# Eiropas Savienības L 57/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 57 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 3. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 57

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 3. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (
  1
  ) | 1 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/353 (2017. gada 15. februāris), ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu | 19 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/354 (2017. gada 15. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā | 31 |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/355 (2017. gada 15. februāris) par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (
  *1
  ) | 59 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību (
  1
  )

1

1

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/353 (2017. gada 15. februāris), ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu

19

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/354 (2017. gada 15. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā

31

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/355 (2017. gada 15. februāris) par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses (
  *1
  )

*1

59

| | | II   Neleģislatīvi akti |
| --- | --- | --- |
| | | STARPTAUTISKI NOLĪGUMI |
| | * | Grozījumi 2007. gada 30. oktobra Lugāno konvencijas pielikumos | 63 |

II   Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

*

Grozījumi 2007. gada 30. oktobra Lugāno konvencijas pielikumos

63

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (Dzīvnieku veselības tiesību akts) ( OV L 84, 31.3.2016. ) | 65 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (Dzīvnieku veselības tiesību akts) ( OV L 84, 31.3.2016. )

( OV L 84, 31.3.2016. )

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |
| | (*1)   Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

(*1)   Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/352

(2017. gada 15. februāris),

ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Ostas ir pilnībā jāintegrē nepārtrauktā transporta un loģistikas ķēdē, lai veicinātu izaugsmi un Eiropas transporta tīkla un iekšējā tirgus efektīvāku izmantošanu un darbību. Tam nepieciešami moderni ostas pakalpojumi, kas veicina ostu efektīvu izmantošanu un labvēlīgu vidi investīcijām, lai attīstītu ostas saskaņā ar pašreizējām un nākotnes transporta un loģistikas prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ostas ir pilnībā jāintegrē nepārtrauktā transporta un loģistikas ķēdē, lai veicinātu izaugsmi un Eiropas transporta tīkla un iekšējā tirgus efektīvāku izmantošanu un darbību. Tam nepieciešami moderni ostas pakalpojumi, kas veicina ostu efektīvu izmantošanu un labvēlīgu vidi investīcijām, lai attīstītu ostas saskaņā ar pašreizējām un nākotnes transporta un loģistikas prasībām.

| (2) | Ostas veicina Eiropas nozaru ilgtermiņa konkurētspēju pasaules tirgos, vienlaikus radot pievienoto vērtību un darbvietas visos Savienības piekrastes reģionos. Lai risinātu jūras transporta nozarē aktuālās problēmas un uzlabotu transporta un loģistikas ķēžu efektivitāti un ilgtspēju, ir būtiski līdztekus šai regulai īstenot administratīvās vienkāršošanas pasākumus, kas noteikti Komisijas 2013. gada 23. maija paziņojumā “Ostas – izaugsmes dzinējspēks”. |
| --- | --- |

(2)

Ostas veicina Eiropas nozaru ilgtermiņa konkurētspēju pasaules tirgos, vienlaikus radot pievienoto vērtību un darbvietas visos Savienības piekrastes reģionos. Lai risinātu jūras transporta nozarē aktuālās problēmas un uzlabotu transporta un loģistikas ķēžu efektivitāti un ilgtspēju, ir būtiski līdztekus šai regulai īstenot administratīvās vienkāršošanas pasākumus, kas noteikti Komisijas 2013. gada 23. maija paziņojumā “Ostas – izaugsmes dzinējspēks”.

| (3) | Savā 2012. gada 3. oktobra paziņojumā “II vienotā tirgus akts: kopā jaunai izaugsmei” Komisija atgādināja par to, ka jūras transporta pievilcība ir atkarīga no ostas pakalpojumu pieejamības, efektivitātes un uzticamības, un par nepieciešamību risināt jautājumus par publiskā finansējuma un ostas maksu pārredzamību, kā arī par administratīvās vienkāršošanas centieniem ostās un pakalpojumu sniegšanai ostās noteikto ierobežojumu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(3)

Savā 2012. gada 3. oktobra paziņojumā “II vienotā tirgus akts: kopā jaunai izaugsmei” Komisija atgādināja par to, ka jūras transporta pievilcība ir atkarīga no ostas pakalpojumu pieejamības, efektivitātes un uzticamības, un par nepieciešamību risināt jautājumus par publiskā finansējuma un ostas maksu pārredzamību, kā arī par administratīvās vienkāršošanas centieniem ostās un pakalpojumu sniegšanai ostās noteikto ierobežojumu pārskatīšanu.

| (4) | Piekļuves ostas pakalpojumu tirgum atvieglošana un jūras ostu finanšu pārredzamības un autonomijas ieviešana uzlabos ostas lietotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti un veicinās tādu situāciju, kas būs labvēlīgāka investēšanai ostās, tādējādi palīdzot samazināt izmaksas transporta lietotājiem un veicinot tuvsatiksmes kuģošanu, kā arī labāk integrējot jūras transportu, dzelzceļu, iekšējos ūdensceļus un autoceļus. |
| --- | --- |

(4)

Piekļuves ostas pakalpojumu tirgum atvieglošana un jūras ostu finanšu pārredzamības un autonomijas ieviešana uzlabos ostas lietotājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti un efektivitāti un veicinās tādu situāciju, kas būs labvēlīgāka investēšanai ostās, tādējādi palīdzot samazināt izmaksas transporta lietotājiem un veicinot tuvsatiksmes kuģošanu, kā arī labāk integrējot jūras transportu, dzelzceļu, iekšējos ūdensceļus un autoceļus.

| (5) | Muitas procedūru vienkāršošana var jūras ostām radīt būtiskas ekonomiskas priekšrocības konkurētspējas ziņā. Lai veicinātu godīgu konkurenci un vienkāršotu muitas formalitātes, ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes pieņemtu pareizu un efektīvu uz risku balstītu pieeju. Šajā sakarā Komisijai ir jāapsver, vai ir vajadzīgi pienācīgi pasākumi, lai mazinātu ziņošanas formalitātes jūras ostās un novērstu negodīgu konkurenci. |
| --- | --- |

(5)

Muitas procedūru vienkāršošana var jūras ostām radīt būtiskas ekonomiskas priekšrocības konkurētspējas ziņā. Lai veicinātu godīgu konkurenci un vienkāršotu muitas formalitātes, ir svarīgi, lai dalībvalstu kompetentās iestādes pieņemtu pareizu un efektīvu uz risku balstītu pieeju. Šajā sakarā Komisijai ir jāapsver, vai ir vajadzīgi pienācīgi pasākumi, lai mazinātu ziņošanas formalitātes jūras ostās un novērstu negodīgu konkurenci.

| (6) | Skaidra regulējuma izveidei ar pārredzamiem, taisnīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem, kas attiecas uz ostas infrastruktūras un ostas pakalpojumu finansēšanu un maksu iekasēšanu, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ostas komercstratēģijas un investīciju plānu un – attiecīgos gadījumos – valsts vispārējās ostu politikas pilnīgu atbilstību konkurences noteikumiem. Jo īpaši – finansiālo attiecību pārredzamība ļauj nodrošināt godīgu un efektīvu valsts atbalsta kontroli, tādējādi novēršot tirgus izkropļojumus. Tādēļ Padome 2014. gada 5. jūnija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt valsts atbalsta pamatnostādnes jūras ostām ar mērķi nodrošināt godīgu konkurenci un stabilu tiesisko regulējumu ostu investīciju vajadzībām. |
| --- | --- |

(6)

Skaidra regulējuma izveidei ar pārredzamiem, taisnīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem, kas attiecas uz ostas infrastruktūras un ostas pakalpojumu finansēšanu un maksu iekasēšanu, ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ostas komercstratēģijas un investīciju plānu un – attiecīgos gadījumos – valsts vispārējās ostu politikas pilnīgu atbilstību konkurences noteikumiem. Jo īpaši – finansiālo attiecību pārredzamība ļauj nodrošināt godīgu un efektīvu valsts atbalsta kontroli, tādējādi novēršot tirgus izkropļojumus. Tādēļ Padome 2014. gada 5. jūnija secinājumos aicināja Komisiju izpētīt valsts atbalsta pamatnostādnes jūras ostām ar mērķi nodrošināt godīgu konkurenci un stabilu tiesisko regulējumu ostu investīciju vajadzībām.

| (7) | Lielākā daļa Savienības jūras satiksmes tranzītā šķērso ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (4) izveidotā Eiropas transporta tīkla jūras ostas. Lai sasniegtu šīs regulas mērķi samērīgā veidā, neradot nevajadzīgu slogu citām ostām, šī regula būtu jāpiemēro Eiropas transporta tīkla jūras ostām, no kurām katrai ir nozīmīga loma Eiropas transporta sistēmā vai nu tāpēc, ka tā apkalpo vairāk nekā 0,1 % no kopējā ES kravas apjoma vai pasažieru kopskaita, vai tāpēc, ka tā uzlabo salu vai perifēro apgabalu reģionālo pieejamību. Tomēr šajā regulā būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm pieņemt lēmumu par to, vai šo regulu piemērot visaptveroša tīkla jūras ostām, kas atrodas tālākajos reģionos. Dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai noteikt atkāpes, lai novērstu nesamērīgu administratīvu slogu tām visaptverošā tīkla jūras ostām, kuru kravas pārvadājumu gada apjoms nedod pamatu šīs regulas piemērošanai pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(7)

Lielākā daļa Savienības jūras satiksmes tranzītā šķērso ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1315/2013 (4) izveidotā Eiropas transporta tīkla jūras ostas. Lai sasniegtu šīs regulas mērķi samērīgā veidā, neradot nevajadzīgu slogu citām ostām, šī regula būtu jāpiemēro Eiropas transporta tīkla jūras ostām, no kurām katrai ir nozīmīga loma Eiropas transporta sistēmā vai nu tāpēc, ka tā apkalpo vairāk nekā 0,1 % no kopējā ES kravas apjoma vai pasažieru kopskaita, vai tāpēc, ka tā uzlabo salu vai perifēro apgabalu reģionālo pieejamību. Tomēr šajā regulā būtu jāparedz iespēja dalībvalstīm pieņemt lēmumu par to, vai šo regulu piemērot visaptveroša tīkla jūras ostām, kas atrodas tālākajos reģionos. Dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai noteikt atkāpes, lai novērstu nesamērīgu administratīvu slogu tām visaptverošā tīkla jūras ostām, kuru kravas pārvadājumu gada apjoms nedod pamatu šīs regulas piemērošanai pilnā apmērā.

| (8) | Atklātās jūras loča pakalpojumi tieši neietekmē ostu efektivitāti, jo tos neizmanto tiešai ieiešanai ostās un iziešanai no tām, un tādēļ tie nav jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Atklātās jūras loča pakalpojumi tieši neietekmē ostu efektivitāti, jo tos neizmanto tiešai ieiešanai ostās un iziešanai no tām, un tādēļ tie nav jāiekļauj šajā regulā.

| (9) | Šai regulai nekādā veidā nebūtu jāskar noteikumi, kuri dalībvalstīs reglamentē īpašumtiesību sistēmu, kas piemērojama jūras ostām, un tai būtu jāpieļauj dažādas ostu struktūras dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(9)

Šai regulai nekādā veidā nebūtu jāskar noteikumi, kuri dalībvalstīs reglamentē īpašumtiesību sistēmu, kas piemērojama jūras ostām, un tai būtu jāpieļauj dažādas ostu struktūras dalībvalstīs.

| (10) | Šī regula neparedz, ka būtu jāizmanto konkrēts jūras ostu pārvaldības modelis, un nekādā veidā neskar dalībvalstu kompetenci nodrošināt – saskaņā ar Savienības tiesību aktiem – ar ekonomiku nesaistītus pakalpojumus ar vispārēju nozīmi. Iespējami ir dažādi ostas pārvaldības modeļi ar noteikumu, ka tiek ievērota ostas pakalpojumu sniegšanas sistēma un šajā regulā izklāstītie kopīgie noteikumi par finanšu pārredzamību. |
| --- | --- |

(10)

Šī regula neparedz, ka būtu jāizmanto konkrēts jūras ostu pārvaldības modelis, un nekādā veidā neskar dalībvalstu kompetenci nodrošināt – saskaņā ar Savienības tiesību aktiem – ar ekonomiku nesaistītus pakalpojumus ar vispārēju nozīmi. Iespējami ir dažādi ostas pārvaldības modeļi ar noteikumu, ka tiek ievērota ostas pakalpojumu sniegšanas sistēma un šajā regulā izklāstītie kopīgie noteikumi par finanšu pārredzamību.

| (11) | Saskaņā ar Līgumos izklāstītajiem vispārējiem principiem ostas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt brīvībai sniegt pakalpojumus jūras ostās, uz kurām attiecas šī regula. Tomēr vajadzētu būt iespējai minētās brīvības īstenošanu pakļaut konkrētiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar Līgumos izklāstītajiem vispārējiem principiem ostas pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt brīvībai sniegt pakalpojumus jūras ostās, uz kurām attiecas šī regula. Tomēr vajadzētu būt iespējai minētās brīvības īstenošanu pakļaut konkrētiem nosacījumiem.

| (12) | Ar šo regulu nebūtu jāuzliek ierobežojumi ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei attiecībā uz tās maksas iekasēšanas sistēmas izveidi, ja vien ostas infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā ūdens transportlīdzekļu operatori vai kravu īpašnieki, ir pārredzamas, jo īpaši – ja tās ir viegli identificējamas un nediskriminējošas un sekmē infrastruktūras un pakalpojumu sniegšanas iekārtu uzturēšanu un attīstību un tādu pakalpojumu sniegšanu, kas ir vajadzīgi transporta operāciju veikšanai vai sekmēšanai ostas teritorijā un to ostu ūdens pievadceļos, kuri ir ostas pārvaldes iestādes kompetencē. |
| --- | --- |

(12)

Ar šo regulu nebūtu jāuzliek ierobežojumi ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei attiecībā uz tās maksas iekasēšanas sistēmas izveidi, ja vien ostas infrastruktūras lietošanas maksas, ko maksā ūdens transportlīdzekļu operatori vai kravu īpašnieki, ir pārredzamas, jo īpaši – ja tās ir viegli identificējamas un nediskriminējošas un sekmē infrastruktūras un pakalpojumu sniegšanas iekārtu uzturēšanu un attīstību un tādu pakalpojumu sniegšanu, kas ir vajadzīgi transporta operāciju veikšanai vai sekmēšanai ostas teritorijā un to ostu ūdens pievadceļos, kuri ir ostas pārvaldes iestādes kompetencē.

| (13) | Lai nodrošinātu efektīvu, drošu un videi nekaitīgu ostas pārvaldību, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt no ostas pakalpojumu sniedzējiem, lai tie būtu spējīgi apliecināt savu atbilstību minimālajām prasībām, lai sniegtu pakalpojumu atbilstīgā veidā. Minētās minimālās prasības būtu jāattiecina tikai uz skaidri noteiktu nosacījumu kopumu, ciktāl šīs prasības ir pārredzamas, objektīvas, nediskriminējošas, samērīgas un nepieciešamas ostas pakalpojumu sniegšanai. Saskaņā ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem minimālajām prasībām būtu jāsekmē ostas pakalpojumu augsta kvalitāte un nebūtu jārada tirgus šķēršļi. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu efektīvu, drošu un videi nekaitīgu ostas pārvaldību, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai pieprasīt no ostas pakalpojumu sniedzējiem, lai tie būtu spējīgi apliecināt savu atbilstību minimālajām prasībām, lai sniegtu pakalpojumu atbilstīgā veidā. Minētās minimālās prasības būtu jāattiecina tikai uz skaidri noteiktu nosacījumu kopumu, ciktāl šīs prasības ir pārredzamas, objektīvas, nediskriminējošas, samērīgas un nepieciešamas ostas pakalpojumu sniegšanai. Saskaņā ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem minimālajām prasībām būtu jāsekmē ostas pakalpojumu augsta kvalitāte un nebūtu jārada tirgus šķēršļi.

| (14) | Svarīgi, lai pēc ostas pārvaldes iestādes pieprasījuma visi ostas pakalpojumu sniedzēji būtu spējīgi apliecināt savu spēju apkalpot minimālo kuģu skaitu, nodrošinot nepieciešamo personālu un aprīkojumu. Tiem būtu jāievēro attiecīgie noteikumi, tostarp piemērojamie darba tiesību akti un attiecīgie koplīgumi, un kvalitātes prasības, ko izvirzījusi attiecīgā osta. |
| --- | --- |

(14)

Svarīgi, lai pēc ostas pārvaldes iestādes pieprasījuma visi ostas pakalpojumu sniedzēji būtu spējīgi apliecināt savu spēju apkalpot minimālo kuģu skaitu, nodrošinot nepieciešamo personālu un aprīkojumu. Tiem būtu jāievēro attiecīgie noteikumi, tostarp piemērojamie darba tiesību akti un attiecīgie koplīgumi, un kvalitātes prasības, ko izvirzījusi attiecīgā osta.

| (15) | Lemjot par to, vai ostas pakalpojumu sniedzējs atbilst labas reputācijas prasībām, kompetentajai iestādei vai ostas pārvaldes iestādei būtu jāapsver, vai ir kādi imperatīvi iemesli, kas liek apšaubīt ostas pakalpojumu sniedzēja uzticamību, piemēram, notiesājoši spriedumi vai sodi par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem vai piemērojamo Savienības un valsts tiesību smagiem pārkāpumiem. |
| --- | --- |

(15)

Lemjot par to, vai ostas pakalpojumu sniedzējs atbilst labas reputācijas prasībām, kompetentajai iestādei vai ostas pārvaldes iestādei būtu jāapsver, vai ir kādi imperatīvi iemesli, kas liek apšaubīt ostas pakalpojumu sniedzēja uzticamību, piemēram, notiesājoši spriedumi vai sodi par smagiem noziedzīgiem nodarījumiem vai piemērojamo Savienības un valsts tiesību smagiem pārkāpumiem.

| (16) | Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt atbilstību sociālās un darba tiesību jomas pienākumiem ostas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā ostā. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai pieprasīt atbilstību sociālās un darba tiesību jomas pienākumiem ostas pakalpojumu sniegšanai attiecīgajā ostā.

| (17) | Dalībvalstīm pirms ikviena lēmuma noteikt karoga prasību ūdens transportlīdzekļiem, kurus lielākoties izmanto vilkšanas un tauvošanas darbībām, būtu jāinformē Komisija. Šādam lēmumam nevajadzētu būt diskriminējošam, tas būtu jābalsta uz pārredzamiem un objektīviem iemesliem, un ar to nebūtu jārada nesamērīgi tirgus šķēršļi. |
| --- | --- |

(17)

Dalībvalstīm pirms ikviena lēmuma noteikt karoga prasību ūdens transportlīdzekļiem, kurus lielākoties izmanto vilkšanas un tauvošanas darbībām, būtu jāinformē Komisija. Šādam lēmumam nevajadzētu būt diskriminējošam, tas būtu jābalsta uz pārredzamiem un objektīviem iemesliem, un ar to nebūtu jārada nesamērīgi tirgus šķēršļi.

| (18) | Ja tiek prasīta atbilstība minimālajām prasībām, tad procedūrai, saskaņā ar kuru piešķir tiesības sniegt ostas pakalpojumus, vajadzētu būt pārredzamai, objektīvai, nediskriminējošai un samērīgai un būtu jāļauj ostas pakalpojumu sniedzējiem sākt ostas pakalpojumu sniegšanu savlaicīgi. |
| --- | --- |

(18)

Ja tiek prasīta atbilstība minimālajām prasībām, tad procedūrai, saskaņā ar kuru piešķir tiesības sniegt ostas pakalpojumus, vajadzētu būt pārredzamai, objektīvai, nediskriminējošai un samērīgai un būtu jāļauj ostas pakalpojumu sniedzējiem sākt ostas pakalpojumu sniegšanu savlaicīgi.

| (19) | Tā kā ostas atrodas ierobežotos ģeogrāfiskajos apgabalos, tad konkrētos gadījumos ostas pakalpojumu sniedzēju skaits varētu būt ierobežots atbilstoši ierobežotajai zemes platībai vai piekrastes teritorijai, ostas infrastruktūras specifikai vai ostas satiksmes raksturam, vai vajadzībai garantēt drošas, neapdraudētas vai vides ziņā ilgtspējīgas ostas darbības. |
| --- | --- |

(19)

Tā kā ostas atrodas ierobežotos ģeogrāfiskajos apgabalos, tad konkrētos gadījumos ostas pakalpojumu sniedzēju skaits varētu būt ierobežots atbilstoši ierobežotajai zemes platībai vai piekrastes teritorijai, ostas infrastruktūras specifikai vai ostas satiksmes raksturam, vai vajadzībai garantēt drošas, neapdraudētas vai vides ziņā ilgtspējīgas ostas darbības.

| (20) | Jebkādam ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumam vajadzētu būt pamatotam ar skaidriem un objektīviem iemesliem, un tam nevajadzētu radīt nesamērīgus tirgus šķēršļus. |
| --- | --- |

(20)

Jebkādam ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumam vajadzētu būt pamatotam ar skaidriem un objektīviem iemesliem, un tam nevajadzētu radīt nesamērīgus tirgus šķēršļus.

| (21) | Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei būtu jāpublicē, tostarp internetā un attiecīgā gadījumā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nodoms rīkot atlases procedūru ostas pakalpojuma sniegšanai. Šādā publikācijā būtu jāietver informācija par atlases procedūru, piedāvājumu iesniegšanas termiņu, attiecīgiem piešķiršanas kritērijiem un informāciju par to, kā var piekļūt attiecīgiem dokumentiem, kas nepieciešami pieteikuma sagatavošanai. |
| --- | --- |

(21)

Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei būtu jāpublicē, tostarp internetā un attiecīgā gadījumā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, nodoms rīkot atlases procedūru ostas pakalpojuma sniegšanai. Šādā publikācijā būtu jāietver informācija par atlases procedūru, piedāvājumu iesniegšanas termiņu, attiecīgiem piešķiršanas kritērijiem un informāciju par to, kā var piekļūt attiecīgiem dokumentiem, kas nepieciešami pieteikuma sagatavošanai.

| (22) | Lai nodrošinātu pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi, grozījumi līguma noteikumos tā darbības laikā būtu jāuzskata par jaunu līguma piešķiršanu, ja to dēļ līgums pēc rakstura būtiski atšķiras no sākotnējā līguma un līdz ar to liecina par pušu vēlēšanos mainīt būtiskus minētā līguma noteikumus. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu pārredzamību un vienlīdzīgu attieksmi, grozījumi līguma noteikumos tā darbības laikā būtu jāuzskata par jaunu līguma piešķiršanu, ja to dēļ līgums pēc rakstura būtiski atšķiras no sākotnējā līguma un līdz ar to liecina par pušu vēlēšanos mainīt būtiskus minētā līguma noteikumus.

| (23) | Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu tiesības uzlikt ar ostas pakalpojumiem saistītas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības. |
| --- | --- |

(23)

Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu tiesības uzlikt ar ostas pakalpojumiem saistītas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības.

| (24) | Savienībā ir daudz dažādu jūras ostu, kurās tiek izmantoti dažādi ostas pakalpojumu organizācijas modeļi. Tādējādi nebūtu piemēroti noteikt vienu vienīgu modeli. Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu spēt ierobežot konkrēta ostas pakalpojuma sniedzēju skaitu, ja tas ir pamatoti viena vai vairāku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Savienībā ir daudz dažādu jūras ostu, kurās tiek izmantoti dažādi ostas pakalpojumu organizācijas modeļi. Tādējādi nebūtu piemēroti noteikt vienu vienīgu modeli. Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu spēt ierobežot konkrēta ostas pakalpojuma sniedzēju skaitu, ja tas ir pamatoti viena vai vairāku iemeslu dēļ.

| (25) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (5) 34. pantā noteikts, ka minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti konkrētu veidu darbību veikšanai, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. Lai konstatētu, vai konkrētajā gadījumā tas tā ir, būtu jāizmanto Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā izklāstītā procedūra. Tādējādi, ja, izmantojot minēto procedūru, tiek konstatēts, ka ostu nozare vai apakšnozare kopā ar tās ostas pakalpojumiem ir tieši pakļauta šādai konkurencei, uz to nebūtu jāattiecas noteikumiem, ar kuriem nosaka tirgus piekļuves ierobežojumus saskaņā ar šo regulu. |
| --- | --- |

(25)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/25/ES (5) 34. pantā noteikts, ka minētā direktīva neattiecas uz līgumiem, kas paredzēti konkrētu veidu darbību veikšanai, ja dalībvalsts vai līgumslēdzēji var pierādīt, ka dalībvalstī, kurā attiecīgo darbību veic, uz to attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. Lai konstatētu, vai konkrētajā gadījumā tas tā ir, būtu jāizmanto Direktīvas 2014/25/ES 35. pantā izklāstītā procedūra. Tādējādi, ja, izmantojot minēto procedūru, tiek konstatēts, ka ostu nozare vai apakšnozare kopā ar tās ostas pakalpojumiem ir tieši pakļauta šādai konkurencei, uz to nebūtu jāattiecas noteikumiem, ar kuriem nosaka tirgus piekļuves ierobežojumus saskaņā ar šo regulu.

| (26) | Izņemot gadījumus, kad piemēro konkurences tirgus atkāpi, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei būtu iepriekš jāpublicē jebkurš nodoms ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu, un tam vajadzētu būt pilnībā pamatotam, lai dotu iespēju ieinteresētajām personām izteikt apsvērumus. |
| --- | --- |

(26)

Izņemot gadījumus, kad piemēro konkurences tirgus atkāpi, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei būtu iepriekš jāpublicē jebkurš nodoms ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu, un tam vajadzētu būt pilnībā pamatotam, lai dotu iespēju ieinteresētajām personām izteikt apsvērumus.

| (27) | Ja ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde ostas pakalpojumus sniedz pati vai izmantojot juridiski patstāvīgu vienību, kuru tā tieši vai netieši kontrolē, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus un lai nodrošinātu taisnīgu un pārredzamu tirgus piekļuvi ostas pakalpojumiem gadījumos, kad ostas pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots. Šādus pasākumus varētu īstenot, inter alia uzticot lēmuma pieņemšanu par ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumiem attiecīgai valsts iestādei, kas ir neatkarīga no ostas pārvaldes iestādes vai kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

(27)

Ja ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde ostas pakalpojumus sniedz pati vai izmantojot juridiski patstāvīgu vienību, kuru tā tieši vai netieši kontrolē, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu interešu konfliktus un lai nodrošinātu taisnīgu un pārredzamu tirgus piekļuvi ostas pakalpojumiem gadījumos, kad ostas pakalpojumu sniedzēju skaits ir ierobežots. Šādus pasākumus varētu īstenot, inter alia uzticot lēmuma pieņemšanu par ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumiem attiecīgai valsts iestādei, kas ir neatkarīga no ostas pārvaldes iestādes vai kompetentās iestādes.

| (28) | Dalībvalstu iespējai turpināt piemērot minimālās prasības un ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu nebūtu jāliedz tām savās ostās nodrošināt neierobežotu pakalpojumu sniegšanas brīvību. |
| --- | --- |

(28)

Dalībvalstu iespējai turpināt piemērot minimālās prasības un ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu nebūtu jāliedz tām savās ostās nodrošināt neierobežotu pakalpojumu sniegšanas brīvību.

| (29) | Ostas pakalpojumu sniedzēju izvēles procedūrai vajadzētu būt atklātai un tās rezultātiem – publiski pieejamiem, tai vajadzētu būt nediskriminējošai, pārredzamai, un iespēja tajā piedalīties būtu jādod visām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(29)

Ostas pakalpojumu sniedzēju izvēles procedūrai vajadzētu būt atklātai un tās rezultātiem – publiski pieejamiem, tai vajadzētu būt nediskriminējošai, pārredzamai, un iespēja tajā piedalīties būtu jādod visām ieinteresētajām personām.

| (30) | Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izmantošana, kuru rezultātā tiek ierobežots ostas pakalpojumu sniedzēju skaits, būtu attaisnojama tikai tad, ja tas skar sabiedrības intereses, lai nodrošinātu ostas pakalpojumu pieejamību visiem lietotājiem, ostas pakalpojumu pieejamību visu gadu, ostas pakalpojumu pieejamību kādai konkrētai lietotāju kategorijai, ostas darbību drošību, neapdraudētību vai ilgtspēju vides ziņā un teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

(30)

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību izmantošana, kuru rezultātā tiek ierobežots ostas pakalpojumu sniedzēju skaits, būtu attaisnojama tikai tad, ja tas skar sabiedrības intereses, lai nodrošinātu ostas pakalpojumu pieejamību visiem lietotājiem, ostas pakalpojumu pieejamību visu gadu, ostas pakalpojumu pieejamību kādai konkrētai lietotāju kategorijai, ostas darbību drošību, neapdraudētību vai ilgtspēju vides ziņā un teritoriālo kohēziju.

| (31) | Lai gan sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nosaka un uzliek valsts iestādes, Savienības vai valsts tiesību aktos ostai noteiktais vispārīgais pienākums bez diskriminācijas vai traucējumiem pieņemt jebkuru kuģi, kas fiziski var ienākt vai tauvoties ostā, šajā regulā nebūtu jāuzskata par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām. |
| --- | --- |

(31)

Lai gan sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības nosaka un uzliek valsts iestādes, Savienības vai valsts tiesību aktos ostai noteiktais vispārīgais pienākums bez diskriminācijas vai traucējumiem pieņemt jebkuru kuģi, kas fiziski var ienākt vai tauvoties ostā, šajā regulā nebūtu jāuzskata par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

| (32) | Šai regulai nebūtu jāliedz kompetentajām iestādēm piešķirt kompensāciju par darbībām, kas veiktas, izpildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ar noteikumu, ka šāda kompensācija atbilst piemērojamajiem valsts atbalsta noteikumiem. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības var uzskatīt par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ir jānodrošina atbilstība Komisijas Lēmumam 2012/21/ES (6) un Komisijas Regulai (ES) Nr. 360/2012 (7), kā arī Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojuma “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu” ievērošana. |
| --- | --- |

(32)

Šai regulai nebūtu jāliedz kompetentajām iestādēm piešķirt kompensāciju par darbībām, kas veiktas, izpildot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, ar noteikumu, ka šāda kompensācija atbilst piemērojamajiem valsts atbalsta noteikumiem. Ja sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības var uzskatīt par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, ir jānodrošina atbilstība Komisijas Lēmumam 2012/21/ES (6) un Komisijas Regulai (ES) Nr. 360/2012 (7), kā arī Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojuma “Eiropas Savienības nostādnes par valsts atbalstu, ko piešķir kā kompensāciju par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu” ievērošana.

| (33) | Ja ir vairāki ostas pakalpojumu sniedzēji, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei nevajadzētu pieļaut diskrimināciju starp ostas pakalpojumu sniedzējiem, un jo īpaši nevajadzētu pieļaut diskrimināciju par labu kādam uzņēmumam vai struktūrai, kurā tai ir kāda interese. |
| --- | --- |

(33)

Ja ir vairāki ostas pakalpojumu sniedzēji, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei nevajadzētu pieļaut diskrimināciju starp ostas pakalpojumu sniedzējiem, un jo īpaši nevajadzētu pieļaut diskrimināciju par labu kādam uzņēmumam vai struktūrai, kurā tai ir kāda interese.

| (34) | Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentai iestādei vajadzētu būt iespējai izlemt, vai tā sniegs ostas pakalpojumus pati vai tieši uzticēs šādu pakalpojumu sniegšanu iekšējam operatoram. Ja pastāv ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojums, iekšējo operatoru veikta ostas pakalpojumu sniegšana būtu jāattiecina tikai uz to ostu vai ostām, kurām minētie iekšējie operatori tika izraudzīti, izņemot gadījumus, kuros piemēro konkurences tirgus atkāpi. |
| --- | --- |

(34)

Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentai iestādei vajadzētu būt iespējai izlemt, vai tā sniegs ostas pakalpojumus pati vai tieši uzticēs šādu pakalpojumu sniegšanu iekšējam operatoram. Ja pastāv ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojums, iekšējo operatoru veikta ostas pakalpojumu sniegšana būtu jāattiecina tikai uz to ostu vai ostām, kurām minētie iekšējie operatori tika izraudzīti, izņemot gadījumus, kuros piemēro konkurences tirgus atkāpi.

| (35) | Dalībvalstīm būtu jāpatur pilnvaras nodrošināt pienācīgu sociālās aizsardzības līmeni ostas pakalpojumu sniegšanas uzņēmumu personālam. Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu sociālo un darba tiesību normu piemērošana. Ir lietderīgi precizēt, ka – gadījumos, kad nepiemēro Padomes Direktīvu 2001/23/EK (8), – ja ostas pakalpojuma līguma noslēgšana ir saistīta ar ostas pakalpojuma sniedzēja maiņu, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei tik un tā vajadzētu būt iespējai prasīt, lai līdzšinējā ostas pakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumi, kas izriet no darba līguma vai no darba attiecībām un ir spēkā minēto izmaiņu dienā, tiktu nodoti jaunizraudzītajam ostas pakalpojumu sniedzējam. |
| --- | --- |

(35)

Dalībvalstīm būtu jāpatur pilnvaras nodrošināt pienācīgu sociālās aizsardzības līmeni ostas pakalpojumu sniegšanas uzņēmumu personālam. Šai regulai nebūtu jāskar dalībvalstu sociālo un darba tiesību normu piemērošana. Ir lietderīgi precizēt, ka – gadījumos, kad nepiemēro Padomes Direktīvu 2001/23/EK (8), – ja ostas pakalpojuma līguma noslēgšana ir saistīta ar ostas pakalpojuma sniedzēja maiņu, ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei tik un tā vajadzētu būt iespējai prasīt, lai līdzšinējā ostas pakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumi, kas izriet no darba līguma vai no darba attiecībām un ir spēkā minēto izmaiņu dienā, tiktu nodoti jaunizraudzītajam ostas pakalpojumu sniedzējam.

| (36) | Ja šajā regulā paredzētie pasākumi ietver personas datu apstrādi, šāda apstrāde būtu jāveic saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (9). |
| --- | --- |

(36)

Ja šajā regulā paredzētie pasākumi ietver personas datu apstrādi, šāda apstrāde būtu jāveic saskaņā ar piemērojamiem Savienības tiesību aktiem, un jo īpaši ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (9).

| (37) | Tādā sarežģītā nozarē ar augstu konkurenci kā ostas pakalpojumi personāla sākotnējai un periodiskai apmācībai ir būtiska nozīme pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanā un ostas darbinieku darba aizsardzībā. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai ostas pakalpojumu sniedzēji nodrošinātu saviem darbiniekiem pienācīgu apmācību. |
| --- | --- |

(37)

Tādā sarežģītā nozarē ar augstu konkurenci kā ostas pakalpojumi personāla sākotnējai un periodiskai apmācībai ir būtiska nozīme pakalpojumu kvalitātes nodrošināšanā un ostas darbinieku darba aizsardzībā. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāpanāk, lai ostas pakalpojumu sniedzēji nodrošinātu saviem darbiniekiem pienācīgu apmācību.

| (38) | Daudzās ostās tirgus piekļuvi kravu apstrādes un pasažieru pakalpojumu sniedzējiem piešķir, izmantojot publiskus līgumus. Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka kompetentajām iestādēm, noslēdzot šādus līgumus, ir saistoši pārredzamības un nediskriminācijas principi. Tāpēc, kaut gan šīs regulas II nodaļa nebūtu jāpiemēro noteikumiem par kravas apstrādi un pasažieru pakalpojumiem, dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju brīvi nolemt II nodaļas noteikumus piemērot minētajiem diviem pakalpojumiem vai saglabāt savus spēkā esošos valstu tiesību aktus par piekļuvi tirgum attiecībā uz kravu apstrādi un pasažieru pakalpojumiem, vienlaikus ievērojot tiesas judikatūrā noteiktos galvenos principus. |
| --- | --- |

(38)

Daudzās ostās tirgus piekļuvi kravu apstrādes un pasažieru pakalpojumu sniedzējiem piešķir, izmantojot publiskus līgumus. Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka kompetentajām iestādēm, noslēdzot šādus līgumus, ir saistoši pārredzamības un nediskriminācijas principi. Tāpēc, kaut gan šīs regulas II nodaļa nebūtu jāpiemēro noteikumiem par kravas apstrādi un pasažieru pakalpojumiem, dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju brīvi nolemt II nodaļas noteikumus piemērot minētajiem diviem pakalpojumiem vai saglabāt savus spēkā esošos valstu tiesību aktus par piekļuvi tirgum attiecībā uz kravu apstrādi un pasažieru pakalpojumiem, vienlaikus ievērojot tiesas judikatūrā noteiktos galvenos principus.

| (39) | Saskaņā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūciju A.960 katrā loča pakalpojumu zonā ir nepieciešama loču augsti specializēta pieredze un zināšanas par vietējiem apstākļiem. Turklāt loča pakalpojumi parasti ir obligāti, un tos bieži organizē vai nodrošina pašas dalībvalstis. Pie tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/16/EK (10) par ostu valsts kontroli ločiem tiek uzticēts uzdevums ziņot kompetentajām iestādēm par acīmredzamām nepilnībām, kas var mazināt ūdens transportlīdzekļa navigācijas drošību vai apdraudēt jūras vidi vai kaitēt tai. Turklāt, ja drošības nosacījumi to ļauj, svarīgi, lai visas dalībvalstis rosinātu izmantot sertifikātu par atbrīvošanu no loča pakalpojumu izmantošanas vai līdzvērtīgus mehānismus ar mērķi uzlabot efektivitāti ostās, jo īpaši, lai stimulētu tuvsatiksmes kuģošanu. Lai novērstu potenciālus interešu konfliktus starp darbību sabiedrības interesēs un komerciāliem apsvērumiem, šīs regulas II nodaļa nebūtu jāpiemēro loča pakalpojumiem. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju brīvi nolemt II nodaļu piemērot loča pakalpojumiem. Ja tās nolemj to darīt, būtu attiecīgi jāinformē Komisija, lai nodrošinātu attiecīgas informācijas izplatīšanu. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar Starptautiskās Jūrniecības organizācijas Rezolūciju A.960 katrā loča pakalpojumu zonā ir nepieciešama loču augsti specializēta pieredze un zināšanas par vietējiem apstākļiem. Turklāt loča pakalpojumi parasti ir obligāti, un tos bieži organizē vai nodrošina pašas dalībvalstis. Pie tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2009/16/EK (10) par ostu valsts kontroli ločiem tiek uzticēts uzdevums ziņot kompetentajām iestādēm par acīmredzamām nepilnībām, kas var mazināt ūdens transportlīdzekļa navigācijas drošību vai apdraudēt jūras vidi vai kaitēt tai. Turklāt, ja drošības nosacījumi to ļauj, svarīgi, lai visas dalībvalstis rosinātu izmantot sertifikātu par atbrīvošanu no loča pakalpojumu izmantošanas vai līdzvērtīgus mehānismus ar mērķi uzlabot efektivitāti ostās, jo īpaši, lai stimulētu tuvsatiksmes kuģošanu. Lai novērstu potenciālus interešu konfliktus starp darbību sabiedrības interesēs un komerciāliem apsvērumiem, šīs regulas II nodaļa nebūtu jāpiemēro loča pakalpojumiem. Tomēr dalībvalstīm vajadzētu saglabāt iespēju brīvi nolemt II nodaļu piemērot loča pakalpojumiem. Ja tās nolemj to darīt, būtu attiecīgi jāinformē Komisija, lai nodrošinātu attiecīgas informācijas izplatīšanu.

| (40) | Neskarot Savienības konkurences noteikumus, šai regulai nebūtu jāietekmē dalībvalstu tiesības attiecīgos gadījumos regulēt maksas, lai izvairītos no pārāk lielu maksu noteikšanas par ostas pakalpojumiem, gadījumos, kad ostas pakalpojumu tirgus apstākļi ir tādi, ka nav iespējams sasniegt efektīvu konkurenci. |
| --- | --- |

(40)

Neskarot Savienības konkurences noteikumus, šai regulai nebūtu jāietekmē dalībvalstu tiesības attiecīgos gadījumos regulēt maksas, lai izvairītos no pārāk lielu maksu noteikšanas par ostas pakalpojumiem, gadījumos, kad ostas pakalpojumu tirgus apstākļi ir tādi, ka nav iespējams sasniegt efektīvu konkurenci.

| (41) | Finansiālas attiecības starp jūras ostām, kas saņem publisko finansējumu, un ostas pakalpojumu sniedzējiem, no vienas puses, un publiskajām iestādēm, no otras puses, būtu jāpadara pārredzamas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un lai izvairītos no tirgus izkropļojumiem. Šajā ziņā šai regulai uz citu kategoriju adresātiem būtu jāattiecina finansiālo attiecību pārredzamības princips, kas izklāstīts Komisijas Direktīvā 2006/111/EK (11), neskarot minētās direktīvas darbības jomu. |
| --- | --- |

(41)

Finansiālas attiecības starp jūras ostām, kas saņem publisko finansējumu, un ostas pakalpojumu sniedzējiem, no vienas puses, un publiskajām iestādēm, no otras puses, būtu jāpadara pārredzamas, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un lai izvairītos no tirgus izkropļojumiem. Šajā ziņā šai regulai uz citu kategoriju adresātiem būtu jāattiecina finansiālo attiecību pārredzamības princips, kas izklāstīts Komisijas Direktīvā 2006/111/EK (11), neskarot minētās direktīvas darbības jomu.

| (42) | Šajā regulā ir jāparedz noteikumi par finansiālo attiecību pārredzamību, lai novērstu negodīgu konkurenci starp ostām Savienībā, jo īpaši tāpēc, ka Eiropas transporta tīkla jūras ostas ir tiesīgas pieteikties Savienības finansējumam, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (12). |
| --- | --- |

(42)

Šajā regulā ir jāparedz noteikumi par finansiālo attiecību pārredzamību, lai novērstu negodīgu konkurenci starp ostām Savienībā, jo īpaši tāpēc, ka Eiropas transporta tīkla jūras ostas ir tiesīgas pieteikties Savienības finansējumam, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1316/2013 (12).

| (43) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, publiskā finansējuma piešķiršanas un izmantošanas pārredzamību un izvairītos no tirgus izkropļojumiem, ostas pārvaldes iestādei, ja tā saņem publisko finansējumu un darbojas arī kā pakalpojumu sniedzējs, ir jānosaka pienākums veikt uzskaiti par publiski finansētām darbībām, ko tā veic kā ostas pārvaldes iestāde, atsevišķi no uzskaites par tām darbībām, kas veiktas uz konkurences pamata. Jebkurā gadījumā būtu jānodrošina atbilstība valsts atbalsta noteikumiem. |
| --- | --- |

(43)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, publiskā finansējuma piešķiršanas un izmantošanas pārredzamību un izvairītos no tirgus izkropļojumiem, ostas pārvaldes iestādei, ja tā saņem publisko finansējumu un darbojas arī kā pakalpojumu sniedzējs, ir jānosaka pienākums veikt uzskaiti par publiski finansētām darbībām, ko tā veic kā ostas pārvaldes iestāde, atsevišķi no uzskaites par tām darbībām, kas veiktas uz konkurences pamata. Jebkurā gadījumā būtu jānodrošina atbilstība valsts atbalsta noteikumiem.

| (44) | Lai nodrošinātu pārredzamību, gadījumos, kad osta vai cita vienība veic bagarēšanu ostas teritorijā, uzskaite par bagarēšanu būtu jāveic atsevišķi no uzskaites par citām darbībām. |
| --- | --- |

(44)

Lai nodrošinātu pārredzamību, gadījumos, kad osta vai cita vienība veic bagarēšanu ostas teritorijā, uzskaite par bagarēšanu būtu jāveic atsevišķi no uzskaites par citām darbībām.

| (45) | Neskarot Savienības tiesību aktus un Komisijas prerogatīvas, ir svarīgi, lai Komisija, laikus un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, noteiktu, uz kurām publiskajām investīcijām ostas infrastruktūrā attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (13) (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) un uz kuru infrastruktūru valsts atbalsts neattiecas, ņemot vērā, ka daži infrastruktūras veidi, tostarp piekļuves un aizsardzības infrastruktūra, nav saistīti ar ekonomiku, ar noteikumu, ka tā ar vienādiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(45)

Neskarot Savienības tiesību aktus un Komisijas prerogatīvas, ir svarīgi, lai Komisija, laikus un apspriežoties ar visām ieinteresētajām personām, noteiktu, uz kurām publiskajām investīcijām ostas infrastruktūrā attiecas Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (13) (Vispārējā grupu atbrīvojuma regula) un uz kuru infrastruktūru valsts atbalsts neattiecas, ņemot vērā, ka daži infrastruktūras veidi, tostarp piekļuves un aizsardzības infrastruktūra, nav saistīti ar ekonomiku, ar noteikumu, ka tā ar vienādiem un nediskriminējošiem noteikumiem ir pieejama visiem potenciālajiem lietotājiem.

| (46) | Ostas pakalpojumu maksas, ko iekasē ostas pakalpojumu sniedzēji, kuri pakalpojumus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un maksas, ko piemēro loča pakalpojumu sniedzēji, kuriem nav reālas konkurences, varētu radīt lielāku cenas ļaunprātīgas izmantošanas risku gadījumos, kad pastāv monopolietekme. Attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem būtu jāparedz kārtība, lai nodrošinātu, ka maksas tiek noteiktas pārredzamā, objektīvā un nediskriminējošā veidā un ir samērīgas ar sniegtā pakalpojuma izmaksām. |
| --- | --- |

(46)

Ostas pakalpojumu maksas, ko iekasē ostas pakalpojumu sniedzēji, kuri pakalpojumus sniedz saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, un maksas, ko piemēro loča pakalpojumu sniedzēji, kuriem nav reālas konkurences, varētu radīt lielāku cenas ļaunprātīgas izmantošanas risku gadījumos, kad pastāv monopolietekme. Attiecībā uz minētajiem pakalpojumiem būtu jāparedz kārtība, lai nodrošinātu, ka maksas tiek noteiktas pārredzamā, objektīvā un nediskriminējošā veidā un ir samērīgas ar sniegtā pakalpojuma izmaksām.

| (47) | Lai ostu infrastruktūras lietošanas maksas būtu efektīvas, tās katrā atsevišķā ostā būtu jānosaka pārredzami saskaņā ar ostas komercstratēģiju un investīciju plāniem un – attiecīgā gadījumā – ar vispārējām prasībām, kas noteiktas attiecīgās dalībvalsts vispārējās ostu politikas ietvaros. |
| --- | --- |

(47)

Lai ostu infrastruktūras lietošanas maksas būtu efektīvas, tās katrā atsevišķā ostā būtu jānosaka pārredzami saskaņā ar ostas komercstratēģiju un investīciju plāniem un – attiecīgā gadījumā – ar vispārējām prasībām, kas noteiktas attiecīgās dalībvalsts vispārējās ostu politikas ietvaros.

| (48) | Šai regulai nebūtu jāietekmē ostu un to klientu tiesības attiecīgos gadījumos vienoties par komerciāli konfidenciālām atlaidēm. Ar šo regulu nav iecerēts prasīt, lai par šādām atlaidēm tiktu informēta sabiedrība un trešās personas. Tomēr ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei, pirms tā ievieš dažādas cenas, būtu vismaz jāpublicē standarta maksas. |
| --- | --- |

(48)

Šai regulai nebūtu jāietekmē ostu un to klientu tiesības attiecīgos gadījumos vienoties par komerciāli konfidenciālām atlaidēm. Ar šo regulu nav iecerēts prasīt, lai par šādām atlaidēm tiktu informēta sabiedrība un trešās personas. Tomēr ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei, pirms tā ievieš dažādas cenas, būtu vismaz jāpublicē standarta maksas.

| (49) | Būtu jāatļauj ostu infrastruktūras lietošanas maksu variēšana, lai veicinātu tuvsatiksmes kuģošanu un piesaistītu ūdens transportlīdzekļus, kuru transporta operāciju, jo īpaši transporta operāciju atklātā jūrā vai jūras transporta operāciju krastā, vides raksturlielumi, enerģijas efektivitāte vai oglekļa dioksīda efektivitāte pārsniedz vidējo līmeni. Tam vajadzētu palīdzēt veicināt vides un klimata pārmaiņu politikas mērķu sasniegšanu un ostas un tās apkārtnes ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši veicinot ostā ienākošo un stāvošo ūdens transportlīdzekļu ietekmes uz vidi samazināšanu. |
| --- | --- |

(49)

Būtu jāatļauj ostu infrastruktūras lietošanas maksu variēšana, lai veicinātu tuvsatiksmes kuģošanu un piesaistītu ūdens transportlīdzekļus, kuru transporta operāciju, jo īpaši transporta operāciju atklātā jūrā vai jūras transporta operāciju krastā, vides raksturlielumi, enerģijas efektivitāte vai oglekļa dioksīda efektivitāte pārsniedz vidējo līmeni. Tam vajadzētu palīdzēt veicināt vides un klimata pārmaiņu politikas mērķu sasniegšanu un ostas un tās apkārtnes ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši veicinot ostā ienākošo un stāvošo ūdens transportlīdzekļu ietekmes uz vidi samazināšanu.

| (50) | Atkarībā no ostas ekonomiskās stratēģijas, ostas telpiskās plānošanas politikas vai ostas komercprakses un – attiecīgā gadījumā – no attiecīgās dalībvalsts vispārējās ostu politikas ostas infrastruktūras lietošanas maksu variēšana var radīt situāciju, kad no dažām lietotāju kategorijām maksu neiekasē. Šādas lietotāju kategorijas cita starpā varētu būt hospitāļkuģi, zinātnisku, kultūras vai humanitāru misiju kuģi, velkoņi un peldošas ostas apkalpošanas iekārtas. |
| --- | --- |

(50)

Atkarībā no ostas ekonomiskās stratēģijas, ostas telpiskās plānošanas politikas vai ostas komercprakses un – attiecīgā gadījumā – no attiecīgās dalībvalsts vispārējās ostu politikas ostas infrastruktūras lietošanas maksu variēšana var radīt situāciju, kad no dažām lietotāju kategorijām maksu neiekasē. Šādas lietotāju kategorijas cita starpā varētu būt hospitāļkuģi, zinātnisku, kultūras vai humanitāru misiju kuģi, velkoņi un peldošas ostas apkalpošanas iekārtas.

| (51) | Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā norādījumi par kopīgiem kuģu klasifikācijas kritērijiem, kas paredzēti brīvprātīgai maksas iekasēšanai atkarībā no vides raksturlielumiem, ņemot vērā starptautiski apstiprinātus standartus. |
| --- | --- |

(51)

Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jāizstrādā norādījumi par kopīgiem kuģu klasifikācijas kritērijiem, kas paredzēti brīvprātīgai maksas iekasēšanai atkarībā no vides raksturlielumiem, ņemot vērā starptautiski apstiprinātus standartus.

| (52) | Ir jānodrošina, ka notiek apspriešanās ar ostas lietotājiem un citām ieinteresētajām personām par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar sekmīgu ostas attīstību, maksu iekasēšanas politiku, darbības rezultātiem un spēju piesaistīt un veicināt saimniecisko darbību. Šādi būtiski jautājumi ietver ostas pakalpojumu koordināciju ostas teritorijā, savienojumu ar iekšzemi efektivitāti un ostas administratīvo procedūru efektivitāti, kā arī vides jautājumus. Šādām apspriešanām nevajadzētu skart nevienu citu konkrētu kompetenci, kas saistīta ar minētajiem jautājumiem, nedz arī iespēju dalībvalstīm rīkot minētās apspriešanās valsts līmenī. Ostas pārvaldes iestādei būtu jo īpaši jāapspriežas ar ostas lietotājiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām par ostas attīstības plāniem. |
| --- | --- |

(52)

Ir jānodrošina, ka notiek apspriešanās ar ostas lietotājiem un citām ieinteresētajām personām par būtiskiem jautājumiem, kas saistīti ar sekmīgu ostas attīstību, maksu iekasēšanas politiku, darbības rezultātiem un spēju piesaistīt un veicināt saimniecisko darbību. Šādi būtiski jautājumi ietver ostas pakalpojumu koordināciju ostas teritorijā, savienojumu ar iekšzemi efektivitāti un ostas administratīvo procedūru efektivitāti, kā arī vides jautājumus. Šādām apspriešanām nevajadzētu skart nevienu citu konkrētu kompetenci, kas saistīta ar minētajiem jautājumiem, nedz arī iespēju dalībvalstīm rīkot minētās apspriešanās valsts līmenī. Ostas pārvaldes iestādei būtu jo īpaši jāapspriežas ar ostas lietotājiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām par ostas attīstības plāniem.

| (53) | Lai panāktu pienācīgu un efektīvu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv efektīva procedūra sūdzību izskatīšanai. |
| --- | --- |

(53)

Lai panāktu pienācīgu un efektīvu šīs regulas piemērošanu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv efektīva procedūra sūdzību izskatīšanai.

| (54) | Dalībvalstu iestādēm būtu jāsadarbojas, izskatot sūdzības strīdos, kuros iesaistītās puses uzņēmējdarbību veic dažādās dalībvalstīs, un būtu jāveic vispārīgas informācijas apmaiņa par sūdzību izskatīšanu, lai sekmētu šīs regulas vienveidīgu piemērošanu. |
| --- | --- |

(54)

Dalībvalstu iestādēm būtu jāsadarbojas, izskatot sūdzības strīdos, kuros iesaistītās puses uzņēmējdarbību veic dažādās dalībvalstīs, un būtu jāveic vispārīgas informācijas apmaiņa par sūdzību izskatīšanu, lai sekmētu šīs regulas vienveidīgu piemērošanu.

| (55) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu, kā arī piemērotu sistēmu, lai piesaistītu vajadzīgās investīcijas visās Eiropas transporta tīkla jūras ostās, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ostu un ar to saistītās jūrlietu uzņēmējdarbības Eiropas dimensijas vai starptautiskās un pārrobežu būtības dēļ, bet, ņemot vērā to, ka ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas līmenī, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(55)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, nodrošināt ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu, kā arī piemērotu sistēmu, lai piesaistītu vajadzīgās investīcijas visās Eiropas transporta tīkla jūras ostās, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs ostu un ar to saistītās jūrlietu uzņēmējdarbības Eiropas dimensijas vai starptautiskās un pārrobežu būtības dēļ, bet, ņemot vērā to, ka ir nepieciešami vienlīdzīgi konkurences apstākļi Eiropas līmenī, minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (56) | ES ostu nozares sociālā dialoga komiteja nodrošina sociālajiem partneriem satvaru, kurā izstrādāt kopīgu pieeju sociālajiem problēmjautājumiem saistībā ar darba tiesiskajām attiecībām ostās, tostarp darba apstākļiem, darba aizsardzības jautājumiem, apmācības prasībām un profesionālo kvalifikāciju. Minētais satvars būtu jāizstrādā, jo īpaši ņemot vērā uz tirgu balstītās un tehnoloģiskās attīstības tendences, un tam būtu jāsekmē nozares pievilcība gados jauniem darba ņēmējiem un sieviešu dzimuma darba ņēmējām, ņemot vērā to, cik svarīgi ir aizsargāt Eiropas jūras ostu konkurētspēju un veicināt labus darba apstākļus. Pilnībā respektējot sociālo partneru autonomiju un ņemot vērā tehnoloģisko progresu un sasniegumus transporta loģistikas jomā, ES ostu nozares sociālā dialoga komiteja tiek aicināta sagatavot pamatnostādnes par tādu apmācības prasību izstrādi, ar kurām novērst negadījumus darbavietā un ostu darbiniekiem nodrošināt augstākā līmeņa darba aizsardzību. Sociālajiem partneriem būtu arī jāapzina dažādi jūras ostu darba organizācijas modeļi, kas nodrošina kvalitatīvas darbvietas un drošus darba apstākļus un reaģē uz ostu darbaspēka pieprasījuma svārstībām. Svarīgi, lai Komisija atbalstītu un veicinātu ES ostu nozares sociālā dialoga komitejas darbu. |
| --- | --- |

(56)

ES ostu nozares sociālā dialoga komiteja nodrošina sociālajiem partneriem satvaru, kurā izstrādāt kopīgu pieeju sociālajiem problēmjautājumiem saistībā ar darba tiesiskajām attiecībām ostās, tostarp darba apstākļiem, darba aizsardzības jautājumiem, apmācības prasībām un profesionālo kvalifikāciju. Minētais satvars būtu jāizstrādā, jo īpaši ņemot vērā uz tirgu balstītās un tehnoloģiskās attīstības tendences, un tam būtu jāsekmē nozares pievilcība gados jauniem darba ņēmējiem un sieviešu dzimuma darba ņēmējām, ņemot vērā to, cik svarīgi ir aizsargāt Eiropas jūras ostu konkurētspēju un veicināt labus darba apstākļus. Pilnībā respektējot sociālo partneru autonomiju un ņemot vērā tehnoloģisko progresu un sasniegumus transporta loģistikas jomā, ES ostu nozares sociālā dialoga komiteja tiek aicināta sagatavot pamatnostādnes par tādu apmācības prasību izstrādi, ar kurām novērst negadījumus darbavietā un ostu darbiniekiem nodrošināt augstākā līmeņa darba aizsardzību. Sociālajiem partneriem būtu arī jāapzina dažādi jūras ostu darba organizācijas modeļi, kas nodrošina kvalitatīvas darbvietas un drošus darba apstākļus un reaģē uz ostu darbaspēka pieprasījuma svārstībām. Svarīgi, lai Komisija atbalstītu un veicinātu ES ostu nozares sociālā dialoga komitejas darbu.

| (57) | Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(57)

Šajā regulā tiek respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Ar šo regulu nosaka:

| a) | ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu; |
| --- | --- |

a)

ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu;

| b) | kopīgus noteikumus par finanšu pārredzamību un par ostas pakalpojumu un ostas infrastruktūras lietošanas maksām. |
| --- | --- |

b)

kopīgus noteikumus par finanšu pārredzamību un par ostas pakalpojumu un ostas infrastruktūras lietošanas maksām.

2.   Šo regulu piemēro šādu kategoriju ostas pakalpojumu (“ostas pakalpojumi”) sniegšanai ostas teritorijā vai ūdens pievadceļā uz ostu:

| a) | degvielas uzņemšana; |
| --- | --- |

a)

degvielas uzņemšana;

| b) | kravas apstrāde; |
| --- | --- |

b)

kravas apstrāde;

| c) | tauvošana; |
| --- | --- |

c)

tauvošana;

| d) | pasažieru pakalpojumi; |
| --- | --- |

d)

pasažieru pakalpojumi;

| e) | kuģu atkritumu un kravu atlieku savākšana; |
| --- | --- |

e)

kuģu atkritumu un kravu atlieku savākšana;

| f) | loča pakalpojumi; un |
| --- | --- |

f)

loča pakalpojumi; un

| g) | vilkšana. |
| --- | --- |

g)

vilkšana.

3.   Regulas 11. panta 2. punktu piemēro arī bagarēšanai.

4.   Šo regulu piemēro visām Eiropas transporta tīkla jūras ostām, kas uzskaitītas Regulas (ES) Nr. 1315/2013 II pielikumā.

5.   Dalībvalstis var nolemt šo regulu nepiemērot visaptverošā tīkla jūras ostām, kas atrodas tālākajos reģionos, kuri minēti Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantā. Ja dalībvalstis nolemj nepiemērot šo regulu šādām jūras ostām, tās šādu lēmumu paziņo Komisijai.

6.   Dalībvalstis šo regulu var piemērot arī citām jūras ostām. Ja dalībvalstis nolemj piemērot šo regulu citām jūras ostām, tās savu lēmumu paziņo Komisijai.

7.   Šī regula neskar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/23/ES (14) un 2014/24/ES (15) un Direktīvu 2014/25/ES.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “degvielas uzņemšana” ir cietas, šķidras vai gāzveida degvielas vai jebkura cita tāda enerģijas avota nodrošināšana, ko izmanto ūdens transportlīdzekļa dzinējā, kā arī vispārīga un specifiska enerģijas nodrošināšana ūdens transportlīdzeklim, kamēr tas atrodas piestātnē; |
| --- | --- |

1)

“degvielas uzņemšana” ir cietas, šķidras vai gāzveida degvielas vai jebkura cita tāda enerģijas avota nodrošināšana, ko izmanto ūdens transportlīdzekļa dzinējā, kā arī vispārīga un specifiska enerģijas nodrošināšana ūdens transportlīdzeklim, kamēr tas atrodas piestātnē;

| 2) | “kravas apstrāde” ir tādas kravas organizēšana un apstrāde starp to vedošo ūdens transportlīdzekli un krastu, kura var būt importa, eksporta vai tranzīta krava, ietverot kravas apstrādi, piestiprināšanu, atsaitēšanu, iekraušanu, transportēšanu un pagaidu uzglabāšanu attiecīgajā kravas apstrādes terminālī, un tieši saistīta ar kravas pārvadāšanu, bet izņemot, ja vien dalībvalsts nenosaka citādi, uzglabāšanu, izsaiņošanu, atkārtotu iesaiņošanu vai jebkurus citus pievienotās vērtības pakalpojumus, kas saistīti ar minēto kravu; |
| --- | --- |

2)

“kravas apstrāde” ir tādas kravas organizēšana un apstrāde starp to vedošo ūdens transportlīdzekli un krastu, kura var būt importa, eksporta vai tranzīta krava, ietverot kravas apstrādi, piestiprināšanu, atsaitēšanu, iekraušanu, transportēšanu un pagaidu uzglabāšanu attiecīgajā kravas apstrādes terminālī, un tieši saistīta ar kravas pārvadāšanu, bet izņemot, ja vien dalībvalsts nenosaka citādi, uzglabāšanu, izsaiņošanu, atkārtotu iesaiņošanu vai jebkurus citus pievienotās vērtības pakalpojumus, kas saistīti ar minēto kravu;

| 3) | “kompetentā iestāde” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas, pārstāvot vietēju, reģionālu vai valsts līmeni, ir tiesīga saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai instrumentiem kopā ar ostas pārvaldes iestādi vai tās vietā veikt darbības, kas saistītas ar ostas darbību organizēšanu un administrēšanu; |
| --- | --- |

3)

“kompetentā iestāde” ir jebkura publiska vai privāta struktūra, kas, pārstāvot vietēju, reģionālu vai valsts līmeni, ir tiesīga saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai instrumentiem kopā ar ostas pārvaldes iestādi vai tās vietā veikt darbības, kas saistītas ar ostas darbību organizēšanu un administrēšanu;

| 4) | “bagarēšana” ir smilts, nogulšņu vai citu vielu aizvākšana no gultnes ūdens pievadceļā uz ostu vai ostas teritorijā, kura ir ostas pārvaldes iestādes kompetencē, tostarp aizvākto materiālu likvidēšana, lai ūdens transportlīdzekļi varētu piekļūt ostai; tā ietver gan sākotnējo aizvākšanu (kapitālā bagarēšana), gan kārtējo bagarēšanu, kas tiek veikta, lai saglabātu ūdens pievadceļu pieejamu, bet tas nav lietotājam piedāvāts ostas pakalpojums; |
| --- | --- |

4)

“bagarēšana” ir smilts, nogulšņu vai citu vielu aizvākšana no gultnes ūdens pievadceļā uz ostu vai ostas teritorijā, kura ir ostas pārvaldes iestādes kompetencē, tostarp aizvākto materiālu likvidēšana, lai ūdens transportlīdzekļi varētu piekļūt ostai; tā ietver gan sākotnējo aizvākšanu (kapitālā bagarēšana), gan kārtējo bagarēšanu, kas tiek veikta, lai saglabātu ūdens pievadceļu pieejamu, bet tas nav lietotājam piedāvāts ostas pakalpojums;

| 5) | “ostas pārvaldes iestāde” ir publiska vai privāta struktūra, kuras mērķis vai kuras pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai instrumentiem ir vietējā līmenī veikt – neatkarīgi no tā, vai kopā ar citām darbībām vai atsevišķi, – ostas infrastruktūras administrēšanu un pārvaldīšanu un vienu vai vairākus šādus uzdevumus attiecīgajā ostā: koordinēt ostas satiksmi, pārvaldīt ostas satiksmi, koordinēt attiecīgajā ostā esošo operatoru darbības un/vai kontrolēt attiecīgajā ostā esošo operatoru darbības; |
| --- | --- |

5)

“ostas pārvaldes iestāde” ir publiska vai privāta struktūra, kuras mērķis vai kuras pilnvaras saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai instrumentiem ir vietējā līmenī veikt – neatkarīgi no tā, vai kopā ar citām darbībām vai atsevišķi, – ostas infrastruktūras administrēšanu un pārvaldīšanu un vienu vai vairākus šādus uzdevumus attiecīgajā ostā: koordinēt ostas satiksmi, pārvaldīt ostas satiksmi, koordinēt attiecīgajā ostā esošo operatoru darbības un/vai kontrolēt attiecīgajā ostā esošo operatoru darbības;

| 6) | “tauvošana” ir pietauvošanas un attauvošanas pakalpojumi, tostarp pārvietošana gar piestātni, kas vajadzīgi ūdens transportlīdzekļa drošai darbībai ostas iekšienē vai ūdens pievadceļā uz ostu; |
| --- | --- |

6)

“tauvošana” ir pietauvošanas un attauvošanas pakalpojumi, tostarp pārvietošana gar piestātni, kas vajadzīgi ūdens transportlīdzekļa drošai darbībai ostas iekšienē vai ūdens pievadceļā uz ostu;

| 7) | “pasažieru pakalpojumi” ir pasažieru, to bagāžas un to transportlīdzekļu organizēšana un apkalpošana starp vedošo ūdens transportlīdzekli un krastu un ietver arī personas datu apstrādi un pasažieru pārvešanu attiecīgā pasažieru termināļa robežās; |
| --- | --- |

7)

“pasažieru pakalpojumi” ir pasažieru, to bagāžas un to transportlīdzekļu organizēšana un apkalpošana starp vedošo ūdens transportlīdzekli un krastu un ietver arī personas datu apstrādi un pasažieru pārvešanu attiecīgā pasažieru termināļa robežās;

| 8) | “loča pakalpojums” ir ūdens transportlīdzekļa pavadoņa pakalpojums, ko veic locis vai loču stacija nolūkā nodrošināt ūdens transportlīdzekļa drošu ienākšanu ostā vai iziešanu no tās pa ūdens pievadceļu vai drošu navigāciju ostā; |
| --- | --- |

8)

“loča pakalpojums” ir ūdens transportlīdzekļa pavadoņa pakalpojums, ko veic locis vai loču stacija nolūkā nodrošināt ūdens transportlīdzekļa drošu ienākšanu ostā vai iziešanu no tās pa ūdens pievadceļu vai drošu navigāciju ostā;

| 9) | “ostas infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai sniegtu tiešu vai netiešu labumu ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei, par infrastruktūras, iekārtu un pakalpojumu izmantošanu, tostarp par attiecīgās ostas ūdens pievadceļu izmantošanu, kā arī par piekļuvi pasažieru apkalpošanai un kravu apstrādei, bet tā neietver samaksu par zemes nomu un līdzvērtīgas maksas; |
| --- | --- |

9)

“ostas infrastruktūras lietošanas maksa” ir maksa, ko iekasē, lai sniegtu tiešu vai netiešu labumu ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei, par infrastruktūras, iekārtu un pakalpojumu izmantošanu, tostarp par attiecīgās ostas ūdens pievadceļu izmantošanu, kā arī par piekļuvi pasažieru apkalpošanai un kravu apstrādei, bet tā neietver samaksu par zemes nomu un līdzvērtīgas maksas;

| 10) | “kuģu atkritumu un kravu atlieku savākšana” ir kuģu atkritumu uzņemšana vai kravu atlieku uzņemšana ar jebkuru stacionāru, peldošu vai pārvietojamu iekārtu, kas spēj uzņemt šādus atkritumus vai atliekas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/59/EK (16); |
| --- | --- |

10)

“kuģu atkritumu un kravu atlieku savākšana” ir kuģu atkritumu uzņemšana vai kravu atlieku uzņemšana ar jebkuru stacionāru, peldošu vai pārvietojamu iekārtu, kas spēj uzņemt šādus atkritumus vai atliekas, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/59/EK (16);

16

| 11) | “ostas pakalpojumu maksa” ir maksa, ko iekasē par labu ostas pakalpojumu sniedzējam un ko maksā attiecīgā pakalpojuma lietotāji; |
| --- | --- |

11)

“ostas pakalpojumu maksa” ir maksa, ko iekasē par labu ostas pakalpojumu sniedzējam un ko maksā attiecīgā pakalpojuma lietotāji;

| 12) | “ostas pakalpojumu līgums” ir oficiāla un juridiski saistoša vienošanās vai akts ar līdzvērtīgu juridisku spēku, kurš noslēgts starp ostas pakalpojumu sniedzēju un ostas pārvaldes iestādi vai kompetento iestādi un kura priekšmets ir viena vai vairāku ostas pakalpojumu sniegšana, neskarot ostas pakalpojumu sniedzēju izraudzīšanās veidu; |
| --- | --- |

12)

“ostas pakalpojumu līgums” ir oficiāla un juridiski saistoša vienošanās vai akts ar līdzvērtīgu juridisku spēku, kurš noslēgts starp ostas pakalpojumu sniedzēju un ostas pārvaldes iestādi vai kompetento iestādi un kura priekšmets ir viena vai vairāku ostas pakalpojumu sniegšana, neskarot ostas pakalpojumu sniedzēju izraudzīšanās veidu;

| 13) | “ostas pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas par atlīdzību sniedz vai vēlas sniegt vienas vai vairāku kategoriju ostas pakalpojumus; |
| --- | --- |

13)

“ostas pakalpojumu sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas par atlīdzību sniedz vai vēlas sniegt vienas vai vairāku kategoriju ostas pakalpojumus;

| 14) | “sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības” ir prasība, kas definēta vai noteikta, lai nodrošinātu tos vispārējas nozīmes ostas pakalpojumus vai darbības, ko operators, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

14)

“sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības” ir prasība, kas definēta vai noteikta, lai nodrošinātu tos vispārējas nozīmes ostas pakalpojumus vai darbības, ko operators, ja tas ņemtu vērā savas komerciālās intereses, neuzņemtos vai neuzņemtos tādā pašā mērā vai ar tādiem pašiem nosacījumiem;

| 15) | “tuvsatiksmes kuģošana” ir kravas un pasažieru pārvietošana pa jūru starp ostām, kas atrodas Eiropas ģeogrāfiskajās robežās, vai starp šīm ostām un ostām, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas, kurām ir slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropu; |
| --- | --- |

15)

“tuvsatiksmes kuģošana” ir kravas un pasažieru pārvietošana pa jūru starp ostām, kas atrodas Eiropas ģeogrāfiskajās robežās, vai starp šīm ostām un ostām, kas atrodas valstīs ārpus Eiropas, kurām ir slēgtas jūras piekrastes līnija, kas robežojas ar Eiropu;

| 16) | “jūras osta” ir sauszemes un ūdens teritorija, ko veido tāda infrastruktūra un aprīkojums, lai principā būtu iespējama ūdens transportlīdzekļu pieņemšana, iekraušana tajos un izkraušana no tiem, preču uzglabāšana, minēto preču pieņemšana un piegāde un pasažieru, apkalpes un citu personu iekāpšana un izkāpšana, un cita infrastruktūra, kas nepieciešama transporta operatoriem ostas teritorijā; |
| --- | --- |

16)

“jūras osta” ir sauszemes un ūdens teritorija, ko veido tāda infrastruktūra un aprīkojums, lai principā būtu iespējama ūdens transportlīdzekļu pieņemšana, iekraušana tajos un izkraušana no tiem, preču uzglabāšana, minēto preču pieņemšana un piegāde un pasažieru, apkalpes un citu personu iekāpšana un izkāpšana, un cita infrastruktūra, kas nepieciešama transporta operatoriem ostas teritorijā;

| 17) | “vilkšana” ir palīdzība, kas sniegta ūdens transportlīdzeklim, izmantojot velkoni, lai nodrošinātu drošu ienākšanu ostā vai iziešanu no tās vai drošu navigāciju ostā, palīdzot ūdens transportlīdzeklim veikt manevrus; |
| --- | --- |

17)

“vilkšana” ir palīdzība, kas sniegta ūdens transportlīdzeklim, izmantojot velkoni, lai nodrošinātu drošu ienākšanu ostā vai iziešanu no tās vai drošu navigāciju ostā, palīdzot ūdens transportlīdzeklim veikt manevrus;

| 18) | “ūdens pievadceļš” ir piekļuve ostai pa ūdeni no atklātas jūras, piemēram, ostas pieejas, kuģu ceļi, upes, jūras kanāli un fjordi, ar nosacījumu, ka šāds ūdensceļš ietilpst ostas pārvaldes iestādes kompetencē. |
| --- | --- |

18)

“ūdens pievadceļš” ir piekļuve ostai pa ūdeni no atklātas jūras, piemēram, ostas pieejas, kuģu ceļi, upes, jūras kanāli un fjordi, ar nosacījumu, ka šāds ūdensceļš ietilpst ostas pārvaldes iestādes kompetencē.

II NODAĻA

OSTAS PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

3. pants

Ostas pakalpojumu organizācija

1.   Piekļuvi tirgum, lai sniegtu ostas pakalpojumus jūras ostās, saskaņā ar šo regulu var pakļaut:

| a) | ostas pakalpojumu sniegšanas minimālajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

ostas pakalpojumu sniegšanas minimālajām prasībām;

| b) | ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežošanai; |
| --- | --- |

b)

ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežošanai;

| c) | sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām; |
| --- | --- |

c)

sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām;

| d) | ar iekšējiem operatoriem saistītiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

d)

ar iekšējiem operatoriem saistītiem ierobežojumiem.

2.   Dalībvalstis var savos valsts tiesību aktos nolemt vienai vai vairākām ostas pakalpojumu kategorijām nepiemērot jebkuru no 1. punktā minētajiem nosacījumiem.

3.   Noteikumi par piekļuvi ostas telpām, iekārtām un aprīkojumam ir taisnīgi, pamatoti un nediskriminējoši.

4. pants

Ostas pakalpojumu sniegšanas minimālās prasības

1.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var prasīt ostas pakalpojumu sniedzējiem, tostarp apakšuzņēmējiem, ievērot minimālās prasības, lai veiktu attiecīgo ostas pakalpojumu.

2.   Minimālās prasības, kas paredzētas 1. punktā, var attiekties tikai uz:

| a) | ostas pakalpojumu sniedzēja, tā personāla vai tādu fizisko personu, kuras faktiski un nepārtraukti pārvalda ostas pakalpojumu sniedzēja darbības, profesionālo kvalifikāciju; |
| --- | --- |

a)

ostas pakalpojumu sniedzēja, tā personāla vai tādu fizisko personu, kuras faktiski un nepārtraukti pārvalda ostas pakalpojumu sniedzēja darbības, profesionālo kvalifikāciju;

| b) | ostas pakalpojumu sniedzēja finansiālajām spējām; |
| --- | --- |

b)

ostas pakalpojumu sniedzēja finansiālajām spējām;

| c) | aprīkojumu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu attiecīgo ostas pakalpojumu normālos un drošos apstākļos, un spējām uzturēt šo aprīkojumu vajadzīgajā līmenī; |
| --- | --- |

c)

aprīkojumu, kas nepieciešams, lai nodrošinātu attiecīgo ostas pakalpojumu normālos un drošos apstākļos, un spējām uzturēt šo aprīkojumu vajadzīgajā līmenī;

| d) | attiecīgā ostas pakalpojuma pieejamību visiem lietotājiem, visās piestātnēs un bez pārtraukuma visu diennakti, visu gadu; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā ostas pakalpojuma pieejamību visiem lietotājiem, visās piestātnēs un bez pārtraukuma visu diennakti, visu gadu;

| e) | atbilstību prasībām par kuģošanas drošību vai par drošību un drošumu attiecībā uz ostu vai piekļuvi ostai, tās iekārtām, aprīkojumu un darba ņēmējiem un citām personām; |
| --- | --- |

e)

atbilstību prasībām par kuģošanas drošību vai par drošību un drošumu attiecībā uz ostu vai piekļuvi ostai, tās iekārtām, aprīkojumu un darba ņēmējiem un citām personām;

| f) | atbilstību vietējām, valsts, Savienības un starptautiskajām vides prasībām; |
| --- | --- |

f)

atbilstību vietējām, valsts, Savienības un starptautiskajām vides prasībām;

| g) | atbilstību sociālās un darba tiesību jomas pienākumiem, kurus piemēro attiecīgās ostas dalībvalstī, tostarp piemērojamo koplīgumu noteikumiem, apkalpes komplektēšanas prasībām un prasībām attiecībā uz jūrnieku darba un atpūtas stundām un piemērojamiem noteikumiem par darba inspekcijām; |
| --- | --- |

g)

atbilstību sociālās un darba tiesību jomas pienākumiem, kurus piemēro attiecīgās ostas dalībvalstī, tostarp piemērojamo koplīgumu noteikumiem, apkalpes komplektēšanas prasībām un prasībām attiecībā uz jūrnieku darba un atpūtas stundām un piemērojamiem noteikumiem par darba inspekcijām;

| h) | ostas pakalpojumu sniedzēja labu reputāciju, kā noteikts saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem labas reputācijas jomā, ņemot vērā jebkādus imperatīvus iemeslus, kas liek apšaubīt ostas pakalpojumu sniedzēja uzticamību. |
| --- | --- |

h)

ostas pakalpojumu sniedzēja labu reputāciju, kā noteikts saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem labas reputācijas jomā, ņemot vērā jebkādus imperatīvus iemeslus, kas liek apšaubīt ostas pakalpojumu sniedzēja uzticamību.

3.   Neskarot 4. punktu, ja dalībvalsts uzskata, ka ir jānosaka karoga prasība, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību 2. punkta g) apakšpunktam attiecībā uz ūdens transportlīdzekļiem, kurus lielākoties izmanto vilkšanas vai tauvošanas darbībām tās teritorijā esošajās ostās, tā informē Komisiju par savu lēmumu, pirms tā publicē paziņojumu par līgumu vai, ja nav paziņojuma par līgumu, pirms tā nosaka karoga prasību.

4.   Minimālās prasības:

| a) | ir pārredzamas, objektīvas, nediskriminējošas, samērīgas un attiecas uz konkrētā ostas pakalpojuma kategoriju un veidu; |
| --- | --- |

a)

ir pārredzamas, objektīvas, nediskriminējošas, samērīgas un attiecas uz konkrētā ostas pakalpojuma kategoriju un veidu;

| b) | tiek ievērotas līdz brīdim, kad izbeidzas tiesības sniegt ostas pakalpojumu. |
| --- | --- |

b)

tiek ievērotas līdz brīdim, kad izbeidzas tiesības sniegt ostas pakalpojumu.

5.   Ja minimālās prasības ietver īpašas zināšanas par vietējiem apstākļiem, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde nodrošina, ka pastāv adekvāta piekļuve informācijai saskaņā ar pārredzamiem un nediskriminējošiem nosacījumiem.

6.   Gadījumos, kas paredzēti 1. punktā, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde publicē minimālās prasības, kas minētas 2. punktā, un procedūru, ar kuru piešķir tiesības sniegt ostas pakalpojumus saskaņā ar minētajām prasībām, līdz 2019. gada 24. martam vai minimālās prasības, kuras ir piemērojamas pēc minētā datuma, – vismaz trīs mēnešus pirms dienas, sākot ar kuru minētās prasības ir jāpiemēro. Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde par jebkurām kritēriju un procedūru izmaiņām laikus informē ostas pakalpojumu sniedzējus.

7.   Šo pantu piemēro, neskarot 7. pantu.

5. pants

Atbilstības minimālajām prasībām nodrošināšanas procedūra

1.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde pret ostas pakalpojumu sniedzējiem izturas pārredzami, objektīvi, nediskriminējoši un samērīgi.

2.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde piešķir vai atsaka piešķirt tiesības sniegt ostas pakalpojumus, pamatojoties uz minimālajām prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 4. pantu, saprātīgā termiņā, kas jebkurā gadījumā nepārsniedz četrus mēnešus no pieprasījuma par šādu tiesību piešķiršanu un vajadzīgo dokumentu saņemšanas.

3.   Visus šādus ostas pārvaldes iestādes vai kompetentās iestādes atteikumus pienācīgi pamato, balstoties uz 4. panta 2. punktā izklāstītajām minimālajām prasībām.

4.   Ja ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde ierobežo vai izbeidz tiesības sniegt ostas pakalpojumu, to visos gadījumos pienācīgi pamato, un tas notiek saskaņā ar 1. punktu.

6. pants

Ostas pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumi

1.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var ierobežot konkrēta ostas pakalpojuma ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu viena vai vairāku turpmāk minēto iemeslu dēļ:

| a) | sauszemes vai piekrastes teritorijas nepietiekamība vai to rezervēta izmantošana ar noteikumu, ka ierobežojums ir saskaņā ar lēmumiem vai plāniem, par kuriem vienojusies ostas pārvaldes iestāde un vajadzības gadījumā arī visas citas publiskās iestādes, kuras ir kompetentas saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

sauszemes vai piekrastes teritorijas nepietiekamība vai to rezervēta izmantošana ar noteikumu, ka ierobežojums ir saskaņā ar lēmumiem vai plāniem, par kuriem vienojusies ostas pārvaldes iestāde un vajadzības gadījumā arī visas citas publiskās iestādes, kuras ir kompetentas saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | šādas ierobežošanas trūkums kavē izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā tas noteikts 7. pantā, tostarp, ja šāds trūkums rada pārāk augstas izmaksas ostas pārvaldes iestādei, kompetentajai iestādei vai ostas lietotājiem saistībā ar šādu saistību izpildi; |
| --- | --- |

b)

šādas ierobežošanas trūkums kavē izpildīt sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, kā tas noteikts 7. pantā, tostarp, ja šāds trūkums rada pārāk augstas izmaksas ostas pārvaldes iestādei, kompetentajai iestādei vai ostas lietotājiem saistībā ar šādu saistību izpildi;

| c) | šādas ierobežošanas trūkums ir pretrunā vajadzībai garantēt drošas, neapdraudētas vai videi nekaitīgas ostas darbības; |
| --- | --- |

c)

šādas ierobežošanas trūkums ir pretrunā vajadzībai garantēt drošas, neapdraudētas vai videi nekaitīgas ostas darbības;

| d) | ostas infrastruktūras specifika vai ostas satiksmes raksturs neļauj ostā darboties vairākiem ostas pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

d)

ostas infrastruktūras specifika vai ostas satiksmes raksturs neļauj ostā darboties vairākiem ostas pakalpojumu sniedzējiem;

| e) | ja saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka ostu nozare vai apakšnozare kopā ar saviem ostas pakalpojumiem dalībvalstī veic darbību, kas ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tādā gadījumā nepiemēro šā panta 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

e)

ja saskaņā ar Direktīvas 2014/25/ES 35. pantu ir konstatēts, ka ostu nozare vai apakšnozare kopā ar saviem ostas pakalpojumiem dalībvalstī veic darbību, kas ir tieši pakļauta konkurencei saskaņā ar minētās direktīvas 34. pantu. Tādā gadījumā nepiemēro šā panta 2. un 3. punktu.

2.   Lai ieinteresētajām personām dotu iespēju saprātīgā termiņā iesniegt savus komentārus, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde katru priekšlikumu ierobežot ostu pakalpojumu sniedzēju skaitu saskaņā ar 1. punktu kopā ar tāda priekšlikuma pamatojumu publicē vismaz trīs mēnešus pirms lēmuma ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu pieņemšanas.

3.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde publicē pieņemto lēmumu ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu.

4.   Ja ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde nolemj ierobežot ostas pakalpojumu sniedzēju skaitu, tā veic atlases procedūru, kurā var piedalīties visas ieinteresētās personas un kura ir nediskriminējoša un pārredzama. Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde publicē informāciju par sniedzamo ostas pakalpojumu un par atlases procedūru un nodrošina, ka visām ieinteresētajām personām ir efektīvi pieejama visa būtiskā informācija, kas tām ir nepieciešama pieteikumu sagatavošanai. Ieinteresētajām personām tiek dots pietiekami ilgs laikposms, lai tās varētu veikt pilnvērtīgu novērtējumu un sagatavot savus pieteikumus. Parastos apstākļos šāds laikposms ir ne īsāks kā 30 dienas.

5.   Šā panta 4. punktu nepiemēro gadījumos, kas minēti šā panta 1. punkta e) apakšpunktā un 7. punktā un 8. pantā.

6.   Ja ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde ostas pakalpojumus sniedz pati vai izmantojot juridiski patstāvīgu vienību, kuru tā tieši vai netieši kontrolē, attiecīgā dalībvalsts veic šādus pasākumus, kādi ir vajadzīgi, lai novērstu interešu konfliktus. Ja šādu pasākumu nav, pakalpojumu sniedzēju skaits nav mazāks par diviem, ja vien viens vai vairāki no 1. punktā uzskaitītajiem iemesliem neattaisno pakalpojumu sniedzēju skaita ierobežojumu līdz vienam pakalpojumu sniedzējam.

7.   Dalībvalstis var nolemt, ka tās visaptverošā tīkla ostas, kuras neatbilst Regulas (ES) Nr. 1315/2013 20. panta 2. punkta b) apakšpunkta kritērijiem, var ierobežot pakalpojumu sniedzēju skaitu konkrētam ostas pakalpojumam. Dalībvalstis par šādu lēmumu informē Komisiju.

7. pants

Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības

1.   Dalībvalstis var nolemt ostas pakalpojumu sniedzējiem uzlikt ar ostas pakalpojumiem saistītas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības un var uzticēt ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei tiesības uzlikt šādas saistības, lai nodrošinātu vismaz vienu no turpmāk minētajiem elementiem:

| a) | ostas pakalpojuma pieejamību visiem ostas lietotājiem, visās piestātnēs bez pārtraukuma visu diennakti, visu gadu; |
| --- | --- |

a)

ostas pakalpojuma pieejamību visiem ostas lietotājiem, visās piestātnēs bez pārtraukuma visu diennakti, visu gadu;

| b) | pakalpojuma pieejamību visiem lietotājiem ar vienlīdzīgiem noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

pakalpojuma pieejamību visiem lietotājiem ar vienlīdzīgiem noteikumiem;

| c) | pakalpojuma cenas pieejamību konkrētu kategoriju lietotājiem; |
| --- | --- |

c)

pakalpojuma cenas pieejamību konkrētu kategoriju lietotājiem;

| d) | ostas darbību drošumu, drošību vai vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

d)

ostas darbību drošumu, drošību vai vides ilgtspēju;

| e) | adekvātu transporta pakalpojumu nodrošināšanu sabiedrībai; un |
| --- | --- |

e)

adekvātu transporta pakalpojumu nodrošināšanu sabiedrībai; un

| f) | teritoriālo kohēziju. |
| --- | --- |

f)

teritoriālo kohēziju.

2.   Šā panta 1. punktā minētās sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības ir skaidri definētas, pārredzamas, nediskriminējošas un pārbaudāmas, un tās visiem ostas pakalpojumu sniedzējiem, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā, garantē vienlīdzīgu piekļuvi.

3.   Ja dalībvalsts nolemj piemērot sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības vienam un tam pašam pakalpojumam visās savās jūras ostās, uz kurām attiecas šī regula, tā paziņo minētās saistības Komisijai.

4.   Gadījumā, ja ostas pakalpojumi, par kuriem ir noteiktas sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības, tiek pārtraukti vai ja ir tūlītējs risks, ka tas varētu notikt, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var veikt ārkārtas pasākumu. Ārkārtas pasākums var izpausties kā tieša piešķiršana, uzdodot pakalpojuma sniegšanu citam pakalpojumu sniedzējam uz laikposmu līdz diviem gadiem. Minētajā laikposmā ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde vai nu sāk jaunu procedūru, lai izvēlētos ostas pakalpojumu sniedzēju, vai piemēro 8. pantu. Kolektīvā protesta rīcība, kas notiek saskaņā ar valsts tiesību aktiem, nav uzskatāma par ostas pakalpojumu sniegšanas pārtraukumu, attiecībā uz kuru var veikt ārkārtas pasākumu.

8. pants

Iekšējais operators

1.   Neskarot 6. panta 6. punktu, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var nolemt ostas pakalpojumu sniegt pati vai izmantot juridiski patstāvīgu vienību, kuru tā kontrolē līdzīgi tam, kā tā kontrolē savas struktūrvienības, ar noteikumu, ka 4. pantu vienlīdzīgi piemēro visiem operatoriem, kuri sniedz attiecīgo ostas pakalpojumu. Šādā gadījumā šīs regulas nolūkos ostas pakalpojumu sniedzēju uzskata par iekšējo operatoru.

2.   Uzskata, ka ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde kontrolē juridiski patstāvīgu vienību līdzīgi tam, kā tā kontrolē savas struktūrvienības, tikai tad, ja tai ir izšķiroša ietekme uz attiecīgās juridiskās vienības stratēģiskajiem mērķiem un svarīgiem lēmumiem.

3.   Gadījumos, kas paredzēti 6. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, iekšējam operatoram ir atļauta ostas pakalpojuma sniegšana tikai tajā ostā vai ostās, kurā vai kurās tam uzdota ostas pakalpojuma sniegšana.

9. pants

Darbinieku tiesību aizsardzība

1.   Šī regula neskar dalībvalstu sociālo un darba tiesību normu piemērošanu.

2.   Neskarot Savienības un valsts tiesību aktus, tostarp piemērojamos koplīgumus starp sociālajiem partneriem, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde prasa, lai izraudzītais ostas pakalpojumu sniedzējs nodrošinātu personālam darba apstākļus saskaņā ar piemērojamiem sociālās un darba tiesību jomas pienākumiem un ievērotu sociālos standartus, kas izklāstīti Savienības tiesību aktos, valstu tiesību aktos vai koplīgumos.

3.   Ja koncesijas vai publiska līguma piešķiršanas dēļ mainās ostas pakalpojumu sniedzējs, ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde var prasīt, lai līdzšinējā ostas pakalpojumu sniedzēja tiesības un pienākumi, kas izriet no darba līguma vai no darba attiecībām, kā definēts valsts tiesību aktos, un ir spēkā minēto izmaiņu dienā, tiktu nodoti jaunizraudzītajam ostas pakalpojumu sniedzējam. Šādā gadījumā personālam, ko pakalpojumu sniegšanai pieņēmis līdzšinējais pakalpojumu sniedzējs, nodrošina tādas pašas tiesības kā tās, ko personāls būtu tiesīgs izmantot, ja būtu notikusi uzņēmuma īpašumtiesību nodošana Direktīvas 2001/23/EK nozīmē.

4.   Ja saistībā ar ostas pakalpojumu sniegšanu notiek personāla nodošana, konkursa dokumentos un ostas pakalpojumu līgumos iekļauj attiecīgā personāla sarakstu un norāda pārredzamu sīki izklāstītu informāciju par personāla līgumtiesībām un par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem uzskata, ka darbinieki ir saistīti ar ostas pakalpojumiem.

10. pants

Atbrīvojumi

1.   Šī nodaļa un 21. pants neattiecas uz kravu apstrādi, pasažieru pakalpojumiem un loča pakalpojumiem.

2.   Dalībvalstis var nolemt šo nodaļu un 21. pantu piemērot loča pakalpojumiem. Dalībvalstis par šādu lēmumu informē Komisiju.

III NODAĻA

FINANŠU PĀRREDZAMĪBA UN AUTONOMIJA

11. pants

Finansiālo attiecību pārredzamība

1.   Finansiālās attiecības starp publiskām iestādēm un ostas pārvaldes iestādi vai citu vienību, kas sniedz ostas pakalpojumus tās uzdevumā, kura saņem publiskos līdzekļus, uzskaites sistēmā atspoguļo pārredzamā veidā, lai skaidri parādītu:

| a) | publiskos līdzekļus, ko publiskās iestādes dara tieši pieejamus attiecīgās ostas pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

a)

publiskos līdzekļus, ko publiskās iestādes dara tieši pieejamus attiecīgās ostas pārvaldes iestādēm;

| b) | publiskos līdzekļus, ko publiskās iestādes dara pieejamus ar publisko uzņēmumu vai publisko finanšu iestāžu starpniecību; un |
| --- | --- |

b)

publiskos līdzekļus, ko publiskās iestādes dara pieejamus ar publisko uzņēmumu vai publisko finanšu iestāžu starpniecību; un

| c) | lietojumu, kuram minētie publiskie līdzekļi ir piešķirti. |
| --- | --- |

c)

lietojumu, kuram minētie publiskie līdzekļi ir piešķirti.

2.   Ja ostas pārvaldes iestāde, kas saņem publiskos līdzekļus, pati sniedz ostas pakalpojumus vai veic bagarēšanu vai cita vienība tās uzdevumā sniedz šādus pakalpojumus, tā uzskaita minēto publiski finansēto ostas pakalpojumu vai bagarēšanu atsevišķi no uzskaites par citām tās veiktām darbībām tā, lai:

| a) | pareizi piešķirtu vai sadalītu visas izmaksas un ieņēmumus, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem un objektīvi pamatotiem izmaksu uzskaites principiem; un |
| --- | --- |

a)

pareizi piešķirtu vai sadalītu visas izmaksas un ieņēmumus, pamatojoties uz konsekventi ievērotiem un objektīvi pamatotiem izmaksu uzskaites principiem; un

| b) | skaidri definētu izmaksu uzskaites principus, saskaņā ar kuriem tiek kārtota atsevišķa uzskaite. |
| --- | --- |

b)

skaidri definētu izmaksu uzskaites principus, saskaņā ar kuriem tiek kārtota atsevišķa uzskaite.

3.   Publiskie līdzekļi, kas minēti 1. punktā, ietver pamatkapitāla un kvazikapitāla līdzekļus, neatmaksājamas dotācijas, dotācijas, kas atmaksājamas vienīgi atsevišķos gadījumos, aizdevumus, tostarp pārtēriņa kredītus un kapitālieguldījumu kreditēšanu, garantijas, kuras publiskās iestādes sniedz ostas pārvaldes iestādei, un jebkāda cita veida publisko finansiālo atbalstu.

4.   Ostas pārvaldes iestāde vai cita vienība, kas tās uzdevumā sniedz ostas pakalpojumus, glabā informāciju par finansiālām attiecībām, kas minēta šā panta 1. un 2. punktā, piecus gadus, sākot no tā finanšu gada beigām, uz kuru attiecas minētā informācija.

5.   Ostas pārvaldes iestāde vai cita vienība, kas tās uzdevumā sniedz ostas pakalpojumus, oficiālas sūdzības gadījumā un pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai iestādei 1. un 2. punktā minēto informāciju un visu papildu informāciju, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai pienācīgi izvērtētu iesniegtos datus un novērtētu atbilstību šai regulai saskaņā ar konkurences noteikumiem. Šādu informāciju atbildīgā iestāde pēc pieprasījuma dara pieejamu Komisijai. Informāciju nosūta trīs mēnešu laikā pēc pieprasījuma dienas.

6.   Ja ostas pārvaldes iestāde vai cita vienība, kas tās uzdevumā sniedz ostas pakalpojumus, nav saņēmusi publiskus līdzekļus iepriekšējos pārskata gados, bet tā sāk gūt labumu no publiskiem līdzekļiem, tā piemēro 1. un 2. punktu, sākot ar grāmatvedības gadu pēc publisko līdzekļu pārveduma.

7.   Ja publiskie līdzekļi tiek izmaksāti kā kompensācija par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, tos norāda atsevišķi attiecīgajos kontos, un tos nevar pārvest nevienam citam pakalpojumam vai uzņēmējdarbības veidam.

8.   Dalībvalstis var nolemt šā panta 2. punktu nepiemērot tām savām visaptverošā tīkla ostām, kas neatbilst Regulas (ES) Nr. 1315/2013 20. panta 2. punkta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, ja tas rada nesamērīgu administratīvu slogu, ar noteikumu, ka uzskaites sistēmā arī turpmāk tiek nodrošināta pilnīga pārredzamība attiecībā uz jebkādiem saņemtiem publiskajiem līdzekļiem un to izlietojumu ostas pakalpojumu sniegšanā. Dalībvalstis par šādu lēmumu iepriekš informē Komisiju.

12. pants

Maksas par ostu pakalpojumiem

1.   Maksas par pakalpojumiem, ko sniedz iekšējais operators saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām, maksas par loča pakalpojumiem, kas nav pakļautas efektīvai konkurencei, un ostas pakalpojumu sniedzēju iekasētās maksas, kas minētas 6. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka pārredzamā, objektīvā un nediskriminējošā veidā, un tās ir samērīgas ar sniegto pakalpojumu izmaksām.

2.   Ostas pakalpojumu maksu maksājumu var iekļaut pārējos maksājumos, piemēram, ostas infrastruktūras lietošanas maksu maksājumā. Šādā gadījumā ostas pakalpojumu sniedzējs un, vajadzības gadījumā, ostas pārvaldes iestāde nodrošina, lai ostas pakalpojuma lietotājs joprojām varētu viegli identificēt ostas pakalpojuma maksas apjomu.

3.   Ostas pakalpojumu sniedzējs oficiālas sūdzības gadījumā un pēc pieprasījuma dara pieejamu attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai iestādei jebkuru vajadzīgo informāciju par tiem elementiem, kas kalpo kā pamats, lai noteiktu to ostas pakalpojumu maksu struktūru un apmēru, uz kurām attiecas 1. punkts.

13. pants

Maksas par ostas infrastruktūras lietošanu

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai tiktu iekasēta ostas infrastruktūras lietošanas maksa. Tas neliedz ostas pakalpojumu sniedzējiem, kas izmanto ostas infrastruktūru, iekasēt ostas pakalpojumu maksas.

2.   Ostas infrastruktūras lietošanas maksu maksājumu var iekļaut citos maksājumos, piemēram, ostas pakalpojumu maksu maksājumā. Šādā gadījumā ostas pārvaldes iestāde nodrošina, lai ostas infrastruktūras lietotājs joprojām varētu viegli identificēt ostas infrastruktūras lietošanas maksas apjomu.

3.   Lai veicinātu efektīvu infrastruktūras lietošanas maksu iekasēšanas sistēmu, ostas infrastruktūras lietošanas maksu struktūru un apmēru nosaka saskaņā ar attiecīgās ostas komercstratēģiju un investīciju plāniem un ievēro konkurences noteikumus. Attiecīgā gadījumā šādās maksās ievēro arī vispārējās prasības, kas noteiktas attiecīgās dalībvalsts vispārējās ostu politikas satvarā.

4.   Neskarot 3. punktu, ostas infrastruktūras lietošanas maksas var atšķirties saskaņā ar attiecīgās ostas ekonomisko stratēģiju un tās telpiskās plānošanas politiku, kas inter alia ir saistīta ar konkrētām lietotāju kategorijām, vai lai veicinātu ostas infrastruktūras efektīvāku izmantošanu, tuvsatiksmes kuģošanu vai uzlabotu ekoloģiskos raksturlielumus, transporta operāciju energoefektivitāti vai oglekļa dioksīda emisiju efektivitāti. Kritēriji, ko izmanto šādu atšķirību noteikšanai, ir pārredzami, objektīvi un nediskriminējoši un saskanīgi ar konkurences tiesībām, tostarp noteikumiem par valsts atbalstu. Ostas infrastruktūras lietošanas maksās var ņemt vērā ārējās izmaksas, un tās var atšķirties atbilstīgi komercpraksei.

5.   Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde nodrošina, lai ostas lietotāji un ostas lietotāju pārstāvji vai apvienības tiktu informēti par ostas infrastruktūras lietošanas maksu būtību un apmēru. Ostas pārvaldes iestāde vai kompetentā iestāde nodrošina, lai ostas infrastruktūras lietotāji tiktu informēti par visām izmaiņām ostas infrastruktūras lietošanas maksu būtībā vai apmērā vismaz divus mēnešus pirms dienas, kad minētās izmaiņas stājas spēkā. Ostas pārvaldes iestādei vai kompetentajai iestādei neprasa atklāt maksu atšķirības, kas panāktas individuālās sarunās.

6.   Ostas pārvaldes iestāde oficiālas sūdzības gadījumā un pēc lūguma dara pieejamu attiecīgās dalībvalsts atbildīgajai iestādei 4. un 5. punktā minēto informāciju un visu vajadzīgo informāciju par elementiem, kas kalpo par pamatu ostas infrastruktūras lietošanas maksu struktūras un apjoma noteikšanai. Minētā iestāde šo informāciju pēc pieprasījuma dara pieejamu Komisijai.

IV NODAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Personāla apmācība

Ostas pakalpojumu sniedzēji nodrošina, ka darbinieki saņem vajadzīgo apmācību, lai iegūtu zināšanas, kas ir būtiskas to darbā, īpašu uzmanību pievēršot darba aizsardzības aspektiem, un ka apmācības prasības tiek regulāri atjauninātas, lai atbilstu tehnoloģijas inovācijas izvirzītajiem uzdevumiem.

15. pants

Apspriešanās ar ostas lietotājiem un citām ieinteresētajām personām

1.   Ostas pārvaldes iestāde saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem apspriežas ar ostas lietotājiem par tās maksu iekasēšanas politiku, tostarp gadījumos, uz kuriem attiecas 8. pants. Šāda apspriešanās ietver jebkuras būtiskas izmaiņas ostas infrastruktūras lietošanas maksās un ostas pakalpojumu maksās tajos gadījumos, kad iekšējie operatori sniedz ostas pakalpojumus saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistībām.

2.   Ostas pārvaldes iestāde saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem apspriežas ar ostas lietotājiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām par būtiskiem jautājumiem, kas ir tās kompetencē, attiecībā uz:

| a) | ostas pakalpojumu koordinēšanu ostas teritorijā; |
| --- | --- |

a)

ostas pakalpojumu koordinēšanu ostas teritorijā;

| b) | pasākumiem, lai uzlabotu savienojumus ar iekšzemi, tostarp pasākumiem, lai attīstītu un uzlabotu dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transportu; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, lai uzlabotu savienojumus ar iekšzemi, tostarp pasākumiem, lai attīstītu un uzlabotu dzelzceļa un iekšzemes ūdensceļu transportu;

| c) | administratīvo procedūru efektivitāti ostā un pasākumiem, lai tās vienkāršotu; |
| --- | --- |

c)

administratīvo procedūru efektivitāti ostā un pasākumiem, lai tās vienkāršotu;

| d) | vides jautājumiem; |
| --- | --- |

d)

vides jautājumiem;

| e) | teritorijas plānošanu; un |
| --- | --- |

e)

teritorijas plānošanu; un

| f) | pasākumiem, ar kuriem garantē drošību ostas teritorijā, tostarp, vajadzības gadījumā, ostas darba ņēmēju darba aizsardzību. |
| --- | --- |

f)

pasākumiem, ar kuriem garantē drošību ostas teritorijā, tostarp, vajadzības gadījumā, ostas darba ņēmēju darba aizsardzību.

3.   Ostas pakalpojumu sniedzēji ostas lietotājiem dara pieejamu adekvātu informāciju par ostas pakalpojumu maksu būtību un apjomu.

4.   Ostas pārvaldes iestāde un ostas pakalpojumu sniedzēji, pildot pienākumus saskaņā ar šo pantu, ievēro komerciāli sensitīvas informācijas konfidencialitāti.

16. pants

Sūdzību izskatīšana

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai tiktu ieviesta efektīva procedūra to sūdzību izskatīšanai, kuras rodas saistībā ar šīs regulas piemērošanu tās jūras ostās, uz kurām attiecas šī regula.

2.   Sūdzības izskata veidā, kas izvairās no interešu konfliktiem un kas funkcionāli nav atkarīgs ne no vienas ostas pārvaldes iestādes vai ostas pakalpojumu sniedzējiem. Dalībvalstis nodrošina, lai pastāvētu efektīvs funkcionāls nodalījums starp sūdzību izskatīšanu, no vienas puses, un ostu īpašumtiesībām un pārvaldību, ostas pakalpojumu sniegšanu un ostu lietošanu, no otras puses. Sūdzību izskatīšana ir objektīva un pārredzama, un tajā pienācīgi ņem vērā tiesības brīvi veikt darījumdarbību.

3.   Sūdzības iesniedz tajā ostas dalībvalstī, kurā uzskata, ka strīds ir izcēlies. Dalībvalstis nodrošina, lai ostu lietotāji un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiktu informētas par to, kur un kā iesniegt sūdzību un kuras iestādes ir atbildīgas par sūdzību izskatīšanu.

4.   Par sūdzību izskatīšanu atbildīgās iestādes vajadzības gadījumā sadarbojas savstarpējas palīdzības nolūkos strīdos, kuros iesaistītas puses, kas veic uzņēmējdarbību dažādās dalībvalstīs.

5.   Par sūdzību izskatīšanu atbildīgās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas prasīt ostu pārvaldes iestādēm, ostas pakalpojumu sniedzējiem un ostas lietotājiem sniegt tām informāciju, kas ir nepieciešama sūdzības sakarā.

6.   Par sūdzību izskatīšanu atbildīgās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas pieņemt lēmumus, kam ir saistošs spēks, kurus attiecīgā gadījumā var pārskatīt tiesa.

7.   Dalībvalstis informē Komisiju par sūdzību izskatīšanas procedūru un par 3. punktā minētajām iestādēm līdz 2019. gada 24. martam un pēc tam – par visām izmaiņām minētajā informācijā. Komisija šādu informāciju publicē savā tīmekļa vietnē un regulāri atjaunina to.

8.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā apmainās ar vispārīgu informāciju par šā panta piemērošanu. Komisija atbalsta šādu sadarbību.

17. pants

Atbildīgās iestādes

Dalībvalstis nodrošina, lai ostu lietotāji un citas attiecīgās ieinteresētās personas tiktu informētas par atbildīgajām iestādēm, kas minētas 11. panta 5. punktā, 12. panta 3. punktā un 13. panta 6. punktā. Dalībvalstis arī līdz 2019. gada 24. martam informē Komisiju par minētajām iestādēm un pēc tam – par visām izmaiņām minētajā informācijā. Komisija šādu informāciju publicē savā tīmekļa vietnē un regulāri atjaunina to.

18. pants

Pārsūdzība

1.   Jebkurai pusei, kurai ir leģitīmas intereses, ir tiesības pārsūdzēt lēmumus vai atsevišķus pasākumus, ko saskaņā ar šo regulu pieņēmusi ostas pārvaldes iestāde, kompetentā iestāde vai kāda cita atbildīgā valsts iestāde. Pārsūdzības struktūras ir neatkarīgas no iesaistītajām pusēm, un tās var būt tiesas.

2.   Ja 1. punktā minētā pārsūdzības struktūra pēc būtības nav tiesu iestāde, tā savu lēmumu iemeslus norāda rakstveidā. Tās lēmumus arī var pārsūdzēt valsts tiesā.

19. pants

Sankcijas

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu minēto noteikumu izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Dalībvalstis par minētajiem pasākumiem paziņo Komisijai līdz 2019. gada 24. martam un nekavējoties ziņo par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas skar šos pasākumus.

20. pants

Ziņošana

Komisija ne vēlāk kā 2023. gada 24. martā iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas darbību un ietekmi.

Minētajā ziņojumā ņem vērā progresu, kas panākts ES ostu nozares sociālā dialoga komitejas satvarā.

21. pants

Pārejas pasākumi

1.   Šo regulu nepiemēro ostas pakalpojumu līgumiem, kuri noslēgti pirms 2017. gada 15. februāra un kuru termiņš ir ierobežots.

2.   Ostas pakalpojumu līgumus, kuri noslēgti pirms 2017. gada 15. februāra un kuru termiņš nav ierobežots vai kuriem ir līdzīga iedarbība, groza, lai tie atbilstu šai regulai 2025. gada 1. jūlijā.

22. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2019. gada 24. marta.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(1)  
  OV C 327, 12.11.2013., 111. lpp.

1

(2)  
  OV C 114, 15.4.2014., 57. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 23. janvāra lēmums.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

5

(6)  Komisijas Lēmums 2012/21/ES (2011. gada 20. decembris) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 106. panta 2. punkta piemērošanu valsts atbalstam attiecībā uz kompensāciju par sabiedriskajiem pakalpojumiem dažiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts sniegt pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 7, 11.1.2012., 3. lpp.).

6

(7)  Komisijas Regula (ES) Nr. 360/2012 (2012. gada 25. aprīlis) par Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. un 108. panta piemērošanu de minimis atbalstam, ko piešķir uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi (OV L 114, 26.4.2012., 8. lpp.).

7

de minimis

(8)  Padomes Direktīva 2001/23/EK (2001. gada 12. marts) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz darbinieku tiesību aizsardzību uzņēmumu, uzņēmējsabiedrību vai uzņēmumu vai uzņēmējsabiedrību daļu īpašnieka maiņas gadījumā (OV L 82, 22.3.2001., 16. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli (OV L 131, 28.5.2009., 57. lpp.).

10

(11)  Komisijas Direktīva 2006/111/EK (2006. gada 16. novembris) par dalībvalstu un publisku uzņēmumu finansiālo attiecību pārredzamību, kā arī par dažu uzņēmumu finanšu pārredzamību (OV L 318, 17.11.2006., 17. lpp.).

11

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2013. gada 11. decembris), ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, groza Regulu (ES) Nr. 913/2010 un atceļ Regulu (EK) Nr. 680/2007 un Regulu (EK) Nr. 67/2010 (OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.).

12

(13)  Komisijas Regula (ES) Nr. 651/2014 (2014. gada 17. jūnijs), ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/23/ES (2014. gada 26. februāris) par koncesijas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu (OV L 94, 28.3.2014., 1. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/24/ES (2014. gada 26. februāris) par publisko iepirkumu un ar ko atceļ Direktīvu 2004/18/EK (OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/59/EK (2000. gada 27. novembris) par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.).

16

---

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/19 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/19

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/353

(2017. gada 15. februāris),

ar ko aizstāj Regulas (ES) 2015/848 par maksātnespējas procedūrām A un B pielikumu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 81. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/848 (2) A un B pielikumā ir uzskaitīti jēdzieni, kurus dalībvalstu tiesību aktos lieto, apzīmējot maksātnespējas procedūras un maksātnespējas administratorus, uz ko attiecas minētā regula. A pielikumā uzskaitītas maksātnespējas procedūras, kas paredzētas minētās regulas 2. panta 4. punktā, un B pielikumā uzskaitīti maksātnespējas procesa administratori, kas paredzēti minētā panta 5. punktā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2015/848 (2) A un B pielikumā ir uzskaitīti jēdzieni, kurus dalībvalstu tiesību aktos lieto, apzīmējot maksātnespējas procedūras un maksātnespējas administratorus, uz ko attiecas minētā regula. A pielikumā uzskaitītas maksātnespējas procedūras, kas paredzētas minētās regulas 2. panta 4. punktā, un B pielikumā uzskaitīti maksātnespējas procesa administratori, kas paredzēti minētā panta 5. punktā.

| (2) | Polija 2015. gada 4. decembrī informēja Komisiju par grozījumiem Regulas (ES) 2015/848 A un B pielikumā iekļautajos sarakstos. Minētie grozījumi atbilst minētajā regulā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

(2)

Polija 2015. gada 4. decembrī informēja Komisiju par grozījumiem Regulas (ES) 2015/848 A un B pielikumā iekļautajos sarakstos. Minētie grozījumi atbilst minētajā regulā noteiktajām prasībām.

| (3) | Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste 2016. gada 1. septembra vēstulē ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 3. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Apvienotā Karaliste 2016. gada 1. septembra vēstulē ir paziņojusi, ka vēlas piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.

| (4) | Saskaņā ar 1., 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar 1., 2. pantu un 4.a panta 1. punktu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un neskarot minētā protokola 4. pantu, Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (5) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (6) | Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/848 A un B pielikums, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regulas (ES) 2015/848 A un B pielikums,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) 2015/848 A un B pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumā izklāstīto tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 26. jūnija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2017. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 14. decembra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 23. janvāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/848 (2015. gada 20. maijs) par maksātnespējas procedūrām (OV L 141, 5.6.2015., 19. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

“A PIELIKUMS

Regulas 2. panta 4. punktā minētās maksātnespējas procedūras

BELGIQUE/BELGIË

| — | Het faillissement/La faillite, |
| --- | --- |

—

Het faillissement/La faillite,

| — | De gerechtelijke reorganisatie door een collectief akkoord/La réorganisation judiciaire par accord collectif, |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke reorganisatie door een collectief akkoord/La réorganisation judiciaire par accord collectif,

| — | De gerechtelijke reorganisatie door een minnelijk akkoord/La réorganisation judiciaire par accord amiable, |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke reorganisatie door een minnelijk akkoord/La réorganisation judiciaire par accord amiable,

| — | De gerechtelijke reorganisatie door overdracht onder gerechtelijk gezag/La réorganisation judiciaire par transfert sous autorité de justice, |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke reorganisatie door overdracht onder gerechtelijk gezag/La réorganisation judiciaire par transfert sous autorité de justice,

| — | De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes, |
| --- | --- |

—

De collectieve schuldenregeling/Le règlement collectif de dettes,

| — | De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire, |
| --- | --- |

—

De vrijwillige vereffening/La liquidation volontaire,

| — | De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire, |
| --- | --- |

—

De gerechtelijke vereffening/La liquidation judiciaire,

| — | De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l'article 8 de la loi sur les faillites, |
| --- | --- |

—

De voorlopige ontneming van beheer, bepaald in artikel 8 van de faillissementswet/Le dessaisissement provisoire, visé à l'article 8 de la loi sur les faillites,

БЪЛГАРИЯ

| — | Производство по несъстоятелност, |
| --- | --- |

—

Производство по несъстоятелност,

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Konkurs, |
| --- | --- |

—

Konkurs,

| — | Reorganizace, |
| --- | --- |

—

Reorganizace,

| — | Oddlužení, |
| --- | --- |

—

Oddlužení,

DEUTSCHLAND

| — | Das Konkursverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren,

| — | Das gerichtliche Vergleichsverfahren, |
| --- | --- |

—

Das gerichtliche Vergleichsverfahren,

| — | Das Gesamtvollstreckungsverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Gesamtvollstreckungsverfahren,

| — | Das Insolvenzverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Insolvenzverfahren,

EESTI

| — | Pankrotimenetlus, |
| --- | --- |

—

Pankrotimenetlus,

| — | Võlgade ümberkujundamise menetlus, |
| --- | --- |

—

Võlgade ümberkujundamise menetlus,

ÉIRE/IRELAND

| — | Compulsory winding-up by the court, |
| --- | --- |

—

Compulsory winding-up by the court,

| — | Bankruptcy, |
| --- | --- |

—

Bankruptcy,

| — | The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent, |
| --- | --- |

—

The administration in bankruptcy of the estate of persons dying insolvent,

| — | Winding-up in bankruptcy of partnerships, |
| --- | --- |

—

Winding-up in bankruptcy of partnerships,

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court), |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation of a court),

| — | Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution, |
| --- | --- |

—

Arrangements under the control of the court which involve the vesting of all or part of the property of the debtor in the Official Assignee for realisation and distribution,

| — | Examinership, |
| --- | --- |

—

Examinership,

| — | Debt Relief Notice, |
| --- | --- |

—

Debt Relief Notice,

| — | Debt Settlement Arrangement, |
| --- | --- |

—

Debt Settlement Arrangement,

| — | Personal Insolvency Arrangement, |
| --- | --- |

—

Personal Insolvency Arrangement,

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Η πτώχευση, |
| --- | --- |

—

Η πτώχευση,

| — | Η ειδική εκκαθάριση εν λειτουργία, |
| --- | --- |

—

Η ειδική εκκαθάριση εν λειτουργία,

| — | Σχέδιο αναδιοργάνωσης, |
| --- | --- |

—

Σχέδιο αναδιοργάνωσης,

| — | Απλοποιημένη διαδικασία επί πτωχεύσεων μικρού αντικειμένου, |
| --- | --- |

—

Απλοποιημένη διαδικασία επί πτωχεύσεων μικρού αντικειμένου,

| — | Διαδικασία εξυγίανσης, |
| --- | --- |

—

Διαδικασία εξυγίανσης,

ESPAÑA

| — | Concurso, |
| --- | --- |

—

Concurso,

| — | Procedimiento de homologación de acuerdos de refinanciación, |
| --- | --- |

—

Procedimiento de homologación de acuerdos de refinanciación,

| — | Procedimiento de acuerdos extrajudiciales de pago, |
| --- | --- |

—

Procedimiento de acuerdos extrajudiciales de pago,

| — | Procedimiento de negociación pública para la consecución de acuerdos de refinanciación colectivos, acuerdos de refinanciación homologados y propuestas anticipadas de convenio, |
| --- | --- |

—

Procedimiento de negociación pública para la consecución de acuerdos de refinanciación colectivos, acuerdos de refinanciación homologados y propuestas anticipadas de convenio,

FRANCE

| — | Sauvegarde, |
| --- | --- |

—

Sauvegarde,

| — | Sauvegarde accélérée, |
| --- | --- |

—

Sauvegarde accélérée,

| — | Sauvegarde financière accélérée, |
| --- | --- |

—

Sauvegarde financière accélérée,

| — | Redressement judiciaire, |
| --- | --- |

—

Redressement judiciaire,

| — | Liquidation judiciaire, |
| --- | --- |

—

Liquidation judiciaire,

HRVATSKA

| — | Stečajni postupak, |
| --- | --- |

—

Stečajni postupak,

ITALIA

| — | Fallimento, |
| --- | --- |

—

Fallimento,

| — | Concordato preventivo, |
| --- | --- |

—

Concordato preventivo,

| — | Liquidazione coatta amministrativa, |
| --- | --- |

—

Liquidazione coatta amministrativa,

| — | Amministrazione straordinaria, |
| --- | --- |

—

Amministrazione straordinaria,

| — | Accordi di ristrutturazione, |
| --- | --- |

—

Accordi di ristrutturazione,

| — | Procedure di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore (accordo o piano), |
| --- | --- |

—

Procedure di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore (accordo o piano),

| — | Liquidazione dei beni, |
| --- | --- |

—

Liquidazione dei beni,

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο, |
| --- | --- |

—

Υποχρεωτική εκκαθάριση από το Δικαστήριο,

| — | Εκούσια εκκαθάριση από μέλη, |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από μέλη,

| — | Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές |
| --- | --- |

—

Εκούσια εκκαθάριση από πιστωτές

| — | Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου, |
| --- | --- |

—

Εκκαθάριση με την εποπτεία του Δικαστηρίου,

| — | Διάταγμα παραλαβής και πτώχευσης κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος, |
| --- | --- |

—

Διάταγμα παραλαβής και πτώχευσης κατόπιν Δικαστικού Διατάγματος,

| — | Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα, |
| --- | --- |

—

Διαχείριση της περιουσίας προσώπων που απεβίωσαν αφερέγγυα,

LATVIJA

| — | Tiesiskās aizsardzības process, |
| --- | --- |

—

Tiesiskās aizsardzības process,

| — | Juridiskās personas maksātnespējas process, |
| --- | --- |

—

Juridiskās personas maksātnespējas process,

| — | Fiziskās personas maksātnespējas process, |
| --- | --- |

—

Fiziskās personas maksātnespējas process,

LIETUVA

| — | Įmonės restruktūrizavimo byla, |
| --- | --- |

—

Įmonės restruktūrizavimo byla,

| — | Įmonės bankroto byla, |
| --- | --- |

—

Įmonės bankroto byla,

| — | Įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka, |
| --- | --- |

—

Įmonės bankroto procesas ne teismo tvarka,

| — | Fizinio asmens bankroto procesas, |
| --- | --- |

—

Fizinio asmens bankroto procesas,

LUXEMBOURG

| — | Faillite, |
| --- | --- |

—

Faillite,

| — | Gestion contrôlée, |
| --- | --- |

—

Gestion contrôlée,

| — | Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif), |
| --- | --- |

—

Concordat préventif de faillite (par abandon d'actif),

| — | Régime spécial de liquidation du notariat, |
| --- | --- |

—

Régime spécial de liquidation du notariat,

| — | Procédure de règlement collectif des dettes dans le cadre du surendettement, |
| --- | --- |

—

Procédure de règlement collectif des dettes dans le cadre du surendettement,

MAGYARORSZÁG

| — | Csődeljárás, |
| --- | --- |

—

Csődeljárás,

| — | Felszámolási eljárás, |
| --- | --- |

—

Felszámolási eljárás,

MALTA

| — | Xoljiment, |
| --- | --- |

—

Xoljiment,

| — | Amministrazzjoni, |
| --- | --- |

—

Amministrazzjoni,

| — | Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri, |
| --- | --- |

—

Stralċ volontarju mill-membri jew mill-kredituri,

| — | Stralċ mill-Qorti, |
| --- | --- |

—

Stralċ mill-Qorti,

| — | Falliment f'każ ta’ kummerċjant, |
| --- | --- |

—

Falliment f'każ ta’ kummerċjant,

| — | Proċedura biex kumpanija tirkupra, |
| --- | --- |

—

Proċedura biex kumpanija tirkupra,

NEDERLAND

| — | Het faillissement, |
| --- | --- |

—

Het faillissement,

| — | De surséance van betaling, |
| --- | --- |

—

De surséance van betaling,

| — | De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen, |
| --- | --- |

—

De schuldsaneringsregeling natuurlijke personen,

ÖSTERREICH

| — | Das Konkursverfahren (Insolvenzverfahren), |
| --- | --- |

—

Das Konkursverfahren (Insolvenzverfahren),

| — | Das Sanierungsverfahren ohne Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren), |
| --- | --- |

—

Das Sanierungsverfahren ohne Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

| — | Das Sanierungsverfahren mit Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren), |
| --- | --- |

—

Das Sanierungsverfahren mit Eigenverwaltung (Insolvenzverfahren),

| — | Das Schuldenregulierungsverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Schuldenregulierungsverfahren,

| — | Das Abschöpfungsverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Abschöpfungsverfahren,

| — | Das Ausgleichsverfahren, |
| --- | --- |

—

Das Ausgleichsverfahren,

POLSKA

| — | Upadłość, |
| --- | --- |

—

Upadłość,

| — | Postępowanie o zatwierdzenie układu, |
| --- | --- |

—

Postępowanie o zatwierdzenie układu,

| — | Przyspieszone postępowanie układowe, |
| --- | --- |

—

Przyspieszone postępowanie układowe,

| — | Postępowanie układowe, |
| --- | --- |

—

Postępowanie układowe,

| — | Postępowanie sanacyjne, |
| --- | --- |

—

Postępowanie sanacyjne,

PORTUGAL

| — | Processo de insolvência, |
| --- | --- |

—

Processo de insolvência,

| — | Processo especial de revitalização, |
| --- | --- |

—

Processo especial de revitalização,

ROMÂNIA

| — | Procedura insolvenței, |
| --- | --- |

—

Procedura insolvenței,

| — | Reorganizarea judiciară, |
| --- | --- |

—

Reorganizarea judiciară,

| — | Procedura falimentului, |
| --- | --- |

—

Procedura falimentului,

| — | Concordatul preventiv, |
| --- | --- |

—

Concordatul preventiv,

SLOVENIJA

| — | Postopek preventivnega prestrukturiranja, |
| --- | --- |

—

Postopek preventivnega prestrukturiranja,

| — | Postopek prisilne poravnave, |
| --- | --- |

—

Postopek prisilne poravnave,

| — | Postopek poenostavljene prisilne poravnave, |
| --- | --- |

—

Postopek poenostavljene prisilne poravnave,

| — | Stečajni postopek: stečajni postopek nad pravno osebo, postopek osebnega stečaja in postopek stečaja zapuščine, |
| --- | --- |

—

Stečajni postopek: stečajni postopek nad pravno osebo, postopek osebnega stečaja in postopek stečaja zapuščine,

SLOVENSKO

| — | Konkurzné konanie, |
| --- | --- |

—

Konkurzné konanie,

| — | Reštrukturalizačné konanie, |
| --- | --- |

—

Reštrukturalizačné konanie,

| — | Oddlženie, |
| --- | --- |

—

Oddlženie,

SUOMI/FINLAND

| — | Konkurssi/konkurs, |
| --- | --- |

—

Konkurssi/konkurs,

| — | Yrityssaneeraus/företagssanering, |
| --- | --- |

—

Yrityssaneeraus/företagssanering,

| — | Yksityishenkilön velkajärjestely/skuldsanering för privatpersoner, |
| --- | --- |

—

Yksityishenkilön velkajärjestely/skuldsanering för privatpersoner,

SVERIGE

| — | Konkurs, |
| --- | --- |

—

Konkurs,

| — | Företagsrekonstruktion, |
| --- | --- |

—

Företagsrekonstruktion,

| — | Skuldsanering, |
| --- | --- |

—

Skuldsanering,

UNITED KINGDOM

| — | Winding-up by or subject to the supervision of the court, |
| --- | --- |

—

Winding-up by or subject to the supervision of the court,

| — | Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court), |
| --- | --- |

—

Creditors' voluntary winding-up (with confirmation by the court),

| — | Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court, |
| --- | --- |

—

Administration, including appointments made by filing prescribed documents with the court,

| — | Voluntary arrangements under insolvency legislation, |
| --- | --- |

—

Voluntary arrangements under insolvency legislation,

| — | Bankruptcy or sequestration. |
| --- | --- |

—

Bankruptcy or sequestration.

“B PIELIKUMS

Regulas 2. panta 5. punktā minētie maksātnespējas procesa administratori

BELGIQUE/BELGIË

| — | De curator/Le curateur, |
| --- | --- |

—

De curator/Le curateur,

| — | De gedelegeerd rechter/Le juge-délégué, |
| --- | --- |

—

De gedelegeerd rechter/Le juge-délégué,

| — | De gerechtsmandataris/Le mandataire de justice, |
| --- | --- |

—

De gerechtsmandataris/Le mandataire de justice,

| — | De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes, |
| --- | --- |

—

De schuldbemiddelaar/Le médiateur de dettes,

| — | De vereffenaar/Le liquidateur, |
| --- | --- |

—

De vereffenaar/Le liquidateur,

| — | De voorlopige bewindvoerder/L'administrateur provisoire, |
| --- | --- |

—

De voorlopige bewindvoerder/L'administrateur provisoire,

БЪЛГАРИЯ

| — | Назначен предварително временен синдик, |
| --- | --- |

—

Назначен предварително временен синдик,

| — | Временен синдик, |
| --- | --- |

—

Временен синдик,

| — | (Постоянен) синдик, |
| --- | --- |

—

(Постоянен) синдик,

| — | Служебен синдик, |
| --- | --- |

—

Служебен синдик,

ČESKÁ REPUBLIKA

| — | Insolvenční správce, |
| --- | --- |

—

Insolvenční správce,

| — | Předběžný insolvenční správce, |
| --- | --- |

—

Předběžný insolvenční správce,

| — | Oddělený insolvenční správce, |
| --- | --- |

—

Oddělený insolvenční správce,

| — | Zvláštní insolvenční správce, |
| --- | --- |

—

Zvláštní insolvenční správce,

| — | Zástupce insolvenčního správce, |
| --- | --- |

—

Zástupce insolvenčního správce,

DEUTSCHLAND

| — | Konkursverwalter, |
| --- | --- |

—

Konkursverwalter,

| — | Vergleichsverwalter, |
| --- | --- |

—

Vergleichsverwalter,

| — | Sachwalter (nach der Vergleichsordnung), |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Vergleichsordnung),

| — | Verwalter, |
| --- | --- |

—

Verwalter,

| — | Insolvenzverwalter, |
| --- | --- |

—

Insolvenzverwalter,

| — | Sachwalter (nach der Insolvenzordnung), |
| --- | --- |

—

Sachwalter (nach der Insolvenzordnung),

| — | Treuhänder, |
| --- | --- |

—

Treuhänder,

| — | Vorläufiger Insolvenzverwalter, |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Insolvenzverwalter,

| — | Vorläufiger Sachwalter, |
| --- | --- |

—

Vorläufiger Sachwalter,

EESTI

| — | Pankrotihaldur, |
| --- | --- |

—

Pankrotihaldur,

| — | Ajutine pankrotihaldur, |
| --- | --- |

—

Ajutine pankrotihaldur,

| — | Usaldusisik, |
| --- | --- |

—

Usaldusisik,

ÉIRE/IRELAND

| — | Liquidator, |
| --- | --- |

—

Liquidator,

| — | Official Assignee, |
| --- | --- |

—

Official Assignee,

| — | Trustee in bankruptcy, |
| --- | --- |

—

Trustee in bankruptcy,

| — | Provisional Liquidator, |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator,

| — | Examiner, |
| --- | --- |

—

Examiner,

| — | Personal Insolvency Practitioner, |
| --- | --- |

—

Personal Insolvency Practitioner,

| — | Insolvency Service, |
| --- | --- |

—

Insolvency Service,

ΕΛΛΑΔΑ

| — | Ο σύνδικος, |
| --- | --- |

—

Ο σύνδικος,

| — | Ο εισηγητής, |
| --- | --- |

—

Ο εισηγητής,

| — | Η επιτροπή των πιστωτών, |
| --- | --- |

—

Η επιτροπή των πιστωτών,

| — | Ο ειδικός εκκαθαριστής, |
| --- | --- |

—

Ο ειδικός εκκαθαριστής,

ESPAÑA

| — | Administrador concursal, |
| --- | --- |

—

Administrador concursal,

| — | Mediador concursal, |
| --- | --- |

—

Mediador concursal,

FRANCE

| — | Mandataire judiciaire, |
| --- | --- |

—

Mandataire judiciaire,

| — | Liquidateur, |
| --- | --- |

—

Liquidateur,

| — | Administrateur judiciaire, |
| --- | --- |

—

Administrateur judiciaire,

| — | Commissaire à l'exécution du plan, |
| --- | --- |

—

Commissaire à l'exécution du plan,

HRVATSKA

| — | Stečajni upravitelj, |
| --- | --- |

—

Stečajni upravitelj,

| — | Privremeni stečajni upravitelj, |
| --- | --- |

—

Privremeni stečajni upravitelj,

| — | Stečajni povjerenik, |
| --- | --- |

—

Stečajni povjerenik,

| — | Povjerenik, |
| --- | --- |

—

Povjerenik,

ITALIA

| — | Curatore, |
| --- | --- |

—

Curatore,

| — | Commissario giudiziale, |
| --- | --- |

—

Commissario giudiziale,

| — | Commissario straordinario, |
| --- | --- |

—

Commissario straordinario,

| — | Commissario liquidatore, |
| --- | --- |

—

Commissario liquidatore,

| — | Liquidatore giudiziale, |
| --- | --- |

—

Liquidatore giudiziale,

| — | Professionista nominato dal Tribunale, |
| --- | --- |

—

Professionista nominato dal Tribunale,

| — | Organismo di composizione della crisi nella procedura di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore, |
| --- | --- |

—

Organismo di composizione della crisi nella procedura di composizione della crisi da sovraindebitamento del consumatore,

| — | Liquidatore, |
| --- | --- |

—

Liquidatore,

ΚΥΠΡΟΣ

| — | Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής, |
| --- | --- |

—

Εκκαθαριστής και Προσωρινός Εκκαθαριστής,

| — | Επίσημος Παραλήπτης, |
| --- | --- |

—

Επίσημος Παραλήπτης,

| — | Διαχειριστής της Πτώχευσης, |
| --- | --- |

—

Διαχειριστής της Πτώχευσης,

LATVIJA

| — | Maksātnespējas procesa administrators, |
| --- | --- |

—

Maksātnespējas procesa administrators,

LIETUVA

| — | Bankroto administratorius, |
| --- | --- |

—

Bankroto administratorius,

| — | Restruktūrizavimo administratorius, |
| --- | --- |

—

Restruktūrizavimo administratorius,

LUXEMBOURG

| — | Le curateur, |
| --- | --- |

—

Le curateur,

| — | Le commissaire, |
| --- | --- |

—

Le commissaire,

| — | Le liquidateur, |
| --- | --- |

—

Le liquidateur,

| — | Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat, |
| --- | --- |

—

Le conseil de gérance de la section d'assainissement du notariat,

| — | Le liquidateur dans le cadre du surendettement, |
| --- | --- |

—

Le liquidateur dans le cadre du surendettement,

MAGYARORSZÁG

| — | Vagyonfelügyelő, |
| --- | --- |

—

Vagyonfelügyelő,

| — | Felszámoló, |
| --- | --- |

—

Felszámoló,

MALTA

| — | Amministratur Proviżorju, |
| --- | --- |

—

Amministratur Proviżorju,

| — | Riċevitur Uffiċjali, |
| --- | --- |

—

Riċevitur Uffiċjali,

| — | Stralċjarju, |
| --- | --- |

—

Stralċjarju,

| — | Manager Speċjali, |
| --- | --- |

—

Manager Speċjali,

| — | Kuraturi f'każ ta’ proċeduri ta’ falliment, |
| --- | --- |

—

Kuraturi f'każ ta’ proċeduri ta’ falliment,

| — | Kontrollur Speċjali, |
| --- | --- |

—

Kontrollur Speċjali,

NEDERLAND

| — | De curator in het faillissement, |
| --- | --- |

—

De curator in het faillissement,

| — | De bewindvoerder in de surséance van betaling, |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de surséance van betaling,

| — | De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen, |
| --- | --- |

—

De bewindvoerder in de schuldsaneringsregeling natuurlijke personen,

ÖSTERREICH

| — | Masseverwalter, |
| --- | --- |

—

Masseverwalter,

| — | Sanierungsverwalter, |
| --- | --- |

—

Sanierungsverwalter,

| — | Ausgleichsverwalter, |
| --- | --- |

—

Ausgleichsverwalter,

| — | Besonderer Verwalter, |
| --- | --- |

—

Besonderer Verwalter,

| — | Einstweiliger Verwalter, |
| --- | --- |

—

Einstweiliger Verwalter,

| — | Sachwalter, |
| --- | --- |

—

Sachwalter,

| — | Treuhänder, |
| --- | --- |

—

Treuhänder,

| — | Insolvenzgericht, |
| --- | --- |

—

Insolvenzgericht,

| — | Konkursgericht, |
| --- | --- |

—

Konkursgericht,

POLSKA

| — | Syndyk, |
| --- | --- |

—

Syndyk,

| — | Nadzorca sądowy, |
| --- | --- |

—

Nadzorca sądowy,

| — | Zarządca, |
| --- | --- |

—

Zarządca,

| — | Nadzorca układu, |
| --- | --- |

—

Nadzorca układu,

| — | Tymczasowy nadzorca sądowy, |
| --- | --- |

—

Tymczasowy nadzorca sądowy,

| — | Tymczasowy zarządca, |
| --- | --- |

—

Tymczasowy zarządca,

| — | Zarządca przymusowy, |
| --- | --- |

—

Zarządca przymusowy,

PORTUGAL

| — | Administrador da insolvência, |
| --- | --- |

—

Administrador da insolvência,

| — | Administrador judicial provisório, |
| --- | --- |

—

Administrador judicial provisório,

ROMÂNIA

| — | Practician în insolvență, |
| --- | --- |

—

Practician în insolvență,

| — | Administrator concordatar, |
| --- | --- |

—

Administrator concordatar,

| — | Administrator judiciar, |
| --- | --- |

—

Administrator judiciar,

| — | Lichidator judiciar, |
| --- | --- |

—

Lichidator judiciar,

SLOVENIJA

| — | Upravitelj, |
| --- | --- |

—

Upravitelj,

SLOVENSKO

| — | Predbežný správca, |
| --- | --- |

—

Predbežný správca,

| — | Správca, |
| --- | --- |

—

Správca,

SUOMI/FINLAND

| — | Pesänhoitaja/boförvaltare, |
| --- | --- |

—

Pesänhoitaja/boförvaltare,

| — | Selvittäjä/utredare, |
| --- | --- |

—

Selvittäjä/utredare,

SVERIGE

| — | Förvaltare, |
| --- | --- |

—

Förvaltare,

| — | Rekonstruktör, |
| --- | --- |

—

Rekonstruktör,

UNITED KINGDOM

| — | Liquidator, |
| --- | --- |

—

Liquidator,

| — | Supervisor of a voluntary arrangement, |
| --- | --- |

—

Supervisor of a voluntary arrangement,

| — | Administrator, |
| --- | --- |

—

Administrator,

| — | Official Receiver, |
| --- | --- |

—

Official Receiver,

| — | Trustee, |
| --- | --- |

—

Trustee,

| — | Provisional Liquidator, |
| --- | --- |

—

Provisional Liquidator,

| — | Interim Receiver, |
| --- | --- |

—

Interim Receiver,

| — | Judicial factor. |
| --- | --- |

—

Judicial factor.

---

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/31

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/354

(2017. gada 15. februāris),

ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/936 par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/936 (2) izklāsta kopīgus noteikumus tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/936 (2) izklāsta kopīgus noteikumus tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā.

| (2) | Politisko ieslodzīto atbrīvošana Baltkrievijas Republikā 2015. gada 22. augustā bija nozīmīgs solis, kas līdz ar vairākām pozitīvām Baltkrievijas Republikas iniciatīvām pēdējo divu gadu laikā – tādām kā ES un Baltkrievijas dialoga par cilvēktiesībām atsākšana – ir devis ieguldījumu Savienības un Baltkrievijas Republikas attiecību uzlabošanā. |
| --- | --- |

(2)

Politisko ieslodzīto atbrīvošana Baltkrievijas Republikā 2015. gada 22. augustā bija nozīmīgs solis, kas līdz ar vairākām pozitīvām Baltkrievijas Republikas iniciatīvām pēdējo divu gadu laikā – tādām kā ES un Baltkrievijas dialoga par cilvēktiesībām atsākšana – ir devis ieguldījumu Savienības un Baltkrievijas Republikas attiecību uzlabošanā.

| (3) | ES un Baltkrievijas attiecību pamatā vajadzētu būt kopējām vērtībām, jo īpaši saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, un būtu jāatceras, ka stāvoklis cilvēktiesību jomā Baltkrievijas Republikā Savienībai joprojām rada bažas, jo īpaši saistībā ar tādiem jautājumiem kā nāvessods, kas būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(3)

ES un Baltkrievijas attiecību pamatā vajadzētu būt kopējām vērtībām, jo īpaši saistībā ar cilvēktiesībām, demokrātiju un tiesiskumu, un būtu jāatceras, ka stāvoklis cilvēktiesību jomā Baltkrievijas Republikā Savienībai joprojām rada bažas, jo īpaši saistībā ar tādiem jautājumiem kā nāvessods, kas būtu jāatceļ.

| (4) | Būtu jāatzīst minētā pozitīvā politiskā attīstība Savienības un Baltkrievijas Republikas attiecībās un būtu vēl vairāk jāuzlabo divpusējās attiecības. Tāpēc ar šo regulu būtu jāatceļ Regulas (ES) 2015/936 II un III pielikumā paredzētās autonomās kvotas Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam, neskarot Savienības spēju turpmāk izmantot kvotas, ja cilvēktiesību stāvoklis Baltkrievijas Republikā būtiski pasliktinātos. |
| --- | --- |

(4)

Būtu jāatzīst minētā pozitīvā politiskā attīstība Savienības un Baltkrievijas Republikas attiecībās un būtu vēl vairāk jāuzlabo divpusējās attiecības. Tāpēc ar šo regulu būtu jāatceļ Regulas (ES) 2015/936 II un III pielikumā paredzētās autonomās kvotas Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam, neskarot Savienības spēju turpmāk izmantot kvotas, ja cilvēktiesību stāvoklis Baltkrievijas Republikā būtiski pasliktinātos.

| (5) | Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam piemēroto autonomo kvotu atcelšana nozīmē, ka pasīvās apstrādes pārvadājumiem piemērotās kvotas vairs nav nepieciešamas. Līdz ar to būtu jāsvītro Regulas (ES) 2015/936 4. panta 2. punkts, V nodaļa un V pielikums. Attiecīgi būtu jāgroza arī minētās regulas 31. pants par deleģēto aktu pieņemšanu. Tā kā autonomās un pasīvās apstrādes kvotas Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam lieto ierobežoti, minēto kvotu atcelšanas ietekme uz Savienības tirdzniecību būtu ierobežota. |
| --- | --- |

(5)

Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam piemēroto autonomo kvotu atcelšana nozīmē, ka pasīvās apstrādes pārvadājumiem piemērotās kvotas vairs nav nepieciešamas. Līdz ar to būtu jāsvītro Regulas (ES) 2015/936 4. panta 2. punkts, V nodaļa un V pielikums. Attiecīgi būtu jāgroza arī minētās regulas 31. pants par deleģēto aktu pieņemšanu. Tā kā autonomās un pasīvās apstrādes kvotas Baltkrievijas Republikā ražotu tekstilizstrādājumu un apģērbu importam lieto ierobežoti, minēto kvotu atcelšanas ietekme uz Savienības tirdzniecību būtu ierobežota.

| (6) | Lai labotu kļūdainos kombinētās nomenklatūras kodus 12., 13., 18., 68., 78. un 83. kategorijā (II B grupa), 67., 70., 94. un 96. kategorijā (III B grupa) un 161. kategorijā (V grupa), būtu jāgroza Regulas (ES) 2015/936 I pielikums. |
| --- | --- |

(6)

Lai labotu kļūdainos kombinētās nomenklatūras kodus 12., 13., 18., 68., 78. un 83. kategorijā (II B grupa), 67., 70., 94. un 96. kategorijā (III B grupa) un 161. kategorijā (V grupa), būtu jāgroza Regulas (ES) 2015/936 I pielikums.

| (7) | Regulas (ES) 2015/936 II, III un IV pielikumā būtu jālieto Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas oficiālais nosaukums. |
| --- | --- |

(7)

Regulas (ES) 2015/936 II, III un IV pielikumā būtu jālieto Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas oficiālais nosaukums.

| (8) | Lai vienkāršotu administratīvās procedūras, Regulas (ES) 2015/936 21. panta 2. punktā paredzēto importa atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina no sešiem līdz deviņiem mēnešiem, |
| --- | --- |

(8)

Lai vienkāršotu administratīvās procedūras, Regulas (ES) 2015/936 21. panta 2. punktā paredzēto importa atļauju derīguma termiņš būtu jāpagarina no sešiem līdz deviņiem mēnešiem,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) 2015/936 groza šādi:

| 1) | regulas 4. panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

1)

regulas 4. panta 2. punktu svītro;

| 2) | regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

  “2.   Dalībvalstu kompetento iestāžu izdotu importa atļauju derīguma termiņš ir deviņi mēneši. Minēto derīguma termiņu vajadzības gadījumā var mainīt saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; |
| --- | --- |

2)

regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Dalībvalstu kompetento iestāžu izdotu importa atļauju derīguma termiņš ir deviņi mēneši. Minēto derīguma termiņu vajadzības gadījumā var mainīt saskaņā ar 30. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

| 3) | regulas V nodaļu svītro; |
| --- | --- |

3)

regulas V nodaļu svītro;

| 4) | regulas 31. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

  “2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 3. punktā, 5. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā, 13. pantā un 35. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 20. februāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.


  3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 3. punktā, 5. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā, 13. pantā un 35. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”; |
| --- | --- |

4)

regulas 31. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem:

“2.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 3. punktā, 5. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā, 13. pantā un 35. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no 2014. gada 20. februāra. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 3. panta 3. punktā, 5. panta 2. punktā, 12. panta 3. punktā, 13. pantā un 35. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.”;

| 5) | regulas 31. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Saskaņā ar 3. panta 3. punktu vai 12. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 31. panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Saskaņā ar 3. panta 3. punktu vai 12. panta 3. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par četriem mēnešiem.”;

| 6) | regulas I pielikuma A iedaļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu, un II, III un IV pielikumu aizstāj ar tekstiem, kas pievienoti šīs regulas pielikumā; |
| --- | --- |

6)

regulas I pielikuma A iedaļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu, un II, III un IV pielikumu aizstāj ar tekstiem, kas pievienoti šīs regulas pielikumā;

| 7) | regulas V pielikumu svītro. |
| --- | --- |

7)

regulas V pielikumu svītro.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 7. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/936 (2015. gada 9. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem tekstilizstrādājumu importam no dažām trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nolīgumi, protokoli vai citas vienošanās, vai arī citi īpaši noteikumi par importu Savienībā (OV L 160, 25.6.2015., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Regulas (ES) 2015/936 I, II, III un IV pielikumu groza šādi:

| 1. | I pielikuma A iedaļu aizstāj ar šādu:
  “A.   TEKSTILIZSTRĀDĀJUMI, KAS MINĒTI 1. PANTĀ









  1. | Neskarot kombinētās nomenklatūras (KN) interpretēšanas noteikumus, preču aprakstu formulējumi uzskatāmi tikai par norādi, jo katrā kategorijā iekļautos ražojumus šajā pielikumā apzīmē ar KN kodiem. Ja pirms KN koda ir simbols “ex”, tad katrā kategorijā iekļautos ražojumus definē gan pēc KN koda, gan pēc atbilstošā apraksta. |
| --- | --- | --- |

1.

I pielikuma A iedaļu aizstāj ar šādu:

“A.   TEKSTILIZSTRĀDĀJUMI, KAS MINĒTI 1. PANTĀ

1.

| 2. | Apģērba gabalus, ko nevar droši apzīmēt kā vīriešu vai zēnu apģērbus vai sieviešu vai meiteņu apģērbus, klasificē kā sieviešu vai meiteņu apģērbus. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ja izmanto formulējumu “mazu bērnu apģērbi”, tie ir apģērbi līdz 86. sērijveida izmēram, to ieskaitot. |
| --- | --- |

3.

| Kategorija | Apraksts
  KN kods 2016 | Atbilstības tabula |
| --- | --- | --- |
| gabali/kg | g/gabals |
| I A GRUPA | | | |
| 1 | Kokvilnas šujamie diegi, nesagatavoti mazumtirdzniecībai | | |
| 5204 11 00 5204 19 00 5205 11 00 5205 12 00 5205 13 00 5205 14 00 5205 15 10 5205 15 90 5205 21 00 5205 22 00 5205 23 00 5205 24 00 5205 26 00 5205 27 00 5205 28 00 5205 31 00 5205 32 00 5205 33 00 5205 34 00 5205 35 00 5205 41 00 5205 42 00 5205 43 00 5205 44 00 5205 46 00 5205 47 00 5205 48 00 5206 11 00 5206 12 00 5206 13 00 5206 14 00 5206 15 00 5206 21 00 5206 22 00 5206 23 00 5206 24 00 5206 25 00 5206 31 00 5206 32 00 5206 33 00 5206 34 00 5206 35 00 5206 41 00 5206 42 00 5206 43 00 5206 44 00 5206 45 00 ex 5604 90 90 | | |
| 2 | Kokvilnas audumi, izņemot marli, frotē audumus, šauros audumus, plūksnotus audumus, šenila audumus, tillu un pārējās tīkla drānas | | |
| 5208 11 10 5208 11 90 5208 12 16 5208 12 19 5208 12 96 5208 12 99 5208 13 00 5208 19 00 5208 21 10 5208 21 90 5208 22 16 5208 22 19 5208 22 96 5208 22 99 5208 23 00 5208 29 00 5208 31 00 5208 32 16 5208 32 19 5208 32 96 5208 32 99 5208 33 00 5208 39 00 5208 41 00 5208 42 00 5208 43 00 5208 49 00 5208 51 00 5208 52 00 5208 59 10 5208 59 90 5209 11 00 5209 12 00 5209 19 00 5209 21 00 5209 22 00 5209 29 00 5209 31 00 5209 32 00 5209 39 00 5209 41 00 5209 42 00 5209 43 00 5209 49 00 5209 51 00 5209 52 00 5209 59 00 5210 11 00 5210 19 00 5210 21 00 5210 29 00 5210 31 00 5210 32 00 5210 39 00 5210 41 00 5210 49 00 5210 51 00 5210 59 00 5211 11 00 5211 12 00 5211 19 00 5211 20 00 5211 31 00 5211 32 00 5211 39 00 5211 41 00 5211 42 00 5211 43 00 5211 49 10 5211 49 90 5211 51 00 5211 52 00 5211 59 00 5212 11 10 5212 11 90 5212 12 10 5212 12 90 5212 13 10 5212 13 90 5212 14 10 5212 14 90 5212 15 10 5212 15 90 5212 21 10 5212 21 90 5212 22 10 5212 22 90 5212 23 10 5212 23 90 5212 24 10 5212 24 90 5212 25 10 5212 25 90 ex 5811 00 00 ex 6308 00 00 | | |
| 2 a) | No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| 5208 31 00 5208 32 16 5208 32 19 5208 32 96 5208 32 99 5208 33 00 5208 39 00 5208 41 00 5208 42 00 5208 43 00 5208 49 00 5208 51 00 5208 52 00 5208 59 10 5208 59 90 5209 31 00 5209 32 00 5209 39 00 5209 41 00 5209 42 00 5209 43 00 5209 49 00 5209 51 00 5209 52 00 5209 59 00 5210 31 00 5210 32 00 5210 39 00 5210 41 00 5210 49 00 5210 51 00 5210 59 00 5211 31 00 5211 32 00 5211 39 00 5211 41 00 5211 42 00 5211 43 00 5211 49 10 5211 49 90 5211 51 00 5211 52 00 5211 59 00 5212 13 10 5212 13 90 5212 14 10 5212 14 90 5212 15 10 5212 15 90 5212 23 10 5212 23 90 5212 24 10 5212 24 90 5212 25 10 5212 25 90 ex 5811 00 00 ex 6308 00 00 | | |
| 3 | Sintētisko šķiedru audumi (atgriezumi un atlikas), izņemot šauros audumus, plūksnotus audumus (ieskaitot frotē audumus) un šenila audumus | | |
| 5512 11 00 5512 19 10 5512 19 90 5512 21 00 5512 29 10 5512 29 90 5512 91 00 5512 99 10 5512 99 90 5513 11 20 5513 11 90 5513 12 00 5513 13 00 5513 19 00 5513 21 00 5513 23 10 5513 23 90 5513 29 00 5513 31 00 5513 39 00 5513 41 00 5513 49 00 5514 11 00 5514 12 00 5514 19 10 5514 19 90 5514 21 00 5514 22 00 5514 23 00 5514 29 00 5514 30 10 5514 30 30 5514 30 50 5514 30 90 5514 41 00 5514 42 00 5514 43 00 5514 49 00 5515 11 10 5515 11 30 5515 11 90 5515 12 10 5515 12 30 5515 12 90 5515 13 11 5515 13 19 5515 13 91 5515 13 99 5515 19 10 5515 19 30 5515 19 90 5515 21 10 5515 21 30 5515 21 90 5515 22 11 5515 22 19 5515 22 91 5515 22 99 5515 29 00 5515 91 10 5515 91 30 5515 91 90 5515 99 20 5515 99 40 5515 99 80 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 ex 6308 00 00 | | |
| 3 a) | No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| 5512 19 10 5512 19 90 5512 29 10 5512 29 90 5512 99 10 5512 99 90 5513 21 00 5513 23 10 5513 23 90 5513 29 00 5513 31 00 5513 39 00 5513 41 00 5513 49 00 5514 21 00 5514 22 00 5514 23 00 5514 29 00 5514 30 10 5514 30 30 5514 30 50 5514 30 90 5514 41 00 5514 42 00 5514 43 00 5514 49 00 5515 11 30 5515 11 90 5515 12 30 5515 12 90 5515 13 19 5515 13 99 5515 19 30 5515 19 90 5515 21 30 5515 21 90 5515 22 19 5515 22 99 ex 5515 29 00 5515 91 30 5515 91 90 5515 99 40 5515 99 80 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 ex 6308 00 00 | | |
| I B GRUPA | | | |
| 4 | Krekli, T krekli, viegli smalkadījuma džemperi un puloveri ar ruļļveida, polo vai augstu uzrullētu apkakli (izņemot no vilnas vai smalkiem dzīvnieku matiem), apakškrekli u. tml., trikotāžas | 6,48 | 154 |
| 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 20 6110 20 10 6110 30 10 | — | — |
| 5 | Jakas, puloveri, svīteri, vestes, džempera un jakas komplekti, kardiganjakas, rītasvārki un džemperi (izņemot žaketes un bleizerus), anoraki, vējjakas, virsjakas u. tml., trikotāžas | 4,53 | 221 |
| ex 6101 90 80 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 11 10 6110 11 30 6110 11 90 6110 12 10 6110 12 90 6110 19 10 6110 19 90 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99 | — | — |
| 6 | Vīriešu vai zēnu pusgarās un īsās auduma bikses, izņemot peldbikses un garās bikses (arī platās bikses); sieviešu vai meiteņu garās bikses no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām; oderētu treniņtērpu lejasdaļas, izņemot 16. vai 29. kategoriju, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 1,76 | 568 |
| 6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6204 61 10 6204 62 31 6204 62 33 6204 62 39 6204 63 18 6204 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42 | — | — |
| 7 | Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes, trikotāžas vai austas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 5,55 | 180 |
| 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00 | — | — |
| 8 | Vīriešu vai zēnu krekli, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 4,60 | 217 |
| ex 6205 90 80 6205 20 00 6205 30 00 | — | — |
| II A GRUPA | | | |
| 9 | Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas; vannas un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas, no dvieļu frotē auduma un austiem frotē audumiem, no kokvilnas | | |
| 5802 11 00 5802 19 00 ex 6302 60 00 | | |
| 20 | Gultas veļa, izņemot trikotāžas | | |
| 6302 21 00 6302 22 90 6302 29 90 6302 31 00 6302 32 90 6302 39 90 | | |
| 22 | Štāpeļšķiedras pavedieni vai sintētisko šķiedru atlikas, nesagatavotas mazumtirdzniecībai | | |
| 5508 10 10 5509 11 00 5509 12 00 5509 21 00 5509 22 00 5509 31 00 5509 32 00 5509 41 00 5509 42 00 5509 51 00 5509 52 00 5509 53 00 5509 59 00 5509 61 00 5509 62 00 5509 69 00 5509 91 00 5509 92 00 5509 99 00 | | |
| 22 a) | No tiem akrila | | |
| ex 5508 10 10 5509 31 00 5509 32 00 5509 61 00 5509 62 00 5509 69 00 | | |
| 23 | Štāpeļšķiedras pavedieni vai mākslīgo šķiedru atlikas, nesagatavotas mazumtirdzniecībai | | |
| 5508 20 10 5510 11 00 5510 12 00 5510 20 00 5510 30 00 5510 90 00 | | |
| 32 | Plūksnotie un šenila audumi (izņemot dvieļu frotē audumus vai frotē audumus no kokvilnas un šauri austus audumus), audumi ar šūtām plūksnām no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām | | |
| 5801 10 00 5801 21 00 5801 22 00 5801 23 00 5801 26 00 5801 27 00 5801 31 00 5801 32 00 5801 33 00 5801 36 00 5801 37 00 5802 20 00 5802 30 00 | | |
| 32 a) | No tiem velvetkords | | |
| 5801 22 00 | | |
| 39 | Galdauti un salvetes, vannas un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas, izņemot no dvieļu frotē audumiem vai tamlīdzīgiem kokvilnas frotē audumiem | | |
| 6302 51 00 6302 53 90 ex 6302 59 90 6302 91 00 6302 93 90 ex 6302 99 90 | | |
| II B GRUPA | | | |
| 12 | Zeķbikses un garās zeķes, pusgarās zeķes, īszeķes, kapzeķes, pēdzeķes un pārējie zeķu veidi, trikotāžas, izņemot mazu bērnu zeķes, ieskaitot zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām, izņemot 70. kategorijas ražojumus | 24,3 pāri | 41 |
| ex 6115 10 10 6115 10 90 6115 22 00 6115 29 00 6115 30 11 6115 30 90 6115 94 00 6115 95 00 6115 96 10 6115 96 99 6115 99 00 | — | — |
| 13 | Vīriešu vai zēnu apakšbikses un garās apakšbikses, sieviešu vai meiteņu biksītes un stilbbikses, trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 17 | 59 |
| 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 ex 6212 10 10 ex 9619 00 50 | — | — |
| 14 | Vīriešu vai zēnu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un pelerīni no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām (izņemot siltās virsjakas) (21. kategorija) | 0,72 | 1389 |
| 6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00 | — | — |
| 15 | Sieviešu vai meiteņu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un pelerīni; žaketes un bleizeri no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām (izņemot siltās virsjakas) (21. kategorija) | 0,84 | 1190 |
| 6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00 | — | — |
| 16 | Vīriešu vai zēnu uzvalki un kostīmi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus; vīriešu vai zēnu sporta kostīmi ar oderi, ar virspusi no viena vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 0,80 | 1250 |
| 6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6203 29 30 6211 32 31 6211 33 31 | — | — |
| 17 | Vīriešu vai zēnu žaketes un bleizeri, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 1,43 | 700 |
| 6203 31 00 6203 32 90 6203 33 90 6203 39 19 | — | — |
| 18 | Vīriešu vai zēnu U krekliņi un citi apakškrekli, apakšbikses, garās apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas | | |
| 6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 00 6207 99 10 6207 99 90 | | |
| Sieviešu vai meiteņu sporta krekli vai citi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, garās apakšbikses, biksītes, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, mājaskleitas un līdzīgi izstrādājumi, izņemot adītus vai tamborētus | | |
| 6208 11 00 6208 19 00 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 00 6208 92 00 6208 99 00 ex 6212 10 10 ex 9619 00 50 | | |
| 19 | Kabatlakati, izņemot trikotāžas | 59 | 17 |
| 6213 20 00 ex 6213 90 00 | — | — |
| 21 | Siltas vējjakas; anoraki, vējjakas, virsjakas un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, no kokvilnas vai no ķīmiskām šķiedrām; treniņtērpu augšdaļas ar oderi, izņemot 16. un 29. kategoriju, no kokvilnas vai no ķīmiskām šķiedrām | 2,3 | 435 |
| ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6211 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41 | — | — |
| 24 | Vīriešu vai zēnu naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, trikotāžas | 3,9 | 257 |
| 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 00 ex 6107 99 00 | — | — |
| Sieviešu vai meiteņu naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, mājaskleitas un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas | — | — |
| 6108 31 00 6108 32 00 6108 39 00 6108 91 00 6108 92 00 ex 6108 99 00 | — | — |
| 26 | Sieviešu vai meiteņu kleitas no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 3,1 | 323 |
| 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00 | — | — |
| 27 | Sieviešu vai meiteņu svārki, ieskaitot bikšusvārkus | 2,6 | 385 |
| 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10 | — | — |
| 28 | Garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm (dungriņi), pusgarās bikses un īsās bikses (izņemot peldbikses), trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 1,61 | 620 |
| 6103 41 00 6103 42 00 6103 43 00 ex 6103 49 00 6104 61 00 6104 62 00 6104 63 00 ex 6104 69 00 | — | — |
| 29 | Sieviešu vai meiteņu kostīmi un komplekti, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus; sieviešu vai meiteņu sporta kostīmi ar oderi, ar virspusi no viena vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 1,37 | 730 |
| 6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31 | — | — |
| 31 | Krūšturi, auduma vai trikotāžas | 18,2 | 55 |
| ex 6212 10 10 6212 10 90 | — | — |
| 68 | Mazu bērnu apģērbi un apģērba piederumi, izņemot bērnu pirkstaiņus, dūraiņus un cimdus, kas iekļauti 10. un 87. kategorijā, un bērnu garās zeķes, īsās zeķes un zeķītes, izņemot trikotāžas, kas iekļautas 88. kategorijā | | |
| 6111 90 19 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 90 ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 ex 9619 00 50 | | |
| 73 | Treniņtērpi no trikotāžas auduma, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām | 1,67 | 600 |
| 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 | — | — |
| 76 | Vīriešu vai zēnu apģērbi darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas | | |
| 6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 6211 32 10 6211 33 10 | | |
| Sieviešu vai meiteņu priekšauti, kombinezoni un citi rūpnieciskie vai profesionālie (darba) apģērbi, izņemot adītus vai tamborētus | | |
| 6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 42 10 6211 43 10 | | |
| 77 | Slēpošanas kostīmi, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6211 20 00 | | |
| 78 | Apģērba gabali, izņemot trikotāžas, izņemot apģērbus, kas ietilpst 6., 7., 8., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 26., 27., 29., 68., 72., 76. un 77. kategorijā | | |
| 6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 85 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 32 90 6211 33 90 ex 6211 39 00 6211 42 90 6211 43 90 ex 6211 49 00 ex 9619 00 50 | | |
| 83 | Mēteļi, žaketes, bleizeri un citi apģērbi, ieskaitot slēpošanas kostīmus, trikotāžas, izņemot 4., 5., 7., 13., 24., 26., 27., 28., 68., 69., 72., 73., 74., 75. kategorijas apģērbus | | |
| ex 6101 90 20 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 20 00 6114 30 00 ex 6114 90 00 ex 9619 00 50 | | |
| III A GRUPA | | | |
| 33 | Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentēm vai tamlīdzīgām formām, ne platāki par 3 m | | |
| 5407 20 11 | | |
| Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, kas nav trikotāžas, no sloksnēm vai līdzīgām formām | | |
| 6305 32 19 6305 33 90 | | |
| 34 | Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentēm vai tamlīdzīgām formām, 3 m plati vai platāki | | |
| 5407 20 19 | | |
| 35 | Audumi no sintētiskiem pavedieniem, izņemot 114. kategorijas audumus riepām | | |
| 5407 10 00 5407 20 90 5407 30 00 5407 41 00 5407 42 00 5407 43 00 5407 44 00 5407 51 00 5407 52 00 5407 53 00 5407 54 00 5407 61 10 5407 61 30 5407 61 50 5407 61 90 5407 69 10 5407 69 90 5407 71 00 5407 72 00 5407 73 00 5407 74 00 5407 81 00 5407 82 00 5407 83 00 5407 84 00 5407 91 00 5407 92 00 5407 93 00 5407 94 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70 | | |
| 35 a) | No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| ex 5407 10 00 ex 5407 20 90 ex 5407 30 00 5407 42 00 5407 43 00 5407 44 00 5407 52 00 5407 53 00 5407 54 00 5407 61 30 5407 61 50 5407 61 90 5407 69 90 5407 72 00 5407 73 00 5407 74 00 5407 82 00 5407 83 00 5407 84 00 5407 92 00 5407 93 00 5407 94 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70 | | |
| 36 | Audumi no mākslīgiem pavedieniem, izņemot 114. kategorijas audumus riepām | | |
| 5408 10 00 5408 21 00 5408 22 10 5408 22 90 5408 23 00 5408 24 00 5408 31 00 5408 32 00 5408 33 00 5408 34 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70 | | |
| 36 a) | No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| ex 5408 10 00 5408 22 10 5408 22 90 5408 23 00 5408 24 00 5408 32 00 5408 33 00 5408 34 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70 | | |
| 37 | Audumi no mākslīgajām štāpeļšķiedrām | | |
| 5516 11 00 5516 12 00 5516 13 00 5516 14 00 5516 21 00 5516 22 00 5516 23 10 5516 23 90 5516 24 00 5516 31 00 5516 32 00 5516 33 00 5516 34 00 5516 41 00 5516 42 00 5516 43 00 5516 44 00 5516 91 00 5516 92 00 5516 93 00 5516 94 00 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 | | |
| 37 a) | No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti | | |
| 5516 12 00 5516 13 00 5516 14 00 5516 22 00 5516 23 10 5516 23 90 5516 24 00 5516 32 00 5516 33 00 5516 34 00 5516 42 00 5516 43 00 5516 44 00 5516 92 00 5516 93 00 5516 94 00 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 | | |
| 38 A | Trikotāžas sintētiski aizkaru audumi, ieskaitot aizkaru audumus tīkla pinumā | | |
| 6005 31 10 6005 32 10 6005 33 10 6005 34 10 6006 31 10 6006 32 10 6006 33 10 6006 34 10 | | |
| 38 B | Aizkari tīkla pinumā, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6303 91 00 ex 6303 92 90 ex 6303 99 90 | | |
| 40 | Auduma aizkari (ieskaitot drapērijas, ritināmās žalūzijas, lambrekenus un baldahīnus un citādus izstrādājumus mājas aprīkojumam), izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | | |
| ex 6303 91 00 ex 6303 92 90 ex 6303 99 90 6304 19 10 ex 6304 19 90 6304 92 00 ex 6304 93 00 ex 6304 99 00 | | |
| 41 | Sintētisko pavedienu (vienlaidu) dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot neteksturētu vienkārtas dziju, negrodota vai ar grodumu ne vairāk kā 50 vijumu metrā | | |
| 5401 10 12 5401 10 14 5401 10 16 5401 10 18 5402 11 00 5402 19 00 5402 20 00 5402 31 00 5402 32 00 5402 33 00 5402 34 00 5402 39 00 5402 44 00 5402 48 00 5402 49 00 5402 51 00 5402 52 00 5402 59 10 5402 59 90 5402 61 00 5402 62 00 5402 69 10 5402 69 90 ex 5604 90 10 ex 5604 90 90 | | |
| 42 | Ķīmiskas šķiedras (vienlaidus), nesagatavotas mazumtirdzniecībai | | |
| 5401 20 10 | | |
| Mākslīgo šķiedru dzija; mākslīgo pavedienu dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot viskozes pavedienu vienkārtas dziju, negrodotu vai ar grodumu ne vairāk kā 250 vijumu metrā, kā arī vienkārtas neteksturētu acetilcelulozes dziju | | |
| 5403 10 00 5403 32 00 ex 5403 33 00 5403 39 00 5403 41 00 5403 42 00 5403 49 00 ex 5604 90 10 | | |
| 43 | Ķīmisko pavedienu dzija, mākslīgo štāpeļšķiedru dzija, kokvilnas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| 5204 20 00 5207 10 00 5207 90 00 5401 10 90 5401 20 90 5406 00 00 5508 20 90 5511 30 00 | | |
| 46 | Kārsta vai ķemmēta aitu vai jēru vilna vai citi smalki dzīvnieku mati | | |
| 5105 10 00 5105 21 00 5105 29 00 5105 31 00 5105 39 00 | | |
| 47 | Dzija no kārstas aitas vai jēra vilnas (vilnas dzija) vai no kārstiem smalkiem dzīvnieku matiem, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| 5106 10 10 5106 10 90 5106 20 10 5106 20 91 5106 20 99 5108 10 10 5108 10 90 | | |
| 48 | Aitas vai jēra vilnas ķemmdzija (aparātdzija) vai ķemmdzija no smalkiem dzīvnieku matiem, nesagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| 5107 10 10 5107 10 90 5107 20 10 5107 20 30 5107 20 51 5107 20 59 5107 20 91 5107 20 99 5108 20 10 5108 20 90 | | |
| 49 | Dzija no aitas vai jēra vilnas vai no smalkiem dzīvnieku matiem, sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| 5109 10 10 5109 10 90 5109 90 00 | | |
| 50 | Audumi no aitas vai jēra vilnas vai no smalkiem dzīvnieku matiem | | |
| 5111 11 00 5111 19 00 5111 20 00 5111 30 10 5111 30 80 5111 90 10 5111 90 91 5111 90 98 5112 11 00 5112 19 00 5112 20 00 5112 30 10 5112 30 80 5112 90 10 5112 90 91 5112 90 98 | | |
| 51 | Kokvilna, kārsta vai ķemmēta | | |
| 5203 00 00 | | |
| 53 | Kokvilnas marle | | |
| 5803 00 10 | | |
| 54 | Mākslīgās štāpeļšķiedras, ieskaitot atlikas, kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai | | |
| 5507 00 00 | | |
| 55 | Sintētiskās štāpeļšķiedras, ieskaitot atlikas, kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai | | |
| 5506 10 00 5506 20 00 5506 30 00 5506 90 00 | | |
| 56 | Sintētisko štāpeļšķiedru dzija (ieskaitot atlikas), sagatavota mazumtirdzniecībai | | |
| 5508 10 90 5511 10 00 5511 20 00 | | |
| 58 | Paklāji, grīdsegas un grīdceliņi, ar sietiem mezgliem (apdarināti vai neapdarināti) | | |
| 5701 10 10 5701 10 90 5701 90 10 5701 90 90 | | |
| 59 | Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas, izņemot 58. kategorijas paklājus | | |
| 5702 10 00 5702 31 10 5702 31 80 5702 32 10 5702 32 90 ex 5702 39 00 5702 41 10 5702 41 90 5702 42 10 5702 42 90 ex 5702 49 00 5702 50 10 5702 50 31 5702 50 39 ex 5702 50 90 5702 91 00 5702 92 10 5702 92 90 ex 5702 99 00 5703 10 00 5703 20 12 5703 20 18 5703 20 92 5703 20 98 5703 30 12 5703 30 18 5703 30 82 5703 30 88 5703 90 20 5703 90 80 5704 10 00 5704 90 00 5705 00 30 ex 5705 00 80 | | |
| 60 | Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un ar rokām izšūti gobelēni (piemēram, “petit point” un krustdūrienu tehnikā), gabalos, un tamlīdzīgi izstrādājumi | | |
| 5805 00 00 | | |
| 61 | Šauri austi audumi un šauras neaustas drānas no paralēliem līmētiem šķēru pavedieniem bez audiem, izņemot 62. kategorijas etiķetes un tamlīdzīgus izstrādājumus
  Elastīgie audumi un apdares materiāli (ne trikotāžas) no tekstilmateriāliem, veidoti no gumijas pavedieniem | | |
| ex 5806 10 00 5806 20 00 5806 31 00 5806 32 10 5806 32 90 5806 39 00 5806 40 00 | | |
| 62 | Šenilpavedieni (arī šenilpavedieni no pūkām), pozamenta pavedieni (izņemot metalizētus pavedienus un pozamenta pavedienus no zirgu astriem) | | |
| 5606 00 91 5606 00 99 | | |
| Tills un pārējie tīkla audumi, izņemot austus un trikotāžas audumus, ar rokām vai mehāniski darinātas mežģīnes vienā gabalā, lentēs vai atsevišķos ornamentos | | |
| 5804 10 10 5804 10 90 5804 21 10 5804 21 90 5804 29 10 5804 29 90 5804 30 00 | | |
| Austas etiķetes, emblēmas un tamlīdzīgi izstrādājumi no tekstilmateriāliem gabalos, lentēs vai piegriezumā, bez izšuvumiem | | |
| 5807 10 10 5807 10 90 | | |
| Pītas lentes un dekoratīvie apdares materiāli gabalos; pušķi, bumbuļi un tamlīdzīgi izstrādājumi | | |
| 5808 10 00 5808 90 00 | | |
| Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu motīvu veidā | | |
| 5810 10 10 5810 10 90 5810 91 10 5810 91 90 5810 92 10 5810 92 90 5810 99 10 5810 99 90 | | |
| 63 | Sintētisko šķiedru trikotāžas audumi, kuros ir 5 % no svara un vairāk elastīgo pavedienu, un trikotāžas audumi, kuros ir 5 % no svara un vairāk gumijas pavedienu | | |
| 5906 91 00 ex 6002 40 00 6002 90 00 ex 6004 10 00 6004 90 00 | | |
| Rašelmežģīnes un audumi ar garām plūksnām no sintētiskām šķiedrām | | |
| ex 6001 10 00 6003 30 10 6005 31 50 6005 32 50 6005 33 50 6005 34 50 | | |
| 65 | Trikotāžas audumi, izņemot 38. A un 63. kategorijas audumus, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | | |
| 5606 00 10 ex 6001 10 00 6001 21 00 6001 22 00 ex 6001 29 00 6001 91 00 6001 92 00 ex 6001 99 00 ex 6002 40 00 6003 10 00 6003 20 00 6003 30 90 6003 40 00 ex 6004 10 00 6005 90 10 6005 21 00 6005 22 00 6005 23 00 6005 24 00 6005 31 90 6005 32 90 6005 33 90 6005 34 90 6005 41 00 6005 42 00 6005 43 00 6005 44 00 6006 10 00 6006 21 00 6006 22 00 6006 23 00 6006 24 00 6006 31 90 6006 32 90 6006 33 90 6006 34 90 6006 41 00 6006 42 00 6006 43 00 6006 44 00 | | |
| 66 | Ceļotāju pledi un segas, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | | |
| 6301 10 00 6301 20 90 6301 30 90 ex 6301 40 90 ex 6301 90 90 | | |
| III B GRUPA | | | |
| 10 | Cimdi, pirkstaiņi un dūraiņi, trikotāžas | 17 pāri | 59 |
| 6111 90 11 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 90 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00 |
| 67 | Trikotāžas apģērbu piederumi, izņemot mazu bērnu apģērbu piederumus; visu veidu trikotāžas mājsaimniecībā izmantojamā veļa; aizkari (ieskaitot drapējumus) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera priekšmeti, trikotāžas; trikotāžas segas un ceļotāju pledi, citi trikotāžas izstrādājumi, ieskaitot apģērbu daļas vai apģērba piederumus | | |
| 5807 90 90 6113 00 10 6117 10 00 6117 80 10 6117 80 80 6117 90 00 6301 20 10 6301 30 10 6301 40 10 6301 90 10 6302 10 00 6302 40 00 ex 6302 60 00 6303 12 00 6303 19 00 6304 11 00 6304 91 00 ex 6305 20 00 6305 32 11 ex 6305 32 90 6305 33 10 ex 6305 39 00 ex 6305 90 00 6307 10 10 6307 90 10 ex 9619 00 40 ex 9619 00 50 | | |
| 67 a) | No tiem maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no polietilēna vai polipropilēna sloksnēm | | |
| 6305 32 11 6305 33 10 | | |
| 69 | Sieviešu un meiteņu kombinē un apakšsvārki, trikotāžas | 7,8 | 128 |
| 6108 11 00 6108 19 00 |
| 70 | Zeķbikses un zeķes no sintētiskām šķiedrām ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (6,7 tex) | 30,4 pāri | 33 |
| ex 6115 10 10 6115 21 00 6115 30 19 |
| Sieviešu garās zeķes no sintētiskām šķiedrām |
| ex 6115 10 10 6115 96 91 |
| 72 | Peldkostīmi un peldbikses no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 9,7 | 103 |
| 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6211 11 00 6211 12 00 |
| 74 | Sieviešu vai meiteņu trikotāžas kostīmi un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus | 1,54 | 650 |
| 6104 13 00 6104 19 20 ex 6104 19 90 6104 22 00 6104 23 00 6104 29 10 ex 6104 29 90 |
| 75 | Vīriešu vai zēnu trikotāžas uzvalki un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus | 0,80 | 1 250 |
| 6103 10 10 6103 10 90 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 |
| 84 | Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | | |
| 6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 ex 6214 90 00 | | |
| 85 | Kaklasaites, tauriņi un kravates, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām | 17,9 | 56 |
| 6215 20 00 6215 90 00 |
| 86 | Korsetes, korsešjostas, korsetes ar zeķturi, bikšturi, zeķturi, prievītes un tamlīdzīgi izstrādājumi un to daļas, arī trikotāžas | 8,8 | 114 |
| 6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00 |
| 87 | Cimdi, pirkstaiņi un dūraiņi, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 6216 00 00 | | |
| 88 | Pusgarās zeķes, īszeķes un pēdzeķes, izņemot trikotāžas; pārējie apģērba piederumi, apģērba elementi vai piederumi, izņemot mazu bērnu, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 6217 10 00 6217 90 00 | | |
| 90 | Auklas, virves, troses un tauvas no sintētiskām šķiedrām, pītas vai nepītas | | |
| 5607 41 00 5607 49 11 5607 49 19 5607 49 90 5607 50 11 5607 50 19 5607 50 30 5607 50 90 | | |
| 91 | Teltis | | |
| 6306 22 00 6306 29 00 | | |
| 93 | Maisi un iesaiņošanas paketes, ko izmanto auduma izstrādājumu iepakošanai un kas nav izgatavotas no polietilēna vai polipropilēna sloksnēm | | |
| ex 6305 20 00 ex 6305 32 90 ex 6305 39 00 | | |
| 94 | Vate no tekstilmateriāliem un izstrādājumi no tās; tekstilšķiedras, ne garākas par 5 mm (pūkas), tekstilputekļi un mezgliņi | | |
| 5601 21 10 5601 21 90 5601 22 10 5601 22 90 5601 29 00 5601 30 00 9619 00 30 | | |
| 95 | Filcs un tā izstrādājumi, impregnēts vai neimpregnēts, ar segumu vai bez seguma, kas nav paredzēts grīdsegām | | |
| 5602 10 19 5602 10 31 ex 5602 10 38 5602 10 90 5602 21 00 ex 5602 29 00 5602 90 00 ex 5807 90 10 ex 5905 00 70 6210 10 10 6307 90 91 | | |
| 96 | Neaustas drānas un izstrādājumi no šādām drānām, impregnēti vai neimpregnēti, ar segumu vai bez seguma, pārklāti vai laminēti | | |
| 5603 11 10 5603 11 90 5603 12 10 5603 12 90 5603 13 10 5603 13 90 5603 14 10 5603 14 90 5603 91 10 5603 91 90 5603 92 10 5603 92 90 5603 93 10 5603 93 90 5603 94 10 5603 94 90 ex 5807 90 10 ex 5905 00 70 6210 10 92 6210 10 98 ex 6301 40 90 ex 6301 90 90 6302 22 10 6302 32 10 6302 53 10 6302 93 10 6303 92 10 6303 99 10 ex 6304 19 90 ex 6304 93 00 ex 6304 99 00 ex 6305 32 90 ex 6305 39 00 6307 10 30 6307 90 92 ex 6307 90 98 ex 9619 00 40 ex 9619 00 50 | | |
| 97 | Linumi un tīkli no auklām, tauvām vai virvēm, kā arī gatavi zvejas tīkli no pavedieniem, auklām, tauvām vai virvēm | | |
| 5608 11 20 5608 11 80 5608 19 11 5608 19 19 5608 19 30 5608 19 90 5608 90 00 | | |
| 98 | Citi izstrādājumi no pavedieniem, auklām, tauvām, virvēm vai trosēm, izņemot tekstilaudumus, no šādiem audumiem gatavotus izstrādājumus un 97. kategorijas izstrādājumus | | |
| 5609 00 00 5905 00 10 | | |
| 99 | Tekstilizstrādājumi, sveķoti vai cietināti, lietojami grāmatu vāku izgatavošanai vai līdzīgiem mērķiem; pausaudums; sagatavots audekls gleznošanai; stīvdrēbe un tamlīdzīgi stīvināti tekstilmateriāli, ko parasti lieto cepuru pamatnēm | | |
| 5901 10 00 5901 90 00 | | |
| Linolejs, pēc formas piegriezts vai nepiegriezts; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti | | |
| 5904 10 00 5904 90 00 | | |
| Gumijoti tekstilaudumi, izņemot trikotāžas, izņemot riepām paredzētos | | |
| 5906 10 00 5906 99 10 5906 99 90 | | |
| Tekstilaudumi, kas piesūcināti vai pārklāti, izmantojot agrāk nenosauktus paņēmienus; apgleznoti linaudekli teātru dekorācijām, mākslas studiju prospekti, izņemot 100. kategorijas drānas | | |
| 5907 00 00 | | |
| 100 | Tekstilaudumi, kas piesūcināti, pārklāti vai laminēti ar celulozes atvasinājumiem vai citiem mākslīgajiem plastītiem | | |
| 5903 10 10 5903 10 90 5903 20 10 5903 20 90 5903 90 10 5903 90 91 5903 90 99 | | |
| 101 | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, izņemot no sintētiskām šķiedrām | | |
| ex 5607 90 90 | | |
| 109 | Brezents, buras, markīzes un sauljumi | | |
| 6306 12 00 6306 19 00 6306 30 00 | | |
| 110 | Auduma piepūšamie matrači | | |
| 6306 40 00 | | |
| 111 | Tūrisma piederumi, auduma, izņemot piepūšamos matračus un teltis | | |
| 6306 90 00 | | |
| 112 | Pārējie gatavie tekstilizstrādājumi no auduma, izņemot 113. un 114. kategorijas izstrādājumus | | |
| 6307 20 00 ex 6307 90 98 | | |
| 113 | Grīdas lupatas, trauku lupatas un putekļu lupatas, izņemot trikotāžas | | |
| 6307 10 90 | | |
| 114 | Audumi un izstrādājumi tehniskām vajadzībām | | |
| 5902 10 10 5902 10 90 5902 20 10 5902 20 90 5902 90 10 5902 90 90 5908 00 00 5909 00 10 5909 00 90 5910 00 00 5911 10 00 ex 5911 20 00 5911 31 11 5911 31 19 5911 31 90 5911 32 11 5911 32 19 5911 32 90 5911 40 00 5911 90 10 5911 90 90 | | |
| IV GRUPA | | | |
| 115 | Linšķiedras vai rāmijas dzija | | |
| 5306 10 10 5306 10 30 5306 10 50 5306 10 90 5306 20 10 5306 20 90 5308 90 12 5308 90 19 | | |
| 117 | Lina vai rāmijas audumi | | |
| 5309 11 10 5309 11 90 5309 19 00 5309 21 00 5309 29 00 5311 00 10 ex 5803 00 90 5905 00 30 | | |
| 118 | Galdauti un salvetes, vannas un virtuves dvieļi no lina vai rāmijas, izņemot trikotāžas | | |
| 6302 29 10 6302 39 20 6302 59 10 ex 6302 59 90 6302 99 10 ex 6302 99 90 | | |
| 120 | Lina vai rāmijas aizkari (ieskaitot drapējumus) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera priekšmeti, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6303 99 90 6304 19 30 ex 6304 99 00 | | |
| 121 | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no lina vai rāmijas | | |
| ex 5607 90 90 | | |
| 122 | Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, lietoti, no lina, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6305 90 00 | | |
| 123 | Plūksnotie un šenila audumi no lina vai rāmijas, izņemot šauri austos audumus | | |
| 5801 90 10 ex 5801 90 90 | | |
| Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi no lina vai rāmijas, izņemot trikotāžas | | |
| ex 6214 90 00 | | |
| V GRUPA | | | |
| 124 | Sintētiskās štāpeļšķiedras | | |
| 5501 10 00 5501 20 00 5501 30 00 5501 40 00 5501 90 00 5503 11 00 5503 19 00 5503 20 00 5503 30 00 5503 40 00 5503 90 00 5505 10 10 5505 10 30 5505 10 50 5505 10 70 5505 10 90 | | |
| 125 A | Sintētisko pavedienu dzija (vienlaidu), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot 41. kategorijas dziju | | |
| 5402 45 00 5402 46 00 5402 47 00 | | |
| 125 B | Monopavedieni, lentes (mākslīgie salmiņi un tamlīdzīgi) un sintētisko materiālu ketguta imitācija | | |
| 5404 11 00 5404 12 00 5404 19 00 5404 90 10 5404 90 90 ex 5604 90 10 ex 5604 90 90 | | |
| 126 | Mākslīgās štāpeļšķiedras | | |
| 5502 00 10 5502 00 40 5502 00 80 5504 10 00 5504 90 00 5505 20 00 | | |
| 127 A | Mākslīgo pavedienu dzija (vienlaidu), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot 42. kategorijas dziju | | |
| 5403 31 00 ex 5403 32 00 ex 5403 33 00 | | |
| 127 B | Monopavedieni, lentes (mākslīgie salmiņi un tamlīdzīgi) un mākslīgo tekstilmateriālu ketguta imitācija | | |
| 5405 00 00 ex 5604 90 90 | | |
| 128 | Rupjie dzīvnieku mati, kārsti vai ķemmēti | | |
| 5105 40 00 | | |
| 129 | Dzija no rupjiem dzīvnieku matiem vai astriem | | |
| 5110 00 00 | | |
| 130 A | Zīda diegi, izņemot pavedienus no zīda atlikām | | |
| 5004 00 10 5004 00 90 5006 00 10 | | |
| 130 B | Zīda diegi, izņemot 130. A kategorijas izstrādājumus; zīdtārpiņa pavediens | | |
| 5005 00 10 5005 00 90 5006 00 90 ex 5604 90 90 | | |
| 131 | Dzija no pārējām augu tekstilšķiedrām | | |
| 5308 90 90 | | |
| 132 | Papīra pavedieni | | |
| 5308 90 50 | | |
| 133 | Kaņepāju dzija | | |
| 5308 20 10 5308 20 90 | | |
| 134 | Metalizēti pavedieni | | |
| 5605 00 00 | | |
| 135 | Audumi no rupjiem dzīvnieku matiem vai astriem | | |
| 5113 00 00 | | |
| 136 | Audumi no zīda vai zīda atlikām | | |
| 5007 10 00 5007 20 11 5007 20 19 5007 20 21 5007 20 31 5007 20 39 5007 20 41 5007 20 51 5007 20 59 5007 20 61 5007 20 69 5007 20 71 5007 90 10 5007 90 30 5007 90 50 5007 90 90 5803 00 30 ex 5905 00 90 ex 5911 20 00 | | |
| 137 | Plūksnotie un šenila audumi un šauri audumi no zīda vai zīda atlikām | | |
| ex 5801 90 90 ex 5806 10 00 | | |
| 138 | Audumi no papīra pavedieniem un pārējām tekstilšķiedrām, izņemot rāmiju | | |
| 5311 00 90 ex 5905 00 90 | | |
| 139 | Audumi no metāla pavedieniem vai metalizētiem pavedieniem | | |
| 5809 00 00 | | |
| 140 | Trikotāžas drāna no tekstilmateriāliem, kas nav vilna vai smalki dzīvnieku mati, kokvilna vai ķīmiskā šķiedra | | |
| ex 6001 10 00 ex 6001 29 00 ex 6001 99 00 6003 90 00 6005 90 90 6006 90 00 | | |
| 141 | Ceļotāju pledi un segas no tekstilmateriāliem, kas nav vilna vai smalki dzīvnieku mati, kokvilna vai ķīmiskā šķiedra | | |
| ex 6301 90 90 | | |
| 142 | Paklāji un pārējās tekstila grīdsegas no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām vai no Manilas kaņepāju šķiedrām | | |
| ex 5702 39 00 ex 5702 49 00 ex 5702 50 90 ex 5702 99 00 ex 5705 00 80 | | |
| 144 | Filcs no rupjiem dzīvnieku matiem | | |
| ex 5602 10 38 ex 5602 29 00 | | |
| 145 | Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no abakas (Manilas kaņepājiem) vai kaņepēm | | |
| ex 5607 90 20 ex 5607 90 90 | | |
| 146 A | Auklas vai iesaiņošanas aukla lauksaimniecības mašīnām, no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām | | |
| ex 5607 21 00 | | |
| 146 B | Auklas, virves, troses un tauvas, no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām, izņemot 146. A kategorijas izstrādājumus | | |
| ex 5607 21 00 5607 29 00 | | |
| 146 C | Auklas, tauvas, virves un troses, pītas vai nepītas, no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, kuru preču pozīcija ir Nr. 5303 | | |
| ex 5607 90 20 | | |
| 147 | Zīda atlikas (tai skaitā attīšanai nederīgi kokoni), vērpšanas atkritumi un plucinātas izejvielas, izņemot kārstas vai ķemmētas | | |
| ex 5003 00 00 | | |
| 148 A | Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru dzija, kas minēta preču pozīcijā Nr. 5303 | | |
| 5307 10 00 5307 20 00 | | |
| 148 B | Kokosšķiedras dzija | | |
| 5308 10 00 | | |
| 149 | Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru audumi ar platumu vairāk nekā 150 cm | | |
| 5310 10 90 ex 5310 90 00 | | |
| 150 | Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru audumi ar platumu vairāk nekā 150 cm; maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, izņemot lietotus | | |
| 5310 10 10 ex 5310 90 00 5905 00 50 6305 10 90 | | |
| 151 A | Grīdsegas no kokosšķiedrām (no koiras) | | |
| 5702 20 00 | | |
| 151 B | Paklāji un pārējās tekstila grīdsegas no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, izņemot plūksnotas vai plucinātas | | |
| ex 5702 39 00 ex 5702 49 00 ex 5702 50 90 ex 5702 99 00 | | |
| 152 | Filcs, kas iegūts ar adatošanas paņēmienu no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, nepiesūcinātām vai bez seguma, kas nav paredzēts grīdsegām | | |
| 5602 10 11 | | |
| 153 | Lietoti maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no preču pozīcijā Nr. 5303 minētām džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām | | |
| 6305 10 10 | | |
| 154 | Attīšanai derīgi zīdvērpēju kokoni | | |
| 5001 00 00 | | |
| Jēlzīds (nešķeterēts) | | |
| 5002 00 00 | | |
| Zīda atlikas (tai skaitā attīšanai nederīgi kokoni), vērpšanas atkritumi un plucinātas izejvielas, nekārstas vai neķemmētas | | |
| ex 5003 00 00 | | |
| Vilna, nekārsta vai neķemmēta | | |
| 5101 11 00 5101 19 00 5101 21 00 5101 29 00 5101 30 00 | | |
| Smalkie vai rupjie dzīvnieku mati, nekārsti vai neķemmēti | | |
| 5102 11 00 5102 19 10 5102 19 30 5102 19 40 5102 19 90 5102 20 00 | | |
| Vilnas vai smalko vai rupjo dzīvnieku matu atkritumi, ieskaitot vērpšanas atkritumus, bet izņemot plucināto vilnu | | |
| 5103 10 10 5103 10 90 5103 20 00 5103 30 00 | | |
| Plucināta vilna vai plucināti smalki vai rupji dzīvnieku mati | | |
| 5104 00 00 | | |
| Linšķiedra, apstrādāta vai neapstrādāta, bet nevērpta; linu pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) | | |
| 5301 10 00 5301 21 00 5301 29 00 5301 30 00 | | |
| Rāmija un pārējās augu tekstilšķiedras, neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: pakulas, atsukas un atlikas, izņemot kokosšķiedru un abaku | | |
| 5305 00 00 | | |
| Kokvilna, nekārsta vai neķemmēta | | |
| 5201 00 10 5201 00 90 | | |
| Kokvilnas atlikas (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas izejvielas) | | |
| 5202 10 00 5202 91 00 5202 99 00 | | |
| Kaņepāju (Cannabis sativa L.) šķiedra, neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) | | |
| 5302 10 00 5302 90 00 | | |
| Abaka (Manilas kaņepājs jeb Musa textilis Nee), neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta: abakas pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas) | | |
| 5305 00 00 | | |
| Džutas šķiedra un pārējās lūksnes tekstilšķiedras (izņemot linšķiedras, kaņepju šķiedras un rāmiju), neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas) | | |
| 5303 10 00 5303 90 00 | | |
| Pārējās augu tekstilšķiedras, neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: šādu šķiedru pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas) | | |
| 5305 00 00 | | |
| 156 | Sieviešu vai meiteņu blūzes un puloveri, trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām | | |
| 6106 90 30 ex 6110 90 90 | | |
| 157 | Apģērbi, trikotāžas, izņemot 1.–123. kategorijā un 156. kategorijā minētos | | |
| ex 6101 90 20 ex 6101 90 80 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 ex 6103 49 00 ex 6104 19 90 ex 6104 29 90 ex 6104 39 00 6104 49 00 ex 6104 69 00 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 ex 6108 99 00 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 90 ex 6114 90 00 | | |
| 159 | Kleitas, blūzes un kreklblūzes, izņemot trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām | | |
| 6204 49 10 6206 10 00 | | |
| Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām | | |
| 6214 10 00 | | |
| Kaklasaites, tauriņi un kravates no zīda vai zīda atlikām | | |
| 6215 10 00 | | |
| 160 | Kabatlakati no zīda vai zīda atlikām | | |
| ex 6213 90 00 | | |
| 161 | Apģērbi, izņemot trikotāžas, izņemot 1.–123. kategorijā un 159. kategorijā minētos | | |
| 6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 ex 6205 90 80 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 ex 6211 39 00 ex 6211 49 00 ex 9619 00 50 | | |
| 163 | Marle un marles izstrādājumi, safasēti vai iepakoti mazumtirdzniecībai | | |
| 3005 90 31 ” | | |

Kategorija

Apraksts

KN kods 2016

Atbilstības tabula

gabali/kg

g/gabals

I A GRUPA

1

Kokvilnas šujamie diegi, nesagatavoti mazumtirdzniecībai

5204 11 00 5204 19 00 5205 11 00 5205 12 00 5205 13 00 5205 14 00 5205 15 10 5205 15 90 5205 21 00 5205 22 00 5205 23 00 5205 24 00 5205 26 00 5205 27 00 5205 28 00 5205 31 00 5205 32 00 5205 33 00 5205 34 00 5205 35 00 5205 41 00 5205 42 00 5205 43 00 5205 44 00 5205 46 00 5205 47 00 5205 48 00 5206 11 00 5206 12 00 5206 13 00 5206 14 00 5206 15 00 5206 21 00 5206 22 00 5206 23 00 5206 24 00 5206 25 00 5206 31 00 5206 32 00 5206 33 00 5206 34 00 5206 35 00 5206 41 00 5206 42 00 5206 43 00 5206 44 00 5206 45 00 ex 5604 90 90

2

Kokvilnas audumi, izņemot marli, frotē audumus, šauros audumus, plūksnotus audumus, šenila audumus, tillu un pārējās tīkla drānas

5208 11 10 5208 11 90 5208 12 16 5208 12 19 5208 12 96 5208 12 99 5208 13 00 5208 19 00 5208 21 10 5208 21 90 5208 22 16 5208 22 19 5208 22 96 5208 22 99 5208 23 00 5208 29 00 5208 31 00 5208 32 16 5208 32 19 5208 32 96 5208 32 99 5208 33 00 5208 39 00 5208 41 00 5208 42 00 5208 43 00 5208 49 00 5208 51 00 5208 52 00 5208 59 10 5208 59 90 5209 11 00 5209 12 00 5209 19 00 5209 21 00 5209 22 00 5209 29 00 5209 31 00 5209 32 00 5209 39 00 5209 41 00 5209 42 00 5209 43 00 5209 49 00 5209 51 00 5209 52 00 5209 59 00 5210 11 00 5210 19 00 5210 21 00 5210 29 00 5210 31 00 5210 32 00 5210 39 00 5210 41 00 5210 49 00 5210 51 00 5210 59 00 5211 11 00 5211 12 00 5211 19 00 5211 20 00 5211 31 00 5211 32 00 5211 39 00 5211 41 00 5211 42 00 5211 43 00 5211 49 10 5211 49 90 5211 51 00 5211 52 00 5211 59 00 5212 11 10 5212 11 90 5212 12 10 5212 12 90 5212 13 10 5212 13 90 5212 14 10 5212 14 90 5212 15 10 5212 15 90 5212 21 10 5212 21 90 5212 22 10 5212 22 90 5212 23 10 5212 23 90 5212 24 10 5212 24 90 5212 25 10 5212 25 90 ex 5811 00 00 ex 6308 00 00

2 a)

No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti

5208 31 00 5208 32 16 5208 32 19 5208 32 96 5208 32 99 5208 33 00 5208 39 00 5208 41 00 5208 42 00 5208 43 00 5208 49 00 5208 51 00 5208 52 00 5208 59 10 5208 59 90 5209 31 00 5209 32 00 5209 39 00 5209 41 00 5209 42 00 5209 43 00 5209 49 00 5209 51 00 5209 52 00 5209 59 00 5210 31 00 5210 32 00 5210 39 00 5210 41 00 5210 49 00 5210 51 00 5210 59 00 5211 31 00 5211 32 00 5211 39 00 5211 41 00 5211 42 00 5211 43 00 5211 49 10 5211 49 90 5211 51 00 5211 52 00 5211 59 00 5212 13 10 5212 13 90 5212 14 10 5212 14 90 5212 15 10 5212 15 90 5212 23 10 5212 23 90 5212 24 10 5212 24 90 5212 25 10 5212 25 90 ex 5811 00 00 ex 6308 00 00

3

Sintētisko šķiedru audumi (atgriezumi un atlikas), izņemot šauros audumus, plūksnotus audumus (ieskaitot frotē audumus) un šenila audumus

5512 11 00 5512 19 10 5512 19 90 5512 21 00 5512 29 10 5512 29 90 5512 91 00 5512 99 10 5512 99 90 5513 11 20 5513 11 90 5513 12 00 5513 13 00 5513 19 00 5513 21 00 5513 23 10 5513 23 90 5513 29 00 5513 31 00 5513 39 00 5513 41 00 5513 49 00 5514 11 00 5514 12 00 5514 19 10 5514 19 90 5514 21 00 5514 22 00 5514 23 00 5514 29 00 5514 30 10 5514 30 30 5514 30 50 5514 30 90 5514 41 00 5514 42 00 5514 43 00 5514 49 00 5515 11 10 5515 11 30 5515 11 90 5515 12 10 5515 12 30 5515 12 90 5515 13 11 5515 13 19 5515 13 91 5515 13 99 5515 19 10 5515 19 30 5515 19 90 5515 21 10 5515 21 30 5515 21 90 5515 22 11 5515 22 19 5515 22 91 5515 22 99 5515 29 00 5515 91 10 5515 91 30 5515 91 90 5515 99 20 5515 99 40 5515 99 80 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 ex 6308 00 00

3 a)

No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti

5512 19 10 5512 19 90 5512 29 10 5512 29 90 5512 99 10 5512 99 90 5513 21 00 5513 23 10 5513 23 90 5513 29 00 5513 31 00 5513 39 00 5513 41 00 5513 49 00 5514 21 00 5514 22 00 5514 23 00 5514 29 00 5514 30 10 5514 30 30 5514 30 50 5514 30 90 5514 41 00 5514 42 00 5514 43 00 5514 49 00 5515 11 30 5515 11 90 5515 12 30 5515 12 90 5515 13 19 5515 13 99 5515 19 30 5515 19 90 5515 21 30 5515 21 90 5515 22 19 5515 22 99 ex 5515 29 00 5515 91 30 5515 91 90 5515 99 40 5515 99 80 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70 ex 6308 00 00

I B GRUPA

4

Krekli, T krekli, viegli smalkadījuma džemperi un puloveri ar ruļļveida, polo vai augstu uzrullētu apkakli (izņemot no vilnas vai smalkiem dzīvnieku matiem), apakškrekli u. tml., trikotāžas

6,48

154

6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6109 10 00 6109 90 20 6110 20 10 6110 30 10

—

—

5

Jakas, puloveri, svīteri, vestes, džempera un jakas komplekti, kardiganjakas, rītasvārki un džemperi (izņemot žaketes un bleizerus), anoraki, vējjakas, virsjakas u. tml., trikotāžas

4,53

221

ex 6101 90 80 6101 20 90 6101 30 90 6102 10 90 6102 20 90 6102 30 90 6110 11 10 6110 11 30 6110 11 90 6110 12 10 6110 12 90 6110 19 10 6110 19 90 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 91 6110 30 99

—

—

6

Vīriešu vai zēnu pusgarās un īsās auduma bikses, izņemot peldbikses un garās bikses (arī platās bikses); sieviešu vai meiteņu garās bikses no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām; oderētu treniņtērpu lejasdaļas, izņemot 16. vai 29. kategoriju, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

1,76

568

6203 41 10 6203 41 90 6203 42 31 6203 42 33 6203 42 35 6203 42 90 6203 43 19 6203 43 90 6203 49 19 6203 49 50 6204 61 10 6204 62 31 6204 62 33 6204 62 39 6204 63 18 6204 69 18 6211 32 42 6211 33 42 6211 42 42 6211 43 42

—

—

7

Sieviešu vai meiteņu blūzes, krekli un kreklblūzes, trikotāžas vai austas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

5,55

180

6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6206 20 00 6206 30 00 6206 40 00

—

—

8

Vīriešu vai zēnu krekli, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

4,60

217

ex 6205 90 80 6205 20 00 6205 30 00

—

—

II A GRUPA

9

Dvieļu frotē audumi un tamlīdzīgi frotē audumi no kokvilnas; vannas un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas, no dvieļu frotē auduma un austiem frotē audumiem, no kokvilnas

5802 11 00 5802 19 00 ex 6302 60 00

20

Gultas veļa, izņemot trikotāžas

6302 21 00 6302 22 90 6302 29 90 6302 31 00 6302 32 90 6302 39 90

22

Štāpeļšķiedras pavedieni vai sintētisko šķiedru atlikas, nesagatavotas mazumtirdzniecībai

5508 10 10 5509 11 00 5509 12 00 5509 21 00 5509 22 00 5509 31 00 5509 32 00 5509 41 00 5509 42 00 5509 51 00 5509 52 00 5509 53 00 5509 59 00 5509 61 00 5509 62 00 5509 69 00 5509 91 00 5509 92 00 5509 99 00

22 a)

No tiem akrila

ex 5508 10 10 5509 31 00 5509 32 00 5509 61 00 5509 62 00 5509 69 00

23

Štāpeļšķiedras pavedieni vai mākslīgo šķiedru atlikas, nesagatavotas mazumtirdzniecībai

5508 20 10 5510 11 00 5510 12 00 5510 20 00 5510 30 00 5510 90 00

32

Plūksnotie un šenila audumi (izņemot dvieļu frotē audumus vai frotē audumus no kokvilnas un šauri austus audumus), audumi ar šūtām plūksnām no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām

5801 10 00 5801 21 00 5801 22 00 5801 23 00 5801 26 00 5801 27 00 5801 31 00 5801 32 00 5801 33 00 5801 36 00 5801 37 00 5802 20 00 5802 30 00

32 a)

No tiem velvetkords

5801 22 00

39

Galdauti un salvetes, vannas un virtuves dvieļi, izņemot trikotāžas, izņemot no dvieļu frotē audumiem vai tamlīdzīgiem kokvilnas frotē audumiem

6302 51 00 6302 53 90 ex 6302 59 90 6302 91 00 6302 93 90 ex 6302 99 90

II B GRUPA

12

Zeķbikses un garās zeķes, pusgarās zeķes, īszeķes, kapzeķes, pēdzeķes un pārējie zeķu veidi, trikotāžas, izņemot mazu bērnu zeķes, ieskaitot zeķes slimniekiem ar paplašinātām vēnām, izņemot 70. kategorijas ražojumus

24,3 pāri

41

ex 6115 10 10 6115 10 90 6115 22 00 6115 29 00 6115 30 11 6115 30 90 6115 94 00 6115 95 00 6115 96 10 6115 96 99 6115 99 00

—

—

13

Vīriešu vai zēnu apakšbikses un garās apakšbikses, sieviešu vai meiteņu biksītes un stilbbikses, trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

17

59

6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 ex 6212 10 10 ex 9619 00 50

—

—

14

Vīriešu vai zēnu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un pelerīni no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām (izņemot siltās virsjakas) (21. kategorija)

0,72

1389

6201 11 00 ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6210 20 00

—

—

15

Sieviešu vai meiteņu mēteļi, lietusmēteļi un citi mēteļi, apmetņi un pelerīni; žaketes un bleizeri no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām (izņemot siltās virsjakas) (21. kategorija)

0,84

1190

6202 11 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6204 31 00 6204 32 90 6204 33 90 6204 39 19 6210 30 00

—

—

16

Vīriešu vai zēnu uzvalki un kostīmi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus; vīriešu vai zēnu sporta kostīmi ar oderi, ar virspusi no viena vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

0,80

1250

6203 11 00 6203 12 00 6203 19 10 6203 19 30 6203 22 80 6203 23 80 6203 29 18 6203 29 30 6211 32 31 6211 33 31

—

—

17

Vīriešu vai zēnu žaketes un bleizeri, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

1,43

700

6203 31 00 6203 32 90 6203 33 90 6203 39 19

—

—

18

Vīriešu vai zēnu U krekliņi un citi apakškrekli, apakšbikses, garās apakšbikses, naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas

6207 11 00 6207 19 00 6207 21 00 6207 22 00 6207 29 00 6207 91 00 6207 99 10 6207 99 90

Sieviešu vai meiteņu sporta krekli vai citi apakškrekli, kombinē, apakšsvārki, garās apakšbikses, biksītes, naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, mājaskleitas un līdzīgi izstrādājumi, izņemot adītus vai tamborētus

6208 11 00 6208 19 00 6208 21 00 6208 22 00 6208 29 00 6208 91 00 6208 92 00 6208 99 00 ex 6212 10 10 ex 9619 00 50

19

Kabatlakati, izņemot trikotāžas

59

17

6213 20 00 ex 6213 90 00

—

—

21

Siltas vējjakas; anoraki, vējjakas, virsjakas un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, no kokvilnas vai no ķīmiskām šķiedrām; treniņtērpu augšdaļas ar oderi, izņemot 16. un 29. kategoriju, no kokvilnas vai no ķīmiskām šķiedrām

2,3

435

ex 6201 12 10 ex 6201 12 90 ex 6201 13 10 ex 6201 13 90 6201 91 00 6201 92 00 6201 93 00 ex 6202 12 10 ex 6202 12 90 ex 6202 13 10 ex 6202 13 90 6202 91 00 6202 92 00 6202 93 00 6211 32 41 6211 33 41 6211 42 41 6211 43 41

—

—

24

Vīriešu vai zēnu naktskrekli, pidžamas, peldmēteļi, rītasvārki un tamlīdzīgi izstrādājumi, trikotāžas

3,9

257

6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 00 ex 6107 99 00

—

—

Sieviešu vai meiteņu naktskrekli, pidžamas, peņuāri, peldmēteļi, mājaskleitas un līdzīgi izstrādājumi, trikotāžas

—

—

6108 31 00 6108 32 00 6108 39 00 6108 91 00 6108 92 00 ex 6108 99 00

—

—

26

Sieviešu vai meiteņu kleitas no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

3,1

323

6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6204 41 00 6204 42 00 6204 43 00 6204 44 00

—

—

27

Sieviešu vai meiteņu svārki, ieskaitot bikšusvārkus

2,6

385

6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6204 51 00 6204 52 00 6204 53 00 6204 59 10

—

—

28

Garās bikses, kombinezoni ar krūšdaļu un lencēm (dungriņi), pusgarās bikses un īsās bikses (izņemot peldbikses), trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

1,61

620

6103 41 00 6103 42 00 6103 43 00 ex 6103 49 00 6104 61 00 6104 62 00 6104 63 00 ex 6104 69 00

—

—

29

Sieviešu vai meiteņu kostīmi un komplekti, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus; sieviešu vai meiteņu sporta kostīmi ar oderi, ar virspusi no viena vienkārtas auduma, no kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

1,37

730

6204 11 00 6204 12 00 6204 13 00 6204 19 10 6204 21 00 6204 22 80 6204 23 80 6204 29 18 6211 42 31 6211 43 31

—

—

31

Krūšturi, auduma vai trikotāžas

18,2

55

ex 6212 10 10 6212 10 90

—

—

68

Mazu bērnu apģērbi un apģērba piederumi, izņemot bērnu pirkstaiņus, dūraiņus un cimdus, kas iekļauti 10. un 87. kategorijā, un bērnu garās zeķes, īsās zeķes un zeķītes, izņemot trikotāžas, kas iekļautas 88. kategorijā

6111 90 19 6111 20 90 6111 30 90 ex 6111 90 90 ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 ex 9619 00 50

73

Treniņtērpi no trikotāžas auduma, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām tekstilšķiedrām

1,67

600

6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00

—

—

76

Vīriešu vai zēnu apģērbi darbam ražošanā un profesionālām vajadzībām, izņemot trikotāžas

6203 22 10 6203 23 10 6203 29 11 6203 32 10 6203 33 10 6203 39 11 6203 42 11 6203 42 51 6203 43 11 6203 43 31 6203 49 11 6203 49 31 6211 32 10 6211 33 10

Sieviešu vai meiteņu priekšauti, kombinezoni un citi rūpnieciskie vai profesionālie (darba) apģērbi, izņemot adītus vai tamborētus

6204 22 10 6204 23 10 6204 29 11 6204 32 10 6204 33 10 6204 39 11 6204 62 11 6204 62 51 6204 63 11 6204 63 31 6204 69 11 6204 69 31 6211 42 10 6211 43 10

77

Slēpošanas kostīmi, izņemot trikotāžas

ex 6211 20 00

78

Apģērba gabali, izņemot trikotāžas, izņemot apģērbus, kas ietilpst 6., 7., 8., 14., 15., 16., 17., 18., 21., 26., 27., 29., 68., 72., 76. un 77. kategorijā

6203 41 30 6203 42 59 6203 43 39 6203 49 39 6204 61 85 6204 62 59 6204 62 90 6204 63 39 6204 63 90 6204 69 39 6204 69 50 6210 40 00 6210 50 00 6211 32 90 6211 33 90 ex 6211 39 00 6211 42 90 6211 43 90 ex 6211 49 00 ex 9619 00 50

83

Mēteļi, žaketes, bleizeri un citi apģērbi, ieskaitot slēpošanas kostīmus, trikotāžas, izņemot 4., 5., 7., 13., 24., 26., 27., 28., 68., 69., 72., 73., 74., 75. kategorijas apģērbus

ex 6101 90 20 6101 20 10 6101 30 10 6102 10 10 6102 20 10 6102 30 10 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 ex 6103 39 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 ex 6104 39 00 6112 20 00 6113 00 90 6114 20 00 6114 30 00 ex 6114 90 00 ex 9619 00 50

III A GRUPA

33

Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentēm vai tamlīdzīgām formām, ne platāki par 3 m

5407 20 11

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, kas nav trikotāžas, no sloksnēm vai līdzīgām formām

6305 32 19 6305 33 90

34

Audumi no sintētisko pavedienu dzijas, kas iegūta no polietilēna vai polipropilēna lentēm vai tamlīdzīgām formām, 3 m plati vai platāki

5407 20 19

35

Audumi no sintētiskiem pavedieniem, izņemot 114. kategorijas audumus riepām

5407 10 00 5407 20 90 5407 30 00 5407 41 00 5407 42 00 5407 43 00 5407 44 00 5407 51 00 5407 52 00 5407 53 00 5407 54 00 5407 61 10 5407 61 30 5407 61 50 5407 61 90 5407 69 10 5407 69 90 5407 71 00 5407 72 00 5407 73 00 5407 74 00 5407 81 00 5407 82 00 5407 83 00 5407 84 00 5407 91 00 5407 92 00 5407 93 00 5407 94 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70

35 a)

No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti

ex 5407 10 00 ex 5407 20 90 ex 5407 30 00 5407 42 00 5407 43 00 5407 44 00 5407 52 00 5407 53 00 5407 54 00 5407 61 30 5407 61 50 5407 61 90 5407 69 90 5407 72 00 5407 73 00 5407 74 00 5407 82 00 5407 83 00 5407 84 00 5407 92 00 5407 93 00 5407 94 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70

36

Audumi no mākslīgiem pavedieniem, izņemot 114. kategorijas audumus riepām

5408 10 00 5408 21 00 5408 22 10 5408 22 90 5408 23 00 5408 24 00 5408 31 00 5408 32 00 5408 33 00 5408 34 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70

36 a)

No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti

ex 5408 10 00 5408 22 10 5408 22 90 5408 23 00 5408 24 00 5408 32 00 5408 33 00 5408 34 00 ex 5811 00 00 ex 5905 00 70

37

Audumi no mākslīgajām štāpeļšķiedrām

5516 11 00 5516 12 00 5516 13 00 5516 14 00 5516 21 00 5516 22 00 5516 23 10 5516 23 90 5516 24 00 5516 31 00 5516 32 00 5516 33 00 5516 34 00 5516 41 00 5516 42 00 5516 43 00 5516 44 00 5516 91 00 5516 92 00 5516 93 00 5516 94 00 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70

37 a)

No tiem tādi, kas nav nebalināti vai balināti

5516 12 00 5516 13 00 5516 14 00 5516 22 00 5516 23 10 5516 23 90 5516 24 00 5516 32 00 5516 33 00 5516 34 00 5516 42 00 5516 43 00 5516 44 00 5516 92 00 5516 93 00 5516 94 00 ex 5803 00 90 ex 5905 00 70

38 A

Trikotāžas sintētiski aizkaru audumi, ieskaitot aizkaru audumus tīkla pinumā

6005 31 10 6005 32 10 6005 33 10 6005 34 10 6006 31 10 6006 32 10 6006 33 10 6006 34 10

38 B

Aizkari tīkla pinumā, izņemot trikotāžas

ex 6303 91 00 ex 6303 92 90 ex 6303 99 90

40

Auduma aizkari (ieskaitot drapērijas, ritināmās žalūzijas, lambrekenus un baldahīnus un citādus izstrādājumus mājas aprīkojumam), izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

ex 6303 91 00 ex 6303 92 90 ex 6303 99 90 6304 19 10 ex 6304 19 90 6304 92 00 ex 6304 93 00 ex 6304 99 00

41

Sintētisko pavedienu (vienlaidu) dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot neteksturētu vienkārtas dziju, negrodota vai ar grodumu ne vairāk kā 50 vijumu metrā

5401 10 12 5401 10 14 5401 10 16 5401 10 18 5402 11 00 5402 19 00 5402 20 00 5402 31 00 5402 32 00 5402 33 00 5402 34 00 5402 39 00 5402 44 00 5402 48 00 5402 49 00 5402 51 00 5402 52 00 5402 59 10 5402 59 90 5402 61 00 5402 62 00 5402 69 10 5402 69 90 ex 5604 90 10 ex 5604 90 90

42

Ķīmiskas šķiedras (vienlaidus), nesagatavotas mazumtirdzniecībai

5401 20 10

Mākslīgo šķiedru dzija; mākslīgo pavedienu dzija, nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot viskozes pavedienu vienkārtas dziju, negrodotu vai ar grodumu ne vairāk kā 250 vijumu metrā, kā arī vienkārtas neteksturētu acetilcelulozes dziju

5403 10 00 5403 32 00 ex 5403 33 00 5403 39 00 5403 41 00 5403 42 00 5403 49 00 ex 5604 90 10

43

Ķīmisko pavedienu dzija, mākslīgo štāpeļšķiedru dzija, kokvilnas dzija, sagatavota mazumtirdzniecībai

5204 20 00 5207 10 00 5207 90 00 5401 10 90 5401 20 90 5406 00 00 5508 20 90 5511 30 00

46

Kārsta vai ķemmēta aitu vai jēru vilna vai citi smalki dzīvnieku mati

5105 10 00 5105 21 00 5105 29 00 5105 31 00 5105 39 00

47

Dzija no kārstas aitas vai jēra vilnas (vilnas dzija) vai no kārstiem smalkiem dzīvnieku matiem, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5106 10 10 5106 10 90 5106 20 10 5106 20 91 5106 20 99 5108 10 10 5108 10 90

48

Aitas vai jēra vilnas ķemmdzija (aparātdzija) vai ķemmdzija no smalkiem dzīvnieku matiem, nesagatavota mazumtirdzniecībai

5107 10 10 5107 10 90 5107 20 10 5107 20 30 5107 20 51 5107 20 59 5107 20 91 5107 20 99 5108 20 10 5108 20 90

49

Dzija no aitas vai jēra vilnas vai no smalkiem dzīvnieku matiem, sagatavota mazumtirdzniecībai

5109 10 10 5109 10 90 5109 90 00

50

Audumi no aitas vai jēra vilnas vai no smalkiem dzīvnieku matiem

5111 11 00 5111 19 00 5111 20 00 5111 30 10 5111 30 80 5111 90 10 5111 90 91 5111 90 98 5112 11 00 5112 19 00 5112 20 00 5112 30 10 5112 30 80 5112 90 10 5112 90 91 5112 90 98

51

Kokvilna, kārsta vai ķemmēta

5203 00 00

53

Kokvilnas marle

5803 00 10

54

Mākslīgās štāpeļšķiedras, ieskaitot atlikas, kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai

5507 00 00

55

Sintētiskās štāpeļšķiedras, ieskaitot atlikas, kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai

5506 10 00 5506 20 00 5506 30 00 5506 90 00

56

Sintētisko štāpeļšķiedru dzija (ieskaitot atlikas), sagatavota mazumtirdzniecībai

5508 10 90 5511 10 00 5511 20 00

58

Paklāji, grīdsegas un grīdceliņi, ar sietiem mezgliem (apdarināti vai neapdarināti)

5701 10 10 5701 10 90 5701 90 10 5701 90 90

59

Paklāji un citādas tekstilmateriālu grīdsegas, izņemot 58. kategorijas paklājus

5702 10 00 5702 31 10 5702 31 80 5702 32 10 5702 32 90 ex 5702 39 00 5702 41 10 5702 41 90 5702 42 10 5702 42 90 ex 5702 49 00 5702 50 10 5702 50 31 5702 50 39 ex 5702 50 90 5702 91 00 5702 92 10 5702 92 90 ex 5702 99 00 5703 10 00 5703 20 12 5703 20 18 5703 20 92 5703 20 98 5703 30 12 5703 30 18 5703 30 82 5703 30 88 5703 90 20 5703 90 80 5704 10 00 5704 90 00 5705 00 30 ex 5705 00 80

60

Ar rokām darināti Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais un tamlīdzīgi gobelēni un ar rokām izšūti gobelēni (piemēram, “petit point” un krustdūrienu tehnikā), gabalos, un tamlīdzīgi izstrādājumi

5805 00 00

61

Šauri austi audumi un šauras neaustas drānas no paralēliem līmētiem šķēru pavedieniem bez audiem, izņemot 62. kategorijas etiķetes un tamlīdzīgus izstrādājumus

Elastīgie audumi un apdares materiāli (ne trikotāžas) no tekstilmateriāliem, veidoti no gumijas pavedieniem

ex 5806 10 00 5806 20 00 5806 31 00 5806 32 10 5806 32 90 5806 39 00 5806 40 00

62

Šenilpavedieni (arī šenilpavedieni no pūkām), pozamenta pavedieni (izņemot metalizētus pavedienus un pozamenta pavedienus no zirgu astriem)

5606 00 91 5606 00 99

Tills un pārējie tīkla audumi, izņemot austus un trikotāžas audumus, ar rokām vai mehāniski darinātas mežģīnes vienā gabalā, lentēs vai atsevišķos ornamentos

5804 10 10 5804 10 90 5804 21 10 5804 21 90 5804 29 10 5804 29 90 5804 30 00

Austas etiķetes, emblēmas un tamlīdzīgi izstrādājumi no tekstilmateriāliem gabalos, lentēs vai piegriezumā, bez izšuvumiem

5807 10 10 5807 10 90

Pītas lentes un dekoratīvie apdares materiāli gabalos; pušķi, bumbuļi un tamlīdzīgi izstrādājumi

5808 10 00 5808 90 00

Izšuvumi gabalos, lentēs vai atsevišķu motīvu veidā

5810 10 10 5810 10 90 5810 91 10 5810 91 90 5810 92 10 5810 92 90 5810 99 10 5810 99 90

63

Sintētisko šķiedru trikotāžas audumi, kuros ir 5 % no svara un vairāk elastīgo pavedienu, un trikotāžas audumi, kuros ir 5 % no svara un vairāk gumijas pavedienu

5906 91 00 ex 6002 40 00 6002 90 00 ex 6004 10 00 6004 90 00

Rašelmežģīnes un audumi ar garām plūksnām no sintētiskām šķiedrām

ex 6001 10 00 6003 30 10 6005 31 50 6005 32 50 6005 33 50 6005 34 50

65

Trikotāžas audumi, izņemot 38. A un 63. kategorijas audumus, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

5606 00 10 ex 6001 10 00 6001 21 00 6001 22 00 ex 6001 29 00 6001 91 00 6001 92 00 ex 6001 99 00 ex 6002 40 00 6003 10 00 6003 20 00 6003 30 90 6003 40 00 ex 6004 10 00 6005 90 10 6005 21 00 6005 22 00 6005 23 00 6005 24 00 6005 31 90 6005 32 90 6005 33 90 6005 34 90 6005 41 00 6005 42 00 6005 43 00 6005 44 00 6006 10 00 6006 21 00 6006 22 00 6006 23 00 6006 24 00 6006 31 90 6006 32 90 6006 33 90 6006 34 90 6006 41 00 6006 42 00 6006 43 00 6006 44 00

66

Ceļotāju pledi un segas, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

6301 10 00 6301 20 90 6301 30 90 ex 6301 40 90 ex 6301 90 90

III B GRUPA

10

Cimdi, pirkstaiņi un dūraiņi, trikotāžas

17 pāri

59

6111 90 11 6111 20 10 6111 30 10 ex 6111 90 90 6116 10 20 6116 10 80 6116 91 00 6116 92 00 6116 93 00 6116 99 00

67

Trikotāžas apģērbu piederumi, izņemot mazu bērnu apģērbu piederumus; visu veidu trikotāžas mājsaimniecībā izmantojamā veļa; aizkari (ieskaitot drapējumus) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera priekšmeti, trikotāžas; trikotāžas segas un ceļotāju pledi, citi trikotāžas izstrādājumi, ieskaitot apģērbu daļas vai apģērba piederumus

5807 90 90 6113 00 10 6117 10 00 6117 80 10 6117 80 80 6117 90 00 6301 20 10 6301 30 10 6301 40 10 6301 90 10 6302 10 00 6302 40 00 ex 6302 60 00 6303 12 00 6303 19 00 6304 11 00 6304 91 00 ex 6305 20 00 6305 32 11 ex 6305 32 90 6305 33 10 ex 6305 39 00 ex 6305 90 00 6307 10 10 6307 90 10 ex 9619 00 40 ex 9619 00 50

67 a)

No tiem maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no polietilēna vai polipropilēna sloksnēm

6305 32 11 6305 33 10

69

Sieviešu un meiteņu kombinē un apakšsvārki, trikotāžas

7,8

128

6108 11 00 6108 19 00

70

Zeķbikses un zeķes no sintētiskām šķiedrām ar viena pavediena lineāro blīvumu mazāku par 67 deciteksiem (6,7 tex)

30,4 pāri

33

ex 6115 10 10 6115 21 00 6115 30 19

Sieviešu garās zeķes no sintētiskām šķiedrām

ex 6115 10 10 6115 96 91

72

Peldkostīmi un peldbikses no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

9,7

103

6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6211 11 00 6211 12 00

74

Sieviešu vai meiteņu trikotāžas kostīmi un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus

1,54

650

6104 13 00 6104 19 20 ex 6104 19 90 6104 22 00 6104 23 00 6104 29 10 ex 6104 29 90

75

Vīriešu vai zēnu trikotāžas uzvalki un komplekti no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām, izņemot slēpošanas kostīmus

0,80

1 250

6103 10 10 6103 10 90 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00

84

Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

6214 20 00 6214 30 00 6214 40 00 ex 6214 90 00

85

Kaklasaites, tauriņi un kravates, izņemot trikotāžas, no vilnas, kokvilnas vai ķīmiskām šķiedrām

17,9

56

6215 20 00 6215 90 00

86

Korsetes, korsešjostas, korsetes ar zeķturi, bikšturi, zeķturi, prievītes un tamlīdzīgi izstrādājumi un to daļas, arī trikotāžas

8,8

114

6212 20 00 6212 30 00 6212 90 00

87

Cimdi, pirkstaiņi un dūraiņi, izņemot trikotāžas

ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 6216 00 00

88

Pusgarās zeķes, īszeķes un pēdzeķes, izņemot trikotāžas; pārējie apģērba piederumi, apģērba elementi vai piederumi, izņemot mazu bērnu, izņemot trikotāžas

ex 6209 90 10 ex 6209 20 00 ex 6209 30 00 ex 6209 90 90 6217 10 00 6217 90 00

90

Auklas, virves, troses un tauvas no sintētiskām šķiedrām, pītas vai nepītas

5607 41 00 5607 49 11 5607 49 19 5607 49 90 5607 50 11 5607 50 19 5607 50 30 5607 50 90

91

Teltis

6306 22 00 6306 29 00

93

Maisi un iesaiņošanas paketes, ko izmanto auduma izstrādājumu iepakošanai un kas nav izgatavotas no polietilēna vai polipropilēna sloksnēm

ex 6305 20 00 ex 6305 32 90 ex 6305 39 00

94

Vate no tekstilmateriāliem un izstrādājumi no tās; tekstilšķiedras, ne garākas par 5 mm (pūkas), tekstilputekļi un mezgliņi

5601 21 10 5601 21 90 5601 22 10 5601 22 90 5601 29 00 5601 30 00 9619 00 30

95

Filcs un tā izstrādājumi, impregnēts vai neimpregnēts, ar segumu vai bez seguma, kas nav paredzēts grīdsegām

5602 10 19 5602 10 31 ex 5602 10 38 5602 10 90 5602 21 00 ex 5602 29 00 5602 90 00 ex 5807 90 10 ex 5905 00 70 6210 10 10 6307 90 91

96

Neaustas drānas un izstrādājumi no šādām drānām, impregnēti vai neimpregnēti, ar segumu vai bez seguma, pārklāti vai laminēti

5603 11 10 5603 11 90 5603 12 10 5603 12 90 5603 13 10 5603 13 90 5603 14 10 5603 14 90 5603 91 10 5603 91 90 5603 92 10 5603 92 90 5603 93 10 5603 93 90 5603 94 10 5603 94 90 ex 5807 90 10 ex 5905 00 70 6210 10 92 6210 10 98 ex 6301 40 90 ex 6301 90 90 6302 22 10 6302 32 10 6302 53 10 6302 93 10 6303 92 10 6303 99 10 ex 6304 19 90 ex 6304 93 00 ex 6304 99 00 ex 6305 32 90 ex 6305 39 00 6307 10 30 6307 90 92 ex 6307 90 98 ex 9619 00 40 ex 9619 00 50

97

Linumi un tīkli no auklām, tauvām vai virvēm, kā arī gatavi zvejas tīkli no pavedieniem, auklām, tauvām vai virvēm

5608 11 20 5608 11 80 5608 19 11 5608 19 19 5608 19 30 5608 19 90 5608 90 00

98

Citi izstrādājumi no pavedieniem, auklām, tauvām, virvēm vai trosēm, izņemot tekstilaudumus, no šādiem audumiem gatavotus izstrādājumus un 97. kategorijas izstrādājumus

5609 00 00 5905 00 10

99

Tekstilizstrādājumi, sveķoti vai cietināti, lietojami grāmatu vāku izgatavošanai vai līdzīgiem mērķiem; pausaudums; sagatavots audekls gleznošanai; stīvdrēbe un tamlīdzīgi stīvināti tekstilmateriāli, ko parasti lieto cepuru pamatnēm

5901 10 00 5901 90 00

Linolejs, pēc formas piegriezts vai nepiegriezts; grīdas segumi ar tekstilmateriāla pamatni, pēc formas piegriezti vai nepiegriezti

5904 10 00 5904 90 00

Gumijoti tekstilaudumi, izņemot trikotāžas, izņemot riepām paredzētos

5906 10 00 5906 99 10 5906 99 90

Tekstilaudumi, kas piesūcināti vai pārklāti, izmantojot agrāk nenosauktus paņēmienus; apgleznoti linaudekli teātru dekorācijām, mākslas studiju prospekti, izņemot 100. kategorijas drānas

5907 00 00

100

Tekstilaudumi, kas piesūcināti, pārklāti vai laminēti ar celulozes atvasinājumiem vai citiem mākslīgajiem plastītiem

5903 10 10 5903 10 90 5903 20 10 5903 20 90 5903 90 10 5903 90 91 5903 90 99

101

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, izņemot no sintētiskām šķiedrām

ex 5607 90 90

109

Brezents, buras, markīzes un sauljumi

6306 12 00 6306 19 00 6306 30 00

110

Auduma piepūšamie matrači

6306 40 00

111

Tūrisma piederumi, auduma, izņemot piepūšamos matračus un teltis

6306 90 00

112

Pārējie gatavie tekstilizstrādājumi no auduma, izņemot 113. un 114. kategorijas izstrādājumus

6307 20 00 ex 6307 90 98

113

Grīdas lupatas, trauku lupatas un putekļu lupatas, izņemot trikotāžas

6307 10 90

114

Audumi un izstrādājumi tehniskām vajadzībām

5902 10 10 5902 10 90 5902 20 10 5902 20 90 5902 90 10 5902 90 90 5908 00 00 5909 00 10 5909 00 90 5910 00 00 5911 10 00 ex 5911 20 00 5911 31 11 5911 31 19 5911 31 90 5911 32 11 5911 32 19 5911 32 90 5911 40 00 5911 90 10 5911 90 90

IV GRUPA

115

Linšķiedras vai rāmijas dzija

5306 10 10 5306 10 30 5306 10 50 5306 10 90 5306 20 10 5306 20 90 5308 90 12 5308 90 19

117

Lina vai rāmijas audumi

5309 11 10 5309 11 90 5309 19 00 5309 21 00 5309 29 00 5311 00 10 ex 5803 00 90 5905 00 30

118

Galdauti un salvetes, vannas un virtuves dvieļi no lina vai rāmijas, izņemot trikotāžas

6302 29 10 6302 39 20 6302 59 10 ex 6302 59 90 6302 99 10 ex 6302 99 90

120

Lina vai rāmijas aizkari (ieskaitot drapējumus) un ritināmās žalūzijas, lambrekeni vai baldahīni gultām un citi interjera priekšmeti, izņemot trikotāžas

ex 6303 99 90 6304 19 30 ex 6304 99 00

121

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no lina vai rāmijas

ex 5607 90 90

122

Maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, lietoti, no lina, izņemot trikotāžas

ex 6305 90 00

123

Plūksnotie un šenila audumi no lina vai rāmijas, izņemot šauri austos audumus

5801 90 10 ex 5801 90 90

Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi no lina vai rāmijas, izņemot trikotāžas

ex 6214 90 00

V GRUPA

124

Sintētiskās štāpeļšķiedras

5501 10 00 5501 20 00 5501 30 00 5501 40 00 5501 90 00 5503 11 00 5503 19 00 5503 20 00 5503 30 00 5503 40 00 5503 90 00 5505 10 10 5505 10 30 5505 10 50 5505 10 70 5505 10 90

125 A

Sintētisko pavedienu dzija (vienlaidu), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot 41. kategorijas dziju

5402 45 00 5402 46 00 5402 47 00

125 B

Monopavedieni, lentes (mākslīgie salmiņi un tamlīdzīgi) un sintētisko materiālu ketguta imitācija

5404 11 00 5404 12 00 5404 19 00 5404 90 10 5404 90 90 ex 5604 90 10 ex 5604 90 90

126

Mākslīgās štāpeļšķiedras

5502 00 10 5502 00 40 5502 00 80 5504 10 00 5504 90 00 5505 20 00

127 A

Mākslīgo pavedienu dzija (vienlaidu), nesagatavota mazumtirdzniecībai, izņemot 42. kategorijas dziju

5403 31 00 ex 5403 32 00 ex 5403 33 00

127 B

Monopavedieni, lentes (mākslīgie salmiņi un tamlīdzīgi) un mākslīgo tekstilmateriālu ketguta imitācija

5405 00 00 ex 5604 90 90

128

Rupjie dzīvnieku mati, kārsti vai ķemmēti

5105 40 00

129

Dzija no rupjiem dzīvnieku matiem vai astriem

5110 00 00

130 A

Zīda diegi, izņemot pavedienus no zīda atlikām

5004 00 10 5004 00 90 5006 00 10

130 B

Zīda diegi, izņemot 130. A kategorijas izstrādājumus; zīdtārpiņa pavediens

5005 00 10 5005 00 90 5006 00 90 ex 5604 90 90

131

Dzija no pārējām augu tekstilšķiedrām

5308 90 90

132

Papīra pavedieni

5308 90 50

133

Kaņepāju dzija

5308 20 10 5308 20 90

134

Metalizēti pavedieni

5605 00 00

135

Audumi no rupjiem dzīvnieku matiem vai astriem

5113 00 00

136

Audumi no zīda vai zīda atlikām

5007 10 00 5007 20 11 5007 20 19 5007 20 21 5007 20 31 5007 20 39 5007 20 41 5007 20 51 5007 20 59 5007 20 61 5007 20 69 5007 20 71 5007 90 10 5007 90 30 5007 90 50 5007 90 90 5803 00 30 ex 5905 00 90 ex 5911 20 00

137

Plūksnotie un šenila audumi un šauri audumi no zīda vai zīda atlikām

ex 5801 90 90 ex 5806 10 00

138

Audumi no papīra pavedieniem un pārējām tekstilšķiedrām, izņemot rāmiju

5311 00 90 ex 5905 00 90

139

Audumi no metāla pavedieniem vai metalizētiem pavedieniem

5809 00 00

140

Trikotāžas drāna no tekstilmateriāliem, kas nav vilna vai smalki dzīvnieku mati, kokvilna vai ķīmiskā šķiedra

ex 6001 10 00 ex 6001 29 00 ex 6001 99 00 6003 90 00 6005 90 90 6006 90 00

141

Ceļotāju pledi un segas no tekstilmateriāliem, kas nav vilna vai smalki dzīvnieku mati, kokvilna vai ķīmiskā šķiedra

ex 6301 90 90

142

Paklāji un pārējās tekstila grīdsegas no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām vai no Manilas kaņepāju šķiedrām

ex 5702 39 00 ex 5702 49 00 ex 5702 50 90 ex 5702 99 00 ex 5705 00 80

144

Filcs no rupjiem dzīvnieku matiem

ex 5602 10 38 ex 5602 29 00

145

Auklas, virves, troses un tauvas, pītas vai nepītas, no abakas (Manilas kaņepājiem) vai kaņepēm

ex 5607 90 20 ex 5607 90 90

146 A

Auklas vai iesaiņošanas aukla lauksaimniecības mašīnām, no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām

ex 5607 21 00

146 B

Auklas, virves, troses un tauvas, no sizala vai citām agaves dzimtas augu šķiedrām, izņemot 146. A kategorijas izstrādājumus

ex 5607 21 00 5607 29 00

146 C

Auklas, tauvas, virves un troses, pītas vai nepītas, no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, kuru preču pozīcija ir Nr. 5303

ex 5607 90 20

147

Zīda atlikas (tai skaitā attīšanai nederīgi kokoni), vērpšanas atkritumi un plucinātas izejvielas, izņemot kārstas vai ķemmētas

ex 5003 00 00

148 A

Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru dzija, kas minēta preču pozīcijā Nr. 5303

5307 10 00 5307 20 00

148 B

Kokosšķiedras dzija

5308 10 00

149

Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru audumi ar platumu vairāk nekā 150 cm

5310 10 90 ex 5310 90 00

150

Džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru audumi ar platumu vairāk nekā 150 cm; maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, izņemot lietotus

5310 10 10 ex 5310 90 00 5905 00 50 6305 10 90

151 A

Grīdsegas no kokosšķiedrām (no koiras)

5702 20 00

151 B

Paklāji un pārējās tekstila grīdsegas no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, izņemot plūksnotas vai plucinātas

ex 5702 39 00 ex 5702 49 00 ex 5702 50 90 ex 5702 99 00

152

Filcs, kas iegūts ar adatošanas paņēmienu no džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām, nepiesūcinātām vai bez seguma, kas nav paredzēts grīdsegām

5602 10 11

153

Lietoti maisi un pārvalki, ko izmanto preču iepakošanai, no preču pozīcijā Nr. 5303 minētām džutas vai pārējām lūksnes tekstilšķiedrām

6305 10 10

154

Attīšanai derīgi zīdvērpēju kokoni

5001 00 00

Jēlzīds (nešķeterēts)

5002 00 00

Zīda atlikas (tai skaitā attīšanai nederīgi kokoni), vērpšanas atkritumi un plucinātas izejvielas, nekārstas vai neķemmētas

ex 5003 00 00

Vilna, nekārsta vai neķemmēta

5101 11 00 5101 19 00 5101 21 00 5101 29 00 5101 30 00

Smalkie vai rupjie dzīvnieku mati, nekārsti vai neķemmēti

5102 11 00 5102 19 10 5102 19 30 5102 19 40 5102 19 90 5102 20 00

Vilnas vai smalko vai rupjo dzīvnieku matu atkritumi, ieskaitot vērpšanas atkritumus, bet izņemot plucināto vilnu

5103 10 10 5103 10 90 5103 20 00 5103 30 00

Plucināta vilna vai plucināti smalki vai rupji dzīvnieku mati

5104 00 00

Linšķiedra, apstrādāta vai neapstrādāta, bet nevērpta; linu pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras)

5301 10 00 5301 21 00 5301 29 00 5301 30 00

Rāmija un pārējās augu tekstilšķiedras, neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: pakulas, atsukas un atlikas, izņemot kokosšķiedru un abaku

5305 00 00

Kokvilna, nekārsta vai neķemmēta

5201 00 10 5201 00 90

Kokvilnas atlikas (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas izejvielas)

5202 10 00 5202 91 00 5202 99 00

Kaņepāju (Cannabis sativa L.) šķiedra, neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras)

5302 10 00 5302 90 00

Abaka (Manilas kaņepājs jeb Musa textilis Nee), neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta: abakas pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas)

5305 00 00

Džutas šķiedra un pārējās lūksnes tekstilšķiedras (izņemot linšķiedras, kaņepju šķiedras un rāmiju), neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: džutas vai pārējo lūksnes tekstilšķiedru pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas)

5303 10 00 5303 90 00

Pārējās augu tekstilšķiedras, neapstrādātas vai apstrādātas, bet nevērptas: šādu šķiedru pakulas un atlikas (tajā skaitā vērpšanas atlikas un plucinātas izejvielas)

5305 00 00

156

Sieviešu vai meiteņu blūzes un puloveri, trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām

6106 90 30 ex 6110 90 90

157

Apģērbi, trikotāžas, izņemot 1.–123. kategorijā un 156. kategorijā minētos

ex 6101 90 20 ex 6101 90 80 6102 90 10 6102 90 90 ex 6103 39 00 ex 6103 49 00 ex 6104 19 90 ex 6104 29 90 ex 6104 39 00 6104 49 00 ex 6104 69 00 6105 90 90 6106 90 50 6106 90 90 ex 6107 99 00 ex 6108 99 00 6109 90 90 6110 90 10 ex 6110 90 90 ex 6111 90 90 ex 6114 90 00

159

Kleitas, blūzes un kreklblūzes, izņemot trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām

6204 49 10 6206 10 00

Šalles, lakati, kaklauti, mantiļas, plīvuri un tamlīdzīgi izstrādājumi, izņemot trikotāžas, no zīda vai zīda atlikām

6214 10 00

Kaklasaites, tauriņi un kravates no zīda vai zīda atlikām

6215 10 00

160

Kabatlakati no zīda vai zīda atlikām

ex 6213 90 00

161

Apģērbi, izņemot trikotāžas, izņemot 1.–123. kategorijā un 159. kategorijā minētos

6201 19 00 6201 99 00 6202 19 00 6202 99 00 6203 19 90 6203 29 90 6203 39 90 6203 49 90 6204 19 90 6204 29 90 6204 39 90 6204 49 90 6204 59 90 6204 69 90 6205 90 10 ex 6205 90 80 6206 90 10 6206 90 90 ex 6211 20 00 ex 6211 39 00 ex 6211 49 00 ex 9619 00 50

163

Marle un marles izstrādājumi, safasēti vai iepakoti mazumtirdzniecībai

3005 90 31 ”

| 2. | II pielikumu aizstāj ar šādu:



  “II PIELIKUMS

  To valstu saraksts, kas minētas 2. pantā

  Korejas Tautas Demokrātiskā Republika”. |
| --- | --- |

2.

II pielikumu aizstāj ar šādu:

“II PIELIKUMS

To valstu saraksts, kas minētas 2. pantā

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika”.

| 3. | III pielikumu aizstāj ar šādu:



  “III PIELIKUMS

  Savienības gada kvantitātes ierobežojumi, kas minēti 3. panta 1. punktā

  KOREJAS TAUTAS DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA







  Kategorija | Vienība | Daudzums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | tonnas | 128 |
| 2 | tonnas | 153 |
| 3 | tonnas | 117 |
| 4 | 1 000  gabali | 289 |
| 5 | 1 000  gabali | 189 |
| 6 | 1 000  gabali | 218 |
| 7 | 1 000  gabali | 101 |
| 8 | 1 000  gabali | 302 |
| 9 | tonnas | 71 |
| 12 | 1 000 pāri | 1 308 |
| 13 | 1 000  gabali | 1 509 |
| 14 | 1 000  gabali | 154 |
| 15 | 1 000  gabali | 175 |
| 16 | 1 000  gabali | 88 |
| 17 | 1 000  gabali | 61 |
| 18 | tonnas | 61 |
| 19 | 1 000  gabali | 411 |
| 20 | tonnas | 142 |
| 21 | 1 000  gabali | 3 416 |
| 24 | 1 000  gabali | 263 |
| 26 | 1 000  gabali | 176 |
| 27 | 1 000  gabali | 289 |
| 28 | 1 000  gabali | 286 |
| 29 | 1 000  gabali | 120 |
| 31 | 1 000  gabali | 293 |
| 36 | tonnas | 96 |
| 37 | tonnas | 394 |
| 39 | tonnas | 51 |
| 59 | tonnas | 466 |
| 61 | tonnas | 40 |
| 68 | tonnas | 120 |
| 69 | 1 000  gabali | 184 |
| 70 | 1 000  gabali | 270 |
| 73 | 1 000  gabali | 149 |
| 74 | 1 000  gabali | 133 |
| 75 | 1 000  gabali | 39 |
| 76 | tonnas | 120 |
| 77 | tonnas | 14 |
| 78 | tonnas | 184 |
| 83 | tonnas | 54 |
| 87 | tonnas | 8 |
| 109 | tonnas | 11 |
| 117 | tonnas | 52 |
| 118 | tonnas | 23 |
| 142 | tonnas | 10 |
| 151A | tonnas | 10 |
| 151B | tonnas | 10 |
| 161 | tonnas | 152 ” |

3.

III pielikumu aizstāj ar šādu:

“III PIELIKUMS

Savienības gada kvantitātes ierobežojumi, kas minēti 3. panta 1. punktā

KOREJAS TAUTAS DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

Kategorija

Vienība

Daudzums

1

tonnas

128

2

tonnas

153

3

tonnas

117

4

1 000  gabali

289

5

1 000  gabali

189

6

1 000  gabali

218

7

1 000  gabali

101

8

1 000  gabali

302

9

tonnas

71

12

1 000 pāri

1 308

13

1 000  gabali

1 509

14

1 000  gabali

154

15

1 000  gabali

175

16

1 000  gabali

88

17

1 000  gabali

61

18

tonnas

61

19

1 000  gabali

411

20

tonnas

142

21

1 000  gabali

3 416

24

1 000  gabali

263

26

1 000  gabali

176

27

1 000  gabali

289

28

1 000  gabali

286

29

1 000  gabali

120

31

1 000  gabali

293

36

tonnas

96

37

tonnas

394

39

tonnas

51

59

tonnas

466

61

tonnas

40

68

tonnas

120

69

1 000  gabali

184

70

1 000  gabali

270

73

1 000  gabali

149

74

1 000  gabali

133

75

1 000  gabali

39

76

tonnas

120

77

tonnas

14

78

tonnas

184

83

tonnas

54

87

tonnas

8

109

tonnas

11

117

tonnas

52

118

tonnas

23

142

tonnas

10

151A

tonnas

10

151B

tonnas

10

161

tonnas

152 ”

| 4. | IV pielikumu aizstāj ar šādu:



  “IV PIELIKUMS

  Minēts regulas 3. panta 3. punktā

  (Aprakstus ražojumiem, kas iekļauti šajā pielikumā uzskaitītajās kategorijās, skatīt I pielikuma A iedaļā)






  Korejas Tautas Demokrātiskā Republika |
| --- | --- |
| Kategorijas: | 10, 22, 23, 32, 33, 34, 35, 38, 40, 41, 42, 49, 50, 53, 54, 55, 58, 62, 63, 65, 66, 67, 72, 84, 85, 86, 88, 90, 91, 93, 97, 99, 100, 101, 111, 112, 113, 114, 120, 121, 122, 123, 124, 130, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 140, 141, 145, 146A, 146B, 146C, 149, 150, 153, 156, 157, 159, 160.” |

4.

IV pielikumu aizstāj ar šādu:

“IV PIELIKUMS

Minēts regulas 3. panta 3. punktā

(Aprakstus ražojumiem, kas iekļauti šajā pielikumā uzskaitītajās kategorijās, skatīt I pielikuma A iedaļā)

Korejas Tautas Demokrātiskā Republika

Kategorijas:

10, 22, 23, 32, 33, 34, 35, 38, 40, 41, 42, 49, 50, 53, 54, 55, 58, 62, 63, 65, 66, 67, 72, 84, 85, 86, 88, 90, 91, 93, 97, 99, 100, 101, 111, 112, 113, 114, 120, 121, 122, 123, 124, 130, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 140, 141, 145, 146A, 146B, 146C, 149, 150, 153, 156, 157, 159, 160.”

---

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/59 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/59

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/355

(2017. gada 15. februāris)

par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (2) (“nolīgums”), tika parakstīts 2015. gada 27. oktobrī. Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī. |
| --- | --- |

(1)

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (2) (“nolīgums”), tika parakstīts 2015. gada 27. oktobrī. Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī.

| (2) | Ir jāparedz noteikumi konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanai, kā arī procedūras sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanai. |
| --- | --- |

(2)

Ir jāparedz noteikumi konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanai, kā arī procedūras sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanai.

| (3) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus nolīguma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3). Saskaņā ar minēto regulu pārbaudes procedūra tiek jo īpaši piemērota, lai pieņemtu ar kopējo tirdzniecības politiku saistītus īstenošanas aktus. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt piemērota konsultēšanās procedūra. Ja nolīgums paredz iespēju ārkārtas un kritiskos apstākļos nekavējoties piemērot pasākumus, kas vajadzīgi situācijas risināšanai, Komisijai šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem nekavējoties. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus nolīguma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (3). Saskaņā ar minēto regulu pārbaudes procedūra tiek jo īpaši piemērota, lai pieņemtu ar kopējo tirdzniecības politiku saistītus īstenošanas aktus. Tomēr pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt piemērota konsultēšanās procedūra. Ja nolīgums paredz iespēju ārkārtas un kritiskos apstākļos nekavējoties piemērot pasākumus, kas vajadzīgi situācijas risināšanai, Komisijai šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem nekavējoties. Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar pasākumiem, kas attiecas uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem, tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ.

| (4) | Nolīgums paredz, ka konkrētus lauksaimniecības un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kosova, atbilstoši tarifa kvotu limitam var ievest Savienībā, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi. Tāpēc ir jāparedz noteikumi, ar ko reglamentē šo tarifa kvotu pārvaldību un pārskatīšanu, lai varētu tās rūpīgi izvērtēt. |
| --- | --- |

(4)

Nolīgums paredz, ka konkrētus lauksaimniecības un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kosova, atbilstoši tarifa kvotu limitam var ievest Savienībā, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi. Tāpēc ir jāparedz noteikumi, ar ko reglamentē šo tarifa kvotu pārvaldību un pārskatīšanu, lai varētu tās rūpīgi izvērtēt.

| (5) | Ja ir nepieciešami tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tie būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/478 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (5) vai attiecīgā gadījumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (6). |
| --- | --- |

(5)

Ja ir nepieciešami tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tie būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/478 (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1036 (5) vai attiecīgā gadījumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (6).

| (6) | Ja dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai par iespējamu krāpšanas gadījumu vai nespēju nodrošināt administratīvu sadarbību, būtu jāpiemēro attiecīgi Savienības tiesību akti, jo īpaši Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (7). |
| --- | --- |

(6)

Ja dalībvalsts sniedz informāciju Komisijai par iespējamu krāpšanas gadījumu vai nespēju nodrošināt administratīvu sadarbību, būtu jāpiemēro attiecīgi Savienības tiesību akti, jo īpaši Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (7).

| (7) | Šajā regulā ir iekļauti nolīguma īstenošanas pasākumi, un tādēļ tā būtu jāpiemēro no nolīguma spēkā stāšanās dienas, |
| --- | --- |

(7)

Šajā regulā ir iekļauti nolīguma īstenošanas pasākumi, un tādēļ tā būtu jāpiemēro no nolīguma spēkā stāšanās dienas,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Šajā regulā paredz noteikumus un procedūras, saskaņā ar kurām pieņem sīki izstrādātus noteikumus konkrētu noteikumu īstenošanai Stabilizācijas un asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu (*1), no otras puses (“nolīgums”).

*1

2. pants

Koncesijas attiecībā uz zivīm un zivsaimniecības produktiem

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem sīki izstrādātus noteikumus nolīguma 31. panta īstenošanai attiecībā uz zivju un zivsaimniecības produktu tarifa kvotām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā.

3. pants

Tarifa samazinājumi

1.   Ņemot vērā 2. punktu, preferenciālā nodokļa likmes noapaļo uz leju līdz pirmajai zīmei aiz komata.

2.   Preferenciālo likmi uzskata par pilnīgu atbrīvojumu, ja preferenciālā nodokļa likmes rezultāts, kas aprēķināts saskaņā ar 1. punktu, atbilst kādam no šiem rādītājiem:

| a) | 1 % vai mazāk – ad valorem nodokļu gadījumā; |
| --- | --- |

a)

1 % vai mazāk – ad valorem nodokļu gadījumā;

| b) | EUR 1 vai mazāk uz katru atsevišķu daudzumu – attiecībā uz specifiskajiem nodokļiem. |
| --- | --- |

b)

EUR 1 vai mazāk uz katru atsevišķu daudzumu – attiecībā uz specifiskajiem nodokļiem.

4. pants

Tehniski pielāgojumi

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem saskaņā ar šo regulu pieņemto noteikumu grozījumus un tehniskus pielāgojumus, kas ir vajadzīgi saistībā ar izmaiņām kombinētās nomenklatūras kodos un Eiropas Kopienu integrētā muitas tarifa apakšgrupās vai saistībā ar to, ka starp Savienību un Kosovu ir noslēgti jauni vai mainīti nolīgumi, protokoli, veikta vēstuļu apmaiņa vai noslēgti citi akti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā.

5. pants

Vispārējā drošības klauzula

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kas paredzēts nolīguma 43. pantā, Komisija pieņem minēto pasākumu, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā, ja vien nolīguma 43. pantā nav noteikts citādi.

6. pants

Deficīta klauzula

Ja Savienībai ir jāveic pasākums, kā paredzēts nolīguma 44. pantā, Komisija pieņem minēto pasākumu, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā.

7. pants

Ārkārtēji un kritiski apstākļi

Ja nolīguma 43. panta 5. punkta b) apakšpunkta un 44. panta 4. punkta nozīmē iestājas ārkārtēji un kritiski apstākļi, Komisija var veikt pasākumus, kas jāpiemēro nekavējoties, kā paredzēts nolīguma 43. un 44. pantā, saskaņā ar šīs regulas 12. panta 4. punktā minēto procedūru.

8. pants

Drošības klauzula par lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem

1.   Neskarot šīs regulas 5. un 6. pantā paredzētās procedūras, ja Savienībai attiecībā uz lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem ir jāveic pasākums, kā paredzēts nolīguma 34. vai 43. pantā, Komisija pēc dalībvalsts lūguma vai pēc savas iniciatīvas lemj par vajadzīgajiem pasākumiem pēc tam, kad attiecīgā gadījumā lieta nodota izskatīšanai, kā tas paredzēts nolīguma 43. pantā. Minētos pasākumus Komisija pieņem, izmantojot īstenošanas aktus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā.

Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ, tostarp šā panta 2. punktā minētajā gadījumā, Komisija saskaņā ar procedūru, kura minēta šīs regulas 12. panta 4. punktā, pieņem īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.

2.   Ja Komisija saņem 1. punktā minēto dalībvalsts lūgumu, tā lēmumu par to pieņem:

| a) | triju darbdienu laikā pēc minētā lūguma saņemšanas, ja netiek piemērota nolīguma 43. pantā paredzētā procedūra par lietas nodošanu izskatīšanai; vai |
| --- | --- |

a)

triju darbdienu laikā pēc minētā lūguma saņemšanas, ja netiek piemērota nolīguma 43. pantā paredzētā procedūra par lietas nodošanu izskatīšanai; vai

| b) | triju darbdienu laikā pēc tam, kad beidzies 30 dienu laikposms, kas minēts nolīguma 43. panta 5. punkta a) apakšpunktā, ja tiek piemērota nolīguma 43. pantā paredzētā procedūra par lietas nodošanu izskatīšanai. |
| --- | --- |

b)

triju darbdienu laikā pēc tam, kad beidzies 30 dienu laikposms, kas minēts nolīguma 43. panta 5. punkta a) apakšpunktā, ja tiek piemērota nolīguma 43. pantā paredzētā procedūra par lietas nodošanu izskatīšanai.

Komisija ziņo Padomei par pasākumiem, par kuriem tā izlēmusi.

9. pants

Dempings un subsīdijas

Ja tiek īstenota prakse, kuras dēļ Savienībai jāveic nolīguma 42. panta 2. punktā paredzētie pasākumi, lēmumu par antidempinga vai kompensācijas, vai abu pasākumu ieviešanu pieņem attiecīgi saskaņā ar Regulā (ES) 2016/1036 un Regulā (ES) 2016/1037 paredzētajiem noteikumiem.

10. pants

Konkurence

1.   Ja tiek īstenota prakse, ko Komisija uzskata par neatbilstīgu nolīguma 75. pantam, Komisija pēc tam, kad tā ir izskatījusi lietu pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts lūguma, pieņem lēmumu par atbilstīgo pasākumu, kas paredzēts nolīguma 75. pantā.

Nolīguma 75. panta 9. punktā paredzētos pasākumus pieņem atbalsta gadījumos saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Regulā (ES) 2016/1037.

2.   Ja tiek īstenota prakse, kuras dēļ Kosovai, pamatojoties uz nolīguma 75. pantu, piemēro pasākumus Savienībai, Komisija pēc lietas izskatīšanas nolemj, vai tāda prakse ir saderīga ar nolīgumā izklāstītajiem principiem. Vajadzības gadījumā Komisija pieņem attiecīgus lēmumus, pamatojoties uz kritērijiem, kas izriet no Līguma 101., 102. un 107. panta piemērošanas.

11. pants

Krāpniecība vai administratīvas sadarbības nenodrošināšana

1.   Ja Komisija, pamatojoties uz dalībvalsts iesniegto informāciju vai pēc savas iniciatīvas, konstatē, ka nolīguma 48. pantā paredzētie nosacījumi ir izpildīti, tā nekavējoties:

| a) | informē Eiropas Parlamentu un Padomi; un |
| --- | --- |

a)

informē Eiropas Parlamentu un Padomi; un

| b) | ziņo Stabilizācijas un asociācijas komitejai par savu konstatējumu, pievienojot konstatējuma pamatā esošo objektīvo informāciju, un sāk apspriesties ar Stabilizācijas un asociācijas komiteju. |
| --- | --- |

b)

ziņo Stabilizācijas un asociācijas komitejai par savu konstatējumu, pievienojot konstatējuma pamatā esošo objektīvo informāciju, un sāk apspriesties ar Stabilizācijas un asociācijas komiteju.

2.   Jebkādu publicēšanu saskaņā ar nolīguma 48. panta 5. punktu Komisija veic Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var nolemt uz laiku pārtraukt attiecīgo preferenciālo režīmu produktiem, kā paredzēts nolīguma 48. panta 4. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta šīs regulas 12. panta 3. punktā.

12. pants

Komiteju procedūra

1.   Piemērojot šīs regulas 2., 4. un 11. pantu, Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota ar 285. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 952/2013 (8). Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Piemērojot šīs regulas 5.–8. pantu, Komisijai palīdz Aizsardzības pasākumu komiteja, kas izveidota ar Regulas (ES) 2015/478 3. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

4.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. panta 1.–4. punktu saistībā ar tās 5. pantu.

13. pants

Paziņošana

Komisija, rīkojoties Savienības vārdā, atbild par paziņošanu attiecīgi Stabilizācijas un asociācijas padomei un Stabilizācijas un asociācijas komitejai, kā paredzēts nolīgumā.

14. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

To piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 15. februārī

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(*1)  Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244(1999) un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju.

*1

(1)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 19. janvāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 7. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 71, 16.3.2016., 3. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/478 (2015. gada 11. marts) par kopīgiem importa noteikumiem (OV L 83, 27.3.2015., 16. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1036 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 21. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1037 (2016. gada 8. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (OV L 176, 30.6.2016., 55. lpp.).

6

(7)  Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 (1997. gada 13. marts) par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu tiesību aktu muitas jomā un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 952/2013 (2013. gada 9. oktobris), ar ko izveido Savienības Muitas kodeksu (OV L 269, 10.10.2013., 1. lpp.).

8

---

II Neleģislatīvi akti

STARPTAUTISKI NOLĪGUMI

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/63 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/63

---

GROZĪJUMI
  2007. GADA 30. OKTOBRA
  LUGĀNO KONVENCIJAS PIELIKUMOS

Saskaņā ar Šveices Depozitāra 2016. gada 11. aprīļa un 2016. gada 27. maija paziņojumu I–IV pielikuma un IX pielikuma tekstu groza šādi:

[I pielikums

Konvencijas 3. panta 2. punktā un 4. panta 2. punktā minētās jurisdikcijas normas ir šādas:]

| — | Čehijas Republikā – Starptautisko privāttiesību likums Nr. 91/2012 (Zákon o mezinárodním právu soukromém), jo īpaši tā 6. pants, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – Starptautisko privāttiesību likums Nr. 91/2012 (Zákon o mezinárodním právu soukromém), jo īpaši tā 6. pants,

Zákon o mezinárodním právu soukromém

| — | Igaunijā – Civilprocesa kodeksa (Tsiviilkohtumenetluse seadustik) 86. pants (piekritība pēc nekustamā īpašuma atrašanās vietas), ciktāl prasības priekšmets nav saistīts ar personas nekustamo īpašumu; Civilprocesa kodeksa 100. pants (prasība par standartnoteikumu piemērošanas izbeigšanu), ciktāl prasība ir ceļama tiesā, kuras teritoriālajā jurisdikcijā ir tikuši piemēroti šādi standartnoteikumi, |
| --- | --- |

—

Igaunijā – Civilprocesa kodeksa (Tsiviilkohtumenetluse seadustik) 86. pants (piekritība pēc nekustamā īpašuma atrašanās vietas), ciktāl prasības priekšmets nav saistīts ar personas nekustamo īpašumu; Civilprocesa kodeksa 100. pants (prasība par standartnoteikumu piemērošanas izbeigšanu), ciktāl prasība ir ceļama tiesā, kuras teritoriālajā jurisdikcijā ir tikuši piemēroti šādi standartnoteikumi,

Tsiviilkohtumenetluse seadustik

| — | Kiprā – Tiesu likuma 21. pants, likums Nr. 14/60, |
| --- | --- |

—

Kiprā – Tiesu likuma 21. pants, likums Nr. 14/60,

| — | Latvijā – Civilprocesa likuma 27. panta otrā daļa un 28. panta trešā, piektā, sestā un devītā daļa, |
| --- | --- |

—

Latvijā – Civilprocesa likuma 27. panta otrā daļa un 28. panta trešā, piektā, sestā un devītā daļa,

| — | Lietuvā – Civilprocesa kodeksa (Civilinio proceso kodeksas) 783. panta trešā daļa, 787. pants un 789. panta trešā daļa, |
| --- | --- |

—

Lietuvā – Civilprocesa kodeksa (Civilinio proceso kodeksas) 783. panta trešā daļa, 787. pants un 789. panta trešā daļa,

Civilinio proceso kodeksas

| — | Portugālē – Civilprocesa kodeksa (Código de Processo Civil) 63. panta pirmā daļa – ciktāl tas var aptvert pārspīlētu pamatojumu, piemēram, attiecībā uz tās vietas tiesu jurisdikciju, kur atrodas filiāle, aģentūra vai citāda pārstāvniecība (kas atrodas Portugālē), ja atbildētājs ir centrālā pārvalde (kas atrodas ārvalstī), kā arī Darba procesa kodeksa (Código de Processo de Trabalho) 10. pants – ciktāl tas var aptvert pārspīlētu pamatojumu, piemēram, attiecībā uz tās vietas tiesu jurisdikciju, kur atrodas prasītāja domicils, tiesvedībā, kas saistīta ar atsevišķiem darba līgumiem un ko darbinieks uzsācis pret savu darba devēju, |
| --- | --- |

—

Portugālē – Civilprocesa kodeksa (Código de Processo Civil) 63. panta pirmā daļa – ciktāl tas var aptvert pārspīlētu pamatojumu, piemēram, attiecībā uz tās vietas tiesu jurisdikciju, kur atrodas filiāle, aģentūra vai citāda pārstāvniecība (kas atrodas Portugālē), ja atbildētājs ir centrālā pārvalde (kas atrodas ārvalstī), kā arī Darba procesa kodeksa (Código de Processo de Trabalho) 10. pants – ciktāl tas var aptvert pārspīlētu pamatojumu, piemēram, attiecībā uz tās vietas tiesu jurisdikciju, kur atrodas prasītāja domicils, tiesvedībā, kas saistīta ar atsevišķiem darba līgumiem un ko darbinieks uzsācis pret savu darba devēju,

Código de Processo Civil

Código de Processo de Trabalho

| — | Rumānijā – Civilprocesa kodeksa (likuma Nr. 134/2010) 1065.–1081. pants (VII daļas (Starptautiskais civilprocess) I sadaļa (Rumānijas tiesu starptautiskā jurisdikcija)). |
| --- | --- |

—

Rumānijā – Civilprocesa kodeksa (likuma Nr. 134/2010) 1065.–1081. pants (VII daļas (Starptautiskais civilprocess) I sadaļa (Rumānijas tiesu starptautiskā jurisdikcija)).

Ieraksts par Beļģiju 1. pielikumā ir jāsvītro.

[II pielikums

Tiesas vai kompetentās iestādes, kam var iesniegt konvencijas 39. pantā minēto pieteikumu, ir šādas:]

| — | Čehijas Republikā – “
  okresní soud
  ”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “
  okresní soud
  ”,

okresní soud

| — | Ungārijā – “
  törvényszék székhelyén működő járásbíróság
  ”, savukārt Budapeštā – “
  Budai Központi Kerületi Bíróság
  ”, |
| --- | --- |

—

Ungārijā – “
  törvényszék székhelyén működő járásbíróság
  ”, savukārt Budapeštā – “
  Budai Központi Kerületi Bíróság
  ”,

törvényszék székhelyén működő járásbíróság

Budai Központi Kerületi Bíróság

| — | Portugālē – “
  tribunais de comarca
  ” tiesu “
  instâncias centrais de competência especializada cível, instâncias locais, secção competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir. Gadījumā, kad pastāv uzturēšanas saistības attiecībā uz bērniem (kas ir jaunāki vai vecāki par 18 gadiem), un gadījumā, kad pastāv uzturēšanas saistības starp laulātajiem, – “
  instâncias locais
  ” iestāžu “
  secções de família e menores das instâncias centrais
  ” vai, ja tādu nav, “
  secções de competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir. Attiecībā uz pārējām uzturēšanas saistībām, kas izriet no citām ģimenes attiecībām, vecāku un bērnu attiecībām vai radniecības, – “
  instâncias locais
  ” iestāžu “
  secções de competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir. |
| --- | --- |

—

Portugālē – “
  tribunais de comarca
  ” tiesu “
  instâncias centrais de competência especializada cível, instâncias locais, secção competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir. Gadījumā, kad pastāv uzturēšanas saistības attiecībā uz bērniem (kas ir jaunāki vai vecāki par 18 gadiem), un gadījumā, kad pastāv uzturēšanas saistības starp laulātajiem, – “
  instâncias locais
  ” iestāžu “
  secções de família e menores das instâncias centrais
  ” vai, ja tādu nav, “
  secções de competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir. Attiecībā uz pārējām uzturēšanas saistībām, kas izriet no citām ģimenes attiecībām, vecāku un bērnu attiecībām vai radniecības, – “
  instâncias locais
  ” iestāžu “
  secções de competência genérica
  ” vai “
  secção cível
  ”, ja pēdējā minētā vispār ir.

tribunais de comarca

instâncias centrais de competência especializada cível, instâncias locais, secção competência genérica

secção cível

instâncias locais

secções de família e menores das instâncias centrais

secções de competência genérica

secção cível

instâncias locais

secções de competência genérica

secção cível

| — | Zviedrijā – “
  tingsrätt
  ”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – “
  tingsrätt
  ”,

tingsrätt

| — | Apvienotajā Karalistē –






  a) | Anglijā un Velsā – High Court of Justice vai uzturēšanas sprieduma gadījumā – Family Court ar “Secretary of State” starpniecību. |
| --- | --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē –

a)

Anglijā un Velsā – High Court of Justice vai uzturēšanas sprieduma gadījumā – Family Court ar “Secretary of State” starpniecību.

[III pielikums

Tiesas, kurās var iesniegt konvencijas 43. panta 2. punktā minētās pārsūdzības, ir šādas:]

| — | Čehijas Republikā – “
  okresní soud
  ”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “
  okresní soud
  ”,

okresní soud

| — | Ungārijā – “
  törvényszék székhelyén működő járásbíróság
  ” (Budapeštā – “
  Budai Központi Kerületi Bíróság
  ”); pārsūdzību izskata “
  törvényszék
  ” (Budapeštā – “
  Fővárosi Törvényszék
  ”), |
| --- | --- |

—

Ungārijā – “
  törvényszék székhelyén működő járásbíróság
  ” (Budapeštā – “
  Budai Központi Kerületi Bíróság
  ”); pārsūdzību izskata “
  törvényszék
  ” (Budapeštā – “
  Fővárosi Törvényszék
  ”),

törvényszék székhelyén működő járásbíróság

Budai Központi Kerületi Bíróság

törvényszék

Fővárosi Törvényszék

| — | Maltā – “
  Qorti ta’ l-Appell
  ” saskaņā ar pārsūdzības procedūru, kas noteikta “
  Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12
  ”, vai uzturēšanas sprieduma gadījumā –
  “rikors ġuramentat”
  “Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha”
  , |
| --- | --- |

—

Maltā – “
  Qorti ta’ l-Appell
  ” saskaņā ar pārsūdzības procedūru, kas noteikta “
  Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12
  ”, vai uzturēšanas sprieduma gadījumā –
  “rikors ġuramentat”
  “Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha”
  ,

Qorti ta’ l-Appell

Kodiċi ta’ Organizzazzjoni u Procedura Ċivili - Kap. 12

“rikors ġuramentat”
  “Prim’ Awla tal-Qorti Ċivili jew il-Qorti tal-Maġistrati ta’ Għawdex fil-ġurisdizzjoni superjuri tagħha”

| — | Zviedrijā – “
  tingsrätt
  ”, |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – “
  tingsrätt
  ”,

tingsrätt

| — | Apvienotajā Karalistē –






  a) | Anglijā un Velsā – High Court of Justice vai uzturēšanas sprieduma gadījumā – Family Court. |
| --- | --- | --- |

—

Apvienotajā Karalistē –

a)

Anglijā un Velsā – High Court of Justice vai uzturēšanas sprieduma gadījumā – Family Court.

[IV pielikums

Pārsūdzības, ko var iesniegt saskaņā ar konvencijas 44. pantu, ir šādas:]

| — | Īrijā – pārsūdzība par tiesību normu nepareizu piemērošanu – Court of Appeal, |
| --- | --- |

—

Īrijā – pārsūdzība par tiesību normu nepareizu piemērošanu – Court of Appeal,

Court of Appeal

| — | Čehijas Republikā – “
  dovolání
  ”, “
  žaloba na obnovu řízení
  ” un “
  žaloba pro zmatečnost
  ”, |
| --- | --- |

—

Čehijas Republikā – “
  dovolání
  ”, “
  žaloba na obnovu řízení
  ” un “
  žaloba pro zmatečnost
  ”,

dovolání

žaloba na obnovu řízení

žaloba pro zmatečnost

| — | Latvijā – pārsūdzība Augstākajā tiesā ar apgabaltiesas starpniecību, |
| --- | --- |

—

Latvijā – pārsūdzība Augstākajā tiesā ar apgabaltiesas starpniecību,

| — | Rumānijā – “
  recursul
  ”, |
| --- | --- |

—

Rumānijā – “
  recursul
  ”,

recursul

| — | Zviedrijā – pārsūdzība “
  hovrätt
  ” un “
  Högsta domstolen
  ”. |
| --- | --- |

—

Zviedrijā – pārsūdzība “
  hovrätt
  ” un “
  Högsta domstolen
  ”.

hovrätt

Högsta domstolen

[IX pielikums

1. protokola II pantā minētās valstis un noteikumi ir šādi:]

| — | Horvātijā – Civilprocesa likuma (Zakon o parničnom postupku) 211. pants, |
| --- | --- |

—

Horvātijā – Civilprocesa likuma (Zakon o parničnom postupku) 211. pants,

Zakon o parničnom postupku

| — | Latvijā – Civilprocesa likuma 75., 78., 79., 80. un 81. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem.” |
| --- | --- |

—

Latvijā – Civilprocesa likuma 75., 78., 79., 80. un 81. pants attiecībā uz trešo personu paziņojumiem.”

---

Labojumi

| 3.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 57/65 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 57/65

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/429 (2016. gada 9. marts) par pārnēsājamām dzīvnieku slimībām un ar ko groza un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku veselības jomā (“Dzīvnieku veselības tiesību akts”)

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 84, 2016. gada 31. marts
  )

| 1. | 39. lappusē 14. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta otrajā ievilkumā: |
| --- | --- |

1.

39. lappusē 14. panta 1. punkta c) apakšpunkta i) punkta otrajā ievilkumā:

tekstu:

“.. kas uzskaitītas 61. pantā, 65. panta 1. punkta a), b), e) f) un i) apakšpunktā, 70. panta 1. punktā, 79. un 80. pantā, un 81. panta 1. un 2. punktā, un ..”

lasīt šādi:

“.. kas uzskaitītas 61. pantā, 65. panta 1. punkta a), b), e) f) un i) apakšpunktā, 70. panta 1. punktā, 79., 80., 81. un 82. pantā, un ..”.

| 2. | 103. lappusē 149. panta 1. punkta b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

2.

103. lappusē 149. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

| “b) | saskaņā ar 125. panta 2. punktu, 131. panta 1. punktu, 135. pantu, 136. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu, 138. panta 4. punktu, 139. panta 4. punktu un 140. pantu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētās prasības;” |
| --- | --- |

“b)

saskaņā ar 125. panta 2. punktu, 131. panta 1. punktu, 135. pantu, 136. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu, 138. panta 4. punktu, 139. panta 4. punktu un 140. pantu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētās prasības;”

lasīt šādi:

| “b) | saskaņā ar 125. panta 2. punktu, 131. panta 1. punktu, 135. pantu, 136. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu, 138. panta 3. punktu, 139. panta 4. punktu un 140. pantu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētās prasības;”. |
| --- | --- |

“b)

saskaņā ar 125. panta 2. punktu, 131. panta 1. punktu, 135. pantu, 136. panta 2. punktu, 137. panta 2. punktu, 138. panta 3. punktu, 139. panta 4. punktu un 140. pantu pieņemtajos deleģētajos aktos paredzētās prasības;”.

| 3. | 134. lappusē 209. panta virsrakstā: |
| --- | --- |

3.

134. lappusē 209. panta virsrakstā:

tekstu:

“Operatoru pienākums nodrošināt, lai citiem ūdensdzīvniekiem līdzi būtu veterinārais sertifikāts, un īstenošanas pilnvaras”

lasīt šādi:

“Operatoru pienākums nodrošināt, lai citiem ūdensdzīvniekiem līdzi būtu veterinārais sertifikāts”.

| 4. | 138. lappusē 219. panta 1. punkta a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

4.

138. lappusē 219. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

“.. un jebkuriem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar 211. pantu un 214. panta 2. punktu;”

lasīt šādi:

“.. un jebkuriem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar 211. pantu un 214. pantu;”.

| 5. | 138. lappusē 219. panta 1. punkta b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

5.

138. lappusē 219. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

“.. kurus pārvieto no ierobežojumu zonas, kā paredzēts 208. panta 2. punkta a) apakšpunktā;”

lasīt šādi:

“.. kurus pārvieto no ierobežojumu zonas, kā paredzēts 208. panta 2. punktā;”.

| 6. | 140. lappusē 223. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā: |
| --- | --- |

6.

140. lappusē 223. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā:

tekstu:

“.. 61. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 62. panta 1. punktu, 63. panta 1. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ..”

lasīt šādi:

“.. 61. panta 1. punkta a) apakšpunktu, 62. panta 1. punktu, 65. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ..”.

| 7. | 164. lappusē 264. panta 3. punktā: |
| --- | --- |

7.

164. lappusē 264. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Pilnvaras pieņemt 3 panta 5. punktā, 5. panta 2. punktā, 5. panta 4. punktā,14. panta 3. punktā, .. 42. panta 6. punktā, 47. pantā, 48. panta 3. punktā, .. 109. panta 2. punktā, 118. pantā, 119. pantā, 122. panta 1. punktā, .. 161. panta 6. punktā, 162. panta 4. punktā, ..”

lasīt šādi:

“3.   Pilnvaras pieņemt 3. panta 5. punktā, 5. panta 2. punktā, 5. panta 4. punktā, 14. panta 3. punktā, .. 42. panta 6. punktā, 47. panta 1. punktā, 48. panta 3. punktā, .. 109. panta 2. punktā, 118. panta 1. un 2. punktā, 119. panta 1. punktā, 122. panta 1. punktā, .. 161. panta 6. punktā, 162. panta 3. punktā, 162. panta 4. punktā, ..”.

| 8. | 167. lappusē 271. panta 2. punkta otrajā daļā: |
| --- | --- |

8.

167. lappusē 271. panta 2. punkta otrajā daļā:

tekstu:

“.. deleģētajiem aktiem un 118. pantā paredzētajiem īstenošanas aktiem.”

lasīt šādi:

“.. deleģētajiem aktiem un 120. pantā paredzētajiem īstenošanas aktiem.”

| 9. | 168. lappusē 274. pantā: |
| --- | --- |

9.

168. lappusē 274. pantā:

tekstu:

“.. Komisija 31. panta 5. punkta pirmajā daļā, .. 122. panta 2. punktā, 131. panta 1. punktā, .. 239. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus un ..”

lasīt šādi:

“.. Komisija 31. panta 5. punkta pirmajā daļā, .. 122. panta 1. punktā, 131. panta 1. punktā, .. 239. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus un ..”.

---