# Euroopa Liidu L 50/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 50 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik28. veebruar 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 50

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik28. veebruar 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2017/330, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2017/331, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/332, 14. veebruar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pistacchio Verde di Bronte (KPN)] | 11 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/333, 14. veebruar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (KGT)] | 12 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/334, 27. veebruar 2017, millega parandatakse määruse (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) bulgaaria-, eesti-, hollandi- ja saksakeelset versiooni (
  1
  ) | 13 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2017/335, 27. veebruar 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses stevioolglükosiidide (E 960) kasutamisega magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes (
  1
  ) | 15 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/336, 27. veebruar 2017, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks | 18 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/337, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1375/2007 maisitärklise tootmisjääkide impordi kohta Ameerika Ühendriikidest | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/338, 27. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | | OTSUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/339, 14. detsember 2016, ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2016. aastal | 47 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/340, 14. detsember 2016, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale | 49 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/341, 14. detsember 2016, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive) | 51 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/342, 14. detsember 2016, paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks | 53 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/343, 14. detsember 2016, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutusele võtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest | 55 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/344, 14. detsember 2016, ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal | 57 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/345, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 59 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/346, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi | 66 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/347, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi | 70 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/348, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (
  *1
  ) | 75 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/349, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia) | 80 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/350, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid | 81 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/351, 24. veebruar 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1261 all)

   (
  1
  ) | 82 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2017/330, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

1

*

Nõukogu määrus (EL) 2017/331, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/332, 14. veebruar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pistacchio Verde di Bronte (KPN)]

11

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/333, 14. veebruar 2017, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (KGT)]

12

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/334, 27. veebruar 2017, millega parandatakse määruse (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) bulgaaria-, eesti-, hollandi- ja saksakeelset versiooni (
  1
  )

1

13

*

Komisjoni määrus (EL) 2017/335, 27. veebruar 2017, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses stevioolglükosiidide (E 960) kasutamisega magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes (
  1
  )

1

15

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/336, 27. veebruar 2017, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

18

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/337, 27. veebruar 2017, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1375/2007 maisitärklise tootmisjääkide impordi kohta Ameerika Ühendriikidest

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/338, 27. veebruar 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

OTSUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/339, 14. detsember 2016, ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2016. aastal

47

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/340, 14. detsember 2016, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale

49

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/341, 14. detsember 2016, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive)

51

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/342, 14. detsember 2016, paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks

53

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/343, 14. detsember 2016, Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutusele võtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest

55

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus (EL) 2017/344, 14. detsember 2016, ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

57

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/345, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

59

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/346, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi

66

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/347, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

70

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/348, 27. veebruar 2017, millega pikendatakse Kosovosse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi (
  *1
  )

*1

75

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/349, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia)

80

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2017/350, 27. veebruar 2017, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid

81

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2017/351, 24. veebruar 2017, millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa
  (teatavaks tehtud numbri C(2017) 1261 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1261 all)

1

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244(1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta. |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(*1)   Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244(1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/330,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 27. mai 2016. aasta otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/183/ÜVJP, (1)

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 329/2007 (2) jõustatakse meetmed, mis on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2016/849, millega muu hulgas tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2013/183/ÜVJP (3). Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2016 vastu resolutsiooni 2321 (2016), millega nähakse ette Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud uued meetmed. Need hõlmavad vase, nikli, hõbeda, tsingi, kujude, helikopterite ja laevade ekspordi keeldu, transpordisektori keeldude karmistamist ning pangandussektorile uute piirangute kehtestamist. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 329/2007 (2) jõustatakse meetmed, mis on sätestatud otsuses (ÜVJP) 2016/849, millega muu hulgas tunnistati kehtetuks ja asendati otsus 2013/183/ÜVJP (3). Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2016 vastu resolutsiooni 2321 (2016), millega nähakse ette Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud uued meetmed. Need hõlmavad vase, nikli, hõbeda, tsingi, kujude, helikopterite ja laevade ekspordi keeldu, transpordisektori keeldude karmistamist ning pangandussektorile uute piirangute kehtestamist.

| (2) | 27. veebruaril 2017 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2017/345, (4) millega kõnealused meetmed jõustatakse. |
| --- | --- |

(2)

27. veebruaril 2017 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2017/345, (4) millega kõnealused meetmed jõustatakse.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 329/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 329/2007 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata,

ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 329/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:






  „15. | „diplomaatilised ja konsulaaresindused ja nende liikmed“ – samas tähenduses, mis on sätestatud 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonis ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonis, samuti hõlmab see Põhja-Korea esindusi liikmesriikides asuvates rahvusvahelistes organisatsioonides ja nende Põhja-Korea liikmeid.“ |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklisse 1 lisatakse järgmine punkt:

„15.

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   I lisa sisaldab kõiki tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (*1) kohaselt määratletud kahesuguse kasutusega kaupade või tehnoloogiana.
  Ia lisa sisaldab muid tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.
  Ib lisa sisaldab teatavaid ballistiliste rakettide sektoris olulisi komponente.
  Ie lisa sisaldab lõike 1 punktis b osutatud lennukikütust.
  Ig lisa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ja loetlellu kantud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktile 25 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktidele 4 ja 7.


  (*1)  Nõukogu 5. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.5.2009, lk 1).“;" |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   I lisa sisaldab kõiki tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, sealhulgas tarkvara, mis on nõukogu määruse (EÜ) nr 428/2009 (*1) kohaselt määratletud kahesuguse kasutusega kaupade või tehnoloogiana.

Ia lisa sisaldab muid tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis võivad kaasa aidata Põhja-Korea tuuma- või muude massihävitusrelvade või ballistiliste rakettide alastele programmidele.

Ib lisa sisaldab teatavaid ballistiliste rakettide sektoris olulisi komponente.

Ie lisa sisaldab lõike 1 punktis b osutatud lennukikütust.

Ig lisa hõlmab massihävitusrelvadega seotud tooteid, materjale, seadmeid, kaupu ja tehnoloogiat, mis on määratletud ja loetlellu kantud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktile 25 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktidele 4 ja 7.

(*1)  Nõukogu 5. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 428/2009, millega kehtestatakse ühenduse kord kahesuguse kasutusega kaupade ekspordi, edasitoimetamise, vahendamise ja transiidi kontrollimiseks (ELT L 134, 29.5.2009, lk 1).“;"

*1

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Keelatud on:






  a) | otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, Ic lisas loetletud kulda, titaanimaaki, vanaadiumimaaki ja haruldasi muldmetalle või Id lisas loetletud sütt, rauda ja rauamaaki, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Keelatud on:

a)

otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, Ic lisas loetletud kulda, titaanimaaki, vanaadiumimaaki ja haruldasi muldmetalle või Id lisas loetletud sütt, rauda ja rauamaaki, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte;

| b) | otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, Ih lisas loetletud vaske, niklit, hõbedat ja tsinki, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte; |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, Ih lisas loetletud vaske, niklit, hõbedat ja tsinki, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte;

| c) | otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, If lisas loetletud naftasaadusi, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte; |
| --- | --- |

c)

otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, If lisas loetletud naftasaadusi, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte;

| d) | osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva lõigu punktides a, b ja c osutatud keeldudest. |
| --- | --- |

d)

osaleda teadlikult ja tahtlikult tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on kõrvalehoidmine käesoleva lõigu punktides a, b ja c osutatud keeldudest.

Ic lisa hõlmab esimese lõigu punktis a osutatud kulda, titaanimaaki, vanaadiumimaaki ja haruldasi muldmetalle.

Id lisa hõlmab esimese lõigu punktis a osutatud sütt, rauda ja rauamaaki.

If lisa hõlmab esimese lõigu punktis c osutatud naftasaadusi.

Ih lisa hõlmab esimese lõigu punktis b osutatud vaske, niklit, hõbedat ja tsinki.“;

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | teha raua ja rauamaagiga tehinguid, mille eesmärk on üksnes elatise teenimine ning mis ei ole seotud tulu teenimisega Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) või käesoleva määrusega keelatud tegevusega;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

teha raua ja rauamaagiga tehinguid, mille eesmärk on üksnes elatise teenimine ning mis ei ole seotud tulu teenimisega Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) või käesoleva määrusega keelatud tegevusega;“;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „c) | teha kivisöega tehinguid, mille eesmärk on üksnes elatise teenimine, kui on täidetud järgmised tingimused:






  i) | tehingud ei ole seotud tulu teenimisega Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) keelatud tegevusega; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„c)

teha kivisöega tehinguid, mille eesmärk on üksnes elatise teenimine, kui on täidetud järgmised tingimused:

i)

tehingud ei ole seotud tulu teenimisega Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) keelatud tegevusega;

| ii) | tehingutes ei osale isikud ega üksused, kes on seotud Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) keelatud muu tegevusega, sealhulgas IV lisas loetletud isikud, üksused ja asutused, või isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või otseselt või kaudselt nendele kuuluvad või nende poolt kontrollitavad üksused, või isikud või üksused, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda, ning |
| --- | --- |

ii)

tehingutes ei osale isikud ega üksused, kes on seotud Põhja-Korea tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) keelatud muu tegevusega, sealhulgas IV lisas loetletud isikud, üksused ja asutused, või isikud või üksused, kes tegutsevad nende nimel või juhtimisel, või otseselt või kaudselt nendele kuuluvad või nende poolt kontrollitavad üksused, või isikud või üksused, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda, ning

| iii) | sanktsioonide komitee ei ole andnud liikmesriikidele teada, et on jõutud iga-aastase summaarse piirmäärani.“ |
| --- | --- |

iii)

sanktsioonide komitee ei ole andnud liikmesriikidele teada, et on jõutud iga-aastase summaarse piirmäärani.“

| 3) | Lisatakse järgmised artiklid:

  „Artikkel 4c

  1.   Keelatud on otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, IIIa lisas loetletud kujusid, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte.


  2.   Erandina lõikes 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa kõnealuseks importimiseks, ostmiseks või üleandmiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.
  IIIa lisa hõlmab lõikes 1 osutatud kujusid.



  Artikkel 4d

  1.   Keelatud on otseselt või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida Põhja-Koreasse IIIb lisas loetletud helikoptereid ja laevu.


  2.   Erandina punktis 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa kõnealuseks müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.


  3.   IIIb lisa hõlmab lõikes 1 osutatud helikoptereid ja laevu.



  Artikkel 4e

  1.   Keelatud on:






  a) | Põhja-Korea valitsusega seotud isikutele, üksustele või asutustele otseselt või kaudselt rentida või muul viisil kättesaadavaks teha kinnisvara muul eesmärgil kui diplomaatiline või konsulaartegevus vastavalt 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 4c

1.   Keelatud on otseselt või kaudselt importida, osta või üle anda Põhja-Koreast hangitud, IIIa lisas loetletud kujusid, olenemata sellest, kas need pärinevad Põhja-Koreast või mitte.

2.   Erandina lõikes 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa kõnealuseks importimiseks, ostmiseks või üleandmiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

IIIa lisa hõlmab lõikes 1 osutatud kujusid.

Artikkel 4d

1.   Keelatud on otseselt või kaudselt müüa, tarnida, üle anda või eksportida Põhja-Koreasse IIIb lisas loetletud helikoptereid ja laevu.

2.   Erandina punktis 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa kõnealuseks müügiks, tarnimiseks, üleandmiseks või eksportimiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

3.   IIIb lisa hõlmab lõikes 1 osutatud helikoptereid ja laevu.

Artikkel 4e

1.   Keelatud on:

a)

Põhja-Korea valitsusega seotud isikutele, üksustele või asutustele otseselt või kaudselt rentida või muul viisil kättesaadavaks teha kinnisvara muul eesmärgil kui diplomaatiline või konsulaartegevus vastavalt 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonile;

| b) | otseselt või kaudselt rentida kinnisvara Põhja-Korea valitsusega seotud isikutelt, üksustelt või asutustelt või |
| --- | --- |

b)

otseselt või kaudselt rentida kinnisvara Põhja-Korea valitsusega seotud isikutelt, üksustelt või asutustelt või

| c) | osaleda tegevuses, mis on seotud Põhja-Korea valitsusega seotud isikute, üksuste või asutuste omatava, renditava või muu õiguse alusel kasutatava kinnisvara kasutamisega, välja arvatud selliste kaupade tarnimiseks ja teenuste osutamiseks,






  i) | mis on hädavajalikud diplomaatiliste või konsulaaresinduste toimimiseks vastavalt 1961. aasta ja 1963. aasta Viini konventsioonile ning |
| --- | --- | --- |

c)

osaleda tegevuses, mis on seotud Põhja-Korea valitsusega seotud isikute, üksuste või asutuste omatava, renditava või muu õiguse alusel kasutatava kinnisvara kasutamisega, välja arvatud selliste kaupade tarnimiseks ja teenuste osutamiseks,

i)

mis on hädavajalikud diplomaatiliste või konsulaaresinduste toimimiseks vastavalt 1961. aasta ja 1963. aasta Viini konventsioonile ning

| ii) | mida ei saa kasutada otseselt või kaudselt Põhja-Korea valitsusele tulu või kasumi teenimise eesmärgil. |
| --- | --- |

ii)

mida ei saa kasutada otseselt või kaudselt Põhja-Korea valitsusele tulu või kasumi teenimise eesmärgil.

2.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab „kinnisvara“ väljaspool Põhja-Korea territooriumi asuvaid maad, hooneid ja nende osi.“

| 4) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liidus asuv või liitu läbiv veos, sh käsipagas ja registreeritud pagas, mis võib asuda muu hulgas lennujaamades, sadamates ja määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 243–249 osutatud vabatsoonides, peab läbima kontrolli, tagamaks, et see ei sisalda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) või käesoleva määrusega keelatud tooteid, kui:






  a) | veos pärineb Põhja-Koreast; |
| --- | --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidus asuv või liitu läbiv veos, sh käsipagas ja registreeritud pagas, mis võib asuda muu hulgas lennujaamades, sadamates ja määruse (EL) nr 952/2013 artiklites 243–249 osutatud vabatsoonides, peab läbima kontrolli, tagamaks, et see ei sisalda ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) või käesoleva määrusega keelatud tooteid, kui:

a)

veos pärineb Põhja-Koreast;

| b) | veos suundub Põhja-Koreasse; |
| --- | --- |

b)

veos suundub Põhja-Koreasse;

| c) | veos on lähetatud Põhja-Koreast või selle kodanike või nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute või üksuste või nendele kuuluvate või nende poolt kontrollitavate üksuste vahendusel või nende abiga; |
| --- | --- |

c)

veos on lähetatud Põhja-Koreast või selle kodanike või nende nimel või juhtimisel tegutsevate isikute või üksuste või nendele kuuluvate või nende poolt kontrollitavate üksuste vahendusel või nende abiga;

| d) | veos on lähetatud IV lisas loetletud isikute, üksuste või asutuste vahendusel või nende abiga või |
| --- | --- |

d)

veos on lähetatud IV lisas loetletud isikute, üksuste või asutuste vahendusel või nende abiga või

| e) | veost transporditakse Põhja-Korea lipu all sõitvate laevadega või Põhja-Koreas registreeritud õhusõidukiga või riikkondsuseta laeva või õhusõidukiga.“ |
| --- | --- |

e)

veost transporditakse Põhja-Korea lipu all sõitvate laevadega või Põhja-Koreas registreeritud õhusõidukiga või riikkondsuseta laeva või õhusõidukiga.“

| 5) | Artikli 5a lõike 1d punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | sulgema kõik pangakontod artikli 5c lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses;“. |
| --- | --- | --- |

5)

Artikli 5a lõike 1d punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

sulgema kõik pangakontod artikli 5c lõikes 2 osutatud krediidi- või finantseerimisasutuses;“.

| 6) | Artikli 5a lõige 1e jäetakse välja. |
| --- | --- |

6)

Artikli 5a lõige 1e jäetakse välja.

| 7) | Artikli 5a lõige 1f asendatakse järgmisega:

  „1f.   Erandina lõike 1d punktides a ja c osutatud keeldudest võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda teatavatele esindustele või tütarettevõtjatele tegevuse jätkamise loa või pangakontode kasutamise jätkamise loa, kui sanktsioonide komitee on igal üksikjuhul eraldi kindlaks määranud, et kõnealused esindused, tütarettevõtjad või pangakontod on vajalikud humanitaarabi osutamiseks või diplomaatiliste esinduste tegevuseks Põhja-Koreas või ÜRO või selle spetsialiseeritud asutuste või seotud organisatsioonide tegevuseks või mis tahes muul eesmärgil, mis on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) eesmärkidega.“ |
| --- | --- |

7)

Artikli 5a lõige 1f asendatakse järgmisega:

„1f.   Erandina lõike 1d punktides a ja c osutatud keeldudest võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda teatavatele esindustele või tütarettevõtjatele tegevuse jätkamise loa või pangakontode kasutamise jätkamise loa, kui sanktsioonide komitee on igal üksikjuhul eraldi kindlaks määranud, et kõnealused esindused, tütarettevõtjad või pangakontod on vajalikud humanitaarabi osutamiseks või diplomaatiliste esinduste tegevuseks Põhja-Koreas või ÜRO või selle spetsialiseeritud asutuste või seotud organisatsioonide tegevuseks või mis tahes muul eesmärgil, mis on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) eesmärkidega.“

| 8) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 5aa

  1.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluval krediidi- ja finantseerimisasutusel on keelatud avada pangakontot Põhja-Korea diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende Põhja-Korea liikmete jaoks.


  2.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused peavad hiljemalt 11. aprilliks 2017 sulgema Põhja-Korea diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende Põhja-Korea liikmete poolt vallatavad või kontrollitavad pangakontod.


  3.   Erandina lõikes 1 osutatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus anda Põhja-Korea diplomaatilise või konsulaaresinduse või selle liikme taotluse korral loa avada üks pangakonto esinduse ja liikme kohta, tingimusel et esindus asub selles liikmesriigis või et esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud.


  4.   Erandina lõikes 2 osutatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus anda Põhja-Korea esinduse või selle liikme taotluse korral loa jätta pangakonto avatuks, tingimusel et liikmesriik on kindlaks teinud, et kõnealune esindus asub selles liikmesriigis või et kõnealuse esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud ning tal ei ole selles liikmesriigis muud pangakontot. Juhul kui esindusel või selle Põhja-Korea liikmel on kõnealuses liikmesriigis enam kui üks pangakonto, võib esindus või selle liige osutada, milline pangakonto alles jäetakse.


  5.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma liikmesriiki akrediteeritud diplomaatiliste ja konsulaaresinduste Põhja-Korea liikmete nimed ja tuvastamisandmed hiljemalt 13. märtsiks 2017 ning järgnevad ajakohastatud andmed hiljemalt ühe nädala jooksul alates nimekirja muutmisest, võttes arvesse 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni kohaldatavaid norme. Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõigete 3 ja 4 alusel antud lubadest. II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus võib teatada oma liikmesriigi krediidi- ja finantseerimisasutustele kõnealusesse liikmesriiki või mis tahes muusse liikmesriiki akrediteeritud diplomaatilise või konsulaaresinduse Põhja-Korea liikmete andmed.“ |
| --- | --- |

8)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5aa

1.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluval krediidi- ja finantseerimisasutusel on keelatud avada pangakontot Põhja-Korea diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende Põhja-Korea liikmete jaoks.

2.   Artikli 16 kohaldamisalasse kuuluvad krediidi- ja finantseerimisasutused peavad hiljemalt 11. aprilliks 2017 sulgema Põhja-Korea diplomaatiliste või konsulaaresinduste ja nende Põhja-Korea liikmete poolt vallatavad või kontrollitavad pangakontod.

3.   Erandina lõikes 1 osutatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus anda Põhja-Korea diplomaatilise või konsulaaresinduse või selle liikme taotluse korral loa avada üks pangakonto esinduse ja liikme kohta, tingimusel et esindus asub selles liikmesriigis või et esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud.

4.   Erandina lõikes 2 osutatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus anda Põhja-Korea esinduse või selle liikme taotluse korral loa jätta pangakonto avatuks, tingimusel et liikmesriik on kindlaks teinud, et kõnealune esindus asub selles liikmesriigis või et kõnealuse esinduse liige on sellesse liikmesriiki akrediteeritud ning tal ei ole selles liikmesriigis muud pangakontot. Juhul kui esindusel või selle Põhja-Korea liikmel on kõnealuses liikmesriigis enam kui üks pangakonto, võib esindus või selle liige osutada, milline pangakonto alles jäetakse.

5.   Asjaomane liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma liikmesriiki akrediteeritud diplomaatiliste ja konsulaaresinduste Põhja-Korea liikmete nimed ja tuvastamisandmed hiljemalt 13. märtsiks 2017 ning järgnevad ajakohastatud andmed hiljemalt ühe nädala jooksul alates nimekirja muutmisest, võttes arvesse 1961. aasta diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni ja 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsiooni kohaldatavaid norme. Liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõigete 3 ja 4 alusel antud lubadest. II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus võib teatada oma liikmesriigi krediidi- ja finantseerimisasutustele kõnealusesse liikmesriiki või mis tahes muusse liikmesriiki akrediteeritud diplomaatilise või konsulaaresinduse Põhja-Korea liikmete andmed.“

| 9) | Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:

  „1a.   Kui sanktsioonide komitee teeb vastava otsuse, külmutatakse kõik IVa lisas loetletud laevad ning nende rahalised vahendid ja majandusressursid. IVa lisa sisaldab sanktsioonide komitee poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 12 loetellu kantud laevu.“ |
| --- | --- |

9)

Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kui sanktsioonide komitee teeb vastava otsuse, külmutatakse kõik IVa lisas loetletud laevad ning nende rahalised vahendid ja majandusressursid. IVa lisa sisaldab sanktsioonide komitee poolt vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 12 loetellu kantud laevu.“

| 10) | Artikkel 9b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 9b

  1.   Keelatud on rahastada kaubavahetust Põhja-Koreaga või anda selleks rahalist abi, sealhulgas anda sellises kaubavahetuses osalevatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ekspordikrediiti, tagatisi või kindlustust.


  2.   Erandina lõikes 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa Põhja-Koreaga kaubavahetuse rahaliseks toetamiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.


  3.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 2 alusel antud lubadest.“ |
| --- | --- |

10)

Artikkel 9b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9b

1.   Keelatud on rahastada kaubavahetust Põhja-Koreaga või anda selleks rahalist abi, sealhulgas anda sellises kaubavahetuses osalevatele füüsilistele või juriidilistele isikutele, üksustele või asutustele ekspordikrediiti, tagatisi või kindlustust.

2.   Erandina lõikes 1 kehtestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa Põhja-Koreaga kaubavahetuse rahaliseks toetamiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

3.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõikidest lõike 2 alusel antud lubadest.“

| 11) | Artiklit 11a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:






  „f) | mis on loetletud IVa lisas, kui sanktsioonide komitee teeb vastava otsuse.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Artiklit 11a muudetakse järgmiselt:

a)

lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:

„f)

mis on loetletud IVa lisas, kui sanktsioonide komitee teeb vastava otsuse.“;

| b) | lõiked 2 kuni 6 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõiget 1 ei kohaldata:






  a) | hädaolukorras; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiked 2 kuni 6 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõiget 1 ei kohaldata:

a)

hädaolukorras;

| b) | kui laev naaseb oma lähtesadamasse; |
| --- | --- |

b)

kui laev naaseb oma lähtesadamasse;

| c) | kui laev saabub sadamasse kontrolliks, mis puudutab lõike 1 punktide a kuni e kohaldamisalasse kuuluvat laeva. |
| --- | --- |

c)

kui laev saabub sadamasse kontrolliks, mis puudutab lõike 1 punktide a kuni e kohaldamisalasse kuuluvat laeva.

3.   Erandina lõikes 1 sätestatud keelust, kui see puudutab lõike 1 punktide a kuni e kohaldamisalasse kuuluvat laeva, võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus lubada laeval sadamasse siseneda, kui

| a) | sanktsioonide komitee on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) kooskõlas oleval eesmärgil, või |
| --- | --- |

a)

sanktsioonide komitee on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2270 (2016) kooskõlas oleval eesmärgil, või

| b) | liikmesriik on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul käesoleva määrusega kooskõlas oleval eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul käesoleva määrusega kooskõlas oleval eesmärgil.

4.   Erandina lõike 1 punktis f sätestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus lubada laeval sadamasse siseneda, kui sanktsioonide komitee on nii ette näinud.

5.   Põhja-Korea vedajate käitataval või Põhja-Koreast pärit õhusõidukil on keelatud liidu territooriumilt õhku tõusta, seal maanduda või sellest üle lennata.

6.   Lõiget 5 ei kohaldata:

| a) | kui õhusõiduk maandub kontrolliks; |
| --- | --- |

a)

kui õhusõiduk maandub kontrolliks;

| b) | hädamaandumise korral. |
| --- | --- |

b)

hädamaandumise korral.

7.   Erandina lõikest 5 võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus lubada õhusõidukil liidu territooriumilt õhku tõusta, seal maanduda või sellest üle lennata, kui kõnealune pädev asutus on eelnevalt kindlaks teinud, et see on vajalik humanitaareesmärkidel või mis tahes muul käesoleva määrusega kooskõlas oleval eesmärgil.“

| 12) | Artikkel 11b asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 11b

  1.   Keelatud on:






  a) | liisida või rentida laevu või õhusõidukeid või osutada mehitamisteenuseid Põhja-Koreale, IV lisas loetletud isikutele ja üksustele, muudele isikutele ja üksustele, kes on rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) sätteid, või nende nimel või juhtimisel tegutsevatele isikutele või üksustele või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele; |
| --- | --- | --- |

12)

Artikkel 11b asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11b

1.   Keelatud on:

a)

liisida või rentida laevu või õhusõidukeid või osutada mehitamisteenuseid Põhja-Koreale, IV lisas loetletud isikutele ja üksustele, muudele isikutele ja üksustele, kes on rikkunud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) sätteid, või nende nimel või juhtimisel tegutsevatele isikutele või üksustele või nende omandis või kontrolli all olevatele üksustele;

| b) | hankida Põhja-Koreast laeva või õhusõiduki mehitamise teenuseid; |
| --- | --- |

b)

hankida Põhja-Koreast laeva või õhusõiduki mehitamise teenuseid;

| c) | omada, liisida, käitada, kindlustada Põhja-Korea lipu all sõitvaid laevu või osutada neile klassifitseerimise teenuseid või seonduvaid teenuseid; |
| --- | --- |

c)

omada, liisida, käitada, kindlustada Põhja-Korea lipu all sõitvaid laevu või osutada neile klassifitseerimise teenuseid või seonduvaid teenuseid;

| d) | kanda registrisse või hoida seal laeva, mis kuulub Põhja Koreale või Põhja-Korea kodanikele ning mida need käitavad ja mehitavad või mille mõni muu riik on registrist maha võtnud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 24; |
| --- | --- |

d)

kanda registrisse või hoida seal laeva, mis kuulub Põhja Koreale või Põhja-Korea kodanikele ning mida need käitavad ja mehitavad või mille mõni muu riik on registrist maha võtnud kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 24;

| e) | osutada kindlustus- või edasikindlustusteenuseid Põhja-Korea omandis olevatele, kontrollitavatele või käitatavatele laevadele. |
| --- | --- |

e)

osutada kindlustus- või edasikindlustusteenuseid Põhja-Korea omandis olevatele, kontrollitavatele või käitatavatele laevadele.

2.   Erandina lõike 1 punktis a sätestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa liisimiseks, rentimiseks või mehitamisteenuste osutamiseks, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

3.   Erandina lõike 1 punktides b ja c sätestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa omada, liisida või käitada Põhja-Korea lipu all sõitvat laeva või osutada laevade klassifitseerimise teenuseid või seonduvaid teenuseid Põhja-Korea lipu all sõitvatele laevadele või kanda registrisse või hoida seal laeva, mis kuulub Põhja Koreale või Põhja-Korea kodanikele ning mida need kontrollivad või käitavad, kui liikmesriik on saanud selleks sanktsioonide komiteelt igal üksikjuhul eraldi eelneva nõusoleku.

4.   Erandina lõike 1 punktis e sätestatud keelust võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi pädev asutus anda loa kindlustus- või edasikindlustusteenuste osutamiseks, kui sanktsioonide komitee on määranud igal üksikjuhul eraldi eelnevalt kindlaks, et laev tegutseb eranditult humanitaarabi otstarbel või elatise teenimise eesmärgil ja Põhja-Korea isikud või üksused ei kasuta seda tulu teenimise eesmärgil.

5.   Asjaomane liikmesriik teavitab teisi liikmesriike ja komisjoni kõigist lõigete 2, 3 ja 4 alusel antud lubadest.“

| 13) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 11c
  Erandina ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) ja 2321 (2016) sätestatud keeldudest võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus lubada mis tahes tegevusi, kui sanktsioonide komitee on määranud igal üksikjuhul eraldi kindlaks, et need on vajalikud Põhja-Korea tsiviilisikutele Põhja-Koreas humanitaar- ja hädaabi andvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste töö hõlbustamiseks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 46.“ |
| --- | --- |

13)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 11c

Erandina ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2070 (2016) ja 2321 (2016) sätestatud keeldudest võib II lisas loetletud veebilehtedel osutatud liikmesriigi asjakohane pädev asutus lubada mis tahes tegevusi, kui sanktsioonide komitee on määranud igal üksikjuhul eraldi kindlaks, et need on vajalikud Põhja-Korea tsiviilisikutele Põhja-Koreas humanitaar- ja hädaabi andvate rahvusvaheliste organisatsioonide ja vabaühenduste töö hõlbustamiseks kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 46.“

| 14) | Artikli 13 lõike 1 punktid c, d ja g asendatakse järgmisega:






  „c) | muuta III, IIIa ja IIIb lisa, et täpsustada või kohandada selles esitatud kaupade loetelu vastavalt sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu määratlustele või suunistele ja lisada sellesse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbreid, kui see on vajalik või kohane;“ |
| --- | --- | --- |

14)

Artikli 13 lõike 1 punktid c, d ja g asendatakse järgmisega:

„c)

muuta III, IIIa ja IIIb lisa, et täpsustada või kohandada selles esitatud kaupade loetelu vastavalt sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu määratlustele või suunistele ja lisada sellesse määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbreid, kui see on vajalik või kohane;“

| „d) | muuta IV ja IVa lisa sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu tehtud otsuste alusel;“; |
| --- | --- |

„d)

muuta IV ja IVa lisa sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu tehtud otsuste alusel;“;

| „g) | muuta Ig ja Ih lisa sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu tehtud otsuste alusel ja lisada määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbrid.“ |
| --- | --- |

„g)

muuta Ig ja Ih lisa sanktsioonide komitee või ÜRO Julgeolekunõukogu tehtud otsuste alusel ja lisada määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisas esitatud kombineeritud nomenklatuurist võetud viitenumbrid.“

Artikkel 2

Käesoleva määruse I, II, III ja IV lisa lisatakse määrusele (EÜ) nr 329/2007 vastavalt Ih, IIIa, IIIb ja IVa lisana.

Artikkel 3

Ig lisas asendatakse tekst:

„Massihävitusrelvadega seotud tooted, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis on tundliku kaubana määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 punktis 25.“

järgmisega:

„Massihävitusrelvadega seotud tooted, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis on tundliku kaubana määratletud ja loetellu kantud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktile 25 ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktidele 4 ja 7.“

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  
  ELT L 141, 28.5.2016, lk 79.

1

(2)  Nõukogu 27. märtsi 2007. aasta määrus (EÜ) nr 329/2007, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 88, 29.3.2007, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 22. aprilli 2013. aasta otsus 2013/183/ÜVJP, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2010/800/ÜVJP (ELT L 111, 23.4.2013, lk 52).

3

(4)  Nõukogu 27. veebruari 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/345, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 59).

4

Euroopa Liidu Teataja

---

I LISA

„Ih LISA

Artikli 2 lõike 4 alapunktis b osutatud vask, nikkel, hõbe ja tsink“

---

II LISA

„IIIa LISA

Artikli 4c lõikes 1 osutatud kujud“

---

III LISA

„IIIb LISA

Artikli 4d lõikes 1 osutatud helikopterid ja laevad“

---

IV LISA

„IVa LISA

Laevad, mille sanktsioonide komitee on kandnud loetelusse vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 12“

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2017/331,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühist ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2006 (2) on keelatud eksportida ühelegi isikule, üksusele või asutusele varustust, mida võidakse kasutada Valgevenes siserepressioonideks, samuti pakkuda sellega seotud tehnilist abi, vahendusteenuseid, rahastamist või rahalist abi. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 765/2006 (2) on keelatud eksportida ühelegi isikule, üksusele või asutusele varustust, mida võidakse kasutada Valgevenes siserepressioonideks, samuti pakkuda sellega seotud tehnilist abi, vahendusteenuseid, rahastamist või rahalist abi.

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 765/2006 jõustatakse otsuses 2012/642/ÜVJP sätestatud meetmed. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 765/2006 jõustatakse otsuses 2012/642/ÜVJP sätestatud meetmed.

| (3) | Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2017/350, (3) millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, tehakse ekspordikeelust erand laskesuusatamise varustusele. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu otsusega (ÜVJP) 2017/350, (3) millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, tehakse ekspordikeelust erand laskesuusatamise varustusele.

| (4) | Miski käesolevas määruses ei muuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012 (4) kohast litsentsinõuet. |
| --- | --- |

(4)

Miski käesolevas määruses ei muuda Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 258/2012 (4) kohast litsentsinõuet.

| (5) | Määrust (EÜ) nr 765/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Määrust (EÜ) nr 765/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (6) | Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(6)

Käesolevas määruses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks määrus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määrust (EÜ) nr 765/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 1a lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Lõiget 1 ei kohaldata IV lisas loetletud vintpüsside, nende laskemoona ja sihikute suhtes, mis vastavad ühtlasi Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu ürituste korraldamise ja võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele ja mida kasutatakse vaid laskesuusatamise üritustel ja treeningutel.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 1a lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõiget 1 ei kohaldata IV lisas loetletud vintpüsside, nende laskemoona ja sihikute suhtes, mis vastavad ühtlasi Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu ürituste korraldamise ja võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele ja mida kasutatakse vaid laskesuusatamise üritustel ja treeningutel.“

| 2) | Artiklisse 1b lisatakse järgmine lõige:

  „4.   Lõiget 1 ei kohaldata IV lisas loetletud vintpüsside, nende laskemoona ja sihikute suhtes, mis vastavad ühtlasi Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele ja mida kasutatakse vaid laskesuusatamise võistlustel ja treeningutel.“ |
| --- | --- |

2)

Artiklisse 1b lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõiget 1 ei kohaldata IV lisas loetletud vintpüsside, nende laskemoona ja sihikute suhtes, mis vastavad ühtlasi Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele ja mida kasutatakse vaid laskesuusatamise võistlustel ja treeningutel.“

2.   Käesoleva määruse lisas sisalduv tekst lisatakse määrusele (EÜ) nr 765/2006 IV lisana.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  
  ELT L 285, 17.10.2012, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 18. mai 2006. aasta määrus (EÜ) nr 765/2006, milles käsitletakse piiravaid meetmeid Valgevene suhtes (ELT L 134, 20.5.2006, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 27. veebruari 2017. aasta otsus (ÜVJP) 2017/350, millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 50, 28.2.2017, lk 81).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 258/2012, millega rakendatakse rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni konventsiooni täiendava tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseaduslikku valmistamist ja nendega ebaseaduslikku kauplemist tõkestava ÜRO protokolli (ÜRO tulirelvade protokoll) artiklit 10 ning kehtestatakse tulirelvade, nende osade ja laskemoona ekspordilubade andmise menetlus ning importi ja transiiti käsitlevad meetmed (ELT L 94, 30.3.2012, lk 1).

4

---

LISA

„IV LISA

Artiklites 1a ja 1b osutatud vintpüssid, laskemoon ja sihikud, mis vastavad ühtlasi Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu ürituste korraldamise ja võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele

Laskesuusatamise vintpüssid:

| ex 9303 30 | muud spordi-, jahi- ja märkilaskmisvintpüssid |
| --- | --- |

ex 9303 30

muud spordi-, jahi- ja märkilaskmisvintpüssid

Laskesuusatamise vintpüsside laskemoon:

| ex 9306 21 | haavlipüssipadrunid |
| --- | --- |
| ex 9306 29 | haavlipüssipadrunite osad |
| ex 9306 30 90 | relvade, v.a haavlipüsside, sõjaväerelvade, rubriigi 9302 revolvrite ja püstolite ning rubriigi 9301 püstolkuulipildujate padrunid ja nende osad |

ex 9306 21

haavlipüssipadrunid

ex 9306 29

haavlipüssipadrunite osad

ex 9306 30 90

relvade, v.a haavlipüsside, sõjaväerelvade, rubriigi 9302 revolvrite ja püstolite ning rubriigi 9301 püstolkuulipildujate padrunid ja nende osad

Laskesuusatamise vintpüsside sihikud:

| ex 9305 20 | rubriigi 9303 haavli- ja vintpüsside osad ja lisaseadmed“ |
| --- | --- |

ex 9305 20

rubriigi 9303 haavli- ja vintpüsside osad ja lisaseadmed“

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/332,

14. veebruar 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Pistacchio Verde di Bronte (KPN)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 21/2010 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pistacchio Verde di Bronte“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimesele lõigule vaatas komisjon läbi Itaalia taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 21/2010 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Pistacchio Verde di Bronte“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Pistacchio Verde di Bronte“ (KPN) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 12. jaanuari 2010. aasta määrus (EL) nr 21/2010, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Pistacchio Verde di Bronte“ (KPN)] (ELT L 8, 13.1.2010, lk 3).

2

(3)  
  ELT C 403, 1.11.2016, lk 14.

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/12

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/333,

14. veebruar 2017,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 186/2012 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“ spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse saada heakskiit komisjoni määrusega (EL) nr 186/2012 (2) registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“ spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3). |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 50 lõike 2 punkti a kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas (3).

| (3) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(3)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleb spetsifikaadi muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud nimetuse „Schwäbische Spätzle“ / „Schwäbische Knöpfle“ (KGT) spetsifikaadi muudatus kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 7. märtsi 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 186/2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Schwäbische Spätzle / Schwäbische Knöpfle“ (KGT)] (ELT L 69, 8.3.2012, lk 3).

2

(3)  
  ELT C 403, 1.11.2016, lk 20.

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/13

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/334,

27. veebruar 2017,

millega parandatakse määruse (EL) nr 1321/2014 (õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta) bulgaaria-, eesti-, hollandi- ja saksakeelset versiooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 216/2008, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ja millega luuakse Euroopa Lennundusohutusamet ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 91/670/EMÜ, määrus (EÜ) nr 1592/2002 ning direktiiv 2004/36/EÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) (mida on muudetud määrusega (EL) 2015/1088) (3) hollandikeelses versioonis, täpsemalt selle II lisa (osa 145) punkti 145.A.55 alapunkti c alapunktis 3, on viga nende aastate arvus, mille jooksul alles hoitud hoolduskirjed üle antakse. Seepärast tuleb hollandikeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruse (EL) nr 1321/2014 (2) (mida on muudetud määrusega (EL) 2015/1088) (3) hollandikeelses versioonis, täpsemalt selle II lisa (osa 145) punkti 145.A.55 alapunkti c alapunktis 3, on viga nende aastate arvus, mille jooksul alles hoitud hoolduskirjed üle antakse. Seepärast tuleb hollandikeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (2) | Määruse (EL) nr 1321/2014 (mida on muudetud määrusega (EL) 2015/1088) bulgaaria-, eesti- ja saksakeelses versioonis, täpsemalt selle II lisa (osa 145) punkti 145.A.70 alapunkti a alapunktis 6, on viga, sest sellest on jäänud välja sõna „tugitöötajad“. Seepärast tuleb bulgaaria-, eesti- ja saksakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1321/2014 (mida on muudetud määrusega (EL) 2015/1088) bulgaaria-, eesti- ja saksakeelses versioonis, täpsemalt selle II lisa (osa 145) punkti 145.A.70 alapunkti a alapunktis 6, on viga, sest sellest on jäänud välja sõna „tugitöötajad“. Seepärast tuleb bulgaaria-, eesti- ja saksakeelset versiooni parandada. Muukeelsetes versioonides ei ole vaja parandusi teha.

| (3) | Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1321/2014 vastavalt parandada. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks määrust (EL) nr 1321/2014 vastavalt parandada.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 216/2008 artikli 65 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Komisjoni määrust (EL) nr 1321/2014 parandatakse järgmiselt.

| 1) | Kehtib ainult hollandikeelse versiooni kohta. |
| --- | --- |

1)

Kehtib ainult hollandikeelse versiooni kohta.

| 2) | II lisa (osa 145) punkti 145.A.70 alapunkti a alapunkti 6 muudetakse järgmiselt:






  „6. | volitatud lennundustehniliste töötajate, tugitöötajate ning (vajaduse korral) lennukõlblikkust kontrollivate töötajate ja hooldusprogrammi koostamise ja menetlemise eest vastutavate töötajate nimekiri, kuhu on märgitud ka nende volituste ulatus;“. |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa (osa 145) punkti 145.A.70 alapunkti a alapunkti 6 muudetakse järgmiselt:

„6.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 79, 19.3.2008, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1321/2014 õhusõidukite ja lennundustoodete ning nende osade ja seadmete jätkuva lennukõlblikkuse ning sellega tegelevate organisatsioonide ja isikute sertifitseerimise kohta (ELT L 362, 17.12.2014, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 3. juuli 2015. aasta määrus (EL) 2015/1088, millega muudetakse määrust (EL) nr 1321/2014 seoses üldlennunduse õhusõidukite hoolduse suhtes kehtivate nõuete leevendamisega (ELT L 176, 7.7.2015, lk 4).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/15 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/15

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2017/335,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa seoses stevioolglükosiidide (E 960) kasutamisega magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetelu ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas on sätestatud toidus kasutada lubatud lisaainete liidu loetelu ja kõnealuste lisaainete kasutamise tingimused.

| (2) | Seda loetelu võidakse komisjoni algatusel või esitatud taotluse alusel ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt. |
| --- | --- |

(2)

Seda loetelu võidakse komisjoni algatusel või esitatud taotluse alusel ajakohastada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1331/2008 (2) artikli 3 lõikes 1 osutatud ühtse menetluse kohaselt.

| (3) | 27. mail 2015 esitati taotlus lubada kasutada stevioolglükosiidide (E 960) magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes. Seejärel tehti taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(3)

27. mail 2015 esitati taotlus lubada kasutada stevioolglükosiidide (E 960) magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes. Seejärel tehti taotlus vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artiklile 4 liikmesriikidele kättesaadavaks.

| (4) | Stevioolglükosiidid on kalorivabad magusamaitselised toidu komponendid ja neid saab kasutada kaloririkaste suhkrute asendamiseks teatavates kondiitritoodetes nende kalorsuse vähendamiseks, mis võimaldab tarbijatele pakkuda vähendatud energiasisaldusega tooteid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikliga 7. Stevioolglükosiidide ja suhkru koos kasutamisega tagatakse toodete magusus ja parem maitse võrreldes selliste toodetega, milles on magustamise eesmärgil kasutatud üksnes stevioolglükosiide, sest suhkur peidab stevioolglükosiidide järelmaitse. |
| --- | --- |

(4)

Stevioolglükosiidid on kalorivabad magusamaitselised toidu komponendid ja neid saab kasutada kaloririkaste suhkrute asendamiseks teatavates kondiitritoodetes nende kalorsuse vähendamiseks, mis võimaldab tarbijatele pakkuda vähendatud energiasisaldusega tooteid kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikliga 7. Stevioolglükosiidide ja suhkru koos kasutamisega tagatakse toodete magusus ja parem maitse võrreldes selliste toodetega, milles on magustamise eesmärgil kasutatud üksnes stevioolglükosiide, sest suhkur peidab stevioolglükosiidide järelmaitse.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1331/2008 artikli 3 lõikele 2 peab komisjon määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisas sätestatud Euroopa Liidu toidu lisaainete loetelu ajakohastamiseks küsima Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet“) arvamust.

| (6) | 2010. aastal võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse (3) stevioolglükosiidide ohutuse kohta nende kavandatud kasutuse puhul toidu lisaainena (E 960) ja kehtestas aktsepteeritava päevadoosi 4 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, väljendatuna stevioolekvivalentides. |
| --- | --- |

(6)

2010. aastal võttis toiduohutusamet vastu teadusliku arvamuse (3) stevioolglükosiidide ohutuse kohta nende kavandatud kasutuse puhul toidu lisaainena (E 960) ja kehtestas aktsepteeritava päevadoosi 4 mg kehamassi kilogrammi kohta päevas, väljendatuna stevioolekvivalentides.

| (7) | Toiduohutusamet vaatas 2015. aastal läbi stevioolglükosiidide kokkupuute hindamise ja jõudis järeldusele, et kokkupuutehinnang on kõigi vanuserühmade puhul alla aktsepteeritava päevadoosi, välja arvatud ühes riigis, kus see ületas maimikute puhul kõrge kokkupuutetaseme (95. protsentiil) ülempiiri (4). Riikliku instituudi Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu 2015. aastal tehtud kokkupuute arvutused näitasid, et kavandatav kasutuse laiendamine (eeldades, et stevioolglükosiide sisaldavate toodete turuosa on 25 % ja kaubamärgiteadlikkus 100 %) ei mõjutanud kokkupuute 95. protsentiili 2–6-aastaste väikelaste puhul Madalmaades. |
| --- | --- |

(7)

Toiduohutusamet vaatas 2015. aastal läbi stevioolglükosiidide kokkupuute hindamise ja jõudis järeldusele, et kokkupuutehinnang on kõigi vanuserühmade puhul alla aktsepteeritava päevadoosi, välja arvatud ühes riigis, kus see ületas maimikute puhul kõrge kokkupuutetaseme (95. protsentiil) ülempiiri (4). Riikliku instituudi Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieu 2015. aastal tehtud kokkupuute arvutused näitasid, et kavandatav kasutuse laiendamine (eeldades, et stevioolglükosiide sisaldavate toodete turuosa on 25 % ja kaubamärgiteadlikkus 100 %) ei mõjutanud kokkupuute 95. protsentiili 2–6-aastaste väikelaste puhul Madalmaades.

| (8) | Toiduohutusamet märkis oma 2015. aasta arvamuses, et kõiki piiranguid/erandeid, mida kohaldatakse stevioolglükosiidide (E 960) kasutamise suhtes toidugruppi 05.2 kuuluvas toiduainetes, ei ole toidu klassifitseerimise süsteemis FoodEx võimalik kajastada. Seepärast määrati kogu toidugrupile suurim piirnorm 2 000 mg/kg, mille tulemuseks oli kokkupuute ülehindamine. Lisaks sellele ei määratletud toidugruppi 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ ühena peamistest toidugruppidest, mis suurendavad kokkupuudet stevioolglükosiididega (E960). |
| --- | --- |

(8)

Toiduohutusamet märkis oma 2015. aasta arvamuses, et kõiki piiranguid/erandeid, mida kohaldatakse stevioolglükosiidide (E 960) kasutamise suhtes toidugruppi 05.2 kuuluvas toiduainetes, ei ole toidu klassifitseerimise süsteemis FoodEx võimalik kajastada. Seepärast määrati kogu toidugrupile suurim piirnorm 2 000 mg/kg, mille tulemuseks oli kokkupuute ülehindamine. Lisaks sellele ei määratletud toidugruppi 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ ühena peamistest toidugruppidest, mis suurendavad kokkupuudet stevioolglükosiididega (E960).

| (9) | Arvestades, et kokkupuutehinnangud kõigi vanuserühmade puhul on alla aktsepteeritava päevadoosi, ei ole stevioolglükosiidide (E 960) kavandatud kasutusviisid ja -kogused magusainena ohtlikud. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades, et kokkupuutehinnangud kõigi vanuserühmade puhul on alla aktsepteeritava päevadoosi, ei ole stevioolglükosiidide (E 960) kavandatud kasutusviisid ja -kogused magusainena ohtlikud.

| (10) | Seepärast on asjakohane lubada stevioolglükosiidide (E 960) kasutamine magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes, mis kuuluvad toidugruppi 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“: kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid), pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid), lagrits, nugat ja martsipan (piirnorm 350 mg/kg); tugevamaitselised värskendavad kurgupastillid (piirnorm 670 mg/kg) ja hingeõhku värskendavad pisimaiustused (piirnorm 2 000 mg/kg). |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane lubada stevioolglükosiidide (E 960) kasutamine magusainena teatavates vähendatud energiasisaldusega kondiitritoodetes, mis kuuluvad toidugruppi 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“: kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid), pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid), lagrits, nugat ja martsipan (piirnorm 350 mg/kg); tugevamaitselised värskendavad kurgupastillid (piirnorm 670 mg/kg) ja hingeõhku värskendavad pisimaiustused (piirnorm 2 000 mg/kg).

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa tuleks vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1331/2008, millega kehtestatakse toidu lisaainete, toiduensüümide ning toidu lõhna- ja maitseainete lubade andmise ühtne menetlus (ELT L 354, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  EFSA Journal 2010;8(4):1537.

3

(4)  EFSA Journal 2015;13(6):4146.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1333/2008 II lisa E osa toidugruppi 05.2 „Muud kondiitritooted, sealhulgas hingeõhku värskendavad pisimaiustused“ muudetakse järgmiselt.

| a) | Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult suhkrulisandita kondiitritooted“, asendatakse järgmisega: | „E 960 | Stevioolglükosiidid | 350 | (60) | Ainult suhkrulisandita kondiitritooted
  ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)
  ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid)
  ainult vähendatud energiasisaldusega lagrits
  ainult vähendatud energiasisaldusega nugat
  ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult suhkrulisandita kondiitritooted“, asendatakse järgmisega:

„E 960

Stevioolglükosiidid

350

(60)

Ainult suhkrulisandita kondiitritooted

ainult vähendatud energiasisaldusega kõvad kondiitritooted (kommid ja lutsukommid)

ainult vähendatud energiasisaldusega pehmed kondiitritooted (närimiskommid, puuvilja-kummikommid ja suhkruvahust tooted/vahukommid)

ainult vähendatud energiasisaldusega lagrits

ainult vähendatud energiasisaldusega nugat

ainult vähendatud energiasisaldusega martsipan“.

| b) | Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult tugevamaitselised värskendavad suhkrulisandita kurgupastillid“, asendatakse järgmisega: | „E 960 | Stevioolglükosiidid | 670 | (60) | Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita kurgupastillid“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult tugevamaitselised värskendavad suhkrulisandita kurgupastillid“, asendatakse järgmisega:

„E 960

Stevioolglükosiidid

670

(60)

Ainult tugevamaitselised värskendavad vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita kurgupastillid“.

| c) | Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult hingeõhku värskendavad suhkrulisandita pisimaiustused“, asendatakse järgmisega: | „E 960 | Stevioolglükosiidid | 2 000 | (60) | Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita pisimaiustused“. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

Kanne „E 960 Stevioolglükosiidid“, mis osutab kandele „Ainult hingeõhku värskendavad suhkrulisandita pisimaiustused“, asendatakse järgmisega:

„E 960

Stevioolglükosiidid

2 000

(60)

Ainult hingeõhku värskendavad vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita pisimaiustused“.

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/18

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/336,

27. veebruar 2017,

millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärinevate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 9 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (1) | 7. oktoobril 2016. aastal kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1777 (2) (edaspidi „ajutine määrus“) alusel ajutise dumpinguvastase tollimaksu Euroopa Liitu (edaspidi „liit“) imporditavate legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstoodete suhtes, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata, mis ei ole rullides, on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm (edaspidi „raskplaat“) ning mis pärinevad Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“). |
| --- | --- |

(1)

7. oktoobril 2016. aastal kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1777 (2) (edaspidi „ajutine määrus“) alusel ajutise dumpinguvastase tollimaksu Euroopa Liitu (edaspidi „liit“) imporditavate legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) lehtvaltstoodete suhtes, mis on kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata, mis ei ole rullides, on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm (edaspidi „raskplaat“) ning mis pärinevad Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV“).

2

| (2) | Komisjon algatas 13. veebruaril 2016 uurimise algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu raskplaatide kogutoodangust. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 13. veebruaril 2016 uurimise algatamisteate (edaspidi „algatamisteade“) avaldamisega Euroopa Liidu Teatajas kaebuse alusel, mille esitas 4. jaanuaril 2016. aastal Euroopa Teraseühendus (edaspidi „Eurofer“) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu raskplaatide kogutoodangust.

Euroopa Liidu Teatajas

| (3) | Nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(3)

Nagu märgitud ajutise määruse põhjendustes 28 ja 29, hõlmas dumpingut ja kahju käsitlev uurimine ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015 (edaspidi „uurimisperiood“) ning kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (4) | Komisjon kehtestas Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes registreerimisnõude alates 11. augustist 2016 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1357 (3) (edaspidi „registreerimismäärus“). Impordi registreerimine lõppes ajutiste meetmete kehtestamisega 8. oktoobril 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon kehtestas Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes registreerimisnõude alates 11. augustist 2016 komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1357 (3) (edaspidi „registreerimismäärus“). Impordi registreerimine lõppes ajutiste meetmete kehtestamisega 8. oktoobril 2016.

3

| (5) | Huvitatud isikutel oli märkuste esitamiseks aega 20 päeva alates registreerimise algusest. Ühtegi märkust ei esitatud. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutel oli märkuste esitamiseks aega 20 päeva alates registreerimise algusest. Ühtegi märkust ei esitatud.

1.3.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (6) | Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati („esialgsete järelduste teatavaks tegemine“), esitasid Eurofer, Hiina RV teraseühendus („CISA“), üks Hiina RV eksportiv tootja, ajutise määruse põhjenduses 34 osutatud üks liidu raskplaatide importija („üks importija“) ja järgtööstuse (tuulegeneraatorite mastide) kasutajate ad hoc ühendus kirjalikud teated, milles andsid teada oma seisukoha esialgsete järelduste suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavaks tegemist, mille alusel ajutine dumpinguvastane tollimaks kehtestati („esialgsete järelduste teatavaks tegemine“), esitasid Eurofer, Hiina RV teraseühendus („CISA“), üks Hiina RV eksportiv tootja, ajutise määruse põhjenduses 34 osutatud üks liidu raskplaatide importija („üks importija“) ja järgtööstuse (tuulegeneraatorite mastide) kasutajate ad hoc ühendus kirjalikud teated, milles andsid teada oma seisukoha esialgsete järelduste suhtes.

ad hoc

| (7) | Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Ärakuulamised toimusid ühe Hiina RV eksportiva tootjaga, CISAga ja ühe importijaga. |
| --- | --- |

(7)

Isikutele, kes taotlesid ärakuulamist, anti selleks võimalus. Ärakuulamised toimusid ühe Hiina RV eksportiva tootjaga, CISAga ja ühe importijaga.

| (8) | Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning vajaduse korral käsitles neid allpool. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon vaatas läbi huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused ning vajaduse korral käsitles neid allpool.

| (9) | Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Et kontrollida sõltumatute importijate vastuseid küsimustikule, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse:






  — | Network Steel S.L., Madrid, Hispaania; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. Et kontrollida sõltumatute importijate vastuseid küsimustikule, tehti kontrollkäigud järgmiste isikute valdustesse:

—

Network Steel S.L., Madrid, Hispaania;

| — | Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Saksamaa; |
| --- | --- |

—

Primex Steel Trading GmbH, Düsseldorf, Saksamaa;

| — | Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

Salzgitter Mannesmann International GmbH, Düsseldorf, Saksamaa.

| (10) | Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Hiina RVst pärit raskplaatide liitu suunatud impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). |
| --- | --- |

(10)

Komisjon teatas kõikidele huvitatud isikutele olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada Hiina RVst pärit raskplaatide liitu suunatud impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ning nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuga tagatud summad (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“).

| (11) | Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et esitada lõplike järelduste avalikustamise kohta märkusi. Eurofer, CISA ja üks importija esitasid pärast lõplike järelduste avalikustamist ning ärakuulamise ajal oma kirjalikud teated. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse. |
| --- | --- |

(11)

Kõigile huvitatud isikutele anti aega, et esitada lõplike järelduste avalikustamise kohta märkusi. Eurofer, CISA ja üks importija esitasid pärast lõplike järelduste avalikustamist ning ärakuulamise ajal oma kirjalikud teated. Huvitatud isikute esitatud märkusi kaaluti ja võeti vajaduse korral arvesse.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (12) | CISA oli seisukohal, et valim, millesse kuuluvad liidu tootjad, kelle müük moodustab 28,5 % liidu tootmisharu kogumüügist, on liiga väike ega hõlma piisavalt müüki. |
| --- | --- |

(12)

CISA oli seisukohal, et valim, millesse kuuluvad liidu tootjad, kelle müük moodustab 28,5 % liidu tootmisharu kogumüügist, on liiga väike ega hõlma piisavalt müüki.

| (13) | Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 12, moodustati liidu tootjate valim uurimisperioodi suurima müügimahu põhjal liidus, mida sai ettenähtud ajavahemiku jooksul põhjendatult analüüsida. |
| --- | --- |

(13)

Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 12, moodustati liidu tootjate valim uurimisperioodi suurima müügimahu põhjal liidus, mida sai ettenähtud ajavahemiku jooksul põhjendatult analüüsida.

| (14) | Juba seetõttu tuleb see väide tagasi lükata. Nagu märgitud põhjenduses 197 allpool, esineb peaaegu täielik kokkulangevus valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate eksporditud tooteliikide ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud tooteliikide vahel: üle 90 % (mahu põhjal) ja ligikaudu 70 % (toote kontrollnumbri põhjal; kontrollnumbrit kasutatakse tooteliikide eristamiseks uurimise käigus). |
| --- | --- |

(14)

Juba seetõttu tuleb see väide tagasi lükata. Nagu märgitud põhjenduses 197 allpool, esineb peaaegu täielik kokkulangevus valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate eksporditud tooteliikide ja valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud tooteliikide vahel: üle 90 % (mahu põhjal) ja ligikaudu 70 % (toote kontrollnumbri põhjal; kontrollnumbrit kasutatakse tooteliikide eristamiseks uurimise käigus).

| (15) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis CISA selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal ning teatas, et on väga raske uskuda toote kontrollnumbrite vahelist peaaegu täielikku kokkulangevust, kuna kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ei müü suuremat osa nende kontrollnumbrite alla kuuluvatest toodetest. Komisjon märgib, et seejärel kontrolliti toote kontrollnumbrite kokkulangevust uuesti ja leiti, et põhjenduses 14 esitatud protsendid on õiged. |
| --- | --- |

(15)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis CISA selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal ning teatas, et on väga raske uskuda toote kontrollnumbrite vahelist peaaegu täielikku kokkulangevust, kuna kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ei müü suuremat osa nende kontrollnumbrite alla kuuluvatest toodetest. Komisjon märgib, et seejärel kontrolliti toote kontrollnumbrite kokkulangevust uuesti ja leiti, et põhjenduses 14 esitatud protsendid on õiged.

| (16) | Komisjon märgib, et antud kontekstis tähendab kokkulangevus seda, et iga konkreetse toote kontrollnumbri alla kuuluva tooteliigi kohta, mida Hiinast ekspordib valimisse kaasatud eksportiv tootja, on vähemalt üks sama toote kontrollnumbriga tooteliigi tehing, mille teeb valimisse kaasatud liidu tootja. 90 % mahuline kokkulangevus tähendab, et 90 % valimisse kaasatud Hiinast pärit eksportiva tootja olulistest tehingutest uurimisperioodil kuulub toote kontrollnumbri alla, mille puhul on valimisse kaasatud liidu tootja teinud vähemalt ühe tehingu. 70 % toote kontrollnumbriline kokkulangevus tähendab, et 70 % konkreetse toote kontrollnumbri all imporditavate tooteliikide kohta on vähemalt üks samasugune tehing, mille on teinud valimisse kaasatud liidu tootja. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon märgib, et antud kontekstis tähendab kokkulangevus seda, et iga konkreetse toote kontrollnumbri alla kuuluva tooteliigi kohta, mida Hiinast ekspordib valimisse kaasatud eksportiv tootja, on vähemalt üks sama toote kontrollnumbriga tooteliigi tehing, mille teeb valimisse kaasatud liidu tootja. 90 % mahuline kokkulangevus tähendab, et 90 % valimisse kaasatud Hiinast pärit eksportiva tootja olulistest tehingutest uurimisperioodil kuulub toote kontrollnumbri alla, mille puhul on valimisse kaasatud liidu tootja teinud vähemalt ühe tehingu. 70 % toote kontrollnumbriline kokkulangevus tähendab, et 70 % konkreetse toote kontrollnumbri all imporditavate tooteliikide kohta on vähemalt üks samasugune tehing, mille on teinud valimisse kaasatud liidu tootja.

| (17) | Komisjon järeldab seega, et liidu tootjate valim on esinduslik, isegi kui ei piisa asjaolust, et see moodustati suurima müügimahu põhjal, mida võiks põhjendatult uurida. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon järeldab seega, et liidu tootjate valim on esinduslik, isegi kui ei piisa asjaolust, et see moodustati suurima müügimahu põhjal, mida võiks põhjendatult uurida.

| (18) | Kuna valimi moodustamise meetodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 11–24 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(18)

Kuna valimi moodustamise meetodi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 11–24 sätestatud esialgsed järeldused.

1.5.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (19) | Ajutise määruse põhjenduses 25 on märgitud, et Hiina RV seitse eksportivat tootjat teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel. |
| --- | --- |

(19)

Ajutise määruse põhjenduses 25 on märgitud, et Hiina RV seitse eksportivat tootjat teatasid, et nad soovivad taotleda individuaalset kontrollimist alusmääruse artikli 17 lõike 3 alusel.

| (20) | Kuigi ükski neist eksportivatest tootjatest ei vastanud küsimustikule ja seega oldi seisukohal, et ühtegi taotlust ei saadud, saatis üks neist seitsmest eksportivast tootjast tagasi turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja taotles pärast ajutise määruse avaldamist, et komisjon hindaks tema turumajandusliku kohtlemise taotlust. |
| --- | --- |

(20)

Kuigi ükski neist eksportivatest tootjatest ei vastanud küsimustikule ja seega oldi seisukohal, et ühtegi taotlust ei saadud, saatis üks neist seitsmest eksportivast tootjast tagasi turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi ja taotles pärast ajutise määruse avaldamist, et komisjon hindaks tema turumajandusliku kohtlemise taotlust.

| (21) | Arvestades asjaolu, et nimetatud eksportiv tootja ei tagastanud küsimustikku, lükati äriühingu individuaalse kontrollimise taotlus tagasi, sest eksportiv tootja ei ole tõendanud, et ta täidab individuaalseks kontrollimiseks seatud tingimusi. Neid asjaolusid arvesse võttes teatati, et ainult turumajandusliku kohtlemise vormi esitamisest ei piisa taotluse toetamiseks. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga d ei hinnanud komisjon turumajandusliku kohtlemise taotlust, sest eksportivat tootjat ei olnud valimisse kaasatud ja ta ei olnud edukalt taotlenud individuaalset kontrollimist. |
| --- | --- |

(21)

Arvestades asjaolu, et nimetatud eksportiv tootja ei tagastanud küsimustikku, lükati äriühingu individuaalse kontrollimise taotlus tagasi, sest eksportiv tootja ei ole tõendanud, et ta täidab individuaalseks kontrollimiseks seatud tingimusi. Neid asjaolusid arvesse võttes teatati, et ainult turumajandusliku kohtlemise vormi esitamisest ei piisa taotluse toetamiseks. Kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga d ei hinnanud komisjon turumajandusliku kohtlemise taotlust, sest eksportivat tootjat ei olnud valimisse kaasatud ja ta ei olnud edukalt taotlenud individuaalset kontrollimist.

| (22) | Kuna individuaalse kontrollimise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 25 sätestatud esialgsed järeldused. |
| --- | --- |

(22)

Kuna individuaalse kontrollimise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjenduses 25 sätestatud esialgsed järeldused.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (23) | Ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31 on sätestatud vaatlusaluse toote esialgne määratlus. |
| --- | --- |

(23)

Ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31 on sätestatud vaatlusaluse toote esialgne määratlus.

| (24) | Ajutise määruse põhjendustes 34 ja 41 on esitatud ühe importija väited ning komisjonis nendele väidetele antud hinnang seoses toote määratlusega. |
| --- | --- |

(24)

Ajutise määruse põhjendustes 34 ja 41 on esitatud ühe importija väited ning komisjonis nendele väidetele antud hinnang seoses toote määratlusega.

| (25) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitasid üks importija ja CISA samal teemal täiendavaid väiteid, mille kohaselt tuleks teatavad tooteliigid, st






  — | karkassiteras, mis kuulub teraseklassi S500 või kõrgemasse teraseklassi; |
| --- | --- | --- |

(25)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist esitasid üks importija ja CISA samal teemal täiendavaid väiteid, mille kohaselt tuleks teatavad tooteliigid, st

—

karkassiteras, mis kuulub teraseklassi S500 või kõrgemasse teraseklassi;

| — | karastatud, jahutatud ja kuumutatud teras; |
| --- | --- |

—

karastatud, jahutatud ja kuumutatud teras;

| — | torude teras; |
| --- | --- |

—

torude teras;

| — | abrasioonikindel teras; |
| --- | --- |

—

abrasioonikindel teras;

| — | muu teras (4) |
| --- | --- |

—

muu teras (4)

4

| — | ja kõik raskplaadid paksusega üle 150 mm, |
| --- | --- |

—

ja kõik raskplaadid paksusega üle 150 mm,

mida nad nimetavad eriraskplaatideks, toote määratlusest välja jätta.

| (26) | Komisjon märgib, et nii eriraskplaate kui ka teisi raskplaate saab valmistada mõõtude alusel, seega ei ole see oluline kriteerium nende eristamiseks. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon märgib, et nii eriraskplaate kui ka teisi raskplaate saab valmistada mõõtude alusel, seega ei ole see oluline kriteerium nende eristamiseks.

| (27) | Määratlusest välja jätmise toetuseks esitati mitu väidet, mida analüüsitakse ühekaupa allpool. |
| --- | --- |

(27)

Määratlusest välja jätmise toetuseks esitati mitu väidet, mida analüüsitakse ühekaupa allpool.

| (28) | Alustuseks tuletab komisjon meelde, et kohtupraktika kohaselt ei ole ei alusmääruses ega WTO dumpinguvastases lepingus määratletud mõiste „vaatlusalune toode“ ulatust. Kohus leiab seega, et komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus vaatlusaluse toote määratlemisel. Eelkõige ei ole kõnealuse toote homogeensuse ega sarnasuse nõuet. Liidu kohus leidis, et pigem on oluline, kas kõik kõnealused tooted on samasuguste füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega. Üldkohus on samuti leidnud, et lõppkasutus ja asendatavus võivad olla olulised kriteeriumid. |
| --- | --- |

(28)

Alustuseks tuletab komisjon meelde, et kohtupraktika kohaselt ei ole ei alusmääruses ega WTO dumpinguvastases lepingus määratletud mõiste „vaatlusalune toode“ ulatust. Kohus leiab seega, et komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus vaatlusaluse toote määratlemisel. Eelkõige ei ole kõnealuse toote homogeensuse ega sarnasuse nõuet. Liidu kohus leidis, et pigem on oluline, kas kõik kõnealused tooted on samasuguste füüsikaliste ja tehniliste põhiomadustega. Üldkohus on samuti leidnud, et lõppkasutus ja asendatavus võivad olla olulised kriteeriumid.

| (29) | Komisjon esitab käesoleval juhul kõigepealt nende kriteeriumide analüüsi ja seejärel selgitab, kuidas ta otsustas selle alusel kasutada oma ulatuslikku kaalutlusõigust. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon esitab käesoleval juhul kõigepealt nende kriteeriumide analüüsi ja seejärel selgitab, kuidas ta otsustas selle alusel kasutada oma ulatuslikku kaalutlusõigust.

2.1.1.   Füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste erinevused

Füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste erinevused

| (30) | Üks importija väitis, et eriraskplaati on võimalik tavaraskplaadist lihtsalt eristada selle keemiliste omaduste, näiteks süsinikusisalduse, ja füüsikaliste omaduste, näiteks voolavuspiiri või Brinelli kõvadusarvu, ning tehniliste omaduste, näiteks kategooriate või paksuse põhjal. |
| --- | --- |

(30)

Üks importija väitis, et eriraskplaati on võimalik tavaraskplaadist lihtsalt eristada selle keemiliste omaduste, näiteks süsinikusisalduse, ja füüsikaliste omaduste, näiteks voolavuspiiri või Brinelli kõvadusarvu, ning tehniliste omaduste, näiteks kategooriate või paksuse põhjal.

| (31) | CISA väitis, et kõige olulisem kriteerium (ekspordi mahu järgi) eriraskplaadi eristamiseks on plaadi paksus ja see hõlmab üle poole toote määratlusest välja jäetavatest toodetest. CISA tugines toote määratlusest väljajätmise väite esitamisel toote kontrollnumbritele, mida uurimise eesmärgil kasutatakse eri tooteliikide rühmitamiseks. |
| --- | --- |

(31)

CISA väitis, et kõige olulisem kriteerium (ekspordi mahu järgi) eriraskplaadi eristamiseks on plaadi paksus ja see hõlmab üle poole toote määratlusest välja jäetavatest toodetest. CISA tugines toote määratlusest väljajätmise väite esitamisel toote kontrollnumbritele, mida uurimise eesmärgil kasutatakse eri tooteliikide rühmitamiseks.

| (32) | Toote kontrollnumbreid kasutatakse selleks, et tagada võrreldavate kulude ja hindadega toodete võrdlemine – sellest ei nähtu toote kasutus ega selle asendatavus. Paksus ei näita ka midagi toote füüsikaliste, keemiliste ega tehniliste omaduste kohta. Eelkõige ei suutnud ükski huvitatud isikutest tõendada, et 155 mm paksusega raskplaadi lõppkasutus ei ole sama mis 145 mm raskplaadil ning et esimest ei saa viimati mainituga asendada, kusjuures kõik muud näitajad on samad. |
| --- | --- |

(32)

Toote kontrollnumbreid kasutatakse selleks, et tagada võrreldavate kulude ja hindadega toodete võrdlemine – sellest ei nähtu toote kasutus ega selle asendatavus. Paksus ei näita ka midagi toote füüsikaliste, keemiliste ega tehniliste omaduste kohta. Eelkõige ei suutnud ükski huvitatud isikutest tõendada, et 155 mm paksusega raskplaadi lõppkasutus ei ole sama mis 145 mm raskplaadil ning et esimest ei saa viimati mainituga asendada, kusjuures kõik muud näitajad on samad.

| (33) | Veelgi enam, kuigi eespool põhjenduses 30 osutatud eriomaduste vahel võib tõepoolest olla spetsiifilisi erinevusi, ei tõenda see siiski seda, et eriraskplaadil ei ole tavaraskplaadiga samu põhiomadusi. |
| --- | --- |

(33)

Veelgi enam, kuigi eespool põhjenduses 30 osutatud eriomaduste vahel võib tõepoolest olla spetsiifilisi erinevusi, ei tõenda see siiski seda, et eriraskplaadil ei ole tavaraskplaadiga samu põhiomadusi.

| (34) | Eurofer palus jätta toote määratluse muutmata ning toetas komisjoni põhjendusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 36 ja 41. |
| --- | --- |

(34)

Eurofer palus jätta toote määratluse muutmata ning toetas komisjoni põhjendusi, mis on esitatud ajutise määruse põhjendustes 36 ja 41.

| (35) | Ta lisas, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import hõlmab mitmesuguse klassi ja mõõtmetega terast ning nii legeerterasest kui ka legeerimata terasest raskplaate. Viimaseks märkis ta, et vaatlusaluse toote määratlusse kuuluvate toodete „homogeensuse või sarnasuse kohta puuduvad konkreetsed nõuded“. |
| --- | --- |

(35)

Ta lisas, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import hõlmab mitmesuguse klassi ja mõõtmetega terast ning nii legeerterasest kui ka legeerimata terasest raskplaate. Viimaseks märkis ta, et vaatlusaluse toote määratlusse kuuluvate toodete „homogeensuse või sarnasuse kohta puuduvad konkreetsed nõuded“.

| (36) | Komisjon märgib, et dumpinguvastase uurimise käigus on tavaline, et toote määratlus hõlmab sadu või isegi tuhandeid tooteliike, mis ei ole identsed ega homogeensed, kuid on teatavate põhiomaduste poolest siiski sarnased nagu ka käesolevas uurimises. |
| --- | --- |

(36)

Komisjon märgib, et dumpinguvastase uurimise käigus on tavaline, et toote määratlus hõlmab sadu või isegi tuhandeid tooteliike, mis ei ole identsed ega homogeensed, kuid on teatavate põhiomaduste poolest siiski sarnased nagu ka käesolevas uurimises.

| (37) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasid CISA, Eurofer ja üks importija selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal:






  (a) | CISA ei esitanud ühtegi uut sisulist argumenti. |
| --- | --- | --- |

(37)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasid CISA, Eurofer ja üks importija selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal:

(a)

CISA ei esitanud ühtegi uut sisulist argumenti.

| (b) | Üks importija väitis, et eriraskplaadil ja tavaraskplaadil ei ole samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning asjaolu, et raskplaate saab valmistada mõõtude alusel, ei saa muuta tühiseks eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vahelist eristamist paksuse järgi.
  Seda arvestades osutas see importija kolmele varasemale dumpinguvastasele juhtumile, kus mõõtusid kasutati uurimisaluse toote määratlemiseks, näiteks maksimaalne ristlõige (Hiina RVst ja Ukrainast pärit terastrossid ja -kaablid) (5), teatav paksus koos teatava laiusega (Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina RVst pärit alumiiniumfoolium) (6) või viitamine füüsikalistele ja keemilistele omadustele (Hiina RVst pärit korrosioonikindel teras) (7).
  Selle põhjal järeldas importija, et komisjon võiks osutada 150 mm paksusele, et eristada eriraskplaati tavaraskplaadist. |
| --- | --- |

(b)

Üks importija väitis, et eriraskplaadil ja tavaraskplaadil ei ole samad füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused ning asjaolu, et raskplaate saab valmistada mõõtude alusel, ei saa muuta tühiseks eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vahelist eristamist paksuse järgi.

Seda arvestades osutas see importija kolmele varasemale dumpinguvastasele juhtumile, kus mõõtusid kasutati uurimisaluse toote määratlemiseks, näiteks maksimaalne ristlõige (Hiina RVst ja Ukrainast pärit terastrossid ja -kaablid) (5), teatav paksus koos teatava laiusega (Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina RVst pärit alumiiniumfoolium) (6) või viitamine füüsikalistele ja keemilistele omadustele (Hiina RVst pärit korrosioonikindel teras) (7).

5

6

7

Selle põhjal järeldas importija, et komisjon võiks osutada 150 mm paksusele, et eristada eriraskplaati tavaraskplaadist.

| (c) | Eurofer väitis vastupidist, et kõikidel raskplaatidel on sarnased füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, kõik raskplaadid on valmistatud lehtvaltsitud terasest, need on lehtedena (mitte rullides) ning nende mõõdud on sarnased vaatlusaluse toote määratluses esitatud mõõtudega.
  Seda arvestades osutas Eurofer kolmele eelmisele dumpinguvastasele juhtumile terasetööstuses, kui uurimisalune toode määrati ühte klassi olenemata selle paksusest või teraseklassist (Bulgaariast, Indiast, Lõuna-Aafrikast, Taiwanist ja Jugoslaaviast pärit kuumvaltsitud lehttooted) (8), olenemata kõikide tooteliikide hulgas eksisteerivast laialdasest tootevalikust (Indiast pärit roostevaba terastraat) (9) või vaatamata erinevustele rauaskaos või müratasemes (Hiina RVst, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaalt ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted) (10).
  Eurofer osutas lisaks juhtumitele teistes tootmisharudes, näiteks Hiina RVst pärit päikesepaneelidele ning Hiina RVst ja Vietnamist pärit jalanõudele, mille puhul leiti, et erinevate omadustega tooted kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.
  Viimasena märkis Eurofer, et Esimese Astme Kohus (11) sedastas, et komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus samasuguse toote määratlemisel. |
| --- | --- |

(c)

Eurofer väitis vastupidist, et kõikidel raskplaatidel on sarnased füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused, kõik raskplaadid on valmistatud lehtvaltsitud terasest, need on lehtedena (mitte rullides) ning nende mõõdud on sarnased vaatlusaluse toote määratluses esitatud mõõtudega.

Seda arvestades osutas Eurofer kolmele eelmisele dumpinguvastasele juhtumile terasetööstuses, kui uurimisalune toode määrati ühte klassi olenemata selle paksusest või teraseklassist (Bulgaariast, Indiast, Lõuna-Aafrikast, Taiwanist ja Jugoslaaviast pärit kuumvaltsitud lehttooted) (8), olenemata kõikide tooteliikide hulgas eksisteerivast laialdasest tootevalikust (Indiast pärit roostevaba terastraat) (9) või vaatamata erinevustele rauaskaos või müratasemes (Hiina RVst, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaalt ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavad elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstooted) (10).

8

9

10

Eurofer osutas lisaks juhtumitele teistes tootmisharudes, näiteks Hiina RVst pärit päikesepaneelidele ning Hiina RVst ja Vietnamist pärit jalanõudele, mille puhul leiti, et erinevate omadustega tooted kuuluvad vaatlusaluse toote määratluse alla.

Viimasena märkis Eurofer, et Esimese Astme Kohus (11) sedastas, et komisjonil on ulatuslik kaalutlusõigus samasuguse toote määratlemisel.

11

| (38) | Pidades silmas eeltoodud kommentaare, märgib komisjon, et nagu paljude uurimiste puhul hõlmab vaatlusaluse toote määratlus paljusid tooteliike, millel on samasugused või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest tähendada seda, et hõlmatakse palju erinevaid tooteliike. |
| --- | --- |

(38)

Pidades silmas eeltoodud kommentaare, märgib komisjon, et nagu paljude uurimiste puhul hõlmab vaatlusaluse toote määratlus paljusid tooteliike, millel on samasugused või sarnased füüsikalised, tehnilised ja keemilised põhiomadused. Asjaolu, et need omadused võivad tooteliigiti varieeruda, võib tõepoolest tähendada seda, et hõlmatakse palju erinevaid tooteliike.

| (39) | Komisjon märgib lisaks, et ehkki raskplaatide erinevad liigid on erineva paksusega, teraseklassiga jne, ei suutnud CISA ja üks importija demonstreerida, esitada ühtegi tõendit ega sisulist argumenti selle kohta, et 150 mm paksus oleks kohane erinevus eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vahel füüsikalistel, keemilistel ja tehnilistel põhjustel või lõppkasutuse ja asendatavuse tõttu (vt punkt 2.1.2 allpool). |
| --- | --- |

(39)

Komisjon märgib lisaks, et ehkki raskplaatide erinevad liigid on erineva paksusega, teraseklassiga jne, ei suutnud CISA ja üks importija demonstreerida, esitada ühtegi tõendit ega sisulist argumenti selle kohta, et 150 mm paksus oleks kohane erinevus eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vahel füüsikalistel, keemilistel ja tehnilistel põhjustel või lõppkasutuse ja asendatavuse tõttu (vt punkt 2.1.2 allpool).

| (40) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et eriraskplaadil ja tavaraskplaadil on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused. |
| --- | --- |

(40)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et eriraskplaadil ja tavaraskplaadil on samasugused füüsikalised, keemilised ja tehnilised põhiomadused.

2.1.2.   Erinev lõppkasutus ja asendatavus

Erinev lõppkasutus ja asendatavus

| (41) | CISA ja importija väitsid ka seda, et imporditavate eriraskplaatide lõppkasutus on täiesti teistsugune ning et neid ei ole võimalik tavaraskplaatidega asendada. CISA väitis, et eriraskplaadi import on suunatud üksnes liidu metallitööstusele, mis sõltub sellisest impordist. |
| --- | --- |

(41)

CISA ja importija väitsid ka seda, et imporditavate eriraskplaatide lõppkasutus on täiesti teistsugune ning et neid ei ole võimalik tavaraskplaatidega asendada. CISA väitis, et eriraskplaadi import on suunatud üksnes liidu metallitööstusele, mis sõltub sellisest impordist.

| (42) | Samas märkis üks importija, et eriraskplaati kasutatakse paljudes tootmisharudes, sealhulgas kaevandus- ja pinnasetööde seadmetes, kraanades ja tõsteseadmetes, sillakonstruktsioonides, tuulegeneraatorite mastides, energeetikasektoris jm. |
| --- | --- |

(42)

Samas märkis üks importija, et eriraskplaati kasutatakse paljudes tootmisharudes, sealhulgas kaevandus- ja pinnasetööde seadmetes, kraanades ja tõsteseadmetes, sillakonstruktsioonides, tuulegeneraatorite mastides, energeetikasektoris jm.

| (43) | Lisaks ei andnud eespool põhjenduses 40 toodud väite toetamiseks endast teada ei liidu kasutajad ega eespool põhjendustes 41 ja 42 osutatud tootmisharud. Vastupidi, eelkõige seoses tuulegeneraatoritega näitavad importija ja teiste huvitatud isikute esitatud tõendid, et tuulegeneraatorite mastide tootjad ostavad raskplaati, mis ei kuulu eriraskplaadi määratluse alla, nagu teatasid importija ja CISA, vaid pigem nende tavaraskplaadi määratluse alla. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks ei andnud eespool põhjenduses 40 toodud väite toetamiseks endast teada ei liidu kasutajad ega eespool põhjendustes 41 ja 42 osutatud tootmisharud. Vastupidi, eelkõige seoses tuulegeneraatoritega näitavad importija ja teiste huvitatud isikute esitatud tõendid, et tuulegeneraatorite mastide tootjad ostavad raskplaati, mis ei kuulu eriraskplaadi määratluse alla, nagu teatasid importija ja CISA, vaid pigem nende tavaraskplaadi määratluse alla.

| (44) | Komisjon märgib, et eriraskplaadi lõppkasutus võib tõepoolest olla väga erinev. Kuid huvitatud isikud ei ole esitanud üksikasjalikke tõendeid (näiteks kasutajatele esitatud arved nendes tootmisharudes, mis näitaks, et need tootmisharud tegelikult neid tooteid kasutavad), mis oleks komisjonil võimaldanud hinnata, kas eriraskplaadi ja tavaraskplaadi lõppkasutus on erinev või tegelikult saab enamik lõppkasutajaid või saavad kõik lõppkasutajad ühte teisega asendada. Seega ei esitatud tõendeid ka selle kohta, et eriraskplaati ei saa asendada teist liiki raskplaadiga. |
| --- | --- |

(44)

Komisjon märgib, et eriraskplaadi lõppkasutus võib tõepoolest olla väga erinev. Kuid huvitatud isikud ei ole esitanud üksikasjalikke tõendeid (näiteks kasutajatele esitatud arved nendes tootmisharudes, mis näitaks, et need tootmisharud tegelikult neid tooteid kasutavad), mis oleks komisjonil võimaldanud hinnata, kas eriraskplaadi ja tavaraskplaadi lõppkasutus on erinev või tegelikult saab enamik lõppkasutajaid või saavad kõik lõppkasutajad ühte teisega asendada. Seega ei esitatud tõendeid ka selle kohta, et eriraskplaati ei saa asendada teist liiki raskplaadiga.

| (45) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasid CISA, importija ja Eurofer selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal. CISA ei esitanud uusi väiteid. Importija väitis, et raskplaadi kasutus sõltub kalkuleeritud struktuursetest väärtustest ja mehaanilisest mõjust (seotud füüsikaliste ja keemiliste omadustega) ning kaubanduslikest teguritest (seotud hinna ja tootmisprotsessi kuludega). |
| --- | --- |

(45)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasid CISA, importija ja Eurofer selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal. CISA ei esitanud uusi väiteid. Importija väitis, et raskplaadi kasutus sõltub kalkuleeritud struktuursetest väärtustest ja mehaanilisest mõjust (seotud füüsikaliste ja keemiliste omadustega) ning kaubanduslikest teguritest (seotud hinna ja tootmisprotsessi kuludega).

| (46) | Oma väidete toetuseks osutasid nad:






  (a) | Saksamaa Terasetootjate Liidu dokumendile, kus osutatakse kaalu, tiheduse, tugevuse ja teraseklassi korrelatsioonile; |
| --- | --- | --- |

(46)

Oma väidete toetuseks osutasid nad:

(a)

Saksamaa Terasetootjate Liidu dokumendile, kus osutatakse kaalu, tiheduse, tugevuse ja teraseklassi korrelatsioonile;

| (b) | liidu tootjate hinnapoliitikale, mille puhul kohaldatakse 120 mm raskplaadi suhtes paksuse lisamaksu; |
| --- | --- |

(b)

liidu tootjate hinnapoliitikale, mille puhul kohaldatakse 120 mm raskplaadi suhtes paksuse lisamaksu;

| (c) | võrdlusele raskplaadi kahe tootmistehnoloogia vahel: valuplokkidest (kulukam) ja pidevvalu slääbidest (vähem kulukas); |
| --- | --- |

(c)

võrdlusele raskplaadi kahe tootmistehnoloogia vahel: valuplokkidest (kulukam) ja pidevvalu slääbidest (vähem kulukas);

| (d) | asjaolule, et Hiina RVs on maksimaalne slääbi paksus 400 mm, mis tähendab, et paksema kui 200 mm raskplaadi tootmiseks on toormaterjalina vaja valuplokke (viitab kulukamale protsessile); |
| --- | --- |

(d)

asjaolule, et Hiina RVs on maksimaalne slääbi paksus 400 mm, mis tähendab, et paksema kui 200 mm raskplaadi tootmiseks on toormaterjalina vaja valuplokke (viitab kulukamale protsessile);

| (e) | asjaolule, et osa liidu tootjaid ekspordib spetsiaalse klassiga raskplaati Hiina RVsse. |
| --- | --- |

(e)

asjaolule, et osa liidu tootjaid ekspordib spetsiaalse klassiga raskplaati Hiina RVsse.

| (47) | Komisjon märgib, et nii CISA kui ka importija ei esitanud ühtegi tõendit selle kinnituseks, et eriraskplaati ja tavaraskplaati eristatakse objektiivselt selle järgi, kas see plaat on paksusega üle või alla 150 mm. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon märgib, et nii CISA kui ka importija ei esitanud ühtegi tõendit selle kinnituseks, et eriraskplaati ja tavaraskplaati eristatakse objektiivselt selle järgi, kas see plaat on paksusega üle või alla 150 mm.

| (48) | Lisaks ei ole esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et raskplaatide külgnevate segmentide puhul ei ole kattuvust ega konkurentsi, näiteks 155 mm ja 145 mm paksusega plaatide vahel. Vastupidi, importija esitatud mitmelt arvelt on näha, et tavaraskplaati ja eriraskplaati müüdi sama arve alusel samale tarbijale. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks ei ole esitatud ühtegi tõendit selle kohta, et raskplaatide külgnevate segmentide puhul ei ole kattuvust ega konkurentsi, näiteks 155 mm ja 145 mm paksusega plaatide vahel. Vastupidi, importija esitatud mitmelt arvelt on näha, et tavaraskplaati ja eriraskplaati müüdi sama arve alusel samale tarbijale.

| (49) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis importija veel, et komisjon võiks luua uue TARICi koodi, et teha vahet tavaraskplaadi ja eriraskplaadi vahel, viidates nende füüsikalistele ja keemilistele omadustele ning paksusele. See isik soovitas veel ametlikku nõuet, et tollikontrollis tuleb esitada eespool kirjeldatud erinevuse kinnituseks sõltumatu uuringufirma kontrolliaruanne. |
| --- | --- |

(49)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis importija veel, et komisjon võiks luua uue TARICi koodi, et teha vahet tavaraskplaadi ja eriraskplaadi vahel, viidates nende füüsikalistele ja keemilistele omadustele ning paksusele. See isik soovitas veel ametlikku nõuet, et tollikontrollis tuleb esitada eespool kirjeldatud erinevuse kinnituseks sõltumatu uuringufirma kontrolliaruanne.

| (50) | Kuna eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vaheline eristuspiir ehk paksus 150 mm ei ole nõuetekohaselt põhjendatud, ei ole vaja käsitleda importija esitatud väidet tollikoodide määratlemise ja ametliku kontrolli kohta. Komisjon nõustub siiski, et tehnilisest seisukohast on põhimõtteliselt võimalik teatud tooteid toote määratlusest välja arvata. Otsustav küsimus on siiski, kas selline väljaarvamine on põhjendatud, olgu õiguslikel, majanduslikel või poliitilistel kaalutlustel (vt selle kohta järgmist osa). |
| --- | --- |

(50)

Kuna eriraskplaadi ja tavaraskplaadi vaheline eristuspiir ehk paksus 150 mm ei ole nõuetekohaselt põhjendatud, ei ole vaja käsitleda importija esitatud väidet tollikoodide määratlemise ja ametliku kontrolli kohta. Komisjon nõustub siiski, et tehnilisest seisukohast on põhimõtteliselt võimalik teatud tooteid toote määratlusest välja arvata. Otsustav küsimus on siiski, kas selline väljaarvamine on põhjendatud, olgu õiguslikel, majanduslikel või poliitilistel kaalutlustel (vt selle kohta järgmist osa).

| (51) | Importija esitas lõplike järelduste kommentaarides mitu anonüümset arvet ja kirjeldas neid kui tema teostatud eriraskplaatide müüki kasutajatele sellistes tootmisharudes nagu kaevandamine, pinnasetööde masinad, kraanad ja tõsteseadmed, sillaehitus, tuulegeneraatorite mastid, energeetikasektor jne. Importija nõustus ka andmete kontrollimiseks komisjoni kehtestatud korraga. |
| --- | --- |

(51)

Importija esitas lõplike järelduste kommentaarides mitu anonüümset arvet ja kirjeldas neid kui tema teostatud eriraskplaatide müüki kasutajatele sellistes tootmisharudes nagu kaevandamine, pinnasetööde masinad, kraanad ja tõsteseadmed, sillaehitus, tuulegeneraatorite mastid, energeetikasektor jne. Importija nõustus ka andmete kontrollimiseks komisjoni kehtestatud korraga.

| (52) | Komisjon leiab, et sellist tõestamist ei ole antud juhul vaja. Arvestades ettepaneku hilist ajastust, oleks olnud väga raske kui mitte võimatu seda ellu viia. |
| --- | --- |

(52)

Komisjon leiab, et sellist tõestamist ei ole antud juhul vaja. Arvestades ettepaneku hilist ajastust, oleks olnud väga raske kui mitte võimatu seda ellu viia.

| (53) | Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 47, nähtus mitmest importija esitatud arvest, et nii tavaraskplaati kui ka eriraskplaati müüdi sama arve alusel samale tarbijale. See näitab selgelt, et samad tarbijad saavad kasutada ja kasutavad mõlemat liiki raskplaate. |
| --- | --- |

(53)

Siiski, nagu on märgitud põhjenduses 47, nähtus mitmest importija esitatud arvest, et nii tavaraskplaati kui ka eriraskplaati müüdi sama arve alusel samale tarbijale. See näitab selgelt, et samad tarbijad saavad kasutada ja kasutavad mõlemat liiki raskplaate.

| (54) | Importija viitas oma kommentaarides lõplike järelduste kohta ka Stahl-Informations-Zentrumi dokumendile, milles kirjeldatakse raskplaadi erinevaid kasutusi. Komisjon võtab seda aruannet igati arvesse ja on teadlik raskplaadi erinevatest kasutustest. Siiski, nagu on märgitud eespool põhjenduses 44, ei esitatud tõendeid selle kohta, et eriraskplaati ei saa asendada teist liiki raskplaadiga. |
| --- | --- |

(54)

Importija viitas oma kommentaarides lõplike järelduste kohta ka Stahl-Informations-Zentrumi dokumendile, milles kirjeldatakse raskplaadi erinevaid kasutusi. Komisjon võtab seda aruannet igati arvesse ja on teadlik raskplaadi erinevatest kasutustest. Siiski, nagu on märgitud eespool põhjenduses 44, ei esitatud tõendeid selle kohta, et eriraskplaati ei saa asendada teist liiki raskplaadiga.

| (55) | Viimasena osutas importija oma kommentaarides lõplike järelduste kohta Austraaliast ja Ameerika Ühendriikidest pärit raskplaatide suhtes kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele, milles teatud tooteliigid arvati välja nende klassi ja paksuse põhjal. |
| --- | --- |

(55)

Viimasena osutas importija oma kommentaarides lõplike järelduste kohta Austraaliast ja Ameerika Ühendriikidest pärit raskplaatide suhtes kehtestatud dumpinguvastastele meetmetele, milles teatud tooteliigid arvati välja nende klassi ja paksuse põhjal.

| (56) | Komisjon märgib siiski, et need väljaarvamised toimusid menetluse alguses ja asjaomaste otsuste põhjuseid ei ole esitatud. Igal juhul ei mõjuta teiste WTO liikmete otsused olukorda liidus. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon märgib siiski, et need väljaarvamised toimusid menetluse alguses ja asjaomaste otsuste põhjuseid ei ole esitatud. Igal juhul ei mõjuta teiste WTO liikmete otsused olukorda liidus.

| (57) | Eurofer väitis oma kommentaarides lõplike järelduste kohta, et importija ja CISA määratud eriraskplaadi klasside määratlus põhineb vaid nende endi meelevaldsel klassifikatsioonil. Selle kirjeldamiseks esitas Eurofer kaks näidet, mis kinnitavad eespool põhjenduses 47 esitatud komisjoni järeldust:






  (a) | karkassiterase, mis kuulub teraseklassi S500 või kõrgemasse teraseklassi, on need isikud klassifitseerinud kui eriraskplaadi, samas kui laevaehitusterase AQ51 on need isikud klassifitseerinud kui tavaraskplaadi, olgugi et mõlemal teraseklassil on sama voolavuspiir ja tõmbetugevus; |
| --- | --- | --- |

(57)

Eurofer väitis oma kommentaarides lõplike järelduste kohta, et importija ja CISA määratud eriraskplaadi klasside määratlus põhineb vaid nende endi meelevaldsel klassifikatsioonil. Selle kirjeldamiseks esitas Eurofer kaks näidet, mis kinnitavad eespool põhjenduses 47 esitatud komisjoni järeldust:

(a)

karkassiterase, mis kuulub teraseklassi S500 või kõrgemasse teraseklassi, on need isikud klassifitseerinud kui eriraskplaadi, samas kui laevaehitusterase AQ51 on need isikud klassifitseerinud kui tavaraskplaadi, olgugi et mõlemal teraseklassil on sama voolavuspiir ja tõmbetugevus;

| (b) | surveanumate legeerterase on need isikud klassifitseerinud kui tavaraskplaadi, samas kui mitu teist legeerterase klassi on need isikud klassifitseerinud kui eriraskplaadi. |
| --- | --- |

(b)

surveanumate legeerterase on need isikud klassifitseerinud kui tavaraskplaadi, samas kui mitu teist legeerterase klassi on need isikud klassifitseerinud kui eriraskplaadi.

| (58) | Seetõttu lükkab komisjon tagasi väite, et eriraskplaadi lõppkasutus on erinev ja et seda ei saa asendada teiste uurimisaluste toodetega. |
| --- | --- |

(58)

Seetõttu lükkab komisjon tagasi väite, et eriraskplaadi lõppkasutus on erinev ja et seda ei saa asendada teiste uurimisaluste toodetega.

2.1.3.   Teatud toodete toote määratlusest väljaarvamise võimaluse hindamine

Teatud toodete toote määratlusest väljaarvamise võimaluse hindamine

| (59) | Komisjon märgib, et asjaolu, et raskplaadi toote määratluse raames saab eristada raskplaate liigi, klassi, kvaliteedi jm järgi ning et tootmismeetodid ja nende kulukus võivad erineda, ei välista seda, et neid võib vaadelda ühe tootena, kui neil on samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused. Selles suhtes osutab komisjon eespool põhjenduses 28 tsiteeritud kohtupraktikale. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon märgib, et asjaolu, et raskplaadi toote määratluse raames saab eristada raskplaate liigi, klassi, kvaliteedi jm järgi ning et tootmismeetodid ja nende kulukus võivad erineda, ei välista seda, et neid võib vaadelda ühe tootena, kui neil on samad füüsikalised, tehnilised ja/või keemilised põhiomadused. Selles suhtes osutab komisjon eespool põhjenduses 28 tsiteeritud kohtupraktikale.

| (60) | Komisjon tunnistab samuti, et ta võiks, kui ta peaks sellist tegutsemisviisi kohaseks, teatud tooted uurimise kohaldamisalast välja arvata, nagu on teinud uurivad asutused teistes WTO liikmesriikides. |
| --- | --- |

(60)

Komisjon tunnistab samuti, et ta võiks, kui ta peaks sellist tegutsemisviisi kohaseks, teatud tooted uurimise kohaldamisalast välja arvata, nagu on teinud uurivad asutused teistes WTO liikmesriikides.

| (61) | Ent komisjon leiab, et pärast uurimise käigus tuvastatud asjaolude hindamist ei ole sellist väljaarvamist vaja teha. |
| --- | --- |

(61)

Ent komisjon leiab, et pärast uurimise käigus tuvastatud asjaolude hindamist ei ole sellist väljaarvamist vaja teha.

| (62) | CISA esitas arvutuse, mille kohaselt moodustaksid väljajäetavad eriraskplaadid 9,2 % Hiina RVst pärit koguimpordist. CISA väitis selle põhjal, et eriraskplaatide väljajätmine toote määratlusest „avaldaks väga väikest mõju uurimise üldisele järeldusele“ ja et see „ei vähendaks raskplaatide dumpinguhinnaga impordi suhtes võetavate dumpinguvastaste meetmete üldmõju“, sest meetmed kehtiksid endiselt tavaraskplaatide suhtes. |
| --- | --- |

(62)

CISA esitas arvutuse, mille kohaselt moodustaksid väljajäetavad eriraskplaadid 9,2 % Hiina RVst pärit koguimpordist. CISA väitis selle põhjal, et eriraskplaatide väljajätmine toote määratlusest „avaldaks väga väikest mõju uurimise üldisele järeldusele“ ja et see „ei vähendaks raskplaatide dumpinguhinnaga impordi suhtes võetavate dumpinguvastaste meetmete üldmõju“, sest meetmed kehtiksid endiselt tavaraskplaatide suhtes.

| (63) | Valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate toote kontrollnumbri alusel tehtud ekspordimüügi analüüs näitab, et eriraskplaadid löövad liidu tootmisharu hinnad alla ja seetõttu suurendavad liidu tootmisharu kahju. |
| --- | --- |

(63)

Valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate toote kontrollnumbri alusel tehtud ekspordimüügi analüüs näitab, et eriraskplaadid löövad liidu tootmisharu hinnad alla ja seetõttu suurendavad liidu tootmisharu kahju.

| (64) | Kuna ei ole võimalik teha kindlaks, kas eriraskplaadil on tavaraskplaadist erinev lõppkasutus ja ega esimest ei saa viimati nimetatuga asendada, ei saa praegusi piiratud müügikoguseid kasutada märgina, et nende väljajätmine ei seaks ohtu meetmete tõhusust. Kui eriraskplaat arvataks toote määratlusest välja, võiksid praegu tavaraskplaati ostvad kasutajad hakata ostma eriraskplaati ning seeläbi hoida kõrvale tollimaksude maksmisest ja seada ohtu meetmete tõhususe. |
| --- | --- |

(64)

Kuna ei ole võimalik teha kindlaks, kas eriraskplaadil on tavaraskplaadist erinev lõppkasutus ja ega esimest ei saa viimati nimetatuga asendada, ei saa praegusi piiratud müügikoguseid kasutada märgina, et nende väljajätmine ei seaks ohtu meetmete tõhusust. Kui eriraskplaat arvataks toote määratlusest välja, võiksid praegu tavaraskplaati ostvad kasutajad hakata ostma eriraskplaati ning seeläbi hoida kõrvale tollimaksude maksmisest ja seada ohtu meetmete tõhususe.

| (65) | Veelgi enam, vastupidi olukorrale WTO teistes liikmesriikides toodavad liidu tootjad raskplaatide kõiki liike suures koguses ning kõik need tooted kannatavad kahjustava dumpingu pärast. |
| --- | --- |

(65)

Veelgi enam, vastupidi olukorrale WTO teistes liikmesriikides toodavad liidu tootjad raskplaatide kõiki liike suures koguses ning kõik need tooted kannatavad kahjustava dumpingu pärast.

| (66) | Selle põhjal lükkab komisjon tagasi väite, et eriraskplaadi väljajätmine toote määratlusest ei seaks ohtu dumpinguvastaste meetmete tõhusust. |
| --- | --- |

(66)

Selle põhjal lükkab komisjon tagasi väite, et eriraskplaadi väljajätmine toote määratlusest ei seaks ohtu dumpinguvastaste meetmete tõhusust.

2.1.4.   Järeldus

Järeldus

| (67) | Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et ükski CISA ja importija esitatud väidetest ei näita, et eriraskplaat tuleks toote määratlusest välja jätta. |
| --- | --- |

(67)

Eeltoodu põhjal järeldab komisjon, et ükski CISA ja importija esitatud väidetest ei näita, et eriraskplaat tuleks toote määratlusest välja jätta.

| (68) | Kuna toote määratluse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon vaatlusaluse toote määratluse, mis on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31. |
| --- | --- |

(68)

Kuna toote määratluse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitab komisjon vaatlusaluse toote määratluse, mis on sätestatud ajutise määruse põhjendustes 30 ja 31.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

Turumajanduslik kohtlemine

| (69) | Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 43, ei taotlenud ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja turumajanduslikku kohtlemist ning ühtegi taotlust individuaalseks kontrollimiseks, sealhulgas turumajanduslikuks kohtlemiseks, ei aktsepteeritud. |
| --- | --- |

(69)

Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 43, ei taotlenud ükski valimisse kaasatud eksportiv tootja turumajanduslikku kohtlemist ning ühtegi taotlust individuaalseks kontrollimiseks, sealhulgas turumajanduslikuks kohtlemiseks, ei aktsepteeritud.

3.1.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (70) | Ajutises määruses valis komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 7 võrdlusriigiks Austraalia. |
| --- | --- |

(70)

Ajutises määruses valis komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 7 võrdlusriigiks Austraalia.

| (71) | Pärast ajutise määruse avaldamist märkis CISA, et uurimise alguses esitasid nad märkused Ameerika Ühendriikide võimaliku kasutamise kohta, ja väljendas muret selle valiku üle, sest selle tulemusena kasutaks komisjon selliste äriühingute andmeid, mis on liidu tootmisharuga seotud. CISA märkis, et komisjon peaks kasutama andmeid, mis on pärit muudest riikidest, ja kasutama Ameerika Ühendriike viimase võimalusena, kui muud riigid koostööd ei tee. |
| --- | --- |

(71)

Pärast ajutise määruse avaldamist märkis CISA, et uurimise alguses esitasid nad märkused Ameerika Ühendriikide võimaliku kasutamise kohta, ja väljendas muret selle valiku üle, sest selle tulemusena kasutaks komisjon selliste äriühingute andmeid, mis on liidu tootmisharuga seotud. CISA märkis, et komisjon peaks kasutama andmeid, mis on pärit muudest riikidest, ja kasutama Ameerika Ühendriike viimase võimalusena, kui muud riigid koostööd ei tee.

| (72) | Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid Eurofer, üks Hiina RV eksportiv tootja ja CISA märkused Austraalia valimise kohta ning palusid, et komisjon kasutaks selle asemel Ameerika Ühendriike. |
| --- | --- |

(72)

Pärast ajutise määruse avaldamist esitasid Eurofer, üks Hiina RV eksportiv tootja ja CISA märkused Austraalia valimise kohta ning palusid, et komisjon kasutaks selle asemel Ameerika Ühendriike.

| (73) | Eurofer ja Hiina RV eksportiv tootja soovitasid komisjonil kasutada Ameerika Ühendriikidest pärit andmeid, sest seal on rohkem omamaiseid konkureerivaid tootjaid ning seetõttu oleks andmeid rohkemate tooteliikide kohta kui Austraalia ainsa tootja tooteliikide kohta. |
| --- | --- |

(73)

Eurofer ja Hiina RV eksportiv tootja soovitasid komisjonil kasutada Ameerika Ühendriikidest pärit andmeid, sest seal on rohkem omamaiseid konkureerivaid tootjaid ning seetõttu oleks andmeid rohkemate tooteliikide kohta kui Austraalia ainsa tootja tooteliikide kohta.

| (74) | Arvestades, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks Ameerika Ühendriikide tootja, ei oleks olnud võimalik kasutada teiste tootjate andmeid, kui Ameerika Ühendriigid oleksid valitud võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(74)

Arvestades, et uurimise käigus tegi koostööd vaid üks Ameerika Ühendriikide tootja, ei oleks olnud võimalik kasutada teiste tootjate andmeid, kui Ameerika Ühendriigid oleksid valitud võrdlusriigiks.

| (75) | CISA palus komisjonil arvutada dumpingumarginaalid Ameerika Ühendriikide ainsa koostööd tegeva tootja andmete põhjal ning kui tulemus oleks „täiesti erinev“ sellest, mis saadi esialgses etapis Austraalia puhul, peaks komisjon järeldama, et Austraalia ei ole „asjakohane võrdlusriik“, ja kasutama selle asemel Ameerika Ühendriike. |
| --- | --- |

(75)

CISA palus komisjonil arvutada dumpingumarginaalid Ameerika Ühendriikide ainsa koostööd tegeva tootja andmete põhjal ning kui tulemus oleks „täiesti erinev“ sellest, mis saadi esialgses etapis Austraalia puhul, peaks komisjon järeldama, et Austraalia ei ole „asjakohane võrdlusriik“, ja kasutama selle asemel Ameerika Ühendriike.

| (76) | See taotlus jäeti rahuldamata. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 44–52, valiti võrdlusriigiks Austraalia ja uued esitatud väited ei näidanud Austraalia sobimatust. |
| --- | --- |

(76)

See taotlus jäeti rahuldamata. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjendustes 44–52, valiti võrdlusriigiks Austraalia ja uued esitatud väited ei näidanud Austraalia sobimatust.

| (77) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas CISA täiendavalt kommentaare seoses Austraalia sobivusega võrdlusriigiks. |
| --- | --- |

(77)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas CISA täiendavalt kommentaare seoses Austraalia sobivusega võrdlusriigiks.

| (78) | Esiteks märkisid nad, et Hiina RVst pärit eksportivate tootjate suhtes arvutatud dumpingumarginaal oli kõrgem kui kahjumarginaal ning seega oli Austraalia normaalväärtus kõrgem kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind, kui seda arvestataks keskmisena. Sellele tuginedes järeldas CISA, et Austraaliat „ei ole võimalik pidada sobivaks võrdlusriigiks“. |
| --- | --- |

(78)

Esiteks märkisid nad, et Hiina RVst pärit eksportivate tootjate suhtes arvutatud dumpingumarginaal oli kõrgem kui kahjumarginaal ning seega oli Austraalia normaalväärtus kõrgem kui liidu tootmisharu mittekahjustav hind, kui seda arvestataks keskmisena. Sellele tuginedes järeldas CISA, et Austraaliat „ei ole võimalik pidada sobivaks võrdlusriigiks“.

| (79) | See väide lükati tagasi. Normaalväärtuse tase, mis põhineb asjaomase turumajandusriigi hindadel ja kuludel, on selline teave, mida kontrollitakse pärast võrdlusriigi valimist. Normaalväärtus on samasuguse toote hind turumajandusriigi siseturul ja see ei ole põhjus Austraalia kui võrdlusriigi välistamiseks. |
| --- | --- |

(79)

See väide lükati tagasi. Normaalväärtuse tase, mis põhineb asjaomase turumajandusriigi hindadel ja kuludel, on selline teave, mida kontrollitakse pärast võrdlusriigi valimist. Normaalväärtus on samasuguse toote hind turumajandusriigi siseturul ja see ei ole põhjus Austraalia kui võrdlusriigi välistamiseks.

| (80) | Teiseks osutas CISA hiljutisele kohtuasjale Hiina RV vastu (HFP rebar), (12) kus väideti, et komisjon oli jätnud teatavad tooteliigid võrdlusriigi normaalväärtusest välja pärast seda, kui „huvitatud isikud vaidlustasid väga kõrged siseturu hinnad ja tootmiskulud“. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks osutas CISA hiljutisele kohtuasjale Hiina RV vastu (HFP rebar), (12) kus väideti, et komisjon oli jätnud teatavad tooteliigid võrdlusriigi normaalväärtusest välja pärast seda, kui „huvitatud isikud vaidlustasid väga kõrged siseturu hinnad ja tootmiskulud“.

12

| (81) | CISA tsiteeritud näide ei ole praeguse uurimisega kuidagi seotud. HFP rebari kohtuasja puhul tegi komisjon kindlaks teatavad tooteliigid, mis valmistati võrdlusriigi normide kohaselt ja ilma, et need konkureeriks Hiina RVst eksporditud tooteliikidega. Neid tooteliike ei võetud arvesse, kui võrreldi Hiina RVst pärit eksportivate tootjate ekspordihinna normaalväärtust. |
| --- | --- |

(81)

CISA tsiteeritud näide ei ole praeguse uurimisega kuidagi seotud. HFP rebari kohtuasja puhul tegi komisjon kindlaks teatavad tooteliigid, mis valmistati võrdlusriigi normide kohaselt ja ilma, et need konkureeriks Hiina RVst eksporditud tooteliikidega. Neid tooteliike ei võetud arvesse, kui võrreldi Hiina RVst pärit eksportivate tootjate ekspordihinna normaalväärtust.

| (82) | Kuna CISA ei väitnud, et Austraalia tootja toodab tooteliike, mis ei konkureeri Hiina RVst liitu eksporditavate tooteliikidega, siis see näide ei ole asjakohane. |
| --- | --- |

(82)

Kuna CISA ei väitnud, et Austraalia tootja toodab tooteliike, mis ei konkureeri Hiina RVst liitu eksporditavate tooteliikidega, siis see näide ei ole asjakohane.

| (83) | Kuna võrdlusriigi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse komisjoni esialgne järeldus kasutada võrdlusriigina Austraaliat, nagu on kindlaks määratud ajutise määruse põhjenduses 52. |
| --- | --- |

(83)

Kuna võrdlusriigi kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse komisjoni esialgne järeldus kasutada võrdlusriigina Austraaliat, nagu on kindlaks määratud ajutise määruse põhjenduses 52.

3.1.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (84) | Eurofer esitas märkuse ajutise määruse põhjenduses 68 esitatud komisjoni esialgse meetodi kohta seoses tooteliikidega, mida võrdlusriigi tootja ei müü. Ta palus komisjonil „lisada kohanduse, et võtta arvesse suuremaid kulusid“ seoses toodetega, mida võrdlusriigi siseturul ei müüda. |
| --- | --- |

(84)

Eurofer esitas märkuse ajutise määruse põhjenduses 68 esitatud komisjoni esialgse meetodi kohta seoses tooteliikidega, mida võrdlusriigi tootja ei müü. Ta palus komisjonil „lisada kohanduse, et võtta arvesse suuremaid kulusid“ seoses toodetega, mida võrdlusriigi siseturul ei müüda.

| (85) | Komisjon lükkab selle taotluse tagasi, kuna ainsad andmed Austraalias toodetava raskplaadi kulude või hinna kohta on võrdlusriigi tootja tõendatud andmed. Kuna tootja ei tootnud teatavat tooteliiki, mida ekspordib Hiina RVst pärit eksportiv tootja, ei ole seetõttu andmeid sellise kohanduse tegemiseks. |
| --- | --- |

(85)

Komisjon lükkab selle taotluse tagasi, kuna ainsad andmed Austraalias toodetava raskplaadi kulude või hinna kohta on võrdlusriigi tootja tõendatud andmed. Kuna tootja ei tootnud teatavat tooteliiki, mida ekspordib Hiina RVst pärit eksportiv tootja, ei ole seetõttu andmeid sellise kohanduse tegemiseks.

| (86) | Kuna normaalväärtuse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53–68 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(86)

Kuna normaalväärtuse kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 53–68 sätestatud järeldused.

3.2.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (87) | Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 69 ja 70 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(87)

Kuna ekspordihinna kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 69 ja 70 sätestatud järeldused.

3.3.   Võrdlus

Võrdlus

| (88) | Kuna võrdluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 71–73 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(88)

Kuna võrdluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 71–73 sätestatud järeldused.

3.4.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (89) | Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse tabelis 2 esitatud esialgsed dumpingumarginaalid. |
| --- | --- |

(89)

Kuna dumpingumarginaalide kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse tabelis 2 esitatud esialgsed dumpingumarginaalid.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (90) | Kuna liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82–85 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(90)

Kuna liidu tootmisharu ja liidu tootmise määratluse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 82–85 sätestatud järeldused.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (91) | Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 86–89 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(91)

Kuna liidu tarbimise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 86–89 sätestatud järeldused.

4.3.   Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| (92) | Kuna Hiina RVst pärit impordi mahu ja turuosa kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90–94 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(92)

Kuna Hiina RVst pärit impordi mahu ja turuosa kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 90–94 sätestatud järeldused.

4.4.   Hiina RVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Hiina RVst pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (93) | Eurofer märkis, et „komisjon peaks vaatama ette, et ta ei alahindaks hinna allalöömise marginaali, tehes ebarealistlikult suuri kohandusi impordijärgsete kulude suhtes“. |
| --- | --- |

(93)

Eurofer märkis, et „komisjon peaks vaatama ette, et ta ei alahindaks hinna allalöömise marginaali, tehes ebarealistlikult suuri kohandusi impordijärgsete kulude suhtes“.

| (94) | Komisjon märgib siiski, et impordijärgsete kulude suurus kinnitati kohapealsete kontrollkäikude käigus ja seetõttu ei saa neid lugeda ebarealistlikult suureks. |
| --- | --- |

(94)

Komisjon märgib siiski, et impordijärgsete kulude suurus kinnitati kohapealsete kontrollkäikude käigus ja seetõttu ei saa neid lugeda ebarealistlikult suureks.

| (95) | Eurofer lisas, et „liidu tootmisharu hindu ei tohiks vähendada ka seoses ettevõtjate kontsernis makstava seotud osaliste komisjonitasuga“. |
| --- | --- |

(95)

Eurofer lisas, et „liidu tootmisharu hindu ei tohiks vähendada ka seoses ettevõtjate kontsernis makstava seotud osaliste komisjonitasuga“.

| (96) | Komisjon märgib, et komisjonitasude mahaarvamised on põhjendatud, kui tehingusse sekkuv äriühing täidab volitatud kaupleja ülesannet, olenemata sellest, kas äriühing on seotud või mitte. Peale selle ei esitanud Eurofer ega ükski liidu tootja ühtegi väidet vastupidise kohta. Komisjon on seetõttu endiselt seisukohal, et mahaarvamine on põhjendatud. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon märgib, et komisjonitasude mahaarvamised on põhjendatud, kui tehingusse sekkuv äriühing täidab volitatud kaupleja ülesannet, olenemata sellest, kas äriühing on seotud või mitte. Peale selle ei esitanud Eurofer ega ükski liidu tootja ühtegi väidet vastupidise kohta. Komisjon on seetõttu endiselt seisukohal, et mahaarvamine on põhjendatud.

| (97) | Eurofer lisas, et „Hiina eksportivad tootjad lisavad tavapärasele karkassiterasele sageli teatava koguse boori või kroomi, et kasutada Hiinas maksude mahaarvamist, kuid seejärel müüvad terast liidu turul tavapärase legeerimata karkassiterasena (st klasside S235, S275 ja S355 terasena)“. Ta palus komisjonil tagada, et „need tooted ühitatakse hinna allalöömise analüüsis asjakohaselt liidu tootmisharu klassidesse S235, S275 ja S355 kuuluva terase müügiga“. |
| --- | --- |

(97)

Eurofer lisas, et „Hiina eksportivad tootjad lisavad tavapärasele karkassiterasele sageli teatava koguse boori või kroomi, et kasutada Hiinas maksude mahaarvamist, kuid seejärel müüvad terast liidu turul tavapärase legeerimata karkassiterasena (st klasside S235, S275 ja S355 terasena)“. Ta palus komisjonil tagada, et „need tooted ühitatakse hinna allalöömise analüüsis asjakohaselt liidu tootmisharu klassidesse S235, S275 ja S355 kuuluva terase müügiga“.

| (98) | Hinna allalöömise analüüsis võrreldakse Hiina RVst pärit impordi hindu liidu hindadega toote kontrollnumbri alusel, mis on kõigis uurimise osades ühesugune. Teraseklass moodustab osa toote kontrollnumbrist ning seda kontrolliti Hiina RVst pärit valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ja liidu tootjate juurde tehtud kontrollkäikude raames. Seetõttu ühitati hinna allalöömise analüüsis ühed ja samad teraseklassid. |
| --- | --- |

(98)

Hinna allalöömise analüüsis võrreldakse Hiina RVst pärit impordi hindu liidu hindadega toote kontrollnumbri alusel, mis on kõigis uurimise osades ühesugune. Teraseklass moodustab osa toote kontrollnumbrist ning seda kontrolliti Hiina RVst pärit valimisse kuuluvate eksportivate tootjate ja liidu tootjate juurde tehtud kontrollkäikude raames. Seetõttu ühitati hinna allalöömise analüüsis ühed ja samad teraseklassid.

| (99) | Kuna Hiina RVst pärit impordi hindade ja hinna allalöömise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 95–99 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(99)

Kuna Hiina RVst pärit impordi hindade ja hinna allalöömise kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 95–99 sätestatud järeldused.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (100) | Komisjon märgib ajutise määruse põhjenduses 104, et üks valimisse kaasatud liidu tootjatest peatas 2015. aasta detsembris raskplaatide tootmise. |
| --- | --- |

(100)

Komisjon märgib ajutise määruse põhjenduses 104, et üks valimisse kaasatud liidu tootjatest peatas 2015. aasta detsembris raskplaatide tootmise.

| (101) | Üks Hiina RV eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks selle valimisse kaasatud tootja kahju analüüsist välja jätma, sest selle tõttu „on moonutuse oht, mille kõrvaldamiseks tuleks analüüs teha uuesti ilma tegevuse lõpetanud äriühinguga seotud teabeta või tuleks küsida andmeid veel ühelt ELi tootjalt“. |
| --- | --- |

(101)

Üks Hiina RV eksportiv tootja väitis, et komisjon peaks selle valimisse kaasatud tootja kahju analüüsist välja jätma, sest selle tõttu „on moonutuse oht, mille kõrvaldamiseks tuleks analüüs teha uuesti ilma tegevuse lõpetanud äriühinguga seotud teabeta või tuleks küsida andmeid veel ühelt ELi tootjalt“.

| (102) | Kõnealune tootmise peatamine ei avalda mitte mingisugust mõju ühelegi kahjunäitajale, sest see toimus uurimisperioodi viimastel päevadel, ja seetõttu leiti, et mõlemad andmekogumid – nii kõigi liidu tootjatega seotud makromajanduslikud andmed kui ka valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud mikromajanduslikud näitajad – on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes esinduslikud. |
| --- | --- |

(102)

Kõnealune tootmise peatamine ei avalda mitte mingisugust mõju ühelegi kahjunäitajale, sest see toimus uurimisperioodi viimastel päevadel, ja seetõttu leiti, et mõlemad andmekogumid – nii kõigi liidu tootjatega seotud makromajanduslikud andmed kui ka valimisse kaasatud liidu tootjatega seotud mikromajanduslikud näitajad – on liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes esinduslikud.

| (103) | Kuna muid märkusi liidu tootmisharu majanduslikku olukorda käsitlevate üldiste märkuste kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 100–104 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(103)

Kuna muid märkusi liidu tootmisharu majanduslikku olukorda käsitlevate üldiste märkuste kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 100–104 sätestatud järeldused.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Tootmine, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (104) | Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 105–110 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(104)

Kuna liidu tootmisharu toodangu, tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendusastme kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 105–110 sätestatud järeldused.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (105) | CISA märkis, et ei nõustu müügimahu kahjunäitaja meetodiga, milleks on alguspunkti (2012) ja lõpp-punkti (2015, st uurimisperiood) võrdlus, ning selle põhjal tehtud järeldusega, et liidu tootmisharu müügimaht on vähenenud 7 %. CISA seisukoha järgi on hilisemad andmed kahju kindlaksmääramiseks olulisemad. CISA lisas, et komisjon oleks pidanud „liidu tootmisharu müügimahu hiljutistele suundumustele andma suurema kaalu, sest liidu tootmisharu müügimaht ei näita viimase kolme aasta jooksul“, st 2013.–2015. aastal, „mitte mingisugust vähenemist“. |
| --- | --- |

(105)

CISA märkis, et ei nõustu müügimahu kahjunäitaja meetodiga, milleks on alguspunkti (2012) ja lõpp-punkti (2015, st uurimisperiood) võrdlus, ning selle põhjal tehtud järeldusega, et liidu tootmisharu müügimaht on vähenenud 7 %. CISA seisukoha järgi on hilisemad andmed kahju kindlaksmääramiseks olulisemad. CISA lisas, et komisjon oleks pidanud „liidu tootmisharu müügimahu hiljutistele suundumustele andma suurema kaalu, sest liidu tootmisharu müügimaht ei näita viimase kolme aasta jooksul“, st 2013.–2015. aastal, „mitte mingisugust vähenemist“.

| (106) | Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel: |
| --- | --- |

(106)

Komisjon lükkab selle väite tagasi järgmistel põhjustel:

| (107) | Esiteks tuletab komisjon meelde eespool esitatud põhjendust 3, mille kohaselt hõlmas kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(107)

Esiteks tuletab komisjon meelde eespool esitatud põhjendust 3, mille kohaselt hõlmas kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine ajavahemikku alates 1. jaanuarist 2012 kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (108) | Komisjon uuris kõiki kahjunäitajaid, esitades nende suundumused kogu vaatlusalusel perioodil ja vajaduse korral ka analüüsi aasta kaupa. |
| --- | --- |

(108)

Komisjon uuris kõiki kahjunäitajaid, esitades nende suundumused kogu vaatlusalusel perioodil ja vajaduse korral ka analüüsi aasta kaupa.

| (109) | Teiseks on ajutise määruse põhjenduses 112 märgitud, et „pärast 7 % langust ajavahemikul 2012–2013 ja sellele järgnenud edasist langust 2 protsendipunkti võrra 2014. aastal kasvas müügimaht uurimisperioodil 2 protsendipunkti võrra“. Seetõttu on selge, et komisjon ei teinud pelgalt „alguspunkti (2012) ja lõpp-punkti (2015, st uurimisperiood) võrdlust“, nagu väidetud, vaid põhjaliku kõigi vaatlusalusesse perioodi kuuluvate aastate võrdluse. |
| --- | --- |

(109)

Teiseks on ajutise määruse põhjenduses 112 märgitud, et „pärast 7 % langust ajavahemikul 2012–2013 ja sellele järgnenud edasist langust 2 protsendipunkti võrra 2014. aastal kasvas müügimaht uurimisperioodil 2 protsendipunkti võrra“. Seetõttu on selge, et komisjon ei teinud pelgalt „alguspunkti (2012) ja lõpp-punkti (2015, st uurimisperiood) võrdlust“, nagu väidetud, vaid põhjaliku kõigi vaatlusalusesse perioodi kuuluvate aastate võrdluse.

| (110) | Kolmandaks tuleb stabiilset müügimahtu ajavahemikul 2013–2015 vaadelda tarbimise suure kasvu kontekstis (11 protsendipunkti võrra), nagu on märgitud ajutise määruse tabelis 3. Seega ei hoidnud stabiilne müügimaht samal ajal ära märkimisväärse, 9,3-protsendipunktilise turuosa kaotamist, nagu on märgitud ajutise määruse tabelis 7. Seetõttu leiti, et stabiilne müügimaht ajavahemikul 2013–2015 näitab kahju, kuna müügimahtu tuleb analüüsida kasvava tarbimise ja väheneva turuosa kontekstis. |
| --- | --- |

(110)

Kolmandaks tuleb stabiilset müügimahtu ajavahemikul 2013–2015 vaadelda tarbimise suure kasvu kontekstis (11 protsendipunkti võrra), nagu on märgitud ajutise määruse tabelis 3. Seega ei hoidnud stabiilne müügimaht samal ajal ära märkimisväärse, 9,3-protsendipunktilise turuosa kaotamist, nagu on märgitud ajutise määruse tabelis 7. Seetõttu leiti, et stabiilne müügimaht ajavahemikul 2013–2015 näitab kahju, kuna müügimahtu tuleb analüüsida kasvava tarbimise ja väheneva turuosa kontekstis.

| (111) | Kuna liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 111–114 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(111)

Kuna liidu tootmisharu müügimahu ja turuosa kohta rohkem märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 111–114 sätestatud järeldused.

4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

| (112) | Kuna liidu tootmisharu tööhõive ja tootlikkuse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115–117 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(112)

Kuna liidu tootmisharu tööhõive ja tootlikkuse kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 115–117 sätestatud järeldused.

4.5.2.4.   Tööjõukulud

| (113) | Kuna liidu tootmisharu tööjõukulude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 118–119 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(113)

Kuna liidu tootmisharu tööjõukulude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 118–119 sätestatud järeldused.

4.5.2.5.   Kasv

| (114) | Kuna kasvu kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 120 ja 121 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(114)

Kuna kasvu kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 120 ja 121 sätestatud järeldused.

4.5.2.6.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (115) | Kuna dumpingumarginaali suuruse ja varasemast dumpingust taastumise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 122 ja 124 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(115)

Kuna dumpingumarginaali suuruse ja varasemast dumpingust taastumise kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 122 ja 124 sätestatud järeldused.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (116) | Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate hindade ja neid mõjutavate tegurite kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 125–127 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(116)

Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate hindade ja neid mõjutavate tegurite kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 125–127 sätestatud järeldused.

4.5.3.2.   Varud

| (117) | Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate varude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 128–130 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(117)

Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate varude kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 128–130 sätestatud järeldused.

4.5.3.3.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (118) | CISA märkis, et vaatlusalusel perioodil olid valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulud vaatamata impordimahule Hiina RVst alati suuremad kui nende müügihind. |
| --- | --- |

(118)

CISA märkis, et vaatlusalusel perioodil olid valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulud vaatamata impordimahule Hiina RVst alati suuremad kui nende müügihind.

| (119) | Ajutise määruse tabelis 10 on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate nii ühiku müügihindade kui ka ühiku tootmiskulude suundumused vaatlusalusel perioodil. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 126, on „müügihind vähenenud kiiremini ja olnud keskmiselt püsivalt madalam kui ühiku tootmiskulu“. |
| --- | --- |

(119)

Ajutise määruse tabelis 10 on esitatud valimisse kaasatud liidu tootjate nii ühiku müügihindade kui ka ühiku tootmiskulude suundumused vaatlusalusel perioodil. Nagu on märgitud ajutise määruse põhjenduses 126, on „müügihind vähenenud kiiremini ja olnud keskmiselt püsivalt madalam kui ühiku tootmiskulu“.

| (120) | CISA lisas ka seda, et ei mõista, kuidas olid valimisse kaasatud liidu tootjad kasumlikud, kui 2012. aastal oli ühiku tootmiskulu suurem kui ühiku keskmine müügihind. |
| --- | --- |

(120)

CISA lisas ka seda, et ei mõista, kuidas olid valimisse kaasatud liidu tootjad kasumlikud, kui 2012. aastal oli ühiku tootmiskulu suurem kui ühiku keskmine müügihind.

| (121) | Ajutise määruse tabelis 10 on keskmised tootmiskulud tõepoolest suuremad kui 2012. aasta keskmine müügihind. See näitaks tavapäraselt, et asjaomane aasta oli kahjumlik. Ent ajutise määruse tabelis 12 esitatud 2012. aasta kasum tuleneb ühe valimisse kaasatud liidu tootja tulust, mis on seotud raskplaadi tootmisega, kuid mis ei kajastu äriühingu kuluarvestussüsteemis ning seetõttu puudub ajutise määruse tabelist 10. |
| --- | --- |

(121)

Ajutise määruse tabelis 10 on keskmised tootmiskulud tõepoolest suuremad kui 2012. aasta keskmine müügihind. See näitaks tavapäraselt, et asjaomane aasta oli kahjumlik. Ent ajutise määruse tabelis 12 esitatud 2012. aasta kasum tuleneb ühe valimisse kaasatud liidu tootja tulust, mis on seotud raskplaadi tootmisega, kuid mis ei kajastu äriühingu kuluarvestussüsteemis ning seetõttu puudub ajutise määruse tabelist 10.

| (122) | Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist küsis CISA, miks ühe valimisse kaasatud, raskplaatide tootmisega seotud liidu tootja sissetulek ei kajastu äriühingu sisemises kulude arvestussüsteemis (toote kuluarvestussüsteem). |
| --- | --- |

(122)

Pärast lõplike järelduste teatavaks tegemist küsis CISA, miks ühe valimisse kaasatud, raskplaatide tootmisega seotud liidu tootja sissetulek ei kajastu äriühingu sisemises kulude arvestussüsteemis (toote kuluarvestussüsteem).

| (123) | Kuna asjaomane valimisse kaasatud liidu tootja esitas andmed ja komisjon kontrollis neid, siis põhjus on selles, et kasumianalüüs koosneb täielikult rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) kohasest aastalõpu korrigeerimisest, mis puudutab äriühingu tavapärast äritegevust. Sellisena ei kajastu see aasta jooksul toodetud toodete kulukirjetes, vaid on jaotatud mitmele reale kasumi-kahjumi aruandes (nagu määratletud IASis 1). Kui seda kasumit ei võetaks arvesse, siis tegutseks liidu tootmisharu kahjumiga ka 2012. aastal (kahjum väiksem kui 1 %). |
| --- | --- |

(123)

Kuna asjaomane valimisse kaasatud liidu tootja esitas andmed ja komisjon kontrollis neid, siis põhjus on selles, et kasumianalüüs koosneb täielikult rahvusvahelise raamatupidamisstandardi (IAS) kohasest aastalõpu korrigeerimisest, mis puudutab äriühingu tavapärast äritegevust. Sellisena ei kajastu see aasta jooksul toodetud toodete kulukirjetes, vaid on jaotatud mitmele reale kasumi-kahjumi aruandes (nagu määratletud IASis 1). Kui seda kasumit ei võetaks arvesse, siis tegutseks liidu tootmisharu kahjumiga ka 2012. aastal (kahjum väiksem kui 1 %).

| (124) | Peale selle näitavad ajutise määruse tabelis 10 esitatud keskmised tootmiskulud valimisse kaasatud liidu tootjate kogu tootmismahu kulusid, samas kui keskmine müügihind näitab valimisse kaasatud liidu tootjate müüki vaid liidu sõltumatutele klientidele. Nimetatud kahte keskmist ei saa vahetult omavahel võrrelda järgmistel põhjustel:






  (a) | Esiteks ületab tootmismaht olulisel määral esimesele sõltumatule kliendile tehtud müügi mahtu, peamiselt ekspordi tõttu. Seoses sellega tuleb samuti arvesse võtta valimisse kaasatud liidu tootjate omatarbimist; ent nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 89, on omatarbimine tühine. |
| --- | --- | --- |

(124)

Peale selle näitavad ajutise määruse tabelis 10 esitatud keskmised tootmiskulud valimisse kaasatud liidu tootjate kogu tootmismahu kulusid, samas kui keskmine müügihind näitab valimisse kaasatud liidu tootjate müüki vaid liidu sõltumatutele klientidele. Nimetatud kahte keskmist ei saa vahetult omavahel võrrelda järgmistel põhjustel:

(a)

Esiteks ületab tootmismaht olulisel määral esimesele sõltumatule kliendile tehtud müügi mahtu, peamiselt ekspordi tõttu. Seoses sellega tuleb samuti arvesse võtta valimisse kaasatud liidu tootjate omatarbimist; ent nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 89, on omatarbimine tühine.

| (b) | Teiseks koosneb uurimisalune toode paljudest tooteliikidest, mida müüakse erinevate hindadega, ning liidu turul ja eksporditurgudel on toodete kombinatsioon erinev. |
| --- | --- |

(b)

Teiseks koosneb uurimisalune toode paljudest tooteliikidest, mida müüakse erinevate hindadega, ning liidu turul ja eksporditurgudel on toodete kombinatsioon erinev.

| (125) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist küsis CISA, kas ajutise määruse tabelis 7 osutavad müügimaht ja turuosa müügile, mis on tehtud sõltumatutele klientidele või nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele. Komisjon tuletab meelde ajutise määruse põhjendust 102, milles sätestatakse, et selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tootmis- või müügimaht hinnatakse kogu liidu tootmisharu arvestades. Selliselt osutatakse tabelis 7 esimesele sõltumatule kliendile tehtud müügile, nagu on teatanud Eurofer. Kui lisada müük seotud isikutele, võib tekkida topeltarvestamise oht. |
| --- | --- |

(125)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist küsis CISA, kas ajutise määruse tabelis 7 osutavad müügimaht ja turuosa müügile, mis on tehtud sõltumatutele klientidele või nii seotud kui ka sõltumatutele klientidele. Komisjon tuletab meelde ajutise määruse põhjendust 102, milles sätestatakse, et selliseid makromajanduslikke näitajaid nagu tootmis- või müügimaht hinnatakse kogu liidu tootmisharu arvestades. Selliselt osutatakse tabelis 7 esimesele sõltumatule kliendile tehtud müügile, nagu on teatanud Eurofer. Kui lisada müük seotud isikutele, võib tekkida topeltarvestamise oht.

| (126) | CISA väitis oma kommentaarides lõplike järelduste kohta veel, et liidu tootmisharu tootmismahu ja esimesele sõltumatule kliendile liidus tehtud müügimahu erinevus tuleneb märkimisväärsest müügist seotud klientidele. Selle põhjal väitis CISA veel, et komisjon ei kogunud seotud klientidele tehtud müügimahu andmeid ja seega avaldas liidu turust vaid osalise ülevaate. |
| --- | --- |

(126)

CISA väitis oma kommentaarides lõplike järelduste kohta veel, et liidu tootmisharu tootmismahu ja esimesele sõltumatule kliendile liidus tehtud müügimahu erinevus tuleneb märkimisväärsest müügist seotud klientidele. Selle põhjal väitis CISA veel, et komisjon ei kogunud seotud klientidele tehtud müügimahu andmeid ja seega avaldas liidu turust vaid osalise ülevaate.

| (127) | Eespool esitatud väited tuginevad valedele oletustele. Komisjon tuletab meelde, et tootmismahu ja liidu sõltumatutele klientidele tehtud müügimahu erinevus ei tulene ainult seotud klientidele tehtud müügist, vaid ka müügist väljaspool liitu asuvatele klientidele. Lisaks, valimisse mittekaasatud liidu tootjate puhul võib erinevus olla tekkinud müügist esimesele sõltumatule kliendile, millest Eurofer ei teatanud, nagu komisjon on kontrollinud, ja mis tuleneb eespool põhjenduses 125 kirjeldatud aruandlusmeetodist, et vältida topeltarvestamise ohtu. Ajutise määruse tabelis 7 osutatakse vaid liidu turul toimunud müügi mahule ja asjaomasele turuosale. |
| --- | --- |

(127)

Eespool esitatud väited tuginevad valedele oletustele. Komisjon tuletab meelde, et tootmismahu ja liidu sõltumatutele klientidele tehtud müügimahu erinevus ei tulene ainult seotud klientidele tehtud müügist, vaid ka müügist väljaspool liitu asuvatele klientidele. Lisaks, valimisse mittekaasatud liidu tootjate puhul võib erinevus olla tekkinud müügist esimesele sõltumatule kliendile, millest Eurofer ei teatanud, nagu komisjon on kontrollinud, ja mis tuleneb eespool põhjenduses 125 kirjeldatud aruandlusmeetodist, et vältida topeltarvestamise ohtu. Ajutise määruse tabelis 7 osutatakse vaid liidu turul toimunud müügi mahule ja asjaomasele turuosale.

| (128) | CISA osutas veel kahele juhtumile, mille puhul komisjon tegi eraldi analüüsi seotud ja sõltumatute klientide kohta, täpsemalt uurimine seoses Hiina RVst pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarrastega (13) ja uurimine seoses Hiina RVst ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodetega (14). |
| --- | --- |

(128)

CISA osutas veel kahele juhtumile, mille puhul komisjon tegi eraldi analüüsi seotud ja sõltumatute klientide kohta, täpsemalt uurimine seoses Hiina RVst pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarrastega (13) ja uurimine seoses Hiina RVst ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodetega (14).

13

14

| (129) | Komisjon tuletab meelde, et nimetatud juhtudel analüüsiti omatarbimist (külmvaltsitud lehtterastoodete puhul) ja müüki seotud klientidele (kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste puhul), mitte müüki seotud klientidele, näiteks seotud müügiettevõtetele. Nagu osutatud ajutise määruse põhjenduses 89, on liidu tootjate omatarbimine tühine. |
| --- | --- |

(129)

Komisjon tuletab meelde, et nimetatud juhtudel analüüsiti omatarbimist (külmvaltsitud lehtterastoodete puhul) ja müüki seotud klientidele (kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste puhul), mitte müüki seotud klientidele, näiteks seotud müügiettevõtetele. Nagu osutatud ajutise määruse põhjenduses 89, on liidu tootjate omatarbimine tühine.

| (130) | Komisjon tuletab viimasena meelde, et mis puudutab hindu ja kasumlikkust liidu turul, siis need on asjakohased ainult juhul, kui nende hindadega müük toimub kahe sõltumatu isiku vahel. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon tuletab viimasena meelde, et mis puudutab hindu ja kasumlikkust liidu turul, siis need on asjakohased ainult juhul, kui nende hindadega müük toimub kahe sõltumatu isiku vahel.

| (131) | Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute, investeeringutasuvuse ja kapitali kaasamise võime kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131–138 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(131)

Kuna valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkuse, rahavoo, investeeringute, investeeringutasuvuse ja kapitali kaasamise võime kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 131–138 sätestatud järeldused.

4.5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (132) | Kuna kahju kohta tehtud järelduse suhtes märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 139–147 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(132)

Kuna kahju kohta tehtud järelduse suhtes märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 139–147 sätestatud järeldused.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

5.1.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (133) | Eurofer märkis, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import on „ainus kõige olulisem tegur, mis mõjutas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil“. Ta lisas, et „Hiina RVst pärit impordi maht kahekordistus 2013. ja 2014. aastal ning seejärel kahekordistus veel 2014. ja 2015. aastal“ ja et 2015. aastal oli Hiina RVst pärit impordi maht „suurem kui kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kokku“. |
| --- | --- |

(133)

Eurofer märkis, et Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import on „ainus kõige olulisem tegur, mis mõjutas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil“. Ta lisas, et „Hiina RVst pärit impordi maht kahekordistus 2013. ja 2014. aastal ning seejärel kahekordistus veel 2014. ja 2015. aastal“ ja et 2015. aastal oli Hiina RVst pärit impordi maht „suurem kui kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht kokku“.

| (134) | Eurofer täheldas samasuguseid suundumusi Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suhtes ning märkis, et see „suurenes 4,1 %-lt 2013. aastal 14,4 %-le 2015. aastal ja samal ajal vähenes kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 13,2 %-lt 2013. aastal 12,2 %-le 2015. aastal“. |
| --- | --- |

(134)

Eurofer täheldas samasuguseid suundumusi Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi turuosa suhtes ning märkis, et see „suurenes 4,1 %-lt 2013. aastal 14,4 %-le 2015. aastal ja samal ajal vähenes kõigist muudest kolmandatest riikidest pärit impordi turuosa 13,2 %-lt 2013. aastal 12,2 %-le 2015. aastal“.

| (135) | Eurofer järeldas kokkuvõtteks, et „peaaegu kogu Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine tulenes liidu tootmisharu turuosa arvelt“. Ta lisas, et „Hiinast pärit impordi dumpinguhind langes vaatlusalusel perioodil peaaegu 30 % ja leiti, et see import lõi liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 29 % võrra“. |
| --- | --- |

(135)

Eurofer järeldas kokkuvõtteks, et „peaaegu kogu Hiina dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemine tulenes liidu tootmisharu turuosa arvelt“. Ta lisas, et „Hiinast pärit impordi dumpinguhind langes vaatlusalusel perioodil peaaegu 30 % ja leiti, et see import lõi liidu tootmisharu hinnad alla keskmiselt 29 % võrra“.

| (136) | See kinnitab ajutise määruse põhjenduses 151 esitatud järeldusi, et Hiina RVst pärit peaaegu pidevalt kasvaval väga madalate hindadega impordil on olnud selge negatiivne mõju liidu tööstusele pärast 2013. aastat. |
| --- | --- |

(136)

See kinnitab ajutise määruse põhjenduses 151 esitatud järeldusi, et Hiina RVst pärit peaaegu pidevalt kasvaval väga madalate hindadega impordil on olnud selge negatiivne mõju liidu tööstusele pärast 2013. aastat.

| (137) | Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 150–157 sätestatud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta. |
| --- | --- |

(137)

Kuna dumpinguhinnaga impordi mõju kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 150–157 sätestatud järeldused dumpinguhinnaga impordi mõju kohta.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Liidu turu nõudlusprobleemidest tulenenud äge konkurents

Liidu turu nõudlusprobleemidest tulenenud äge konkurents

| (138) | Kuna liidu tootjate tootmisvõimsuse vähese rakendamise mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 158–163 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(138)

Kuna liidu tootjate tootmisvõimsuse vähese rakendamise mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 158–163 sätestatud järeldused.

5.2.2.   Liidu tootjate vähene tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu tootjate vähene tootmisvõimsuse rakendamine

| (139) | Kuna liidu tootjate vähese tootmisvõimsuse rakendamise mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 164–166 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(139)

Kuna liidu tootjate vähese tootmisvõimsuse rakendamise mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 164–166 sätestatud järeldused.

5.2.3.   Import muudest kolmandatest riikidest

Import muudest kolmandatest riikidest

| (140) | CISA märkis, et „komisjon analüüsis eraldi Venemaa ja Ukraina importi ning seetõttu puudusid märgid selle kohta, et neist kahest riigist pärit import põhjustaks liidu tootmisharule kahju“. |
| --- | --- |

(140)

CISA märkis, et „komisjon analüüsis eraldi Venemaa ja Ukraina importi ning seetõttu puudusid märgid selle kohta, et neist kahest riigist pärit import põhjustaks liidu tootmisharule kahju“.

| (141) | CISA lisas, et komisjon oleks pidanud tegema „Ukraina ja Venemaa impordi kumulatiivse analüüsi“ ja veelgi enam: „kõigi kolme riigi (Hiina, Venemaa ja Ukraina) impordi kumulatiivse analüüsi“, väites, et „uurimisperioodil ei olnud Ukraina ega Venemaa impordimaht võrreldes liidu turuga ebaoluline“ ja et „mõlema riigi keskmised impordihinnad olid isegi madalamad kui Hiina omad“. |
| --- | --- |

(141)

CISA lisas, et komisjon oleks pidanud tegema „Ukraina ja Venemaa impordi kumulatiivse analüüsi“ ja veelgi enam: „kõigi kolme riigi (Hiina, Venemaa ja Ukraina) impordi kumulatiivse analüüsi“, väites, et „uurimisperioodil ei olnud Ukraina ega Venemaa impordimaht võrreldes liidu turuga ebaoluline“ ja et „mõlema riigi keskmised impordihinnad olid isegi madalamad kui Hiina omad“.

| (142) | Eespool esitatule tuginedes märkis CISA kokkuvõtteks, et „kui leiti, et import Hiinast lõi alla liidu tootmisharu hinnad, lõid Ukraina ja Venemaa hinnad ELi tootmisharu hindu alla veel suuremal määral. Kui komisjon oleks järginud sama meetodit, nagu Hiina suhtes kohaldati, st“ alguspunkti „ja“ lõpp-punkti „võrdlust, oleks ta leidnud, et nende kahe riigi müügimaht ja impordi turuosa suurenesid vastavalt 41 % ja 2,2 protsendipunkti“. |
| --- | --- |

(142)

Eespool esitatule tuginedes märkis CISA kokkuvõtteks, et „kui leiti, et import Hiinast lõi alla liidu tootmisharu hinnad, lõid Ukraina ja Venemaa hinnad ELi tootmisharu hindu alla veel suuremal määral. Kui komisjon oleks järginud sama meetodit, nagu Hiina suhtes kohaldati, st“ alguspunkti „ja“ lõpp-punkti „võrdlust, oleks ta leidnud, et nende kahe riigi müügimaht ja impordi turuosa suurenesid vastavalt 41 % ja 2,2 protsendipunkti“.

| (143) | Komisjon osutab alusmääruse artikli 3 lõikele 4, milles on ette nähtud, et kumulatiivselt saab hinnata ainult importi, mille suhtes tehakse dumpinguvastast uurimist. Ukraina ja Venemaa impordi suhtes ei tehta dumpinguvastast uurimist ning seetõttu ei saa seda ühitada Hiina RV impordiga. |
| --- | --- |

(143)

Komisjon osutab alusmääruse artikli 3 lõikele 4, milles on ette nähtud, et kumulatiivselt saab hinnata ainult importi, mille suhtes tehakse dumpinguvastast uurimist. Ukraina ja Venemaa impordi suhtes ei tehta dumpinguvastast uurimist ning seetõttu ei saa seda ühitada Hiina RV impordiga.

| (144) | Samuti ei ole võimalik Ukraina, Venemaa ja Hiina keskmisi hindu ilmtingimata otseselt võrrelda, sest keskmist hinda mõjutab eri toodete kombinatsioon. Vaatlusaluse perioodi hinnasuundumused on asjakohasemad. Ajutise määruse tabelis 13 on selgelt näidatud, et Ukraina ja Venemaa impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil tunduvalt aeglasemalt kui Hiina RV impordi hinnad. |
| --- | --- |

(144)

Samuti ei ole võimalik Ukraina, Venemaa ja Hiina keskmisi hindu ilmtingimata otseselt võrrelda, sest keskmist hinda mõjutab eri toodete kombinatsioon. Vaatlusaluse perioodi hinnasuundumused on asjakohasemad. Ajutise määruse tabelis 13 on selgelt näidatud, et Ukraina ja Venemaa impordi hinnad vähenesid vaatlusalusel perioodil tunduvalt aeglasemalt kui Hiina RV impordi hinnad.

| (145) | Muude kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui Hiina RVst pärit impordi osa suurenes rohkem kui kolm korda. Olukorras, kus liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 10 protsendipunkti võrra, tähendab see, et Hiina RV import võitis turuosa juurde ainult liidu tootmisharult. |
| --- | --- |

(145)

Muude kolmandate riikide impordi turuosa jäi vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilseks, samal ajal kui Hiina RVst pärit impordi osa suurenes rohkem kui kolm korda. Olukorras, kus liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 5 % ja liidu tootmisharu turuosa vähenes 10 protsendipunkti võrra, tähendab see, et Hiina RV import võitis turuosa juurde ainult liidu tootmisharult.

| (146) | Samal ajal kui Hiina RVst pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 1 miljoni tonni, suurenes Ukrainast pärit import ligikaudu 160 000 tonni ja Venemaa import ligikaudu 75 000 tonni võrra. |
| --- | --- |

(146)

Samal ajal kui Hiina RVst pärit import suurenes vaatlusalusel perioodil peaaegu 1 miljoni tonni, suurenes Ukrainast pärit import ligikaudu 160 000 tonni ja Venemaa import ligikaudu 75 000 tonni võrra.

| (147) | Arvestades eespool esitatut ning Ukraina ja Venemaa palju väiksemat impordimahtu võrreldes Hiina RV impordimahuga, puuduvad märgid selle kohta, et import nendest kahest riigist võiks kõrvaldada põhjusliku seose Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kahju vahel. |
| --- | --- |

(147)

Arvestades eespool esitatut ning Ukraina ja Venemaa palju väiksemat impordimahtu võrreldes Hiina RV impordimahuga, puuduvad märgid selle kohta, et import nendest kahest riigist võiks kõrvaldada põhjusliku seose Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi ja liidu tootmisharu kahju vahel.

| (148) | Kuna muid märkusi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 167–178 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(148)

Kuna muid märkusi muudest kolmandatest riikidest pärit impordi mõju kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 167–178 sätestatud järeldused.

5.2.4.   Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

Liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemused

| (149) | Kuna liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemuste mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 179–183 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(149)

Kuna liidu tootmisharu ekspordimüügi tulemuste mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 179–183 sätestatud järeldused.

5.2.5.   Vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents

Vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vaheline konkurents

| (150) | Kuna vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vahelise konkurentsi mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 184–189 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(150)

Kuna vertikaalselt seotud liidu tootjate ja ümbervaltsijate vahelise konkurentsi mõju kohta märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 184–189 sätestatud järeldused.

5.2.6.   Liidu tootjate kasumi puudumine olenemata Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordist

Liidu tootjate kasumi puudumine olenemata Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordist

| (151) | CISA lisas veel, et valimisse kaasatud liidu tootjad ei teeninud 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt kasumit ning et suurim kahjum tekkis 2013. aastal, mis on just see aasta, kui Hiina RVst pärit raskplaatide import oli madalaimal tasemel. |
| --- | --- |

(151)

CISA lisas veel, et valimisse kaasatud liidu tootjad ei teeninud 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel üldiselt kasumit ning et suurim kahjum tekkis 2013. aastal, mis on just see aasta, kui Hiina RVst pärit raskplaatide import oli madalaimal tasemel.

| (152) | Ajutise määruse põhjenduses 134 on seda väidet käsitletud ning selles selgitatakse, et „kui 2013. aasta suurt, 12,2 % kahjumit mõjutas selle aasta eriti vähene nõudlus, siis Hiina RVst pärit impordi kasvu tõttu 2014. aastal ja uurimisperioodil liidu tootmisharule avalduv märkimisväärne hinna- ja mahusurve ei võimaldanud liidu tootmisharul 11 protsendipunkti suurusest dünaamilisest kasvust liidus kasu saada“. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 93, neelas selle kasvu peaaegu täielikult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(152)

Ajutise määruse põhjenduses 134 on seda väidet käsitletud ning selles selgitatakse, et „kui 2013. aasta suurt, 12,2 % kahjumit mõjutas selle aasta eriti vähene nõudlus, siis Hiina RVst pärit impordi kasvu tõttu 2014. aastal ja uurimisperioodil liidu tootmisharule avalduv märkimisväärne hinna- ja mahusurve ei võimaldanud liidu tootmisharul 11 protsendipunkti suurusest dünaamilisest kasvust liidus kasu saada“. Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 93, neelas selle kasvu peaaegu täielikult Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga import.

| (153) | Seetõttu järeldas komisjon, et 2013. aasta suur kahjum ei tekkinud Hiina RVst pärit impordi vähesuse tõttu, vaid erakordselt väikse nõudluse tõttu liidu turul. 2014. ja 2015. aastal liidu tootmisharus tekkinud kahju põhjustas siiski Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi pidevalt kasvav maht. |
| --- | --- |

(153)

Seetõttu järeldas komisjon, et 2013. aasta suur kahjum ei tekkinud Hiina RVst pärit impordi vähesuse tõttu, vaid erakordselt väikse nõudluse tõttu liidu turul. 2014. ja 2015. aastal liidu tootmisharus tekkinud kahju põhjustas siiski Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga impordi pidevalt kasvav maht.

| (154) | Lisaks märgib komisjon, et 2011. ja 2012. aastal oli liidu tootmisharu kasumlik. 2011. aastal oli liidu tootmisharu kasumimarginaal 7,9 %, kui Hiina RVst pärit import ei olnud jõudnud veel märkimisväärsete kogusteni, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 221. 2012. aastal oli kasumimarginaal juba oluliselt väiksem, vaid 1,6 %, kuna turul oli märkimisväärses mahus Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga importi. Märgitakse, et ükski huvitatud isik ei kommenteerinud liidu tootmisharu kasumlikkust aastatel 2011 ja 2012. |
| --- | --- |

(154)

Lisaks märgib komisjon, et 2011. ja 2012. aastal oli liidu tootmisharu kasumlik. 2011. aastal oli liidu tootmisharu kasumimarginaal 7,9 %, kui Hiina RVst pärit import ei olnud jõudnud veel märkimisväärsete kogusteni, nagu on osutatud ajutise määruse põhjenduses 221. 2012. aastal oli kasumimarginaal juba oluliselt väiksem, vaid 1,6 %, kuna turul oli märkimisväärses mahus Hiina RVst pärit dumpinguhinnaga importi. Märgitakse, et ükski huvitatud isik ei kommenteerinud liidu tootmisharu kasumlikkust aastatel 2011 ja 2012.

5.2.7.   
  „Muude oluliste tegurite“ mõju

„Muude oluliste tegurite“ mõju

| (155) | CISA märgib, et on „muid olulisi tegureid“ kui dumpinguhinnaga import Hiina RVst, „mis põhjustavad liidu tootmisharu väidetavat kahju“, ning et „see võib kõrvaldada põhjusliku seose“ Hiina RVst pärit „väidetava dumpinguhinnaga impordi“ ja kahju vahel. CISA palus komisjonil uuendada oma põhjusliku seose analüüsi ja võtta arvesse kõiki muid tegureid. |
| --- | --- |

(155)

CISA märgib, et on „muid olulisi tegureid“ kui dumpinguhinnaga import Hiina RVst, „mis põhjustavad liidu tootmisharu väidetavat kahju“, ning et „see võib kõrvaldada põhjusliku seose“ Hiina RVst pärit „väidetava dumpinguhinnaga impordi“ ja kahju vahel. CISA palus komisjonil uuendada oma põhjusliku seose analüüsi ja võtta arvesse kõiki muid tegureid.

| (156) | Seoses sellega märgitakse, et eespool loetletud kuut muud tegurit käsitleti kas ajutises määruses või käesolevas määruses. Seetõttu on selge, et komisjon analüüsis põhjalikult kõiki huvitatud isikute kindlaksmääratud tegureid. CISA jättis ka täpsustamata, milliseid „muid olulisi tegureid“ tuleb analüüsida peale kuue juba üksikasjalikult analüüsitud teguri. CISA vaid märkis, et need on „ilmselged“, ilma et oleks esitanud täiendavat teavet. Seega lükkab komisjon kõnealuse märkuse tagasi. |
| --- | --- |

(156)

Seoses sellega märgitakse, et eespool loetletud kuut muud tegurit käsitleti kas ajutises määruses või käesolevas määruses. Seetõttu on selge, et komisjon analüüsis põhjalikult kõiki huvitatud isikute kindlaksmääratud tegureid. CISA jättis ka täpsustamata, milliseid „muid olulisi tegureid“ tuleb analüüsida peale kuue juba üksikasjalikult analüüsitud teguri. CISA vaid märkis, et need on „ilmselged“, ilma et oleks esitanud täiendavat teavet. Seega lükkab komisjon kõnealuse märkuse tagasi.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (157) | Eeltoodu põhjal ja kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 190–194 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(157)

Eeltoodu põhjal ja kuna muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 190–194 sätestatud järeldused.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (158) | CISA märkis, et vaatlusalusel perioodil moodustas liidu tootjate turuosa 70 % liidu turust. Ta väitis, et liidu tootjad domineerivad liidu turul, samas kui ainus tõsine impordiallikas on import Hiina RVst. |
| --- | --- |

(158)

CISA märkis, et vaatlusalusel perioodil moodustas liidu tootjate turuosa 70 % liidu turust. Ta väitis, et liidu tootjad domineerivad liidu turul, samas kui ainus tõsine impordiallikas on import Hiina RVst.

| (159) | Komisjon märgib, et CISA ei tunnista tõsiasja, et liidu tootjad konkureerivad üksteisega ning Hiina RVst ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga, mis hõlmab 12,2 % turuosa, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 13. Lisaks ei ole ühtegi märki sellest, et liidu tootmisharude vahel puuduks konkurents. |
| --- | --- |

(159)

Komisjon märgib, et CISA ei tunnista tõsiasja, et liidu tootjad konkureerivad üksteisega ning Hiina RVst ja muudest kolmandatest riikidest pärit impordiga, mis hõlmab 12,2 % turuosa, nagu on osutatud ajutise määruse tabelis 13. Lisaks ei ole ühtegi märki sellest, et liidu tootmisharude vahel puuduks konkurents.

| (160) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis importija, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vähendab konkurentsi liidu turul kunstlikult ja tekitab oligopolistliku turu eriraskplaatide turuosas, kuna sellel turuosal juba domineerib vaid üks äriühing. |
| --- | --- |

(160)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis importija, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine vähendab konkurentsi liidu turul kunstlikult ja tekitab oligopolistliku turu eriraskplaatide turuosas, kuna sellel turuosal juba domineerib vaid üks äriühing.

| (161) | Komisjon märgib siiski, et see isik ei esitanud ühtegi tõendit oma väidete toetuseks. Vastupidi, teave, mille Eurofer oma kommentaarides lõplike järelduste kohta esitas, sisaldab mitmeid liidu tootjaid, kes pakuvad erinevat liiki eriraskplaate. |
| --- | --- |

(161)

Komisjon märgib siiski, et see isik ei esitanud ühtegi tõendit oma väidete toetuseks. Vastupidi, teave, mille Eurofer oma kommentaarides lõplike järelduste kohta esitas, sisaldab mitmeid liidu tootjaid, kes pakuvad erinevat liiki eriraskplaate.

| (162) | Komisjon mõistab, et tollimaksude kehtestamine võib vähendada konkurentide arvu eriraskplaatide turuosas liidu turul. Kuid dumpinguvastane uurimine ei määratle toodet ega geograafilisi turge ning ei hinda turujõude ega nende tõenäolist arengut. Seetõttu ei saanud ega tulnud selle uurimise käigus teha järeldusi selle kohta, kas konkurentsiõiguse mõistes esineb oht turgu valitseva seisundi loomiseks või selle kindlustamiseks teatud turuosas. |
| --- | --- |

(162)

Komisjon mõistab, et tollimaksude kehtestamine võib vähendada konkurentide arvu eriraskplaatide turuosas liidu turul. Kuid dumpinguvastane uurimine ei määratle toodet ega geograafilisi turge ning ei hinda turujõude ega nende tõenäolist arengut. Seetõttu ei saanud ega tulnud selle uurimise käigus teha järeldusi selle kohta, kas konkurentsiõiguse mõistes esineb oht turgu valitseva seisundi loomiseks või selle kindlustamiseks teatud turuosas.

| (163) | Komisjon peab liidu huvide analüüsis võtma arvesse teisi liidu poliitikavaldkondi, näiteks konkurentsipoliitikat. Kuid üksnes siis, kui esinevad konkreetsed tõendid turgu valitseva positsiooni ja selle võimaliku kuritarvitamise kohta, tuleks nende suhtes korraldada täiendav uurimine. Huvitatud isikute väited ei ulatu asjaomase lävendini. |
| --- | --- |

(163)

Komisjon peab liidu huvide analüüsis võtma arvesse teisi liidu poliitikavaldkondi, näiteks konkurentsipoliitikat. Kuid üksnes siis, kui esinevad konkreetsed tõendid turgu valitseva positsiooni ja selle võimaliku kuritarvitamise kohta, tuleks nende suhtes korraldada täiendav uurimine. Huvitatud isikute väited ei ulatu asjaomase lävendini.

| (164) | Igal juhul tuletab komisjon meelde, et dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse selleks, et kõrvaldada kahjuliku dumpingu mõju, mis tuvastati raskplaadi kõikides turuosades, ning et turgu valitseva positsiooni omamine ei tähenda, et seda kuritarvitatakse. Kui huvitatud isikud edaspidi märkavad konkurentsieeskirju rikkuvat käitumist, saavad nad kasutada oma õigust esitada pädevale konkurentsiasutusele kaebus. |
| --- | --- |

(164)

Igal juhul tuletab komisjon meelde, et dumpinguvastased tollimaksud kehtestatakse selleks, et kõrvaldada kahjuliku dumpingu mõju, mis tuvastati raskplaadi kõikides turuosades, ning et turgu valitseva positsiooni omamine ei tähenda, et seda kuritarvitatakse. Kui huvitatud isikud edaspidi märkavad konkurentsieeskirju rikkuvat käitumist, saavad nad kasutada oma õigust esitada pädevale konkurentsiasutusele kaebus.

| (165) | Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis importija, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei peaks liidu turul hindu tõstma. |
| --- | --- |

(165)

Pärast ajutiste meetmete kehtestamist väitis importija, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine ei peaks liidu turul hindu tõstma.

| (166) | Komisjon tuletab meelde, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada kahjuliku dumpingu mõju, mis moonutab kauplemist. Nende meetmete mõju hindadele sõltub erinevate turuosaliste hinnaotsustest ja selliselt on neid võimatu prognoosida. Hinnad võivad kerkida siis, kui turujõud leiavad, et moonutamata turul peaksid kehtima sellised hinnad. |
| --- | --- |

(166)

Komisjon tuletab meelde, et dumpinguvastaste meetmete eesmärk on kõrvaldada kahjuliku dumpingu mõju, mis moonutab kauplemist. Nende meetmete mõju hindadele sõltub erinevate turuosaliste hinnaotsustest ja selliselt on neid võimatu prognoosida. Hinnad võivad kerkida siis, kui turujõud leiavad, et moonutamata turul peaksid kehtima sellised hinnad.

| (167) | CISA lisas, et liidu kasutajad vajavad konkurentsivõimelisi ja stabiilseid tarneallikaid ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu „võib kaduda suur osa ELi järgtööstuse töökohti või need võidakse viia mujale“. |
| --- | --- |

(167)

CISA lisas, et liidu kasutajad vajavad konkurentsivõimelisi ja stabiilseid tarneallikaid ning et dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu „võib kaduda suur osa ELi järgtööstuse töökohti või need võidakse viia mujale“.

| (168) | Uurimisperioodil oli liidus siiski 30 tootjat ning import pärines mitmest riigist, sealhulgas Venemaalt ja Ukrainast, tagades liidu kasutajate ühtlase varustamise raskplaatidega. Samuti ei esitanud ükski järgtööstuse kasutaja tõendeid, et nad ei suuda hankida raskplaate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu. Mis puudutab töökohtade suurt kadumist ja/või liidust mujale viimist, siis esitas samalaadse väite vaid üks järgtööstuse tootmisharu – tuulegeneraatorite mastide tootja. Seda väidet käsitletakse allpool. |
| --- | --- |

(168)

Uurimisperioodil oli liidus siiski 30 tootjat ning import pärines mitmest riigist, sealhulgas Venemaalt ja Ukrainast, tagades liidu kasutajate ühtlase varustamise raskplaatidega. Samuti ei esitanud ükski järgtööstuse kasutaja tõendeid, et nad ei suuda hankida raskplaate dumpinguvastaste meetmete kehtestamise tõttu. Mis puudutab töökohtade suurt kadumist ja/või liidust mujale viimist, siis esitas samalaadse väite vaid üks järgtööstuse tootmisharu – tuulegeneraatorite mastide tootja. Seda väidet käsitletakse allpool.

| (169) | Järgtööstuse (tuulegeneraatorite mastide) kasutajate ad hoc ühendus märkis, et meetmete rakendamine raskplaatide suhtes võib põhjustada tuulegeneraatorite mastide tootmise ümberpaigutamist Hiina RVsse ja tulevikus probleeme tuulegeneraatorite terasest toodetud valmis või poolvalmis mastide tarne kindlusega. Selle väite esitas samuti üks importija oma kommentaarides lõplike järelduste kohta seoses tuulegeneraatorite mastidega ja samuti tuuleenergiasüsteemide teiste komponentide kohta. |
| --- | --- |

(169)

Järgtööstuse (tuulegeneraatorite mastide) kasutajate ad hoc ühendus märkis, et meetmete rakendamine raskplaatide suhtes võib põhjustada tuulegeneraatorite mastide tootmise ümberpaigutamist Hiina RVsse ja tulevikus probleeme tuulegeneraatorite terasest toodetud valmis või poolvalmis mastide tarne kindlusega. Selle väite esitas samuti üks importija oma kommentaarides lõplike järelduste kohta seoses tuulegeneraatorite mastidega ja samuti tuuleenergiasüsteemide teiste komponentide kohta.

ad hoc

| (170) | Komisjon lükkab need märkused tagasi, sest need huvitatud isikud ei põhjendanud oma väidet mitte ühegi tõendi ega analüüsiga, näiteks ei teatanud endast ükski tuulegeneraatorite mastide tootja algatamisteates määratud aja jooksul ega vastanud küsimustikule, ei täpsustanud selles tootmisharus tuulegeneraatorite mastide valmistamiseks kasutatavate raskplaatide liike ega edastanud analüüsi, kas seda liiki raskplaate võib asendada teistes tootmisharudes kasutatavate raskplaatidega. |
| --- | --- |

(170)

Komisjon lükkab need märkused tagasi, sest need huvitatud isikud ei põhjendanud oma väidet mitte ühegi tõendi ega analüüsiga, näiteks ei teatanud endast ükski tuulegeneraatorite mastide tootja algatamisteates määratud aja jooksul ega vastanud küsimustikule, ei täpsustanud selles tootmisharus tuulegeneraatorite mastide valmistamiseks kasutatavate raskplaatide liike ega edastanud analüüsi, kas seda liiki raskplaate võib asendada teistes tootmisharudes kasutatavate raskplaatidega.

| (171) | Komisjon märgib, et toimikus oleva teabe kohaselt ei saanud tuulegeneraatorite tootjad saada kasu eriraskplaatide väljajätmisest toote määratlusest, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 42. Seega saaks nende mure lahendada vaid tuulegeneraatorite tootmiseks kasutatava raskplaadi väljajätmine toote määratlusest liidu huvidest lähtudes. Praeguses etapis ei ole tuulegeneraatorite mastide tootjad siiski esitanud ühtegi sellist konkreetset ega üksikasjalikku analüüsi, sealhulgas selgitust tollimaksude kehtestamise mõju kohta nende tootmiskuludele ja nende suutlikkusele kanda neid kulusid klientidele üle, mis võiks sellist väljajätmist õigustada. |
| --- | --- |

(171)

Komisjon märgib, et toimikus oleva teabe kohaselt ei saanud tuulegeneraatorite tootjad saada kasu eriraskplaatide väljajätmisest toote määratlusest, nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 42. Seega saaks nende mure lahendada vaid tuulegeneraatorite tootmiseks kasutatava raskplaadi väljajätmine toote määratlusest liidu huvidest lähtudes. Praeguses etapis ei ole tuulegeneraatorite mastide tootjad siiski esitanud ühtegi sellist konkreetset ega üksikasjalikku analüüsi, sealhulgas selgitust tollimaksude kehtestamise mõju kohta nende tootmiskuludele ja nende suutlikkusele kanda neid kulusid klientidele üle, mis võiks sellist väljajätmist õigustada.

| (172) | Komisjon märgib veel, et tuulegeneraatorite mastide tootjad võivad taotleda raskplaatide suhtes kehtestatud meetmete vahepealset läbivaatamist liidu huvides, kui see on igati põhjendatud. Lisaks ei tuvastatud uurimise käigus ühtegi märki sellest, et kasutajate tegevus ohustaks liidu tootmisharu. Sellist käitumist ei oodata turujõudude tavalise toimimise korral. |
| --- | --- |

(172)

Komisjon märgib veel, et tuulegeneraatorite mastide tootjad võivad taotleda raskplaatide suhtes kehtestatud meetmete vahepealset läbivaatamist liidu huvides, kui see on igati põhjendatud. Lisaks ei tuvastatud uurimise käigus ühtegi märki sellest, et kasutajate tegevus ohustaks liidu tootmisharu. Sellist käitumist ei oodata turujõudude tavalise toimimise korral.

| (173) | Üks importija märkis, et eriraskplaatide väljajätmine toote määratlusest on liidu huvides, sest väidetavalt sõltub „mitu liidu peamist tootmisharu“, nagu „masinaehitus- ja energeetikasektor“, Hiina RVst pärit eriraskplaatide impordist. Ükski nendest kasutajatest siiski ei andnud endast teada, et seda väidet kinnitada. |
| --- | --- |

(173)

Üks importija märkis, et eriraskplaatide väljajätmine toote määratlusest on liidu huvides, sest väidetavalt sõltub „mitu liidu peamist tootmisharu“, nagu „masinaehitus- ja energeetikasektor“, Hiina RVst pärit eriraskplaatide impordist. Ükski nendest kasutajatest siiski ei andnud endast teada, et seda väidet kinnitada.

| (174) | See importija lisas veel, et eriraskplaate paksusega vähemalt 150 mm toodab ainult kolm liidu tootjat. Kõrge voolavuspiiriga plaadi, karastatud ja valtsitud plaadi ning kulumiskindla raskplaadi tootmist kontrollivad väidetavalt neli liidu tootjat. Selle põhjal väidetakse, et liidu järgtööstus „kannatab juba praegu tarnepuudujäägi ja oluliselt suurenenud müügihindade tõttu“ ning et seda saab heastada vaid Hiina RVst pärit eriraskplaatide importimise abil. |
| --- | --- |

(174)

See importija lisas veel, et eriraskplaate paksusega vähemalt 150 mm toodab ainult kolm liidu tootjat. Kõrge voolavuspiiriga plaadi, karastatud ja valtsitud plaadi ning kulumiskindla raskplaadi tootmist kontrollivad väidetavalt neli liidu tootjat. Selle põhjal väidetakse, et liidu järgtööstus „kannatab juba praegu tarnepuudujäägi ja oluliselt suurenenud müügihindade tõttu“ ning et seda saab heastada vaid Hiina RVst pärit eriraskplaatide importimise abil.

| (175) | CISA lisas, et eriraskplaadi kasutajad metallitööstuses võivad samamoodi kannatada tarnepuudujäägi tõttu, kuna eriraskplaadi tootjaid on Euroopas väga vähe. Ükski kasutajatest järgtööstuses ei tõstatanud siiski tarnepuudujäägi küsimust. |
| --- | --- |

(175)

CISA lisas, et eriraskplaadi kasutajad metallitööstuses võivad samamoodi kannatada tarnepuudujäägi tõttu, kuna eriraskplaadi tootjaid on Euroopas väga vähe. Ükski kasutajatest järgtööstuses ei tõstatanud siiski tarnepuudujäägi küsimust.

| (176) | Komisjon lükkab eespool põhjendustes 173–175 esitatud väited tagasi, sest see huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet mitte ühegi tõendi ega analüüsiga. Seevastu tehti uurimises kindlaks raskplaatide hindade oluline vähenemine liidus vaatlusalusel perioodil. Samuti on uurimine näidanud, et liidu tootmisharul on tekkinud oluline tagavara tootmisvõimsuse pidevalt väheneva rakendamise tõttu. Lisaks on CISA järgi Hiina RVst eksporditud eriraskplaadi kogus väike. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon lükkab eespool põhjendustes 173–175 esitatud väited tagasi, sest see huvitatud isik ei põhjendanud oma väidet mitte ühegi tõendi ega analüüsiga. Seevastu tehti uurimises kindlaks raskplaatide hindade oluline vähenemine liidus vaatlusalusel perioodil. Samuti on uurimine näidanud, et liidu tootmisharul on tekkinud oluline tagavara tootmisvõimsuse pidevalt väheneva rakendamise tõttu. Lisaks on CISA järgi Hiina RVst eksporditud eriraskplaadi kogus väike.

| (177) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis üks importija selle küsimuse juurde oma kommentaarides lõplike järelduste avalikustamise kohta. Uusi sisulisi argumente siiski ei esitatud. |
| --- | --- |

(177)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis üks importija selle küsimuse juurde oma kommentaarides lõplike järelduste avalikustamise kohta. Uusi sisulisi argumente siiski ei esitatud.

| (178) | Faktiliste tõendite puudumisel dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva väidetava tarnepuudujäägi kohta ei saa komisjon järeldada, et selliste meetmete kehtestamise tõttu tekib eriraskplaadi tarnepuudujääk. |
| --- | --- |

(178)

Faktiliste tõendite puudumisel dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest tuleneva väidetava tarnepuudujäägi kohta ei saa komisjon järeldada, et selliste meetmete kehtestamise tõttu tekib eriraskplaadi tarnepuudujääk.

6.1.   Liidu huvide kokkuvõte

Liidu huvide kokkuvõte

| (179) | Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud väidetest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote importimisele Hiina RVst. |
| --- | --- |

(179)

Kokkuvõttes ei viita ükski huvitatud isikute esitatud väidetest mõjuvatele põhjustele, mis takistaksid meetmete kehtestamist vaatlusaluse toote importimisele Hiina RVst.

| (180) | Võimalikku negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Dumpinguvastaste meetmete positiivne mõju liidu turule, eelkõige liidu tootmisharule, kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele. |
| --- | --- |

(180)

Võimalikku negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu. Dumpinguvastaste meetmete positiivne mõju liidu turule, eelkõige liidu tootmisharule, kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele.

| (181) | Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 195–215 tehtud järeldused. |
| --- | --- |

(181)

Kuna liidu huvide kohta muid märkusi ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 195–215 tehtud järeldused.

7.   DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE KEHTESTAMINE TAGASIULATUVALT

DUMPINGUVASTASTE TOLLIMAKSUDE KEHTESTAMINE TAGASIULATUVALT

| (182) | Nagu märgitud eespool põhjenduses 4, kehtestas komisjon Euroferi taotlusel Hiina RVst pärit raskplaatide impordi suhtes registreerimisnõude. Tooted, mis imporditi alates 11. augustist 2016 kuni ajutiste meetmete kehtestamiseni, täpsemalt 7. oktoobrini 2016, registreeriti. |
| --- | --- |

(182)

Nagu märgitud eespool põhjenduses 4, kehtestas komisjon Euroferi taotlusel Hiina RVst pärit raskplaatide impordi suhtes registreerimisnõude. Tooted, mis imporditi alates 11. augustist 2016 kuni ajutiste meetmete kehtestamiseni, täpsemalt 7. oktoobrini 2016, registreeriti.

| (183) | Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda, kui „lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud, nii et ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib see oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju“. |
| --- | --- |

(183)

Alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d kohaselt võib tollimakse tagasiulatuvalt sisse nõuda, kui „lisaks uurimisperioodil kahju tekitanud impordi tasemele on import veelgi märgatavalt suurenenud, nii et ajastamist, mahtu ja muid asjaolusid arvestades võib see oluliselt kahjustada kohaldatava lõpliku dumpinguvastase tollimaksu parandavat mõju“.

7.1.   Märkused võimalike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta tagasiulatuvalt

Märkused võimalike dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise kohta tagasiulatuvalt

| (184) | CISA märkis, et mis tahes võimalikud tagasiulatuvad meetmed avaldaksid negatiivset mõju importijatele, sest nad „peaksid kandma tarbetuid lisakulusid“, kuna maksavad dumpinguvastast tollimaksu. CISA sõnul ei ole importijatel „kavatsust Hiina RVst pärit vaatlusalust toodet ladustada“ ja registreeritud import oli enne menetluse algatamist sõlmitud lepingute täitmata osa. CISA lisas, et „ettenägematu tollimaks põhjustab kahju“ liidu importijatele ja kasutajatele. |
| --- | --- |

(184)

CISA märkis, et mis tahes võimalikud tagasiulatuvad meetmed avaldaksid negatiivset mõju importijatele, sest nad „peaksid kandma tarbetuid lisakulusid“, kuna maksavad dumpinguvastast tollimaksu. CISA sõnul ei ole importijatel „kavatsust Hiina RVst pärit vaatlusalust toodet ladustada“ ja registreeritud import oli enne menetluse algatamist sõlmitud lepingute täitmata osa. CISA lisas, et „ettenägematu tollimaks põhjustab kahju“ liidu importijatele ja kasutajatele.

| (185) | CISA väitis lõpetuseks, et „impordi registreerimine ja meetmete tagasiulatuva kehtestamisega ähvardamine ei ole midagi muud kui veel ühe takistava kaubanduse kaitse meetme tekitamine, et ELi importijad lõpetaksid Hiinast importimise veel enne, kui on tõendatud, et niisugune import kahjustab ELi tootmisharu“. |
| --- | --- |

(185)

CISA väitis lõpetuseks, et „impordi registreerimine ja meetmete tagasiulatuva kehtestamisega ähvardamine ei ole midagi muud kui veel ühe takistava kaubanduse kaitse meetme tekitamine, et ELi importijad lõpetaksid Hiinast importimise veel enne, kui on tõendatud, et niisugune import kahjustab ELi tootmisharu“.

7.2.   Impordistatistika

Impordistatistika

| (186) | Allpool tabelis 1 esitatud Eurostati statistika impordi kohta näitab, et raskplaatide import Hiina RVst vähenes pärast uurimisperioodi oluliselt.

  Tabel 1


  Kuu keskmise impordimahu muutumine | Uurimisperioodi igakuine keskmine | Igakuine keskmine märtsist septembrini 2016 | Igakuine keskmine märtsist oktoobrini 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RVst pärit impordimaht (tonnides) | 113 262 | 84 669 | 76 562 |
| Suundumus võrrelduna uurimisperioodiga (%) | Ei kohaldata | – 25,2 | – 32,4 |
| Allikas: Eurostat. |

(186)

Allpool tabelis 1 esitatud Eurostati statistika impordi kohta näitab, et raskplaatide import Hiina RVst vähenes pärast uurimisperioodi oluliselt.

Tabel 1

Tabel 1

Kuu keskmise impordimahu muutumine

Kuu keskmise impordimahu muutumine

Uurimisperioodi igakuine keskmine

Igakuine keskmine märtsist septembrini 2016

Igakuine keskmine märtsist oktoobrini 2016

Hiina RVst pärit impordimaht (tonnides)

113 262

84 669

76 562

Suundumus võrrelduna uurimisperioodiga (%)

Ei kohaldata

– 25,2

– 32,4

Allikas: Eurostat.

Allikas:

7.3.   Järeldus tagasiulatuvuse kohta

Järeldus tagasiulatuvuse kohta

| (187) | Komisjon järeldab, et kuna import oluliselt ei suurenenud, ei ole õiguslik tingimus tollimaksude tagasiulatuvaks sissenõudmiseks alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d kohaselt täidetud. Seetõttu ei tuleks registreeritud impordile tollimaksu tagasiulatuvalt kehtestada. |
| --- | --- |

(187)

Komisjon järeldab, et kuna import oluliselt ei suurenenud, ei ole õiguslik tingimus tollimaksude tagasiulatuvaks sissenõudmiseks alusmääruse artikli 10 lõike 4 punkti d kohaselt täidetud. Seetõttu ei tuleks registreeritud impordile tollimaksu tagasiulatuvalt kehtestada.

8.   LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

LÕPLIKUD DUMPINGUVASTASED MEETMED

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (188) | Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 222, määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga uurimisperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(188)

Nagu märgitud ajutise määruse põhjenduses 222, määras komisjon kindlaks kahju kõrvaldamist võimaldava taseme, võrreldes valimisse kaasatud Hiina RV eksportivate tootjate kaalutud keskmist impordihinda, mida kohandati impordikulude ja tollimaksude võrra, valimisse kaasatud liidu tootjate poolt liidu turul müüdud samasuguse toote kaalutud keskmise mittekahjustava hinnaga uurimisperioodi jooksul.

| (189) | CISA esitas mitu märkust valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote mittekahjustava hinna arvutamise meetodi kohta kõnealusel juhul. |
| --- | --- |

(189)

CISA esitas mitu märkust valimisse kaasatud liidu tootjate poolt uurimisperioodil liidu turul müüdud samasuguse toote mittekahjustava hinna arvutamise meetodi kohta kõnealusel juhul.

| (190) | Kõigepealt küsis CISA komisjonilt, miks ta kasutas sellist meetodit, et lisas liidu tootmisharu müügihindadele uurimisperioodil tekkinud kahjumi ja seejärel lisas taotletava kasumimarginaali 7,9 %, selle asemel et lisada taotletav kasum tootmiskuludele. |
| --- | --- |

(190)

Kõigepealt küsis CISA komisjonilt, miks ta kasutas sellist meetodit, et lisas liidu tootmisharu müügihindadele uurimisperioodil tekkinud kahjumi ja seejärel lisas taotletava kasumimarginaali 7,9 %, selle asemel et lisada taotletav kasum tootmiskuludele.

| (191) | Otsus, kumb kahest komisjoni kasutatavast meetodist kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks valitakse, tehakse igal üksikjuhul eraldi. Liidu tootmisharu võrreldavate müügiandmete puudumise korral võib mittekahjustava hinna sageli kindlaks teha taotletava kasumi liitmisega kogukuludele. Praegusel juhul olid aga võrreldavad müügiandmed olemas. |
| --- | --- |

(191)

Otsus, kumb kahest komisjoni kasutatavast meetodist kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks valitakse, tehakse igal üksikjuhul eraldi. Liidu tootmisharu võrreldavate müügiandmete puudumise korral võib mittekahjustava hinna sageli kindlaks teha taotletava kasumi liitmisega kogukuludele. Praegusel juhul olid aga võrreldavad müügiandmed olemas.

| (192) | Seda seetõttu, et liidu tootmisharu müüdav samasugune toode koosnes sadadest tooteliikidest ja kõigil valimisse kaasatud liidu tootjatel oli seotud äriühingute, sh terasetöötlemiskeskuste ulatuslik võrgustik, mis tekitab kulusid ning mis ei ole valimisse kaasatud registreeritud liidu tootjate raamatupidamises kajastatud viisil, mis võimaldaks tooteid lihtsalt jaotada erinevate kontrollnumbrite alla. Sel põhjusel oli iga toote kontrollnumbri kogukulu leidmiseks võimatu koguda kuluandmeid iga toote kontrollnumbri kohta mitte ainult liidu tootmisettevõtjatelt, vaid ka seotud müügiettevõtjatelt (eelkõige terasetöötlemiskeskustelt). |
| --- | --- |

(192)

Seda seetõttu, et liidu tootmisharu müüdav samasugune toode koosnes sadadest tooteliikidest ja kõigil valimisse kaasatud liidu tootjatel oli seotud äriühingute, sh terasetöötlemiskeskuste ulatuslik võrgustik, mis tekitab kulusid ning mis ei ole valimisse kaasatud registreeritud liidu tootjate raamatupidamises kajastatud viisil, mis võimaldaks tooteid lihtsalt jaotada erinevate kontrollnumbrite alla. Sel põhjusel oli iga toote kontrollnumbri kogukulu leidmiseks võimatu koguda kuluandmeid iga toote kontrollnumbri kohta mitte ainult liidu tootmisettevõtjatelt, vaid ka seotud müügiettevõtjatelt (eelkõige terasetöötlemiskeskustelt).

| (193) | Seetõttu määras komisjon iga toote kontrollnumbri kogukulu nii, et lisas kaalutud keskmisele müügihinnale valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise kahjumi. Seejärel lisati nii arvutatud kogukuludele taotletav kasumimarginaal 7,9 %, mille kohta ei saadud pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühtegi kommentaari. |
| --- | --- |

(193)

Seetõttu määras komisjon iga toote kontrollnumbri kogukulu nii, et lisas kaalutud keskmisele müügihinnale valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmise kahjumi. Seejärel lisati nii arvutatud kogukuludele taotletav kasumimarginaal 7,9 %, mille kohta ei saadud pärast ajutiste meetmete kehtestamist ühtegi kommentaari.

| (194) | CISA lisas, et kasutatud meetod on „vale“ ja et nende kahe meetodiga „saadakse täiesti erinevad tulemused“. Ta esitas näite, kasutades hüpoteetilisi tootmiskulusid ja hüpoteetilist müügihinda, mis väidetavalt näitab, et taotletava hinna arvutamine müügihinna alusel on vale. |
| --- | --- |

(194)

CISA lisas, et kasutatud meetod on „vale“ ja et nende kahe meetodiga „saadakse täiesti erinevad tulemused“. Ta esitas näite, kasutades hüpoteetilisi tootmiskulusid ja hüpoteetilist müügihinda, mis väidetavalt näitab, et taotletava hinna arvutamine müügihinna alusel on vale.

| (195) | Komisjon märgib, et kuna enamik näites kasutatud teabest on hüpoteetiline ega viita tegelikele andmetele, ei saa sellise näite tulemuse alusel tõendada, et kõnealuse juhtumi korral kasutatud meetod on vale. Seetõttu ei saa komisjon seda väite tõendusmaterjalina arvestada. Kui sama üksikasjalik teave oleks kättesaadav, oleksid mõlema meetodi tulemused ühesugused. |
| --- | --- |

(195)

Komisjon märgib, et kuna enamik näites kasutatud teabest on hüpoteetiline ega viita tegelikele andmetele, ei saa sellise näite tulemuse alusel tõendada, et kõnealuse juhtumi korral kasutatud meetod on vale. Seetõttu ei saa komisjon seda väite tõendusmaterjalina arvestada. Kui sama üksikasjalik teave oleks kättesaadav, oleksid mõlema meetodi tulemused ühesugused.

| (196) | CISA märkis lõpetuseks, et „kui Hiina eksportivate tootjate poolt kontrollnumbrite alla kuuluvate eksporditud toodete enamikku müüb vähem kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, tekib küsimus valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud müügiandmete esindatuse kohta ja seetõttu on hinna allalöömise marginaali arvutamine selle põhjal vaieldav. Rääkimata asjaolust, et kahju ei ole võimalik tõendada, kui liidu tootmisharu isegi ei tooda/müü Hiina eksportivate tootjate eksporditud tooteliike.“ |
| --- | --- |

(196)

CISA märkis lõpetuseks, et „kui Hiina eksportivate tootjate poolt kontrollnumbrite alla kuuluvate eksporditud toodete enamikku müüb vähem kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat, tekib küsimus valimisse kaasatud liidu tootjatelt saadud müügiandmete esindatuse kohta ja seetõttu on hinna allalöömise marginaali arvutamine selle põhjal vaieldav. Rääkimata asjaolust, et kahju ei ole võimalik tõendada, kui liidu tootmisharu isegi ei tooda/müü Hiina eksportivate tootjate eksporditud tooteliike.“

| (197) | Komisjon märgib, et ehkki valimisse kaasati kolm liidu tootjat, ei tähenda see, et „Hiina eksportivate tootjate poolt kontrollnumbrite alla kuuluvate eksporditud toodete enamikku müüb vähem kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat“, seda, et liidu tootmisharu või koguni valimisse kaasatud liidu tootjad ei müü neid üldse. See tähendab seda, et mitte kõik kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ei müü kõiki Hiina RV valimisse kaasatud eksportivate tootjate asjaomaste toote kontrollkoodidega eksporditud tooteid. |
| --- | --- |

(197)

Komisjon märgib, et ehkki valimisse kaasati kolm liidu tootjat, ei tähenda see, et „Hiina eksportivate tootjate poolt kontrollnumbrite alla kuuluvate eksporditud toodete enamikku müüb vähem kui kolm valimisse kaasatud liidu tootjat“, seda, et liidu tootmisharu või koguni valimisse kaasatud liidu tootjad ei müü neid üldse. See tähendab seda, et mitte kõik kolm valimisse kaasatud liidu tootjat ei müü kõiki Hiina RV valimisse kaasatud eksportivate tootjate asjaomaste toote kontrollkoodidega eksporditud tooteid.

| (198) | Komisjon märgib, et mitte kõik valimisse kaasatud Hiina RV eksportivad tootjad ei eksportinud liitu sama kontrollnumbriga tooteid. Suurema osa kontrollnumbriga toodetest, mida liitu eksportisid valimisse kaasatud eksportijad (moodustades üle 90 % sellest ekspordist mahu järgi), on tootnud üks või enam valimisse kaasatud liidu tootjat. |
| --- | --- |

(198)

Komisjon märgib, et mitte kõik valimisse kaasatud Hiina RV eksportivad tootjad ei eksportinud liitu sama kontrollnumbriga tooteid. Suurema osa kontrollnumbriga toodetest, mida liitu eksportisid valimisse kaasatud eksportijad (moodustades üle 90 % sellest ekspordist mahu järgi), on tootnud üks või enam valimisse kaasatud liidu tootjat.

| (199) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis CISA selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal. |
| --- | --- |

(199)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist naasis CISA selle küsimuse juurde oma kommentaarides ja ärakuulamise ajal.

| (200) | CISA väitis, et liidu tootmisharu ei pruukinud esitada õigeid näitajaid ning oli saanud kasu eeliskohtlemisest, rikkudes teiste isikute õigust objektiivsele, erapooletule ja mittediskrimineerivale uurimisele. Liidu tootmisharu sellist väidetavat eeliskohtlemist võib samuti näha komisjoni leebuses nende vastu, kui nad ei esitanud teatud olulist teavet (CISA osutab tootmiskulude andmetele). |
| --- | --- |

(200)

CISA väitis, et liidu tootmisharu ei pruukinud esitada õigeid näitajaid ning oli saanud kasu eeliskohtlemisest, rikkudes teiste isikute õigust objektiivsele, erapooletule ja mittediskrimineerivale uurimisele. Liidu tootmisharu sellist väidetavat eeliskohtlemist võib samuti näha komisjoni leebuses nende vastu, kui nad ei esitanud teatud olulist teavet (CISA osutab tootmiskulude andmetele).

| (201) | Väidetava eeliskohtlemise väited on tagasi lükatud. Kõnealune küsimus puudutab eespool esitatud põhjenduste 191 ja 193 sõnastust. Nendes põhjendustes teatas komisjon põhjuse, milline kahest komisjoni kasutatavast meetodist valiti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks. |
| --- | --- |

(201)

Väidetava eeliskohtlemise väited on tagasi lükatud. Kõnealune küsimus puudutab eespool esitatud põhjenduste 191 ja 193 sõnastust. Nendes põhjendustes teatas komisjon põhjuse, milline kahest komisjoni kasutatavast meetodist valiti kahju kõrvaldamist võimaldava taseme määramiseks.

| (202) | Kuna muid märkusi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 217–223 sätestatud järeldused. |
| --- | --- |

(202)

Kuna muid märkusi kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kohta ei esitatud, kinnitatakse ajutise määruse põhjendustes 217–223 sätestatud järeldused.

8.2.   Pakutud hinnakohustus

Pakutud hinnakohustus

| (203) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas üks Hiina RVst pärit eksportiv tootja komisjonile hinnakohustuse. See kohustus seab minimaalse impordihinna raskplaadi liikidele, mida Hiina RVst pärit eksportiv tootja müüb liitu, ning samuti pakkus välja minimaalse impordihinna indekseerimise meetodi, mis põhineb peamiste toormaterjalide hindadel. |
| --- | --- |

(203)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas üks Hiina RVst pärit eksportiv tootja komisjonile hinnakohustuse. See kohustus seab minimaalse impordihinna raskplaadi liikidele, mida Hiina RVst pärit eksportiv tootja müüb liitu, ning samuti pakkus välja minimaalse impordihinna indekseerimise meetodi, mis põhineb peamiste toormaterjalide hindadel.

| (204) | Komisjon lükkas hinnakohustuse pakkumise tagasi hinna ristkompenseerimise suure riski tõttu, kuna erinevate, raskelt eristatavate liikide vahelise minimaalse impordihinna erinevus oli liiga suur ja indekseerimise meetod oli liiga keerukas. Lisaks ei võimaldanud eksportiva tootja ekspordikanalite struktuur ja teiste toodete samaaegne eksport teha nõuetekohast järelevalvet ning seega oli ristkompenseerimise tõenäosus teiste toodete kaudu, mida eksportiv tootja müüb seotud äriühingutele, liiga suur. |
| --- | --- |

(204)

Komisjon lükkas hinnakohustuse pakkumise tagasi hinna ristkompenseerimise suure riski tõttu, kuna erinevate, raskelt eristatavate liikide vahelise minimaalse impordihinna erinevus oli liiga suur ja indekseerimise meetod oli liiga keerukas. Lisaks ei võimaldanud eksportiva tootja ekspordikanalite struktuur ja teiste toodete samaaegne eksport teha nõuetekohast järelevalvet ning seega oli ristkompenseerimise tõenäosus teiste toodete kaudu, mida eksportiv tootja müüb seotud äriühingutele, liiga suur.

| (205) | Eksportivat tootjat teavitati hinnapakkumise tagasilükkamise põhjustest ja talle anti võimalus kommentaare esitada. |
| --- | --- |

(205)

Eksportivat tootjat teavitati hinnapakkumise tagasilükkamise põhjustest ja talle anti võimalus kommentaare esitada.

8.3.   Lõplikud meetmed

Lõplikud meetmed

| (206) | Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel. |
| --- | --- |

(206)

Dumpingu, tekitatud kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi arvesse võttes tuleks kooskõlas alusmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestada vaatlusaluse toote impordi suhtes vastavalt väiksema tollimaksu reeglile lõplikud dumpinguvastased meetmed kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel.

| (207) | Eespool esitatust lähtudes kehtestatakse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, nagu on näidatud tabelis 2.

  Tabel 2


  Dumpingumarginaal, kahju kõrvaldamist võimaldav tase ja tollimaksu määr









  Äriühing | Dumpingumarginaal (%) | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%) | Tollimaksu määr (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 120,1 | 73,1 | 73,1 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 126,0 | 65,1 | 65,1 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Teised koostööd tegevad äriühingud | 125,5 | 70,6 | 70,6 |
| Kõik muud äriühingud | 127,6 | 73,7 | 73,7 |
| Allikas: uurimine. |

(207)

Eespool esitatust lähtudes kehtestatakse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, nagu on näidatud tabelis 2.

Tabel 2

Tabel 2

Dumpingumarginaal, kahju kõrvaldamist võimaldav tase ja tollimaksu määr

Dumpingumarginaal, kahju kõrvaldamist võimaldav tase ja tollimaksu määr

Äriühing

Dumpingumarginaal (%)

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase (%)

Tollimaksu määr (%)

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

120,1

73,1

73,1

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

126,0

65,1

65,1

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

127,6

73,7

73,7

Teised koostööd tegevad äriühingud

125,5

70,6

70,6

Kõik muud äriühingud

127,6

73,7

73,7

Allikas: uurimine.

Allikas:

| (208) | Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti kindlaks kõnealuse uurimise ajal. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete suhtes, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(208)

Käesoleva määrusega äriühingute suhtes kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise järelduste põhjal. Seepärast kajastavad need asjaomaste äriühingute olukorda, mis tehti kindlaks kõnealuse uurimise ajal. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete suhtes, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (209) | Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (15) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(209)

Taotlus kohaldada individuaalse äriühingu jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määra (nt pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (15) koos kogu asjakohase teabega, eelkõige teabega mis tahes muudatuse kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse käesolevat määrust, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

15

| (210) | Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(210)

Selleks et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, ei tuleks „kõikide teiste äriühingute“ suhtes kehtivat tollimaksumäära kohaldada mitte üksnes koostööst hoiduvate eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

8.4.   Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

Ajutise tollimaksu lõplik sissenõudmine

| (211) | Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad. |
| --- | --- |

(211)

Võttes arvesse kindlakstehtud dumpingumarginaale ja liidu tootmisharule tekitatud kahju suurust, tuleks lõplikult sisse nõuda ajutise määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksu alusel tagatud summad.

| (212) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(212)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2016/1036 artikli 15 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks järgmiste Hiina Rahvavabariigist pärit toodete impordi suhtes: legeerimata terasest või legeerterasest (v.a roostevabast terasest, elektrotehnilisest räniterasest, tööriistaterasest ja kiirlõiketerasest) kuumvaltsitud, plakeerimata, pindamata ja muul viisil katmata lehtvaltstooted, mis ei ole rullides, mis on paksusega üle 10 mm ja laiusega vähemalt 600 mm või paksusega 4,75–10 mm ja laiusega vähemalt 2 050 mm ning mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 ja ex 7225 99 00 alla (TARICi koodid: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990035, 7225990040).

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingutes toodetud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksude tasumist, on järgmised.

| Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Nanjing Iron and Steel Co., Ltd. | 73,1 | C143 |
| Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd | 65,1 | C144 |
| Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd | 73,7 | C145 |
| Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud | 70,6 | |
| Kõik muud äriühingud | 73,7 | C999 |

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

73,1

C143

Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

65,1

C144

Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

73,7

C145

Muud lisas loetletud koostööd tegevad äriühingud

70,6

Kõik muud äriühingud

73,7

C999

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse asjakohaseid kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2016/1777 kohaselt ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad nõutakse lõplikult sisse.

Artikkel 3

Kui mõni uus Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja esitab komisjonile piisavad tõendid selle kohta, et:

| — | ta ei eksportinud uurimisperioodil (alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet, |
| --- | --- |

—

ta ei eksportinud uurimisperioodil (alates 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2015) liitu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud toodet,

| — | ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid, |
| --- | --- |

—

ta ei ole seotud ühegi Hiina Rahvavabariigi eksportija või tootjaga, kelle suhtes kohaldatakse käesoleva määrusega kehtestatud meetmeid,

| — | ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu märkimisväärne kogus, |
| --- | --- |

—

ta on tegelikult eksportinud liitu vaatlusalust toodet pärast meetmete aluseks oleva uurimisperioodi lõppu või ta on võtnud endale tagasivõetamatu lepingulise kohustuse eksportida liitu märkimisväärne kogus,

ja pärast seda, kui kõik huvitatud isikud on saanud võimaluse esitada kommentaarid, muudetakse artikli 1 lõiget 2, lisades koostööd tegevate ja valimisse mittekuuluvate äriühingute hulka uue eksportiva tootja, kelle suhtes seetõttu kohaldatakse kaalutud keskmist tollimaksumäära.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Komisjoni 6. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1777, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (ELT L 272, 7.10.2016, lk 5).

2

(3)  Komisjoni 9. augusti 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1357, millega kehtestatakse registreerimisnõue Hiina Rahvavabariigist pärit teatavate legeerimata terasest või muust legeerterasest raskplaatide impordi suhtes (ELT L 215, 10.8.2016, lk 23).

3

(4)  Muu teras kui karkassiteras, laevaehitusteras, surveanumate teras, karastatud, jahutatud ja kuumutatud teras, torude teras ja abrasioonikindel teras.

4

(5)  Nõukogu 27. jaanuari 2012. aasta rakendusmäärus (EL) 102/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist ja Ukrainast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida laiendatakse Marokost, Moldovast ja Korea Vabariigist lähetatud terastrosside ja -kaablite impordile, olenemata sellest, kas seda deklareeritakse nimetatud riikidest pärit impordina või mitte, ning lõpetatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohase aegumise läbivaatamine Lõuna-Aafrikast pärit terastrosside ja -kaablite impordi suhtes (ELT L 36, 9.2.2012, lk 1).

5

(6)  Nõukogu 24. septembri 2009. aasta rakendusmäärus (EL) 925/2009, millega kehtestatakse teatava Armeeniast, Brasiiliast ja Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 262, 6.10.2009, lk 1).

6

(7)  Algatamisteatis [2016/C 459/11] (ELT C 459, 9.12.2016, lk 17).

7

(8)  Komisjoni 4. veebruari 2000. aasta otsus nr 283/2000/ESTÜ (ELT L 31, 5.2.2000, lk 15), põhjendused 9–12.

8

(9)  Nõukogu 5. novembri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1106/2013, millega kehtestatakse teatava Indiast pärit roostevaba terastraadi impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 298, 8.11.2013, lk 1), põhjendus 16.

9

(10)  Komisjoni 29. oktoobri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/1953, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist, Jaapanist, Korea Vabariigist, Venemaa Föderatsioonist ja Ameerika Ühendriikidest pärit teatavate elektrotehnilisest räniterasest suundorienteeritud struktuuriga lehtvaltstoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 284, 30.10.2015, lk 109).

10

(11)  Kohtuasi T-2/95: Industrie des poudres sphériques vs. nõukogu, ECLI:EU:T:1998:242.

11

vs

(12)  Komisjoni 28. juuli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1246 lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes (ELT L 204, 29.7.2016, lk 70).

12

(13)  Komisjoni 28. jaanuari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/113 ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes (ELT L 23, 29.1.2016, lk 16).

13

(14)  Komisjoni 10. veebruari 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/181, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Venemaa Föderatsioonist pärit külmvaltsitud lehtterastoodete impordi suhtes (ELT L 37, 12.2.2016, lk 1).

14

(15)  
  Euroopa Komisjon, kaubanduse peadirektoraat, direktoraat H, 1049 Brüssel, Belgia.

15

---

LISA

Koostööd tegevad Hiina eksportivad tootjad, kes ei kuulu valimisse:

| Nimi | Linn | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Angang Steel Company Limited | Anshan, Liaoning | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | Baotou, Inner Mongolia | C151 |
| Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd. | Zhangjiagang, Jiangsu | C146 |
| Jiangsu Tiangong Tools Company Limited | Danyang, Jiangsu | C155 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | Jiangyin, Jiangsu | C147 |
| Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd. | Laiwu, Shandong | C154 |
| Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd. | Xixia, Henan | C152 |
| Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd. | Qinhuangdao, Hebei | C153 |
| Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company | Jinan, Shandong | C149 |
| Wuhan Iron and Steel Co., Ltd. | Wuhan, Hubei | C156 |
| Xinyu Iron & Steel Co., Ltd. | Xinyu, Jiangxi | C148 |

Nimi

Linn

TARICi lisakood

Angang Steel Company Limited

Anshan, Liaoning

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

Baotou, Inner Mongolia

C151

Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

Zhangjiagang, Jiangsu

C146

Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

Danyang, Jiangsu

C155

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

Jiangyin, Jiangsu

C147

Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

Laiwu, Shandong

C154

Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

Xixia, Henan

C152

Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

Qinhuangdao, Hebei

C153

Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

Jinan, Shandong

C149

Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

Wuhan, Hubei

C156

Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

Xinyu, Jiangxi

C148

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/337,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1375/2007 maisitärklise tootmisjääkide impordi kohta Ameerika Ühendriikidest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 178,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1375/2007 (2) on kehtestatud sätted, millega tagatakse Ameerika Ühendriikidest imporditavate maisitärklise tootmisjääkide vastavus kokkulepitud tariifimääratlusele. Kõnealuse määruse I lisas on esitatud Ameerika Ühendriikide märgjahvatustööstuse poolt väljastatava vastavussertifikaadi näidis. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1375/2007 (2) on kehtestatud sätted, millega tagatakse Ameerika Ühendriikidest imporditavate maisitärklise tootmisjääkide vastavus kokkulepitud tariifimääratlusele. Kõnealuse määruse I lisas on esitatud Ameerika Ühendriikide märgjahvatustööstuse poolt väljastatava vastavussertifikaadi näidis.

| (2) | Tootjate sertifikaatide kättesaamist kinnitav ja vastavussertifikaate väljastav asutus on muutunud. Seega tuleb asutuse nime vastavussertifikaadil vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Tootjate sertifikaatide kättesaamist kinnitav ja vastavussertifikaate väljastav asutus on muutunud. Seega tuleb asutuse nime vastavussertifikaadil vastavalt muuta.

| (3) | Selleks, et võimaldada enne käesoleva määruse jõustumist välja antud sertifikaatide kasutamist, tuleks ette näha vastav säte. |
| --- | --- |

(3)

Selleks, et võimaldada enne käesoleva määruse jõustumist välja antud sertifikaatide kasutamist, tuleks ette näha vastav säte.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1375/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1375/2007 tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1375/2007 I lisas asendatakse näidis „Vastavussertifikaat“ käesoleva määruse lisas esitatud näidisega.

Artikkel 2

Kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1375/2007 enne käesoleva määruse jõustumise tähtaega väljastatud sertifikaadid jäävad kehtima.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni 23. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1375/2007 maisitärklise tootmisjääkide impordi kohta Ameerika Ühendriikidest (ELT L 307, 24.11.2007, lk 5).

2

---

LISA

Image 1

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/338,

27. veebruar 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 232,7 |
| MA | 95,7 |
| TR | 98,6 |
| ZZ | 142,3 |
| 0707 00 05 | MA | 64,9 |
| TR | 199,6 |
| ZZ | 132,3 |
| 0709 91 00 | EG | 113,1 |
| ZZ | 113,1 |
| 0709 93 10 | MA | 55,2 |
| TR | 163,9 |
| ZZ | 109,6 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,9 |
| IL | 78,9 |
| MA | 47,0 |
| TN | 49,5 |
| TR | 75,0 |
| ZZ | 59,5 |
| 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00 | EG | 100,8 |
| IL | 125,6 |
| MA | 103,8 |
| TR | 88,3 |
| ZZ | 104,6 |
| 0805 22 00 | IL | 117,0 |
| MA | 97,2 |
| ZZ | 107,1 |
| 0805 50 10 | EG | 82,4 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 78,4 |
| 0808 30 90 | CL | 125,5 |
| CN | 85,6 |
| ZA | 109,7 |
| ZZ | 106,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

232,7

MA

95,7

TR

98,6

ZZ

142,3

0707 00 05

MA

64,9

TR

199,6

ZZ

132,3

0709 91 00

EG

113,1

ZZ

113,1

0709 93 10

MA

55,2

TR

163,9

ZZ

109,6

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,9

IL

78,9

MA

47,0

TN

49,5

TR

75,0

ZZ

59,5

0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00

EG

100,8

IL

125,6

MA

103,8

TR

88,3

ZZ

104,6

0805 22 00

IL

117,0

MA

97,2

ZZ

107,1

0805 50 10

EG

82,4

TR

74,4

ZZ

78,4

0808 30 90

CL

125,5

CN

85,6

ZA

109,7

ZZ

106,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

OTSUSED

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/47 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/47

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/339,

14. detsember 2016,

ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2016. aastal

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 14 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 13 on kehtestatud ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 13 on kehtestatud ettenägematute kulude varu, mille suurus on kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

| (2) | Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägematute kulude varu absoluutsumma aastaks 2016 (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt kõnealuse määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägematute kulude varu absoluutsumma aastaks 2016 (3).

| (3) | Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägematutele asjaoludele mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) 2016. aasta kulukohustuste ülemmäära piires, ning olles võtnud kasutusele paindlikkusinstrumendi kogu 2016. aastaks ette nähtud summas 1 530 miljonit eurot, näib olevat vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks, suurendades rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriigi ülemmäära. |
| --- | --- |

(3)

Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägematutele asjaoludele mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) 2016. aasta kulukohustuste ülemmäära piires, ning olles võtnud kasutusele paindlikkusinstrumendi kogu 2016. aastaks ette nähtud summas 1 530 miljonit eurot, näib olevat vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks, suurendades rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarves üle nimetatud rubriigi ülemmäära.

| (4) | Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud, |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu 2016. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägematute kulude varu, et teha lisaks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 240,1 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud 240,1 miljoni euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid kompenseeritakse täielikult mitmeaastase finantsraamistiku eelarveaasta 2016 rubriigi 5 (Halduskulud) kulukohustuste ülemmäära varust.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

2

(3)  Komisjoni 22. mai 2015. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2016. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (COM(2015) 320).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/49

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/340,

14. detsember 2016,

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta toetuse maksmiseks Saksamaale

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu Solidaarsusfondi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Saksamaa esitas 19. augustil 2016 taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks mitme äärmiselt tugeva ja lühiajalise üleujutuste tõttu Alam-Baieri halduspiirkonnas 2016. aasta mais ja juunis. |
| --- | --- |

(3)

Saksamaa esitas 19. augustil 2016 taotluse fondi vahendite kasutusele võtmiseks mitme äärmiselt tugeva ja lühiajalise üleujutuste tõttu Alam-Baieri halduspiirkonnas 2016. aasta mais ja juunis.

| (4) | Saksamaa taotlus vastab fondist finantsabi saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4. |
| --- | --- |

(4)

Saksamaa taotlus vastab fondist finantsabi saamise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 2012/2002 artiklis 4.

| (5) | Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Saksamaale rahalist abi. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks fondi vahendid kasutusele võtta, et anda Saksamaale rahalist abi.

| (6) | Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et minimeerida fondi vahendite kasutuselevõtuks vajalikku aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu 2016. aasta üldeelarve raames võetakse Saksamaale abi andmiseks kasutusele Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendeid summas 31 475 125 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2016.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/51

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/341,

14. detsember 2016,

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutusele võtmise kohta (Hispaania taotlus – EGF/2016/004 ES/Comunidad Valenciana automotive)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 13,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda. |
| --- | --- |

(1)

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tagajärjel toimunud oluliste struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel koondatud töötajaid ja füüsilisest isikust ettevõtjaid, kes on oma tegevuse lõpetanud, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades) (3). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 12 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 150 miljonit eurot (2011. aasta hindades) (3).

| (3) | Hispaania esitas 21. juunil 2016 taotluse EGFi kasutusele võtmiseks pärast koondamisi Hispaania 29 autotööstuse ettevõttes. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania esitas 21. juunil 2016 taotluse EGFi kasutusele võtmiseks pärast koondamisi Hispaania 29 autotööstuse ettevõttes. Taotluse kohta esitati lisateavet vastavalt määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõikele 3. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.

| (4) | Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju. |
| --- | --- |

(4)

Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Hispaania esitatud taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele ulatuslik negatiivne mõju.

| (5) | Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania taotluse alusel rahalist toetust summas 856 800 eurot. |
| --- | --- |

(5)

Seega tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Hispaania taotluse alusel rahalist toetust summas 856 800 eurot.

| (6) | Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast, |
| --- | --- |

(6)

Selleks et EGFi vahendeid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 856 800 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 14. detsembrist 2016.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

1

(2)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/53

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/342,

14. detsember 2016,

paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise kohta koheste eelarvemeetmete rahastamiseks praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi lahendamiseks

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 12,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires. |
| --- | --- |

(1)

Paindlikkusinstrumendiga on võimalik rahastada selgelt määratletud kulusid, mida ei saa rahastada ühe või mitme muu rubriigi ülemmäärade piires.

| (2) | Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artiklis 11. |
| --- | --- |

(2)

Paindlikkusinstrumendi aastane ülemmäär on 471 miljonit eurot aastas (2011. aasta hindades), nagu on sätestatud nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artiklis 11.

| (3) | Kiireloomuliste vajaduste tõttu on vajalik kasutusele võtta märkimisväärsed täiendavad summad, et rahastada praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi leevendamise meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Kiireloomuliste vajaduste tõttu on vajalik kasutusele võtta märkimisväärsed täiendavad summad, et rahastada praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi leevendamise meetmeid.

| (4) | Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulude ülemmäära raames, näib olevat vajalik võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530,0 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände-, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Olles läbi vaadanud kõik võimalused jaotada assigneeringud ümber rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulude ülemmäära raames, näib olevat vajalik võtta kasutusele paindlikkusinstrument, et täiendada liidu 2017. aasta üldeelarves ette nähtud rahastamist üle rubriigi 3 ülemmäära 530,0 miljoni euroga, et rahastada meetmeid rände-, pagulaste ja julgeoleku valdkonnas.

| (5) | Eeldatava maksete dünaamika alusel tuleks paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitme eelarveaasta peale ning need on hinnanguliselt 238,3 miljonit eurot 2017. aastal, 91,0 miljonit eurot 2018. aastal, 141,9 miljonit eurot 2019. aastal ja 58,8 miljonit eurot 2020. aastal. |
| --- | --- |

(5)

Eeldatava maksete dünaamika alusel tuleks paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmise tulemusena eraldatavad maksete assigneeringud jaotada mitme eelarveaasta peale ning need on hinnanguliselt 238,3 miljonit eurot 2017. aastal, 91,0 miljonit eurot 2018. aastal, 141,9 miljonit eurot 2019. aastal ja 58,8 miljonit eurot 2020. aastal.

| (6) | Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuaja minimeerimiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates eelarveaasta 2017 algusest, |
| --- | --- |

(6)

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuaja minimeerimiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates eelarveaasta 2017 algusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse paindlikkusinstrument kasutusele 530,0 miljoni euro ulatuses rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulukohustuste assigneeringutena.

Seda summat kasutatakse praeguse rände-, pagulas- ja julgeolekukriisi haldamise meetmete rahastamiseks.

2.   Eeldatava maksete dünaamika alusel on paindlikkusinstrumendi kasutusele võtmisele vastavad maksete assigneeringud järgmised:

| a) | 238,3 miljonit eurot 2017. aastal; |
| --- | --- |

a)

238,3 miljonit eurot 2017. aastal;

| b) | 91,0 miljonit eurot 2018. aastal; |
| --- | --- |

b)

91,0 miljonit eurot 2018. aastal;

| c) | 141,9 miljonit eurot 2019. aastal; |
| --- | --- |

c)

141,9 miljonit eurot 2019. aastal;

| d) | 58,8 miljonit eurot 2020. aastal. |
| --- | --- |

d)

58,8 miljonit eurot 2020. aastal.

Iga eelarveaasta konkreetsed summad kinnitatakse vastavalt iga-aastasele eelarvemenetlusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

2

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/55 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/55

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/343,

14. detsember 2016,

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutusele võtmise kohta, et võimaldada ettemaksete tegemist liidu 2017. aasta üldeelarvest

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. novembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2012/2002 Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta, (1) eriti selle artikli 4a lõiget 4,

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (2) eriti selle punkti 11,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (edaspidi „fond“) eesmärk on võimaldada liidul kiiresti, tulemuslikult ja paindlikult reageerida kriisiolukordadele, et näidata üles solidaarsust looduskatastroofide tagajärjel kannatanud piirkondade elanikega.

| (2) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (3) artikli 10 kohaselt ei tohi fond ületada iga-aastast maksimaalset summat, milleks on 500 000 000 eurot (2011. aasta hindades).

| (3) | Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et kui see on vajalik selleks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne olemasolu, võib võtta kasutusele fondi vahendid summas kuni 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks ning kanda vastavad assigneeringud liidu üldeelarvesse. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 2012/2002 artikli 4a lõikes 4 on sätestatud, et kui see on vajalik selleks, et tagada eelarvevahendite õigeaegne olemasolu, võib võtta kasutusele fondi vahendid summas kuni 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks ning kanda vastavad assigneeringud liidu üldeelarvesse.

| (4) | Selleks et tagada piisavate eelarvevahendite õigeaegne olemasolu liidu 2017. aasta üldeelarves, tuleks võtta kasutusele fondi vahendid summas 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada piisavate eelarvevahendite õigeaegne olemasolu liidu 2017. aasta üldeelarves, tuleks võtta kasutusele fondi vahendid summas 50 000 000 eurot ettemaksete tegemiseks.

| (5) | Selleks et minimeerida fondi kasutuselevõtuks kuluvat aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017, |
| --- | --- |

(5)

Selleks et minimeerida fondi kasutuselevõtuks kuluvat aega, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. jaanuarist 2017,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu 2017. aasta üldeelarves võetakse Euroopa Liidu Solidaarsusfondi raames ettemaksete tegemiseks kasutusele 50 000 000 eurot kulukohustuste assigneeringute ja maksete assigneeringutena.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  EÜT L 311, 14.11.2002, lk 3.

1

(2)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/57

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS (EL) 2017/344,

14. detsember 2016,

ettenägematute kulude varu kasutusele võtmise kohta 2017. aastal

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, (1) eriti selle punkti 14 teist lõiku,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 13 on kehtestatud ettenägematute kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 (2) artikliga 13 on kehtestatud ettenägematute kulude varu suuruseks kuni 0,03 % liidu kogurahvatulust.

| (2) | Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägematute kulude varu absoluutsumma aastaks 2017 (3). |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt nimetatud määruse artiklile 6 on komisjon arvutanud ettenägematute kulude varu absoluutsumma aastaks 2017 (3).

| (3) | Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägematutele asjaoludele rubriikide 3 (Julgeolek ja kodakondsus) ja 4 (Globaalne Euroopa) mitmeaastase finantsraamistiku 2017. aasta kulukohustuste ülemmäära piires, ning olles võtnud kasutusele paindlikkusinstrumendi kogu 2017. aastaks ette nähtud summas 530 miljonit eurot, näib olevat vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks, suurendades liidu 2017. aasta üldeelarves kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäärade rubriikides 3 ja 4. |
| --- | --- |

(3)

Olles vaadanud läbi kõik muud rahastamisvõimalused, et reageerida ettenägematutele asjaoludele rubriikide 3 (Julgeolek ja kodakondsus) ja 4 (Globaalne Euroopa) mitmeaastase finantsraamistiku 2017. aasta kulukohustuste ülemmäära piires, ning olles võtnud kasutusele paindlikkusinstrumendi kogu 2017. aastaks ette nähtud summas 530 miljonit eurot, näib olevat vajalik võtta kasutusele ettenägematute kulude varu rände-, pagulas- ja julgeolekukriisist tulenevate vajaduste rahuldamiseks, suurendades liidu 2017. aasta üldeelarves kulukohustuste assigneeringuid üle mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste ülemmäärade rubriikides 3 ja 4.

| (4) | Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et praegune olukord on väga eriline, on määruse (EL, Euratom) nr 1311/2013 artikli 13 lõikes 1 osutatud viimase võimaluse tingimus täidetud.

| (5) | Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtuaja minimeerimiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates eelarveaasta 2017 algusest, |
| --- | --- |

(5)

Ettenägematute kulude varu kasutuselevõtuaja minimeerimiseks tuleks käesolevat otsust kohaldada alates eelarveaasta 2017 algusest,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu 2017. aasta üldeelarve jaoks võetakse kasutusele ettenägematute kulude varu, et teha lisaks mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 1 176 030 960 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid ning rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) kulukohustuste ülemmäärale kättesaadavaks 730 120 000 euro ulatuses kulukohustuste assigneeringuid.

Artikkel 2

Artikli 1 alusel kasutusele võetavad kulukohustuste assigneeringud kogusummas 1 906 150 960 eurot kaetakse mitmeaastase finantsraamistiku järgmistes rubriikides aastateks 2017–2019 ette nähtud kulukohustuste ülemmäärade varust:

| a) | 2017:






  i) | rubriik 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad): 575 000 000 eurot; |
| --- | --- | --- |

a)

2017:

i)

rubriik 2 (Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad): 575 000 000 eurot;

| ii) | rubriik 5 (Haldus) 507 268 804 eurot; |
| --- | --- |

ii)

rubriik 5 (Haldus) 507 268 804 eurot;

| b) | 2018: rubriik 5 (Haldus): 570 000 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

2018: rubriik 5 (Haldus): 570 000 000 eurot;

| c) | 2019: rubriik 5 (Haldus): 253 882 156 eurot; |
| --- | --- |

c)

2019: rubriik 5 (Haldus): 253 882 156 eurot;

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2017.

Strasbourg, 14. detsember 2016

Euroopa Parlamendi nimel

president

M. SCHULZ

Nõukogu nimel

eesistuja

I. KORČOK

---

(1)  
  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884).

2

(3)  Komisjoni 30. juuni 2016. aasta teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Finantsraamistiku tehniline kohandamine 2017. aastaks vastavalt kogurahvatulu muutustele“ (COM(2016) 311).

3

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/59

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/345,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849, (1) mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi („KRDV“) vastu suunatud piiravaid meetmeid, millega muu hulgas rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 27. mail 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/849, (1) mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi („KRDV“) vastu suunatud piiravaid meetmeid, millega muu hulgas rakendati ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016).

| (2) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2016 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016), milles väljendab sügavaimat muret KRDV poolt 9. septembril 2016 läbi viidud tuumakatsetuse pärast, millega rikuti asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, mõistes lisaks hukka KRDV jätkuva tuumarelva- ja ballistiliste rakettide alase tegevuse, millega rikutakse tõsiselt asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ning kinnitab, et jätkuvalt eksisteerib tõsine oht rahule ja julgeolekule nii piirkonnas kui ka kaugemal. |
| --- | --- |

(2)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 30. novembril 2016 vastu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016), milles väljendab sügavaimat muret KRDV poolt 9. septembril 2016 läbi viidud tuumakatsetuse pärast, millega rikuti asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, mõistes lisaks hukka KRDV jätkuva tuumarelva- ja ballistiliste rakettide alase tegevuse, millega rikutakse tõsiselt asjakohaseid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone, ning kinnitab, et jätkuvalt eksisteerib tõsine oht rahule ja julgeolekule nii piirkonnas kui ka kaugemal.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et KRDVsse saabuvate ja sealt lahkuvate isikute isiklikku ja registreeritud pagasit võidakse kasutada selliste esemete transpordiks, mille tarnimine, müümine või üleandmine on keelatud resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016), ning selgitab, et selline pagas kujutab endast veost reolutsiooni 2270 (2016) punkti 18 tähenduses, viidates seejuures kohustusele seda veost kontrollida. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et KRDVsse saabuvate ja sealt lahkuvate isikute isiklikku ja registreeritud pagasit võidakse kasutada selliste esemete transpordiks, mille tarnimine, müümine või üleandmine on keelatud resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016), ning selgitab, et selline pagas kujutab endast veost reolutsiooni 2270 (2016) punkti 18 tähenduses, viidates seejuures kohustusele seda veost kontrollida.

| (4) | ÜRO Julgeolekunõukogu kutsub oma resolutsioonis 2321 (2016) liikmesriike üles vähendama töötajate arvu KRDV diplomaatilistes ja konsulaaresindustes. |
| --- | --- |

(4)

ÜRO Julgeolekunõukogu kutsub oma resolutsioonis 2321 (2016) liikmesriike üles vähendama töötajate arvu KRDV diplomaatilistes ja konsulaaresindustes.

| (5) | ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et keelatud esemeid võidakse KRDVsse ja sealt välja transportida raudteel ja maanteel, ning rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktis 18 sisalduv kohustus kontrollida veoseid, mis asuvad liikmesriikide territooriumil või läbivad seda, hõlmab raudteel ja maanteel transporditavaid veoseid. |
| --- | --- |

(5)

ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et keelatud esemeid võidakse KRDVsse ja sealt välja transportida raudteel ja maanteel, ning rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) punktis 18 sisalduv kohustus kontrollida veoseid, mis asuvad liikmesriikide territooriumil või läbivad seda, hõlmab raudteel ja maanteel transporditavaid veoseid.

| (6) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) märgitakse, et selle resolutsiooni ja resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) rakendamisel hõlmab (kuid ei piirdu sellega) mõiste „transiit“ isikute reisimist läbi asjaomase riigi rahvusvaheliste lennujaamade terminalide teel muus riigis asuvasse sihtpunkti, sõltumata sellest, kas sellised isikud läbivad tolli- ja passikontrolli kõnealuses lennujaamas. |
| --- | --- |

(6)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) märgitakse, et selle resolutsiooni ja resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013) ja 2270 (2016) rakendamisel hõlmab (kuid ei piirdu sellega) mõiste „transiit“ isikute reisimist läbi asjaomase riigi rahvusvaheliste lennujaamade terminalide teel muus riigis asuvasse sihtpunkti, sõltumata sellest, kas sellised isikud läbivad tolli- ja passikontrolli kõnealuses lennujaamas.

| (7) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) määratakse kindlaks maksimaalne summaarne kivisöekogus, mida võib KRDVst välja vedada, ning luuakse mehhanism selle jälgimiseks ja kontrollimiseks. Selle mehhanismi osana kutsutakse KRDVst kivisütt importivaid liikmesriike üles regulaarselt vaatama ÜRO veebisaiti, veendumaks, et söe impordi üldsumma ei ole saavutatud. |
| --- | --- |

(7)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) määratakse kindlaks maksimaalne summaarne kivisöekogus, mida võib KRDVst välja vedada, ning luuakse mehhanism selle jälgimiseks ja kontrollimiseks. Selle mehhanismi osana kutsutakse KRDVst kivisütt importivaid liikmesriike üles regulaarselt vaatama ÜRO veebisaiti, veendumaks, et söe impordi üldsumma ei ole saavutatud.

| (8) | ÜRO Julgeolekunõukogu tuletab oma resolutsioonis 2321 (2016) meelde, et KRDV diplomaatilistel esindajatel on keelatud tegeleda vastuvõtvas riigis mis tahes kutse- või äritegevusega isikliku kasu eesmärgil. |
| --- | --- |

(8)

ÜRO Julgeolekunõukogu tuletab oma resolutsioonis 2321 (2016) meelde, et KRDV diplomaatilistel esindajatel on keelatud tegeleda vastuvõtvas riigis mis tahes kutse- või äritegevusega isikliku kasu eesmärgil.

| (9) | ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et KRDV kodanikke saadetakse tööle teistesse riikidesse, et teenida vabalt vahetatavas vääringus tulu, mida KRDV kasutab oma tuumaprogrammide ja ballistiliste rakettide programmide jaoks, ning kutsub riike üles olema sellise praktika suhtes valvsad. |
| --- | --- |

(9)

ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) muret selle üle, et KRDV kodanikke saadetakse tööle teistesse riikidesse, et teenida vabalt vahetatavas vääringus tulu, mida KRDV kasutab oma tuumaprogrammide ja ballistiliste rakettide programmide jaoks, ning kutsub riike üles olema sellise praktika suhtes valvsad.

| (10) | ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) taas muret, et suuri sularahakoguseid võidakse kasutada julgeolekukomitee meetmetest kõrvalehiilimiseks, ning kutsutakse liikmesriike üles tähelepanelikkusele selle ohu suhtes. |
| --- | --- |

(10)

ÜRO Julgeolekunõukogu väljendab oma resolutsioonis 2321 (2016) taas muret, et suuri sularahakoguseid võidakse kasutada julgeolekukomitee meetmetest kõrvalehiilimiseks, ning kutsutakse liikmesriike üles tähelepanelikkusele selle ohu suhtes.

| (11) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2321 (2016) väljendab ÜRO Julgeolekunõukogu oma pühendumust olukorra rahumeelsele, diplomaatilisele ja poliitilisele lahendamisele ning kinnitab oma toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist. |
| --- | --- |

(11)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2321 (2016) väljendab ÜRO Julgeolekunõukogu oma pühendumust olukorra rahumeelsele, diplomaatilisele ja poliitilisele lahendamisele ning kinnitab oma toetust kuuepoolsetele kõnelustele ja nõuab nende jätkamist.

| (12) | ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) kinnitatakse, et KRDV tegevuse üle teostatakse pidevat järelevalvet ning et ÜRO Julgeolekunõukogu on valmis meetmeid tugevdama, muutma, peatama või need kaotama, kui see on vajalik KRDV kohustuste täitmist silmas pidades, ning et ollakse kindlalt otsustanud võtta täiendavaid märkimisväärseid meetmeid, kui KRDV peaks kordama tuumakatsetust või raketistarti. |
| --- | --- |

(12)

ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2321 (2016) kinnitatakse, et KRDV tegevuse üle teostatakse pidevat järelevalvet ning et ÜRO Julgeolekunõukogu on valmis meetmeid tugevdama, muutma, peatama või need kaotama, kui see on vajalik KRDV kohustuste täitmist silmas pidades, ning et ollakse kindlalt otsustanud võtta täiendavaid märkimisväärseid meetmeid, kui KRDV peaks kordama tuumakatsetust või raketistarti.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud teatavate meetmete rakendamiseks on vaja täiendavaid liidu meetmeid.

| (14) | Selleks et toetada käesoleva otsuse sätete tõhusat rakendamist kogu ELis, peaksid liikmesriigid jagama asjakohast teavet teiste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et toetada käesoleva otsuse sätete tõhusat rakendamist kogu ELis, peaksid liikmesriigid jagama asjakohast teavet teiste liikmesriikidega.

| (15) | Otsust (ÜVJP) 2016/849 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(15)

Otsust (ÜVJP) 2016/849 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust (ÜVJP) 2016/849 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:






  „h) | teatavad muud esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis on loetellu kantud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 4; |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:

„h)

teatavad muud esemed, materjalid, seadmed, kaubad ja tehnoloogia, mis on loetellu kantud vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 4;

| i) | muu ese, mis on kantud tavarelvade kahesuguse kasutuse loetellu, mille sanktsioonide komitee vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 7 vastu võtab.“ |
| --- | --- |

i)

muu ese, mis on kantud tavarelvade kahesuguse kasutuse loetellu, mille sanktsioonide komitee vastavalt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktile 7 vastu võtab.“

| 2) | Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kulla, titaanimaagi, vanaadiumimaagi, haruldaste muldmetallide, vase, nikli, hõbeda ja tsingi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte.“ |
| --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kulla, titaanimaagi, vanaadiumimaagi, haruldaste muldmetallide, vase, nikli, hõbeda ja tsingi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte.“

| 3) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 6a

  1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kujude hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi heakskiidu andnud.


  3.   Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased esemed.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kujude hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas need pärinevad KRDV territooriumilt või mitte.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi heakskiidu andnud.

3.   Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased esemed.“

| 4) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 6b

  1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud helikopterite ja laevade otsene või kaudne tarnimine, müük või üleandmine KRDV-le, olenemata sellest, kas need pärinevad liikmesriikide territooriumilt või mitte.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi heakskiidu andnud.


  3.   Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased esemed.“ |
| --- | --- |

4)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6b

1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud helikopterite ja laevade otsene või kaudne tarnimine, müük või üleandmine KRDV-le, olenemata sellest, kas need pärinevad liikmesriikide territooriumilt või mitte.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi heakskiidu andnud.

3.   Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva artikliga reguleeritavad asjakohased esemed.“

| 5) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 7

  1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kivisöe, raua ja rauamaagi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas see pärineb KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased esemed.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata kivisöe suhtes, mille puhul seda hankiv liikmesriik kinnitab usaldusväärsele teabele tuginedes, et see ei pärine KRDVst ja seda veeti läbi KRDV vaid ekspordi eesmärgil Rajini (Rason) sadama kaudu, tingimusel et liikmesriik teavitab sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed ja selline tehing ei ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.


  3.   Lõiget 1 ei kohaldata KRDVst pärit kivisöe koguekspordi suhtes kõikidesse ÜRO liikmesriikidesse, kui kogusumma ei ületa 53 495 894 USA dollarit või 1 000 866 tonni, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, ajavahemikus alates ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) vastuvõtmisest kuni 31. detsembrini 2016, ning KRDVst pärit kivisöe koguekspordi suhtes kõikidesse ÜRO liikmesriikidesse, kui kogusumma ei ületa 400 870 018 USA dollarit või 7 500 000 tonni aastas, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, alates 1. jaanuarist 2017, tingimusel et hankes






  a) | ei osale isikud või üksused, kes on seotud KRDV tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega, sealhulgas loetellu kantud isikud või üksused, nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud või üksused, otseselt või kaudselt nende omandis või kontrolli all olevad üksused, või isikud või üksused, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda, ning |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Liikmesriikide kodanikel või liikmesriikide lipu all sõitvaid laevu või liikmesriikides registreeritud õhusõidukeid kasutades on keelatud kivisöe, raua ja rauamaagi hankimine KRDVst, olenemata sellest, kas see pärineb KRDV territooriumilt või mitte. Liit võtab vajalikke meetmeid, et määrata kindlaks käesoleva lõikega reguleeritavad asjakohased esemed.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata kivisöe suhtes, mille puhul seda hankiv liikmesriik kinnitab usaldusväärsele teabele tuginedes, et see ei pärine KRDVst ja seda veeti läbi KRDV vaid ekspordi eesmärgil Rajini (Rason) sadama kaudu, tingimusel et liikmesriik teavitab sellest eelnevalt sanktsioonide komiteed ja selline tehing ei ole seotud tulu saamisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) või käesoleva otsusega keelatud tegevuse jaoks.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata KRDVst pärit kivisöe koguekspordi suhtes kõikidesse ÜRO liikmesriikidesse, kui kogusumma ei ületa 53 495 894 USA dollarit või 1 000 866 tonni, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, ajavahemikus alates ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) vastuvõtmisest kuni 31. detsembrini 2016, ning KRDVst pärit kivisöe koguekspordi suhtes kõikidesse ÜRO liikmesriikidesse, kui kogusumma ei ületa 400 870 018 USA dollarit või 7 500 000 tonni aastas, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem, alates 1. jaanuarist 2017, tingimusel et hankes

a)

ei osale isikud või üksused, kes on seotud KRDV tuumarelva- või ballistiliste rakettide alaste programmidega või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega, sealhulgas loetellu kantud isikud või üksused, nende nimel või juhtimisel tegutsevad isikud või üksused, otseselt või kaudselt nende omandis või kontrolli all olevad üksused, või isikud või üksused, kes aitavad sanktsioonidest kõrvale hoiduda, ning

| b) | hanked toimuvad üksnes KRDV kodanike elatise teenimise eesmärgil ning ei ole seotud tulu teenimisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega. |
| --- | --- |

b)

hanked toimuvad üksnes KRDV kodanike elatise teenimise eesmärgil ning ei ole seotud tulu teenimisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega.

4.   Liikmesriik, mis hangib kivisütt otse KRDVst, teatab sanktsioonide komiteele sellise hanke mahu kogusumma iga kuu kohta hiljemalt 30 päeva pärast kõnealuse kuu lõppu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) V lisas sätestatud vormil. Liikmesriik edastab sellega seoses sanktsioonide komiteele teatatud teabe ka teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

5.   Lõiget 1 ei kohaldata raua ja rauamaagi tehingute suhtes, mis on ette nähtud eranditult elatise teenimiseks ega ole seotud tulu teenimisega KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide jaoks või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) keelatud tegevusega.“

| 6) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 10

  1.   Keelatud on anda riiklikku või erasektori rahalist toetust kaubavahetuseks KRDVga, sealhulgas ekspordikrediiti, -tagatisi või -kindlustust sellise kaubavahetusega tegelevatele KRDV kodanikele või üksustele.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi rahalise toetuse andmisele heakskiidu andnud.“ |
| --- | --- |

6)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

1.   Keelatud on anda riiklikku või erasektori rahalist toetust kaubavahetuseks KRDVga, sealhulgas ekspordikrediiti, -tagatisi või -kindlustust sellise kaubavahetusega tegelevatele KRDV kodanikele või üksustele.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi rahalise toetuse andmisele heakskiidu andnud.“

| 7) | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 14

  1.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 13 punktis 2 osutatud finantsüksustel on keelatud avada liikmesriikide territooriumil filiaale, tütarettevõtteid või esindusi.


  2.   Lõikes 1 osutatud üksuste liikmesriikide territooriumil asuvad olemasolevad filiaalid, tütarettevõtted ja esindused suletakse 90 päeva jooksul pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastuvõtmist.


  3.   Välja arvatud juhul, kui sanktsioonide komitee on tehingud eelnevalt heaks kiitnud, on KRDV pankadel, sealhulgas KRDV keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 13 punktis 2 osutatud finantsüksustel keelatud:






  a) | asutada uusi ühisettevõtteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega; |
| --- | --- | --- |

7)

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

1.   KRDV pankadel, sealhulgas KRDV keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 13 punktis 2 osutatud finantsüksustel on keelatud avada liikmesriikide territooriumil filiaale, tütarettevõtteid või esindusi.

2.   Lõikes 1 osutatud üksuste liikmesriikide territooriumil asuvad olemasolevad filiaalid, tütarettevõtted ja esindused suletakse 90 päeva jooksul pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastuvõtmist.

3.   Välja arvatud juhul, kui sanktsioonide komitee on tehingud eelnevalt heaks kiitnud, on KRDV pankadel, sealhulgas KRDV keskpangal, selle filiaalidel ja tütarettevõtetel ning teistel artikli 13 punktis 2 osutatud finantsüksustel keelatud:

a)

asutada uusi ühisettevõtteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega;

| b) | omandada osalust liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvates pankades või |
| --- | --- |

b)

omandada osalust liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvates pankades või

| c) | luua või jätkata korrespondentpangasuhteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega. |
| --- | --- |

c)

luua või jätkata korrespondentpangasuhteid liikmesriikide jurisdiktsiooni kuuluvate pankadega.

4.   Olemasolevad ühisettevõtted, osalused ja korrespondentpangasuhted KRDV pankadega lõpetatakse 90 päeva jooksul pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2270 (2016) vastuvõtmist.

5.   Liikmesriikide territooriumil asuvatel või nende jurisdiktsiooni kuuluvatel finantseerimisasutustel on keelatud avada KRDVs esindusi, tütarettevõtteid, filiaale või pangakontosid.

6.   Olemasolevad esindused, tütarettevõtted või pangakontod KRDVs suletakse 90 päeva jooksul pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) vastuvõtmist.

7.   Lõiget 6 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et sellised esindused, tütarettevõtted või pangakontod on vajalikud humanitaarabi kohaletoimetamiseks, diplomaatiliste esinduste tegevuse jaoks KRDVs vastavalt diplomaatiliste suhete Viini konventsioonile ja konsulaarsuhete Viini konventsioonile, ÜRO või selle spetsialiseeritud asutuste või seotud organisatsioonide tegevuse jaoks või mis tahes muul ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016) kooskõlas oleval eesmärgil.“

| 8) | Artikli 16 lõige 6 asendatakse järgmisega:

  „6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et konfiskeerida ja likvideerida, näiteks hävitamise või kasutuskõlbmatuks muutmise, ladustamise või muusse riiki kui esemete päritolu- või sihtriiki kõrvaldamiseks edastamise teel, kontrolli käigus tuvastatud esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016), kooskõlas oma kohustustega kohaldatavate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) alusel.“ |
| --- | --- |

8)

Artikli 16 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et konfiskeerida ja likvideerida, näiteks hävitamise või kasutuskõlbmatuks muutmise, ladustamise või muusse riiki kui esemete päritolu- või sihtriiki kõrvaldamiseks edastamise teel, kontrolli käigus tuvastatud esemed, mille tarnimine, müük, üleandmine või eksport on keelatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321 (2016), kooskõlas oma kohustustega kohaldatavate ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide, sealhulgas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1540 (2004) alusel.“

| 9) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 18a

  1.   Liikmesriik, mille lipu all sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud laev sõidab, kustutab laeva oma registrist, kui komitee on nii ette näinud.


  2.   Liikmesriik, mille lipu all sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud laev sõidab, juhib laeva koostöös sadamariigiga komitee poolt kindlaks määratud sadamasse, kui komitee on nii ette näinud.


  3.   Liikmesriik keelab, kui sanktsioonide komitee on loetellu kandmisel nii ette näinud, laeva sisenemise oma sadamasse, välja arvatud juhul, kui tegemist on hädaolukorraga või kui naastakse laeva lähtesadamasse.


  4.   Liikmesriik külmutab laeva varad, kui sanktsioonide komitee on loetellu kandmisel nii ette näinud.


  5.   Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 4 osutatud laevad, mis sanktsioonide komitee on kandnud loetellu kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 12, on loetletud IV lisas.“ |
| --- | --- |

9)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

1.   Liikmesriik, mille lipu all sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud laev sõidab, kustutab laeva oma registrist, kui komitee on nii ette näinud.

2.   Liikmesriik, mille lipu all sanktsioonide komitee poolt loetellu kantud laev sõidab, juhib laeva koostöös sadamariigiga komitee poolt kindlaks määratud sadamasse, kui komitee on nii ette näinud.

3.   Liikmesriik keelab, kui sanktsioonide komitee on loetellu kandmisel nii ette näinud, laeva sisenemise oma sadamasse, välja arvatud juhul, kui tegemist on hädaolukorraga või kui naastakse laeva lähtesadamasse.

4.   Liikmesriik külmutab laeva varad, kui sanktsioonide komitee on loetellu kandmisel nii ette näinud.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 1 kuni 4 osutatud laevad, mis sanktsioonide komitee on kandnud loetellu kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punktiga 12, on loetletud IV lisas.“

| 10) | Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi andnud heakskiidu.“; |
| --- | --- | --- |

10)

Artiklit 20 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi andnud heakskiidu.“;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 11) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 20a
  Laevade või õhusõidukite teenuste hankimine KRDVst on keelatud.“ |
| --- | --- |

11)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 20a

Laevade või õhusõidukite teenuste hankimine KRDVst on keelatud.“

| 12) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 21
  Liikmesriigid kustutavad registrist laevad, mille omanikuks, kontrollijaks või käitajaks on KRDV, ega kanna registrisse selliseid laevu, mille mõni teine riik on oma registrist kustutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punkti 24 kohaselt.“ |
| --- | --- |

12)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Liikmesriigid kustutavad registrist laevad, mille omanikuks, kontrollijaks või käitajaks on KRDV, ega kanna registrisse selliseid laevu, mille mõni teine riik on oma registrist kustutanud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2321 (2016) punkti 24 kohaselt.“

| 13) | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 22

  1.   Keelatud on registreerida laevu KRDVs, hankida laevale luba sõita KRDV lipu all või omada, liisida, käitada või kindlustada KRDV lipu all sõitvaid laevu või osutada neile klassifitseerimis-, sertifitseerimis- või seonduvaid teenuseid.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi andnud heakskiidu.


  3.   Liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt kindlustus- ja edasikindlustusteenuste osutamine laevadele, mida omab, kontrollib või käitab (sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil) KRDV, on keelatud.


  4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et laeva tegevus toimub eranditult elatise teenimise eesmärgil ja KRDV isikud või üksused ei kasuta seda tulu teenimiseks, või humanitaareesmärkidel.“ |
| --- | --- |

13)

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

1.   Keelatud on registreerida laevu KRDVs, hankida laevale luba sõita KRDV lipu all või omada, liisida, käitada või kindlustada KRDV lipu all sõitvaid laevu või osutada neile klassifitseerimis-, sertifitseerimis- või seonduvaid teenuseid.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee on eelnevalt igal üksikjuhul eraldi andnud heakskiidu.

3.   Liikmesriikide kodanike poolt või liikmesriikide territooriumilt kindlustus- ja edasikindlustusteenuste osutamine laevadele, mida omab, kontrollib või käitab (sealhulgas ebaseaduslike vahendite abil) KRDV, on keelatud.

4.   Lõiget 3 ei kohaldata, kui sanktsioonide komitee otsustab igal üksikjuhul eraldi, et laeva tegevus toimub eranditult elatise teenimise eesmärgil ja KRDV isikud või üksused ei kasuta seda tulu teenimiseks, või humanitaareesmärkidel.“

| 14) | Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:

  „12.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et takistada nende territooriumile sisenemast või seda läbimast KRDV valitsuse liikmeid, selle valitsuse ametnikke ning KRDV relvajõudude liikmeid, kui sellised liikmed või ametnikud on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega.“ |
| --- | --- |

14)

Artiklisse 23 lisatakse järgmine lõige:

„12.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et takistada nende territooriumile sisenemast või seda läbimast KRDV valitsuse liikmeid, selle valitsuse ametnikke ning KRDV relvajõudude liikmeid, kui sellised liikmed või ametnikud on seotud KRDV tuuma- või ballistiliste rakettide alaste programmide või muu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonidega 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) keelatud tegevusega.“

| 15) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 24a

  1.   Kui liikmesriik teeb kindlaks, et isik töötab KRDV panga või finantseerimisasutuse nimel või juhtimisel, saadavad liikmesriigid selle isiku oma territooriumilt välja, et repatrieerida ta kooskõlas kohaldatava õigusega isiku kodakondsusjärgsesse riiki.


  2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) eesmärkidega.“ |
| --- | --- |

15)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 24a

1.   Kui liikmesriik teeb kindlaks, et isik töötab KRDV panga või finantseerimisasutuse nimel või juhtimisel, saadavad liikmesriigid selle isiku oma territooriumilt välja, et repatrieerida ta kooskõlas kohaldatava õigusega isiku kodakondsusjärgsesse riiki.

2.   Lõiget 1 ei kohaldata, kui isiku kohalolu on nõutav kohtumenetluse läbiviimiseks või üksnes meditsiinilistel, turvalisusega seotud või muudel humanitaareesmärkidel või kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et isiku väljasaatmine oleks vastuolus ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) ja 2321 (2016) eesmärkidega.“

| 16) | Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 30

  1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et kontrollida ning vältida oma territooriumil või oma kodanike poolt KRDV kodanikele erihariduse või -koolituse andmist valdkondades, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele KRDV tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele KRDVs, sealhulgas hariduse või koolituse andmist kõrgema füüsika, täiustatud arvutisimulatsioonide ning seotud informaatikateaduste, georuumilise navigeerimise, tuumatehnika, kosmosetehnika, lennundustehnika ja nendega seotud teadusvaldkondades, täiustatud materjaliteaduse, täiustatud keemiatehnoloogia, täiustatud masinaehituse, täiustatud elektrotehnika ja täiustatud tööstustehnoloogia valdkondades.


  2.   Liikmesriigid katkestavad teadus- ja tehnikaalase koostöö, millesse on kaasatud isikud või rühmad, keda sponsoreerib KRDV või kes seda esindavad, v.a meditsiinialane teabevahetus, välja arvatud järgmised juhtumid:






  a) | teadus- ja tehnikaalase koostöö puhul tuumateaduse ja -tehnoloogia, kosmosetehnika, lennundustehnika ja tehnoloogia või täiustatud tootmistehnoloogia ja metoodika valdkonnas, kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et konkreetne tegevus ei aita kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule KRDV tuumaenergiaalasele tegevusele või ballistiliste rakettide alastele programmidele, või |
| --- | --- | --- |

16)

Artikkel 30 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 30

1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et kontrollida ning vältida oma territooriumil või oma kodanike poolt KRDV kodanikele erihariduse või -koolituse andmist valdkondades, mis võivad kaasa aidata tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule tuumaenergiaalasele KRDV tegevusele või tuumarelva kandesüsteemide väljatöötamisele KRDVs, sealhulgas hariduse või koolituse andmist kõrgema füüsika, täiustatud arvutisimulatsioonide ning seotud informaatikateaduste, georuumilise navigeerimise, tuumatehnika, kosmosetehnika, lennundustehnika ja nendega seotud teadusvaldkondades, täiustatud materjaliteaduse, täiustatud keemiatehnoloogia, täiustatud masinaehituse, täiustatud elektrotehnika ja täiustatud tööstustehnoloogia valdkondades.

2.   Liikmesriigid katkestavad teadus- ja tehnikaalase koostöö, millesse on kaasatud isikud või rühmad, keda sponsoreerib KRDV või kes seda esindavad, v.a meditsiinialane teabevahetus, välja arvatud järgmised juhtumid:

a)

teadus- ja tehnikaalase koostöö puhul tuumateaduse ja -tehnoloogia, kosmosetehnika, lennundustehnika ja tehnoloogia või täiustatud tootmistehnoloogia ja metoodika valdkonnas, kui sanktsioonide komitee on otsustanud igal üksikjuhul eraldi, et konkreetne tegevus ei aita kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule KRDV tuumaenergiaalasele tegevusele või ballistiliste rakettide alastele programmidele, või

| b) | teadus- ja tehnikaalase koostöö puhul otsustab teadus- ja tehnikaalases koostöös osalev liikmesriik, et konkreetne tegevus ei aita kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule KRDV tuumaenergiaalasele tegevusele või ballistiliste rakettide alastele programmidele, ning ta teavitab sanktsioonide komiteed eelnevalt sellisest otsusest.“ |
| --- | --- |

b)

teadus- ja tehnikaalase koostöö puhul otsustab teadus- ja tehnikaalases koostöös osalev liikmesriik, et konkreetne tegevus ei aita kaasa tuumarelva leviku tõkestamise seisukohast tundlikule KRDV tuumaenergiaalasele tegevusele või ballistiliste rakettide alastele programmidele, ning ta teavitab sanktsioonide komiteed eelnevalt sellisest otsusest.“

| 17) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31a
  KRDV diplomaatilistel või konsulaaresindustel ja nende KRDV liikmetel on keelatud omada või kontrollida liidus pangakontosid, välja arvatud üks konto liikmesriigis või liikmesriikides, kus esindus asub või kuhu selle liikmed on akrediteeritud.“ |
| --- | --- |

17)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31a

KRDV diplomaatilistel või konsulaaresindustel ja nende KRDV liikmetel on keelatud omada või kontrollida liidus pangakontosid, välja arvatud üks konto liikmesriigis või liikmesriikides, kus esindus asub või kuhu selle liikmed on akrediteeritud.“

| 18) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 31b

  1.   Keelatud on KRDVle kinnisvara rentimine või muul viisil kättesaadavaks tegemine või kinnisvara kasutamine KRDV poolt või KRDV jaoks muul eesmärgil kui diplomaatiline või konsulaartegevus.


  2.   Samuti on keelatud kinnisvara rentimine KRDVlt kui see asub väljaspool KRDV territooriumi.“ |
| --- | --- |

18)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 31b

1.   Keelatud on KRDVle kinnisvara rentimine või muul viisil kättesaadavaks tegemine või kinnisvara kasutamine KRDV poolt või KRDV jaoks muul eesmärgil kui diplomaatiline või konsulaartegevus.

2.   Samuti on keelatud kinnisvara rentimine KRDVlt kui see asub väljaspool KRDV territooriumi.“

| 19) | Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Nõukogu rakendab I ja IV lisa muudatusi ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel.“ |
| --- | --- |

19)

Artikli 33 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Nõukogu rakendab I ja IV lisa muudatusi ÜRO Julgeolekunõukogu või sanktsioonide komitee otsuste alusel.“

| 20) | Lisatakse järgmine artikkel:

  „Artikkel 36a
  Erandina ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321(2016) kehtestatud meetmetest annab liikmesriigi pädev asutus vajaliku loa, tingimusel et sanktsioonide komitee on kindlaks teinud, et erand on vajalik KRDVs tsiviilelanikkonnale humanitaar- ja hädaabi osutavate rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide töö hõlbustamiseks.“ |
| --- | --- |

20)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 36a

Erandina ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1718 (2006), 1874 (2009), 2087 (2013), 2094 (2013), 2270 (2016) või 2321(2016) kehtestatud meetmetest annab liikmesriigi pädev asutus vajaliku loa, tingimusel et sanktsioonide komitee on kindlaks teinud, et erand on vajalik KRDVs tsiviilelanikkonnale humanitaar- ja hädaabi osutavate rahvusvaheliste ja valitsusväliste organisatsioonide töö hõlbustamiseks.“

| 21) | Lisatakse käesoleva otsuse lisas esitatud IV lisa. |
| --- | --- |

21)

Lisatakse käesoleva otsuse lisas esitatud IV lisa.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  Nõukogu 27. mai 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/849, mis käsitleb Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2013/183/ÜVJP (ELT L 141, 28.5.2016, lk 79).

1

---

LISA

„IV LISA

Artiklis 18a osutatud laevade loetelu“

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/66

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/346,

27. veebruar 2017,

millega pikendatakse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 25. juulil 2012 vastu otsuse 2012/440/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Stavros LAMBRINIDIS Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaks („ELi eriesindaja“). ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 25. juulil 2012 vastu otsuse 2012/440/ÜVJP, (1) millega nimetatakse Stavros LAMBRINIDIS Euroopa Liidu inimõiguste eriesindajaks („ELi eriesindaja“). ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017.

| (2) | Nõukogu võttis 20. juulil 2015 vastu ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava ajavahemikuks 2015–2019. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 20. juulil 2015 vastu ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava ajavahemikuks 2015–2019.

| (3) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 24 kuu võrra, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 24 kuu võrra,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Stavros LAMBRINIDISE volitusi ELi inimõiguste eriesindajana pikendatakse kuni 28. veebruarini 2019. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad inimõigusi käsitlevatel liidu poliitilistel eesmärkidel, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu lepingus, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas ELi strateegilises raamistikus ning inimõigusi ja demokraatiat käsitlevas ELi tegevuskavas:

| a) | suurendada liidu mõjusust, kohalolu ja nähtavust inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel maailmas, eelkõige süvendades liidu koostööd ja poliitilist dialoogi kolmandate riikide, asjaomaste partnerite, ettevõtjate, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti tegevuse kaudu asjaomastes rahvusvahelistes foorumites; |
| --- | --- |

a)

suurendada liidu mõjusust, kohalolu ja nähtavust inimõiguste kaitsmisel ja edendamisel maailmas, eelkõige süvendades liidu koostööd ja poliitilist dialoogi kolmandate riikide, asjaomaste partnerite, ettevõtjate, kodanikuühiskonna ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti tegevuse kaudu asjaomastes rahvusvahelistes foorumites;

| b) | suurendada liidu panust demokraatia ja institutsioonide arendamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamisse kogu maailmas; |
| --- | --- |

b)

suurendada liidu panust demokraatia ja institutsioonide arendamise, õigusriigi põhimõtte, hea valitsemistava, inimõiguste ja põhivabaduste austamise tugevdamisse kogu maailmas;

| c) | suurendada liidu inimõigusalase tegevuse sidusust ja inimõiguste integreerimist kõigisse liidu välistegevuse valdkondadesse. |
| --- | --- |

c)

suurendada liidu inimõigusalase tegevuse sidusust ja inimõiguste integreerimist kõigisse liidu välistegevuse valdkondadesse.

Artikkel 3

Volitused

Kõnealuste poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | toetada liidu inimõiguspoliitika (eelkõige inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava) rakendamist, sealhulgas koostades selle kohta soovitusi; |
| --- | --- |

a)

toetada liidu inimõiguspoliitika (eelkõige inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ning inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi tegevuskava) rakendamist, sealhulgas koostades selle kohta soovitusi;

| b) | panustada inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlevate liidu suuniste, vahendite ja tegevuskavade rakendamisesse; |
| --- | --- |

b)

panustada inimõigusi ja rahvusvahelist humanitaarõigust käsitlevate liidu suuniste, vahendite ja tegevuskavade rakendamisesse;

| c) | edendada inimõigusi käsitlevat dialoogi kolmandate riikide valitsustega ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude asjaomaste osalejatega, et tagada liidu inimõiguspoliitika mõjusus ja nähtavus; |
| --- | --- |

c)

edendada inimõigusi käsitlevat dialoogi kolmandate riikide valitsustega ja rahvusvaheliste ning piirkondlike organisatsioonidega, samuti kodanikuühiskonna organisatsioonide ja muude asjaomaste osalejatega, et tagada liidu inimõiguspoliitika mõjusus ja nähtavus;

| d) | toetada liidu poliitika ja meetmete suuremat sidusust ja järjepidevust inimõiguste kaitse ja edendamise valdkonnas, eelkõige aidates kaasa liidu asjakohase poliitika kujundamisele. |
| --- | --- |

d)

toetada liidu poliitika ja meetmete suuremat sidusust ja järjepidevust inimõiguste kaitse ja edendamise valdkonnas, eelkõige aidates kaasa liidu asjakohase poliitika kujundamisele.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega, et tagada nende poolt inimõiguste valdkonnas tehtava vastava töö sidusus ja põhimõtteühtsus.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 28. veebruarini 2018 ette nähtud lähtesumma on 860 000 eurot.

2.   ELi eriesindajale järgnevaks ajavahemikuks määratava lähtesumma kohta teeb otsuse nõukogu.

3.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele.

4.   Kulude haldamise suhtes kohaldatakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahelist lepingut. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires vastutab ELi eriesindaja oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas lähetanud liikmesriik, lähetanud liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata töötama ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema mõne liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

4.   ELi eriesindaja isikkoosseis paigutatakse kokku asjaomaste Euroopa välisteenistuse osakondade või liidu delegatsioonidega, et tagada nende asjaomase tegevuse sidusus ja järjepidevus.

Artikkel 7

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2

Artikkel 8

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon, Euroopa välisteenistus ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioonid ja liikmesriikide diplomaatilised esindused osutavad ELi eriesindajale vastavalt vajadusele logistilist tuge.

Artikkel 9

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt oma volitustele ja julgeolekuolukorrale vastutuspiirkonnas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruannete ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 10

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele, eelkõige inimõiguste töörühmale. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Kooskõlas aluslepingu artikliga 36 võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 11

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja toetab liidu tegevuse ühtsust, järjepidevust ja tõhusust ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid kasutatakse järjepidevalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse liikmesriikide ja komisjoni tegevusega ning asjakohasel juhul teiste ELi eriesindajatega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal tehakse tihedat koostööd liikmesriikide esinduste juhtide ja liidu delegatsioonide juhtidega, samuti ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missioonide ja operatsioonide juhtide või ülematega ning vastavalt vajadusele muude Euroopa Liidu eriesindajatega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel.

3.   ELi eriesindaja teeb koostööd ja püüab saavutada vastastikust täiendavust ja sünergiat ka teiste rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega peakorteri tasandil ja kohapeal. ELi eriesindaja püüab korrapäraselt kohtuda kodanikuühiskonna organisatsioonidega nii peakorteris kui ka kohapeal.

Artikkel 12

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla muude liidu meetmetega vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile regulaarselt eduaruandeid ning 30. novembriks 2018 täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  Nõukogu 25. juuli 2012. aasta otsus 2012/440/ÜVJP, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu inimõiguste eriesindaja (ELT L 200, 27.7.2012, lk 21).

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/70

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/347,

27. veebruar 2017,

millega pikendatakse Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 19. jaanuaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/77, (1) millega nimetati Lars-Gunnar WIGEMARK Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 19. jaanuaril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/77, (1) millega nimetati Lars-Gunnar WIGEMARK Euroopa Liidu eriesindajaks (edaspidi „ELi eriesindaja“) Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 16 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 16 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud ELi eriesindaja Lars-Gunnar WIGEMARKI volitusi pikendatakse kuni 30. juunini 2018. Nõukogu võib poliitika ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja (edaspidi „liidu kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

1.   ELi eriesindaja volitused põhinevad järgmistel liidu poliitilistel eesmärkidel Bosnias ja Hertsegoviinas:

| a) | edusammude jätkumine stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis; |
| --- | --- |

a)

edusammude jätkumine stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis;

| b) | stabiilne, elujõuline, rahumeelne, paljurahvuseline ja ühtne Bosnia ja Hertsegoviina, kes teeb rahumeelset koostööd oma naabritega ning |
| --- | --- |

b)

stabiilne, elujõuline, rahumeelne, paljurahvuseline ja ühtne Bosnia ja Hertsegoviina, kes teeb rahumeelset koostööd oma naabritega ning

| c) | selle tagamine, et Bosnia ja Hertsegoviina liigub pöördumatult liidu liikmelisuse suunas. |
| --- | --- |

c)

selle tagamine, et Bosnia ja Hertsegoviina liigub pöördumatult liidu liikmelisuse suunas.

2.   Liit jätkab ka Bosnia ja Hertsegoviina rahukokkuleppe üldraamistiku rakendamise toetamist.

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis, eelkõige edendades dialoogi eri valitsustasandite vahel; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis, eelkõige edendades dialoogi eri valitsustasandite vahel;

| b) | tagada liidu tegevuse järjepidevus ja ühtsus; |
| --- | --- |

b)

tagada liidu tegevuse järjepidevus ja ühtsus;

| c) | aidata kaasa edusammude tegemisele poliitiliste, majanduslike ja Euroopa prioriteetide valdkonnas, soodustades eelkõige ELi küsimuste koordineerimismehhanismi rakendamist ja reformikava rakendamise jätkumist; |
| --- | --- |

c)

aidata kaasa edusammude tegemisele poliitiliste, majanduslike ja Euroopa prioriteetide valdkonnas, soodustades eelkõige ELi küsimuste koordineerimismehhanismi rakendamist ja reformikava rakendamise jätkumist;

| d) | jälgida valitsuse kõigi tasandite täidesaatvate ja seadusandlike asutuste tööd Bosnias ja Hertsegoviinas ja neid nõustada ning teha koostööd Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste ja poliitiliste erakondadega; |
| --- | --- |

d)

jälgida valitsuse kõigi tasandite täidesaatvate ja seadusandlike asutuste tööd Bosnias ja Hertsegoviinas ja neid nõustada ning teha koostööd Bosnia ja Hertsegoviina ametiasutuste ja poliitiliste erakondadega;

| e) | tagada liidu jõupingutuste elluviimine kõigis õigusriigi põhimõtte ja julgeolekusektori reformi valdkondade tegevustes, edendada liidu üldist koordineerimist ja anda kohapeal poliitilisi juhiseid liidu jõupingutusteks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ning terrorismi tõkestamisel ning sellega seoses anda vajaduse korral liidu kõrgele esindajale ja komisjonile hinnanguid ja nõuandeid; |
| --- | --- |

e)

tagada liidu jõupingutuste elluviimine kõigis õigusriigi põhimõtte ja julgeolekusektori reformi valdkondade tegevustes, edendada liidu üldist koordineerimist ja anda kohapeal poliitilisi juhiseid liidu jõupingutusteks organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni ning terrorismi tõkestamisel ning sellega seoses anda vajaduse korral liidu kõrgele esindajale ja komisjonile hinnanguid ja nõuandeid;

| f) | toetada kriminaalkohtusüsteemi ja politsei vahelist tugevdatud ja tõhusamat koostööd Bosnias ja Hertsegoviinas, samuti algatusi, mille eesmärk on tugevdada kohtuasutuste tõhusust ja erapooletust, eelkõige õigusalast struktureeritud dialoogi; |
| --- | --- |

f)

toetada kriminaalkohtusüsteemi ja politsei vahelist tugevdatud ja tõhusamat koostööd Bosnias ja Hertsegoviinas, samuti algatusi, mille eesmärk on tugevdada kohtuasutuste tõhusust ja erapooletust, eelkõige õigusalast struktureeritud dialoogi;

| g) | anda ELi vägede juhatajale sõjalist käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid sõjalistes küsimustes, millel on kohalik poliitiline mõõde, eelkõige seoses tundlike operatsioonidega, samuti kohalike ametivõimude ja kohaliku meediaga suhtlemise osas, ning anda panus EUFOR Althea strateegilist läbivaatamist käsitlevatesse konsultatsioonidesse; konsulteerida ELi vägede juhatajaga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada julgeolekuolukorda, ning kooskõlastada kohalikele omavalitsustele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele saadetavad ühtsed sõnumid; |
| --- | --- |

g)

anda ELi vägede juhatajale sõjalist käsuliini rikkumata poliitilisi suuniseid sõjalistes küsimustes, millel on kohalik poliitiline mõõde, eelkõige seoses tundlike operatsioonidega, samuti kohalike ametivõimude ja kohaliku meediaga suhtlemise osas, ning anda panus EUFOR Althea strateegilist läbivaatamist käsitlevatesse konsultatsioonidesse; konsulteerida ELi vägede juhatajaga enne sellise poliitilise meetme võtmist, mis võib mõjutada julgeolekuolukorda, ning kooskõlastada kohalikele omavalitsustele ja muudele rahvusvahelistele organisatsioonidele saadetavad ühtsed sõnumid;

| h) | koordineerida ja viia ellu liidu jõupingutusi seoses Bosnia ja Hertsegoviina üldsuse teavitamisega ELi teemalistest küsimustest; |
| --- | --- |

h)

koordineerida ja viia ellu liidu jõupingutusi seoses Bosnia ja Hertsegoviina üldsuse teavitamisega ELi teemalistest küsimustest;

| i) | edendada ELi integreerimise protsessi sihipärase avaliku diplomaatia ja ELi teavitustegevuse abil, mille eemärk on tagada Bosnia ja Hertsegoviina üldsuse parem informeeritus ja suurem toetus ELiga seotud küsimustes, sealhulgas kaasates kohalikke kodanikuühiskonna esindajaid; |
| --- | --- |

i)

edendada ELi integreerimise protsessi sihipärase avaliku diplomaatia ja ELi teavitustegevuse abil, mille eemärk on tagada Bosnia ja Hertsegoviina üldsuse parem informeeritus ja suurem toetus ELiga seotud küsimustes, sealhulgas kaasates kohalikke kodanikuühiskonna esindajaid;

| j) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega; |
| --- | --- |

j)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste austamise arendamisele ja tugevdamisele Bosnias ja Hertsegoviinas kooskõlas inimõigusi käsitleva ELi poliitika ja inimõigusi käsitlevate ELi suunistega;

| k) | olla kontaktis asjaomaste Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega, eesmärgiga saavutada nende täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga; |
| --- | --- |

k)

olla kontaktis asjaomaste Bosnia ja Hertsegoviina ametivõimudega, eesmärgiga saavutada nende täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga;

| l) | kooskõlas ELi integreerimise protsessiga nõustada, abistada, edendada ja jälgida vajalike põhiseaduslike muudatuste ja asjaomaste õigusaktide muudatuste üle peetavat poliitilist dialoogi; |
| --- | --- |

l)

kooskõlas ELi integreerimise protsessiga nõustada, abistada, edendada ja jälgida vajalike põhiseaduslike muudatuste ja asjaomaste õigusaktide muudatuste üle peetavat poliitilist dialoogi;

| m) | teha tihedat koostööd ja konsulteerida tihedalt kõrge esindajaga Bosnias ja Hertsegoviinas ning teiste riigis tegutsevate asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; teavitada sellega seoses nõukogu kohapeal toimuvatest aruteludest rahvusvahelise kohaloleku kohta riigis, sealhulgas kõrge esindaja büroo kohta; |
| --- | --- |

m)

teha tihedat koostööd ja konsulteerida tihedalt kõrge esindajaga Bosnias ja Hertsegoviinas ning teiste riigis tegutsevate asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega; teavitada sellega seoses nõukogu kohapeal toimuvatest aruteludest rahvusvahelise kohaloleku kohta riigis, sealhulgas kõrge esindaja büroo kohta;

| n) | vajaduse korral nõustada liidu kõrget esindajat seoses füüsiliste või juriidiliste isikutega, kelle suhtes võiks Bosnia ja Hertsegoviina olukorda arvestades kehtestada piiravad meetmed; |
| --- | --- |

n)

vajaduse korral nõustada liidu kõrget esindajat seoses füüsiliste või juriidiliste isikutega, kelle suhtes võiks Bosnia ja Hertsegoviina olukorda arvestades kehtestada piiravad meetmed;

| o) | kehtivat käsuliini rikkumata aidata tagada, et kõiki kohapealseid liidu vahendeid rakendataks ühtselt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

o)

kehtivat käsuliini rikkumata aidata tagada, et kõiki kohapealseid liidu vahendeid rakendataks ühtselt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes liidu kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks liidu kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 30. juunini 2018 on 7 690 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja eeskirjadele. ELi eriesindaja korraldatavates hankemenetlustes võivad piiranguteta osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud. Lisaks ei kohaldata ELi eriesindaja ostetavate kaupade suhtes päritolureegleid.

3.   Kulude haldamise suhtes kohaldatakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahelist lepingut. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Spetsiaalne isikkoosseis määratakse abistama ELi eriesindajat tema volituste täitmisel ning toetama kogu liidu tegevuse järjepidevust, nähtavust ja tõhusust Bosnias ja Hertsegoviinas. ELi eriesindaja vastutab oma volituste ja talle eraldatud vastavate rahaliste vahendite piires meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Selliste lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas neid lähetanud liikmesriik, neid lähetanud liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. Liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperdid võib määrata tööle ka ELi eriesindaja juurde. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad vastavalt neid lähetanud liikmesriigi, neid lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete ülesannete täitmiseks ja töö sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtvate osapooltega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (2) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad piirkonnas logistilist abi, kui see on asjakohane.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale ELi eriesindaja vastutuspiirkonnas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, millega reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja evakueerimisplaani;

| b) | tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta liidu kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta liidu kõrgele esindajale, nõukogule ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab liidu kõrgele esindajale ning poliitika- ja julgeolekukomiteele korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja panustab liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisse ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ja asjakohasel juhul piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö liikmesriikide esinduste juhtide ja liidu delegatsioonide juhtidega piirkonnas. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja teeb koostööd ka kohapealsete rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega ning eelkõige teeb tihedat koostööd kõrge esindajaga Bosnias ja Hertsegoviinas.

3.   Liidu kriisiohjamisoperatsioonide toetamiseks parandab ELi eriesindaja koos teiste kohapeal viibivate liidu osalistega teabe levitamist ja jagamist kõnealuste liidu osaliste vahel, et jõuda võimalikult ühtsele arusaamisele olukorrast ja sellele antavast hinnangust.

Artikkel 13

Nõuetega seotud abi

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseis aitavad esitada teavet varasemate Bosniasse ja Hertsegoviinasse nimetatud ELi eriesindajate volitustest tulenevate nõuete ja kohustuste täitmiseks ning osutavad sel eesmärgil haldusabi ja võimaldavad juurdepääsu asjakohastele dokumentidele.

Artikkel 14

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle sidusus muude liidu meetmetega kõnealuses piirkonnas vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 30. septembriks 2017 nõukogule, liidu kõrgele esindajale ja komisjonile eduaruande ning 31. märtsiks 2018 täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  Nõukogu 19. jaanuari 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/77, millega nimetatakse ametisse Euroopa Liidu eriesindaja Bosnias ja Hertsegoviinas (ELT L 13, 20.1.2015, lk 7).

1

(2)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

2

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/75 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/75

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/348,

27. veebruar 2017,

millega pikendatakse Kosovosse (*1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 33 ja artikli 31 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. augustil 2016 vastu otsuse 2016/1338, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/2052, millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi, ning nimetatakse Nataliya APOSTOLOVA Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Kosovos. ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. augustil 2016 vastu otsuse 2016/1338, millega muudetakse otsust (ÜVJP) 2015/2052, millega pikendatakse Kosovosse (1) nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja volitusi, ning nimetatakse Nataliya APOSTOLOVA Euroopa Liidu eriesindajaks („ELi eriesindaja“) Kosovos. ELi eriesindaja volitused lõpevad 28. veebruaril 2017.

| (2) | ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 16 kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

ELi eriesindaja volitusi tuleks pikendada veel 16 kuu võrra.

| (3) | ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist, |
| --- | --- |

(3)

ELi eriesindaja täidab oma volitusi olukorras, mis võib halveneda ja takistada aluslepingu artiklis 21 sätestatud liidu välistegevuse eesmärkide saavutamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu eriesindaja

Euroopa Liidu eriesindaja Nataliya APOSTOLOVA volitusi pikendatakse kuni 30. juunini 2018. Nõukogu võib poliitika- ja julgeolekukomitee hinnangule tuginedes ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja“) ettepaneku põhjal otsustada, et ELi eriesindaja volituste kehtivus lõpetatakse varem.

Artikkel 2

Poliitilised eesmärgid

ELi eriesindaja volitused põhinevad liidu poliitilistel eesmärkidel Kosovos. Need hõlmavad juhtiva rolli täitmist eesmärgiga saavutada stabiilne, elujõuline, rahumeelne, demokraatlik ja mitmerahvuseline Kosovo; piirkonna stabiilsuse tugevdamist ning Lääne-Balkani piirkonnas piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete toetamist; sellise Kosovo kujunemise toetamist, kes järgib õigusriigi põhimõtet, kaitseb vähemuste õigusi ning kultuuri- ja usupärandit; Kosovo liiduga ühinemise väljavaadete ja liidule lähenemise toetamist kooskõlas kogu piirkonna tulevikuväljavaadetega ning vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelisele stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule (2) („stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping“) ja nõukogu otsusele (EL) 2015/1988 (3) ning kooskõlas asjakohaste nõukogu järeldustega.

2

3

Artikkel 3

Volitused

Poliitiliste eesmärkide saavutamiseks on ELi eriesindajal järgmised volitused:

| a) | pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis; |
| --- | --- |

a)

pakkuda liidu nõu ja abi poliitilises protsessis;

| b) | edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos; |
| --- | --- |

b)

edendada üldist liidu poliitilist koordineerimist Kosovos;

| c) | tugevdada liidu kohalolekut kogu Kosovos ning tagada liidu tegevuse järjepidevus ja tulemuslikkus; |
| --- | --- |

c)

tugevdada liidu kohalolekut kogu Kosovos ning tagada liidu tegevuse järjepidevus ja tulemuslikkus;

| d) | anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi suuniseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas; |
| --- | --- |

d)

anda Euroopa Liidu õigusriigimissiooni (EULEX KOSOVO) juhile Kosovos kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi suuniseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas;

| e) | tagada Kosovos läbiviidava liidu tegevuse järjepidevus ja ühtsus, sealhulgas juhtides kohapeal EULEXi üleviimist, et lõpuks anda tegevus üle ELi eriesindajale/ELi büroole ja/või kohalikele asutustele, nii nagu see on asjakohane; |
| --- | --- |

e)

tagada Kosovos läbiviidava liidu tegevuse järjepidevus ja ühtsus, sealhulgas juhtides kohapeal EULEXi üleviimist, et lõpuks anda tegevus üle ELi eriesindajale/ELi büroole ja/või kohalikele asutustele, nii nagu see on asjakohane;

| f) | toetada Kosovo liiduga ühinemise väljavaateid ja liidule lähenemist kooskõlas kogu piirkonna tulevikuväljavaadetega ning vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ja nõukogu otsusele (EL) 2015/1988 ning kooskõlas asjakohaste nõukogu järeldustega, kasutades selleks sihipärast üldsuse teavitamist ja liidu teavitustegevust, mille eesmärk on suurendada Kosovo avalikkuse toetust ja tagada parem arusaamine liiduga seonduvatest küsimustest, sealhulgas EULEXi tööst; |
| --- | --- |

f)

toetada Kosovo liiduga ühinemise väljavaateid ja liidule lähenemist kooskõlas kogu piirkonna tulevikuväljavaadetega ning vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule ja nõukogu otsusele (EL) 2015/1988 ning kooskõlas asjakohaste nõukogu järeldustega, kasutades selleks sihipärast üldsuse teavitamist ja liidu teavitustegevust, mille eesmärk on suurendada Kosovo avalikkuse toetust ja tagada parem arusaamine liiduga seonduvatest küsimustest, sealhulgas EULEXi tööst;

| g) | jälgida, toetada ja soodustada kõigi ELi eriesindaja käsutuses olevate vahendite ja meetmete abil ning Kosovos asuva ELi büroo toel edusamme, mida tehakse seoses poliitiliste, majanduslike ja Euroopaga seonduvate prioriteetidega ning kooskõlas iga institutsiooni pädevuse ja vastutusega, ning toetada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamist muu hulgas Euroopa reformikava raames; |
| --- | --- |

g)

jälgida, toetada ja soodustada kõigi ELi eriesindaja käsutuses olevate vahendite ja meetmete abil ning Kosovos asuva ELi büroo toel edusamme, mida tehakse seoses poliitiliste, majanduslike ja Euroopaga seonduvate prioriteetidega ning kooskõlas iga institutsiooni pädevuse ja vastutusega, ning toetada stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamist muu hulgas Euroopa reformikava raames;

| h) | aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas seoses naiste ja laste ning vähemuste kaitsega) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas liidu inimõiguspoliitika ja inimõigusi käsitlevate liidu suunistega; |
| --- | --- |

h)

aidata kaasa inimõiguste ja põhivabaduste (sealhulgas seoses naiste ja laste ning vähemuste kaitsega) austamise arendamisele ja tugevdamisele Kosovos kooskõlas liidu inimõiguspoliitika ja inimõigusi käsitlevate liidu suunistega;

| i) | abistada liidu poolt toetatava Belgradi ja Priština vahelise dialoogi läbiviimist; |
| --- | --- |

i)

abistada liidu poolt toetatava Belgradi ja Priština vahelise dialoogi läbiviimist;

| j) | toetada asjakohasel juhul erikodade ja eriprokuratuuri volitusi muu hulgas kommunikatsiooni ja teavitustegevuse kaudu. |
| --- | --- |

j)

toetada asjakohasel juhul erikodade ja eriprokuratuuri volitusi muu hulgas kommunikatsiooni ja teavitustegevuse kaudu.

Artikkel 4

Volituste täitmine

1.   ELi eriesindaja vastutab oma volituste täitmise eest, tegutsedes kõrge esindaja alluvuses.

2.   Poliitika- ja julgeolekukomiteel on ELi eriesindajaga eelissidemed ning ta on ELi eriesindaja peamine kontaktorgan nõukogus. Poliitika- ja julgeolekukomitee annab ELi eriesindajale tema volituste raames strateegilisi juhtnööre ja poliitilisi suuniseid, ilma et see piiraks kõrge esindaja volitusi.

3.   ELi eriesindaja teeb tihedat koostööd Euroopa välisteenistuse ja selle asjaomaste osakondadega.

Artikkel 5

Rahastamine

1.   ELi eriesindaja volituste täitmisega seotud kulude katmiseks ajavahemikul 1. märtsist 2017 kuni 30. juunini 2018 ette nähtud lähtesumma on 3 615 000 eurot.

2.   Kulusid hallatakse vastavalt liidu üldeelarve suhtes kohaldatavatele menetlustele ja normidele. ELi eriesindaja korraldatavates hankemenetlustes võivad piiranguteta osaleda kõik füüsilised ja juriidilised isikud. Lisaks ei kohaldata ELi eriesindaja ostetavate kaupade suhtes päritolureegleid.

3.   Kulude haldamise suhtes kohaldatakse ELi eriesindaja ja komisjoni vahelist lepingut. ELi eriesindaja annab kõigist kuludest aru komisjonile.

Artikkel 6

Meeskonna moodustamine ja koosseis

1.   Spetsiaalne isikkoosseis määratakse abistama ELi eriesindajat tema volituste täitmisel ning toetama kogu liidu tegevuse järjepidevust, nähtavust ja tõhusust Kosovos. ELi eriesindaja vastutab volituste ja vastavate eraldatud rahaliste vahendite piires oma meeskonna moodustamise eest. Meeskonda kuuluvad vastavalt volitustele konkreetsetes poliitikaküsimustes pädevad isikud. ELi eriesindaja teavitab nõukogu ja komisjoni viivitamata oma meeskonna koosseisust.

2.   Liikmesriigid, liidu institutsioonid ja Euroopa välisteenistus võivad teha ettepaneku isikkoosseisu liikmete lähetamiseks ELi eriesindaja juurde. Lähetatud isikkoosseisu liikmete töötasu katab vastavalt kas lähetanud liikmesriik, lähetanud liidu institutsioon või Euroopa välisteenistus. ELi eriesindaja juurde töötama võib määrata ka liikmesriikide poolt liidu institutsioonidesse või Euroopa välisteenistusse lähetatud eksperte. Rahvusvahelistel lepingulistel töötajatel peab olema mõne liikmesriigi kodakondsus.

3.   Kõik lähetatud isikkoosseisu liikmed jäävad vastavalt kas neid lähetanud liikmesriigi, lähetanud liidu institutsiooni või Euroopa välisteenistuse haldusalluvusse ning täidavad oma kohustusi ja tegutsevad ELi eriesindaja volituste huvides.

Artikkel 7

ELi eriesindaja ja tema isikkooseisu liikmete privileegid ja immuniteedid

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseisu liikmete missiooni läbiviimiseks ja sujuvaks toimimiseks vajalikud privileegid, immuniteedid ja täiendavad tagatised lepitakse vastavalt vajadusele kokku vastuvõtvate pooltega. Liikmesriigid ja Euroopa välisteenistus annavad selleks kogu vajaliku toetuse.

Artikkel 8

ELi salastatud teabe kaitse

1.   ELi eriesindaja ja tema meeskonna liikmed peavad kinni nõukogu otsusega 2013/488/EL (4) kehtestatud julgeolekupõhimõtetest ja miinimumstandarditest.

2.   Kõrgel esindajal on õigus kooskõlas ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjadega avaldada NATOle/KFORile ELi salastatud teavet ning asjaomase meetme jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“.

3.   Kõrgel esindajal on õigus kooskõlas ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjadega ning vastavalt ELi eriesindaja operatiivvajadustele avaldada Ühinenud Rahvaste Organisatsioonile (ÜRO) ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile (OSCE) ELi salastatud teavet ning asjaomase tegevuse jaoks koostatud dokumente kuni tasemeni „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“. Selleks töötatakse välja eraldi kohalik kord.

4.   Kõrgel esindajal on õigus avaldada käesoleva otsusega ühinenud kolmandatele pooltele ELi salastamata dokumente, mis on seotud tegevust käsitlevate nõukogu aruteludega, mille kohta vastavalt nõukogu kodukorra artikli 6 lõikele 1 kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus.

Artikkel 9

Juurdepääs teabele ja logistiline tugi

1.   Liikmesriigid, komisjon ja nõukogu peasekretariaat tagavad, et ELi eriesindajale võimaldatakse juurdepääs igasugusele asjakohasele teabele.

2.   Liidu delegatsioon ja/või liikmesriigid osutavad vastavalt vajadusele piirkonnas logistilist abi.

Artikkel 10

Julgeolek

ELi eriesindaja võtab oma otsesesse alluvusse kuuluvate isikkoosseisu liikmete julgeoleku tagamiseks kõik otstarbekad meetmed, tehes seda kooskõlas liidu poliitikaga aluslepingu V jaotise alusel väljapoole liitu operatiivülesannete täitmisele lähetatud isikkoosseisu julgeoleku kohta ning vastavalt ELi eriesindaja volitustele ja julgeolekuolukorrale ELi eriesindaja vastutuspiirkonnas, tegutsedes eelkõige järgmiselt:

| a) | koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja missiooni evakueerimisplaani; |
| --- | --- |

a)

koostades Euroopa välisteenistuse suunistele tuginedes eriomase julgeolekukava, milles nähakse ette eriomased füüsilised, organisatsioonilised ja menetluslikud julgeolekumeetmed, reguleeritakse isikkoosseisu ohutu liikumise korda vastutuspiirkonda ja vastutuspiirkonnas ning julgeolekualaste juhtumite ohjamist, ning mis hõlmab erandolukorra lahendamise plaani ja missiooni evakueerimisplaani;

| b) | tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele; |
| --- | --- |

b)

tagades vastutuspiirkonnas valitsevatele tingimustele vastava kõrge riski kindlustuskaitse kõigile väljapoole liitu lähetatud isikkoosseisu liikmetele;

| c) | tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele; |
| --- | --- |

c)

tagades, et kõik ELi eriesindaja meeskonna väljapoole liitu lähetatud liikmed, sealhulgas kohapeal tööle võetud lepingulised isikkoosseisu liikmed, on saanud enne vastutuspiirkonda saabumist või sinna saabudes asjakohase julgeolekukoolituse, mis tugineb kõnealusele piirkonnale Euroopa välisteenistuse poolt omistatud riskiastmele;

| d) | tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames. |
| --- | --- |

d)

tagades, et kõik korrapäraste julgeolekuhindamiste tulemusel esitatud kokkulepitud soovitused viiakse ellu, ning esitades nende elluviimise ja muude julgeolekuküsimuste kohta nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile kirjalikke aruandeid eduaruande ja volituste täitmist käsitleva aruande raames.

Artikkel 11

Aruandlus

ELi eriesindaja esitab kõrgele esindajale korrapäraselt suulisi ja kirjalikke aruandeid. ELi eriesindaja annab korrapäraselt aru poliitika- ja julgeolekukomiteele. Vajaduse korral annab ELi eriesindaja aru ka nõukogu töörühmadele. Korrapärased aruanded edastatakse COREU-võrgu kaudu. ELi eriesindaja võib esitada aruandeid välisasjade nõukogule. Aluslepingu artikli 36 kohaselt võib ELi eriesindaja osaleda Euroopa Parlamendi teavitamises.

Artikkel 12

Koordineerimine

1.   ELi eriesindaja aitab kaasa liidu tegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe saavutamisele ning aitab tagada, et kõiki liidu vahendeid ja liikmesriikide meetmeid rakendatakse järjekindlalt liidu poliitiliste eesmärkide saavutamiseks. ELi eriesindaja tegevus kooskõlastatakse komisjoni ning asjakohasel juhul piirkonnas tegutsevate teiste ELi eriesindajate tegevusega. ELi eriesindaja korraldab korrapäraseid teabekoosolekuid liikmesriikide esindustele ja liidu delegatsioonidele.

2.   Kohapeal toimub tihe koostöö piirkonnas asuvate asjaomaste liikmesriikide esinduste juhtidega ning liidu delegatsioonide juhtidega. Nad teevad kõik endast sõltuva, et aidata ELi eriesindajat tema volituste täitmisel. ELi eriesindaja annab EULEX KOSOVO juhile kohapealset olukorda käsitlevaid poliitilisi suuniseid, sealhulgas täitevkohustustega seonduvate küsimuste poliitiliste aspektide osas. Vajaduse korral konsulteerivad ELi eriesindaja ja tsiviiloperatsioonide ülem teineteisega.

3.   ELi eriesindaja teeb samuti koostööd asjakohaste kohalike asutuste ning teiste kohapeal tegutsevate rahvusvaheliste ja piirkondlike osalejatega.

4.   ELi eriesindaja tagab koos teiste kohapeal viibivate liidupoolsete osalistega teabe levitamise ja jagamise operatsiooni toimumiskohas asuvate liidupoolsete osaliste vahel, et jõuda võimalikult ühtsele arusaamale olukorrast ja sellele antavast hinnangust.

Artikkel 13

Nõuetega seotud abi

ELi eriesindaja ja tema isikkoosseis aitavad esitada teavet varasemate Kosovosse nimetatud ELi eriesindajate volitustest tulenevate nõuete ja kohustuste täitmiseks ning osutavad sel eesmärgil haldusabi ja võimaldavad juurdepääsu asjakohastele dokumentidele.

Artikkel 14

Läbivaatamine

Käesoleva otsuse rakendamine ja selle kooskõla muude liidu meetmetega vaadatakse korrapäraselt läbi. ELi eriesindaja esitab 30. septembriks 2017 nõukogule, kõrgele esindajale ja komisjonile eduaruande ning 31. märtsiks 2018 täieliku aruande volituste täitmise kohta.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244(1999) ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(1)  
  ELT L 212, 5.8.2016, lk 109.

1

(2)  
  ELT L 71, 16.3.2016, lk 3.

2

(3)  Nõukogu 22. oktoobri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1988 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ja teiselt poolt Kosovo vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu liidu nimel allkirjastamise kohta (ELT L 290, 6.11.2015, lk 4).

3

(4)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

4

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/80

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/349,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP, mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni võimete tugevdamiseks Somaalias (EUCAP Somalia)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 28, artikli 42 lõiget 4 ja artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/389/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 16. juulil 2012 vastu otsuse 2012/389/ÜVJP, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu missiooni piirkondlike merendusalaste võimete tugevdamiseks Aafrika Sarve piirkonnas (EUCAP NESTOR).

| (2) | Nõukogu võttis 12. detsembril 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2240, (2) millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP. Missiooni nimi muudeti EUCAP Somaliaks ning selle volitusi pikendati kuni 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 12. detsembril 2016 vastu otsuse (ÜVJP) 2016/2240, (2) millega muudetakse otsust 2012/389/ÜVJP. Missiooni nimi muudeti EUCAP Somaliaks ning selle volitusi pikendati kuni 31. detsembrini 2018.

| (3) | Otsust 2012/389/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. märts 2017 kuni 28. veebruar 2018, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2012/389/ÜVJP tuleks muuta, et näha ette lähtesumma ajavahemikuks 1. märts 2017 kuni 28. veebruar 2018,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2012/389/ÜVJP artikli 13 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:

„EUCAP Somalia tegevusega seonduvate kulutuste katmiseks ette nähtud lähtesumma ajavahemikuks 1. märts 2017 kuni 28. veebruar 2018 on 22 950 000 eurot.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  
  ELT L 187, 17.7.2012, lk 40.

1

(2)  
  ELT L 337, 13.12.2016, lk 18.

2

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/81 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/81

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2017/350,

27. veebruar 2017,

millega muudetakse otsust 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2012 vastu otsuse 2012/642/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2012 vastu otsuse 2012/642/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2012/642/ÜVJP läbivaatamine näitas, et Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2018. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2012/642/ÜVJP läbivaatamine näitas, et Valgevene vastu suunatud piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 28. veebruarini 2018.

| (3) | Peale selle leppis nõukogu kokku, et liikmesriigid võivad kooskõlas kohaldatavate lubade andmist käsitlevate sätetega anda loa laskesuusatamises kasutatava varustuse ekspordiks Valgevenesse. |
| --- | --- |

(3)

Peale selle leppis nõukogu kokku, et liikmesriigid võivad kooskõlas kohaldatavate lubade andmist käsitlevate sätetega anda loa laskesuusatamises kasutatava varustuse ekspordiks Valgevenesse.

| (4) | Otsust 2012/642/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Otsust 2012/642/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks otsus jõustuma viivitamata, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmete tõhususe tagamiseks peaks otsus jõustuma viivitamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2012/642/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige

  „3.   Artiklit 1 ei kohaldata laskesuusatamises kasutatava varustuse suhtes, mis vastab Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu ürituste korraldamise ja võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele.“ |
| --- | --- |

1)

Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige

„3.   Artiklit 1 ei kohaldata laskesuusatamises kasutatava varustuse suhtes, mis vastab Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu ürituste korraldamise ja võistlusreeglites kehtestatud tehnilisele kirjeldusele.“

| 2) | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 8

  1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2018.


  2.   Käesolevat otsust vaadatakse pidevalt uuesti läbi ning vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“ |
| --- | --- |

2)

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 28. veebruarini 2018.

2.   Käesolevat otsust vaadatakse pidevalt uuesti läbi ning vajaduse korral selle kehtivust pikendatakse või seda muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 27. veebruar 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

K. MIZZI

---

(1)  Nõukogu 15. oktoobri 2012. aasta otsus 2012/642/ÜVJP, mis käsitleb Valgevene vastu suunatud piiravaid meetmeid (ELT L 285, 17.10.2012, lk 1).

1

---

| 28.2.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 50/82 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 50/82

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2017/351,

24. veebruar 2017,

millega muudetakse rakendusotsuse 2014/709/EL (milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides) lisa

(teatavaks tehtud numbri C(2017) 1261 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/99/EÜ, milles sätestatakse inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste tootmist, töötlemist, turustamist ja ühendusse toomist reguleerivad loomatervishoiu eeskirjad, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi. Loetelu sisaldab muu hulgas Läti ja Leedu teatavaid piirkondi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses 2014/709/EL (4) on sätestatud loomatervishoiualased tõrjemeetmed seoses sigade Aafrika katku esinemisega teatavates liikmesriikides. Kõnealuse rakendusotsuse lisa I, II, III ja IV osas on piiritletud ja loetletud nende liikmesriikide teatavad piirkonnad, mis on eristatud epidemioloogilisel olukorral põhineva riski taseme järgi. Loetelu sisaldab muu hulgas Läti ja Leedu teatavaid piirkondi.

| (2) | Veebruaris 2017 esines kaks uut sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Lätis Salaspils novadsi piirkonnas ja Leedus Biržai rajono savivaldybė piirkonnas, mis on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Nende puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme kõrgenemist, mida tuleb arvesse võtta. Seega tuleks asjaomased Läti ja Leedu piirkonnad loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle I ja II osas. |
| --- | --- |

(2)

Veebruaris 2017 esines kaks uut sigade Aafrika katku puhangut kodusigadel Lätis Salaspils novadsi piirkonnas ja Leedus Biržai rajono savivaldybė piirkonnas, mis on praegu esitatud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas. Nende puhangute esinemine kujutab endast riskitaseme kõrgenemist, mida tuleb arvesse võtta. Seega tuleks asjaomased Läti ja Leedu piirkonnad loetleda kõnealuse lisa III osas, mitte selle I ja II osas.

| (3) | Jaanuaris 2017 esines üksikuid metssigade Aafrika katku haigestumise juhtumeid Lätis Talsu ja Tukuma novadsi piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad I osas loetletud alade vahetus läheduses. Nende juhtumite esinemine kujutab endast riskitaseme kõrgenemist, mida tuleb arvesse võtta. Seepärast tuleks kõnealused Läti piirkonnad esitada nüüd nimetatud lisa I osa asemel II osas ning lisa I ossa tuleks lisada uued piirkonnad. |
| --- | --- |

(3)

Jaanuaris 2017 esines üksikuid metssigade Aafrika katku haigestumise juhtumeid Lätis Talsu ja Tukuma novadsi piirkondades, mis on praegu loetletud rakendusotsuse 2014/709/EL lisa II osas ning mis asuvad I osas loetletud alade vahetus läheduses. Nende juhtumite esinemine kujutab endast riskitaseme kõrgenemist, mida tuleb arvesse võtta. Seepärast tuleks kõnealused Läti piirkonnad esitada nüüd nimetatud lisa I osa asemel II osas ning lisa I ossa tuleks lisada uued piirkonnad.

| (4) | Liidu kodu- ja uluksigade Aafrika katkust ohustatud populatsioonide praeguse epidemioloogilise olukorra muutust tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Lätis ja Leedus tekkinud olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja sigade Aafrika katku edasist levikut ära hoida ning samas tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ennetada ja kolmandate riikide põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist vältida, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu alade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse haigusega seoses arvesse praeguse epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis ja Leedus. |
| --- | --- |

(4)

Liidu kodu- ja uluksigade Aafrika katkust ohustatud populatsioonide praeguse epidemioloogilise olukorra muutust tuleks arvesse võtta kõnealuse haiguse tõttu Lätis ja Leedus tekkinud olukorraga seotud loomatervishoiuriski hindamisel. Selleks et rakendusotsuses 2014/709/EL ettenähtud loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid sihipäraselt rakendada ja sigade Aafrika katku edasist levikut ära hoida ning samas tarbetuid häireid liidusiseses kaubanduses ennetada ja kolmandate riikide põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamist vältida, tuleks muuta nimetatud rakendusotsuse lisas esitatud nende liidu alade loetelu, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid, et võtta kõnealuse haigusega seoses arvesse praeguse epidemioloogilise olukorra muutusi Lätis ja Leedus.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusotsuse 2014/709/EL lisa vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse 2014/709/EL lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 24. veebruar 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Vytenis ANDRIUKAITIS

---

(1)  
  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  
  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  
  EÜT L 18, 23.1.2003, lk 11.

3

(4)  Komisjoni 9. oktoobri 2014. aasta rakendusotsus 2014/709/EL, milles käsitletakse loomatervishoiualaseid tõrjemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga teatavates liikmesriikides ja tunnistatakse kehtetuks rakendusotsus 2014/178/EL (ELT L 295, 11.10.2014, lk 63).

4

---

LISA

„LISA

I OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Hiiu maakond. |
| --- | --- |

—

Hiiu maakond.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas ja Ceraukstes pagasts; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads: Īslīces, Gailīšu, Brunavas ja Ceraukstes pagasts;

| — | Dobeles novads: Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru, Krimūnu, Dobeles ja Berzes pagasts, Jaunbērzes pagasts (see osa, mis asub maanteest nr P98 läänes pool) ja pilsēta Dobele; |
| --- | --- |

—

Dobeles novads: Bikstu, Zebrenes, Annenieku, Naudītes, Penkules, Auru, Krimūnu, Dobeles ja Berzes pagasts, Jaunbērzes pagasts (see osa, mis asub maanteest nr P98 läänes pool) ja pilsēta Dobele;

| — | Jelgavas novads: Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas ja Sesavas pagasts; |
| --- | --- |

—

Jelgavas novads: Glūdas, Svētes, Platones, Vircavas, Jaunsvirlaukas, Zaļenieku, Vilces, Lielplatones, Elejas ja Sesavas pagasts;

| — | Kandavas novads: Vānes ja Matkules pagasts; |
| --- | --- |

—

Kandavas novads: Vānes ja Matkules pagasts;

| — | Kuldīgas novads: Rendas ja Kabiles pagasts; |
| --- | --- |

—

Kuldīgas novads: Rendas ja Kabiles pagasts;

| — | Saldus novads: Jaunlutriņu, Lutriņu ja Šķēdes pagasts; |
| --- | --- |

—

Saldus novads: Jaunlutriņu, Lutriņu ja Šķēdes pagasts;

| — | Talsu novads: Ģibuļu pagasts; |
| --- | --- |

—

Talsu novads: Ģibuļu pagasts;

| — | Ventspils novads: Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas ja Zlēku pagasts ning Piltenes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Ventspils novads: Vārves, Užavas, Jūrkalnes, Piltenes, Zīru, Ugāles, Usmas ja Zlēku pagasts ning Piltenes pilsēta;

| — | Brocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Brocēnu novads;

| — | Rundāles novads; |
| --- | --- |

—

Rundāles novads;

| — | Tērvetes novads; |
| --- | --- |

—

Tērvetes novads;

| — | Stopiņu novads (see osa, mis asub maanteedest V36, P4 ja P5, tänavatest Acones ja Dauguļupes ning Dauguļupīte jõest lääne pool); |
| --- | --- |

—

Stopiņu novads (see osa, mis asub maanteedest V36, P4 ja P5, tänavatest Acones ja Dauguļupes ning Dauguļupīte jõest lääne pool);

| — | Bauska pilsēta; |
| --- | --- |

—

Bauska pilsēta;

| — | Talsi pilsēta; |
| --- | --- |

—

Talsi pilsēta;

| — | republikas pilsēta Jelgava; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jelgava;

| — | republikas pilsēta Ventspils. |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Ventspils.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Jurbarko rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Jurbarko rajono savivaldybė: Raudonės, Veliuonos, Seredžiaus ja Juodaičių seniūnija;

| — | Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija; |
| --- | --- |

—

Pakruojo rajono savivaldybė: Klovainių, Rozalimo ja Pakruojo seniūnija;

| — | Panevežio rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa; |
| --- | --- |

—

Panevežio rajono savivaldybė: Nevėžise jõest lääne pool asuv Krekenavos seniūnija osa;

| — | Pasvalys rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių ja Vaškų seniūnija; |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė: Joniškelio apylinkių, Joniškelio miesto, Namišių, Pasvalio apylinkių, Pasvalio miesto, Pumpėnų, Pušaloto, Saločių ja Vaškų seniūnija;

| — | Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija; |
| --- | --- |

—

Raseinių rajono savivaldybė: Ariogalos, Ariogalos miestas, Betygalos, Pagojukų ja Šiluvos seniūnija;

| — | Šakių rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Šakių rajono savivaldybė: Plokščių, Kriūkų, Lekėčių, Lukšių, Griškabūdžio, Barzdų, Žvirgždaičių, Sintautų, Kudirkos Naumiesčio, Slavikų ja Šakių seniūnija;

| — | Radviliškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Radviliškio rajono savivaldybė;

| — | Vilkaviškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilkaviškio rajono savivaldybė;

| — | Kalvarijos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kalvarijos savivaldybė;

| — | Kazlų Rūdos savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kazlų Rūdos savivaldybė;

| — | Marijampolės savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Marijampolės savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| województwo warmińsko-mazurskie:





  powiat ełcki: gminy Kalinowo ja Prostki; |
| --- |

województwo warmińsko-mazurskie:

powiat ełcki: gminy Kalinowo ja Prostki;

| powiat piski: gmina Biała Piska; |
| --- |

powiat piski: gmina Biała Piska;

| województwo podlaskie:





  powiat białostocki: gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy ja Poświętne; |
| --- |

województwo podlaskie:

powiat białostocki: gminy Juchnowiec Kościelny, Suraż, Turośń Kościelna, Łapy ja Poświętne;

| powiat bielski: gminy Brańsk (sh Brański linn), Boćki, Rudka, Wyszki, gmina Bielsk Podlaski osa, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), Bielsk Podlaski linn, gmina Orla osa, mis asub lääne pool maanteest nr 66; |
| --- |

powiat bielski: gminy Brańsk (sh Brański linn), Boćki, Rudka, Wyszki, gmina Bielsk Podlaski osa, mis asub lääne pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), Bielsk Podlaski linn, gmina Orla osa, mis asub lääne pool maanteest nr 66;

| powiat siemiatycki: gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk ja Perlejewo; |
| --- |

powiat siemiatycki: gminy Drohiczyn, Dziadkowice, Grodzisk ja Perlejewo;

| powiat kolneński: gminy Grabowo ja Stawiski; |
| --- |

powiat kolneński: gminy Grabowo ja Stawiski;

| powiat zambrowski: gminy Kołaki Kościelne, Szumowo, Zambrów (sh Zambrówi linn); |
| --- |

powiat zambrowski: gminy Kołaki Kościelne, Szumowo, Zambrów (sh Zambrówi linn);

| powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki; |
| --- |

powiat suwalski: gminy Rutka-Tartak, Szypliszki, Suwałki ja Raczki;

| powiat wysokomazowiecki,: gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Czyżew; |
| --- |

powiat wysokomazowiecki,: gminy Sokoły, Kulesze Kościelne, Nowe Piekuty, Szepietowo, Klukowo, Ciechanowiec, Wysokie Mazowieckie (sh Wysokie Mazowieckie linn), Czyżew;

| powiat augustowski; |
| --- |

powiat augustowski;

| powiat łomżyński; |
| --- |

powiat łomżyński;

| powiat M. Białystok; |
| --- |

powiat M. Białystok;

| powiat M. Łomża; |
| --- |

powiat M. Łomża;

| powiat M. Suwałki; |
| --- |

powiat M. Suwałki;

| powiat sejneński; |
| --- |

powiat sejneński;

| województwo mazowieckie:





  powiat sokołowski: gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń ja Repki; |
| --- |

województwo mazowieckie:

powiat sokołowski: gminy Ceranów, Jabłonna Lacka, Sterdyń ja Repki;

| powiat siedlecki: gminy Korczew, Przesmyki, Paprotnia; Suchożebry, Mordy, Siedlce ja Zbuczyn; |
| --- |

powiat siedlecki: gminy Korczew, Przesmyki, Paprotnia; Suchożebry, Mordy, Siedlce ja Zbuczyn;

| powiat M. Siedlce; |
| --- |

powiat M. Siedlce;

| powiat ostrołęcki: gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin ja Goworowo; |
| --- |

powiat ostrołęcki: gminy Rzekuń, Troszyn, Czerwin ja Goworowo;

| powiat łosicki: gminy Olszanka, Łosice ja Platerów; |
| --- |

powiat łosicki: gminy Olszanka, Łosice ja Platerów;

| powiat ostrowski; |
| --- |

powiat ostrowski;

| województwo lubelskie:





  powiat włodawski: gmina Hanna; |
| --- |

województwo lubelskie:

powiat włodawski: gmina Hanna;

| powiat radzyński: gminy Kąkolewnica Wschodnia ja Komarówka Podlaska; |
| --- |

powiat radzyński: gminy Kąkolewnica Wschodnia ja Komarówka Podlaska;

| powiat bialski: gminy Międzyrzec Podlaski (sh Międzyrzec Podlaski linn), Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy ja Tuczna. |
| --- |

powiat bialski: gminy Międzyrzec Podlaski (sh Międzyrzec Podlaski linn), Drelów, Rossosz, Sławatycze, Wisznica, Sosnówka, Łomazy ja Tuczna.

II OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Elva linn; |
| --- | --- |

—

Elva linn;

| — | Võhma linn; |
| --- | --- |

—

Võhma linn;

| — | Kuressaare linn; |
| --- | --- |

—

Kuressaare linn;

| — | Rakvere linn; |
| --- | --- |

—

Rakvere linn;

| — | Tartu linn; |
| --- | --- |

—

Tartu linn;

| — | Viljandi linn; |
| --- | --- |

—

Viljandi linn;

| — | Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald); |
| --- | --- |

—

Harju maakond (välja arvatud osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20), Aegviidu vald ja Anija vald);

| — | Ida-Viru maakond; |
| --- | --- |

—

Ida-Viru maakond;

| — | Lääne maakond; |
| --- | --- |

—

Lääne maakond;

| — | Pärnu maakond; |
| --- | --- |

—

Pärnu maakond;

| — | Põlva maakond; |
| --- | --- |

—

Põlva maakond;

| — | Võru maakond; |
| --- | --- |

—

Võru maakond;

| — | Valga maakond; |
| --- | --- |

—

Valga maakond;

| — | Rapla maakond; |
| --- | --- |

—

Rapla maakond;

| — | Suure-Jaani vald; |
| --- | --- |

—

Suure-Jaani vald;

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub kirde pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | Tartu vald; |
| --- | --- |

—

Tartu vald;

| — | Abja vald; |
| --- | --- |

—

Abja vald;

| — | Alatskivi vald; |
| --- | --- |

—

Alatskivi vald;

| — | Haaslava vald; |
| --- | --- |

—

Haaslava vald;

| — | Haljala vald; |
| --- | --- |

—

Haljala vald;

| — | Tarvastu vald; |
| --- | --- |

—

Tarvastu vald;

| — | Nõo vald; |
| --- | --- |

—

Nõo vald;

| — | Ülenurme vald; |
| --- | --- |

—

Ülenurme vald;

| — | Tähtvere vald; |
| --- | --- |

—

Tähtvere vald;

| — | Rõngu vald; |
| --- | --- |

—

Rõngu vald;

| — | Rannu vald; |
| --- | --- |

—

Rannu vald;

| — | Konguta vald; |
| --- | --- |

—

Konguta vald;

| — | Puhja vald; |
| --- | --- |

—

Puhja vald;

| — | Halliste vald; |
| --- | --- |

—

Halliste vald;

| — | Kambja vald; |
| --- | --- |

—

Kambja vald;

| — | Karksi vald; |
| --- | --- |

—

Karksi vald;

| — | Kihelkonna vald; |
| --- | --- |

—

Kihelkonna vald;

| — | Kõpu vald; |
| --- | --- |

—

Kõpu vald;

| — | Lääne-Saare vald; |
| --- | --- |

—

Lääne-Saare vald;

| — | Laekvere vald; |
| --- | --- |

—

Laekvere vald;

| — | Leisi vald; |
| --- | --- |

—

Leisi vald;

| — | Luunja vald; |
| --- | --- |

—

Luunja vald;

| — | Mäksa vald; |
| --- | --- |

—

Mäksa vald;

| — | Meeksi vald; |
| --- | --- |

—

Meeksi vald;

| — | Muhu vald; |
| --- | --- |

—

Muhu vald;

| — | Mustjala vald; |
| --- | --- |

—

Mustjala vald;

| — | Orissaare vald; |
| --- | --- |

—

Orissaare vald;

| — | Peipsiääre vald; |
| --- | --- |

—

Peipsiääre vald;

| — | Piirissaare vald; |
| --- | --- |

—

Piirissaare vald;

| — | Pöide vald; |
| --- | --- |

—

Pöide vald;

| — | Rägavere vald; |
| --- | --- |

—

Rägavere vald;

| — | Rakvere vald; |
| --- | --- |

—

Rakvere vald;

| — | Ruhnu vald; |
| --- | --- |

—

Ruhnu vald;

| — | Salme vald; |
| --- | --- |

—

Salme vald;

| — | Sõmeru vald; |
| --- | --- |

—

Sõmeru vald;

| — | Torgu vald; |
| --- | --- |

—

Torgu vald;

| — | Vara vald; |
| --- | --- |

—

Vara vald;

| — | Vihula vald; |
| --- | --- |

—

Vihula vald;

| — | Viljandi vald; |
| --- | --- |

—

Viljandi vald;

| — | Vinni vald; |
| --- | --- |

—

Vinni vald;

| — | Viru-Nigula vald; |
| --- | --- |

—

Viru-Nigula vald;

| — | Võnnu vald. |
| --- | --- |

—

Võnnu vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Apes novads: Trapenes, Gaujienas ja Apes pagasts ning Apes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Apes novads: Trapenes, Gaujienas ja Apes pagasts ning Apes pilsēta;

| — | Balvu novads: Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils ja Krišjāņu pagasts; |
| --- | --- |

—

Balvu novads: Vīksnas, Bērzkalnes, Vectilžas, Lazdulejas, Briežuciema, Tilžas, Bērzpils ja Krišjāņu pagasts;

| — | Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu ja Vecsaules pagasts; |
| --- | --- |

—

Bauskas novads: Mežotnes, Codes, Dāviņu ja Vecsaules pagasts;

| — | Daugavpils novads: Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenes, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas ja Skrudalienas pagasts; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads: Vaboles, Līksnas, Sventes, Medumu, Demenes, Kalkūnes, Laucesas, Tabores, Maļinovas, Ambeļu, Biķernieku, Naujenes, Vecsalienas, Salienas ja Skrudalienas pagasts;

| — | Dobeles novads: Jaunbērzes pagasts (see osa, mis asub maanteest P98 ida pool); |
| --- | --- |

—

Dobeles novads: Jaunbērzes pagasts (see osa, mis asub maanteest P98 ida pool);

| — | Gulbenes novads: Līgo pagasts; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads: Līgo pagasts;

| — | Ikšķiles novads: Tīnūžu pagasts (see osa, mis asub maanteest P10 kagu pool) ja Ikšķile pilsēta; Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes ja Valgundes pagasts, |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads: Tīnūžu pagasts (see osa, mis asub maanteest P10 kagu pool) ja Ikšķile pilsēta; Jelgavas novads: Kalnciema, Līvbērzes ja Valgundes pagasts,

| — | Kandavas novads: Cēres, Kandavas, Zemītes ja Zantes pagasts, Kandava pilsēta; |
| --- | --- |

—

Kandavas novads: Cēres, Kandavas, Zemītes ja Zantes pagasts, Kandava pilsēta;

| — | Krimuldas novads: Krimuldas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V89 ja V81 kirde pool) ja Lēdurgas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V81 ja V128 kirde pool); |
| --- | --- |

—

Krimuldas novads: Krimuldas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V89 ja V81 kirde pool) ja Lēdurgas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V81 ja V128 kirde pool);

| — | Limbažu novads: Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles ja Viļķenes pagasts ning Limbaži pilsēta, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Skultes, Limbažu, Umurgas, Katvaru, Pāles ja Viļķenes pagasts ning Limbaži pilsēta,

| — | Preiļu novads: Saunas pagasts; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads: Saunas pagasts;

| — | Raunas novads: Raunas pagasts; |
| --- | --- |

—

Raunas novads: Raunas pagasts;

| — | Riebiņu novads: Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu ja Silajāņu pagasts; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads: Sīļukalna, Stabulnieku, Galēnu ja Silajāņu pagasts;

| — | Rugāju novads: Lazdukalna pagasts; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads: Lazdukalna pagasts;

| — | Siguldas novads: Mores pagasts ja Allažu pagasts (see osa, mis asub maanteest P3 lõuna pool); |
| --- | --- |

—

Siguldas novads: Mores pagasts ja Allažu pagasts (see osa, mis asub maanteest P3 lõuna pool);

| — | Smiltenes novads: Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas ja Grundzāles pagasts ning Smiltenes pilsēta; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads: Brantu, Blomes, Smiltenes, Bilskas ja Grundzāles pagasts ning Smiltenes pilsēta;

| — | Talsu novads: Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu ja Abavas pagasts ning Sabile, Stende ja Valdemārpils pilsēta; |
| --- | --- |

—

Talsu novads: Ķūļciema, Balgales, Vandzenes, Laucienes, Virbu, Strazdes, Lubes, Īves, Valdgales, Laidzes, Ārlavas, Lībagu ja Abavas pagasts ning Sabile, Stende ja Valdemārpils pilsēta;

| — | Ventspils novads: Ances, Tārgales, Popes ja Puzes pagasts; |
| --- | --- |

—

Ventspils novads: Ances, Tārgales, Popes ja Puzes pagasts;

| — | Ādažu novads; |
| --- | --- |

—

Ādažu novads;

| — | Aglonas novads; |
| --- | --- |

—

Aglonas novads;

| — | Aizkraukles novads; |
| --- | --- |

—

Aizkraukles novads;

| — | Aknīstes novads; |
| --- | --- |

—

Aknīstes novads;

| — | Alojas novads; |
| --- | --- |

—

Alojas novads;

| — | Alūksnes novads; |
| --- | --- |

—

Alūksnes novads;

| — | Amatas novads; |
| --- | --- |

—

Amatas novads;

| — | Babītes novads; |
| --- | --- |

—

Babītes novads;

| — | Baldones novads; |
| --- | --- |

—

Baldones novads;

| — | Baltinavas novads; |
| --- | --- |

—

Baltinavas novads;

| — | Beverīnas novads; |
| --- | --- |

—

Beverīnas novads;

| — | Burtnieku novads; |
| --- | --- |

—

Burtnieku novads;

| — | Carnikavas novads; |
| --- | --- |

—

Carnikavas novads;

| — | Cēsu novads; |
| --- | --- |

—

Cēsu novads;

| — | Cesvaines novads; |
| --- | --- |

—

Cesvaines novads;

| — | Ciblas novads; |
| --- | --- |

—

Ciblas novads;

| — | Dagdas novads; |
| --- | --- |

—

Dagdas novads;

| — | Dundagas novads; |
| --- | --- |

—

Dundagas novads;

| — | Engures novads; |
| --- | --- |

—

Engures novads;

| — | Ērgļu novads; |
| --- | --- |

—

Ērgļu novads;

| — | Iecavas novads; |
| --- | --- |

—

Iecavas novads;

| — | Ilūkstes novads; |
| --- | --- |

—

Ilūkstes novads;

| — | Jaunjelgavas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunjelgavas novads;

| — | Jaunpils novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpils novads;

| — | Jēkabpils novads; |
| --- | --- |

—

Jēkabpils novads;

| — | Kārsavas novads; |
| --- | --- |

—

Kārsavas novads;

| — | Ķeguma novads; |
| --- | --- |

—

Ķeguma novads;

| — | Ķekavas novads; |
| --- | --- |

—

Ķekavas novads;

| — | Kocēnu novads; |
| --- | --- |

—

Kocēnu novads;

| — | Kokneses novads; |
| --- | --- |

—

Kokneses novads;

| — | Krāslavas novads; |
| --- | --- |

—

Krāslavas novads;

| — | Krustpils novads; |
| --- | --- |

—

Krustpils novads;

| — | Lielvārdes novads; |
| --- | --- |

—

Lielvārdes novads;

| — | Līgatnes novads; |
| --- | --- |

—

Līgatnes novads;

| — | Līvānu novads; |
| --- | --- |

—

Līvānu novads;

| — | Lubānas novads; |
| --- | --- |

—

Lubānas novads;

| — | Ludzas novads; |
| --- | --- |

—

Ludzas novads;

| — | Madonas novads; |
| --- | --- |

—

Madonas novads;

| — | Mālpils novads; |
| --- | --- |

—

Mālpils novads;

| — | Mārupes novads; |
| --- | --- |

—

Mārupes novads;

| — | Mazsalacas novads; |
| --- | --- |

—

Mazsalacas novads;

| — | Mērsraga novads; |
| --- | --- |

—

Mērsraga novads;

| — | Naukšēnu novads; |
| --- | --- |

—

Naukšēnu novads;

| — | Neretas novads; |
| --- | --- |

—

Neretas novads;

| — | Ogres novads; |
| --- | --- |

—

Ogres novads;

| — | Olaines novads; |
| --- | --- |

—

Olaines novads;

| — | Ozolnieku novads; |
| --- | --- |

—

Ozolnieku novads;

| — | Pārgaujas novads; |
| --- | --- |

—

Pārgaujas novads;

| — | Pļaviņu novads; |
| --- | --- |

—

Pļaviņu novads;

| — | Priekuļu novads; |
| --- | --- |

—

Priekuļu novads;

| — | Rēzeknes novads; |
| --- | --- |

—

Rēzeknes novads;

| — | Rojas novads; |
| --- | --- |

—

Rojas novads;

| — | Rūjienas novads; |
| --- | --- |

—

Rūjienas novads;

| — | Salacgrīvas novads; |
| --- | --- |

—

Salacgrīvas novads;

| — | Salas novads; |
| --- | --- |

—

Salas novads;

| — | Saulkrastu novads; |
| --- | --- |

—

Saulkrastu novads;

| — | Skrīveru novads; |
| --- | --- |

—

Skrīveru novads;

| — | Strenču novads; |
| --- | --- |

—

Strenču novads;

| — | Tukuma novads; |
| --- | --- |

—

Tukuma novads;

| — | Valkas novads; |
| --- | --- |

—

Valkas novads;

| — | Varakļānu novads; |
| --- | --- |

—

Varakļānu novads;

| — | Vecpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Vecpiebalgas novads;

| — | Vecumnieku novads; |
| --- | --- |

—

Vecumnieku novads;

| — | Viesītes novads; |
| --- | --- |

—

Viesītes novads;

| — | Viļakas novads; |
| --- | --- |

—

Viļakas novads;

| — | Viļānu novads; |
| --- | --- |

—

Viļānu novads;

| — | Zilupes novads; |
| --- | --- |

—

Zilupes novads;

| — | Garkalnes novads (see osa, mis asub maanteest A2 loode pool); Ropažu novads (see osa, mis asub maanteest P10 ida pool); |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads (see osa, mis asub maanteest A2 loode pool); Ropažu novads (see osa, mis asub maanteest P10 ida pool);

| — | republikas pilsēta Daugavpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Daugavpils;

| — | republikas pilsēta Jēkabpils; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jēkabpils;

| — | republikas pilsēta Jūrmala; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Jūrmala;

| — | republikas pilsēta Rēzekne; |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Rēzekne;

| — | republikas pilsēta Valmiera. |
| --- | --- |

—

republikas pilsēta Valmiera.

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno ja Alytaus seniūnija; |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Pivašiūnų, Punios, Daugų, Alovės, Nemunaičio, Raitininkų, Miroslavo, Krokialaukio, Simno ja Alytaus seniūnija;

| — | Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarsko ja Kurkliai seniūnija ning Anykščiai seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 edela pool; |
| --- | --- |

—

Anykščiai rajono savivaldybė: Kavarsko ja Kurkliai seniūnija ning Anykščiai seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 edela pool;

| — | Biržai rajono savivaldybė: Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ja Parovėjos seniūnija; |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė: Biržų miesto, Nemunėlio Radviliškio, Pabiržės, Pačeriaukštės ja Parovėjos seniūnija;

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnija ning Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai küla; |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Šilų ja Bukonių seniūnija ning Žeimių seniūnija: Biliuškiai, Drobiškiai, Normainiai II, Normainėliai, Juškonys, Pauliukai, Mitėniškiai, Zofijauka ja Naujokai küla;

| — | Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Akademijos, Alšėnų, Babtų, Batniavos, Čekiškės, Domeikavos, Ežerėlio, Garliavos, Garliavos apylinkių, Kačerginės, Kulautuvos, Linksmakalnio, Raudondvario, Ringaudų, Rokų, Samylų, Taurakiemio, Užliedžių, Vilkijos, Vilkijos apylinkių ja Zapyškio seniūnija;

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Josvainių ja Pernaravos seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Josvainių ja Pernaravos seniūnija;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ja Šimonių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė: Noriūnų, Skapiškio, Subačiaus ja Šimonių seniūnija;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnija ning Nevėžise jõest ida pool asuv Krekenavos seniūnija osa; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Naujamiesčio, Paįstrio, Panevėžio, Ramygalos, Smilgių, Upytės, Vadoklių ja Velžio seniūnija ning Nevėžise jõest ida pool asuv Krekenavos seniūnija osa;

| — | Prienų rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Veiverių, Šilavoto, Naujosios Ūtos, Balbieriškio, Ašmintos, Išlaužo, Pakuonių seniūnija;

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė: Jašiūnų, Turgelių, Akmenynės, Šalčininkų, Gerviškių, Butrimonių, Eišiškių, Poškonių ja Dieveniškių seniūnija;

| — | Utenos rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų ja Saldutiškio seniūnija; |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė: Sudeikių, Utenos, Utenos miesto, Kuktiškių, Daugailių, Tauragnų ja Saldutiškio seniūnija;

| — | Varėnos rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnija; |
| --- | --- |

—

Varėnos rajono savivaldybė: Kaniavos, Marcinkonių ja Merkinės seniūnija;

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija osad, mis asuvad maanteest nr 171 kirde pool, Maišiagalos, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių ja Juodšilių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija osad, mis asuvad maanteest nr 171 kirde pool, Maišiagalos, Zujūnų, Avižienių, Riešės, Paberžės, Nemenčinės, Nemenčinės miesto, Sužionių, Buivydžių, Bezdonių, Lavoriškių, Mickūnų, Šatrininkų, Kalvelių, Nemėžių, Rudaminos, Rūkainių, Medininkų, Marijampolio, Pagirių ja Juodšilių seniūnija;

| — | Alytaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Alytaus miesto savivaldybė;

| — | Kauno miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kauno miesto savivaldybė;

| — | Panevėžio miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Panevėžio miesto savivaldybė;

| — | Prienų miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Prienų miesto savivaldybė;

| — | Vilniaus miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Vilniaus miesto savivaldybė;

| — | Ignalinos rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ignalinos rajono savivaldybė;

| — | Lazdijų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Lazdijų rajono savivaldybė;

| — | Molėtų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Molėtų rajono savivaldybė;

| — | Rokiškio rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Rokiškio rajono savivaldybė;

| — | Širvintų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Širvintų rajono savivaldybė;

| — | Švenčionių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Švenčionių rajono savivaldybė;

| — | Ukmergės rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Ukmergės rajono savivaldybė;

| — | Zarasų rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Zarasų rajono savivaldybė;

| — | Birštono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Birštono savivaldybė;

| — | Druskininkų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Druskininkų savivaldybė;

| — | Visagino savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Visagino savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| województwo podlaskie:





  powiat hajnowski: gmina Dubicze Cerkiewne, gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad ida pool maanteest nr 66; |
| --- |

województwo podlaskie:

powiat hajnowski: gmina Dubicze Cerkiewne, gminy Kleszczele ja Czeremcha osad, mis asuvad ida pool maanteest nr 66;

| powiat zambrowski: gmina Rutki; |
| --- |

powiat zambrowski: gmina Rutki;

| powiat wysokomazowiecki: gmina Kobylin-Borzymy; |
| --- |

powiat wysokomazowiecki: gmina Kobylin-Borzymy;

| powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady ja Choroszcz; |
| --- |

powiat białostocki: gminy Czarna Białostocka, Dobrzyniewo Duże, Gródek, Michałowo, Supraśl, Tykocin, Wasilków, Zabłudów, Zawady ja Choroszcz;

| powiat bielski: gmina Bielsk Podlaski osa, mis asub ida pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), gmina Orla osa, mis asub ida pool maanteest nr 66; |
| --- |

powiat bielski: gmina Bielsk Podlaski osa, mis asub ida pool joonest, mis kulgeb piki maanteed nr 19 (Bielsk Podlaski linnast põhja suunas) ning edasi piki Bielsk Podlaski linna idapiiri ja maanteed nr 66 (Bielsk Podlaski linnast lõuna suunas), gmina Orla osa, mis asub ida pool maanteest nr 66;

| powiat sokólski; |
| --- |

powiat sokólski;

| województwo lubelskie:





  powiat bialski: gminy Piszczac ja Kodeń. |
| --- |

województwo lubelskie:

powiat bialski: gminy Piszczac ja Kodeń.

III OSA

1.   Eesti

Järgmised piirkonnad Eestis:

| — | Jõgeva maakond; |
| --- | --- |

—

Jõgeva maakond;

| — | Järva maakond; |
| --- | --- |

—

Järva maakond;

| — | osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20); |
| --- | --- |

—

osa Kuusalu vallast, mis asub lõuna pool maanteest nr 1 (E20);

| — | osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest; |
| --- | --- |

—

osa Tamsalu vallast, mis asub edela pool Tallinna-Tartu raudteest;

| — | Aegviidu vald; |
| --- | --- |

—

Aegviidu vald;

| — | Anija vald; |
| --- | --- |

—

Anija vald;

| — | Kadrina vald; |
| --- | --- |

—

Kadrina vald;

| — | Kolga-Jaani vald; |
| --- | --- |

—

Kolga-Jaani vald;

| — | Kõo vald; |
| --- | --- |

—

Kõo vald;

| — | Laeva vald; |
| --- | --- |

—

Laeva vald;

| — | Laimjala vald; |
| --- | --- |

—

Laimjala vald;

| — | Pihtla vald; |
| --- | --- |

—

Pihtla vald;

| — | Rakke vald; |
| --- | --- |

—

Rakke vald;

| — | Tapa vald; |
| --- | --- |

—

Tapa vald;

| — | Väike-Maarja vald; |
| --- | --- |

—

Väike-Maarja vald;

| — | Valjala vald. |
| --- | --- |

—

Valjala vald.

2.   Läti

Järgmised piirkonnad Lätis:

| — | Apes novads: Virešu pagasts; |
| --- | --- |

—

Apes novads: Virešu pagasts;

| — | Balvu novads: Kubuļu ja Balvu pagasts ning Balvi pilsēta; |
| --- | --- |

—

Balvu novads: Kubuļu ja Balvu pagasts ning Balvi pilsēta;

| — | Daugavpils novads: Nīcgales, Kalupes, Dubnas ja Višķu pagasts; |
| --- | --- |

—

Daugavpils novads: Nīcgales, Kalupes, Dubnas ja Višķu pagasts;

| — | Gulbenes novads: Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma ja Lejasciema pagasts ning Gulbene pilsēta; |
| --- | --- |

—

Gulbenes novads: Beļavas, Galgauskas, Jaungulbenes, Daukstu, Stradu, Litenes, Stāmerienas, Tirzas, Druvienas, Rankas, Lizuma ja Lejasciema pagasts ning Gulbene pilsēta;

| — | Ikšķiles novads: Tīnūžu pagasts (see osa, mis asub maanteest P10 loode pool); Krimuldas novads: Krimuldas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V89 ja V81 edela pool) ja Lēdurgas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V81 ja V128 edela pool); |
| --- | --- |

—

Ikšķiles novads: Tīnūžu pagasts (see osa, mis asub maanteest P10 loode pool); Krimuldas novads: Krimuldas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V89 ja V81 edela pool) ja Lēdurgas pagasts (see osa, mis asub maanteedest V81 ja V128 edela pool);

| — | Limbažu novads: Vidrižu pagasts, |
| --- | --- |

—

Limbažu novads: Vidrižu pagasts,

| — | Preiļu novads: Preiļu, Aizkalnes ja Pelēču pagasts, Preiļi pilsēta; |
| --- | --- |

—

Preiļu novads: Preiļu, Aizkalnes ja Pelēču pagasts, Preiļi pilsēta;

| — | Raunas novads: Drustu pagasts; |
| --- | --- |

—

Raunas novads: Drustu pagasts;

| — | Riebiņu novads: Riebiņu ja Rušonas pagasts; |
| --- | --- |

—

Riebiņu novads: Riebiņu ja Rušonas pagasts;

| — | Rugāju novads: Rugāju pagasts; |
| --- | --- |

—

Rugāju novads: Rugāju pagasts;

| — | Siguldas novads: Siguldas pagasts ja Allažu pagasts (see osa, mis asub maanteest P3 põhja pool), Sigulda pilsēta; |
| --- | --- |

—

Siguldas novads: Siguldas pagasts ja Allažu pagasts (see osa, mis asub maanteest P3 põhja pool), Sigulda pilsēta;

| — | Smiltenes novads: Launkalnes, Variņu ja Palsmanes pagasts; |
| --- | --- |

—

Smiltenes novads: Launkalnes, Variņu ja Palsmanes pagasts;

| — | Inčukalna novads; |
| --- | --- |

—

Inčukalna novads;

| — | Jaunpiebalgas novads; |
| --- | --- |

—

Jaunpiebalgas novads;

| — | Salaspils novads; Sējas novads; |
| --- | --- |

—

Salaspils novads; Sējas novads;

| — | Vārkavas novads; |
| --- | --- |

—

Vārkavas novads;

| — | Garkalnes novads (see osa, mis asub maanteest A2 kagu pool), Ropažu novads (see osa, mis asub maanteest P10 lääne pool), Stopiņu novads (see osa, mis asub maanteedest V36, P4 ja P5, tänavatest Acones ja Dauguļupes ning Dauguļupīte jõest ida pool). |
| --- | --- |

—

Garkalnes novads (see osa, mis asub maanteest A2 kagu pool), Ropažu novads (see osa, mis asub maanteest P10 lääne pool), Stopiņu novads (see osa, mis asub maanteedest V36, P4 ja P5, tänavatest Acones ja Dauguļupes ning Dauguļupīte jõest ida pool).

3.   Leedu

Järgmised piirkonnad Leedus:

| — | Anykščių rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio seniūnija ning Anykščių seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 kirde pool; |
| --- | --- |

—

Anykščių rajono savivaldybė: Debeikių, Skiemonių, Viešintų, Andrioniškio, Svėdasų, Troškūnų, Traupio seniūnija ning Anykščių seniūnija see osa, mis asub maanteedest nr 121 ja nr 119 kirde pool;

| — | Alytaus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Alytaus rajono savivaldybė: Butrimonių seniūnija;

| — | Biržai rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio and Širvenos seniūnija; |
| --- | --- |

—

Biržai rajono savivaldybė: Vabalninko, Papilio and Širvenos seniūnija;

| — | Jonavos rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimių seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai külad ja Žeimių miestelis; |
| --- | --- |

—

Jonavos rajono savivaldybė: Upninkų, Ruklos, Dumsių, Užusalių ja Kulvos seniūnija ning Žeimių seniūnija Akliai, Akmeniai, Barsukinė, Blauzdžiai, Gireliai, Jagėlava, Juljanava, Kuigaliai, Liepkalniai, Martyniškiai, Milašiškiai, Mimaliai, Naujasodis, Normainiai I, Paduobiai, Palankesiai, Pamelnytėlė, Pėdžiai, Skrynės, Svalkeniai, Terespolis, Varpėnai, Žeimių gst., Žieveliškiai külad ja Žeimių miestelis;

| — | Kaišiadorių rajono savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių rajono savivaldybė;

| — | Kauno rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kauno rajono savivaldybė: Vandžiogalos, Lapių, Karmėlavos ja Neveronių seniūnija;

| — | Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos, Kėdainių miesto seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kėdainių rajono savivaldybė: Pelėdnagių, Krakių, Dotnuvos, Gudžiūnų, Surviliškio, Vilainių, Truskavos, Šėtos, Kėdainių miesto seniūnija;

| — | Kupiškis rajono savivaldybė: Alizavos ja Kupiškio seniūnija; |
| --- | --- |

—

Kupiškis rajono savivaldybė: Alizavos ja Kupiškio seniūnija;

| — | Pasvalys rajono savivaldybė: Daujėnų ja Krinčino seniūnija; |
| --- | --- |

—

Pasvalys rajono savivaldybė: Daujėnų ja Krinčino seniūnija;

| — | Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ja Stakliškių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Prienų rajono savivaldybė: Jiezno ja Stakliškių seniūnija;

| — | Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių, Raguvos ja Karsakiškio seniūnija; |
| --- | --- |

—

Panevėžys rajono savivaldybė: Miežiškių, Raguvos ja Karsakiškio seniūnija;

| — | Šalčininkų rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnija; |
| --- | --- |

—

Šalčininkų rajono savivaldybė: Baltosios Vokės, Pabarės, Dainavos ja Kalesninkų seniūnija;

| — | Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnija; |
| --- | --- |

—

Varėna rajono savivaldybė: Valkininkų, Jakėnų, Matuizų, Varėnos ja Vydenių seniūnija;

| — | Vilniaus rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija need osad, mis asuvad maanteest nr 171 edelas; |
| --- | --- |

—

Vilniaus rajono savivaldybė: Sudervė ja Dūkštai seniūnija need osad, mis asuvad maanteest nr 171 edelas;

| — | Utenos rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų ja Leliūnų seniūnija; |
| --- | --- |

—

Utenos rajono savivaldybė: Užpalių, Vyžuonų ja Leliūnų seniūnija;

| — | Elektrėnų savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Elektrėnų savivaldybė;

| — | Jonavos miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Jonavos miesto savivaldybė;

| — | Kaišiadorių miesto savivaldybė; |
| --- | --- |

—

Kaišiadorių miesto savivaldybė;

| — | Trakų rajono savivaldybė. |
| --- | --- |

—

Trakų rajono savivaldybė.

4.   Poola

Järgmised piirkonnad Poolas:

| województwo podlaskie:





  powiat grajewski; |
| --- |

województwo podlaskie:

powiat grajewski;

| powiat moniecki; |
| --- |

powiat moniecki;

| powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka ning gminy Czeremcha ja Kleszczele osad, mis asuvad maanteest nr 66 lääne pool; |
| --- |

powiat hajnowski: gminy Czyże, Białowieża, Hajnówka (sh Hajnówka linn), Narew ja Narewka ning gminy Czeremcha ja Kleszczele osad, mis asuvad maanteest nr 66 lääne pool;

| powiat siemiatycki: gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze (sh Siemiatycze linn); |
| --- |

powiat siemiatycki: gminy Mielnik, Milejczyce, Nurzec-Stacja, Siemiatycze (sh Siemiatycze linn);

| województwo mazowieckie:





  powiat łosicki: gminy Sarnaki, Stara Kornica ja Huszlew; |
| --- |

województwo mazowieckie:

powiat łosicki: gminy Sarnaki, Stara Kornica ja Huszlew;

| województwo lubelskie:





  powiat bialski: gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie ja Terespol (sh Terespoli linn); |
| --- |

województwo lubelskie:

powiat bialski: gminy Konstantynów, Janów Podlaski, Leśna Podlaska, Rokitno, Biała Podlaska, Zalesie ja Terespol (sh Terespoli linn);

| powiat M. Biała Podlaska. |
| --- |

powiat M. Biała Podlaska.

IV OSA

Itaalia

Järgmised piirkonnad Itaalias:

| — | kõik Sardiinia piirkonnad.“ |
| --- | --- |

—

kõik Sardiinia piirkonnad.“

---