# Úřední věstník L 33/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 33 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5910. února 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 33

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5910. února 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/171 ze dne 20. listopadu 2015, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 o provádění mezinárodních závazků Unie v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 v rámci Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku | 1 |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/172 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011, pokud jde o specifikaci energetických produktů (
  1
  ) | 3 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/173 ze dne 9. února 2016 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (CHZO)) | 9 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/174 ze dne 9. února 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 10 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/175 ze dne 8. února 2016 týkající se opatření přijatého Španělskem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, kterým se zakazuje uvádění typu vysokotlakého čističe na trh
  (oznámeno pod číslem C(2016) 670)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/176 ze dne 9. února 2016, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 14 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/171 ze dne 20. listopadu 2015, kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 o provádění mezinárodních závazků Unie v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 v rámci Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku

1

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/172 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011, pokud jde o specifikaci energetických produktů (
  1
  )

1

3

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/173 ze dne 9. února 2016 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (CHZO))

9

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/174 ze dne 9. února 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

10

ROZHODNUTÍ

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/175 ze dne 8. února 2016 týkající se opatření přijatého Španělskem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, kterým se zakazuje uvádění typu vysokotlakého čističe na trh
  (oznámeno pod číslem C(2016) 670)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2016) 670)

1

12

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/176 ze dne 9. února 2016, kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

14

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava rozhodnutí č. 1/2016 výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění přílohy 1, 3, 4 a 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici [2016/122] ( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 ) | 38 |
| | * | Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Švýcarsko č. 2/2016 ze dne 3. prosince 2015 o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací o definici pojmu původní produkty a metodách správní spolupráce [2016/121] ( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 ) | 38 |

Opravy

*

Oprava rozhodnutí č. 1/2016 výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění přílohy 1, 3, 4 a 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici [2016/122] ( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 )

( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 )

38

*

Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Švýcarsko č. 2/2016 ze dne 3. prosince 2015 o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací o definici pojmu původní produkty a metodách správní spolupráce [2016/121] ( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 )

( Úř. věst. L 23, 29.1.2016 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/171

ze dne 20. listopadu 2015,

kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 o provádění mezinárodních závazků Unie v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 v rámci Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné rybářské politice, o změně nařízení Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutí Rady 2004/585/ES (1), a zejména na čl. 15 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Odstavec 4 doporučení č. 14-01 Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“) týkající se víceletého programu zachování a řízení zdrojů pro tropické tuňáky uvádí, že rybářská plavidla o celkové délce 20 metrů nebo více, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT, v níž jsou vedena plavidla oprávněná k lovu tropických tuňáků, nemají povoleno lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat, zpracovávat nebo vykládat tuňáka velkookého a/nebo tuňáka žlutoploutvého v oblasti úmluvy ICCAT. Čl. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 (2) vyjímá toto pravidlo ICCAT z uplatnění povinnosti vykládky stanovené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, avšak pouze v případě tuňáka velkookého, jelikož je v praxi odlov tuňáka žlutoploutvého možný u jiných druhů rybolovu, jež se nezaměřují na tuňáka žlutoploutvého, na kterého se vztahuje povinnost vykládky, článek 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by měl být pozměněn tak, aby se kromě tuňáka velkookého vztahoval i na tuňáka žlutoploutvého. |
| --- | --- |

(1)

Odstavec 4 doporučení č. 14-01 Mezinárodní komise pro ochranu tuňáků v Atlantiku (dále jen „ICCAT“) týkající se víceletého programu zachování a řízení zdrojů pro tropické tuňáky uvádí, že rybářská plavidla o celkové délce 20 metrů nebo více, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT, v níž jsou vedena plavidla oprávněná k lovu tropických tuňáků, nemají povoleno lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat, zpracovávat nebo vykládat tuňáka velkookého a/nebo tuňáka žlutoploutvého v oblasti úmluvy ICCAT. Čl. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 (2) vyjímá toto pravidlo ICCAT z uplatnění povinnosti vykládky stanovené v čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013, avšak pouze v případě tuňáka velkookého, jelikož je v praxi odlov tuňáka žlutoploutvého možný u jiných druhů rybolovu, jež se nezaměřují na tuňáka žlutoploutvého, na kterého se vztahuje povinnost vykládky, článek 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by měl být pozměněn tak, aby se kromě tuňáka velkookého vztahoval i na tuňáka žlutoploutvého.

| (2) | Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 stanoví výjimku z povinnosti vykládky tuňáka obecného, pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3). Minimální velikost stanovená v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 302/2009 je 30 kg nebo 115 cm. Nicméně čl. 9 odst. 2 a odst. 8 uvedeného nařízení stanovují jinou minimální velikost pro tuňáka obecného odloveného i) ve východním Atlantiku návnadovými čluny a čluny s vlečnými šňůrami; ii) v Jaderském moři pro účely chovu a iii) ve Středozemním moři v drobném pobřežním lovu čerstvých ryb návnadovými čluny, plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru a plavidly lovícími pomocí ručních šňůr. Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by mělo být pozměněno zanesením minimální velikosti, která je podle čl. 9 odst. 2 a odst. 8 nařízení (ES) č. 302/2009 stanovena na méně než 30 kg nebo 115 cm. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 stanoví výjimku z povinnosti vykládky tuňáka obecného, pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v čl. 9 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3). Minimální velikost stanovená v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 302/2009 je 30 kg nebo 115 cm. Nicméně čl. 9 odst. 2 a odst. 8 uvedeného nařízení stanovují jinou minimální velikost pro tuňáka obecného odloveného i) ve východním Atlantiku návnadovými čluny a čluny s vlečnými šňůrami; ii) v Jaderském moři pro účely chovu a iii) ve Středozemním moři v drobném pobřežním lovu čerstvých ryb návnadovými čluny, plavidly pro rybolov na dlouhou lovnou šňůru a plavidly lovícími pomocí ručních šňůr. Ustanovení čl. 4 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by mělo být pozměněno zanesením minimální velikosti, která je podle čl. 9 odst. 2 a odst. 8 nařízení (ES) č. 302/2009 stanovena na méně než 30 kg nebo 115 cm.

| (3) | Článek. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 stanoví výjimky z povinnosti vykládky, pokud jde o mečouna obecného (Xiphias gladius) v severním Atlantském oceánu. Jelikož bod 9 doporučení ICCAT č. 13-02 týkající se ochrany mečouna obecného v severním Atlantiku platí pro lov nebo vykládku mečouna obecného v celém Atlantském oceánu, měl by být uvedený článek změněn tak, aby se vztahoval na celý Atlantský oceán. |
| --- | --- |

(3)

Článek. 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 stanoví výjimky z povinnosti vykládky, pokud jde o mečouna obecného (Xiphias gladius) v severním Atlantském oceánu. Jelikož bod 9 doporučení ICCAT č. 13-02 týkající se ochrany mečouna obecného v severním Atlantiku platí pro lov nebo vykládku mečouna obecného v celém Atlantském oceánu, měl by být uvedený článek změněn tak, aby se vztahoval na celý Atlantský oceán.

| (4) | Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, |
| --- | --- |

(4)

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 se mění takto:

| 1) | Článek 3 se nahrazuje tímto:

  „Článek 3
  Tuňák velkooký a tuňák žlutoploutvý

  1.   Tento článek se vztahuje na tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) v Atlantském oceánu.


  2.   Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 nesmějí rybářská plavidla o celkové délce 20 metrů nebo více, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT, v níž jsou vedena plavidla oprávněná k lovu tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého, tyto druhy v Atlantském oceánu cíleně lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat, zpracovávat ani vykládat.“ |
| --- | --- |

1)

Článek 3 se nahrazuje tímto:

„Článek 3

Tuňák velkooký a tuňák žlutoploutvý

1.   Tento článek se vztahuje na tuňáka velkookého (Thunnus obesus) a tuňáka žlutoploutvého (Thunnus albacares) v Atlantském oceánu.

2.   Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 nesmějí rybářská plavidla o celkové délce 20 metrů nebo více, která nejsou zanesena v evidenci ICCAT, v níž jsou vedena plavidla oprávněná k lovu tuňáka velkookého a tuňáka žlutoploutvého, tyto druhy v Atlantském oceánu cíleně lovit, uchovávat na palubě, překládat, přepravovat, přemísťovat, zpracovávat ani vykládat.“

| 2) | V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 se zakazuje cíleně lovit, uchovávat na palubě, překládat, přemísťovat, vykládat, přepravovat, skladovat, prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji tuňáka obecného:






  a) | pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 302/2009, nebo |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Odchylně od čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1380/2013 se zakazuje cíleně lovit, uchovávat na palubě, překládat, přemísťovat, vykládat, přepravovat, skladovat, prodávat, vystavovat nebo nabízet k prodeji tuňáka obecného:

a)

pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v čl. 9 odst. 1 nařízení (ES) č. 302/2009, nebo

| b) | v případech uvedených v čl. 9 odst. 2 a odst. 8 nařízení (ES) č. 302/2009, pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v uvedeném čl. 9 odst. 2 a odst. 8.“ |
| --- | --- |

b)

v případech uvedených v čl. 9 odst. 2 a odst. 8 nařízení (ES) č. 302/2009, pokud nedosahuje minimální velikosti stanovené v uvedeném čl. 9 odst. 2 a odst. 8.“

| 3) | V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

  „1.   Tento článek se vztahuje na mečouna obecného (Xiphias gladius) v Atlantském oceánu.“ |
| --- | --- |

3)

V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.   Tento článek se vztahuje na mečouna obecného (Xiphias gladius) v Atlantském oceánu.“

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo platné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 20. listopadu 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 22.

1

(2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/98 ze dne 18. listopadu 2014 o provádění mezinárodních závazků Unie v souladu s čl. 15 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1380/2013 v rámci Mezinárodní úmluvy na ochranu tuňáků v Atlantiku a Úmluvy o budoucí multilaterální spolupráci při rybolovu v severozápadním Atlantiku (Úř. věst. L 16, 23.1.2015, s. 23).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1).

3

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2016/172

ze dne 24. listopadu 2015,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011, pokud jde o specifikaci energetických produktů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (1), a zejména na čl. 3 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (EU) č. 691/2011 se zavádí modulární struktura environmentálních hospodářských účtů, včetně modulu účtů fyzických energetických toků, jenž je uveden v příloze VI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (EU) č. 691/2011 se zavádí modulární struktura environmentálních hospodářských účtů, včetně modulu účtů fyzických energetických toků, jenž je uveden v příloze VI uvedeného nařízení.

| (2) | Sestavení seznamu energetických produktů pro účely nařízení (EU) č. 691/2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech je zásadním prvkem pro vymezení rozsahu účtů fyzických energetických toků, zajištění srovnatelnosti statistických údajů napříč členskými státy a zajištění vnitřní soudržnosti (vyváženosti) účtů fyzických energetických toků. |
| --- | --- |

(2)

Sestavení seznamu energetických produktů pro účely nařízení (EU) č. 691/2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech je zásadním prvkem pro vymezení rozsahu účtů fyzických energetických toků, zajištění srovnatelnosti statistických údajů napříč členskými státy a zajištění vnitřní soudržnosti (vyváženosti) účtů fyzických energetických toků.

| (3) | V příloze B nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (2) je uveden seznam energetických produktů používaných pro účely sestavování energetické statistiky. Na základě tohoto seznamu je třeba stanovit energetické produkty pro účely účtů energií. Účelem účtů energií je analýza interakce mezi životním prostředím a lidskou činností s cílem zhodnotit celý cyklus životní prostředí – hospodářská činnost – životní prostředí, který vzniká lidskou činností. Účty energií by proto měly specificky zahrnovat rezidua z konečného užití energetických produktů, jakož i surové přírodní i zpracované produkty. |
| --- | --- |

(3)

V příloze B nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 (2) je uveden seznam energetických produktů používaných pro účely sestavování energetické statistiky. Na základě tohoto seznamu je třeba stanovit energetické produkty pro účely účtů energií. Účelem účtů energií je analýza interakce mezi životním prostředím a lidskou činností s cílem zhodnotit celý cyklus životní prostředí – hospodářská činnost – životní prostředí, který vzniká lidskou činností. Účty energií by proto měly specificky zahrnovat rezidua z konečného užití energetických produktů, jakož i surové přírodní i zpracované produkty.

| (4) | Aby byla zajištěna nákladová efektivita a aby byli respondenti ušetřeni zbytečné zátěže, měla by definice energetických produktů, které nejsou zahrnuty v příloze B nařízení (ES) č. 1099/2008, být založena na mezinárodních standardech pro environmentální hospodářské účty, |
| --- | --- |

(4)

Aby byla zajištěna nákladová efektivita a aby byli respondenti ušetřeni zbytečné zátěže, měla by definice energetických produktů, které nejsou zahrnuty v příloze B nařízení (ES) č. 1099/2008, být založena na mezinárodních standardech pro environmentální hospodářské účty,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Členské státy sestavují pro účely oddílu 3 přílohy VI nařízení (EU) č. 691/2011 účty fyzických energetických toků obsahující energetické produkty uvedené v seznamu v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 24. listopadu 2015.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 192, 22.7.2011, s. 1.

1

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 ze dne 22. října 2008 o energetické statistice (Úř. věst. L 304, 14.11.2008, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Označení | Shoda s přílohou B nařízení (ES) č. 1099/2008
  (pokud existuje) | Definice energetického produktu
  (pokud shoda s přílohou B nařízení (ES) č. 1099/2008 neexistuje) |
| --- | --- | --- |
| Přírodní energetické zdroje | | Energetické toky získávané z přírodního prostředí v rámci ekonomických výrobních činností nebo přímo používané ve výrobě |
| N01 | Fosilní neobnovitelné přírodní zdroje energie | | Energetické toky získané ekonomickou výrobní činností z fosilních zdrojů energie (naleziště ropy, zemního plynu, uhlí a rašeliny) v přírodním prostředí |
| N02 | Jaderné neobnovitelné přírodní zdroje energie | | Toky využitelné jaderné energie získané ekonomickou výrobní činností z nerostných surovin v přírodním prostředí |
| N03 | Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na vodě | | Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě hydrokinetická energie |
| N04 | Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na větru | | Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě kinetická energie získaná z větru v rámci ekonomických výrobních činností |
| N05 | Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na slunci | | Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě energie získaná ze slunečního záření v rámci ekonomických výrobních činností |
| N06 | Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na biomase | | Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě energie z biomasy |
| N07 | Ostatní obnovitelné přírodní zdroje energie | | Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě zdroje neuvedené pod N03, N04, N05 a N06, např. geotermální energie nebo energie z vln a přílivu |
| Energetické produkty | | Energetické toky získané výrobní činností (produkty, jak jsou definované v národních účtech ESA) |
| P08 | Černé uhlí | 1.1 – 1. | Antracit |

Označení

Shoda s přílohou B nařízení (ES) č. 1099/2008

(pokud existuje)

Definice energetického produktu

(pokud shoda s přílohou B nařízení (ES) č. 1099/2008 neexistuje)

Přírodní energetické zdroje

Energetické toky získávané z přírodního prostředí v rámci ekonomických výrobních činností nebo přímo používané ve výrobě

N01

Fosilní neobnovitelné přírodní zdroje energie

Energetické toky získané ekonomickou výrobní činností z fosilních zdrojů energie (naleziště ropy, zemního plynu, uhlí a rašeliny) v přírodním prostředí

N02

Jaderné neobnovitelné přírodní zdroje energie

Toky využitelné jaderné energie získané ekonomickou výrobní činností z nerostných surovin v přírodním prostředí

N03

Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na vodě

Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě hydrokinetická energie

N04

Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na větru

Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě kinetická energie získaná z větru v rámci ekonomických výrobních činností

N05

Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na slunci

Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě energie získaná ze slunečního záření v rámci ekonomických výrobních činností

N06

Obnovitelné přírodní zdroje energie založené na biomase

Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě energie z biomasy

N07

Ostatní obnovitelné přírodní zdroje energie

Toky energie z obnovitelných zdrojů získané ekonomickou výrobní činností z přírodního prostředí – v tomto případě zdroje neuvedené pod N03, N04, N05 a N06, např. geotermální energie nebo energie z vln a přílivu

Energetické produkty

Energetické toky získané výrobní činností (produkty, jak jsou definované v národních účtech ESA)

P08

Černé uhlí

1.1 – 1.

Antracit

| 1.1 – 2. | Černé uhlí koksovatelné |
| --- | --- |

1.1 – 2.

Černé uhlí koksovatelné

| 1.1 – 3. | Ostatní bituminózní uhlí (energetické uhlí) |
| --- | --- |

1.1 – 3.

Ostatní bituminózní uhlí (energetické uhlí)

P09

Hnědé uhlí a rašelina

| 1.1 – 4. | Sub-bituminózní uhlí |
| --- | --- |

1.1 – 4.

Sub-bituminózní uhlí

| 1.1 – 5. | Lignit |
| --- | --- |

1.1 – 5.

Lignit

| 1.1 – 15. | Rašelina |
| --- | --- |

1.1 – 15.

Rašelina

| 1.1 – 17. | Ropná břidlice a ropné písky |
| --- | --- |

1.1 – 17.

Ropná břidlice a ropné písky

P10

Druhotné plyny (= vyrobené plyny kromě bioplynu)

| 1.1 – 11. | Energoplyn |
| --- | --- |

1.1 – 11.

Energoplyn

| 1.1 – 12. | Koksárenský plyn |
| --- | --- |

1.1 – 12.

Koksárenský plyn

| 1.1 – 13. | Vysokopecní kychtový plyn |
| --- | --- |

1.1 – 13.

Vysokopecní kychtový plyn

| 1.1 – 14. | Ostatní získávané plyny |
| --- | --- |

1.1 – 14.

Ostatní získávané plyny

P11

Sekundární uhelné produkty (koks, dehet černouhelný, černouhelné brikety, hnědouhelné brikety a produkty z rašeliny)

| 1.1 – 6. | Brikety černouhelné |
| --- | --- |

1.1 – 6.

Brikety černouhelné

| 1.1 – 7. | Koks černouhelný metalurgický |
| --- | --- |

1.1 – 7.

Koks černouhelný metalurgický

| 1.1 – 8. | Koks černouhelný plynárenský |
| --- | --- |

1.1 – 8.

Koks černouhelný plynárenský

| 1.1 – 9. | Dehet černouhelný |
| --- | --- |

1.1 – 9.

Dehet černouhelný

| 1.1 – 10. | BKB (brikety hnědouhelné) |
| --- | --- |

1.1 – 10.

BKB (brikety hnědouhelné)

| 1.1 – 16. | Rašelinové produkty |
| --- | --- |

1.1 – 16.

Rašelinové produkty

P12

Surová ropa, NGL a jiné (ostatní) uhlovodíky (bez biosložek)

| 4.1 – 1. | Surová ropa |
| --- | --- |

4.1 – 1.

Surová ropa

| 4.1 – 2. | NGL |
| --- | --- |

4.1 – 2.

NGL

| 4.1 – 5. | Ostatní uhlovodíky |
| --- | --- |

4.1 – 5.

Ostatní uhlovodíky

P13

Zemní plyn (bez biosložek)

| 2.1 – | Zemní plyn |
| --- | --- |

2.1 –

Zemní plyn

P14

Motorový benzin (bez biosložek)

| 4.1 – 10. | Motorový benzin |
| --- | --- |

4.1 – 10.

Motorový benzin

| 4.1 – 11. | Letecký benzin |
| --- | --- |

4.1 – 11.

Letecký benzin

P15

Letecké petroleje a trysková paliva (bez biosložek)

| 4.1 – 12. | Tryskové palivo benzinového typu |
| --- | --- |

4.1 – 12.

Tryskové palivo benzinového typu

| 4.1 – 13. | Tryskové palivo petrolejového typu (bez biosložek) |
| --- | --- |

4.1 – 13.

Tryskové palivo petrolejového typu (bez biosložek)

| 4.1 – 14. | Ostatní petrolej |
| --- | --- |

4.1 – 14.

Ostatní petrolej

P16

Primární benzin (naphtha)

| 4.1 – 9. | Primární benzin (naphtha) |
| --- | --- |

4.1 – 9.

Primární benzin (naphtha)

P17

Motorová nafta (bez biosložek)

| 4.1 – 15.1. | Silniční motorová nafta |
| --- | --- |

4.1 – 15.1.

Silniční motorová nafta

P18

Topný a jiný plynový olej (bez biosložek)

| 4.1 – 15.2. | Topný a ostatní plynový olej |
| --- | --- |

4.1 – 15.2.

Topný a ostatní plynový olej

P19

Zbytkový topný olej

| 4.1 – 16.1. | Nízkosirný topný olej |
| --- | --- |

4.1 – 16.1.

Nízkosirný topný olej

| 4.1 – 16.2. | Vysokosirný topný olej |
| --- | --- |

4.1 – 16.2.

Vysokosirný topný olej

P20

Rafinérský plyn, ethan a LPG

| 4.1 – 6. | Rafinérský plyn (nezkapalněný) |
| --- | --- |

4.1 – 6.

Rafinérský plyn (nezkapalněný)

| 4.1 – 7. | Ethan |
| --- | --- |

4.1 – 7.

Ethan

| 4.1 – 8. | LPG (zkapalněný ropný plyn) |
| --- | --- |

4.1 – 8.

LPG (zkapalněný ropný plyn)

P21

Ostatní ropné produkty včetně aditiv/oxygenátů a rafinérských poloproduktů

| 4.1 – 4. | Aditiva/oxygenáty |
| --- | --- |

4.1 – 4.

Aditiva/oxygenáty

| 4.1 – 3. | Rafinérské poloprodukty |
| --- | --- |

4.1 – 3.

Rafinérské poloprodukty

| 4.1 – 17. | Lakový a technický benzín (SBP) |
| --- | --- |

4.1 – 17.

Lakový a technický benzín (SBP)

| 4.1 – 18. | Maziva |
| --- | --- |

4.1 – 18.

Maziva

| 4.1 – 19. | Bitumen |
| --- | --- |

4.1 – 19.

Bitumen

| 4.1 – 21. | Ropný koks |
| --- | --- |

4.1 – 21.

Ropný koks

| 4.1 – 20. | Parafinové vosky |
| --- | --- |

4.1 – 20.

Parafinové vosky

| 4.1 – 22. | Ostatní ropné produkty |
| --- | --- |

4.1 – 22.

Ostatní ropné produkty

P22

Jaderné palivo

| 3.2.1 – 1.1. | Jaderné |
| --- | --- |

3.2.1 – 1.1.

Jaderné

P23

Dřevo, dřevěný odpad a ostatní pevná biomasa, dřevěné uhlí

| 5.1 – 8.1. | Dřevěné uhlí |
| --- | --- |

5.1 – 8.1.

Dřevěné uhlí

| 5.2.7 – 1.1. | Palivové dřevo, dřevní odpad a vedlejší produkty |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.1.

Palivové dřevo, dřevní odpad a vedlejší produkty

| 5.2.7 – 1.2. | Černý louh |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.2.

Černý louh

| 5.2.7 – 1.3. | Bagasa |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.3.

Bagasa

| 5.2.7 – 1.4. | Živočišný odpad |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.4.

Živočišný odpad

| 5.2.7 – 1.5. | Ostatní rostlinné látky a zbytky |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.5.

Ostatní rostlinné látky a zbytky

P24

Kapalná biopaliva

| 5.1 – 10.1. | Biosložky do motorového benzinu |
| --- | --- |

5.1 – 10.1.

Biosložky do motorového benzinu

| 5.1 – 10.2. | Biosložky do motorové nafty |
| --- | --- |

5.1 – 10.2.

Biosložky do motorové nafty

| 5.1 – 10.3. | Biosložky do leteckého petroleje |
| --- | --- |

5.1 – 10.3.

Biosložky do leteckého petroleje

| 5.1 – 10.4. | Ostatní kapalné biosložky |
| --- | --- |

5.1 – 10.4.

Ostatní kapalné biosložky

P25

Bioplyn

| 5.2.7 – 2.1. | Skládkový plyn |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.1.

Skládkový plyn

| 5.2.7 – 2.2. | Splaškový bahenní plyn |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.2.

Splaškový bahenní plyn

| 5.2.7 – 2.3. | Ostatní bioplyny z anaerobní fermentace |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.3.

Ostatní bioplyny z anaerobní fermentace

| 5.2.7 – 3. | Bioplyny z termických procesů |
| --- | --- |

5.2.7 – 3.

Bioplyny z termických procesů

P26

Elektrická energie

| 3.1. | Elektřina |
| --- | --- |

3.1.

Elektřina

P27

Teplo

| 3.1. | Teplo |
| --- | --- |

3.1.

Teplo

| 5.1 – 2. | Geotermální energie |
| --- | --- |

5.1 – 2.

Geotermální energie

| 5.1 – 3. | Solární energie |
| --- | --- |

5.1 – 3.

Solární energie

Energetická rezidua

Energetické toky obsažené v neproduktech, které se při produkci, spotřebě a akumulaci likvidují, odvádějí nebo vypouštějí

R28

Obnovitelný odpad

| 5.1 – 7.1. | Obnovitelný komunální odpad |
| --- | --- |

5.1 – 7.1.

Obnovitelný komunální odpad

R29

Neobnovitelný odpad

| 5.1 – 6. | Průmyslový odpad (neobnovitelný) |
| --- | --- |

5.1 – 6.

Průmyslový odpad (neobnovitelný)

| 5.1 – 7.2. | Neobnovitelný komunální odpad |
| --- | --- |

5.1 – 7.2.

Neobnovitelný komunální odpad

R30

Energetické ztráty všeho druhu (během těžby, distribuce, skladování a transformace a disipativní teplo po konečném použití)

Energetické toky (zejména ve formě disipativního tepla), které se hospodářskou činností likvidují, odvádějí nebo vypouštějí do životního prostředí

R31

Energie obsažená v produktech pro jiné než energetické užití

Energetické toky obsažené v produktech pro jiné než energetické užití, jako jsou maziva nebo bitumen

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/9

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/173

ze dne 9. února 2016

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Aachener Weihnachts-Leberwurst/Oecher Weihnachtsleberwurst (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Aachener Weihnachts–Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ předložená Německem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Aachener Weihnachts–Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ předložená Německem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Aachener Weihnachts–Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Aachener Weihnachts–Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Aachener Weihnachts–Leberwurst“/„Oecher Weihnachtsleberwurst“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. února 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 312, 22.9.2015, s. 5.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/174

ze dne 9. února 2016

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. února 2016.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/12

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/175

ze dne 8. února 2016

týkající se opatření přijatého Španělskem podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES, kterým se zakazuje uvádění typu vysokotlakého čističe na trh

(oznámeno pod číslem C(2016) 670)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2006/42/ES ze dne 17. května 2006 o strojních zařízeních a o změně směrnice 95/16/ES (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s postupem stanoveným v čl. 11 odst. 2 směrnice 2006/42/ES Španělsko informovalo Komisi o opatření, kterým se zakazuje uvádění na trh vysokotlakého čističe typu Parkside PHD 100 B2 vyráběného společností Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Německo, a distribuovaného společností LIDL Supermercados, S.A.U., Španělsko. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s postupem stanoveným v čl. 11 odst. 2 směrnice 2006/42/ES Španělsko informovalo Komisi o opatření, kterým se zakazuje uvádění na trh vysokotlakého čističe typu Parkside PHD 100 B2 vyráběného společností Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Německo, a distribuovaného společností LIDL Supermercados, S.A.U., Španělsko.

| (2) | Důvodem k přijetí opatření byla neshoda uvedeného vysokotlakého čističe se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příloze I směrnice 2006/42/ES. |
| --- | --- |

(2)

Důvodem k přijetí opatření byla neshoda uvedeného vysokotlakého čističe se základními požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost stanovenými v příloze I směrnice 2006/42/ES.

| (3) | Oddíl 1.5.1 („Přívod elektrické energie“) přílohy I směrnice 2006/42/ES stanoví, že strojní zařízení napájené elektrickou energií musí být navrženo, konstruováno a vybaveno tak, aby mohla být vyloučena veškerá nebezpečí způsobená elektřinou. Oddíl 1.5.2 („Statická elektřina“) téže přílohy I stanoví, že strojní zařízení musí být navrženo a konstruováno tak, aby se předešlo nebo omezilo nahromadění možných nebezpečných elektrostatických nábojů, nebo musí být vybaveno vybíjecím systémem. |
| --- | --- |

(3)

Oddíl 1.5.1 („Přívod elektrické energie“) přílohy I směrnice 2006/42/ES stanoví, že strojní zařízení napájené elektrickou energií musí být navrženo, konstruováno a vybaveno tak, aby mohla být vyloučena veškerá nebezpečí způsobená elektřinou. Oddíl 1.5.2 („Statická elektřina“) téže přílohy I stanoví, že strojní zařízení musí být navrženo a konstruováno tak, aby se předešlo nebo omezilo nahromadění možných nebezpečných elektrostatických nábojů, nebo musí být vybaveno vybíjecím systémem.

| (4) | ES prohlášení o shodě vydané výrobcem vysokotlakého čističe odkazuje mimo jiné na harmonizovanou normu EN 60335-2-67:2009 „Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 2-67: Zvláštní požadavky na stroje pro ošetřování a čištění podlah pro komerční použití (IEC 60335-2-67:2002 (Modifikovaná) + A1:2005 (Modifikovaná))“. |
| --- | --- |

(4)

ES prohlášení o shodě vydané výrobcem vysokotlakého čističe odkazuje mimo jiné na harmonizovanou normu EN 60335-2-67:2009 „Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 2-67: Zvláštní požadavky na stroje pro ošetřování a čištění podlah pro komerční použití (IEC 60335-2-67:2002 (Modifikovaná) + A1:2005 (Modifikovaná))“.

| (5) | Podle španělských orgánů se u vysokotlakého čističe projevily tyto nedostatky:






  — | stupeň ochrany proti škodlivému vniknutí vody byl nižší než úroveň IPX7 požadovaná pro ruční spotřebiče, což způsobilo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 6.2 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009, pokud jde o ruční spotřebiče, |
| --- | --- | --- |

(5)

Podle španělských orgánů se u vysokotlakého čističe projevily tyto nedostatky:

—

stupeň ochrany proti škodlivému vniknutí vody byl nižší než úroveň IPX7 požadovaná pro ruční spotřebiče, což způsobilo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 6.2 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009, pokud jde o ruční spotřebiče,

| — | délka elektrického kabelu byla menší než 15 m, což způsobilo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 25.7 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009, pokud jde o ruční spotřebiče, |
| --- | --- |

—

délka elektrického kabelu byla menší než 15 m, což způsobilo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 25.7 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009, pokud jde o ruční spotřebiče,

| — | vysokotlaký čistič měl otvor ve vzdálenosti menší než 60 mm od podlahy, což mohlo vést k tomu, že by se kapalina dostala k živým částem, a tudíž by vzniklo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 22.101 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009. |
| --- | --- |

—

vysokotlaký čistič měl otvor ve vzdálenosti menší než 60 mm od podlahy, což mohlo vést k tomu, že by se kapalina dostala k živým částem, a tudíž by vzniklo riziko usmrcení elektrickým proudem. Tento stav nebyl v souladu s oddíly 1.5.1 a 1.5.2 přílohy I směrnice 2006/42/ES ani s bodem 22.101 harmonizované normy EN 60335-2-67:2009.

| (6) | Komise vyzvala výrobce, společnost Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, a distributora, společnost LIDL Supermercados, S.A.U., aby předložili své připomínky k opatření přijatému Španělskem. |
| --- | --- |

(6)

Komise vyzvala výrobce, společnost Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, a distributora, společnost LIDL Supermercados, S.A.U., aby předložili své připomínky k opatření přijatému Španělskem.

| (7) | Od výrobce odpověď nepřišla. Distributor se podle odpovědi obdržené od jeho zástupce domníval, že dané strojní zařízení je přenosný spotřebič a že nižší technické požadavky, stupeň ochrany a délka elektrického kabelu jsou v souladu s tím, co je požadováno v případě přenosných spotřebičů, třebaže španělské orgány poukázaly na nedostatky s odkazem na požadavky pro ruční spotřebiče. Pokud jde o otvor, distributor vyjádřil názor, že požadavek byl splněn, protože ve vzdálenosti menší než 60 mm od země nebyly ve vysokotlakém čističi žádné aktivní části. |
| --- | --- |

(7)

Od výrobce odpověď nepřišla. Distributor se podle odpovědi obdržené od jeho zástupce domníval, že dané strojní zařízení je přenosný spotřebič a že nižší technické požadavky, stupeň ochrany a délka elektrického kabelu jsou v souladu s tím, co je požadováno v případě přenosných spotřebičů, třebaže španělské orgány poukázaly na nedostatky s odkazem na požadavky pro ruční spotřebiče. Pokud jde o otvor, distributor vyjádřil názor, že požadavek byl splněn, protože ve vzdálenosti menší než 60 mm od země nebyly ve vysokotlakém čističi žádné aktivní části.

| (8) | Podle dostupných dokumentů je odlišná úroveň technických požadavků na bezpečnost, kterou zohlednily španělské orgány a distributor, přímo spojena se skutečností, zda by vysokotlaký čistič měl být klasifikován jako ruční spotřebič, nebo přenosný spotřebič podle harmonizované normy EN 60335-1 „Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky“. Kromě toho se norma EN 60335-2-67 musí používat ve spojení s EN 60335-1. |
| --- | --- |

(8)

Podle dostupných dokumentů je odlišná úroveň technických požadavků na bezpečnost, kterou zohlednily španělské orgány a distributor, přímo spojena se skutečností, zda by vysokotlaký čistič měl být klasifikován jako ruční spotřebič, nebo přenosný spotřebič podle harmonizované normy EN 60335-1 „Elektrické spotřebiče pro domácnost a podobné účely – Bezpečnost – Část 1: Všeobecné požadavky“. Kromě toho se norma EN 60335-2-67 musí používat ve spojení s EN 60335-1.

| (9) | Analýza důkazů poskytnutých španělskými orgány a dokumentů předložených distributorem vedla k závěru, že vysokotlaký čistič má dvojí užití, to znamená, že může být používán nejen jako přenosný spotřebič, jak prohlásil distributor, ale též jako ruční spotřebič, jak uvedly španělské orgány. Každopádně, i kdyby se mělo za to, že vysokotlaký čistič je přenosný spotřebič, jeho použití jako ručního spotřebiče by mohlo být považováno za „důvodně předvídatelné nesprávné použití“ z hlediska zásad zajišťování bezpečnosti stanovených v oddílech 1.1.2 a 1.7.4.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, které stanoví, že výrobce musí přihlédnout k předpokládanému použití a jakémukoli důvodně předvídatelnému nesprávnému použití strojního zařízení. Proto by vysokotlaký čistič měl v každém případě splňovat vyšší technické požadavky na bezpečnost pro ruční spotřebiče. |
| --- | --- |

(9)

Analýza důkazů poskytnutých španělskými orgány a dokumentů předložených distributorem vedla k závěru, že vysokotlaký čistič má dvojí užití, to znamená, že může být používán nejen jako přenosný spotřebič, jak prohlásil distributor, ale též jako ruční spotřebič, jak uvedly španělské orgány. Každopádně, i kdyby se mělo za to, že vysokotlaký čistič je přenosný spotřebič, jeho použití jako ručního spotřebiče by mohlo být považováno za „důvodně předvídatelné nesprávné použití“ z hlediska zásad zajišťování bezpečnosti stanovených v oddílech 1.1.2 a 1.7.4.1 přílohy I směrnice 2006/42/ES, které stanoví, že výrobce musí přihlédnout k předpokládanému použití a jakémukoli důvodně předvídatelnému nesprávnému použití strojního zařízení. Proto by vysokotlaký čistič měl v každém případě splňovat vyšší technické požadavky na bezpečnost pro ruční spotřebiče.

| (10) | Vysokotlaký čistič typu Parkside PHD 100 B2 vyráběný společností Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Německo, a distribuovaný společností LIDL Supermercados, S.A.U., Španělsko, nesplňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost, na které odkazuje čl. 5 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/42/ES. Tato neshoda vyvolává vážné riziko poranění pro uživatele. Opatření přijaté Španělskem je proto vhodné považovat za oprávněné, |
| --- | --- |

(10)

Vysokotlaký čistič typu Parkside PHD 100 B2 vyráběný společností Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Německo, a distribuovaný společností LIDL Supermercados, S.A.U., Španělsko, nesplňuje základní požadavky na ochranu zdraví a bezpečnost, na které odkazuje čl. 5 odst. 1 písm. a) směrnice 2006/42/ES. Tato neshoda vyvolává vážné riziko poranění pro uživatele. Opatření přijaté Španělskem je proto vhodné považovat za oprávněné,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Opatření přijaté Španělskem, kterým se zakazuje uvádět na trh vysokotlaký čistič typu Parkside PHD 100 B2 vyráběný společností Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, Německo, a distribuovaný společností LIDL Supermercados, S.A.U., Španělsko, je oprávněné.

Článek 2

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. února 2016.

Za Komisi

Elżbieta BIEŃKOWSKA

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 157, 9.6.2006, s. 24.

1

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/14

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/176

ze dne 9. února 2016,

kterým se zastavuje antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

| (1) | V návaznosti na antidumpingové šetření podle článku 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) byla nařízením Rady (ES) č. 130/2006 uložena antidumpingová opatření (2) (dále jen „původní šetření“). Opatření se vztahovala na všechny vyvážející výrobce kyseliny vinné pocházející z ČLR, s výjimkou Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, pro kterou platila nulová celní sazba. |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na antidumpingové šetření podle článku 5 nařízení (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) byla nařízením Rady (ES) č. 130/2006 uložena antidumpingová opatření (2) (dále jen „původní šetření“). Opatření se vztahovala na všechny vyvážející výrobce kyseliny vinné pocházející z ČLR, s výjimkou Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd, pro kterou platila nulová celní sazba.

2

| (2) | V souladu se zprávou odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži (dále jen „zpráva odvolacího orgánu WTO“) (3) byl čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd prováděcím nařízením Rady (EU) č. 332/2012 (4) vyloučen z následných přezkumů opatření uložených nařízením (ES) č. 130/2006. |
| --- | --- |

(2)

V souladu se zprávou odvolacího orgánu WTO ve věci Mexiko – konečná antidumpingová opatření na hovězí maso a rýži (dále jen „zpráva odvolacího orgánu WTO“) (3) byl čínský vyvážející výrobce Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd prováděcím nařízením Rady (EU) č. 332/2012 (4) vyloučen z následných přezkumů opatření uložených nařízením (ES) č. 130/2006.

3

4

| (3) | Původní opatření byla následně předmětem různých přezkumných šetření (5). V důsledku toho jsou platnými opatřeními celostátní clo ve výši 34,9 % a dvě individuální celní sazby pro dva čínské vyvážející výrobce ve výši 4,7 %, resp. 10,1 % (6). |
| --- | --- |

(3)

Původní opatření byla následně předmětem různých přezkumných šetření (5). V důsledku toho jsou platnými opatřeními celostátní clo ve výši 34,9 % a dvě individuální celní sazby pro dva čínské vyvážející výrobce ve výši 4,7 %, resp. 10,1 % (6).

5

6

| (4) | Dřívější šetření omezené na společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd bylo zahájeno dne 29. července 2011 (7). Po stažení podnětu bylo řízení zastaveno rozhodnutím Komise ze dne 4. června 2012 (8) bez uložení opatření. |
| --- | --- |

(4)

Dřívější šetření omezené na společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd bylo zahájeno dne 29. července 2011 (7). Po stažení podnětu bylo řízení zastaveno rozhodnutím Komise ze dne 4. června 2012 (8) bez uložení opatření.

7

8

1.2.   ZAHÁJENÍ ŠETŘENÍ

| (5) | Dne 4. prosince 2014 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky do Unie omezené na společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Bioking“ nebo „vyvážející výrobce“) na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie zveřejnila příslušné oznámení (9) (dále jen „oznámení o zahájení šetření“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 4. prosince 2014 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky do Unie omezené na společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (dále jen „společnost Bioking“ nebo „vyvážející výrobce“) na základě článku 5 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie zveřejnila příslušné oznámení (9) (dále jen „oznámení o zahájení šetření“).

Úředním věstníku Evropské unie

9

| (6) | Komise zahájila šetření na základě žádosti podané dne 21. října 2014 čtyřmi výrobci kyseliny vinné v Unii, a sice společnostmi Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. a Distilleries Mazzari S.p.a. (dále jen „žadatelé“), kteří představují více než 25 % celkové výroby kyseliny vinné v Unii. Žádost obsahovala důkazy o dumpingu a z toho vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem k zahájení řízení. |
| --- | --- |

(6)

Komise zahájila šetření na základě žádosti podané dne 21. října 2014 čtyřmi výrobci kyseliny vinné v Unii, a sice společnostmi Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. a Distilleries Mazzari S.p.a. (dále jen „žadatelé“), kteří představují více než 25 % celkové výroby kyseliny vinné v Unii. Žádost obsahovala důkazy o dumpingu a z toho vyplývající podstatné újmě, které byly dostatečným důvodem k zahájení řízení.

| (7) | Po zahájení řízení požádal vyvážející výrobce o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Vyvážející výrobce tvrdil, že Komise porušila obecnou zásadu zakotvenou v článku VI GATT a článku 5.8 antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO ADA) (10) tím, že zahájila nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti, neboť antidumpingová šetření by se měla vést vůči třetím zemím jako celku. Zejména uváděl, že současné šetření vedlo k prozatímnímu přezkumu, a bylo prý tedy v rozporu se zprávou odvolacího orgánu WTO uvedenou v 2. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(7)

Po zahájení řízení požádal vyvážející výrobce o slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Vyvážející výrobce tvrdil, že Komise porušila obecnou zásadu zakotvenou v článku VI GATT a článku 5.8 antidumpingové dohody Světové obchodní organizace (WTO ADA) (10) tím, že zahájila nové antidumpingové šetření na základě článku 5 základního nařízení proti jedné společnosti, neboť antidumpingová šetření by se měla vést vůči třetím zemím jako celku. Zejména uváděl, že současné šetření vedlo k prozatímnímu přezkumu, a bylo prý tedy v rozporu se zprávou odvolacího orgánu WTO uvedenou v 2. bodě odůvodnění výše.

10

| (8) | Šetření na ochranu obchodu jsou skutečně vedena vůči třetím zemím jako celku, a nikoli vůči jednotlivým společnostem. Projednávaná věc byla výjimečně zahájena vůči jediné společnosti podle článku 5 základního nařízení, nikoli podle čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a to v souladu se zprávou odvolacího orgánu WTO, nikoli v rozporu s ní. Zpráva odvolacího orgánu jasně stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož v původním šetření nebyl zjištěn dumping, měl být vyloučen z působnosti konečných opatření uložených v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem následných přezkumů původních opatření. Z této zprávy nevyplývá, že takový vyvážející výrobce a jeho dovoz nemůže být znovu prošetřen pro účely ochrany před dumpingovým dovozem a že nemůžou být uložena opatření v případech, kdy jsou splněny podmínky pro jejich uložení. |
| --- | --- |

(8)

Šetření na ochranu obchodu jsou skutečně vedena vůči třetím zemím jako celku, a nikoli vůči jednotlivým společnostem. Projednávaná věc byla výjimečně zahájena vůči jediné společnosti podle článku 5 základního nařízení, nikoli podle čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení, a to v souladu se zprávou odvolacího orgánu WTO, nikoli v rozporu s ní. Zpráva odvolacího orgánu jasně stanoví, že vyvážející výrobce, u něhož v původním šetření nebyl zjištěn dumping, měl být vyloučen z působnosti konečných opatření uložených v důsledku takového šetření a nemůže být předmětem následných přezkumů původních opatření. Z této zprávy nevyplývá, že takový vyvážející výrobce a jeho dovoz nemůže být znovu prošetřen pro účely ochrany před dumpingovým dovozem a že nemůžou být uložena opatření v případech, kdy jsou splněny podmínky pro jejich uložení.

| (9) | Právní předpisy Unie je nutno vykládat pokud možno způsobem, který je v souladu s mezinárodním právem, zejména tam, kde jsou dotčená ustanovení určena k tomu, aby některá mezinárodní dohoda uzavřená Unií nabyla účinnosti. Vzhledem k tomu, že WTO ADA na jedné straně umožňuje uložit opatření k zabránění škodlivému dumpingu, ale na druhé straně podle výkladu odvolacího orgánu WTO neumožňuje přezkum společností, u nichž nebyl v průběhu původního šetření zjištěn dumping, je třeba základní nařízení v tomto případě vykládat tak, že umožňuje Unii zahájit šetření podle článku 5 základního nařízení v případě, jako je tento, pokud existují přímé důkazy o dumpingu, jenž způsobuje újmu. |
| --- | --- |

(9)

Právní předpisy Unie je nutno vykládat pokud možno způsobem, který je v souladu s mezinárodním právem, zejména tam, kde jsou dotčená ustanovení určena k tomu, aby některá mezinárodní dohoda uzavřená Unií nabyla účinnosti. Vzhledem k tomu, že WTO ADA na jedné straně umožňuje uložit opatření k zabránění škodlivému dumpingu, ale na druhé straně podle výkladu odvolacího orgánu WTO neumožňuje přezkum společností, u nichž nebyl v průběhu původního šetření zjištěn dumping, je třeba základní nařízení v tomto případě vykládat tak, že umožňuje Unii zahájit šetření podle článku 5 základního nařízení v případě, jako je tento, pokud existují přímé důkazy o dumpingu, jenž způsobuje újmu.

| (10) | Judikatura soudů Evropské unie v každém případě potvrzuje, že žádné ustanovení základního nařízení nebrání novému antidumpingovému řízení podle článku 5 základního nařízení omezenému na jednu společnost, u níž bylo v jiném řízení zjištěno, že se nedopouští dumpingu, ale u níž v současné době existuje přímý důkaz o dumpingu působícím újmu (11). Proto byla tvrzení vyvážejícího výrobce zamítnuta. |
| --- | --- |

(10)

Judikatura soudů Evropské unie v každém případě potvrzuje, že žádné ustanovení základního nařízení nebrání novému antidumpingovému řízení podle článku 5 základního nařízení omezenému na jednu společnost, u níž bylo v jiném řízení zjištěno, že se nedopouští dumpingu, ale u níž v současné době existuje přímý důkaz o dumpingu působícím újmu (11). Proto byla tvrzení vyvážejícího výrobce zamítnuta.

11

1.3.   ZÚČASTNĚNÉ STRANY

| (11) | V oznámení o zahájení šetření vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala o zahájení šetření žadatele, další známé výrobce v Unii, sdružení výrobců v Unii, vyvážejícího výrobce a orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, dodavatele a uživatele a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení šetření vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise výslovně informovala o zahájení šetření žadatele, další známé výrobce v Unii, sdružení výrobců v Unii, vyvážejícího výrobce a orgány Čínské lidové republiky, známé dovozce, dodavatele a uživatele a vyzvala je k účasti.

| (12) | Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(12)

Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

1.4.   VÝROBCI ZE SROVNATELNÉ ZEMĚ

| (13) | Komise informovala o zahájení šetření rovněž výrobce v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indii a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení šetření Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Argentině jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

Komise informovala o zahájení šetření rovněž výrobce v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indii a vyzvala je k účasti. V oznámení o zahájení šetření Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Argentině jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

1.5.   VÝBĚR VZORKŮ

| (14) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

Výběr vzorku výrobců v Unii

| (15) | V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu prodeje v Unii a současně zajistila, aby byly ve vzorku zastoupeny oba producentské členské státy, tedy Itálie a Španělsko. Komise vycházela ze všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je žádost, informace získané od Národního sdružení průmyslových palíren a lihovarů v Itálii (AssoDistil) a dalších známých výrobců v Unii, kteří žádost podpořili podle čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Předběžný vzorek sestával z třech výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 56 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(15)

V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu prodeje v Unii a současně zajistila, aby byly ve vzorku zastoupeny oba producentské členské státy, tedy Itálie a Španělsko. Komise vycházela ze všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je žádost, informace získané od Národního sdružení průmyslových palíren a lihovarů v Itálii (AssoDistil) a dalších známých výrobců v Unii, kteří žádost podpořili podle čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Předběžný vzorek sestával z třech výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 56 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

| (16) | Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. |
| --- | --- |

(16)

Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

| (17) | Jeden výrobce v Unii, který nebyl zahrnut do předběžného vzorku, tvrdil, že vzorek dostatečně nereprezentuje situaci malých výrobců v Unii. Tento výrobce tvrdil, že by měl být zařazen do konečného vzorku, neboť dumpingový dovoz společnosti Bioking měl škodlivý účinek především na menší společnosti. Národní sdružení průmyslových palíren a lihovarů v Itálii (AssoDistil) přišlo se stejným tvrzením. |
| --- | --- |

(17)

Jeden výrobce v Unii, který nebyl zahrnut do předběžného vzorku, tvrdil, že vzorek dostatečně nereprezentuje situaci malých výrobců v Unii. Tento výrobce tvrdil, že by měl být zařazen do konečného vzorku, neboť dumpingový dovoz společnosti Bioking měl škodlivý účinek především na menší společnosti. Národní sdružení průmyslových palíren a lihovarů v Itálii (AssoDistil) přišlo se stejným tvrzením.

| (18) | Všichni výrobci kyseliny vinné v Unii jsou malé a střední podniky. Přidání menšího výrobce v Unii do vzorku by zásadním způsobem nezměnilo jeho reprezentativnost a nemělo by žádný významný dopad na ukazatele újmy posuzované na základě údajů o vzorku. Makroekonomické ukazatele, jako je objem prodeje (jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění) každopádně vycházejí z údajů výrobního odvětví Unie jako celku, tedy všech výrobců v Unii, včetně dotyčného výrobce v Unii. |
| --- | --- |

(18)

Všichni výrobci kyseliny vinné v Unii jsou malé a střední podniky. Přidání menšího výrobce v Unii do vzorku by zásadním způsobem nezměnilo jeho reprezentativnost a nemělo by žádný významný dopad na ukazatele újmy posuzované na základě údajů o vzorku. Makroekonomické ukazatele, jako je objem prodeje (jak je popsáno v 109. bodě odůvodnění) každopádně vycházejí z údajů výrobního odvětví Unie jako celku, tedy všech výrobců v Unii, včetně dotyčného výrobce v Unii.

| (19) | Kromě toho existují další výrobci v Unii nezařazení do vzorku, výlučně malé a střední podniky, na které připadá ještě významnější objem prodeje, a kteří chtěli být součástí vzorku. Dotyčný výrobce v Unii neuvedl žádný další důvod pro nezohlednění těchto výrobců a zařazení své společnosti do vzorku místo nich. |
| --- | --- |

(19)

Kromě toho existují další výrobci v Unii nezařazení do vzorku, výlučně malé a střední podniky, na které připadá ještě významnější objem prodeje, a kteří chtěli být součástí vzorku. Dotyčný výrobce v Unii neuvedl žádný další důvod pro nezohlednění těchto výrobců a zařazení své společnosti do vzorku místo nich.

| (20) | Nebyly předloženy žádné další připomínky. Prozatímní vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(20)

Nebyly předloženy žádné další připomínky. Prozatímní vzorek byl tedy potvrzen. Vzorek je reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

Výběr vzorku dovozců

| (21) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření. |
| --- | --- |

(21)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení šetření.

| (22) | Požadované informace poskytlo deset společností. Jen jedna z nich však byla nezávislým dovozcem dotčeného výrobku či obchodníkem s dotčeným výrobkem. Zbývajících devět společností byly posouzeny jako uživatelé a obdržely příslušné dotazníky. |
| --- | --- |

(22)

Požadované informace poskytlo deset společností. Jen jedna z nich však byla nezávislým dovozcem dotčeného výrobku či obchodníkem s dotčeným výrobkem. Zbývajících devět společností byly posouzeny jako uživatelé a obdržely příslušné dotazníky.

| (23) | Vzhledem k takto nízkému počtu spolupracujících dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. |
| --- | --- |

(23)

Vzhledem k takto nízkému počtu spolupracujících dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení, Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

1.6.   FORMULÁŘE ŽÁDOSTI O ZACHÁZENÍ JAKO V TRŽNÍM HOSPODÁŘSTVÍ

| (24) | Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, zaslala Komise požadovaný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvážejícímu výrobci v ČLR. |
| --- | --- |

(24)

Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, zaslala Komise požadovaný formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství vyvážejícímu výrobci v ČLR.

1.7.   ODPOVĚDI NA DOTAZNÍK

| (25) | Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, spolupracujícímu dovozci/obchodníkovi, který není ve spojení, devíti uživatelům, třinácti dodavatelům, vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobcům v pěti potenciálních srovnatelných zemích, konkrétně v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indii. Kromě toho byli telefonicky kontaktováni možní výrobci v USA. Tyto kontakty ovšem potvrdily, že v USA se kyselina vinná nevyrábí. |
| --- | --- |

(25)

Komise zaslala dotazníky třem vybraným výrobcům v Unii, spolupracujícímu dovozci/obchodníkovi, který není ve spojení, devíti uživatelům, třinácti dodavatelům, vyvážejícímu výrobci v ČLR a výrobcům v pěti potenciálních srovnatelných zemích, konkrétně v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indii. Kromě toho byli telefonicky kontaktováni možní výrobci v USA. Tyto kontakty ovšem potvrdily, že v USA se kyselina vinná nevyrábí.

| (26) | Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, jeden nezávislý spolupracující dovozce, osm uživatelů, čtyři dodavatelé v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a jeden výrobce z Austrálie. |
| --- | --- |

(26)

Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii zařazení do vzorku, jeden nezávislý spolupracující dovozce, osm uživatelů, čtyři dodavatelé v Unii, vyvážející výrobce v ČLR a jeden výrobce z Austrálie.

1.8.   INSPEKCE NA MÍSTĚ

| (27) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností: | Výrobci v Unii






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Itálie; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

Výrobci v Unii

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Itálie;

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa“, Girona, Španělsko; |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa“, Girona, Španělsko;

| — | Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Itálie. |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA, Ravenna, Itálie.

| | Dovozce, jenž není ve spojení






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo; |
| --- | --- | --- |

Dovozce, jenž není ve spojení

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;

| | Uživatelé






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Dánsko; |
| --- | --- | --- |

Uživatelé

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Aarhus, Dánsko;

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Německo. |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Německo.

| | Vyvážející výrobce v ČLR






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tchang-čchi industrial park, obvod Jü-chang, Chang-čou, Če-ťiang, Čína. |
| --- | --- | --- |

Vyvážející výrobce v ČLR

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tchang-čchi industrial park, obvod Jü-chang, Chang-čou, Če-ťiang, Čína.

| | Výrobce ve srovnatelné zemi






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Austrálie. |
| --- | --- | --- |

Výrobce ve srovnatelné zemi

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Austrálie.

1.9.   OBDOBÍ ŠETŘENÍ A POSUZOVANÉ OBDOBÍ

| (28) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2013 do 30. září 2014 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(28)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2013 do 30. září 2014 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   DOTČENÝ VÝROBEK

| (29) | Dotčeným výrobkem je kyselina vinná pocházející z Čínské lidové republiky, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“). |
| --- | --- |

(29)

Dotčeným výrobkem je kyselina vinná pocházející z Čínské lidové republiky, s výjimkou kyseliny vinné D-(-) se zápornou optickou rotací nejméně 12,0 stupňů, měřenou ve vodním roztoku metodou popsanou v Evropském lékopisu, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) (dále jen „dotčený výrobek“).

| (30) | Kyselina vinná se používá buď jako složka konečného výrobku, jako je víno a jiné nápoje, potraviny a léčivé přípravky, nebo jako přísada urychlující či zpomalující některé chemické procesy, například v omítkách, kde se používá jako zpomalovač. |
| --- | --- |

(30)

Kyselina vinná se používá buď jako složka konečného výrobku, jako je víno a jiné nápoje, potraviny a léčivé přípravky, nebo jako přísada urychlující či zpomalující některé chemické procesy, například v omítkách, kde se používá jako zpomalovač.

| (31) | Dotčený výrobek se získává buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, zejména z vinného kalu, jak je tomu u všech výrobců v Unii („přírodní kyselina vinná“), nebo chemickou syntézou z benzenu a maleinanhydridu, což je hlavní surovina, kterou používá společnost Bioking („syntetická kyselina vinná“). |
| --- | --- |

(31)

Dotčený výrobek se získává buď jako vedlejší produkt při výrobě vína, zejména z vinného kalu, jak je tomu u všech výrobců v Unii („přírodní kyselina vinná“), nebo chemickou syntézou z benzenu a maleinanhydridu, což je hlavní surovina, kterou používá společnost Bioking („syntetická kyselina vinná“).

2.2.   OBDOBNÝ VÝROBEK

| (32) | Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(32)

Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v ČLR, |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v ČLR,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi zvolené způsobem popsaným v 63. až 68. bodě odůvodnění níže a |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu ve srovnatelné zemi zvolené způsobem popsaným v 63. až 68. bodě odůvodnění níže a

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (33) | Komise rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(33)

Komise rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

2.3.   TVRZENÍ TÝKAJÍCÍ SE DEFINICE VÝROBKU

| (34) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že syntetická a přírodní kyselina vinná nejsou obdobné výrobky. Podle této strany se oba druhy kyseliny vinné liší, pokud jde o suroviny, výrobní proces, náklady na výrobu, regulační předpisy, vnímání spotřebitelem, fyzikální vlastnosti a konečné použití. Tyto rozdíly neumožnily spravedlivé srovnání mezi syntetickou kyselinou vinnou vyráběnou společností Bioking a přírodní kyselinou vinnou vyráběnou výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

(34)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že syntetická a přírodní kyselina vinná nejsou obdobné výrobky. Podle této strany se oba druhy kyseliny vinné liší, pokud jde o suroviny, výrobní proces, náklady na výrobu, regulační předpisy, vnímání spotřebitelem, fyzikální vlastnosti a konečné použití. Tyto rozdíly neumožnily spravedlivé srovnání mezi syntetickou kyselinou vinnou vyráběnou společností Bioking a přírodní kyselinou vinnou vyráběnou výrobním odvětvím Unie.

| (35) | Byla rovněž vznesena námitka, že syntetická kyselina vinná lépe uspokojuje některé potřeby uživatelů vzhledem ke svým odlišným vlastnostem. Syntetická kyselina vinná se vyrábí z maleinanhydridu, jehož dostupnost není závislá na klimatických podmínkách, zatímco přírodní kyselina vinná se vyrábí z vinanu vápenatého získávaného z vinných kalů, jehož dostupnost kolísá podle jakosti sklizených hroznů, a závisí tedy na klimatických podmínkách. S ohledem na zabezpečení dodávek a stabilitu cen byla proto vzájemná konkurence mezi těmito dvěma druhy kyseliny vinné označena za omezenou. |
| --- | --- |

(35)

Byla rovněž vznesena námitka, že syntetická kyselina vinná lépe uspokojuje některé potřeby uživatelů vzhledem ke svým odlišným vlastnostem. Syntetická kyselina vinná se vyrábí z maleinanhydridu, jehož dostupnost není závislá na klimatických podmínkách, zatímco přírodní kyselina vinná se vyrábí z vinanu vápenatého získávaného z vinných kalů, jehož dostupnost kolísá podle jakosti sklizených hroznů, a závisí tedy na klimatických podmínkách. S ohledem na zabezpečení dodávek a stabilitu cen byla proto vzájemná konkurence mezi těmito dvěma druhy kyseliny vinné označena za omezenou.

| (36) | pro účely antidumpingového šetření se podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení za obdobné výrobky považují výrobky, které jsou shodné nebo podobné ve všech ohledech nebo mají velmi podobné vlastnosti. Zohlednit lze řadu faktorů, včetně fyzických, technických a chemických vlastností výrobků, jejich použití, zaměnitelnosti, jejich vnímání spotřebitelem, distribučních kanálů, výrobního postupu, výrobních nákladů a kvality. |
| --- | --- |

(36)

pro účely antidumpingového šetření se podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení za obdobné výrobky považují výrobky, které jsou shodné nebo podobné ve všech ohledech nebo mají velmi podobné vlastnosti. Zohlednit lze řadu faktorů, včetně fyzických, technických a chemických vlastností výrobků, jejich použití, zaměnitelnosti, jejich vnímání spotřebitelem, distribučních kanálů, výrobního postupu, výrobních nákladů a kvality.

| (37) | Šetřením bylo zjištěno, že kyselina vinná vyráběná společností Bioking, výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobním odvětvím Unie mají navzdory rozdílným surovinám, odlišnému výrobnímu postupu nebo výrobním nákladům stejný chemický vzorec a stejné technické a fyzikální vlastnosti. Tyto rozdíly týkající se výroby nemohou zpochybnit podobnost konečných výrobků, protože podobnost se stanoví na základě stejných chemických vzorců a stejných technických a fyzických vlastností. Kromě toho byly tyto výrobky prodávány v podobné kvalitě, měly podobné použití a byly vzájemně zaměnitelné. Jediná výjimka se týká vinařského odvětví EU, kde je používání syntetické kyseliny vinné zakázáno regulačními opatřeními EU (12), avšak není takové povahy, aby vylučovala jiné relevantní podobné rysy. Ve všech ostatních segmentech trhu panuje otevřená a přímá hospodářská soutěž. Šetřením bylo totiž zjištěno, že uživatelé v potravinářství, stavebnictví a farmaceutickém průmyslu nakupovali jak syntetickou, tak přírodní kyselinu vinnou. Uvedená tvrzení tudíž nebyla v souladu se zjištěními, jež šetření přineslo, a proto se potvrzuje, že výrobky jsou obdobné. |
| --- | --- |

(37)

Šetřením bylo zjištěno, že kyselina vinná vyráběná společností Bioking, výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobním odvětvím Unie mají navzdory rozdílným surovinám, odlišnému výrobnímu postupu nebo výrobním nákladům stejný chemický vzorec a stejné technické a fyzikální vlastnosti. Tyto rozdíly týkající se výroby nemohou zpochybnit podobnost konečných výrobků, protože podobnost se stanoví na základě stejných chemických vzorců a stejných technických a fyzických vlastností. Kromě toho byly tyto výrobky prodávány v podobné kvalitě, měly podobné použití a byly vzájemně zaměnitelné. Jediná výjimka se týká vinařského odvětví EU, kde je používání syntetické kyseliny vinné zakázáno regulačními opatřeními EU (12), avšak není takové povahy, aby vylučovala jiné relevantní podobné rysy. Ve všech ostatních segmentech trhu panuje otevřená a přímá hospodářská soutěž. Šetřením bylo totiž zjištěno, že uživatelé v potravinářství, stavebnictví a farmaceutickém průmyslu nakupovali jak syntetickou, tak přírodní kyselinu vinnou. Uvedená tvrzení tudíž nebyla v souladu se zjištěními, jež šetření přineslo, a proto se potvrzuje, že výrobky jsou obdobné.

12

| (38) | Je třeba poznamenat, že výrobky byly považovány za obdobné ve všech předchozích šetřeních uvedených v 1. až 4. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(38)

Je třeba poznamenat, že výrobky byly považovány za obdobné ve všech předchozích šetřeních uvedených v 1. až 4. bodě odůvodnění výše.

3.   DUMPING

DUMPING

3.1.   BĚŽNÁ HODNOTA

3.1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

Zacházení jako v tržním hospodářství

| (39) | Komise posoudila žádost vyvážejícího výrobce o zacházení jako v tržním hospodářství a vykonala rovněž inspekce na místě v jeho prostorách. |
| --- | --- |

(39)

Komise posoudila žádost vyvážejícího výrobce o zacházení jako v tržním hospodářství a vykonala rovněž inspekce na místě v jeho prostorách.

| (40) | Komise následně sdělila závěry týkající se zacházení jako v tržním hospodářství vyvážejícímu výrobci, orgánům dotčené země a výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k těmto závěrům a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Předložené názory vzala Komise v úvahu. Komise informovala zúčastněné strany o konečném závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(40)

Komise následně sdělila závěry týkající se zacházení jako v tržním hospodářství vyvážejícímu výrobci, orgánům dotčené země a výrobnímu odvětví Unie. Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k těmto závěrům a požádat o slyšení u Komise nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Předložené názory vzala Komise v úvahu. Komise informovala zúčastněné strany o konečném závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství.

| (41) | Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv vyvážející výrobce splnil požadavky dalších kritérií v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nesplnil požadavky prvního kritéria („kritérium 1“), neboť domácí cena maleinanhydridu, jakožto základní suroviny představující významný vstup, kterou platil během období šetření, byla systematicky nižší než mezinárodní ceny a neodrážela tržní hodnoty. Kromě toho nízké nákupní ceny maleinanhydridu placené společností Bioking odpovídaly čínské domácí ceně maleinanhydridu, která byla rovněž systematicky nižší než ceny na mezinárodním trhu. Průměrný cenový rozdíl zjištěný během období šetření u společnosti Bioking činil 14 %. |
| --- | --- |

(41)

Šetřením bylo zjištěno, že ačkoliv vyvážející výrobce splnil požadavky dalších kritérií v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, nesplnil požadavky prvního kritéria („kritérium 1“), neboť domácí cena maleinanhydridu, jakožto základní suroviny představující významný vstup, kterou platil během období šetření, byla systematicky nižší než mezinárodní ceny a neodrážela tržní hodnoty. Kromě toho nízké nákupní ceny maleinanhydridu placené společností Bioking odpovídaly čínské domácí ceně maleinanhydridu, která byla rovněž systematicky nižší než ceny na mezinárodním trhu. Průměrný cenový rozdíl zjištěný během období šetření u společnosti Bioking činil 14 %.

| (42) | Rozdíl mezi cenami uvedenými v 41. bodě odůvodnění vyplývá ze srovnání domácích cen maleinanhydridu, které platila společnost Bioking v ČLR během období šetření, s domácími cenami na jiných trzích. Za účelem cenového srovnání Komise nejprve určila dostupnost domácích cen maleinanhydridu (jež jsou výsledkem působení tržních sil) v jednotlivých zemích a porovnala druhy maleinanhydridu v těchto zemích a maleinanhydridu používaného společností Bioking a obecně maleinanhydridu na domácím trhu v ČLR jako celku. Komise měla za to, že kvůli nákladům na dopravu by se měl srovnatelný trh nacházet ve stejné zeměpisné oblasti. Komise tedy zjistila, že charakteristické rysy domácího trhu na Tchaj-wanu, který je zeměpisně nejbližším trhem k ČLR, ji celkově umožňují provést řádné srovnání cen placených společností Bioking a domácích cen maleinanhydridu v ČLR. |
| --- | --- |

(42)

Rozdíl mezi cenami uvedenými v 41. bodě odůvodnění vyplývá ze srovnání domácích cen maleinanhydridu, které platila společnost Bioking v ČLR během období šetření, s domácími cenami na jiných trzích. Za účelem cenového srovnání Komise nejprve určila dostupnost domácích cen maleinanhydridu (jež jsou výsledkem působení tržních sil) v jednotlivých zemích a porovnala druhy maleinanhydridu v těchto zemích a maleinanhydridu používaného společností Bioking a obecně maleinanhydridu na domácím trhu v ČLR jako celku. Komise měla za to, že kvůli nákladům na dopravu by se měl srovnatelný trh nacházet ve stejné zeměpisné oblasti. Komise tedy zjistila, že charakteristické rysy domácího trhu na Tchaj-wanu, který je zeměpisně nejbližším trhem k ČLR, ji celkově umožňují provést řádné srovnání cen placených společností Bioking a domácích cen maleinanhydridu v ČLR.

| (43) | Údaje, použité pro srovnání domácích cen v ČLR a cen v třetích zemí, pocházejí od nezávislého poskytovatele tržních údajů (13). Bylo provedeno srovnání mezi nákupními cenami maleinanhydridu, které platila společnost Bioking (na základě ověřených údajů společnosti Bioking), čínskou domácí cenou maleinanhydridu (bez DPH) a domácí cenou na Tchaj-wanu (bez DPH), kterou poskytl nezávislý subjekt. Komise také analyzovala údaje o domácích cenách maleinanhydridu na jiných trzích (v USA a v Unii), přičemž výsledky srovnání cen na domácím trhu v ČLR a cen na domácím trhu v USA a Unii prokázaly průměrný cenový rozdíl dokonce podstatně vyšší než rozdíl zjištěný v případě Tchaj-wanu. |
| --- | --- |

(43)

Údaje, použité pro srovnání domácích cen v ČLR a cen v třetích zemí, pocházejí od nezávislého poskytovatele tržních údajů (13). Bylo provedeno srovnání mezi nákupními cenami maleinanhydridu, které platila společnost Bioking (na základě ověřených údajů společnosti Bioking), čínskou domácí cenou maleinanhydridu (bez DPH) a domácí cenou na Tchaj-wanu (bez DPH), kterou poskytl nezávislý subjekt. Komise také analyzovala údaje o domácích cenách maleinanhydridu na jiných trzích (v USA a v Unii), přičemž výsledky srovnání cen na domácím trhu v ČLR a cen na domácím trhu v USA a Unii prokázaly průměrný cenový rozdíl dokonce podstatně vyšší než rozdíl zjištěný v případě Tchaj-wanu.

13

| (44) | Rozdíl mezi čínskými cenami a domácími cenami v jiných třetích zemích lze vysvětlit tím, že čínský režim DPH nedovoluje plné vrácení DPH uhrazené na vstupu v případě, že je maleinanhydrid vyvezen. Tento režim DPH tak brzdí vývoz maleinanhydridu z ČLR. Podle čínské právní úpravy musí společnosti vyvážející maleinanhydrid z ČLR zaplatit DPH ve výši 17 %. Vrací se však jen část související DPH uhrazené na vstupu. V období šetření se vracelo 9 % DPH odvedené na vstupu. Politika, kterou prováděla ČLR, například vytvořením nepříznivých podmínek DPH pro vývoz dané suroviny (14), vedla zaprvé ke stlačení (netto) vývozních cen této suroviny z ČLR (neboť vývozci z ČLR musejí soutěžit na mezinárodních trzích se společnostmi, které obecně neplatí DPH z prodeje na vývoz) a zadruhé pobízela k přesunutí prodeje na domácí trh, čímž se domácí ceny dostávaly pod úroveň mezinárodních cen. |
| --- | --- |

(44)

Rozdíl mezi čínskými cenami a domácími cenami v jiných třetích zemích lze vysvětlit tím, že čínský režim DPH nedovoluje plné vrácení DPH uhrazené na vstupu v případě, že je maleinanhydrid vyvezen. Tento režim DPH tak brzdí vývoz maleinanhydridu z ČLR. Podle čínské právní úpravy musí společnosti vyvážející maleinanhydrid z ČLR zaplatit DPH ve výši 17 %. Vrací se však jen část související DPH uhrazené na vstupu. V období šetření se vracelo 9 % DPH odvedené na vstupu. Politika, kterou prováděla ČLR, například vytvořením nepříznivých podmínek DPH pro vývoz dané suroviny (14), vedla zaprvé ke stlačení (netto) vývozních cen této suroviny z ČLR (neboť vývozci z ČLR musejí soutěžit na mezinárodních trzích se společnostmi, které obecně neplatí DPH z prodeje na vývoz) a zadruhé pobízela k přesunutí prodeje na domácí trh, čímž se domácí ceny dostávaly pod úroveň mezinárodních cen.

14

| (45) | Kromě toho se šetřením zjistilo, že maleinanhydrid se vyrábí z benzenu nebo butanu, na něž připadá 90 % celkových výrobních nákladů. Navíc bylo zjištěno, že kótované ceny maleinanhydridu v ČLR jsou na stejné úrovni, bez ohledu na to, zda je vyroben z benzenu nebo butanu. Pro vývoz benzenu z ČLR platí 40 % vývozní daň a DPH odvedená při vývozu není vratná. Proto lze učinit důvodný závěr, že trh s benzenem v ČLR má nepřímý dopad na trh s maleinanhydridem vyrobeným z butanu (který používá společnost Bioking) a že přispívá k celkovém narušení trhu s maleinanhydridem v ČLR. |
| --- | --- |

(45)

Kromě toho se šetřením zjistilo, že maleinanhydrid se vyrábí z benzenu nebo butanu, na něž připadá 90 % celkových výrobních nákladů. Navíc bylo zjištěno, že kótované ceny maleinanhydridu v ČLR jsou na stejné úrovni, bez ohledu na to, zda je vyroben z benzenu nebo butanu. Pro vývoz benzenu z ČLR platí 40 % vývozní daň a DPH odvedená při vývozu není vratná. Proto lze učinit důvodný závěr, že trh s benzenem v ČLR má nepřímý dopad na trh s maleinanhydridem vyrobeným z butanu (který používá společnost Bioking) a že přispívá k celkovém narušení trhu s maleinanhydridem v ČLR.

| (46) | Ze šetření nakonec vyplynulo, že řada výrobců maleinanhydridu v ČLR jsou státní podniky a že na čínském trhu existuje významná nadměrná kapacita. Lze důvodně vyvodit závěr, že přetrvávající nadměrná kapacita souvisí s chráněným postavením státních podniků, který brání působení běžných tržních mechanismů, jako je slučování a uzavírání podniků za účelem řešení této nadměrné kapacity. |
| --- | --- |

(46)

Ze šetření nakonec vyplynulo, že řada výrobců maleinanhydridu v ČLR jsou státní podniky a že na čínském trhu existuje významná nadměrná kapacita. Lze důvodně vyvodit závěr, že přetrvávající nadměrná kapacita souvisí s chráněným postavením státních podniků, který brání působení běžných tržních mechanismů, jako je slučování a uzavírání podniků za účelem řešení této nadměrné kapacity.

| (47) | Vzhledem k výše uvedenému se čínský domácí trh s maleinanhydridem jako celek považuje za narušený. |
| --- | --- |

(47)

Vzhledem k výše uvedenému se čínský domácí trh s maleinanhydridem jako celek považuje za narušený.

| (48) | Po poskytnutí informací přišel vyvážející výrobce s tvrzením, že srovnání cen maleinanhydridu uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění vycházelo z cen na domácím trhu, a není proto vhodné. Namísto toho vyvážející výrobce navrhl, aby byly srovnány vývozní ceny ze třetích zemí s cenami na čínském domácím trhu. Vyvážející výrobce předložil alternativní cenová srovnání mezinárodních vývozních cen s cenami na čínském domácím trhu. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že cenové srovnání jeho nákupních cen a vývozních cen z USA na základě databáze celních statistik USA by prý prokázalo, že jeho nákupní cena byla systematicky vyšší než vývozní ceny z USA na různé trhy třetích zemí. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že náklady na surovinu pro výrobu maleinanhydridu (cena butanu) na Tchaj-wanu jsou vyšší než v ČLR nebo USA a že z těchto důvodů není srovnání s tchajwanskými cenami vhodné. |
| --- | --- |

(48)

Po poskytnutí informací přišel vyvážející výrobce s tvrzením, že srovnání cen maleinanhydridu uvedené v 41. až 44. bodě odůvodnění vycházelo z cen na domácím trhu, a není proto vhodné. Namísto toho vyvážející výrobce navrhl, aby byly srovnány vývozní ceny ze třetích zemí s cenami na čínském domácím trhu. Vyvážející výrobce předložil alternativní cenová srovnání mezinárodních vývozních cen s cenami na čínském domácím trhu. Vyvážející výrobce rovněž uvedl, že cenové srovnání jeho nákupních cen a vývozních cen z USA na základě databáze celních statistik USA by prý prokázalo, že jeho nákupní cena byla systematicky vyšší než vývozní ceny z USA na různé trhy třetích zemí. Vyvážející výrobce dále tvrdil, že náklady na surovinu pro výrobu maleinanhydridu (cena butanu) na Tchaj-wanu jsou vyšší než v ČLR nebo USA a že z těchto důvodů není srovnání s tchajwanskými cenami vhodné.

| (49) | Alternativní mezinárodní srovnání vývozních cen předložená vyvážejícím výrobcem nebyla vhodná. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, byly za vhodný základ pro srovnání zváženy srovnatelné ceny na domácím trhu s podobnými dodacími podmínkami. Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Bioking nepředložila žádný argument, který by odůvodňoval její tvrzení, že využívání domácích cen pro srovnávání je údajně samo o sobě nevhodné. Jak je popsáno ve 42. bodě odůvodnění, šetření také dospělo k závěru, že kvůli nákladům na dopravu bude nejvhodnějším základem pro srovnání zřejmě zeměpisně nejbližší trh. Proto byla zamítnuta tvrzení, že Tchaj-wan nepředstavuje vhodný základ pro srovnání, nebo že by byl vhodnější jiný základ pro srovnání, a to buď údaje o vývozních cenách od společnosti Bioking, nebo vývozní statistiky USA. |
| --- | --- |

(49)

Alternativní mezinárodní srovnání vývozních cen předložená vyvážejícím výrobcem nebyla vhodná. Jak je vysvětleno ve 42. bodě odůvodnění, byly za vhodný základ pro srovnání zváženy srovnatelné ceny na domácím trhu s podobnými dodacími podmínkami. Rovněž je třeba poznamenat, že společnost Bioking nepředložila žádný argument, který by odůvodňoval její tvrzení, že využívání domácích cen pro srovnávání je údajně samo o sobě nevhodné. Jak je popsáno ve 42. bodě odůvodnění, šetření také dospělo k závěru, že kvůli nákladům na dopravu bude nejvhodnějším základem pro srovnání zřejmě zeměpisně nejbližší trh. Proto byla zamítnuta tvrzení, že Tchaj-wan nepředstavuje vhodný základ pro srovnání, nebo že by byl vhodnější jiný základ pro srovnání, a to buď údaje o vývozních cenách od společnosti Bioking, nebo vývozní statistiky USA.

| (50) | Vyvážející výrobce dále tvrdil, že potenciální dopad režimu DPH (viz 44. bod odůvodnění) na (netto) vývozní ceny a následně na čínské domácí ceny maleinanhydridu byl nadhodnocen a byl prý minimální. Toto tvrzení však nebylo podloženo faktickými důkazy. Na základě informací, které byly k dispozici během šetření, a jak také vyplynulo z cenových rozdílů (viz vysvětlení v 41. až 44. bodě odůvodnění) rozdíl by byl každopádně významný a vyšší, než uvedl vyvážející výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(50)

Vyvážející výrobce dále tvrdil, že potenciální dopad režimu DPH (viz 44. bod odůvodnění) na (netto) vývozní ceny a následně na čínské domácí ceny maleinanhydridu byl nadhodnocen a byl prý minimální. Toto tvrzení však nebylo podloženo faktickými důkazy. Na základě informací, které byly k dispozici během šetření, a jak také vyplynulo z cenových rozdílů (viz vysvětlení v 41. až 44. bodě odůvodnění) rozdíl by byl každopádně významný a vyšší, než uvedl vyvážející výrobce. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (51) | Vyvážející výrobce dále tvrdil, že možné narušení v důsledku zásahů státu do cen benzenu je prý irelevantní, protože hlavním kritériem tvorby cen na trhu se stal butan a údajně by měl postupně nahradit na trhu maleinanhydrid vyráběný z benzenu. Jak bylo vysvětleno v 45. bodě odůvodnění, vývozní ceny maleinanhydridu z ČLR jsou stejné, bez ohledu na to, zda byl vyroben z benzenu nebo z butanu. Svědčí to o tom, že trh s benzenem v ČLR má nepřímý dopad na trh s maleinanhydridem vyrobeným z butanu (který používá společnost Bioking) a že přispívá k celkovém narušení trhu s maleinanhydridem v ČLR. V každém případě závěr, že náklady společnosti Bioking na nejdůležitější vstupy se podstatně nepromítají do tržní hodnoty, vychází z údajů poskytnutých vyvážejícím výrobcem. Vyvážející výrobce navíc nepodložil své tvrzení důkazy o údajných systematických závažných rozdílech v tomto ohledu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(51)

Vyvážející výrobce dále tvrdil, že možné narušení v důsledku zásahů státu do cen benzenu je prý irelevantní, protože hlavním kritériem tvorby cen na trhu se stal butan a údajně by měl postupně nahradit na trhu maleinanhydrid vyráběný z benzenu. Jak bylo vysvětleno v 45. bodě odůvodnění, vývozní ceny maleinanhydridu z ČLR jsou stejné, bez ohledu na to, zda byl vyroben z benzenu nebo z butanu. Svědčí to o tom, že trh s benzenem v ČLR má nepřímý dopad na trh s maleinanhydridem vyrobeným z butanu (který používá společnost Bioking) a že přispívá k celkovém narušení trhu s maleinanhydridem v ČLR. V každém případě závěr, že náklady společnosti Bioking na nejdůležitější vstupy se podstatně nepromítají do tržní hodnoty, vychází z údajů poskytnutých vyvážejícím výrobcem. Vyvážející výrobce navíc nepodložil své tvrzení důkazy o údajných systematických závažných rozdílech v tomto ohledu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (52) | Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že chráněné postavení státních podniků vyrábějících maleinanhydrid, jak potvrdilo šetření Komise ve věci zacházení jako v tržním hospodářství a jak bylo vysvětleno v informacích o zacházení jako v tržním hospodářství poskytnutých vyvážejícímu výrobci, prý nemělo žádný význam, protože vyvážející výrobce nakupoval maleinanhydrid většinou od soukromých dodavatelů. Pokud jde o toto tvrzení, mělo se za to, že i kdyby dodavatelé byli převážně podniky v soukromém vlastnictví, mohli být stále vystaveni cenovému tlaku vyvíjenému velkým nadbytkem kapacity a chráněným postavením státních podniků vyrábějících maleinanhydrid. Společnost Bioking navíc neprokázala opak. Srovnání nákupních cen společnosti Bioking s mezinárodními cenami každopádně prokázalo, že ceny společnosti Bioking byly skutečně narušeny a že tato skutečnost odpovídala celkovému narušení čínského trhu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(52)

Vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že chráněné postavení státních podniků vyrábějících maleinanhydrid, jak potvrdilo šetření Komise ve věci zacházení jako v tržním hospodářství a jak bylo vysvětleno v informacích o zacházení jako v tržním hospodářství poskytnutých vyvážejícímu výrobci, prý nemělo žádný význam, protože vyvážející výrobce nakupoval maleinanhydrid většinou od soukromých dodavatelů. Pokud jde o toto tvrzení, mělo se za to, že i kdyby dodavatelé byli převážně podniky v soukromém vlastnictví, mohli být stále vystaveni cenovému tlaku vyvíjenému velkým nadbytkem kapacity a chráněným postavením státních podniků vyrábějících maleinanhydrid. Společnost Bioking navíc neprokázala opak. Srovnání nákupních cen společnosti Bioking s mezinárodními cenami každopádně prokázalo, že ceny společnosti Bioking byly skutečně narušeny a že tato skutečnost odpovídala celkovému narušení čínského trhu. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (53) | Vyvážející výrobce uvedl, že závěr o nesplnění kritéria 1 z důvodu režimu vracení čínské DPH byl prý v rozporu s pravidly GATT/WTO, která povolují různé systémy vracení DPH a nepovažují je za narušení tržních cen. To prý potvrzuje skutečnost, že ČLR nepřijala ve svém protokolu o přistoupení ke Světové obchodní organizaci žádný zvláštní závazek týkající se systému vracení DPH. Na závěr vyvážející výrobce tvrdil, že zacházení jako v tržním hospodářství nebylo v žádném dřívějším šetření zamítnuto kvůli čínskému systému vracení DPH, a proto nemůže být důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani v tomto šetření. |
| --- | --- |

(53)

Vyvážející výrobce uvedl, že závěr o nesplnění kritéria 1 z důvodu režimu vracení čínské DPH byl prý v rozporu s pravidly GATT/WTO, která povolují různé systémy vracení DPH a nepovažují je za narušení tržních cen. To prý potvrzuje skutečnost, že ČLR nepřijala ve svém protokolu o přistoupení ke Světové obchodní organizaci žádný zvláštní závazek týkající se systému vracení DPH. Na závěr vyvážející výrobce tvrdil, že zacházení jako v tržním hospodářství nebylo v žádném dřívějším šetření zamítnuto kvůli čínskému systému vracení DPH, a proto nemůže být důvodem pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství ani v tomto šetření.

| (54) | Bez ohledu na to, že podle pravidel GATT/WTO jsou povoleny různé systémy vracení DPH, v tomto případě bylo zjištěno, že čínský režim DPH skutečně stlačuje čínské (netto) vývozní ceny dolů a odrazuje od vývozu maleinanhydridu z ČLR. V důsledku toho, jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že rovněž ceny na čínském domácím trhu byly stlačeny, což způsobilo narušení trhu. Proto byla tato tvrzení zamítnuta. |
| --- | --- |

(54)

Bez ohledu na to, že podle pravidel GATT/WTO jsou povoleny různé systémy vracení DPH, v tomto případě bylo zjištěno, že čínský režim DPH skutečně stlačuje čínské (netto) vývozní ceny dolů a odrazuje od vývozu maleinanhydridu z ČLR. V důsledku toho, jak je uvedeno v 43. bodě odůvodnění výše, bylo zjištěno, že rovněž ceny na čínském domácím trhu byly stlačeny, což způsobilo narušení trhu. Proto byla tato tvrzení zamítnuta.

| (55) | Pokud jde o tvrzení, že zacházení jako v tržním hospodářství nebylo zamítnuto v důsledku čínského systému vracení DPH v předchozím šetření, je třeba připomenout, že v předchozím šetření (15) byla neexistence vracení DPH argumentem na podporu negativního stanoviska k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(55)

Pokud jde o tvrzení, že zacházení jako v tržním hospodářství nebylo zamítnuto v důsledku čínského systému vracení DPH v předchozím šetření, je třeba připomenout, že v předchozím šetření (15) byla neexistence vracení DPH argumentem na podporu negativního stanoviska k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

15

| (56) | V aktuálním šetření bylo zjištěno, že ceny maleinanhydridu placené společností Bioking a také celkové ceny v ČLR neodpovídaly tržním hodnotám, protože byly soustavně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Pro vysvětlení narušení cen byl analyzován čínský systém vracení DPH. V každém šetření se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijímá nezávisle a na základě konkrétních okolností relevantních pro dané šetření. Aktuálním šetřením bylo zjištěno, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nebylo z důvodu zvláštních okolností splněno, jak je uvedeno výše. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(56)

V aktuálním šetření bylo zjištěno, že ceny maleinanhydridu placené společností Bioking a také celkové ceny v ČLR neodpovídaly tržním hodnotám, protože byly soustavně nižší než ceny na mezinárodním trhu. Pro vysvětlení narušení cen byl analyzován čínský systém vracení DPH. V každém šetření se rozhodnutí o zacházení jako v tržním hospodářství přijímá nezávisle a na základě konkrétních okolností relevantních pro dané šetření. Aktuálním šetřením bylo zjištěno, že kritérium 1 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení nebylo z důvodu zvláštních okolností splněno, jak je uvedeno výše. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (57) | Po poskytnutí informací žadatelé zopakovali, že je sporné, zda investice vyvážejícího výrobce během období šetření, včetně práv k užívání pozemků, mohly být financovány výhradně z nerozdělených zisků společnosti, zejména proto, že tato společnost musela v rozpočtovém roce 2013 rovněž vyplácet dividendy. Žadatelé dále tvrdili, že nerozdělený zisk mohl být získán díky předchozím preferenčním daňovým sazbám v rámci čínského programu podpory vyspělých technologických odvětví. Tato tvrzení týkající se druhého kritéria uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však nebyla podložena žádnými důkazy. Byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(57)

Po poskytnutí informací žadatelé zopakovali, že je sporné, zda investice vyvážejícího výrobce během období šetření, včetně práv k užívání pozemků, mohly být financovány výhradně z nerozdělených zisků společnosti, zejména proto, že tato společnost musela v rozpočtovém roce 2013 rovněž vyplácet dividendy. Žadatelé dále tvrdili, že nerozdělený zisk mohl být získán díky předchozím preferenčním daňovým sazbám v rámci čínského programu podpory vyspělých technologických odvětví. Tato tvrzení týkající se druhého kritéria uvedeného v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení však nebyla podložena žádnými důkazy. Byla proto zamítnuta.

| (58) | Žadatelé rovněž tvrdili, že vyvážející výrobce neplnil mezinárodní účetní standardy, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce základního nařízení, neboť neúčtoval zhodnocení nebo znehodnocení majetku v směnné transakci, v jejímž rámci bylo dříve nabyté právo k užívání pozemků směněno za výhodnější. Hodnocení aktiva pořízeného směnou za aktiva v účetní hodnotě postoupeného aktiva (namísto reálné hodnoty) je nicméně účetní postup, který je rovněž uznáván mezinárodními účetními standardy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(58)

Žadatelé rovněž tvrdili, že vyvážející výrobce neplnil mezinárodní účetní standardy, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 7 písm. c) druhé odrážce základního nařízení, neboť neúčtoval zhodnocení nebo znehodnocení majetku v směnné transakci, v jejímž rámci bylo dříve nabyté právo k užívání pozemků směněno za výhodnější. Hodnocení aktiva pořízeného směnou za aktiva v účetní hodnotě postoupeného aktiva (namísto reálné hodnoty) je nicméně účetní postup, který je rovněž uznáván mezinárodními účetními standardy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (59) | Žadatelé dále uvedli, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení prý nebyla splněna, neboť závěrka vyvážejícího výrobce byla zpracována a ověřena podle čínských účetních standardů, jež se liší od mezinárodních účetních standardů vyžadovaných podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření však ukázalo, že účetní standardy používané vyvážejícím výrobcem byly, nehledě na právní odkaz pouze na čínské účetní standardy, v souladu s mezinárodními standardy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(59)

Žadatelé dále uvedli, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení prý nebyla splněna, neboť závěrka vyvážejícího výrobce byla zpracována a ověřena podle čínských účetních standardů, jež se liší od mezinárodních účetních standardů vyžadovaných podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Šetření však ukázalo, že účetní standardy používané vyvážejícím výrobcem byly, nehledě na právní odkaz pouze na čínské účetní standardy, v souladu s mezinárodními standardy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (60) | Nakonec žadatelé tvrdili, že Komise neměla hodnotit cenu zaplacenou za práva k užívání pozemků v ČLR na základě referenčních cen v ČLR, nýbrž na základě cen pozemků ve třetích zemích, jako je Tchaj-wan, Indonésie a Indie. Žadatelé dále uvedli, že ceny zaplacené za práva k užívání pozemků byly možná nižší než ceny v tržním hospodářství. Tvrzení, že práva k užívání pozemků byla levnější než tržní ceny, však nebylo doloženo ani nebylo v souladu se závěry šetření, v němž bylo naopak zjištěno, že ceny odrážejí přiměřené tržní ceny převládající v ČLR a byly rovněž souladné s nezávislou hodnotící zprávu. A konečně, co se týče tvrzení stěžovatelů, že práva k užívání pozemků měla být oceněna na základě ceny v třetích zemích, je třeba připomenout, že posouzení v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení může, ale nemusí, být založeno na cenách v třetích zemích. Žadatelé každopádně nepředložili žádný důvod ke zpochybnění vhodnosti použití nezávislé hodnotící zprávy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(60)

Nakonec žadatelé tvrdili, že Komise neměla hodnotit cenu zaplacenou za práva k užívání pozemků v ČLR na základě referenčních cen v ČLR, nýbrž na základě cen pozemků ve třetích zemích, jako je Tchaj-wan, Indonésie a Indie. Žadatelé dále uvedli, že ceny zaplacené za práva k užívání pozemků byly možná nižší než ceny v tržním hospodářství. Tvrzení, že práva k užívání pozemků byla levnější než tržní ceny, však nebylo doloženo ani nebylo v souladu se závěry šetření, v němž bylo naopak zjištěno, že ceny odrážejí přiměřené tržní ceny převládající v ČLR a byly rovněž souladné s nezávislou hodnotící zprávu. A konečně, co se týče tvrzení stěžovatelů, že práva k užívání pozemků měla být oceněna na základě ceny v třetích zemích, je třeba připomenout, že posouzení v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení může, ale nemusí, být založeno na cenách v třetích zemích. Žadatelé každopádně nepředložili žádný důvod ke zpochybnění vhodnosti použití nezávislé hodnotící zprávy. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (61) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na konkrétní informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci nemohlo být vyvážejícímu výrobci v tomto šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(61)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti a na konkrétní informace poskytnuté vyvážejícímu výrobci nemohlo být vyvážejícímu výrobci v tomto šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

3.1.2.   Srovnatelná země

Srovnatelná země

| (62) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, měla určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelnou zemi“). |
| --- | --- |

(62)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, měla určit na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelnou zemi“).

| (63) | V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Argentině, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. |
| --- | --- |

(63)

V oznámení o zahájení šetření Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Argentině, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

| (64) | Komise kontaktovala orgány pěti možných srovnatelných zemí (Argentina, Austrálie, Brazílie, Chile a Indie). Kontakty s potenciálními výrobci v USA však potvrdily, že v USA se kyselina vinná nevyrábí. Na základě obdržených informací si Komise vyžádala informace od 26 potenciálních výrobců obdobného výrobku v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indie. |
| --- | --- |

(64)

Komise kontaktovala orgány pěti možných srovnatelných zemí (Argentina, Austrálie, Brazílie, Chile a Indie). Kontakty s potenciálními výrobci v USA však potvrdily, že v USA se kyselina vinná nevyrábí. Na základě obdržených informací si Komise vyžádala informace od 26 potenciálních výrobců obdobného výrobku v Argentině, Austrálii, Brazílii, Chile a Indie.

| (65) | Odpověděl pouze jeden výrobce z Austrálie a poskytl Komisi požadované informace. |
| --- | --- |

(65)

Odpověděl pouze jeden výrobce z Austrálie a poskytl Komisi požadované informace.

| (66) | Šetřením bylo zjištěno, že domácí produkce v Austrálii soutěží s dovozem kyseliny vinné přinejmenším z ČLR. Na dovoz kyseliny vinné se nevztahovalo žádné platné clo. Jak je uvedeno v 36. a 37. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že kyselina vinná vyráběná jediným spolupracujícím výrobcem v Austrálii je obdobná jako výrobek vyráběný v ČLR a vyvážený z ČLR, i když výrobní proces se liší. Na základě dostupných informací byl proto jako vhodný trh pro účely stanovení běžné hodnoty shledán australský domácí trh. |
| --- | --- |

(66)

Šetřením bylo zjištěno, že domácí produkce v Austrálii soutěží s dovozem kyseliny vinné přinejmenším z ČLR. Na dovoz kyseliny vinné se nevztahovalo žádné platné clo. Jak je uvedeno v 36. a 37. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že kyselina vinná vyráběná jediným spolupracujícím výrobcem v Austrálii je obdobná jako výrobek vyráběný v ČLR a vyvážený z ČLR, i když výrobní proces se liší. Na základě dostupných informací byl proto jako vhodný trh pro účely stanovení běžné hodnoty shledán australský domácí trh.

| (67) | Vyvážející výrobce tvrdil, že vývozní ceny kyseliny vinné z Argentiny, Austrálie a USA jsou mnohem nižší než vývozní ceny společnosti Bioking, a použití těchto cen by tudíž potvrdilo neexistenci dumpingu. Toto tvrzení není relevantní, protože srovnatelná země se nevybírá podle úrovně jejích vývozních cen. Kromě toho byl ochoten v nezbytné míře spolupracovat pouze jeden výrobce z jedné potenciální srovnatelné země. Vyvážející výrobce přišel s dalšími tvrzeními týkajícími se definice výrobku. Těmito definicemi se zabývá 34. až 38. bod odůvodnění. |
| --- | --- |

(67)

Vyvážející výrobce tvrdil, že vývozní ceny kyseliny vinné z Argentiny, Austrálie a USA jsou mnohem nižší než vývozní ceny společnosti Bioking, a použití těchto cen by tudíž potvrdilo neexistenci dumpingu. Toto tvrzení není relevantní, protože srovnatelná země se nevybírá podle úrovně jejích vývozních cen. Kromě toho byl ochoten v nezbytné míře spolupracovat pouze jeden výrobce z jedné potenciální srovnatelné země. Vyvážející výrobce přišel s dalšími tvrzeními týkajícími se definice výrobku. Těmito definicemi se zabývá 34. až 38. bod odůvodnění.

| (68) | Vzhledem k tomu, že spolupracoval pouze jeden výrobce v jedné potenciální srovnatelné zemi, a s ohledem na skutečnost, že Austrálie je považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím, vybrala Komise v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení za srovnatelnou zemi Austrálii. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že spolupracoval pouze jeden výrobce v jedné potenciální srovnatelné zemi, a s ohledem na skutečnost, že Austrálie je považována za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím, vybrala Komise v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení za srovnatelnou zemi Austrálii.

3.1.3.   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (69) | Při posledním prozatímním přezkumu platných opatření vztahujících se na ČLR, vyjma společnosti Bioking (16) byla za srovnatelnou zemi zvolena Argentina. Běžná hodnota byla založena na početně zjištěné hodnotě, která odrážela objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Argentinou a ČLR, jež mají významný dopad na ceny a náklady. Běžná hodnota byla založena na početně zjištěné hodnotě, která odrážela objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Argentinou a ČLR, jenž má významný dopad na ceny a náklady. V předmětném případě existuje navíc rozdíl ve způsobu výroby v Austrálii a ČLR. Šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by odůvodňovaly použití jiného přístupu než při prozatímním přezkumu. Zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky ani v tomto ohledu. Proto se má za to, že běžná hodnota by měla být založena na početně zjištěné běžné hodnotě v Austrálii, která odráží objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Austrálií a ČLR. |
| --- | --- |

(69)

Při posledním prozatímním přezkumu platných opatření vztahujících se na ČLR, vyjma společnosti Bioking (16) byla za srovnatelnou zemi zvolena Argentina. Běžná hodnota byla založena na početně zjištěné hodnotě, která odrážela objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Argentinou a ČLR, jež mají významný dopad na ceny a náklady. Běžná hodnota byla založena na početně zjištěné hodnotě, která odrážela objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Argentinou a ČLR, jenž má významný dopad na ceny a náklady. V předmětném případě existuje navíc rozdíl ve způsobu výroby v Austrálii a ČLR. Šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by odůvodňovaly použití jiného přístupu než při prozatímním přezkumu. Zúčastněné strany nepředložily žádné připomínky ani v tomto ohledu. Proto se má za to, že běžná hodnota by měla být založena na početně zjištěné běžné hodnotě v Austrálii, která odráží objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Austrálií a ČLR.

16

| (70) | Za tímto účelem použila Komise při rozhodování o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství (viz 42. bod odůvodnění) jako výchozí bod pro výpočet výrobních nákladů cenu maleinanhydridu zjištěnou na Tchaj-wanu. Přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla stanovena na základě konkrétních údajů o výrobci ve srovnatelné zemi. |
| --- | --- |

(70)

Za tímto účelem použila Komise při rozhodování o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství (viz 42. bod odůvodnění) jako výchozí bod pro výpočet výrobních nákladů cenu maleinanhydridu zjištěnou na Tchaj-wanu. Přiměřená výše prodejních, správních a režijních nákladů a zisku byla stanovena na základě konkrétních údajů o výrobci ve srovnatelné zemi.

| (71) | Jediný spolupracující australský výrobce vyráběl a prodával pouze jeden typ výrobku, jenž byl totožný s jedním typem výrobku, který vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie. Komise aplikovala početně zjištěnou běžnou hodnotu tohoto druhu kyseliny vinné vyráběné a prodávané v Austrálii na všechny druhy kyseliny vinné prodávané a vyvážené společností Bioking do Unie během období šetření. Tento přístup byl v tomto případě považován za vhodný, protože výrobní proces všech druhů kyseliny vinné prodávané a vyvážené Biokingem do Unie během období šetření byl v zásadě stejný a protože prozkoumáním výrobního procesu nebyl zjištěn prakticky žádný rozdíl v jejich výrobních nákladech. |
| --- | --- |

(71)

Jediný spolupracující australský výrobce vyráběl a prodával pouze jeden typ výrobku, jenž byl totožný s jedním typem výrobku, který vyvážející výrobce prodával na vývoz do Unie. Komise aplikovala početně zjištěnou běžnou hodnotu tohoto druhu kyseliny vinné vyráběné a prodávané v Austrálii na všechny druhy kyseliny vinné prodávané a vyvážené společností Bioking do Unie během období šetření. Tento přístup byl v tomto případě považován za vhodný, protože výrobní proces všech druhů kyseliny vinné prodávané a vyvážené Biokingem do Unie během období šetření byl v zásadě stejný a protože prozkoumáním výrobního procesu nebyl zjištěn prakticky žádný rozdíl v jejich výrobních nákladech.

3.1.4.   Vývozní cena

Vývozní cena

| (72) | Vyvážející výrobce vyvážel přímo nezávislým odběratelům v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení proto vývozní cena vycházela ze skutečně zaplacené nebo splatné ceny za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie. |
| --- | --- |

(72)

Vyvážející výrobce vyvážel přímo nezávislým odběratelům v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení proto vývozní cena vycházela ze skutečně zaplacené nebo splatné ceny za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie.

3.1.5.   Srovnání

Srovnání

| (73) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(73)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

| (74) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o DPH nevratnou při vývozu, manipulaci, nakládku, náklady na dopravu a vedlejší náklady, námořní dopravu, pojištění námořní přepravy, úvěrové náklady, balení, náklady na záruku a jistotu a o bankovní poplatky. |
| --- | --- |

(74)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy o DPH nevratnou při vývozu, manipulaci, nakládku, náklady na dopravu a vedlejší náklady, námořní dopravu, pojištění námořní přepravy, úvěrové náklady, balení, náklady na záruku a jistotu a o bankovní poplatky.

| (75) | Pokud jde o úpravu o DPH nevratnou při vývozu, bylo zjištěno, že na čínském domácím trhu se vracela nižší DPH z prodeje na vývoz, než tomu bylo v případě prodeje na domácím trhu. Běžná hodnota v Austrálii byla tedy stanovena připočtením nevratné sazby DPH z prodeje na vývoz z ČLR. |
| --- | --- |

(75)

Pokud jde o úpravu o DPH nevratnou při vývozu, bylo zjištěno, že na čínském domácím trhu se vracela nižší DPH z prodeje na vývoz, než tomu bylo v případě prodeje na domácím trhu. Běžná hodnota v Austrálii byla tedy stanovena připočtením nevratné sazby DPH z prodeje na vývoz z ČLR.

3.1.6.   Připomínky zúčastněných stran týkající se dumpingu vznesené po poskytnutí informací

Připomínky zúčastněných stran týkající se dumpingu vznesené po poskytnutí informací

| (76) | Po poskytnutí konečných informací došly od vyvážejícího výrobce a žadatelů připomínky týkající se dumpingu. |
| --- | --- |

(76)

Po poskytnutí konečných informací došly od vyvážejícího výrobce a žadatelů připomínky týkající se dumpingu.

| (77) | Vyvážející výrobce zopakoval své dřívější tvrzení, že společnosti Bioking by mělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(77)

Vyvážející výrobce zopakoval své dřívější tvrzení, že společnosti Bioking by mělo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (78) | Zaprvé uvedl, že volba Tchaj-wanu pro účely srovnání čínských domácích cen maleinanhydridu není vhodná, jelikož ceny maleinanhydridu jsou na Tchaj-wanu příliš vysoké oproti jiným třetím zemím. Jak je však uvedeno ve 42. a 43. bodě odůvodnění, Tchaj-wan je považován za nejvhodnější volbu a, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, Komise prozkoumala alternativní trhy, na nichž se ukázaly ještě vyšší cenové rozdíly než v případě Tchaj-wanu. Jelikož nebyly k dispozici podložené důvody pro odmítnutí Tchaj-wanu ani vhodný návrh na lepší alternativu, bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(78)

Zaprvé uvedl, že volba Tchaj-wanu pro účely srovnání čínských domácích cen maleinanhydridu není vhodná, jelikož ceny maleinanhydridu jsou na Tchaj-wanu příliš vysoké oproti jiným třetím zemím. Jak je však uvedeno ve 42. a 43. bodě odůvodnění, Tchaj-wan je považován za nejvhodnější volbu a, jak je vysvětleno ve 43. bodě odůvodnění, Komise prozkoumala alternativní trhy, na nichž se ukázaly ještě vyšší cenové rozdíly než v případě Tchaj-wanu. Jelikož nebyly k dispozici podložené důvody pro odmítnutí Tchaj-wanu ani vhodný návrh na lepší alternativu, bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (79) | Společnost Bioking rovněž tvrdila, že zeměpisná blízkost nemůže být rozhodujícím faktorem při výběru srovnatelného trhu a že údaje mohou být zkresleny přímými nebo nepřímými zásahy vlády. Nepředložila však žádný důkaz na podporu tvrzení o zásazích tchajwanské vlády, a toto tvrzení se proto zamítá. |
| --- | --- |

(79)

Společnost Bioking rovněž tvrdila, že zeměpisná blízkost nemůže být rozhodujícím faktorem při výběru srovnatelného trhu a že údaje mohou být zkresleny přímými nebo nepřímými zásahy vlády. Nepředložila však žádný důkaz na podporu tvrzení o zásazích tchajwanské vlády, a toto tvrzení se proto zamítá.

| (80) | Společnost Bioking zadruhé zopakovala své tvrzení o použití vývozních cen maleinanhydridu namísto domácích cen, aniž by předložila jiné argumenty, než jsou argumenty uváděné v 48. a 49. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(80)

Společnost Bioking zadruhé zopakovala své tvrzení o použití vývozních cen maleinanhydridu namísto domácích cen, aniž by předložila jiné argumenty, než jsou argumenty uváděné v 48. a 49. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (81) | Zatřetí znovu tvrdila, že dopad DPH podle výpočtu Komise byl nadhodnocen a že pokud by byl vypočítán jiným způsobem, cenový rozdíl mezi čínskými a tchajwanskými domácími cenami maleinanhydridu by byl nevýznamný. Vzhledem k absenci nových doložených tvrzení však stále platí vysvětlení uvedené v 50. bodě odůvodnění, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. |
| --- | --- |

(81)

Zatřetí znovu tvrdila, že dopad DPH podle výpočtu Komise byl nadhodnocen a že pokud by byl vypočítán jiným způsobem, cenový rozdíl mezi čínskými a tchajwanskými domácími cenami maleinanhydridu by byl nevýznamný. Vzhledem k absenci nových doložených tvrzení však stále platí vysvětlení uvedené v 50. bodě odůvodnění, a toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto.

| (82) | Začtvrté bylo znovu napadeno narušení cen v důsledku zásahů státu do cen benzenu. Jelikož nebylo předloženo nic nového k tomu, co již bylo uvedeno v 50. až 52. bodě odůvodnění, bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(82)

Začtvrté bylo znovu napadeno narušení cen v důsledku zásahů státu do cen benzenu. Jelikož nebylo předloženo nic nového k tomu, co již bylo uvedeno v 50. až 52. bodě odůvodnění, bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (83) | Pokud jde o zacházení jako v tržním hospodářství, vyvážející výrobce zopakoval, že čínský režim vracení DPH je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 a Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, aniž by předložil něco nového k tomu, co již bylo uvedeno v 53. až 55. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a Komise zopakovala svůj závěr uvedený v 61. bodě odůvodnění, že vyvážejícímu výrobci nemohlo být v tomto šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o zacházení jako v tržním hospodářství, vyvážející výrobce zopakoval, že čínský režim vracení DPH je v souladu s nařízením Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 a Dohodou WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, aniž by předložil něco nového k tomu, co již bylo uvedeno v 53. až 55. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto a Komise zopakovala svůj závěr uvedený v 61. bodě odůvodnění, že vyvážejícímu výrobci nemohlo být v tomto šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

| (84) | Stejná strana znovu zopakovala svou argumentaci, že cena maleinanhydridu na Tchaj-wanu není vhodná pro stanovení početně zjištěné běžné hodnoty a že vývozní cena z USA do Mexika by představovala lepší základ pro srovnání. Jak je uvedeno v 49. bodě odůvodnění výše, cenové srovnání bylo provedeno na co nejvíce srovnatelném základě, tedy srovnáním cen na domácím trhu s podobnými dodacími podmínkami na podobných a zeměpisně nejbližších trzích. Vývozce neposkytl důkazy na podporu svého tvrzení, proč by vývozní ceny z USA do Mexika představovaly lepší základ pro srovnání. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(84)

Stejná strana znovu zopakovala svou argumentaci, že cena maleinanhydridu na Tchaj-wanu není vhodná pro stanovení početně zjištěné běžné hodnoty a že vývozní cena z USA do Mexika by představovala lepší základ pro srovnání. Jak je uvedeno v 49. bodě odůvodnění výše, cenové srovnání bylo provedeno na co nejvíce srovnatelném základě, tedy srovnáním cen na domácím trhu s podobnými dodacími podmínkami na podobných a zeměpisně nejbližších trzích. Vývozce neposkytl důkazy na podporu svého tvrzení, proč by vývozní ceny z USA do Mexika představovaly lepší základ pro srovnání. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

| (85) | Žadatelé předložili připomínky ohledně údajného rozšíření kapacity společnosti Biokingu až po období šetření. Za prvé je třeba poznamenat, že vývoj po období šetření se obvykle nebere v úvahu. Vzhledem k tomu, že během šetření bylo nové výrobní zařízení, které mělo nahradit stávající továrnu, teprve ve výstavbě, nebyly k dispozici údaje týkající se celkové kapacity společnosti Bioking po jeho dokončení. K těmto připomínkám tak nemohlo být přihlédnuto, a byly proto odmítnuty. |
| --- | --- |

(85)

Žadatelé předložili připomínky ohledně údajného rozšíření kapacity společnosti Biokingu až po období šetření. Za prvé je třeba poznamenat, že vývoj po období šetření se obvykle nebere v úvahu. Vzhledem k tomu, že během šetření bylo nové výrobní zařízení, které mělo nahradit stávající továrnu, teprve ve výstavbě, nebyly k dispozici údaje týkající se celkové kapacity společnosti Bioking po jeho dokončení. K těmto připomínkám tak nemohlo být přihlédnuto, a byly proto odmítnuty.

| (86) | Žadatelé také vznesli námitku proti metodice výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Hangzhou Bioking, která byla stejná jako při minulém prozatímním přezkumu a byla při ní použita početně zjištěná běžná hodnota, nikoli skutečné ceny. Dále uvedli, že pokud by byly použity skutečné ceny výrobce ve srovnatelné zemi, lze předpokládat, že sazba antidumpingového cla pro společnost Hangzhou Bioking by byla ještě vyšší. Jak je vysvětleno v 69. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by odůvodňovaly odlišný přístup, než je ten, který byl použit při prozatímním přezkumu. Ani zúčastněné strany nepředložily v tomto ohledu žádné argumenty. Proto se má za to, že běžná hodnota by měla být založena na početně zjištěné běžné hodnotě v Austrálii, která odráží objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Austrálií a ČLR. |
| --- | --- |

(86)

Žadatelé také vznesli námitku proti metodice výpočtu dumpingového rozpětí pro společnost Hangzhou Bioking, která byla stejná jako při minulém prozatímním přezkumu a byla při ní použita početně zjištěná běžná hodnota, nikoli skutečné ceny. Dále uvedli, že pokud by byly použity skutečné ceny výrobce ve srovnatelné zemi, lze předpokládat, že sazba antidumpingového cla pro společnost Hangzhou Bioking by byla ještě vyšší. Jak je vysvětleno v 69. bodě odůvodnění, šetření neodhalilo žádné okolnosti, které by odůvodňovaly odlišný přístup, než je ten, který byl použit při prozatímním přezkumu. Ani zúčastněné strany nepředložily v tomto ohledu žádné argumenty. Proto se má za to, že běžná hodnota by měla být založena na početně zjištěné běžné hodnotě v Austrálii, která odráží objektivní rozdíly ve způsobu výroby mezi Austrálií a ČLR.

3.1.7.   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (87) | V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem. |
| --- | --- |

(87)

V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem.

| (88) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu) na hranici Unie před proclením tedy činí:






  Společnost | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd | 42,8 % |

(88)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu) na hranici Unie před proclením tedy činí:

Společnost

Konečné dumpingové rozpětí

Hangzou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd

42,8 %

4.   ÚJMA

ÚJMA

4.1.   PŘEDBĚŽNÁ POZNÁMKA

| (89) | Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v průběhu posuzovaného období se na dovoz kyseliny vinné pocházející z ČLR vztahovala platná antidumpingová cla, s výjimkou dovozu od společnosti Bioking, který podléhal nulovému clu. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění výše, platná opatření byla naposledy ponechána v platnosti po přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2012. Z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že platná opatření do značné míry chránila výrobní odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu, a dospělo se k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(89)

Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, v průběhu posuzovaného období se na dovoz kyseliny vinné pocházející z ČLR vztahovala platná antidumpingová cla, s výjimkou dovozu od společnosti Bioking, který podléhal nulovému clu. Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění výše, platná opatření byla naposledy ponechána v platnosti po přezkumu před pozbytím platnosti v roce 2012. Z přezkumu před pozbytím platnosti vyplynulo, že platná opatření do značné míry chránila výrobní odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu, a dospělo se k závěru, že existuje pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.

| (90) | Aktuální šetření se týká pouze dumpingového dovozu společnosti Bioking a jeho objemu a vlivu na ceny na trhu Unie a na výrobní odvětví Unie. Účinek dovozu společnosti Bioking byl nicméně vyhodnocen v kontextu účinků platných opatření, která chránila výrobní odvětví Unie před škodlivými účinky dumpingového dovozu od jiných dovozců z ČLR. |
| --- | --- |

(90)

Aktuální šetření se týká pouze dumpingového dovozu společnosti Bioking a jeho objemu a vlivu na ceny na trhu Unie a na výrobní odvětví Unie. Účinek dovozu společnosti Bioking byl nicméně vyhodnocen v kontextu účinků platných opatření, která chránila výrobní odvětví Unie před škodlivými účinky dumpingového dovozu od jiných dovozců z ČLR.

| (91) | Vzhledem k tomu, že předmětem současného šetření byl pouze jeden vyvážející výrobce, musely být všechny důvěrné obchodní údaje indexovány za účelem jejich utajení. |
| --- | --- |

(91)

Vzhledem k tomu, že předmětem současného šetření byl pouze jeden vyvážející výrobce, musely být všechny důvěrné obchodní údaje indexovány za účelem jejich utajení.

4.2.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE A VÝROBA V UNII

| (92) | V období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět výrobců. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu nejsou v Unii žádní další výrobci dotčeného výrobku. Těchto devět výrobců tudíž představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(92)

V období šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii devět výrobců. Na základě dostupných informací obsažených v podnětu nejsou v Unii žádní další výrobci dotčeného výrobku. Těchto devět výrobců tudíž představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

| (93) | Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 23 000 tun. Komise stanovila celkovou výrobu Unie na základě informací poskytnutých v podnětu a ověřených na základě informací shromážděných během inspekcí na místě u výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(93)

Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na přibližně 23 000 tun. Komise stanovila celkovou výrobu Unie na základě informací poskytnutých v podnětu a ověřených na základě informací shromážděných během inspekcí na místě u výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (94) | Jak je uvedeno v 15. až 20. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 56 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii. |
| --- | --- |

(94)

Jak je uvedeno v 15. až 20. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii, kteří představují přibližně 56 % celkové výroby obdobného výrobku v Unii.

4.3.   SPOTŘEBA V UNII

| (95) | Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) údajů o objemech prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu o ostatních výrobcích v Unii (skutečné údaje o žadatelích a odhady o ostatních výrobcích v Unii); ii) celkového objemu dovozu z ČLR podle databáze čínského vývozu a údajů od dotčeného vyvážejícího výrobce a (iii) údajů o objemu dovozu z dalších třetích zemí podle Eurostatu. |
| --- | --- |

(95)

Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) údajů o objemech prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie shromážděných od výrobců v Unii zařazených do vzorku a údajů uvedených v podnětu o ostatních výrobcích v Unii (skutečné údaje o žadatelích a odhady o ostatních výrobcích v Unii); ii) celkového objemu dovozu z ČLR podle databáze čínského vývozu a údajů od dotčeného vyvážejícího výrobce a (iii) údajů o objemu dovozu z dalších třetích zemí podle Eurostatu.

| (96) | V tomto případě nemohl být celkový dovoz z ČLR věrohodně stanoven na základě údajů Eurostatu. Objemy nahlášené dotčeným vyvážejícím výrobcem byly za každý rok posuzovaného období podstatně vyšší než celkový dovoz z ČLR podle údajů Eurostatu. Na základě toho nebylo možné použít údaje, které Eurostat obdržel od ČLR. Na druhé straně objem hlášený dotčeným vyvážejícím výrobcem odpovídal objemu vykazovanému v databázi čínského vývozu. |
| --- | --- |

(96)

V tomto případě nemohl být celkový dovoz z ČLR věrohodně stanoven na základě údajů Eurostatu. Objemy nahlášené dotčeným vyvážejícím výrobcem byly za každý rok posuzovaného období podstatně vyšší než celkový dovoz z ČLR podle údajů Eurostatu. Na základě toho nebylo možné použít údaje, které Eurostat obdržel od ČLR. Na druhé straně objem hlášený dotčeným vyvážejícím výrobcem odpovídal objemu vykazovanému v databázi čínského vývozu.

| (97) | Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii (kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba v Unii | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Index | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Zdroj: podnět, údaje o výrobcích v Unii zařazených do vzorku a vyvážejícím výrobci, databáze čínského vývozu, Eurostat |

(97)

Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii (kg)

Spotřeba v Unii (kg)

2011

2012

2013

Období šetření

Celková spotřeba v Unii

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Index

100

106

103

89

Zdroj: podnět, údaje o výrobcích v Unii zařazených do vzorku a vyvážejícím výrobci, databáze čínského vývozu, Eurostat

Zdroj:

| (98) | Během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 11 %. Nejprve se v letech 2011 a 2012 zvýšila o 6 %, ale poté v roce 2013 klesla o 3 % a v období šetření o 14 %. |
| --- | --- |

(98)

Během posuzovaného období se spotřeba v Unii snížila o 11 %. Nejprve se v letech 2011 a 2012 zvýšila o 6 %, ale poté v roce 2013 klesla o 3 % a v období šetření o 14 %.

4.4.   DUMPINGOVÝ DOVOZ SPOLEČNOSTI BIOKING

4.4.1.   Objem a podíl dumpingového dovozu společnosti Bioking na trhu

Objem a podíl dumpingového dovozu společnosti Bioking na trhu

| (99) | Komise stanovila celkový objem dumpingového dovozu společnosti Bioking na základě svých vlastních údajů. |
| --- | --- |

(99)

Komise stanovila celkový objem dumpingového dovozu společnosti Bioking na základě svých vlastních údajů.

| (100) | Dovoz společnosti Bioking do Unie se vyvíjel takto:

  Tabulka 2


  Objem dovozu a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (index) | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Index podílu na trhu | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Zdroj: údaje vyvážejícího výrobce |

(100)

Dovoz společnosti Bioking do Unie se vyvíjel takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem dovozu a podíl na trhu

Objem dovozu a podíl na trhu

2011

2012

2013

Období šetření

Objem dovozu (index)

100

115

136

125

Index podílu na trhu

100

108

132

141

Zdroj: údaje vyvážejícího výrobce

Zdroj:

| (101) | Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie ze strany společnosti Bioking vzrostl v průběhu posuzovaného období o 25 %: od roku 2011 do roku 2013 vzrostl o 36 % a poté od roku 2013 do konce období šetření poklesl o 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do Unie ze strany společnosti Bioking vzrostl v průběhu posuzovaného období o 25 %: od roku 2011 do roku 2013 vzrostl o 36 % a poté od roku 2013 do konce období šetření poklesl o 11 %.

| (102) | Toto zvýšení objemu dovozu mělo za následek celkové podstatné zvýšení podílu společnosti Bioking na trhu o 41 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(102)

Toto zvýšení objemu dovozu mělo za následek celkové podstatné zvýšení podílu společnosti Bioking na trhu o 41 % během posuzovaného období.

4.4.2.   Ceny dumpingového dovozu společnosti Bioking a cenové podbízení

Ceny dumpingového dovozu společnosti Bioking a cenové podbízení

| (103) | Komise určila průměrné ceny dovozu společnosti Bioking na základě svých vlastních údajů vydělením celkové hodnoty dovozu celkovým objemem tohoto dovozu. |
| --- | --- |

(103)

Komise určila průměrné ceny dovozu společnosti Bioking na základě svých vlastních údajů vydělením celkové hodnoty dovozu celkovým objemem tohoto dovozu.

| (104) | Průměrná cena dumpingového dovozu společnosti Bioking z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 3


  Dovozní ceny (EUR/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná dovozní cena (Bioking)
  Index | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Zdroj: údaje vyvážejícího výrobce |

(104)

Průměrná cena dumpingového dovozu společnosti Bioking z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 3

Tabulka 3

Dovozní ceny (EUR/kg)

Dovozní ceny (EUR/kg)

2011

2012

2013

Období šetření

Průměrná dovozní cena (Bioking)

Index

100

124

143

135

Zdroj: údaje vyvážejícího výrobce

Zdroj:

| (105) | Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku od společnosti Bioking vzrostla během posuzovaného období o 35 %: v letech 2011 a 2013 se zvýšila o 43 %, ale poté mezi rokem 2013 a obdobím šetření klesla o 8 %. |
| --- | --- |

(105)

Průměrná dovozní cena dotčeného výrobku od společnosti Bioking vzrostla během posuzovaného období o 35 %: v letech 2011 a 2013 se zvýšila o 43 %, ale poté mezi rokem 2013 a obdobím šetření klesla o 8 %.

| (106) | Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:






  — | váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a |
| --- | --- | --- |

(106)

Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

—

váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a

| — | odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu společnosti Bioking účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu. |
| --- | --- |

—

odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu společnosti Bioking účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

| (107) | Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dumpingového dovozu společnosti Bioking na trhu Unie ve výši 10,3 %. |
| --- | --- |

(107)

Cenové srovnání bylo provedeno podle druhu obchodních operací na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ze srovnání vyplynulo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení dumpingového dovozu společnosti Bioking na trhu Unie ve výši 10,3 %.

4.5.   HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

4.5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (108) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(108)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly v rámci posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzeny všechny hospodářské ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (109) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v podnětu, odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, databáze čínského vývozu a Eurostatu. Údaje o makroekonomických ukazatelích se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje o mikroekonomických ukazatelích se týkaly všech výrobců v Unii. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(109)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v podnětu, odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, databáze čínského vývozu a Eurostatu. Údaje o makroekonomických ukazatelích se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje o mikroekonomických ukazatelích se týkaly všech výrobců v Unii. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (110) | Byly analyzovány tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Byly analyzovány tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(110)

Byly analyzovány tyto makroekonomické ukazatele: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Byly analyzovány tyto mikroekonomické ukazatele: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (111) | Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 4


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Index | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Výrobní kapacita (kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Využití kapacity | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Index | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(111)

Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2011

2012

2013

Období šetření

Objem výroby (kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Index

100

94

84

84

Výrobní kapacita (kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Index

100

100

100

100

Využití kapacity

73 %

68 %

61 %

61 %

Index

100

94

84

84

Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (112) | Během posuzovaného období klesl objem výroby o 16 %; mezi roky 2011 a 2012 klesl o 6 % a v roce 2013 o dalších 10 %, zatímco od roku 2013 až do období šetření zůstal stabilní. |
| --- | --- |

(112)

Během posuzovaného období klesl objem výroby o 16 %; mezi roky 2011 a 2012 klesl o 6 % a v roce 2013 o dalších 10 %, zatímco od roku 2013 až do období šetření zůstal stabilní.

| (113) | Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení celkového objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Na tomto základě lze soudit, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období stabilní. |
| --- | --- |

(113)

Výrobní kapacita byla odhadnuta na základě vydělení celkového objemu výroby mírou využití kapacity u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Na tomto základě lze soudit, že výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období stabilní.

| (114) | Míra využití kapacity u výrobců v Unii se během posuzovaného období snížila o 12 procentních bodů. Na klesajícím využití kapacity se projevily negativní dopady snížení výroby. Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie bude mít v dlouhodobém horizontu potíže pokrýt své fixní náklady. |
| --- | --- |

(114)

Míra využití kapacity u výrobců v Unii se během posuzovaného období snížila o 12 procentních bodů. Na klesajícím využití kapacity se projevily negativní dopady snížení výroby. Na základě výše uvedených skutečností je pravděpodobné, že výrobní odvětví Unie bude mít v dlouhodobém horizontu potíže pokrýt své fixní náklady.

4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

| (115) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje
  Index | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Podíl na trhu
  Index | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(115)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2011

2012

2013

Období šetření

Objem prodeje

Index

100

103

79

70

Podíl na trhu

Index

100

97

76

79

Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (116) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesl o 30 %: v letech 2011 a 2012 se zvýšil o 3 %, ale poté mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesl o 33 %. Tento negativní trend odpovídal snižování spotřeby popsanému v 97. bodě odůvodnění, ale byl mnohem výraznější. |
| --- | --- |

(116)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesl o 30 %: v letech 2011 a 2012 se zvýšil o 3 %, ale poté mezi rokem 2012 a obdobím šetření klesl o 33 %. Tento negativní trend odpovídal snižování spotřeby popsanému v 97. bodě odůvodnění, ale byl mnohem výraznější.

| (117) | V důsledku toho tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesl celkem o 21 %. Ve stejném období objem dovozu společnosti Bioking vzrostl o 25 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl o 41 %, jak je popsáno ve 101. a 102. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(117)

V důsledku toho tržní podíl výrobního odvětví Unie během posuzovaného období klesl celkem o 21 %. Ve stejném období objem dovozu společnosti Bioking vzrostl o 25 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl o 41 %, jak je popsáno ve 101. a 102. bodě odůvodnění.

4.5.2.3.   Růst

Růst

| (118) | Spotřeba v Unii od roku 2012 do konce období šetření klesala. Navzdory tomuto poklesu objem dumpingového dovozu Biokingu stoupl a výsledkem byl nárůst podílu na trhu ve stejném období. V průběhu posuzovaného období tedy výrobní odvětví Unie přišlo o významnou část svého podílu na trhu, zatímco dotčený dovoz svůj podíl na trhu výrazně zvýšil v podmínkách klesající spotřeby na trhu Unie. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více než spotřeba. |
| --- | --- |

(118)

Spotřeba v Unii od roku 2012 do konce období šetření klesala. Navzdory tomuto poklesu objem dumpingového dovozu Biokingu stoupl a výsledkem byl nárůst podílu na trhu ve stejném období. V průběhu posuzovaného období tedy výrobní odvětví Unie přišlo o významnou část svého podílu na trhu, zatímco dotčený dovoz svůj podíl na trhu výrazně zvýšil v podmínkách klesající spotřeby na trhu Unie. Současně se objem výroby výrobního odvětví Unie snížil více než spotřeba.

4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

| (119) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Zaměstnanost a produktivita | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Index | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Produktivita (kg/zaměstnanec) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Index | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(119)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2011

2012

2013

Období šetření

Počet zaměstnanců

178

173

185

184

Index

100

97

104

104

Produktivita (kg/zaměstnanec)

153 367

147 785

123 598

123 793

Index

100

96

81

81

Zdroj: podnět, údaje výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (120) | Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie byla během posuzovaného období poměrně stabilní: v letech 2011 a 2012 meziročně klesla o 3 %, poté mezi rokem 2012 a 2013 vzrostla o 7 % a na této úrovni zůstala až do konce období šetření. |
| --- | --- |

(120)

Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie byla během posuzovaného období poměrně stabilní: v letech 2011 a 2012 meziročně klesla o 3 %, poté mezi rokem 2012 a 2013 vzrostla o 7 % a na této úrovni zůstala až do konce období šetření.

| (121) | Produktivita, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance, výrazně klesla v důsledku nižší výroby a poměrně stálé míry zaměstnanosti. Celkově tak produktivita v posuzovaném období klesla o 19 %. |
| --- | --- |

(121)

Produktivita, měřená jako produkce v kg na jednoho zaměstnance, výrazně klesla v důsledku nižší výroby a poměrně stálé míry zaměstnanosti. Celkově tak produktivita v posuzovaném období klesla o 19 %.

4.5.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (122) | Dumpingové rozpětí stanovené v 88. bodě odůvodnění bylo vyšší než nepatrné. Vzhledem k objemu a cenám dovozu dotčeného vyvážejícího výrobce měl rozsah skutečných dumpingových rozpětí zásadní dopad na výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(122)

Dumpingové rozpětí stanovené v 88. bodě odůvodnění bylo vyšší než nepatrné. Vzhledem k objemu a cenám dovozu dotčeného vyvážejícího výrobce měl rozsah skutečných dumpingových rozpětí zásadní dopad na výrobní odvětví Unie.

| (123) | Bylo zjištěno, že společnost Bioking se dumpingu nedopouštěla v původním šetření, během kterého jí bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, což vedlo k uplatňování nulového cla, jak je vysvětleno v 1. bodě odůvodnění. Při absenci škodlivého dumpingu společnosti Bioking je překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní, pouze pokud souvisí s dumpingovými praktikami dalších čínských vyvážejících výrobců, proti nimž byla opatření prodloužena a pozměněna prostřednictvím několika přezkumů, jak bylo zmíněno v 3. bodě odůvodnění. Jak je podrobně popsáno v 3. bodě odůvodnění, tato opatření jsou v současnosti platná. |
| --- | --- |

(123)

Bylo zjištěno, že společnost Bioking se dumpingu nedopouštěla v původním šetření, během kterého jí bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, což vedlo k uplatňování nulového cla, jak je vysvětleno v 1. bodě odůvodnění. Při absenci škodlivého dumpingu společnosti Bioking je překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní, pouze pokud souvisí s dumpingovými praktikami dalších čínských vyvážejících výrobců, proti nimž byla opatření prodloužena a pozměněna prostřednictvím několika přezkumů, jak bylo zmíněno v 3. bodě odůvodnění. Jak je podrobně popsáno v 3. bodě odůvodnění, tato opatření jsou v současnosti platná.

4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.5.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (124) | Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena
  Index | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Jednotkové výrobní náklady
  Index | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(124)

Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii

Prodejní ceny a výrobní náklady v Unii

2011

2012

2013

Období šetření

Průměrná jednotková prodejní cena

Index

100

149

175

119

Jednotkové výrobní náklady

Index

100

141

165

109

Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (125) | Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2011 až 2013 zvýšily o 75 %, ale poté mezi rokem 2013 a obdobím šetření klesly o 56 %. Jak je uvedeno v 105. bodu odůvodnění výše, ceny dumpingového dovozu společnosti Bioking měly podobnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(125)

Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se v letech 2011 až 2013 zvýšily o 75 %, ale poté mezi rokem 2013 a obdobím šetření klesly o 56 %. Jak je uvedeno v 105. bodu odůvodnění výše, ceny dumpingového dovozu společnosti Bioking měly podobnou tendenci jako prodejní ceny výrobního odvětví Unie.

| (126) | Dostupnost suroviny, vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a v případě výrobního odvětví Unie představuje 60 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo špatné klimatické podmínky v Unii tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na průměrnou prodejní cenu v jednotlivých letech. Je třeba poznamenat, že roky 2012 a 2013 nebyly pro sklizeň hroznů v Unii příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů na suroviny a prodejních cen po skončení období produkce vína (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, dopady se projevují teprve několik měsíců po sklizni). Naopak, jelikož v období šetření byla v Unii zaznamenána dobrá sklizeň vína, roční průměrné prodejní ceny v období šetření byly ve srovnání s předchozím rokem nižší. |
| --- | --- |

(126)

Dostupnost suroviny, vinanu vápenatého, který se vyrábí z vinných kalů a v případě výrobního odvětví Unie představuje 60 % celkových výrobních nákladů kyseliny vinné, se liší podle jakosti sklizených hroznů. Příznivé nebo špatné klimatické podmínky v Unii tak mohou mít vliv na celkovou nabídku vinanu vápenatého, což má zase vliv na průměrnou prodejní cenu v jednotlivých letech. Je třeba poznamenat, že roky 2012 a 2013 nebyly pro sklizeň hroznů v Unii příznivé, což následně vedlo ke zvýšení nákladů na suroviny a prodejních cen po skončení období produkce vína (vzhledem k tomu, že se jedná o sezónní produkt, dopady se projevují teprve několik měsíců po sklizni). Naopak, jelikož v období šetření byla v Unii zaznamenána dobrá sklizeň vína, roční průměrné prodejní ceny v období šetření byly ve srovnání s předchozím rokem nižší.

| (127) | Růst průměrné jednotkové prodejní ceny (o 19 % za sledované období) byl výraznější než růst výrobních nákladů během téhož období (o 9 %). |
| --- | --- |

(127)

Růst průměrné jednotkové prodejní ceny (o 19 % za sledované období) byl výraznější než růst výrobních nákladů během téhož období (o 9 %).

4.5.3.2.   Náklady práce

Náklady práce

| (128) | Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Index | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(128)

Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2011

2012

2013

Období šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

41 048

41 418

40 542

40 914

Index

100

101

99

100

Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (129) | V průběhu posuzovaného období zůstaly průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance výrobců v Unii zařazených do vzorku stabilní. Obecný nárůst nákladů práce (4,6 %) (17) a míry inflace (4,7 %) (18) v Unii ve stejném období se do průměrných nákladů práce nepromítl. |
| --- | --- |

(129)

V průběhu posuzovaného období zůstaly průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance výrobců v Unii zařazených do vzorku stabilní. Obecný nárůst nákladů práce (4,6 %) (17) a míry inflace (4,7 %) (18) v Unii ve stejném období se do průměrných nákladů práce nepromítl.

17

18

4.5.3.3.   Zásoby

Zásoby

| (130) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 9


  Zásoby | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Index | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Index | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(130)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Zásoby

Zásoby

2011

2012

2013

Období šetření

Konečný stav zásob (kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Index

100

65

154

144

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

3 %

2 %

5 %

5 %

Index

100

68

181

169

Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (131) | Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 44 %: mezi lety 2011 a 2012 klesl o 35 % a poté od roku 2012 do konce období šetření výrazně stoupl. |
| --- | --- |

(131)

Konečný stav zásob se během posuzovaného období zvýšil o 44 %: mezi lety 2011 a 2012 klesl o 35 % a poté od roku 2012 do konce období šetření výrazně stoupl.

| (132) | Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku v roce 2011 představovala 3 % jejich objemu výroby a na konci období šetření se zvýšila na 5 %. |
| --- | --- |

(132)

Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku v roce 2011 představovala 3 % jejich objemu výroby a na konci období šetření se zvýšila na 5 %.

4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (133) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2011 | 2012 | 2013 | Období šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii nezávislým odběratelům (procentní podíl na obratu prodeje) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Index | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Peněžní tok (EUR) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Index | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Investice (v EUR) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Index | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Návratnost investic | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Index | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku |

(133)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2011

2012

2013

Období šetření

Ziskovost prodeje v Unii nezávislým odběratelům (procentní podíl na obratu prodeje)

2

8

8

10

Index

100

310

327

430

Peněžní tok (EUR)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Index

100

330

340

196

Investice (v EUR)

539 710

474 594

409 323

500 659

Index

100

88

76

93

Návratnost investic

16 %

80 %

72 %

47 %

Index

100

508

456

300

Zdroj: údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku

Zdroj:

| (134) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Unii vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie nezávislým odběratelům zvýšila o 8 procentních bodů. |
| --- | --- |

(134)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům v Unii vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie nezávislým odběratelům zvýšila o 8 procentních bodů.

| (135) | Šetření ukázalo, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na vnějších faktorech, jako jsou klimatické podmínky. Šetření nicméně prokázalo, že ziskovost během posuzovaného období výrazně vzrostla a v průběhu období šetření dosáhla 10 %, a byla tedy vyšší než 8 % cílový zisk tohoto odvětví. |
| --- | --- |

(135)

Šetření ukázalo, že ziskovost výrobního odvětví Unie je částečně závislá na vnějších faktorech, jako jsou klimatické podmínky. Šetření nicméně prokázalo, že ziskovost během posuzovaného období výrazně vzrostla a v průběhu období šetření dosáhla 10 %, a byla tedy vyšší než 8 % cílový zisk tohoto odvětví.

| (136) | Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Během posuzovaného období stoupl: čistý peněžní tok od roku 2011 do roku 2013 rostl a v období šetření klesal. |
| --- | --- |

(136)

Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Během posuzovaného období stoupl: čistý peněžní tok od roku 2011 do roku 2013 rostl a v období šetření klesal.

| (137) | Investice výrobců v Unii zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 7 %: v letech 2011 až 2013 se snížily o 24 %, ale poté mezi rokem 2012 a obdobím šetření vzrostly o 22 %. |
| --- | --- |

(137)

Investice výrobců v Unii zařazených do vzorku do výroby obdobného výrobku v posuzovaném období klesly o 7 %: v letech 2011 až 2013 se snížily o 24 %, ale poté mezi rokem 2012 a obdobím šetření vzrostly o 22 %.

| (138) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Od roku 2011 do roku 2012 meziročně vzrostla a poté od roku 2012 do konce období šetření klesla. |
| --- | --- |

(138)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Od roku 2011 do roku 2012 meziročně vzrostla a poté od roku 2012 do konce období šetření klesla.

| (139) | Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s opatřováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že výrobci zařazení do vzorku jsou většinou integrované společnosti. |
| --- | --- |

(139)

Známky toho, že by výrobní odvětví Unie mělo problémy s opatřováním kapitálu, se neobjevily, zejména z toho důvodu, že výrobci zařazení do vzorku jsou většinou integrované společnosti.

4.5.4.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (140) | Ukazatelé újmy, jako výroba, objem prodeje a podíl na trhu, se během posuzovaného období vyvíjely nepříznivě. Tyto trendy však neměly negativní dopad na celkovou finanční situaci výrobního odvětví Unie. Ziskovost výrobního odvětví Unie naopak vykazovala během posuzovaného období trvalý pozitivní trend a během období šetření dokonce přesáhla cílový zisk. Také další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, během posuzovaného období rovněž vzrostly. Výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit zaměstnanost, i když nepříliš výrazně. |
| --- | --- |

(140)

Ukazatelé újmy, jako výroba, objem prodeje a podíl na trhu, se během posuzovaného období vyvíjely nepříznivě. Tyto trendy však neměly negativní dopad na celkovou finanční situaci výrobního odvětví Unie. Ziskovost výrobního odvětví Unie naopak vykazovala během posuzovaného období trvalý pozitivní trend a během období šetření dokonce přesáhla cílový zisk. Také další finanční ukazatele, jako je peněžní tok a návratnost investic, během posuzovaného období rovněž vzrostly. Výrobní odvětví Unie bylo schopno zvýšit zaměstnanost, i když nepříliš výrazně.

| (141) | Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, během posuzovaného období již platila antidumpingová cla na dovoz kyseliny vinné z ČLR, s výjimkou společnosti Bioking. Tato cla do značné míry chránila výrobní odvětví Unie před účinky dumpingového dovozu z ČLR, a tedy před jeho dopadem na situaci výrobního odvětví Unie, která byla posuzována v rámci aktuálního šetření. V tomto konkrétním případě však výrobní odvětví Unie zřejmě překonalo účinky dřívějšího dumpingu a navzdory významnému zvýšení dovozu vyvážejícího výrobce a jeho podílu na trhu dosáhlo v průběhu období šetření vysokého ziskového rozpětí. Za těchto okolností, i přes snížení objemu prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu a s přihlédnutím k tomu, že výrobní odvětví Unie bylo do určité míry negativně ovlivněno dumpingovým dovozem společnosti Bioking, šetření neprokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 základního nařízení. Toto konstatování vychází především z toho, že všechny finanční ukazatele vykázaly pozitivní vývoj, a výrobní odvětví Unie tedy bylo schopno zvýšit ceny více, než jak rostly jeho výrobní náklady, a to navzdory dumpingovým dovozním cenám společnosti Bioking, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(141)

Jak je uvedeno v 1. bodě odůvodnění, během posuzovaného období již platila antidumpingová cla na dovoz kyseliny vinné z ČLR, s výjimkou společnosti Bioking. Tato cla do značné míry chránila výrobní odvětví Unie před účinky dumpingového dovozu z ČLR, a tedy před jeho dopadem na situaci výrobního odvětví Unie, která byla posuzována v rámci aktuálního šetření. V tomto konkrétním případě však výrobní odvětví Unie zřejmě překonalo účinky dřívějšího dumpingu a navzdory významnému zvýšení dovozu vyvážejícího výrobce a jeho podílu na trhu dosáhlo v průběhu období šetření vysokého ziskového rozpětí. Za těchto okolností, i přes snížení objemu prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podílu na trhu a s přihlédnutím k tomu, že výrobní odvětví Unie bylo do určité míry negativně ovlivněno dumpingovým dovozem společnosti Bioking, šetření neprokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 základního nařízení. Toto konstatování vychází především z toho, že všechny finanční ukazatele vykázaly pozitivní vývoj, a výrobní odvětví Unie tedy bylo schopno zvýšit ceny více, než jak rostly jeho výrobní náklady, a to navzdory dumpingovým dovozním cenám společnosti Bioking, které byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

| (142) | Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu. |
| --- | --- |

(142)

Na tomto základě byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu.

4.5.5.   Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí informací

Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí informací

| (143) | Zúčastněné strany tvrdily, že Komise nesprávně přikládala větší váhu některým ukazatelům újmy (např. ziskovosti) na úkor ostatních, které jsou stejně důležité. Bylo namítnuto, že k analýze újmy výrobního odvětví tvořeného výlučně malými a středními podniky, jako je například výroba kyseliny vinné, je třeba přistupovat zvlášť pečlivě. |
| --- | --- |

(143)

Zúčastněné strany tvrdily, že Komise nesprávně přikládala větší váhu některým ukazatelům újmy (např. ziskovosti) na úkor ostatních, které jsou stejně důležité. Bylo namítnuto, že k analýze újmy výrobního odvětví tvořeného výlučně malými a středními podniky, jako je například výroba kyseliny vinné, je třeba přistupovat zvlášť pečlivě.

| (144) | Komise provedla analýzu újmy na základě dostupných informací, a to včetně ověřených odpovědí od tří společností zařazených do vzorku, které dostaly dotazníky určené speciálně pro malé a střední podniky. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že Komise v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila všechny ekonomické ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie, a žádnému z nich nedávala přednost před ostatními. |
| --- | --- |

(144)

Komise provedla analýzu újmy na základě dostupných informací, a to včetně ověřených odpovědí od tří společností zařazených do vzorku, které dostaly dotazníky určené speciálně pro malé a střední podniky. V této souvislosti je třeba zdůraznit, že Komise v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila všechny ekonomické ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie, a žádnému z nich nedávala přednost před ostatními.

| (145) | Bylo namítnuto, že dumpingové rozpětí společnosti Bioking ve výši 42,8 %, jež je vyšší než zbytkové clo ve výši 34,9 % uložené všem čínským výrobcům a vyšší než individuální clo ve výši 13,1 % a 8,3 % pro dvě další společnosti, by mělo být vykládáno tak, že je na úrovni podstatné újmy, zvláště po zohlednění rostoucího objemu dovozu a podílů na trhu. Dále bylo uvedeno, že společnost Bioking měla „neodůvodněnou výjimku“ z působnosti v současnosti platných antidumpingových opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 626/2012. |
| --- | --- |

(145)

Bylo namítnuto, že dumpingové rozpětí společnosti Bioking ve výši 42,8 %, jež je vyšší než zbytkové clo ve výši 34,9 % uložené všem čínským výrobcům a vyšší než individuální clo ve výši 13,1 % a 8,3 % pro dvě další společnosti, by mělo být vykládáno tak, že je na úrovni podstatné újmy, zvláště po zohlednění rostoucího objemu dovozu a podílů na trhu. Dále bylo uvedeno, že společnost Bioking měla „neodůvodněnou výjimku“ z působnosti v současnosti platných antidumpingových opatření podle prováděcího nařízení (EU) č. 626/2012.

| (146) | Dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce není jako takové rozhodujícím ekonomickým ukazatelem újmy. To, že je tento dovoz dumpingový, nutně neznamená, že způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví. Je to jen nástroj, pomocí kterého může jeden vyvážející výrobce lépe pronikat na trh (zvyšovat podíl na trhu a objem dovozu). Komise dále konstatovala, že dovoz společnosti Bioking do Unie byl vyloučen z oblasti působnosti stávajících opatření prostřednictvím právně závazného aktu Unie, a sice prováděcím nařízením (EU) č. 332/2012. Proto byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(146)

Dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce není jako takové rozhodujícím ekonomickým ukazatelem újmy. To, že je tento dovoz dumpingový, nutně neznamená, že způsobuje újmu domácímu výrobnímu odvětví. Je to jen nástroj, pomocí kterého může jeden vyvážející výrobce lépe pronikat na trh (zvyšovat podíl na trhu a objem dovozu). Komise dále konstatovala, že dovoz společnosti Bioking do Unie byl vyloučen z oblasti působnosti stávajících opatření prostřednictvím právně závazného aktu Unie, a sice prováděcím nařízením (EU) č. 332/2012. Proto byl tento argument zamítnut.

| (147) | Stejné zúčastněné strany zdůraznily, že zatímco prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 30 % a jeho podíl na trhu klesl o 21 %, za stejné období byla společnost Bioking schopna zvýšit objem svého dumpingového prodeje o 25 % a svůj podíl na trhu o 41 %, což jasně svědčí o podstatné újmě. |
| --- | --- |

(147)

Stejné zúčastněné strany zdůraznily, že zatímco prodej výrobního odvětví Unie se snížil o 30 % a jeho podíl na trhu klesl o 21 %, za stejné období byla společnost Bioking schopna zvýšit objem svého dumpingového prodeje o 25 % a svůj podíl na trhu o 41 %, což jasně svědčí o podstatné újmě.

| (148) | Šetření skutečně prokázalo, že objem dovozu společnosti Bioking i jeho podíl na trhu se zvýšil. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu však zůstal během posuzovaného období na poměrně vysoké úrovni. Podíl na trhu a objem dovozu ovšem nejsou jedinými prvky, které byly analyzovány, aby bylo možné stanovit, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, či nikoli. Jak bylo konstatováno v 144. bodě odůvodnění výše, v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise všechny ekonomické ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie, přičemž žádnému z nich nedala přednost před ostatními. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(148)

Šetření skutečně prokázalo, že objem dovozu společnosti Bioking i jeho podíl na trhu se zvýšil. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu však zůstal během posuzovaného období na poměrně vysoké úrovni. Podíl na trhu a objem dovozu ovšem nejsou jedinými prvky, které byly analyzovány, aby bylo možné stanovit, zda výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu, či nikoli. Jak bylo konstatováno v 144. bodě odůvodnění výše, v souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise všechny ekonomické ukazatele, které ovlivňovaly situaci výrobního odvětví Unie, přičemž žádnému z nich nedala přednost před ostatními. Tento argument byl proto zamítnut.

| (149) | Dále bylo namítnuto, že pokles objemu výroby (o 16 % v posuzovaném období) a využití kapacity (o 16 % v posuzovaném období) prý ovlivnily ziskovost a způsobily dlouhodobou neudržitelnost celého výrobního odvětví Unie vzhledem k nemožnosti pokrýt fixní náklady, což Komise uznala ve 114. bodě odůvodnění. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že prostřednictvím agresivní cenové politiky, která spočívala v podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, společnost Bioking zneužila své vedoucí postavení na trhu a vytlačila výrobní odvětví Unie z klíčových odvětví, jako je stavebnictví, výrobní odvětví potravinářských přídatných látek či výrobní odvětví emulgátorů. Dále tvrdili, že jejich odmítnutí účastnit se agresivní cenové soutěže s dumpingovým dovozem společnosti Bioking a jejich rozhodnutí prodávat kvalitnější výrobky zákazníkům ochotným připlatit si za jakost představovalo legitimní obrannou strategii. Zároveň tyto zúčastněné strany zdůraznily, že vzhledem k nadměrné kapacitě společnosti Bioking není tato strategie dlouhodobě udržitelná, neboť se očekává, že dumpingový čínský dovoz bude trh zaplavovat stále více a dusit podnikatelské příležitosti i v případě výrobce v Unii zařazeného do vzorku, který má nejvyšší výnosy. |
| --- | --- |

(149)

Dále bylo namítnuto, že pokles objemu výroby (o 16 % v posuzovaném období) a využití kapacity (o 16 % v posuzovaném období) prý ovlivnily ziskovost a způsobily dlouhodobou neudržitelnost celého výrobního odvětví Unie vzhledem k nemožnosti pokrýt fixní náklady, což Komise uznala ve 114. bodě odůvodnění. Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že prostřednictvím agresivní cenové politiky, která spočívala v podbízení vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, společnost Bioking zneužila své vedoucí postavení na trhu a vytlačila výrobní odvětví Unie z klíčových odvětví, jako je stavebnictví, výrobní odvětví potravinářských přídatných látek či výrobní odvětví emulgátorů. Dále tvrdili, že jejich odmítnutí účastnit se agresivní cenové soutěže s dumpingovým dovozem společnosti Bioking a jejich rozhodnutí prodávat kvalitnější výrobky zákazníkům ochotným připlatit si za jakost představovalo legitimní obrannou strategii. Zároveň tyto zúčastněné strany zdůraznily, že vzhledem k nadměrné kapacitě společnosti Bioking není tato strategie dlouhodobě udržitelná, neboť se očekává, že dumpingový čínský dovoz bude trh zaplavovat stále více a dusit podnikatelské příležitosti i v případě výrobce v Unii zařazeného do vzorku, který má nejvyšší výnosy.

| (150) | Šetření potvrdilo, že společnost Bioking zvýšila svůj podíl na trhu a cenově se podbízela, což způsobilo výrobnímu odvětví Unie snížení objemu výroby a míry využití kapacity, jakož i ztrátu důležitých zákazníků v některých průmyslových odvětvích. Jak ovšem uznali sami žadatelé, tato situace byla důsledkem racionálního obchodního rozhodnutí výrobního odvětví Unie, které si zvolilo raději vyšší ziskové marže na úkor tržního podílu. Nelze to vykládat jako ukazatel podstatné újmy. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(150)

Šetření potvrdilo, že společnost Bioking zvýšila svůj podíl na trhu a cenově se podbízela, což způsobilo výrobnímu odvětví Unie snížení objemu výroby a míry využití kapacity, jakož i ztrátu důležitých zákazníků v některých průmyslových odvětvích. Jak ovšem uznali sami žadatelé, tato situace byla důsledkem racionálního obchodního rozhodnutí výrobního odvětví Unie, které si zvolilo raději vyšší ziskové marže na úkor tržního podílu. Nelze to vykládat jako ukazatel podstatné újmy. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (151) | Žadatelé také uvedli, že míra ziskovosti, tak jak ji vypočetla Komise, zakrývá skutečné trendy vývoje ziskovosti výrobního odvětví Unie, neboť ne všechny společnosti zařazené do vzorku mohly vykázat kladné údaje o zisku. Tyto zúčastněné strany zpochybnily metodiku použitou Komisí pro výpočet míry ziskovosti, neboť úroveň ziskovosti stanovená Komisí za účelem provedení analýzy újmy byla prý zjevně zkreslena tím, že do vzorku byl zařazen relativně velký výrobce v Unii, který byl schopen dosáhnout úspor z rozsahu na rozdíl od menších společností ve vzorku. |
| --- | --- |

(151)

Žadatelé také uvedli, že míra ziskovosti, tak jak ji vypočetla Komise, zakrývá skutečné trendy vývoje ziskovosti výrobního odvětví Unie, neboť ne všechny společnosti zařazené do vzorku mohly vykázat kladné údaje o zisku. Tyto zúčastněné strany zpochybnily metodiku použitou Komisí pro výpočet míry ziskovosti, neboť úroveň ziskovosti stanovená Komisí za účelem provedení analýzy újmy byla prý zjevně zkreslena tím, že do vzorku byl zařazen relativně velký výrobce v Unii, který byl schopen dosáhnout úspor z rozsahu na rozdíl od menších společností ve vzorku.

| (152) | Je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie je analyzována jako celek, a mikroekonomické ukazatele týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku jsou tedy reprezentativní pro hospodářskou situaci celého výrobního odvětví Unie. Složení konečného vzorku žadatelé nenapadli, a jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění, Komise považuje vzorek za reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie. Na slyšení konaném dne 13. ledna 2016 žadatelé zopakovali své obavy týkající se reprezentativnosti vzorku, aniž by je však blíže zdůvodnili. Výrobce v Unii zařazené do vzorku proto nelze v žádném případě analyzovat izolovaně a žádné jednotlivé společnosti nemůže být přidělena jiná váha než jiným společnostem zařazeným do vzorku, s ohledem na skutečnost, že celé výrobní odvětví Unie tvoří malé a střední podniky (viz 18. bod odůvodnění výše). Tato argumentace byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(152)

Je třeba poznamenat, že situace výrobního odvětví Unie je analyzována jako celek, a mikroekonomické ukazatele týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku jsou tedy reprezentativní pro hospodářskou situaci celého výrobního odvětví Unie. Složení konečného vzorku žadatelé nenapadli, a jak je vysvětleno v 20. bodě odůvodnění, Komise považuje vzorek za reprezentativní pro situaci výrobního odvětví Unie. Na slyšení konaném dne 13. ledna 2016 žadatelé zopakovali své obavy týkající se reprezentativnosti vzorku, aniž by je však blíže zdůvodnili. Výrobce v Unii zařazené do vzorku proto nelze v žádném případě analyzovat izolovaně a žádné jednotlivé společnosti nemůže být přidělena jiná váha než jiným společnostem zařazeným do vzorku, s ohledem na skutečnost, že celé výrobní odvětví Unie tvoří malé a střední podniky (viz 18. bod odůvodnění výše). Tato argumentace byla proto zamítnuta.

| (153) | Uvádělo se rovněž, že Komise měla sledovat pokles ziskovosti od konce období přezkumného šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti. V letech 2010 a 2011 došlo totiž meziročně k dramatickému poklesu ziskovosti, který nebyl zohledněn. Dále se zdůrazňuje, že právě v roce 2011 společnost Bioking zintenzivnila své pronikání na trh, když zvýšila svůj objem dovozu přibližně o 33 %. |
| --- | --- |

(153)

Uvádělo se rovněž, že Komise měla sledovat pokles ziskovosti od konce období přezkumného šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti. V letech 2010 a 2011 došlo totiž meziročně k dramatickému poklesu ziskovosti, který nebyl zohledněn. Dále se zdůrazňuje, že právě v roce 2011 společnost Bioking zintenzivnila své pronikání na trh, když zvýšila svůj objem dovozu přibližně o 33 %.

| (154) | Je třeba připomenout, že za účelem zkoumání trendů významných pro posouzení újmy Komise obvykle analyzuje období tří let před obdobím šetření. Tato doba je stanovena na začátku šetření a je využívána pro sběr ekonomických údajů, které jsou předmětem ověřování. V tomto případě, jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění, zvolila Komise pro zkoumání trendů významných pro posouzení újmy období od 1. ledna 2011 do 30. září 2014, a použití tohoto období žadatelé nikdy během šetření nenapadli. Rok 2010 tudíž nespadá do časové působnosti tohoto šetření, a selektivní použití tohoto roku pro některé ukazatele újmy podle výběru žadatelů by bylo diskriminační a neobjektivní. Šetření v každém případě nemohlo zjistit jednoznačnou souvislost mezi vývojem rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem v oblasti tržního podílu společnosti Bioking v posuzovaném období. Závěrem Komise konstatuje, že společnosti zařazené do vzorku nevykázaly restrukturalizační náklady. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(154)

Je třeba připomenout, že za účelem zkoumání trendů významných pro posouzení újmy Komise obvykle analyzuje období tří let před obdobím šetření. Tato doba je stanovena na začátku šetření a je využívána pro sběr ekonomických údajů, které jsou předmětem ověřování. V tomto případě, jak je vysvětleno ve 28. bodě odůvodnění, zvolila Komise pro zkoumání trendů významných pro posouzení újmy období od 1. ledna 2011 do 30. září 2014, a použití tohoto období žadatelé nikdy během šetření nenapadli. Rok 2010 tudíž nespadá do časové působnosti tohoto šetření, a selektivní použití tohoto roku pro některé ukazatele újmy podle výběru žadatelů by bylo diskriminační a neobjektivní. Šetření v každém případě nemohlo zjistit jednoznačnou souvislost mezi vývojem rozpětí ziskovosti výrobního odvětví Unie a vývojem v oblasti tržního podílu společnosti Bioking v posuzovaném období. Závěrem Komise konstatuje, že společnosti zařazené do vzorku nevykázaly restrukturalizační náklady. Tento argument byl proto zamítnut.

| (155) | Bylo namítnuto, že je ohrožena schopnost výrobního odvětví Unie investovat do budoucnosti, jelikož klesající objem výroby a míra využití kapacity se projeví ve schopnosti výrobního odvětví Unie pokrývat dlouhodobě své fixní náklady. Současné úrovně ziskovosti se tedy nezbytně zhroutí. |
| --- | --- |

(155)

Bylo namítnuto, že je ohrožena schopnost výrobního odvětví Unie investovat do budoucnosti, jelikož klesající objem výroby a míra využití kapacity se projeví ve schopnosti výrobního odvětví Unie pokrývat dlouhodobě své fixní náklady. Současné úrovně ziskovosti se tedy nezbytně zhroutí.

| (156) | Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo. I když úroveň investic během posuzovaného období celkově klesla o 7 %, mělo by se na to pohlížet v souvislosti s výrobním procesem kyseliny vinné, který není příliš složitý a nemusí nutně vyžadovat značné investice do výzkumu a vývoje. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(156)

Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období investovalo. I když úroveň investic během posuzovaného období celkově klesla o 7 %, mělo by se na to pohlížet v souvislosti s výrobním procesem kyseliny vinné, který není příliš složitý a nemusí nutně vyžadovat značné investice do výzkumu a vývoje. Tento argument byl proto zamítnut.

| (157) | Uvádělo se rovněž, že zvýšení peněžního toku se mělo analyzovat od roku 2010 namísto 2011, neboť v roce 2011 byl peněžní tok na velmi nízké úrovni. Zúčastněné strany tvrdily, že pokud by Komise vzala za výchozí bod rok 2010, zaznamenala by, že výrobní odvětví Unie mělo přebytek peněžního toku ve výši 6,8 milionů EUR. Dále bylo uvedeno, že peněžní tok se v období mezi rokem 2013 a obdobím šetření podstatně zhoršil, neboť během krátkého období klesl o 43 %. Komise také měla více prozkoumat zkreslující vliv největší společnosti zařazené do vzorku, zejména s ohledem na to, že v případě dvou společností zařazených do vzorku se peněžní tok mezi rokem 2012 a posuzovaným obdobím držel stále na kritické úrovni. |
| --- | --- |

(157)

Uvádělo se rovněž, že zvýšení peněžního toku se mělo analyzovat od roku 2010 namísto 2011, neboť v roce 2011 byl peněžní tok na velmi nízké úrovni. Zúčastněné strany tvrdily, že pokud by Komise vzala za výchozí bod rok 2010, zaznamenala by, že výrobní odvětví Unie mělo přebytek peněžního toku ve výši 6,8 milionů EUR. Dále bylo uvedeno, že peněžní tok se v období mezi rokem 2013 a obdobím šetření podstatně zhoršil, neboť během krátkého období klesl o 43 %. Komise také měla více prozkoumat zkreslující vliv největší společnosti zařazené do vzorku, zejména s ohledem na to, že v případě dvou společností zařazených do vzorku se peněžní tok mezi rokem 2012 a posuzovaným obdobím držel stále na kritické úrovni.

| (158) | Jak je vysvětleno ve 154. bodě odůvodnění, situace výrobního odvětví Unie je posuzována obvykle po dobu tří let před obdobím šetření, a rok 2010 nespadá do časové působnosti tohoto šetření. Šetřením bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosahovaná výrobním odvětvím Unie stačila v posuzovaném období k vytvoření peněžního toku. Peněžní tok byl na nejvyšší úrovni v letech 2012 a 2013 a celkově se za posuzované období významně zvýšil. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(158)

Jak je vysvětleno ve 154. bodě odůvodnění, situace výrobního odvětví Unie je posuzována obvykle po dobu tří let před obdobím šetření, a rok 2010 nespadá do časové působnosti tohoto šetření. Šetřením bylo zjištěno, že zisková rozpětí dosahovaná výrobním odvětvím Unie stačila v posuzovaném období k vytvoření peněžního toku. Peněžní tok byl na nejvyšší úrovni v letech 2012 a 2013 a celkově se za posuzované období významně zvýšil. Tento argument byl proto zamítnut.

| (159) | Bylo namítnuto, že vývoj peněžního toku a návratnosti investic se odchyloval od vývoje ziskovosti, což svědčí o důležitosti objemu prodeje při posuzování ziskovosti a celkového zdraví odvětví. Objevilo se tvrzení, že Komise nesprávně uvedla, že všechny finanční ukazatele vykazují pozitivní tendence, protože mezi roky 2011 a 2013 došlo k prudkému poklesu objemu investic (o 24 %) a v průběhu posuzovaného období k celkovému poklesu o 7 %. |
| --- | --- |

(159)

Bylo namítnuto, že vývoj peněžního toku a návratnosti investic se odchyloval od vývoje ziskovosti, což svědčí o důležitosti objemu prodeje při posuzování ziskovosti a celkového zdraví odvětví. Objevilo se tvrzení, že Komise nesprávně uvedla, že všechny finanční ukazatele vykazují pozitivní tendence, protože mezi roky 2011 a 2013 došlo k prudkému poklesu objemu investic (o 24 %) a v průběhu posuzovaného období k celkovému poklesu o 7 %.

| (160) | Ziskovost, peněžní tok a návratnost investic jsou různé ekonomické ukazatele a nemusí nutně vykazovat stejnou tendenci. V každém případě, přestože tyto tři ukazatele vykazovaly různé trendy, všechny zaznamenaly během posuzovaného období celkový výrazný nárůst, což je výrazným ukazatelem toho, že v období šetření nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobována újma. |
| --- | --- |

(160)

Ziskovost, peněžní tok a návratnost investic jsou různé ekonomické ukazatele a nemusí nutně vykazovat stejnou tendenci. V každém případě, přestože tyto tři ukazatele vykazovaly různé trendy, všechny zaznamenaly během posuzovaného období celkový výrazný nárůst, což je výrazným ukazatelem toho, že v období šetření nebyla výrobnímu odvětví Unie způsobována újma.

| (161) | Zúčastněné strany zdůraznily, že závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu na výrobní odvětví Unie je v rozporu se závěrem posledního přezkumu před pozbytím platnosti, v němž Komise uvedla, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve zranitelné situaci. Bylo namítnuto, že většina ukazatelů použitých v přezkumu před pozbytím platnosti k prokázání křehkosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období dále zhoršovala. Strany napadly rovněž přístup Komise, podle něhož je překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní, pouze pokud souvisí s dumpingovými praktikami dalších čínských vyvážejících výrobců, proti nimž byla opatření prodloužena a pozměněna prostřednictvím několika přezkumů. Bylo namítnuto, že v základním nařízení neexistuje právní základ, který by Komisi umožnil toto rozlišení zohlednit. |
| --- | --- |

(161)

Zúčastněné strany zdůraznily, že závěr o překonání účinků dřívějšího dumpingu na výrobní odvětví Unie je v rozporu se závěrem posledního přezkumu před pozbytím platnosti, v němž Komise uvedla, že výrobní odvětví Unie se stále nachází ve zranitelné situaci. Bylo namítnuto, že většina ukazatelů použitých v přezkumu před pozbytím platnosti k prokázání křehkosti výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období dále zhoršovala. Strany napadly rovněž přístup Komise, podle něhož je překonání účinků dřívějšího dumpingu relevantní, pouze pokud souvisí s dumpingovými praktikami dalších čínských vyvážejících výrobců, proti nimž byla opatření prodloužena a pozměněna prostřednictvím několika přezkumů. Bylo namítnuto, že v základním nařízení neexistuje právní základ, který by Komisi umožnil toto rozlišení zohlednit.

| (162) | Skutečnost, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti byla situace výrobního odvětví Unie stále považována za zranitelnou, nemá žádný vliv na závěr aktuálního šetření. Jak potvrdilo šetření, finanční situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zlepšovala, což vedlo k vysoké ziskovosti v letech 2012, 2013 a v období šetření. Komise kromě toho potvrzuje přístup popsaný v 123. bodě odůvodnění týkající se analýzy překonání účinků dřívějšího dumpingu. Tento argument byl proto zamítnut. S ohledem na specifika tohoto případu nemůže tento faktor v žádném případě ovlivnit celkový závěr Komise ohledně neexistence podstatné újmy. |
| --- | --- |

(162)

Skutečnost, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti byla situace výrobního odvětví Unie stále považována za zranitelnou, nemá žádný vliv na závěr aktuálního šetření. Jak potvrdilo šetření, finanční situace výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zlepšovala, což vedlo k vysoké ziskovosti v letech 2012, 2013 a v období šetření. Komise kromě toho potvrzuje přístup popsaný v 123. bodě odůvodnění týkající se analýzy překonání účinků dřívějšího dumpingu. Tento argument byl proto zamítnut. S ohledem na specifika tohoto případu nemůže tento faktor v žádném případě ovlivnit celkový závěr Komise ohledně neexistence podstatné újmy.

| (163) | Co se týče míry zaměstnanosti výrobního odvětví Unie, zúčastněné strany požádaly Komisi, aby údaje o zaměstnanosti znovu prověřila. Kromě toho tytéž zúčastněné strany kritizovaly Komisi za to, že neuznala, že k propouštění došlo již před začátkem posuzovaného období. |
| --- | --- |

(163)

Co se týče míry zaměstnanosti výrobního odvětví Unie, zúčastněné strany požádaly Komisi, aby údaje o zaměstnanosti znovu prověřila. Kromě toho tytéž zúčastněné strany kritizovaly Komisi za to, že neuznala, že k propouštění došlo již před začátkem posuzovaného období.

| (164) | Komise potvrzuje údaje o zaměstnanosti vykázané v 119. bodě odůvodnění, které byly ověřeny během šetření. Pokud jde o skutečnost, že k propouštění došlo před posuzovaným obdobím, je třeba poznamenat, že to je mimo časovou působnost stávajícího šetření. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(164)

Komise potvrzuje údaje o zaměstnanosti vykázané v 119. bodě odůvodnění, které byly ověřeny během šetření. Pokud jde o skutečnost, že k propouštění došlo před posuzovaným obdobím, je třeba poznamenat, že to je mimo časovou působnost stávajícího šetření. Tento argument byl proto zamítnut.

| (165) | Tyto strany nakonec vyjádřily také své obavy ohledně významné nadměrné výrobní kapacity společnosti Bioking a poukázaly na to, že naprosté ignorování poptávky v Unii může vést v krátké době pouze k úplné likvidaci výroby kyseliny vinné v Unii bez ohledu na míru její rentability. Na slyšení konaném dne 13. ledna 2016 tyto strany zopakovaly, že informace po období šetření jsou důležité pro správné posouzení situace výrobního odvětví Unie, zejména jeho ziskovosti. |
| --- | --- |

(165)

Tyto strany nakonec vyjádřily také své obavy ohledně významné nadměrné výrobní kapacity společnosti Bioking a poukázaly na to, že naprosté ignorování poptávky v Unii může vést v krátké době pouze k úplné likvidaci výroby kyseliny vinné v Unii bez ohledu na míru její rentability. Na slyšení konaném dne 13. ledna 2016 tyto strany zopakovaly, že informace po období šetření jsou důležité pro správné posouzení situace výrobního odvětví Unie, zejména jeho ziskovosti.

| (166) | Na základě informací shromážděných a ověřených během šetření nebylo možné zjistit, zda výrobní kapacita společnosti Bioking bude v blízké budoucnosti vzrůstat, nebo zda nová zařízení ve výstavbě nahradí stávající stará zařízení. Informace získané z připomínek žadatelů k obecnému informačnímu dokumentu neobsahují v tomto ohledu žádný konkrétní důkaz. Kromě toho, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, vývoj po období šetření se obvykle nebere v úvahu, a v této pozdní fázi šetření již každopádně nemůže být ověřen. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(166)

Na základě informací shromážděných a ověřených během šetření nebylo možné zjistit, zda výrobní kapacita společnosti Bioking bude v blízké budoucnosti vzrůstat, nebo zda nová zařízení ve výstavbě nahradí stávající stará zařízení. Informace získané z připomínek žadatelů k obecnému informačnímu dokumentu neobsahují v tomto ohledu žádný konkrétní důkaz. Kromě toho, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, vývoj po období šetření se obvykle nebere v úvahu, a v této pozdní fázi šetření již každopádně nemůže být ověřen. Tento argument byl proto zamítnut.

5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

| (167) | Jelikož bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu, nebylo nutné zkoumat příčinnou souvislost. |
| --- | --- |

(167)

Jelikož bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu, nebylo nutné zkoumat příčinnou souvislost.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (168) | Vzhledem k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu, nebylo nutné zkoumat zájem Unie. |
| --- | --- |

(168)

Vzhledem k závěru, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu, nebylo nutné zkoumat zájem Unie.

7.   ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

ZASTAVENÍ ŘÍZENÍ

| (169) | Jelikož bylo zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie nebyla způsobená podstatná újma, mělo by se řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení zastavit bez uložení opatření. |
| --- | --- |

(169)

Jelikož bylo zjištěno, že výrobnímu odvětví Unie nebyla způsobená podstatná újma, mělo by se řízení v souladu s článkem 9 základního nařízení zastavit bez uložení opatření.

| (170) | Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky. |
| --- | --- |

(170)

Všechny dotčené strany byly informovány o konečných zjištěních a o záměru zastavit řízení a dostaly příležitost vyjádřit své připomínky.

| (171) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(171)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Antidumpingové řízení týkající se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, v současnosti kódu KN ex 2918 12 00 (kód TARIC 2918120090) se zastavuje.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 9. února 2016.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 130/2006 ze dne 23. ledna 2006 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 23, 27.1.2006, s. 1).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 29. listopadu 2005, AB- 2005-6

3

(4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 332/2012 ze dne 13. dubna 2012, kterým se mění nařízení (ES) č. 130/2006 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky a kterým se společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd vylučuje z konečných opatření (Úř. věst. L 108, 20.4.2012, s. 1).

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 150/2008 ze dne 18. února 2008, kterým se mění rozsah antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 130/2006 na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 48, 22.2.2008, s. 1). Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 349/2012 ze dne 16. dubna 2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 110 ze dne 24.4.2012, s. 3). Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 626/2012 ze dne 26. června 2012, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 349/2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 182 ze dne 13.7.2012, s. 1).

5

(6)  V prozatímním přezkumu bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto všem výrobcům v ČLR (s výjimkou společnosti Bioking, která nebyla součástí uvedeného přezkumu), což bylo zveřejněno v červenci 2012. Zamítnutí se opíralo o narušení v oblasti surovin. V důsledku toho jsou individuální dumpingová rozpětí těchto společností výsledkem individuálního zacházení.

6

(7)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (Úř. věst. C 223, 29.7.2011, s. 11).

7

(8)  Rozhodnutí Komise 2012/289/EU ze dne 4. června 2012 o zastavení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. (Úř. věst. L 144, 5.6.2012, s. 43).

8

(9)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kyseliny vinné pocházející z Čínské lidové republiky, omezeného na jednoho čínského vyvážejícího výrobce, společnost Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (Úř. věst. C 434, 4.12.2014, s. 9).

9

(10)  Dohoda o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994.

10

(11)  Rozsudek Tribunálu ze dne 18. září 2012 ve věci T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd v. Rada Evropské unie.

11

(12)  Nařízení Komise (ES) č. 2244/2002 ze dne 16. prosince 2002, kterým se mění nařízení (ES) č. 1622/2000, pokud jde o používání kyseliny vinné ve vinařských produktech (Úř. věst. L 341, 17.12.2002, s. 27).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/

13

(14)  
  Pracovní dokument „Obchodní a průmyslová politika v Číně: co motivuje veřejné orgány k tomu, aby omezovaly vývoz?“
  (Trade policy and industrial policy in China: What motivates public authorities to apply restrictions on exports?) http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886. V tomto pracovním dokumentu se mimo jiné píše, že kromě úředně stanovených cílů, jako jsou „podpora výroby se špičkovými technologiemi, či ochrana životního prostředí“, existují i další cíle „např. dotování navazujících odvětví“.

14

Pracovní dokument „Obchodní a průmyslová politika v Číně: co motivuje veřejné orgány k tomu, aby omezovaly vývoz?“

(15)  Viz 18. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 626/2012.

15

(16)  Prováděcí nařízení (EU) č. 626/2012.

16

(17)  Eurostat: Index nákladů práce EU-28, roční údaje (NACE Rev. 2) – kumulativní roční průměrná míra změny (v %) od roku 2011 do roku 2014.

17

(18)  Eurostat: HICP – míra inflace EU-28 – kumulativní roční průměrná míra změny (v %) od roku 2011 do roku 2014.

18

---

Opravy

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/38

---

Oprava rozhodnutí č. 1/2016 výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění přílohy 1, 3, 4 a 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici [2016/122]

(
  Úřední věstník Evropské unie L 23 ze dne 29. ledna 2016
  )

Titulní strana a strana 82, název rozhodnutí v přenesené pravomoci:

místo:

„Rozhodnutí č. 1/2016 výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění přílohy 1, 3, 4 a 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici [2016/122]“,

má být:

„Rozhodnutí č. 1/2015 výboru pro pozemní dopravu Společenství-Švýcarsko ze dne 16. prosince 2015, kterým se mění přílohy 1, 3, 4 a 7 Dohody mezi Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o přepravě zboží a cestujících po železnici a silnici [2016/122]“.

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 33/38

---

Oprava rozhodnutí smíšeného výboru EU-Švýcarsko č. 2/2016 ze dne 3. prosince 2015 o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce [2016/121]

(
  Úřední věstník Evropské unie L 23 ze dne 29. ledna 2016
  )

Obálka, název rozhodnutí na straně 79:

místo:

„Rozhodnutí smíšeného výboru EU-Švýcarsko č. 2/2016 ze dne 3. prosince 2015 o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací o definici pojmu ‚původní produkty‘ a metodách správní spolupráce [2016/121]“,

má být:

„Rozhodnutí Smíšeného výboru EU-Švýcarsko č. 2/2015 ze dne 3. prosince 2015 o změně protokolu č. 3 k dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací o definici pojmu ‚původní produkty‘ a metodách správní spolupráce [2016/121]“.

---