# Jurnalul Oficial L 34/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 34 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5910 februarie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 34

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5910 februarie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia (UE) 2016/151 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) pus în aplicare de Germania pentru Nürburgring
  [notificată cu numărul C(2014) 3634]

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Decizia (UE) 2016/152 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.27339 (12/C) (ex 11/NN) pus în aplicare de Germania în favoarea aeroportului Zweibrücken și a companiilor aeriene care utilizează aeroportul
  [notificată cu numărul C(2014) 5063]

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Decizia (UE) 2016/153 a Comisiei din 2 iulie 2015 privind ajutorul de stat SA.31883-2015/N, 2011/C pe care Austria l-a acordat și intenționează să îl acorde în continuare în favoarea ÖVAG și Volksbanken Verbund și de modificare a Deciziei 2013/298/UE
  [notificată cu numărul C(2015) 4635]

   (
  1
  ) | 132 |
| | * | Decizia (UE) 2016/154 a Comisiei din 22 iulie 2015 privind ajutorul de stat SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Reclasarea drept capital a provizioanelor contabile scutite de plata impozitelor pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală pus în aplicare de Franța în favoarea EDF
  [notificată cu numărul C(2015) 4959]

   (
  1
  ) | 152 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

DECIZII

*

Decizia (UE) 2016/151 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) pus în aplicare de Germania pentru Nürburgring
  [notificată cu numărul C(2014) 3634]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 3634]

1

1

*

Decizia (UE) 2016/152 a Comisiei din 1 octombrie 2014 privind ajutorul de stat SA.27339 (12/C) (ex 11/NN) pus în aplicare de Germania în favoarea aeroportului Zweibrücken și a companiilor aeriene care utilizează aeroportul
  [notificată cu numărul C(2014) 5063]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2014) 5063]

1

68

*

Decizia (UE) 2016/153 a Comisiei din 2 iulie 2015 privind ajutorul de stat SA.31883-2015/N, 2011/C pe care Austria l-a acordat și intenționează să îl acorde în continuare în favoarea ÖVAG și Volksbanken Verbund și de modificare a Deciziei 2013/298/UE
  [notificată cu numărul C(2015) 4635]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 4635]

1

132

*

Decizia (UE) 2016/154 a Comisiei din 22 iulie 2015 privind ajutorul de stat SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Reclasarea drept capital a provizioanelor contabile scutite de plata impozitelor pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală pus în aplicare de Franța în favoarea EDF
  [notificată cu numărul C(2015) 4959]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2015) 4959]

1

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

DECIZII

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/1

---

DECIZIA (UE) 2016/151 A COMISIEI

din 1 octombrie 2014

privind ajutorul de stat SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) pus în aplicare de Germania pentru Nürburgring

[notificată cu numărul C(2014) 3634]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (1) și ținând seama de observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

1.1.   PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE

| (1) | Între 2002 și 2012, Germania a luat o serie de măsuri de sprijin în ceea ce privește circuitul de curse german Nürburgring, inclusiv măsuri de sprijin privind construirea unui parc de agrement, a unor hoteluri și restaurante, precum și privind organizarea de curse de Formula 1. Complexul Nürburgring era deținut de către întreprinderile de stat Nürburgring GmbH (denumită în continuare „NG”), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (denumită în continuare „MSR”) și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (denumită în continuare „CMHN”). |
| --- | --- |

(1)

Între 2002 și 2012, Germania a luat o serie de măsuri de sprijin în ceea ce privește circuitul de curse german Nürburgring, inclusiv măsuri de sprijin privind construirea unui parc de agrement, a unor hoteluri și restaurante, precum și privind organizarea de curse de Formula 1. Complexul Nürburgring era deținut de către întreprinderile de stat Nürburgring GmbH (denumită în continuare „NG”), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (denumită în continuare „MSR”) și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (denumită în continuare „CMHN”).

| (2) | În iulie 2010, Eifelpark GmbH (denumită în continuare „Eifelpark”), proprietara unui parc de agrement din regiunea germană Eifel, a informat Comisia cu privire la un presupus ajutor de stat implicat în așa-numitul proiect „Nürburgring 2009” și legat de finanțarea construirii facilităților de agrement din cadrul circuitului de curse Nürburgring. În aprilie 2011, Comisia a primit o a doua plângere privind ajutorul de stat, înaintată de Asociația germană a sporturilor cu motor „Ja zum Nürburgring e.V.”. Aceasta din urmă era preocupată de faptul că proiectul Nürburgring 2009 – despre care se susține că a fost generator de pierderi – pune în pericol activitățile circuitului de curse în sine. |
| --- | --- |

(2)

În iulie 2010, Eifelpark GmbH (denumită în continuare „Eifelpark”), proprietara unui parc de agrement din regiunea germană Eifel, a informat Comisia cu privire la un presupus ajutor de stat implicat în așa-numitul proiect „Nürburgring 2009” și legat de finanțarea construirii facilităților de agrement din cadrul circuitului de curse Nürburgring. În aprilie 2011, Comisia a primit o a doua plângere privind ajutorul de stat, înaintată de Asociația germană a sporturilor cu motor „Ja zum Nürburgring e.V.”. Aceasta din urmă era preocupată de faptul că proiectul Nürburgring 2009 – despre care se susține că a fost generator de pierderi – pune în pericol activitățile circuitului de curse în sine.

| (3) | Prin scrisoarea din 21 martie 2012 (denumită în continuare decizia din 21 martie 2012), Comisia a informat Germania că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește măsurile de ajutor 1-17 descrise în secțiunea 2 din prezenta decizie („procedura oficială de investigare”) (2). Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 21 martie 2012 (denumită în continuare decizia din 21 martie 2012), Comisia a informat Germania că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”) în ceea ce privește măsurile de ajutor 1-17 descrise în secțiunea 2 din prezenta decizie („procedura oficială de investigare”) (2). Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la măsurile în cauză.

2

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

3

| (4) | La 15 mai 2012, Germania a acordat noi măsuri de sprijin (măsurile 18 și 19), descrise în secțiunea 2 de mai jos, și le-a comunicat la 25 mai 2012. Prin scrisoarea din 7 august 2012 (denumită în continuare „decizia din 7 august 2012”), Comisia a informat Germania că a decis să extindă procedura oficială de investigare la noile măsuri de ajutor (4). Decizia Comisiei de extindere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la noile măsuri. |
| --- | --- |

(4)

La 15 mai 2012, Germania a acordat noi măsuri de sprijin (măsurile 18 și 19), descrise în secțiunea 2 de mai jos, și le-a comunicat la 25 mai 2012. Prin scrisoarea din 7 august 2012 (denumită în continuare „decizia din 7 august 2012”), Comisia a informat Germania că a decis să extindă procedura oficială de investigare la noile măsuri de ajutor (4). Decizia Comisiei de extindere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (5). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la noile măsuri.

4

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

5

| (5) | Comisia a primit observațiile Germaniei la 23 aprilie 2012, 15 iunie 2012, 18 iulie 2012, 20 iulie 2012, 17 august 2012, 7 septembrie 2012 și 18 ianuarie 2013. În ceea ce privește decizia din 21 martie 2012, nouă părți interesate au prezentat Comisiei observații în perioada cuprinsă între 9 august 2012 și 18 octombrie 2012. La 18 octombrie 2012 și 23 octombrie 2012, Comisia a transmis Germaniei observațiile părților interesate. Germania a răspuns la 15 noiembrie 2012. În ceea ce privește decizia din 7 august 2012, Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate în perioada cuprinsă între 5 noiembrie 2012 și 30 noiembrie 2012. La 3 decembrie 2012, Comisia a transmis Germaniei observațiile părților interesate. Germania a răspuns la 2 ianuarie 2013. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observațiile Germaniei la 23 aprilie 2012, 15 iunie 2012, 18 iulie 2012, 20 iulie 2012, 17 august 2012, 7 septembrie 2012 și 18 ianuarie 2013. În ceea ce privește decizia din 21 martie 2012, nouă părți interesate au prezentat Comisiei observații în perioada cuprinsă între 9 august 2012 și 18 octombrie 2012. La 18 octombrie 2012 și 23 octombrie 2012, Comisia a transmis Germaniei observațiile părților interesate. Germania a răspuns la 15 noiembrie 2012. În ceea ce privește decizia din 7 august 2012, Comisia a primit observații din partea a trei părți interesate în perioada cuprinsă între 5 noiembrie 2012 și 30 noiembrie 2012. La 3 decembrie 2012, Comisia a transmis Germaniei observațiile părților interesate. Germania a răspuns la 2 ianuarie 2013.

| (6) | Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare la 29 ianuarie 2013, 4 iunie 2014 și 5 iunie 2014, iar Germania a răspuns la 15 aprilie 2013, 4 iunie 2014 și, respectiv, 6 iunie 2014. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare la 29 ianuarie 2013, 4 iunie 2014 și 5 iunie 2014, iar Germania a răspuns la 15 aprilie 2013, 4 iunie 2014 și, respectiv, 6 iunie 2014.

1.2.   PROCEDURA DE INSOLVENȚĂ ȘI VÂNZAREA DE ACTIVE

| (7) | La 24 iulie 2012, instanța locală din Bad Neuenahr-Ahrweiler a dispus o administrare proprie preliminară a activelor („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens”) aparținând întreprinderilor care dețin Nürburgring, și anume NG, MSR și CNMH. Procedura de insolvență sub forma gestionării proprii a activelor („Eigenverwaltung des Vermögens”) a fost inițiată, în cele din urmă, la data de 1 noiembrie 2012 de către instanța locală. De la data respectivă, activitatea întreprinderilor NG, MSR și CMHN a fost gestionată de către directorul general în conformitate cu legislația în materie de insolvență („Eigenverwalter” sau „Sanierunsgeschäftsführer”) și de către lichidator („Sachwalter”) (denumiți în continuare „lichidatorii”), ambii nefiind obligați să respecte instrucțiunile acționarilor. Întreprinderile NG, MSR și CMHN au angajat întreprinderea KPMG AG (denumită în continuare „KPMG”) să acționeze în numele lor în calitate de consilier financiar exclusiv pentru vânzarea activelor acestora în cadrul procedurii de insolvență, precum și să gestioneze toate contactele cu ofertanții interesați. |
| --- | --- |

(7)

La 24 iulie 2012, instanța locală din Bad Neuenahr-Ahrweiler a dispus o administrare proprie preliminară a activelor („vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens”) aparținând întreprinderilor care dețin Nürburgring, și anume NG, MSR și CNMH. Procedura de insolvență sub forma gestionării proprii a activelor („Eigenverwaltung des Vermögens”) a fost inițiată, în cele din urmă, la data de 1 noiembrie 2012 de către instanța locală. De la data respectivă, activitatea întreprinderilor NG, MSR și CMHN a fost gestionată de către directorul general în conformitate cu legislația în materie de insolvență („Eigenverwalter” sau „Sanierunsgeschäftsführer”) și de către lichidator („Sachwalter”) (denumiți în continuare „lichidatorii”), ambii nefiind obligați să respecte instrucțiunile acționarilor. Întreprinderile NG, MSR și CMHN au angajat întreprinderea KPMG AG (denumită în continuare „KPMG”) să acționeze în numele lor în calitate de consilier financiar exclusiv pentru vânzarea activelor acestora în cadrul procedurii de insolvență, precum și să gestioneze toate contactele cu ofertanții interesați.

vorläufige Eigenverwaltung des Vermögens

Eigenverwalter

Sanierunsgeschäftsführer

Sachwalter

| (8) | Începând din octombrie 2012, Comisia a discutat cu Germania și cu lichidatorii aspectele legate de ajutorul de stat care ar putea apărea în vânzarea activelor întreprinderilor NG, MSR și CMHN. |
| --- | --- |

(8)

Începând din octombrie 2012, Comisia a discutat cu Germania și cu lichidatorii aspectele legate de ajutorul de stat care ar putea apărea în vânzarea activelor întreprinderilor NG, MSR și CMHN.

| (9) | De la 1 noiembrie 2012, întregul complex a fost administrat de Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH („NBG”), filială deținută în proporție de 100 % de NG și înființată de către lichidatori. NBG a înlocuit întreprinderea anterioară, Nürburgring Automotive GmbH („NAG”) (6). |
| --- | --- |

(9)

De la 1 noiembrie 2012, întregul complex a fost administrat de Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH („NBG”), filială deținută în proporție de 100 % de NG și înființată de către lichidatori. NBG a înlocuit întreprinderea anterioară, Nürburgring Automotive GmbH („NAG”) (6).

6

| (10) | În contextul insolvenței întreprinderilor NG, MSR și CMHN, lichidatorii au efectuat o vânzare a activelor acestora începând din mai 2013. La 15 mai 2013, a fost lansată o procedură de licitație pentru vânzarea activelor. Prin două scrisori din 23 mai 2013, serviciile Comisiei au transmis Germaniei și lichidatorilor un aviz cu privire la diferitele opțiuni de vânzare a activelor care ar fi în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (7). |
| --- | --- |

(10)

În contextul insolvenței întreprinderilor NG, MSR și CMHN, lichidatorii au efectuat o vânzare a activelor acestora începând din mai 2013. La 15 mai 2013, a fost lansată o procedură de licitație pentru vânzarea activelor. Prin două scrisori din 23 mai 2013, serviciile Comisiei au transmis Germaniei și lichidatorilor un aviz cu privire la diferitele opțiuni de vânzare a activelor care ar fi în conformitate cu normele privind ajutoarele de stat (7).

7

| (11) | În ceea ce privește vânzarea activelor întreprinderilor NG, MSR și CMHN, Germania a furnizat informații prin comunicările din 10 aprilie 2013, 15 aprilie 2013, 30 aprilie 2013, 9 octombrie 2013, 27 februarie 2014 și – în urma cererilor de informații ale Comisiei din 13 martie 2014, 23 mai 2014, 4 iulie 2014 și 7 iulie 2014 – la 23 aprilie 2014, 26 mai 2014 și, respectiv, 10 iulie 2014. La 18 octombrie 2012, 7 martie 2013, 11 octombrie 2013 și 26 februarie 2014 au avut loc la Bruxelles reuniuni între Comisie, Germania și lichidatori. Comisia a primit, de asemenea, observații suplimentare de la părțile interesate. |
| --- | --- |

(11)

În ceea ce privește vânzarea activelor întreprinderilor NG, MSR și CMHN, Germania a furnizat informații prin comunicările din 10 aprilie 2013, 15 aprilie 2013, 30 aprilie 2013, 9 octombrie 2013, 27 februarie 2014 și – în urma cererilor de informații ale Comisiei din 13 martie 2014, 23 mai 2014, 4 iulie 2014 și 7 iulie 2014 – la 23 aprilie 2014, 26 mai 2014 și, respectiv, 10 iulie 2014. La 18 octombrie 2012, 7 martie 2013, 11 octombrie 2013 și 26 februarie 2014 au avut loc la Bruxelles reuniuni între Comisie, Germania și lichidatori. Comisia a primit, de asemenea, observații suplimentare de la părțile interesate.

| (12) | La 23 decembrie 2013, „Ja zum Nürburgring e.V.” („reclamantul 1”) (8) și, la 2 ianuarie 2014, clubul automobilistic german ADAC e.V. („reclamantul 2”), cel din urmă participând la procesul de vânzare, au trimis scrisori în care afirmă că vânzarea activelor întreprinderii Nürburgring, aflată în curs de desfășurare, este efectuată de către lichidatori cu încălcarea normelor privind ajutorul de stat. La 4 februarie 2014, reclamantul 1 a solicitat Comisiei să suspende procesul de vânzare și a furnizat noi informații. Ca răspuns la o scrisoare a Comisiei din 13 ianuarie 2014, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la cererile formulate de cei doi reclamanți în scrisoarea din 10 februarie 2014. Reclamantul 1 a transmis observații suplimentare la 8 iulie 2014, cu privire la care Germania și-a prezentat comentariile la 14 iulie 2014. |
| --- | --- |

(12)

La 23 decembrie 2013, „Ja zum Nürburgring e.V.” („reclamantul 1”) (8) și, la 2 ianuarie 2014, clubul automobilistic german ADAC e.V. („reclamantul 2”), cel din urmă participând la procesul de vânzare, au trimis scrisori în care afirmă că vânzarea activelor întreprinderii Nürburgring, aflată în curs de desfășurare, este efectuată de către lichidatori cu încălcarea normelor privind ajutorul de stat. La 4 februarie 2014, reclamantul 1 a solicitat Comisiei să suspende procesul de vânzare și a furnizat noi informații. Ca răspuns la o scrisoare a Comisiei din 13 ianuarie 2014, Germania și-a prezentat observațiile cu privire la cererile formulate de cei doi reclamanți în scrisoarea din 10 februarie 2014. Reclamantul 1 a transmis observații suplimentare la 8 iulie 2014, cu privire la care Germania și-a prezentat comentariile la 14 iulie 2014.

8

| (13) | La 10 aprilie 2014, [ofertantul 3], o societate pe acțiuni (denumită în continuare „reclamantul 3” sau [ofertantul 3]) care a participat la procesul de vânzare, a prezentat Comisiei o plângere cu privire la acest proces. La 17 aprilie 2014, dl Meyrick Cox (denumit în continuare „reclamantul 4”), un membru al consorțiului [ofertantul 2] care a participat la procesul de vânzare și care este format din European Capital Partners LLP, dl Meyrick Cox, dl Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff și Wadell & Reed, Inc. (denumiți în continuare [ofertantul 2]), a prezentat Comisiei o plângere cu privire la acest proces. Plângerile au fost transmise Germaniei la 16 aprilie 2014 și, respectiv, la 17 aprilie 2014. În ceea ce privește plângerea depusă de reclamantul 4, Germania și-a prezentat comentariile la 25 aprilie 2014. În ceea ce privește plângerea depusă de reclamantul 3, Germania și-a prezentat comentariile la 5 mai 2014. Reclamantul 3 a trimis argumente suplimentare la 19 mai 2014. Germania și-a prezentat comentariile cu privire la argumentele suplimentare la 22 mai 2014. Reclamantul 3 a prezentat o informație suplimentară la 23 mai 2014, cu privire la care Germania și-a comunicat răspunsul la 10 iulie 2014; de asemenea, acesta a trimis observații suplimentare la 16 iunie 2014 și 7 iulie 2014, cu privire la care Germania și-a prezentat comentariile la 11 iulie 2014. Autoritățile germane au transmis informații suplimentare la 29 iulie 2014, 20 august 2014, 8 septembrie 2014 și 12 septembrie 2014, care au vizat, de asemenea, observațiile prezentate de reclamanții 3 și 4 la 3 septembrie 2014, 21 august 2014 și 12 septembrie 2014. În cele din urmă, au avut loc două reuniuni între serviciile Comisiei și autoritățile germane, lichidatori și KPMG la 22 iulie și 5 septembrie 2014, la Bruxelles. |
| --- | --- |

(13)

La 10 aprilie 2014, [ofertantul 3], o societate pe acțiuni (denumită în continuare „reclamantul 3” sau [ofertantul 3]) care a participat la procesul de vânzare, a prezentat Comisiei o plângere cu privire la acest proces. La 17 aprilie 2014, dl Meyrick Cox (denumit în continuare „reclamantul 4”), un membru al consorțiului [ofertantul 2] care a participat la procesul de vânzare și care este format din European Capital Partners LLP, dl Meyrick Cox, dl Marcus Graf von Oeynhausen-Sierstorpff și Wadell & Reed, Inc. (denumiți în continuare [ofertantul 2]), a prezentat Comisiei o plângere cu privire la acest proces. Plângerile au fost transmise Germaniei la 16 aprilie 2014 și, respectiv, la 17 aprilie 2014. În ceea ce privește plângerea depusă de reclamantul 4, Germania și-a prezentat comentariile la 25 aprilie 2014. În ceea ce privește plângerea depusă de reclamantul 3, Germania și-a prezentat comentariile la 5 mai 2014. Reclamantul 3 a trimis argumente suplimentare la 19 mai 2014. Germania și-a prezentat comentariile cu privire la argumentele suplimentare la 22 mai 2014. Reclamantul 3 a prezentat o informație suplimentară la 23 mai 2014, cu privire la care Germania și-a comunicat răspunsul la 10 iulie 2014; de asemenea, acesta a trimis observații suplimentare la 16 iunie 2014 și 7 iulie 2014, cu privire la care Germania și-a prezentat comentariile la 11 iulie 2014. Autoritățile germane au transmis informații suplimentare la 29 iulie 2014, 20 august 2014, 8 septembrie 2014 și 12 septembrie 2014, care au vizat, de asemenea, observațiile prezentate de reclamanții 3 și 4 la 3 septembrie 2014, 21 august 2014 și 12 septembrie 2014. În cele din urmă, au avut loc două reuniuni între serviciile Comisiei și autoritățile germane, lichidatori și KPMG la 22 iulie și 5 septembrie 2014, la Bruxelles.

| (14) | Având în vedere o posibilă încheiere a procedurii oficiale de investigare printr-o decizie negativă a Comisiei prin care se solicită recuperarea ajutorului incompatibil, Germania a solicitat Comisiei să confirme că o obligație de recuperare impusă NG, MSR și CMHN nu ar viza, de asemenea, cumpărătorul activelor vândute sau filiala acestuia ca societate de exploatare, precum și că o astfel de obligație de recuperare nu ar împiedica administrarea Nürburgring de către NBG în cursul sezonului 2014, după care se prevede lichidarea întreprinderii NBG. |
| --- | --- |

(14)

Având în vedere o posibilă încheiere a procedurii oficiale de investigare printr-o decizie negativă a Comisiei prin care se solicită recuperarea ajutorului incompatibil, Germania a solicitat Comisiei să confirme că o obligație de recuperare impusă NG, MSR și CMHN nu ar viza, de asemenea, cumpărătorul activelor vândute sau filiala acestuia ca societate de exploatare, precum și că o astfel de obligație de recuperare nu ar împiedica administrarea Nürburgring de către NBG în cursul sezonului 2014, după care se prevede lichidarea întreprinderii NBG.

2.   DESCRIEREA MĂSURILOR DE AJUTOR

DESCRIEREA MĂSURILOR DE AJUTOR

2.1.   FURNIZORII AJUTORULUI

| (15) | Fondurile au fost acordate de cinci entități: 1. landul Renania-Palatinat (9) (denumit în continuare „landul”), 2. Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (denumită în continuare „ISB”), deținută integral de land, 3. Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (denumită în continuare „RIM”), deținută integral de către ISB, 4. districtul („Landkreis”) Ahrweiler; și 5. NG (10). |
| --- | --- |

(15)

Fondurile au fost acordate de cinci entități: 1. landul Renania-Palatinat (9) (denumit în continuare „landul”), 2. Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH (denumită în continuare „ISB”), deținută integral de land, 3. Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (denumită în continuare „RIM”), deținută integral de către ISB, 4. districtul („Landkreis”) Ahrweiler; și 5. NG (10).

9

Landkreis

10

2.2.   PRESUPUȘII BENEFICIARI

| (16) | Până la 30 aprilie 2010, complexul Nürburgring (11) a fost deținut și administrat de către NG. |
| --- | --- |

(16)

Până la 30 aprilie 2010, complexul Nürburgring (11) a fost deținut și administrat de către NG.

11

| (17) | La 1 mai 2010, a avut loc o restructurare a dreptului de proprietate asupra complexului Nürburgrring și a administrării acestuia. Întreprinderea NG a rămas proprietara circuitului de curse și a parcului de agrement și a devenit proprietara indirectă a hotelurilor și a restaurantelor prin deținerea MSR în proporție de 93,3 % (12) și prin deținerea indirectă a CMHN în proporție de 93,3 % (13) (MSR și CMHN au rămas proprietarele directe ale hotelurilor și restaurantelor). Exploatarea circuitului de curse, a parcului de agrement, a hotelurilor și a restaurantelor a fost încredințată întreprinderii NAG (14) în temeiul unui contract de închiriere comercială („Betriebspachtvertrag”), a se vedea măsura 10 (15). |
| --- | --- |

(17)

La 1 mai 2010, a avut loc o restructurare a dreptului de proprietate asupra complexului Nürburgrring și a administrării acestuia. Întreprinderea NG a rămas proprietara circuitului de curse și a parcului de agrement și a devenit proprietara indirectă a hotelurilor și a restaurantelor prin deținerea MSR în proporție de 93,3 % (12) și prin deținerea indirectă a CMHN în proporție de 93,3 % (13) (MSR și CMHN au rămas proprietarele directe ale hotelurilor și restaurantelor). Exploatarea circuitului de curse, a parcului de agrement, a hotelurilor și a restaurantelor a fost încredințată întreprinderii NAG (14) în temeiul unui contract de închiriere comercială („Betriebspachtvertrag”), a se vedea măsura 10 (15).

12

13

14

Betriebspachtvertrag

15

| (18) | Astfel cum s-a descris anterior, beneficiarii GN, MSR și CMHN fac obiectul unor proceduri de insolvență. Alți beneficiari care fac obiectul unei proceduri de lichidare sunt: IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (denumită în continuare „IPC”) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (denumită în continuare „Weber”) (17) și Cash Settlement and Ticketing GmbH (denumită în continuare „CST”) (18). |
| --- | --- |

(18)

Astfel cum s-a descris anterior, beneficiarii GN, MSR și CMHN fac obiectul unor proceduri de insolvență. Alți beneficiari care fac obiectul unei proceduri de lichidare sunt: IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (denumită în continuare „IPC”) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (denumită în continuare „Weber”) (17) și Cash Settlement and Ticketing GmbH (denumită în continuare „CST”) (18).

16

17

18

| (19) | Beneficiarii care își desfășoară în continuare activitatea și nu fac obiectul unei proceduri de insolvență sunt următorii: Mediinvest GmbH, redenumită între timp Return Projektmanagement GmbH (denumită în continuare „Mediinvest”) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (denumită în continuare „Geisler & Trimmel”) (20), NAG și Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „FSZ”) (21). Beneficiarii care nu mai există sunt următorii: Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „EWN”) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „MAN”) (23), Test & Training International GmbH (denumită în continuare „TTI”) (24), Bike World Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN1”) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (denumită în continuare „BWNB”), BikeWorld Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN2”), Camp4Fun GmbH & Co. KG (denumită în continuare „Camp4Fun”) (26) și MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (denumită în continuare „MIB”) (27). |
| --- | --- |

(19)

Beneficiarii care își desfășoară în continuare activitatea și nu fac obiectul unei proceduri de insolvență sunt următorii: Mediinvest GmbH, redenumită între timp Return Projektmanagement GmbH (denumită în continuare „Mediinvest”) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (denumită în continuare „Geisler & Trimmel”) (20), NAG și Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „FSZ”) (21). Beneficiarii care nu mai există sunt următorii: Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „EWN”) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (denumită în continuare „MAN”) (23), Test & Training International GmbH (denumită în continuare „TTI”) (24), Bike World Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN1”) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (denumită în continuare „BWNB”), BikeWorld Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN2”), Camp4Fun GmbH & Co. KG (denumită în continuare „Camp4Fun”) (26) și MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (denumită în continuare „MIB”) (27).

19

20

21

22

23

24

25

26

27

2.3.   DESCRIEREA MĂSURILOR

| (20) | Investigația actuală vizează finanțarea construirii și a exploatării facilităților legate de circuitul de curse și a facilităților turistice înainte de proiectul „Nürburgring 2009”, finanțarea construirii tuturor acestor facilități în cadrul proiectului „Nürburgring 2009” și finanțarea organizării curselor de Formula 1. Proiectul „Nürburgring 2009” urmărea să prevadă circuitul de curse cu atracții variate, pentru a crește atractivitatea acestuia pe parcursul întregului an. Proiectul „Nürburgring 2009” a cuprins partea I (în principal tribuna și facilități de agrement) și partea a II-a (în principal facilități de cazare) (28). |
| --- | --- |

(20)

Investigația actuală vizează finanțarea construirii și a exploatării facilităților legate de circuitul de curse și a facilităților turistice înainte de proiectul „Nürburgring 2009”, finanțarea construirii tuturor acestor facilități în cadrul proiectului „Nürburgring 2009” și finanțarea organizării curselor de Formula 1. Proiectul „Nürburgring 2009” urmărea să prevadă circuitul de curse cu atracții variate, pentru a crește atractivitatea acestuia pe parcursul întregului an. Proiectul „Nürburgring 2009” a cuprins partea I (în principal tribuna și facilități de agrement) și partea a II-a (în principal facilități de cazare) (28).

28

(a)   Măsuri vizate de decizia din 21 martie 2012

Măsuri vizate de decizia din 21 martie 2012

| (21) | Măsura 1 (furnizarea de capital de către land și de către districtul Ahrweiler pentru întreprinderea GN sub forma unor transferuri la rezerva de capital și sub formă de majorări ale capitalului propriu): Landul a acordat întreprinderii NG capital sub forma unor transferuri la rezerva de capital („Einstellungen in die Kapitalrücklage”) (29) în valoare de 2 179 000 EUR (30) la 1 mai 2002 și în valoare de 22 839 241 EUR (31) la 21 decembrie 2004. În plus, landul și districtul Ahrweiler au efectuat majorări ale capitalului propriu („Kapitalerhöhung”) al NG în valoare de 4 887 000 EUR (32) la 31 august 2004 și de 10 000 000 EUR la 4 septembrie 2007. În total, landul și districtul Ahrweiler au furnizat întreprinderii NG capital în valoare de 39 905 241 EUR între 2002 și 2007. |
| --- | --- |

(21)

Măsura 1 (furnizarea de capital de către land și de către districtul Ahrweiler pentru întreprinderea GN sub forma unor transferuri la rezerva de capital și sub formă de majorări ale capitalului propriu): Landul a acordat întreprinderii NG capital sub forma unor transferuri la rezerva de capital („Einstellungen in die Kapitalrücklage”) (29) în valoare de 2 179 000 EUR (30) la 1 mai 2002 și în valoare de 22 839 241 EUR (31) la 21 decembrie 2004. În plus, landul și districtul Ahrweiler au efectuat majorări ale capitalului propriu („Kapitalerhöhung”) al NG în valoare de 4 887 000 EUR (32) la 31 august 2004 și de 10 000 000 EUR la 4 septembrie 2007. În total, landul și districtul Ahrweiler au furnizat întreprinderii NG capital în valoare de 39 905 241 EUR între 2002 și 2007.

Einstellungen in die Kapitalrücklage

29

30

31

Kapitalerhöhung

32

| (22) | Măsura 2 (împrumuturi ale acționarilor acordate de către NG filialelor sale înainte de proiectul „Nürburgring 2009”): Independent de proiectul „Nürburgring 2009”, NG a acordat filialelor sale împrumuturi ale acționarilor în valoare totală de 11 176 953,14 EUR, enumerate în tabelele 1-4. Rata dobânzii a fost stabilită la 6 % și nu s-au oferit garanții.

  Tabelul 1


  Împrumuturi acordate de întreprinderea GN pentru întreprinderile EWN, FSZ, MAN, TTI și Camp4Fun









  Beneficiar | Data contractului | Valoarea (în EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EWN (*1) | 1.1.2006 | 4 853 553,04 | 6 |
| EWN | 30.6.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 22.12.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 4.7.2007 | 450 000 | 6 |
| EWN | 17.3.2009 | 182 313,24 | 6 |
| EWN | 29.4.2009 | 9 303,74 | 6 |
| FSZ (*2) | 12.4.2002 | [...] (*5) | 6 |
| FSZ | 21.3.2003 | [...] | 6 |
| FSZ | 4.3.2008 | [...] | 6 |
| MAN (*3) | 10.12.2002 | 100 000 | 6 |
| TTI | 15.8.2002 | 25 000 | 6 |
| Camp4Fun (*4) | 26.5.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 22.7.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 18.12.2009 | 150 000 | 6 |
| Total | | [...] | |

(22)

Măsura 2 (împrumuturi ale acționarilor acordate de către NG filialelor sale înainte de proiectul „Nürburgring 2009”): Independent de proiectul „Nürburgring 2009”, NG a acordat filialelor sale împrumuturi ale acționarilor în valoare totală de 11 176 953,14 EUR, enumerate în tabelele 1-4. Rata dobânzii a fost stabilită la 6 % și nu s-au oferit garanții.

Tabelul 1

Tabelul 1

Împrumuturi acordate de întreprinderea GN pentru întreprinderile EWN, FSZ, MAN, TTI și Camp4Fun

Împrumuturi acordate de întreprinderea GN pentru întreprinderile EWN, FSZ, MAN, TTI și Camp4Fun

Beneficiar

Data contractului

Valoarea (în EUR)

Rata dobânzii (%)

EWN (*1)

*1

1.1.2006

4 853 553,04

6

EWN

30.6.2006

350 000

6

EWN

22.12.2006

350 000

6

EWN

4.7.2007

450 000

6

EWN

17.3.2009

182 313,24

6

EWN

29.4.2009

9 303,74

6

FSZ (*2)

*2

12.4.2002

[...] (*5)

*5

6

FSZ

21.3.2003

[...]

6

FSZ

4.3.2008

[...]

6

MAN (*3)

*3

10.12.2002

100 000

6

TTI

15.8.2002

25 000

6

Camp4Fun (*4)

*4

26.5.2009

100 000

6

Camp4Fun

22.7.2009

100 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

18.12.2009

150 000

6

Total

Total

[...]

[...]

Tabelul 2

Tabelul 2

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWNB înainte de schimbarea denumirii acesteia

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWNB înainte de schimbarea denumirii acesteia

| Data contractului | Valoarea împrumutului (în EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- |
| 17.10.2003 | 300 000,00 | 6 |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 27.10.2004 | 100 000,00 | 6 |
| Total | 500 000,00 | |

Data contractului

Valoarea împrumutului (în EUR)

Rata dobânzii (%)

17.10.2003

300 000,00

6

4.2.2004

100 000,00

6

27.10.2004

100 000,00

6

Total

500 000,00

Tabelul 3

Tabelul 3

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWN1 înainte de fuziunea acesteia cu BWNB

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWN1 înainte de fuziunea acesteia cu BWNB

| Data contractului | Valoarea împrumutului (în EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 12.3.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 27.4.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 24.11.2004 | 110 000,00 | 6 |
| 5.1.2005 | 200 000,00 | 6 |
| 7.1.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 19.1.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 22.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 28.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 21.4.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 13.6.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 30.6.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 18.7.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 22.7.2005 | 100 000,00 | 6 |
| Total | 1 660 000,00 | |

Data contractului

Valoarea împrumutului (în EUR)

Rata dobânzii (%)

4.2.2004

100 000,00

6

12.3.2004

200 000,00

6

27.4.2004

200 000,00

6

24.11.2004

110 000,00

6

5.1.2005

200 000,00

6

7.1.2005

150 000,00

6

19.1.2005

100 000,00

6

22.2.2005

75 000,00

6

28.2.2005

75 000,00

6

21.4.2005

150 000,00

6

13.6.2005

100 000,00

6

30.6.2005

50 000,00

6

18.7.2005

50 000,00

6

22.7.2005

100 000,00

6

Total

1 660 000,00

Tabelul 4

Tabelul 4

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWN2 după fuziunea acesteia cu BWNB și după schimbarea denumirii celei din urmă

Împrumuturi acordate de întreprinderea NG întreprinderii BWN2 după fuziunea acesteia cu BWNB și după schimbarea denumirii celei din urmă

| Data contractului | Valoarea împrumutului (în EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- |
| 20.9.005 | 200 000,00 | 6 |
| 4.10.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.11.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 1.12.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 20.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 28.2.2006 | 50 000,00 | 6 |
| 30.6.2006 | 20 000,00 | 6 |
| 15.8.2006 | 100 000,00 | 6 |
| 6.9.2006 | 130 000,00 | 6 |
| 15.1.2007 | 150 000,00 | 6 |
| 27.2.2007 | 100 000,00 | 6 |
| 4.4.2007 | 250 000,00 | 6 |
| Total | 1 600 000,00 | 6 |

Data contractului

Valoarea împrumutului (în EUR)

Rata dobânzii (%)

20.9.005

200 000,00

6

4.10.2005

50 000,00

6

2.11.2005

100 000,00

6

1.12.2005

50 000,00

6

2.1.2006

200 000,00

6

20.1.2006

200 000,00

6

28.2.2006

50 000,00

6

30.6.2006

20 000,00

6

15.8.2006

100 000,00

6

6.9.2006

130 000,00

6

15.1.2007

150 000,00

6

27.2.2007

100 000,00

6

4.4.2007

250 000,00

6

Total

1 600 000,00

6

| (23) | Măsura 3 (împrumuturi acordate de către land întreprinderii NG prin concentrarea lichidităților): Această măsură constă în împrumuturi provenite dintr-o așa-numită concentrare a lichidităților (33) la nivelul landului, acordate de acesta întreprinderii NG. În ceea ce privește cursele de Formula 1 și proiectul „Nürburgring 2009” (34), NG a fost inclusă în concentrarea lichidităților landului începând cu 2003 și, respectiv, 2008 (35). ISB este inclusă, de asemenea, în concentrarea lichidităților. Concentrarea lichidităților are ca scop optimizarea utilizării lichidităților din diferite exploatații, fundații și întreprinderi publice ale landului. Participarea diferitelor întreprinderi și fundații la concentrarea lichidităților este fondată pe un memorandum de înțelegere încheiat între întreprinderea/fundația în cauză și Ministerul Finanțelor al landului. În cazul în care, în cadrul sistemului de concentrare a lichidităților, cererea de lichidități depășește fondurile disponibile, deficitul de lichidități este finanțat pe termen scurt pe piața de capital. În perioada 30 iunie 2003-11 mai 2010, landul a acordat întreprinderii NG împrumuturi cu valoarea totală de 399 805 370 EUR (inclusiv împrumuturile acordate NG de către land, în valoare de 53 443 493 EUR pentru curse de Formula 1 în perioada 30 iunie 2003-30 iunie 2009, precum și împrumuturile în valoare de 170 de milioane EUR acordate NG de către land pentru proiectul „Nürburgring 2009” în perioada 23 iunie 2008-30 iunie 2010) (36). Beneficiarul ajutorului este NG. Pentru detalii, a se vedea tabelul 5.

  Tabelul 5


  Împrumuturi acordate întreprinderii NG din lichiditățile puse în comun ale landului
   (*6)










  Data | Suma plătită (EUR) | Scop | Rambursarea împrumuturilor (EUR) | Rata medie a dobânzii/an (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.6.2003 | 7 000 000 | Taxa pentru Formula 1 | | 2,40 |
| 4.8.2003 | | | – 1 000 000 |
| 19.9.2003 | | | – 1 000 000 |
| 28.10.2003 | | | – 1 000 000 |
| 1.1.2004 | 1 361 877 | Dobânzile pentru împrumuturile acționarilor | | 2,06 |
| 30.6.2004 | 6 016 931 | Taxa pentru Formula 1 | |
| 18.2.2005 | | | – 1 400 000 | 2,10 |
| 27.5.2005 | 2 000 000 | Taxa pentru Formula 1 | |
| 8.5.2006 | 10 000 000 | Taxa pentru Formula 1 | | 2,88 |
| 9.5.2006 | | | – 8 000 000 |
| 23.6.2006 | | | – 2 000 000 |
| 23.7.2007 | 13 000 000 | Taxa pentru Formula 1 | |
| 23.6.2008 | 4 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | | 3,87 |
| 21.7.2008 | 6 500 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 22.8.2008 | 2 500 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 26.8.2008 | 6 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 23.9.2008 | 80 000 000 | Stabilirea „Bardepot” | |
| 25.9.2008 | 6 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 13.10.2008 | 10 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 19.11.2008 | 10 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 8.12.2008 | | | – 80 000 000 |
| 19.1.2009 | 10 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | | 0,68 |
| 5.3.2009 | 95 000 000 | Stabilirea „Bardepot” | |
| 26.3.2009 | 15 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 16.4.2009 | 10 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 5.5.2009 | 15 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 22.5.2009 | 15 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 29.6.2009 | 10 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2009 | 15 426 562 | Taxa pentru Formula 1 | |
| 13.7.2009 | | | – 95 000 000 |
| 24.7.2009 | 20 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 2.10.2009 | 15 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 24.3.2010 | 6 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | | 0,38 |
| 11.5.2010 | 9 000 000 | Proiectul Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2010 | | | – 170 000 000 |
| 11.1.2011 | | | – 40 405 000 | |
| 13.1.2011 | | | – 370 | |

(23)

Măsura 3 (împrumuturi acordate de către land întreprinderii NG prin concentrarea lichidităților): Această măsură constă în împrumuturi provenite dintr-o așa-numită concentrare a lichidităților (33) la nivelul landului, acordate de acesta întreprinderii NG. În ceea ce privește cursele de Formula 1 și proiectul „Nürburgring 2009” (34), NG a fost inclusă în concentrarea lichidităților landului începând cu 2003 și, respectiv, 2008 (35). ISB este inclusă, de asemenea, în concentrarea lichidităților. Concentrarea lichidităților are ca scop optimizarea utilizării lichidităților din diferite exploatații, fundații și întreprinderi publice ale landului. Participarea diferitelor întreprinderi și fundații la concentrarea lichidităților este fondată pe un memorandum de înțelegere încheiat între întreprinderea/fundația în cauză și Ministerul Finanțelor al landului. În cazul în care, în cadrul sistemului de concentrare a lichidităților, cererea de lichidități depășește fondurile disponibile, deficitul de lichidități este finanțat pe termen scurt pe piața de capital. În perioada 30 iunie 2003-11 mai 2010, landul a acordat întreprinderii NG împrumuturi cu valoarea totală de 399 805 370 EUR (inclusiv împrumuturile acordate NG de către land, în valoare de 53 443 493 EUR pentru curse de Formula 1 în perioada 30 iunie 2003-30 iunie 2009, precum și împrumuturile în valoare de 170 de milioane EUR acordate NG de către land pentru proiectul „Nürburgring 2009” în perioada 23 iunie 2008-30 iunie 2010) (36). Beneficiarul ajutorului este NG. Pentru detalii, a se vedea tabelul 5.

33

34

35

36

Tabelul 5

Tabelul 5

Împrumuturi acordate întreprinderii NG din lichiditățile puse în comun ale landului
   (*6)

Împrumuturi acordate întreprinderii NG din lichiditățile puse în comun ale landului

*6

Data

Suma plătită (EUR)

Scop

Rambursarea împrumuturilor (EUR)

Rata medie a dobânzii/an (%)

30.6.2003

7 000 000

Taxa pentru Formula 1

2,40

4.8.2003

– 1 000 000

19.9.2003

– 1 000 000

28.10.2003

– 1 000 000

1.1.2004

1 361 877

Dobânzile pentru împrumuturile acționarilor

2,06

30.6.2004

6 016 931

Taxa pentru Formula 1

18.2.2005

– 1 400 000

2,10

27.5.2005

2 000 000

Taxa pentru Formula 1

8.5.2006

10 000 000

Taxa pentru Formula 1

2,88

9.5.2006

– 8 000 000

23.6.2006

– 2 000 000

23.7.2007

13 000 000

Taxa pentru Formula 1

23.6.2008

4 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

3,87

21.7.2008

6 500 000

Proiectul Nürburgring 2009

22.8.2008

2 500 000

Proiectul Nürburgring 2009

26.8.2008

6 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

23.9.2008

80 000 000

Stabilirea „Bardepot”

25.9.2008

6 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

13.10.2008

10 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

19.11.2008

10 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

8.12.2008

– 80 000 000

19.1.2009

10 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

0,68

5.3.2009

95 000 000

Stabilirea „Bardepot”

26.3.2009

15 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

16.4.2009

10 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

5.5.2009

15 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

22.5.2009

15 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

29.6.2009

10 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

30.6.2009

15 426 562

Taxa pentru Formula 1

13.7.2009

– 95 000 000

24.7.2009

20 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

2.10.2009

15 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

24.3.2010

6 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

0,38

11.5.2010

9 000 000

Proiectul Nürburgring 2009

30.6.2010

– 170 000 000

11.1.2011

– 40 405 000

13.1.2011

– 370

| (24) | Măsura 4 (împrumutul acordat întreprinderii MSR de către NG): În cadrul proiectului „Nürburgring 2009”, NG a acordat un împrumut de 300 000 EUR întreprinderii MSR cu o rată a dobânzii de 7 % la 27 decembrie 2007. Nu s-au oferit garanții reale. |
| --- | --- |

(24)

Măsura 4 (împrumutul acordat întreprinderii MSR de către NG): În cadrul proiectului „Nürburgring 2009”, NG a acordat un împrumut de 300 000 EUR întreprinderii MSR cu o rată a dobânzii de 7 % la 27 decembrie 2007. Nu s-au oferit garanții reale.

| (25) | Măsura 5 (împrumuturi, scrisoare de confort și subordonarea creanțelor de către NG pentru CST): În perioada 27 august 2008-18 aprilie 2011, GN a acordat întreprinderii CST împrumuturi în valoare totală de 11 032 060 EUR cu o rată a dobânzii de 6 % (37).

  Tabelul 6


  Împrumuturi acordate întreprinderii CST de către NG









  Beneficiar | Data împrumutului | Valoarea (în EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CST | 27.8.2008 | 50 000 | 6 |
| CST | 9.10.2008 | 100 000 | 6 |
| CST | 30.1.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 18.3.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 17.4.2009 | 1 476 830,88 | 6 |
| CST | 22.6.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 20.7.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 28.10.2009 | 2 250 000 | 6 |
| CST | 10.2.2010 | 1 723 169,12 | 6 |
| CST | 12.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 13.10.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 5.11.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 30.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 9.2.2011 | 500 000 | 6 |
| CST | 18.4.2011 | 132 060 | 6 |
| Total | 11 032 060 | |

(25)

Măsura 5 (împrumuturi, scrisoare de confort și subordonarea creanțelor de către NG pentru CST): În perioada 27 august 2008-18 aprilie 2011, GN a acordat întreprinderii CST împrumuturi în valoare totală de 11 032 060 EUR cu o rată a dobânzii de 6 % (37).

37

Tabelul 6

Tabelul 6

Împrumuturi acordate întreprinderii CST de către NG

Împrumuturi acordate întreprinderii CST de către NG

Beneficiar

Data împrumutului

Valoarea (în EUR)

Rata dobânzii (%)

CST

27.8.2008

50 000

6

CST

9.10.2008

100 000

6

CST

30.1.2009

1 000 000

6

CST

18.3.2009

1 000 000

6

CST

17.4.2009

1 476 830,88

6

CST

22.6.2009

1 000 000

6

CST

20.7.2009

1 000 000

6

CST

28.10.2009

2 250 000

6

CST

10.2.2010

1 723 169,12

6

CST

12.10.2010

250 000

6

CST

13.10.2010

150 000

6

CST

5.11.2010

150 000

6

CST

30.10.2010

250 000

6

CST

9.2.2011

500 000

6

CST

18.4.2011

132 060

6

Total

Total

11 032 060

11 032 060

| (26) | Pentru a preveni insolvența CST, la 23 decembrie 2009, NG a furnizat întreprinderii CST o scrisoare de confort („Patronatserklärung”), angajându-se să ia măsurile necesare pentru a preveni insolvența CST până la data de 31 decembrie 2011. Scrisoarea de confort a fost executată. La 13 decembrie 2010, NG a anunțat subordonarea creanțelor sale, în valoare de 10,4 milioane EUR, („Rangrücktritt”) împotriva CST. |
| --- | --- |

(26)

Pentru a preveni insolvența CST, la 23 decembrie 2009, NG a furnizat întreprinderii CST o scrisoare de confort („Patronatserklärung”), angajându-se să ia măsurile necesare pentru a preveni insolvența CST până la data de 31 decembrie 2011. Scrisoarea de confort a fost executată. La 13 decembrie 2010, NG a anunțat subordonarea creanțelor sale, în valoare de 10,4 milioane EUR, („Rangrücktritt”) împotriva CST.

Patronatserklärung

Rangrücktritt

| (27) | Măsura 6 (onorariu pentru servicii plătit întreprinderii IPC de către NG și împrumutul acordat întreprinderii MSR prin intermediul PNG): Între 2006 și 2008, IPC a primit o sumă totală de 640 000 EUR de la NG în schimbul serviciilor prestate de IPC, și anume căutarea de investitori privați. În plus, NG acordat un împrumut de 3 milioane EUR întreprinderii Pinebeck Nürburgring GmbH (denumită în continuare „PNG”) cu o rată a dobânzii de 6 % la 15 octombrie 2008. La 15 octombrie 2008, PNG a utilizat împrumutul respectiv pentru a acorda un împrumut de 3 milioane EUR întreprinderii MSR, cu o rată a dobânzii de 6 %, în timp ce PNG a plătit împrumutul numai până la suma de 2 941 000 EUR (38). Ambele împrumuturi au avut garanții reale în favoarea NG în valoare de 3 milioane EUR. |
| --- | --- |

(27)

Măsura 6 (onorariu pentru servicii plătit întreprinderii IPC de către NG și împrumutul acordat întreprinderii MSR prin intermediul PNG): Între 2006 și 2008, IPC a primit o sumă totală de 640 000 EUR de la NG în schimbul serviciilor prestate de IPC, și anume căutarea de investitori privați. În plus, NG acordat un împrumut de 3 milioane EUR întreprinderii Pinebeck Nürburgring GmbH (denumită în continuare „PNG”) cu o rată a dobânzii de 6 % la 15 octombrie 2008. La 15 octombrie 2008, PNG a utilizat împrumutul respectiv pentru a acorda un împrumut de 3 milioane EUR întreprinderii MSR, cu o rată a dobânzii de 6 %, în timp ce PNG a plătit împrumutul numai până la suma de 2 941 000 EUR (38). Ambele împrumuturi au avut garanții reale în favoarea NG în valoare de 3 milioane EUR.

38

| (28) | Măsura 7 (cesiunea creanțelor MIB în favoarea NG): La 17 aprilie 2009, MIB a cedat întreprinderii NG creanțele sale provenite din împrumuturi acordate CST în valoare de 1 476 830,88 EUR (39). Pentru împrumuturile respective, NG a plătit MIB suma de 1 476 830,88 EUR. Această tranzacție a permis achitarea integrală a creanței MIB de către NG, care a devenit, la rândul său, creditorul întreprinderii CST (40). |
| --- | --- |

(28)

Măsura 7 (cesiunea creanțelor MIB în favoarea NG): La 17 aprilie 2009, MIB a cedat întreprinderii NG creanțele sale provenite din împrumuturi acordate CST în valoare de 1 476 830,88 EUR (39). Pentru împrumuturile respective, NG a plătit MIB suma de 1 476 830,88 EUR. Această tranzacție a permis achitarea integrală a creanței MIB de către NG, care a devenit, la rândul său, creditorul întreprinderii CST (40).

39

40

| (29) | Măsura 8 (împrumutul întreprinderii ISN pentru NG, MSR și CMHN): Pentru a economisi costurile de finanțare și a garanta o finanțare pe termen lung, la 28 iulie 2010 a avut loc o restructurare completă a mecanismelor de finanțare. Datoriile legate de concentrarea lichidităților landului (măsura 3), un împrumut de [...] EUR acordat întreprinderii CMHN de către Bank für Tirol und Vorarlberg AG (41), un împrumut de [...] EUR acordat întreprinderii MSR de către Kreissparkasse Ahrweiler (42) și împrumuturile întreprinderii RIM către MSR, în valoare de 85 512 000 EUR, acordate sub forma aporturilor tacite ale RIM la Mediivest, precum și împrumuturile ulterioare acordate întreprinderii MSR de către Mediinvest (măsura 11) au fost restructurate într-un singur împrumut, în valoare de 325 265 000 EUR acordat întreprinderilor NG, MSR și CMHN de către ISB, în conformitate cu dispozițiile autorităților publice ale landului (43). Restructurarea mecanismelor de finanțare în cauză constituie o măsură separată, suplimentară față de împrumuturile subiacente. Aceasta constituie un nou împrumut în favoarea NG, MSR și CMHN. Împrumutul a fost acordat în patru tranșe: tranșa 1, în valoare de 96 574 200 EUR, a fost acordată NG pentru infrastructură; tranșa 2, în valoare de 113 590 800 EUR, a fost acordată NG pentru alte investiții (44); tranșa 3, în valoare de 92 000 000 EUR, a fost acordată MSR pentru alte investiții; tranșa 4, în valoare de 23 100 000 EUR, a fost acordată CMHN pentru alte investiții. Tranșa 1, care vizează facilitățile circuitului, este scutită de dobândă. Tranșele 2, 3 și 4 se referă la măsurile de promovare a turismului (în ceea ce privește rata dobânzii, a se vedea tabelul 7 de mai jos). În plus, nivelul de garantare a împrumutului ISB sub formă de ipoteci se ridică la suma de 93 658 000 EUR, în timp ce garantarea tranșelor 2, 3 și 4 are prioritate față de garantarea tranșei 1. Tabelul 7 sintetizează condițiile împrumutului ISB și rata dobânzii de bază aplicabilă la acel moment.

  Tabelul 7


  Condițiile de finanțare a împrumutului acordat de ISB










  Tranșa nr. | Beneficiar | Suma plătită (EUR) | Data contractului | Rata dobânzii (45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NG | 96 574 200 | 28.7.2010 | 0 % |
| 2 | NG | 113 590 800 | 28.7.2010 | până la data 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei |
| 3 | MSR | 92 000 000 | 28.7.2010 | până la data de 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei |
| 4 | CMHN | 23 100 000 | 28.7.2010 | până la 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei |

(29)

Măsura 8 (împrumutul întreprinderii ISN pentru NG, MSR și CMHN): Pentru a economisi costurile de finanțare și a garanta o finanțare pe termen lung, la 28 iulie 2010 a avut loc o restructurare completă a mecanismelor de finanțare. Datoriile legate de concentrarea lichidităților landului (măsura 3), un împrumut de [...] EUR acordat întreprinderii CMHN de către Bank für Tirol und Vorarlberg AG (41), un împrumut de [...] EUR acordat întreprinderii MSR de către Kreissparkasse Ahrweiler (42) și împrumuturile întreprinderii RIM către MSR, în valoare de 85 512 000 EUR, acordate sub forma aporturilor tacite ale RIM la Mediivest, precum și împrumuturile ulterioare acordate întreprinderii MSR de către Mediinvest (măsura 11) au fost restructurate într-un singur împrumut, în valoare de 325 265 000 EUR acordat întreprinderilor NG, MSR și CMHN de către ISB, în conformitate cu dispozițiile autorităților publice ale landului (43). Restructurarea mecanismelor de finanțare în cauză constituie o măsură separată, suplimentară față de împrumuturile subiacente. Aceasta constituie un nou împrumut în favoarea NG, MSR și CMHN. Împrumutul a fost acordat în patru tranșe: tranșa 1, în valoare de 96 574 200 EUR, a fost acordată NG pentru infrastructură; tranșa 2, în valoare de 113 590 800 EUR, a fost acordată NG pentru alte investiții (44); tranșa 3, în valoare de 92 000 000 EUR, a fost acordată MSR pentru alte investiții; tranșa 4, în valoare de 23 100 000 EUR, a fost acordată CMHN pentru alte investiții. Tranșa 1, care vizează facilitățile circuitului, este scutită de dobândă. Tranșele 2, 3 și 4 se referă la măsurile de promovare a turismului (în ceea ce privește rata dobânzii, a se vedea tabelul 7 de mai jos). În plus, nivelul de garantare a împrumutului ISB sub formă de ipoteci se ridică la suma de 93 658 000 EUR, în timp ce garantarea tranșelor 2, 3 și 4 are prioritate față de garantarea tranșei 1. Tabelul 7 sintetizează condițiile împrumutului ISB și rata dobânzii de bază aplicabilă la acel moment.

41

42

43

44

Tabelul 7

Tabelul 7

Condițiile de finanțare a împrumutului acordat de ISB

Condițiile de finanțare a împrumutului acordat de ISB

Tranșa nr.

Beneficiar

Suma plătită (EUR)

Data contractului

Rata dobânzii (45)

45

1

NG

96 574 200

28.7.2010

0 %

2

NG

113 590 800

28.7.2010

până la data 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei

3

MSR

92 000 000

28.7.2010

până la data de 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei

4

CMHN

23 100 000

28.7.2010

până la 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

începând cu 1.1.2013: rata de referință a Comisiei

| (30) | Măsura 9 (garanția landului pentru întreprinderea ISB în ceea ce privește măsura 8: împrumutul acordat de ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN): La 28 iulie 2010, landul a oferit ISB o garanție necondiționată și irevocabilă, precum și o declarație de despăgubire (acoperirea datoriilor în proporție de 100 %) pentru îndeplinirea de către NG, MSR și CMHN a tuturor obligațiilor care decurg din împrumutul acordat de ISB (măsura 8). NG, MSR sau CMHN nu au plătit niciun comision pentru garanție. La fel precum în cazul împrumutului acordat de ISB (măsura 8), garanția se referă atât la facilitățile circuitului, cât și la măsurile de promovare a turismului. |
| --- | --- |

(30)

Măsura 9 (garanția landului pentru întreprinderea ISB în ceea ce privește măsura 8: împrumutul acordat de ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN): La 28 iulie 2010, landul a oferit ISB o garanție necondiționată și irevocabilă, precum și o declarație de despăgubire (acoperirea datoriilor în proporție de 100 %) pentru îndeplinirea de către NG, MSR și CMHN a tuturor obligațiilor care decurg din împrumutul acordat de ISB (măsura 8). NG, MSR sau CMHN nu au plătit niciun comision pentru garanție. La fel precum în cazul împrumutului acordat de ISB (măsura 8), garanția se referă atât la facilitățile circuitului, cât și la măsurile de promovare a turismului.

| (31) | Măsura 10 (închirierea comercială a complexului Nürburgring întreprinderii NAG): În cadrul procesului de restructurare din 2010, începând cu 1 mai 2010, întreprinderile NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR și CMHN au închiriat, în baza unui contract de închiriere comercială, circuitul de curse, parcul de agrement și alte facilități, către NAG (47) pentru o perioadă de 20 de ani (48), fără a organiza o procedură deschisă de selecție. Contractul de închiriere se referea la facilități, la exploatarea circuitului și la măsurile de promovare a turismului. Cu toate acestea, organizarea curselor de Formula 1 a făcut obiectul unui contract de concesiune separat (măsura 17) și, prin urmare, a fost exclusă din contractul de închiriere. Chiria minimă anuală a fost stabilită la 0 EUR în perioada 1 mai 2010-30 aprilie 2011, 5 milioane EUR în perioada 1 mai 2011-30 aprilie 2012, 11,5 milioane EUR în cazul în care deficiențele de construcție erau remediate până la 30 aprilie 2012 sau, în caz contrar, 10 milioane EUR în perioada 1 mai 2012-30 aprilie 2013 și 15 milioane EUR începând cu 1 mai 2013 (49). În perioada 1 mai 2010-31 octombrie 2012, NAG a plătit efectiv pentru închiriere [...] EUR (50). Contractul de închiriere a fost reziliat cu efect retroactiv, începând cu 31 octombrie 2012, prin contractul de decontare („Vergleichsvertrag”) încheiat între NG, MSR, CMHN, CST, NBG și lichidator, pe de o parte, și NAG, Mediinvest și alte întreprinderi, pe de altă parte, la 27 noiembrie 2012. |
| --- | --- |

(31)

Măsura 10 (închirierea comercială a complexului Nürburgring întreprinderii NAG): În cadrul procesului de restructurare din 2010, începând cu 1 mai 2010, întreprinderile NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR și CMHN au închiriat, în baza unui contract de închiriere comercială, circuitul de curse, parcul de agrement și alte facilități, către NAG (47) pentru o perioadă de 20 de ani (48), fără a organiza o procedură deschisă de selecție. Contractul de închiriere se referea la facilități, la exploatarea circuitului și la măsurile de promovare a turismului. Cu toate acestea, organizarea curselor de Formula 1 a făcut obiectul unui contract de concesiune separat (măsura 17) și, prin urmare, a fost exclusă din contractul de închiriere. Chiria minimă anuală a fost stabilită la 0 EUR în perioada 1 mai 2010-30 aprilie 2011, 5 milioane EUR în perioada 1 mai 2011-30 aprilie 2012, 11,5 milioane EUR în cazul în care deficiențele de construcție erau remediate până la 30 aprilie 2012 sau, în caz contrar, 10 milioane EUR în perioada 1 mai 2012-30 aprilie 2013 și 15 milioane EUR începând cu 1 mai 2013 (49). În perioada 1 mai 2010-31 octombrie 2012, NAG a plătit efectiv pentru închiriere [...] EUR (50). Contractul de închiriere a fost reziliat cu efect retroactiv, începând cu 31 octombrie 2012, prin contractul de decontare („Vergleichsvertrag”) încheiat între NG, MSR, CMHN, CST, NBG și lichidator, pe de o parte, și NAG, Mediinvest și alte întreprinderi, pe de altă parte, la 27 noiembrie 2012.

46

47

48

49

50

Vergleichsvertrag

| (32) | Măsura 11 (împrumuturi acordate întreprinderii MSR de către RIM prin intermediul Mediinvest și prin intermediul PNG – un singur împrumut în cazul celei din urmă): În perioada 29 mai 2008-7 iulie 2009, RIM a acordat întreprinderii Mediinvest unsprezece împrumuturi în cuantum total de 85 512 000 EUR, sub formă de aporturi tacite („stille Beteiligungen”), pentru a finanța partea a II-a (hoteluri) a proiectului „Nürburgring 2009” (51). În aceeași perioadă, Mediinvest, care acționa ca intermediar între RIM (autoritatea finanțatoare) și MSR (beneficiarul), a utilizat fondurile pentru a oferi împrumuturi întreprinderii MSR cu dobândă sporită (a se vedea mai jos) (52). Aporturile tacite furnizate au constat într-o sumă fixă plus o sumă variabilă de 2 %, care depindea, în principiu, fie de vânzarea acțiunilor MSR deținute de Mediinvest, fie de profitul realizat de Mediinvest în 2009. În plus, s-au oferit garanții reale. Aporturile tacite sunt sintetizate în tabelul 8:

  Tabelul 8


  Aporturile tacite ale RIM la Mediinvest | Data contractului | Suma (EUR) | Rata dobânzii (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29.5.2008 | [...] | [...] |
| 2 | 29.9.2008 | [...] | [...] |
| 3 | 12.11.2008 | [...] | [...] |
| 4 | 22.12.2008 | [...] | [...] |
| 5 | 30.4.2009 | [...] | [...] |
| 6 | 14.5.2009 | [...] | [...] |
| 7 | 26.5.2009 | [...] | [...] |
| 8 | 9.6.2009 | [...] | [...] |
| 9 | 23.6.2009 | [...] | [...] |
| 10 | 30.6.2009 | [...] | [...] |
| 11 | 7.7.2009 | [...] | [...] |
| TOTAL | [...] | |

(32)

Măsura 11 (împrumuturi acordate întreprinderii MSR de către RIM prin intermediul Mediinvest și prin intermediul PNG – un singur împrumut în cazul celei din urmă): În perioada 29 mai 2008-7 iulie 2009, RIM a acordat întreprinderii Mediinvest unsprezece împrumuturi în cuantum total de 85 512 000 EUR, sub formă de aporturi tacite („stille Beteiligungen”), pentru a finanța partea a II-a (hoteluri) a proiectului „Nürburgring 2009” (51). În aceeași perioadă, Mediinvest, care acționa ca intermediar între RIM (autoritatea finanțatoare) și MSR (beneficiarul), a utilizat fondurile pentru a oferi împrumuturi întreprinderii MSR cu dobândă sporită (a se vedea mai jos) (52). Aporturile tacite furnizate au constat într-o sumă fixă plus o sumă variabilă de 2 %, care depindea, în principiu, fie de vânzarea acțiunilor MSR deținute de Mediinvest, fie de profitul realizat de Mediinvest în 2009. În plus, s-au oferit garanții reale. Aporturile tacite sunt sintetizate în tabelul 8:

stille Beteiligungen

51

52

Tabelul 8

Tabelul 8

Aporturile tacite ale RIM la Mediinvest

Aporturile tacite ale RIM la Mediinvest

Data contractului

Suma (EUR)

Rata dobânzii (%)

1

29.5.2008

[...]

[...]

2

29.9.2008

[...]

[...]

3

12.11.2008

[...]

[...]

4

22.12.2008

[...]

[...]

5

30.4.2009

[...]

[...]

6

14.5.2009

[...]

[...]

7

26.5.2009

[...]

[...]

8

9.6.2009

[...]

[...]

9

23.6.2009

[...]

[...]

10

30.6.2009

[...]

[...]

11

7.7.2009

[...]

[...]

TOTAL

TOTAL

[...]

[...]

| (33) | În perioada 27 mai 2008-7 iulie 2009, Mediinvest a oferit întreprinderii MSR 9 împrumuturi în valoare totală de 75 484 000 EUR; acestea aveau o rată a dobânzii de 7 % (sau 5,1 %, antedatată de la 1 noiembrie 2009) și nu s-au furnizat garanții reale. Împrumuturile respective sunt sintetizate în tabelul 9:

  Tabelul 9


  Împrumuturile acordate de Mediinvest întreprinderii MSR | Data contractului | Suma (EUR) | Rata dobânzii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27.5.2008 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 2 | 22.12.2008 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 3 | 30.4.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 4 | 15.5.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an; |
| 5 | 26.5.2009 | [...] | [...] pe an; începând de la 1.11.2009: [...] % pe an |
| 6 | 9.6.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 7 | 23.6.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 8 | 30.6.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| 9 | 7.7.2009 | [...] | [...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an |
| TOTAL | 75 484 000 | |

(33)

În perioada 27 mai 2008-7 iulie 2009, Mediinvest a oferit întreprinderii MSR 9 împrumuturi în valoare totală de 75 484 000 EUR; acestea aveau o rată a dobânzii de 7 % (sau 5,1 %, antedatată de la 1 noiembrie 2009) și nu s-au furnizat garanții reale. Împrumuturile respective sunt sintetizate în tabelul 9:

Tabelul 9

Tabelul 9

Împrumuturile acordate de Mediinvest întreprinderii MSR

Împrumuturile acordate de Mediinvest întreprinderii MSR

Data contractului

Suma (EUR)

Rata dobânzii

1

27.5.2008

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

2

22.12.2008

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

3

30.4.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

4

15.5.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an;

5

26.5.2009

[...]

[...] pe an; începând de la 1.11.2009: [...] % pe an

6

9.6.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

7

23.6.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

8

30.6.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

9

7.7.2009

[...]

[...] pe an; începând cu 1.11.2009: [...] % pe an

TOTAL

TOTAL

75 484 000

75 484 000

| (34) | De asemenea, la 12 noiembrie 2008, Mediinvest a acordat PNG un împrumut în valoare de 10 milioane EUR cu o rată a dobânzii de 6 % (până la 31 decembrie 2009), în timp ce aceasta din urmă a acordat întreprinderii MSR un împrumut de aceeași valoare și cu aceeași rată a dobânzii la aceeași dată. |
| --- | --- |

(34)

De asemenea, la 12 noiembrie 2008, Mediinvest a acordat PNG un împrumut în valoare de 10 milioane EUR cu o rată a dobânzii de 6 % (până la 31 decembrie 2009), în timp ce aceasta din urmă a acordat întreprinderii MSR un împrumut de aceeași valoare și cu aceeași rată a dobânzii la aceeași dată.

| (35) | Măsura 12 (garanția acordată de land întreprinderii ISB cu privire la măsura 11: aporturile tacite ale RIM la Mediinvest): În contextul împrumuturilor acordate întreprinderii RIM de către ISB, care au fost utilizate de către RIM pentru a oferi împrumuturi întreprinderii Mediinvest (măsura 11), landul a furnizat ISB o garanție pentru datorii de până la 140 de milioane EUR (acoperire în proporție de 100 % a pasivului) (53). Nu s-au plătit comisioane de garantare. Comisia consideră că beneficiarul măsurii în cauză a fost MSR, întrucât această întreprindere a beneficiat de măsura 11. |
| --- | --- |

(35)

Măsura 12 (garanția acordată de land întreprinderii ISB cu privire la măsura 11: aporturile tacite ale RIM la Mediinvest): În contextul împrumuturilor acordate întreprinderii RIM de către ISB, care au fost utilizate de către RIM pentru a oferi împrumuturi întreprinderii Mediinvest (măsura 11), landul a furnizat ISB o garanție pentru datorii de până la 140 de milioane EUR (acoperire în proporție de 100 % a pasivului) (53). Nu s-au plătit comisioane de garantare. Comisia consideră că beneficiarul măsurii în cauză a fost MSR, întrucât această întreprindere a beneficiat de măsura 11.

53

| (36) | Măsura 13 (venituri din taxa pe jocurile de noroc, acordate de către land întreprinderii NG): În februarie 2009, a fost adoptat un amendament la Legea privind jocurile de noroc a landului, care permitea transferarea veniturilor provenind dintr-o taxă pe jocuri de noroc către întreprinderea NG. Veniturile rezultate din taxă transferate urmau să fie folosite pentru promovarea turismului. Sumele au fost de 1,6 de milioane EUR la 29 decembrie 2009, 3,2 milioane EUR la 29 octombrie 2010 și 3,2 milioane EUR la 29 martie 2011, și anume 8 milioane EUR în total. |
| --- | --- |

(36)

Măsura 13 (venituri din taxa pe jocurile de noroc, acordate de către land întreprinderii NG): În februarie 2009, a fost adoptat un amendament la Legea privind jocurile de noroc a landului, care permitea transferarea veniturilor provenind dintr-o taxă pe jocuri de noroc către întreprinderea NG. Veniturile rezultate din taxă transferate urmau să fie folosite pentru promovarea turismului. Sumele au fost de 1,6 de milioane EUR la 29 decembrie 2009, 3,2 milioane EUR la 29 octombrie 2010 și 3,2 milioane EUR la 29 martie 2011, și anume 8 milioane EUR în total.

| (37) | Măsura 14 (împrumuturi ale acționarilor, oferite de land întreprinderii NG și subordonarea datoriei pentru proiectul „Nürburgring 2009”): Pentru pregătirea și punerea în aplicare a proiectului „Nürburgring 2009”, NG a primit din partea landului împrumuturi fără dobândă și fără scadență fixă, în valoare de 20 milioane EUR la 21 august 2007, 10 milioane EUR la 22 decembrie 2009, 4,65 milioane EUR la 28 decembrie 2010 și 3,2 milioane EUR la 26 aprilie 2011 (54). În plus, la 9 decembrie 2011, landul a oferit întreprinderii NG un împrumut în valoare de 4,95 milioane EUR. Pe lângă aceasta, la 29 august 2007, landul a declarat subordonarea datoriei („Rangrücktritt”) pentru împrumutul menționat anterior, în valoare de 20 de milioane EUR, pentru a evita insolvența NG, plasându-și creanțele împotriva NG pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva NG. |
| --- | --- |

(37)

Măsura 14 (împrumuturi ale acționarilor, oferite de land întreprinderii NG și subordonarea datoriei pentru proiectul „Nürburgring 2009”): Pentru pregătirea și punerea în aplicare a proiectului „Nürburgring 2009”, NG a primit din partea landului împrumuturi fără dobândă și fără scadență fixă, în valoare de 20 milioane EUR la 21 august 2007, 10 milioane EUR la 22 decembrie 2009, 4,65 milioane EUR la 28 decembrie 2010 și 3,2 milioane EUR la 26 aprilie 2011 (54). În plus, la 9 decembrie 2011, landul a oferit întreprinderii NG un împrumut în valoare de 4,95 milioane EUR. Pe lângă aceasta, la 29 august 2007, landul a declarat subordonarea datoriei („Rangrücktritt”) pentru împrumutul menționat anterior, în valoare de 20 de milioane EUR, pentru a evita insolvența NG, plasându-și creanțele împotriva NG pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva NG.

54

| (38) | Măsura 15 (transferul acțiunilor MSR de la Mediinvest și Geisler & Trimmel la NG și de la Weber la RIM): Conform acordului de cumpărare de acțiuni din 25 martie 2010, acțiunile MSR deținute de Mediinvest (49,5 %) și de Geisler & Trimmel (33,8 %) au fost transferate întreprinderii NG, care deținea deja 10 % din acțiuni. Acțiunile MSR deținute de Weber (6,7 %) au fost transferate întreprinderii RIM prin același acord. Prețul de achiziție a fost de 1 EUR pe tranzacție (și anume, 3 EUR în total) (55). |
| --- | --- |

(38)

Măsura 15 (transferul acțiunilor MSR de la Mediinvest și Geisler & Trimmel la NG și de la Weber la RIM): Conform acordului de cumpărare de acțiuni din 25 martie 2010, acțiunile MSR deținute de Mediinvest (49,5 %) și de Geisler & Trimmel (33,8 %) au fost transferate întreprinderii NG, care deținea deja 10 % din acțiuni. Acțiunile MSR deținute de Weber (6,7 %) au fost transferate întreprinderii RIM prin același acord. Prețul de achiziție a fost de 1 EUR pe tranzacție (și anume, 3 EUR în total) (55).

55

| (39) | Măsura 16 (împrumut al acționarilor și grant acordat de către land întreprinderii NG pentru cursele de Formula 1): În plus, la 11 ianuarie 2011, landul a acordat întreprinderii NG un împrumut fără dobândă și fără scadență fixă în valoare de 40 405 000 EUR pentru compensarea datoriilor legate de Formula 1 în contextul concentrării lichidităților. Pe lângă aceasta, în iulie 2011, landul a oferit NG un grant în valoare de 13,5 milioane EUR pentru organizarea curselor de Formula 1 în 2011. |
| --- | --- |

(39)

Măsura 16 (împrumut al acționarilor și grant acordat de către land întreprinderii NG pentru cursele de Formula 1): În plus, la 11 ianuarie 2011, landul a acordat întreprinderii NG un împrumut fără dobândă și fără scadență fixă în valoare de 40 405 000 EUR pentru compensarea datoriilor legate de Formula 1 în contextul concentrării lichidităților. Pe lângă aceasta, în iulie 2011, landul a oferit NG un grant în valoare de 13,5 milioane EUR pentru organizarea curselor de Formula 1 în 2011.

| (40) | Măsura 17 (concesionarea organizării curselor de Formula 1): La 13 decembrie 2010, NG și NAG au încheiat un contract de concesionare a organizării curselor de Formula 1 (56). Prin contractul de concesionare, NG solicita întreprinderii NAG să organizeze cursele de Formula 1 și se angaja să îi ofere o remunerație (57). Potrivit Germaniei, în temeiul contractului respectiv, NAG trebuia să primească mijloace financiare care nu aveau să fie luate în considerare pentru calcularea chiriei în temeiul contractului de închiriere comercială încheiat între NG și NAG, dar nu s-au efectuat plăți în mod efectiv între NG și NAG. Pe baza contractului de decontare încheiat între NG, MSR, CMHN, CST, NBG și lichidatori, pe de o parte, și NAG, Mediinvest și alte întreprinderi, pe de altă parte, la 27 noiembrie 2012, concesiunea a încetat. |
| --- | --- |

(40)

Măsura 17 (concesionarea organizării curselor de Formula 1): La 13 decembrie 2010, NG și NAG au încheiat un contract de concesionare a organizării curselor de Formula 1 (56). Prin contractul de concesionare, NG solicita întreprinderii NAG să organizeze cursele de Formula 1 și se angaja să îi ofere o remunerație (57). Potrivit Germaniei, în temeiul contractului respectiv, NAG trebuia să primească mijloace financiare care nu aveau să fie luate în considerare pentru calcularea chiriei în temeiul contractului de închiriere comercială încheiat între NG și NAG, dar nu s-au efectuat plăți în mod efectiv între NG și NAG. Pe baza contractului de decontare încheiat între NG, MSR, CMHN, CST, NBG și lichidatori, pe de o parte, și NAG, Mediinvest și alte întreprinderi, pe de altă parte, la 27 noiembrie 2012, concesiunea a încetat.

56

57

(b)   Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012

Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012

| (41) | Măsura 18 (acordul ISB privind reeșalonarea plăților dobânzii în favoarea NG, MSR și CMHN): La 15 mai 2012, ISB a amânat plata dobânzilor exigibile la 30 aprilie 2012 până la data de 15 noiembrie 2012; cuantumul acestora se ridica la 2,98 milioane EUR (s-a amânat, de asemenea, o plată de 48 913,78 EUR, reprezentând o parte a împrumutului care nu a fost cheltuită). Pentru sumele reeșalonate s-a perceput o dobândă de 8,17 % pe an. Distribuția exactă între diferitele întreprinderi a sumelor corespunzătoare dobânzilor a căror plată a fost amânată este următoarea: 1,473 milioane EUR pentru GN, 1,205 milioane EUR pentru MRS și 303 000 EUR pentru CMHN. |
| --- | --- |

(41)

Măsura 18 (acordul ISB privind reeșalonarea plăților dobânzii în favoarea NG, MSR și CMHN): La 15 mai 2012, ISB a amânat plata dobânzilor exigibile la 30 aprilie 2012 până la data de 15 noiembrie 2012; cuantumul acestora se ridica la 2,98 milioane EUR (s-a amânat, de asemenea, o plată de 48 913,78 EUR, reprezentând o parte a împrumutului care nu a fost cheltuită). Pentru sumele reeșalonate s-a perceput o dobândă de 8,17 % pe an. Distribuția exactă între diferitele întreprinderi a sumelor corespunzătoare dobânzilor a căror plată a fost amânată este următoarea: 1,473 milioane EUR pentru GN, 1,205 milioane EUR pentru MRS și 303 000 EUR pentru CMHN.

| (42) | Măsura 19 (subordonarea datoriei și garanția): La 15 mai 2012, landul a declarat subordonarea datoriei pentru împrumuturile în valoare de până la 254 de milioane EUR acordate de către ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN, ca parte a împrumutului de 325 265 000 EUR (măsura 8). În plus, în ceea ce privește restituirea împrumuturilor respective începând din 2014, în cazul în care NG, MSR și CMHN nu vor putea plăti, landul a declarat, la 15 mai 2012, că întreprinderile respective vor fi scutite de obligația lor de plată și ca landul va onora garanția acordată anterior întreprinderii ISB (măsura 9). |
| --- | --- |

(42)

Măsura 19 (subordonarea datoriei și garanția): La 15 mai 2012, landul a declarat subordonarea datoriei pentru împrumuturile în valoare de până la 254 de milioane EUR acordate de către ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN, ca parte a împrumutului de 325 265 000 EUR (măsura 8). În plus, în ceea ce privește restituirea împrumuturilor respective începând din 2014, în cazul în care NG, MSR și CMHN nu vor putea plăti, landul a declarat, la 15 mai 2012, că întreprinderile respective vor fi scutite de obligația lor de plată și ca landul va onora garanția acordată anterior întreprinderii ISB (măsura 9).

2.4.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA ȘI EXTINDEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (43) | În decizia din 21 martie 2012 și în decizia din 7 august 2012, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că toate cele nouăsprezece măsuri pot fi calificate drept ajutor de stat și și-a exprimat îndoielile în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu TFUE. |
| --- | --- |

(43)

În decizia din 21 martie 2012 și în decizia din 7 august 2012, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că toate cele nouăsprezece măsuri pot fi calificate drept ajutor de stat și și-a exprimat îndoielile în ceea ce privește compatibilitatea acestora cu TFUE.

2.5.   PROCESUL DE LICITAȚIE ȘI VÂNZAREA ACTIVELOR

| (44) | Procedura de licitație a fost anunțată la 14 mai 2013 printr-un comunicat de presă emis de către lichidator. Invitația de participare la procedura de ofertare a fost publicată de către KPMG în Financial Times, Handelsblatt și pe site-ul internet al Nürburgring la 15 mai 2013. Procesul a implicat contactarea a aproximativ 300 de investitori, activitate efectuată de către KPMG în numele vânzătorilor. În cadrul procesului de licitație, părțile interesate au fost invitate să își exprime interesul (aproximativ 70 de entități și-au exprimat interesul) și, după ce li s-au furnizat diferite documente privind Nürburgring, acestea au fost invitate să depună o ofertă indicativă până la data de 26 septembrie 2013. Prin scrisoarea din 19 iulie 2013, vânzătorii au informat toți investitorii interesați că:
  „Toate părțile care intenționează să participe la următoarea etapă a procesului sunt invitate să depună o ofertă indicativă până la data de


  12 septembrie 2013, ora 17:00 (CET).

  Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea”
   (58). Termenul menționat anterior pentru prezentarea ofertelor indicative, și anume 12 septembrie 2013, a fost prelungit până la 26 septembrie 2013 prin scrisoarea din 12 septembrie 2013, care precizează următoarele:
  „Vânzătorii au decis să prelungească termenul limită pentru prezentarea ofertelor orientative cu scopul de a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor furnizate. Termenul limită reactualizat este data de


  26 septembrie 2013, ora 17:00 CET.

  Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea” (59). Prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, termenul limită de depunere a ofertelor de confirmare a fost amânat de către vânzători de la 11 decembrie 2013 la 17 februarie 2014, cu următoarele mențiuni:
  „Pentru a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor informative furnizate și să prezinte o ofertă finală care reflectă pe deplin valoarea potențialului Nürburgring, termenul limită se modifică de la 11 decembrie 2013, ora 17:00 CET la


  17 februarie 2014, ora 17:00 CET.

  Din motive de claritate, ofertele depuse după acest termen vor fi luate în considerare, de asemenea, cu condiția ca termenii ofertei să corespundă etapelor ulterioare ale procesului. Eventualele prejudicii cauzate de întârziere nu vor fi compensate și vor trebui să fie pe deplin suportate de către investitor. Vă aducem la cunoștință că vânzătorii pot selecta părțile care se califică pentru participarea la următoarele etape imediat după încheierea termenului actualizat” (60). |
| --- | --- |

(44)

Procedura de licitație a fost anunțată la 14 mai 2013 printr-un comunicat de presă emis de către lichidator. Invitația de participare la procedura de ofertare a fost publicată de către KPMG în Financial Times, Handelsblatt și pe site-ul internet al Nürburgring la 15 mai 2013. Procesul a implicat contactarea a aproximativ 300 de investitori, activitate efectuată de către KPMG în numele vânzătorilor. În cadrul procesului de licitație, părțile interesate au fost invitate să își exprime interesul (aproximativ 70 de entități și-au exprimat interesul) și, după ce li s-au furnizat diferite documente privind Nürburgring, acestea au fost invitate să depună o ofertă indicativă până la data de 26 septembrie 2013. Prin scrisoarea din 19 iulie 2013, vânzătorii au informat toți investitorii interesați că:
  „Toate părțile care intenționează să participe la următoarea etapă a procesului sunt invitate să depună o ofertă indicativă până la data de


  12 septembrie 2013, ora 17:00 (CET).

  Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea”
   (58). Termenul menționat anterior pentru prezentarea ofertelor indicative, și anume 12 septembrie 2013, a fost prelungit până la 26 septembrie 2013 prin scrisoarea din 12 septembrie 2013, care precizează următoarele:
  „Vânzătorii au decis să prelungească termenul limită pentru prezentarea ofertelor orientative cu scopul de a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor furnizate. Termenul limită reactualizat este data de


  26 septembrie 2013, ora 17:00 CET.

  Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea” (59). Prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, termenul limită de depunere a ofertelor de confirmare a fost amânat de către vânzători de la 11 decembrie 2013 la 17 februarie 2014, cu următoarele mențiuni:
  „Pentru a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor informative furnizate și să prezinte o ofertă finală care reflectă pe deplin valoarea potențialului Nürburgring, termenul limită se modifică de la 11 decembrie 2013, ora 17:00 CET la


  17 februarie 2014, ora 17:00 CET.

  Din motive de claritate, ofertele depuse după acest termen vor fi luate în considerare, de asemenea, cu condiția ca termenii ofertei să corespundă etapelor ulterioare ale procesului. Eventualele prejudicii cauzate de întârziere nu vor fi compensate și vor trebui să fie pe deplin suportate de către investitor. Vă aducem la cunoștință că vânzătorii pot selecta părțile care se califică pentru participarea la următoarele etape imediat după încheierea termenului actualizat” (60).

Financial Times

Handelsblatt

„Toate părțile care intenționează să participe la următoarea etapă a procesului sunt invitate să depună o ofertă indicativă până la data de

12 septembrie 2013, ora 17:00 (CET).

Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea”

58

„Vânzătorii au decis să prelungească termenul limită pentru prezentarea ofertelor orientative cu scopul de a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor furnizate. Termenul limită reactualizat este data de

26 septembrie 2013, ora 17:00 CET.

Ofertele depuse după expirarea termenului stabilit vor fi luate în considerare, de asemenea

59

„Pentru a permite potențialilor investitori să își finalizeze analiza asupra materialelor informative furnizate și să prezinte o ofertă finală care reflectă pe deplin valoarea potențialului Nürburgring, termenul limită se modifică de la 11 decembrie 2013, ora 17:00 CET la

17 februarie 2014, ora 17:00 CET.

Din motive de claritate, ofertele depuse după acest termen vor fi luate în considerare, de asemenea, cu condiția ca termenii ofertei să corespundă etapelor ulterioare ale procesului. Eventualele prejudicii cauzate de întârziere nu vor fi compensate și vor trebui să fie pe deplin suportate de către investitor. Vă aducem la cunoștință că vânzătorii pot selecta părțile care se califică pentru participarea la următoarele etape imediat după încheierea termenului actualizat

60

| (45) | Lichidatorii au stabilit și au pus în aplicare următoarea structură a vânzărilor pentru vânzarea activelor întreprinderilor GN, MSR și CMHN. |
| --- | --- |

(45)

Lichidatorii au stabilit și au pus în aplicare următoarea structură a vânzărilor pentru vânzarea activelor întreprinderilor GN, MSR și CMHN.

| (46) | Pentru procedura de licitație, activele NG, MSR și CMHN au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale (61). Conform cererii publicate de exprimare a interesului:
  „Vânzătorii intenționează să vândă activele către unul sau mai mulți investitori («proiectul RING»). Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze toate activele, anumite grupuri de active («grupuri de active propuse») sau active individuale. Grupurile de active propuse au fost create pe baza separabilității activelor și a costurilor aferente. Se intenționează ca tranzacția să fie structurată ca o vânzare de active. Toate datoriile terților și toate datoriile legate de finanțare vor rămâne în sarcina entităților juridice insolvabile, permițându-se astfel un nou început, cu un bilanț curat”
   (62). De asemenea, în conformitate cu scrisoarea trimisă investitorilor interesați la 19 iulie 2013: „Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze activele vânzătorilor fie integral, fie pe grupuri de active («grupuri de active propuse»), fie ca active individuale. Grupurile de active propuse au fost stabilite pe baza separabilității activelor Nürburgring și a costurilor aferente” (63). |
| --- | --- |

(46)

Pentru procedura de licitație, activele NG, MSR și CMHN au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale (61). Conform cererii publicate de exprimare a interesului:
  „Vânzătorii intenționează să vândă activele către unul sau mai mulți investitori («proiectul RING»). Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze toate activele, anumite grupuri de active («grupuri de active propuse») sau active individuale. Grupurile de active propuse au fost create pe baza separabilității activelor și a costurilor aferente. Se intenționează ca tranzacția să fie structurată ca o vânzare de active. Toate datoriile terților și toate datoriile legate de finanțare vor rămâne în sarcina entităților juridice insolvabile, permițându-se astfel un nou început, cu un bilanț curat”
   (62). De asemenea, în conformitate cu scrisoarea trimisă investitorilor interesați la 19 iulie 2013: „Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze activele vânzătorilor fie integral, fie pe grupuri de active («grupuri de active propuse»), fie ca active individuale. Grupurile de active propuse au fost stabilite pe baza separabilității activelor Nürburgring și a costurilor aferente” (63).

61

„Vânzătorii intenționează să vândă activele către unul sau mai mulți investitori («proiectul RING»). Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze toate activele, anumite grupuri de active («grupuri de active propuse») sau active individuale. Grupurile de active propuse au fost create pe baza separabilității activelor și a costurilor aferente. Se intenționează ca tranzacția să fie structurată ca o vânzare de active. Toate datoriile terților și toate datoriile legate de finanțare vor rămâne în sarcina entităților juridice insolvabile, permițându-se astfel un nou început, cu un bilanț curat”

62

Investitorii vor avea posibilitatea să achiziționeze activele vânzătorilor fie integral, fie pe grupuri de active («grupuri de active propuse»), fie ca active individuale. Grupurile de active propuse au fost stabilite pe baza separabilității activelor Nürburgring și a costurilor aferente

63

| (47) | Lichidatorii nu au stabilit nicio condiție în ceea ce privește utilizarea viitoare a activelor. Orice restricții de utilizare rezultă din legislația națională existentă în domeniul construcțiilor și al mediului și din accesul public la Nürburgring, garantat prin legea relevantă a landului. |
| --- | --- |

(47)

Lichidatorii nu au stabilit nicio condiție în ceea ce privește utilizarea viitoare a activelor. Orice restricții de utilizare rezultă din legislația națională existentă în domeniul construcțiilor și al mediului și din accesul public la Nürburgring, garantat prin legea relevantă a landului.

| (48) | Conform criteriilor de selecție ale licitației, astfel cum au fost definite în scrisorile trimise investitorilor interesați la 19 iulie 2013 și 17 octombrie 2013, investitorii vor fi selectați pe baza următoarelor aspecte: (a) maximizarea încasărilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției (64). Criteriile au fost descrise în detaliu după cum urmează: „Valoarea activelor care fac obiectul ofertei respective; eventuale implicații în ceea ce privește valoarea activelor care nu sunt incluse în oferta respectivă, dacă este cazul; costurile pentru separarea suplimentară a activelor care fac obiectul ofertei respective, dacă este cazul; costurile pentru îndeplinirea prezumțiilor și a condițiilor esențiale ale ofertei respective; Probabilitatea finalizării”. S-a explicat în continuare că: „probabilitate finalizării va fi evaluată prin luarea în considerare a următoarelor aspecte: (i) cerințele neîndeplinite în materie de obligații de diligență; (ii) securitatea finanțării tranzacției, susținută prin confirmarea partenerilor finanțatori; (iii) măsurile necesare pentru autorizarea reglementară, (iv) măsurile interne de aprobare necesare până la finalizarea tranzacției; și (v) motivul strategic al achiziției sau planuri de viitor pentru activele NG, MSR și CMHN și probabilitatea realizării acestora”. Se menționează faptul că aspectele legate de mediu nu au făcut parte din criteriile de selectare a ofertei finale. |
| --- | --- |

(48)

Conform criteriilor de selecție ale licitației, astfel cum au fost definite în scrisorile trimise investitorilor interesați la 19 iulie 2013 și 17 octombrie 2013, investitorii vor fi selectați pe baza următoarelor aspecte: (a) maximizarea încasărilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției (64). Criteriile au fost descrise în detaliu după cum urmează: „Valoarea activelor care fac obiectul ofertei respective; eventuale implicații în ceea ce privește valoarea activelor care nu sunt incluse în oferta respectivă, dacă este cazul; costurile pentru separarea suplimentară a activelor care fac obiectul ofertei respective, dacă este cazul; costurile pentru îndeplinirea prezumțiilor și a condițiilor esențiale ale ofertei respective; Probabilitatea finalizării”. S-a explicat în continuare că: „probabilitate finalizării va fi evaluată prin luarea în considerare a următoarelor aspecte: (i) cerințele neîndeplinite în materie de obligații de diligență; (ii) securitatea finanțării tranzacției, susținută prin confirmarea partenerilor finanțatori; (iii) măsurile necesare pentru autorizarea reglementară, (iv) măsurile interne de aprobare necesare până la finalizarea tranzacției; și (v) motivul strategic al achiziției sau planuri de viitor pentru activele NG, MSR și CMHN și probabilitatea realizării acestora”. Se menționează faptul că aspectele legate de mediu nu au făcut parte din criteriile de selectare a ofertei finale.

64

Valoarea activelor care fac obiectul ofertei respective; eventuale implicații în ceea ce privește valoarea activelor care nu sunt incluse în oferta respectivă, dacă este cazul; costurile pentru separarea suplimentară a activelor care fac obiectul ofertei respective, dacă este cazul; costurile pentru îndeplinirea prezumțiilor și a condițiilor esențiale ale ofertei respective; Probabilitatea finalizării

probabilitate finalizării va fi evaluată prin luarea în considerare a următoarelor aspecte: (i) cerințele neîndeplinite în materie de obligații de diligență; (ii) securitatea finanțării tranzacției, susținută prin confirmarea partenerilor finanțatori; (iii) măsurile necesare pentru autorizarea reglementară, (iv) măsurile interne de aprobare necesare până la finalizarea tranzacției; și (v) motivul strategic al achiziției sau planuri de viitor pentru activele NG, MSR și CMHN și probabilitatea realizării acestora

| (49) | Prin scrisorile din 17 octombrie 2013 și 17 decembrie 2013, ofertanții care au prezentat oferte eligibile au fost informați cu privire la următoarele aspecte: (a) ofertele indicative sau, respectiv, finale vor fi luate în considerare chiar dacă sunt depuse după expirarea termenelor stabilite, cu condiția ca termenii ofertelor să fie eligibili pentru etapele ulterioare; (b) dezavantajele care decurg din depunea cu întârziere a ofertei vor fi suportate integral de către ofertantul în cauză; și (c) vânzătorii ar putea alege ofertanții eligibili la scurt timp după expirarea termenului limită. Potrivit lichidatorilor, ofertanții au fost informați de către vânzători că au posibilitatea să-și îmbunătățească oferta sau să depună o nouă ofertă în perioada cuprinsă între data limită și încheierea contractului de vânzare-cumpărare. |
| --- | --- |

(49)

Prin scrisorile din 17 octombrie 2013 și 17 decembrie 2013, ofertanții care au prezentat oferte eligibile au fost informați cu privire la următoarele aspecte: (a) ofertele indicative sau, respectiv, finale vor fi luate în considerare chiar dacă sunt depuse după expirarea termenelor stabilite, cu condiția ca termenii ofertelor să fie eligibili pentru etapele ulterioare; (b) dezavantajele care decurg din depunea cu întârziere a ofertei vor fi suportate integral de către ofertantul în cauză; și (c) vânzătorii ar putea alege ofertanții eligibili la scurt timp după expirarea termenului limită. Potrivit lichidatorilor, ofertanții au fost informați de către vânzători că au posibilitatea să-și îmbunătățească oferta sau să depună o nouă ofertă în perioada cuprinsă între data limită și încheierea contractului de vânzare-cumpărare.

| (50) | Un număr de 24 de candidați (65) au trimis oferte indicative până la începutul lunii februarie 2014. Dintre aceștia, 18 candidați au fost admiși în etapa privind obligațiile de diligență (66) și 13 ofertanți au prezentat oferte de confirmare pentru toate activele, anumite grupuri de active sau active individuale, inclusiv oferte pentru toate activele din partea a patru ofertanți: 1. Capricorn Automotive GmbH și Capricorn Holding GmbH (denumite în continuare „Capricorn”); 2. [ofertantul 2]; 3. [ofertantul 3]; 4. [ofertantul 4]. Ofertele au fost analizate pe baza următoarelor criterii: (a) maximizarea încasărilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției (67). Ofertele care îndeplineau aceste criterii au fost analizate în etapa finală a evaluării; acestea erau oferte pentru toate grupurile de active. Dintre ofertanți, Capricorn și [ofertantul 2] au prezentat confirmări ale accesului acestora la fondurile necesare pentru achiziție: la 7 martie 2014, [ofertantul 2] a prezentat o scrisoare cu caracter obligatoriu din data de 24 februarie 2014 prin care informa întreprinderea KPMG cu privire la capacitățile sale financiare; la 11 martie 2014, Capricorn a prezentat vânzătorilor o scrisoare cu caracter obligatoriu din partea [...] din data de 10 martie 2014, adresată întreprinderii Capricorn, prin care o informa pe aceasta din urmă că [...] este dispusă să subscrie un împrumut de [41-49] milioane EUR pentru Capricorn în vederea achiziționării activelor în cauză. Pe baza ofertelor respective, contractele au fost negociate în paralel și au fost încheiate la notariat cu [ofertantul 2] la 7 martie 2014 și cu Capricorn la 10 martie 2014. |
| --- | --- |

(50)

Un număr de 24 de candidați (65) au trimis oferte indicative până la începutul lunii februarie 2014. Dintre aceștia, 18 candidați au fost admiși în etapa privind obligațiile de diligență (66) și 13 ofertanți au prezentat oferte de confirmare pentru toate activele, anumite grupuri de active sau active individuale, inclusiv oferte pentru toate activele din partea a patru ofertanți: 1. Capricorn Automotive GmbH și Capricorn Holding GmbH (denumite în continuare „Capricorn”); 2. [ofertantul 2]; 3. [ofertantul 3]; 4. [ofertantul 4]. Ofertele au fost analizate pe baza următoarelor criterii: (a) maximizarea încasărilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției (67). Ofertele care îndeplineau aceste criterii au fost analizate în etapa finală a evaluării; acestea erau oferte pentru toate grupurile de active. Dintre ofertanți, Capricorn și [ofertantul 2] au prezentat confirmări ale accesului acestora la fondurile necesare pentru achiziție: la 7 martie 2014, [ofertantul 2] a prezentat o scrisoare cu caracter obligatoriu din data de 24 februarie 2014 prin care informa întreprinderea KPMG cu privire la capacitățile sale financiare; la 11 martie 2014, Capricorn a prezentat vânzătorilor o scrisoare cu caracter obligatoriu din partea [...] din data de 10 martie 2014, adresată întreprinderii Capricorn, prin care o informa pe aceasta din urmă că [...] este dispusă să subscrie un împrumut de [41-49] milioane EUR pentru Capricorn în vederea achiziționării activelor în cauză. Pe baza ofertelor respective, contractele au fost negociate în paralel și au fost încheiate la notariat cu [ofertantul 2] la 7 martie 2014 și cu Capricorn la 10 martie 2014.

65

66

67

| (51) | La 11 martie 2014, Comitetul creditorilor întreprinderilor aflate în insolvență a aprobat vânzarea către Capricorn (în mod specific către capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH), aceasta fiind cea mai mare ofertă care includea o dovadă de finanțare. În special, oferta întreprinderii Capricorn avea o valoare de 77 de milioane EUR, în timp ce oferta [ofertantului 2] avea o valoare de [47-52] milioane EUR. Contractul de vânzare-cumpărare încheiat cu întreprinderea Capricorn a fost semnat de NG, MSR și CMHN la 11 martie 2014 și de lichidator la 13 martie 2014 (68). |
| --- | --- |

(51)

La 11 martie 2014, Comitetul creditorilor întreprinderilor aflate în insolvență a aprobat vânzarea către Capricorn (în mod specific către capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH), aceasta fiind cea mai mare ofertă care includea o dovadă de finanțare. În special, oferta întreprinderii Capricorn avea o valoare de 77 de milioane EUR, în timp ce oferta [ofertantului 2] avea o valoare de [47-52] milioane EUR. Contractul de vânzare-cumpărare încheiat cu întreprinderea Capricorn a fost semnat de NG, MSR și CMHN la 11 martie 2014 și de lichidator la 13 martie 2014 (68).

68

| (52) | În urma procedurii de licitație descrise anterior, activele întreprinderilor NG, MSR și CMHN (toate activele corporale și necorporale, incluzând toate terenurile, clădirile, mărcile comerciale și drepturile asupra domeniilor internet), dar nu și pasivele și activele financiare, au fost cumpărate de Capricorn. Acționarii grupului Capricorn sunt capricorn HOLDING GmbH (69), care deține 67 % din acțiuni și GetSpeed GmbH & Co KG (70), care deține 33 % din acțiuni. |
| --- | --- |

(52)

În urma procedurii de licitație descrise anterior, activele întreprinderilor NG, MSR și CMHN (toate activele corporale și necorporale, incluzând toate terenurile, clădirile, mărcile comerciale și drepturile asupra domeniilor internet), dar nu și pasivele și activele financiare, au fost cumpărate de Capricorn. Acționarii grupului Capricorn sunt capricorn HOLDING GmbH (69), care deține 67 % din acțiuni și GetSpeed GmbH & Co KG (70), care deține 33 % din acțiuni.

69

70

| (53) | Transferul contractelor de muncă asociate cu grupurile de active care fac obiectul licitației se realizează în conformitate cu legislația germană (71) și cu jurisprudența instanțelor germane de dreptul muncii (72), care prevăd că angajații sunt transferați în mod automat cumpărătorului activelor, însă, în cazul insolvenței, cumpărătorul poate solicita lichidatorului să rezilieze contractele de muncă. În cazul de față, contractul de vânzare-cumpărare prevede că NBG (operatorul actual al complexului Nürburgring) urma să rezilieze contractele de muncă în 2014, la cererea întreprinderii Capricorn. Într-adevăr, aceasta a ajuns la concluzia că, pentru ca activele achiziționate să poată fi exploatate în mod viabil din punct de vedere economic, ar avea nevoie de 253 din totalul de 297 de angajați (la începutul lui 2014), și, prin urmare, a solicitat întreprinderii NBG să rezilieze contractele de muncă a 44 de angajați. Astfel, 85 % din personalul total al întreprinderilor insolvabile va fi transferat întreprinderii Capricorn la 1 ianuarie 2015 (data la care aceasta va începe să exploateze activele achiziționate). |
| --- | --- |

(53)

Transferul contractelor de muncă asociate cu grupurile de active care fac obiectul licitației se realizează în conformitate cu legislația germană (71) și cu jurisprudența instanțelor germane de dreptul muncii (72), care prevăd că angajații sunt transferați în mod automat cumpărătorului activelor, însă, în cazul insolvenței, cumpărătorul poate solicita lichidatorului să rezilieze contractele de muncă. În cazul de față, contractul de vânzare-cumpărare prevede că NBG (operatorul actual al complexului Nürburgring) urma să rezilieze contractele de muncă în 2014, la cererea întreprinderii Capricorn. Într-adevăr, aceasta a ajuns la concluzia că, pentru ca activele achiziționate să poată fi exploatate în mod viabil din punct de vedere economic, ar avea nevoie de 253 din totalul de 297 de angajați (la începutul lui 2014), și, prin urmare, a solicitat întreprinderii NBG să rezilieze contractele de muncă a 44 de angajați. Astfel, 85 % din personalul total al întreprinderilor insolvabile va fi transferat întreprinderii Capricorn la 1 ianuarie 2015 (data la care aceasta va începe să exploateze activele achiziționate).

71

72

| (54) | Părțile la contractul de vânzare-cumpărare sunt obligate să îl pună în aplicare numai dacă există o decizie a Comisiei care declară că nici cumpărătorul, nici societatea operațională nu sunt beneficiari ai ajutorului aflat în curs de evaluare și care face obiectul recuperării, și: (a) fie termenul de introducere a unei căi de atac împotriva deciziei Comisiei a expirat fără ca aceasta să fie contestată; fie (b) în cazul în care a fost introdusă o cale de atac, s-a pronunțat o hotărâre judecătorească fără drept de apel care confirmă decizia Comisiei. Această condiție era menită să acopere discrepanța dintre prețul activelor, în cuantum de 77 de milioane EUR, și riscul financiar care rezultă din acestea, legat de răspunderea posibilă pentru recuperarea unui ajutor de stat în valoare de 456 de milioane EUR, în temeiul deciziilor Comisiei din 21 mai 2012 și din 7 august 2012 de deschidere și, respectiv, de extindere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(54)

Părțile la contractul de vânzare-cumpărare sunt obligate să îl pună în aplicare numai dacă există o decizie a Comisiei care declară că nici cumpărătorul, nici societatea operațională nu sunt beneficiari ai ajutorului aflat în curs de evaluare și care face obiectul recuperării, și: (a) fie termenul de introducere a unei căi de atac împotriva deciziei Comisiei a expirat fără ca aceasta să fie contestată; fie (b) în cazul în care a fost introdusă o cale de atac, s-a pronunțat o hotărâre judecătorească fără drept de apel care confirmă decizia Comisiei. Această condiție era menită să acopere discrepanța dintre prețul activelor, în cuantum de 77 de milioane EUR, și riscul financiar care rezultă din acestea, legat de răspunderea posibilă pentru recuperarea unui ajutor de stat în valoare de 456 de milioane EUR, în temeiul deciziilor Comisiei din 21 mai 2012 și din 7 august 2012 de deschidere și, respectiv, de extindere a procedurii oficiale de investigare.

| (55) | În sezonul 2014, activitatea va fi condusă de NBG. Ulterior, se prevede lichidarea întreprinderii NGB. Fluxul de numerar al NBG pentru 2014 (6 milioane EUR) este încasat de către vânzător. Acesta reprezintă, sub forma unui comision imediat, o parte din prețul de vânzare, cu scopul de a facilita gestionarea contractului. În ceea ce privește beneficiarii NG, MSR și CMHN, în contextul procedurii lor de insolvență, aceștia au încetat definitiv orice activități și nu angajează personal. În același timp, lichidatorii au fost însărcinați cu procedurile judiciare desfășurate în temeiul legislației germane în materie de faliment, care vizează soluționarea tuturor creanțelor și obligațiilor întreprinderilor în cadrul procedurilor de insolvență. După soluționarea creanțelor și obligațiilor și după ce instanța competentă în materie de insolvență aprobă lichidarea finală, întreprinderile pot fi radiate din Registrul Comerțului. |
| --- | --- |

(55)

În sezonul 2014, activitatea va fi condusă de NBG. Ulterior, se prevede lichidarea întreprinderii NGB. Fluxul de numerar al NBG pentru 2014 (6 milioane EUR) este încasat de către vânzător. Acesta reprezintă, sub forma unui comision imediat, o parte din prețul de vânzare, cu scopul de a facilita gestionarea contractului. În ceea ce privește beneficiarii NG, MSR și CMHN, în contextul procedurii lor de insolvență, aceștia au încetat definitiv orice activități și nu angajează personal. În același timp, lichidatorii au fost însărcinați cu procedurile judiciare desfășurate în temeiul legislației germane în materie de faliment, care vizează soluționarea tuturor creanțelor și obligațiilor întreprinderilor în cadrul procedurilor de insolvență. După soluționarea creanțelor și obligațiilor și după ce instanța competentă în materie de insolvență aprobă lichidarea finală, întreprinderile pot fi radiate din Registrul Comerțului.

| (56) | Pentru a desfășura activitatea în sezonul 2015, cumpărătorul (grupul Capricorn) va înființa societatea operațională Capricorn Nürburgring GmbH (denumită în continuare „OpCo”), care va încheia contracte pentru sezonul 2015. Pentru a asigura eliminarea definitivă de pe piață a beneficiarilor ajutorului, Comisia a fost informată cu privire la următoarele măsuri. În cazul în care nu există nicio decizie fără drept de apel a Comisiei la începutul anului 2015, activele vândute vor fi transferate înainte de 1 ianuarie 2015 unei întreprinderi noi (denumită în continuare „Newco”), în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni vor fi deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent. Administratorul de active va acționa în interesul creditorilor și nu al beneficiarilor insolvabili ai ajutorului de stat, însă nu va primi instrucțiuni de la creditori. În plus, se va încheia un contract de închiriere între NewCo și OpCo, care va înceta la data intrării în vigoare a contractului de vânzare-cumpărare. Activitățile OpCo vor fi desfășurate sub denumirea sa, pe baza propriului său plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește (a se vedea considerentul 53 de mai sus). Se va plăti NewCo o chirie de [4,6-5,1] EUR pe an în total, care va intra în fondurile de lichidare ale întreprinderilor Nürburgring (toate plățile în favoarea masei credale sunt transferate în conturile fiduciare ale lichidatorilor, cu scopul exclusiv de a fi distribuite către creditori). Odată ce decizia Comisiei intră în vigoare, administratorul de active va transfera cumpărătorului toate acțiunile NewCo pe care le deține. În același timp, în cazul în care cumpărătorul nu își îndeplinește obligațiile de plată contractuale, administratorul de active va fi în măsură să vândă activele. În plus, în eventualitatea anulării deciziei Comisiei, activele vor fi restituite lichidatorilor pentru a fi vândute imediat, întrucât obligația de lichidare prevăzută în dreptul german al falimentului continuă să existe chiar și în acest caz. Nu există posibilitatea ca NewCo să continue activitatea întreprinderilor Nürburgring. Comisia menționează că acordul în cauză nu modifică condițiile fundamentale ale vânzării, inclusiv prețul de vânzare și termenii plăților, care rămân neschimbați (73). |
| --- | --- |

(56)

Pentru a desfășura activitatea în sezonul 2015, cumpărătorul (grupul Capricorn) va înființa societatea operațională Capricorn Nürburgring GmbH (denumită în continuare „OpCo”), care va încheia contracte pentru sezonul 2015. Pentru a asigura eliminarea definitivă de pe piață a beneficiarilor ajutorului, Comisia a fost informată cu privire la următoarele măsuri. În cazul în care nu există nicio decizie fără drept de apel a Comisiei la începutul anului 2015, activele vândute vor fi transferate înainte de 1 ianuarie 2015 unei întreprinderi noi (denumită în continuare „Newco”), în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni vor fi deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent. Administratorul de active va acționa în interesul creditorilor și nu al beneficiarilor insolvabili ai ajutorului de stat, însă nu va primi instrucțiuni de la creditori. În plus, se va încheia un contract de închiriere între NewCo și OpCo, care va înceta la data intrării în vigoare a contractului de vânzare-cumpărare. Activitățile OpCo vor fi desfășurate sub denumirea sa, pe baza propriului său plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește (a se vedea considerentul 53 de mai sus). Se va plăti NewCo o chirie de [4,6-5,1] EUR pe an în total, care va intra în fondurile de lichidare ale întreprinderilor Nürburgring (toate plățile în favoarea masei credale sunt transferate în conturile fiduciare ale lichidatorilor, cu scopul exclusiv de a fi distribuite către creditori). Odată ce decizia Comisiei intră în vigoare, administratorul de active va transfera cumpărătorului toate acțiunile NewCo pe care le deține. În același timp, în cazul în care cumpărătorul nu își îndeplinește obligațiile de plată contractuale, administratorul de active va fi în măsură să vândă activele. În plus, în eventualitatea anulării deciziei Comisiei, activele vor fi restituite lichidatorilor pentru a fi vândute imediat, întrucât obligația de lichidare prevăzută în dreptul german al falimentului continuă să existe chiar și în acest caz. Nu există posibilitatea ca NewCo să continue activitatea întreprinderilor Nürburgring. Comisia menționează că acordul în cauză nu modifică condițiile fundamentale ale vânzării, inclusiv prețul de vânzare și termenii plăților, care rămân neschimbați (73).

73

3.   OBSERVAȚII PREZENTATE DE GERMANIA

OBSERVAȚII PREZENTATE DE GERMANIA

3.1.   ÎNTREPRINDERE AFLATĂ ÎN DIFICULTATE

| (57) | În observațiile sale privind procedura oficială de investigare, Germania a susținut că NG nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008 (74) sau în momentul acordării împrumutului ISB în valoare de 325 265 000 EUR la 28 iulie 2010 (75). În ceea ce privește situația NG, MSR și CMHN în perioada cuprinsă între mai 2012 și iulie 2012 și extinderea procedurii oficiale de investigare, Germania susține că nu s-a ținut seama la nivelul Comisiei de insolvența NG, MSR și CMHN ca o consecință ireversibilă a deciziei sale de a nu aproba ajutorul pentru salvare în cadrul procedurii preliminare (76) și, prin urmare, aceasta a încălcat principiul proporționalității (77). Germania susține, de asemenea, că NG s-a ocupat de construirea infrastructurii și, în special, de organizarea curselor de Formula 1 și Superbike din partea sectorului public (78), prin urmare, aceasta nu poate fi supusă unei analize a situației sale economice, clasificării ca întreprindere în dificultate și aplicării principiului „prima și ultima dată” (79). |
| --- | --- |

(57)

În observațiile sale privind procedura oficială de investigare, Germania a susținut că NG nu era o întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008 (74) sau în momentul acordării împrumutului ISB în valoare de 325 265 000 EUR la 28 iulie 2010 (75). În ceea ce privește situația NG, MSR și CMHN în perioada cuprinsă între mai 2012 și iulie 2012 și extinderea procedurii oficiale de investigare, Germania susține că nu s-a ținut seama la nivelul Comisiei de insolvența NG, MSR și CMHN ca o consecință ireversibilă a deciziei sale de a nu aproba ajutorul pentru salvare în cadrul procedurii preliminare (76) și, prin urmare, aceasta a încălcat principiul proporționalității (77). Germania susține, de asemenea, că NG s-a ocupat de construirea infrastructurii și, în special, de organizarea curselor de Formula 1 și Superbike din partea sectorului public (78), prin urmare, aceasta nu poate fi supusă unei analize a situației sale economice, clasificării ca întreprindere în dificultate și aplicării principiului „prima și ultima dată” (79).

74

75

76

77

78

79

3.2.   RESURSE DE STAT ȘI IMPUTABILITATE

| (58) | Pentru măsurile întreprinse de NG, Germania recunoaște că resursele sunt imputabile statului (80). |
| --- | --- |

(58)

Pentru măsurile întreprinse de NG, Germania recunoaște că resursele sunt imputabile statului (80).

80

3.3.   ACTIVITATEA ECONOMICĂ

| (59) | Potrivit Germaniei, construirea tribunei, a sălilor multifuncționale, a structurilor de acces și a atracțiilor educative și de agrement (partea I (81) a proiectului Nürburgring 2009) nu constituie o activitate economică, întrucât hotărârea judecătorească Leipzig/Halle (82) nu poate fi aplicată construirii infrastructurii generale (regionale și sportive) (83). Activitatea de construcție vizează facilități pentru care se îndeplinesc criteriile prevăzute în Cartea albă privind sportul a Comisiei din 2007 (utilizare multifuncțională, acces nediscriminatoriu etc.). Niciun investitor privat nu ar realiza un astfel de proiect și, în general, întreprinderile din sectorul privat nu construiesc circuite de curse deoarece acestea nu sunt suficient de profitabile (84). |
| --- | --- |

(59)

Potrivit Germaniei, construirea tribunei, a sălilor multifuncționale, a structurilor de acces și a atracțiilor educative și de agrement (partea I (81) a proiectului Nürburgring 2009) nu constituie o activitate economică, întrucât hotărârea judecătorească Leipzig/Halle (82) nu poate fi aplicată construirii infrastructurii generale (regionale și sportive) (83). Activitatea de construcție vizează facilități pentru care se îndeplinesc criteriile prevăzute în Cartea albă privind sportul a Comisiei din 2007 (utilizare multifuncțională, acces nediscriminatoriu etc.). Niciun investitor privat nu ar realiza un astfel de proiect și, în general, întreprinderile din sectorul privat nu construiesc circuite de curse deoarece acestea nu sunt suficient de profitabile (84).

81

Leipzig/Halle

82

83

84

| (60) | În ceea ce privește evenimentele de Formula 1, potrivit Germaniei, acestea sunt, în principiu, generatoare de deficit din punct de vedere structural. Astfel de evenimente nu pot fi considerate ca o activitate economică obișnuită practicată de NG, întrucât, chiar și cu sprijin public, acestea au condus la un rezultat defavorabil pentru NG. Întreprinderea respectivă nu ar organiza astfel de evenimente dacă nu ar fi sprijinită cu fonduri publice, iar autoritățile publice au hotărât să finanțeze evenimentele de Formula 1 prin intermediul NG, la distanță, din motive de politică regională (85). Prin urmare, Germania este de opinie că organizarea acestor evenimente nu poate fi considerată drept o activitate economică a NG. Dacă ar fi implicat un ajutor, Germania susține că sunt îndeplinite criteriile privind SIEG. |
| --- | --- |

(60)

În ceea ce privește evenimentele de Formula 1, potrivit Germaniei, acestea sunt, în principiu, generatoare de deficit din punct de vedere structural. Astfel de evenimente nu pot fi considerate ca o activitate economică obișnuită practicată de NG, întrucât, chiar și cu sprijin public, acestea au condus la un rezultat defavorabil pentru NG. Întreprinderea respectivă nu ar organiza astfel de evenimente dacă nu ar fi sprijinită cu fonduri publice, iar autoritățile publice au hotărât să finanțeze evenimentele de Formula 1 prin intermediul NG, la distanță, din motive de politică regională (85). Prin urmare, Germania este de opinie că organizarea acestor evenimente nu poate fi considerată drept o activitate economică a NG. Dacă ar fi implicat un ajutor, Germania susține că sunt îndeplinite criteriile privind SIEG.

85

3.4.   SELECTIVITATE

| (61) | Germania susține că, inclusiv în cazul în care finanțarea măsurilor este considerată o activitate economică, aceasta nu este selectivă, întrucât se îndeplinesc criteriile Cărții albe privind sportul din 2007 (nu există un singur utilizator; acces nediscriminatoriu; utilizare multifuncțională și închiriere la prețuri rezonabile la nivelul pieței; infrastructura nu este furnizată de piață deoarece acest lucru ar fi neeconomic; responsabilitatea autorităților publice). |
| --- | --- |

(61)

Germania susține că, inclusiv în cazul în care finanțarea măsurilor este considerată o activitate economică, aceasta nu este selectivă, întrucât se îndeplinesc criteriile Cărții albe privind sportul din 2007 (nu există un singur utilizator; acces nediscriminatoriu; utilizare multifuncțională și închiriere la prețuri rezonabile la nivelul pieței; infrastructura nu este furnizată de piață deoarece acest lucru ar fi neeconomic; responsabilitatea autorităților publice).

3.5.   AVANTAJ

(a)   Măsurile vizate de decizia din 21 martie 2012

Măsurile vizate de decizia din 21 martie 2012

| (62) | Germania admite că nu a identificat un investitor privat pe termen lung care să investească în proiectul Nürburgring 2009. |
| --- | --- |

(62)

Germania admite că nu a identificat un investitor privat pe termen lung care să investească în proiectul Nürburgring 2009.

| (63) | Pentru măsura 1 (plăți la rezerva de capital și majorări ale capitalului în august 2004, decembrie 2004 și septembrie 2007), Germania susține că aspectul acordării unui avantaj ar fi lipsit de importanță, întrucât măsura nu a vizat o activitate economică. |
| --- | --- |

(63)

Pentru măsura 1 (plăți la rezerva de capital și majorări ale capitalului în august 2004, decembrie 2004 și septembrie 2007), Germania susține că aspectul acordării unui avantaj ar fi lipsit de importanță, întrucât măsura nu a vizat o activitate economică.

Pentru măsura 1

| (64) | În ceea ce privește măsura 2, Germania este de opinie că nivelul dobânzii pentru împrumuturile acordate de NG filialelor sale (6 %) nu constituie un avantaj în favoarea filialelor, întrucât acesta este comparabil cu nivelul dobânzii la împrumuturile de pe piață. |
| --- | --- |

(64)

În ceea ce privește măsura 2, Germania este de opinie că nivelul dobânzii pentru împrumuturile acordate de NG filialelor sale (6 %) nu constituie un avantaj în favoarea filialelor, întrucât acesta este comparabil cu nivelul dobânzii la împrumuturile de pe piață.

măsura 2

| (65) | În ceea ce privește măsura 3, potrivit Germaniei, măsurile finanțate din concentrarea lichidităților, în cuantum de 170 de milioane EUR (86) au fost puse în aplicare conform condițiilor de pe piață, întrucât: (a) concentrarea lichidităților este utilizată de către land în mod similar cu o exploatație de pe piață (87); (b) NG a plătit dobânzile în mod obișnuit; și (c) fondurile au fost rambursate integral în raport cu măsura 8. Germania a indicat, de asemenea, că împrumuturile acordate ISB din concentrarea lichidităților landului au servit exclusiv la refinanțarea ISB pentru propriile sale împrumuturi acordate NG (a se vedea, de asemenea, considerentul 70) și că condițiile de piață ale landului pentru tranzacțiile din concentrarea lichidităților nu au fost transferate către NG în calitate de debitor. |
| --- | --- |

(65)

În ceea ce privește măsura 3, potrivit Germaniei, măsurile finanțate din concentrarea lichidităților, în cuantum de 170 de milioane EUR (86) au fost puse în aplicare conform condițiilor de pe piață, întrucât: (a) concentrarea lichidităților este utilizată de către land în mod similar cu o exploatație de pe piață (87); (b) NG a plătit dobânzile în mod obișnuit; și (c) fondurile au fost rambursate integral în raport cu măsura 8. Germania a indicat, de asemenea, că împrumuturile acordate ISB din concentrarea lichidităților landului au servit exclusiv la refinanțarea ISB pentru propriile sale împrumuturi acordate NG (a se vedea, de asemenea, considerentul 70) și că condițiile de piață ale landului pentru tranzacțiile din concentrarea lichidităților nu au fost transferate către NG în calitate de debitor.

măsura 3

86

87

| (66) | Pentru măsura 4 (împrumutul acordat MSR de către NG), Germania afirmă că rata dobânzii de 7 % pare a fi conformă cu piața. |
| --- | --- |

(66)

Pentru măsura 4 (împrumutul acordat MSR de către NG), Germania afirmă că rata dobânzii de 7 % pare a fi conformă cu piața.

măsura 4

| (67) | În ceea ce privește măsura 5 (sprijinul oferit CST de către NG), Germania afirmă că aceasta este în conformitate cu piața: după finanțarea inițială a proiectului de către NG și MIB în condiții de paritate, MIB nu a mai fost în măsură ulterior să ofere împrumuturile necesare de la acționari în același cuantum cu NG. Întrucât retragerea NG din proiect ar compromite furnizarea în timp util a sistemului de bilete și ar face inutilă, după toate probabilitățile, investiția anterioară a NG, a fost preferabil pentru GN să respecte proiectul planificat în condiții modificate, în special având în vedere faptul că planul de afaceri a permis anticiparea de profituri rezonabile și NG a primit garanții reale de la NG. |
| --- | --- |

(67)

În ceea ce privește măsura 5 (sprijinul oferit CST de către NG), Germania afirmă că aceasta este în conformitate cu piața: după finanțarea inițială a proiectului de către NG și MIB în condiții de paritate, MIB nu a mai fost în măsură ulterior să ofere împrumuturile necesare de la acționari în același cuantum cu NG. Întrucât retragerea NG din proiect ar compromite furnizarea în timp util a sistemului de bilete și ar face inutilă, după toate probabilitățile, investiția anterioară a NG, a fost preferabil pentru GN să respecte proiectul planificat în condiții modificate, în special având în vedere faptul că planul de afaceri a permis anticiparea de profituri rezonabile și NG a primit garanții reale de la NG.

măsura 5

| (68) | În ceea ce privește măsura 6 (contraprestația plătită IPC și împrumutul acordat MSR prin PNG în calitate de intermediar), Germania susține că beneficiarii au primit plățile respective cu titlu de remunerație pentru servicii și ca împrumut în condiții echivalente de piață. |
| --- | --- |

(68)

În ceea ce privește măsura 6 (contraprestația plătită IPC și împrumutul acordat MSR prin PNG în calitate de intermediar), Germania susține că beneficiarii au primit plățile respective cu titlu de remunerație pentru servicii și ca împrumut în condiții echivalente de piață.

măsura 6

| (69) | În ceea ce privește măsura 7 (cesiunea creanțelor MIB împotriva CST întreprinderii NG), Germania nu abordează chestiuni privind un avantaj potențial. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește măsura 7 (cesiunea creanțelor MIB împotriva CST întreprinderii NG), Germania nu abordează chestiuni privind un avantaj potențial.

măsura 7

| (70) | În ceea ce privește măsura 8 (împrumutul ISB pentru NG, MSR și CMHN), Germania arată că ISB nu a acționat independent (în condiții obiective), ca întreprindere (separată), ci ca o bancă de sprijin care a primit indicații explicite de la administrația landului și care face parte din aceasta (88). Potrivit Germaniei, principiile Acordului II sunt aplicabile refinanțării împrumutului ISB (89) prin participarea ISB la concentrarea lichidităților și, prin urmare, participarea nu constituie ajutor în favoarea ISB (90). |
| --- | --- |

(70)

În ceea ce privește măsura 8 (împrumutul ISB pentru NG, MSR și CMHN), Germania arată că ISB nu a acționat independent (în condiții obiective), ca întreprindere (separată), ci ca o bancă de sprijin care a primit indicații explicite de la administrația landului și care face parte din aceasta (88). Potrivit Germaniei, principiile Acordului II sunt aplicabile refinanțării împrumutului ISB (89) prin participarea ISB la concentrarea lichidităților și, prin urmare, participarea nu constituie ajutor în favoarea ISB (90).

măsura 8

88

89

90

| (71) | În ceea ce privește măsura 9 (garanția landului pentru ISB cu privire la măsura 8), Germania declară că garanția în cauză vizează nivelul de risc implicat într-o relație internă între ISB și land și nu oferă niciun avantaj beneficiarilor împrumutului (NG, MSR și CMHN), întrucât garanția nu a determinat îmbunătățirea termenilor împrumutului acestora (91). |
| --- | --- |

(71)

În ceea ce privește măsura 9 (garanția landului pentru ISB cu privire la măsura 8), Germania declară că garanția în cauză vizează nivelul de risc implicat într-o relație internă între ISB și land și nu oferă niciun avantaj beneficiarilor împrumutului (NG, MSR și CMHN), întrucât garanția nu a determinat îmbunătățirea termenilor împrumutului acestora (91).

măsura 9

91

| (72) | În ceea ce privește măsura 10 (contractul de închiriere comercială încheiat la 25 martie 2010), Germania a prezentat concluzia unei expertize din 29 septembrie 2011, comandată de către land cu privire la chiria pentru închirierea comercială a Nürburgring, care a stabilit o gamă de chirii minime și maxime conforme pieții. Germania susține că, în conformitate cu expertiza respectivă, chiria anticipată este cu 20 % mai mare decât nivelul maxim de pe piață și ar acoperi costurile de construcție ale locatorului, în valoare de 330 de milioane EUR, plus un profit rezonabil (92). |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește măsura 10 (contractul de închiriere comercială încheiat la 25 martie 2010), Germania a prezentat concluzia unei expertize din 29 septembrie 2011, comandată de către land cu privire la chiria pentru închirierea comercială a Nürburgring, care a stabilit o gamă de chirii minime și maxime conforme pieții. Germania susține că, în conformitate cu expertiza respectivă, chiria anticipată este cu 20 % mai mare decât nivelul maxim de pe piață și ar acoperi costurile de construcție ale locatorului, în valoare de 330 de milioane EUR, plus un profit rezonabil (92).

măsura 10

92

| (73) | În ceea ce privește împrumuturile din cadrul măsurii 11 (împrumuturi acordate MSR de către RIM, cu Mediinvest și PNG drept intermediari), prin care a fost finanțată partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”, Germania susține că acestea sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață și nu implică un avantaj, întrucât ratele dobânzii aplicate sunt mai mari decât ratele de referință aplicabile (cu excepția a două împrumuturi din 12 noiembrie 2008 și 22 decembrie 2008). |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește împrumuturile din cadrul măsurii 11 (împrumuturi acordate MSR de către RIM, cu Mediinvest și PNG drept intermediari), prin care a fost finanțată partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”, Germania susține că acestea sunt conforme cu principiul investitorului în economia de piață și nu implică un avantaj, întrucât ratele dobânzii aplicate sunt mai mari decât ratele de referință aplicabile (cu excepția a două împrumuturi din 12 noiembrie 2008 și 22 decembrie 2008).

măsurii 11

| (74) | Pentru măsura 12 (garanția landului pentru împrumuturile acordate MSR de către RIM, cu Mediinvest și PNG drept intermediari, în cadrul măsurii 11), Germania declară că garanția landului reprezintă un avantaj numai pentru beneficiarii împrumuturilor, dar nu și pentru ISB sau RIM, deoarece garanția a constituit o constituit o cerință pentru acordarea împrumuturilor. |
| --- | --- |

(74)

Pentru măsura 12 (garanția landului pentru împrumuturile acordate MSR de către RIM, cu Mediinvest și PNG drept intermediari, în cadrul măsurii 11), Germania declară că garanția landului reprezintă un avantaj numai pentru beneficiarii împrumuturilor, dar nu și pentru ISB sau RIM, deoarece garanția a constituit o constituit o cerință pentru acordarea împrumuturilor.

măsura 12

| (75) | În ceea ce privește măsurile 13 și 14 (granturi provenite din taxa pe jocurile de noroc, destinate promovării turismului (93) și împrumuturi acordate de land), Germania nu susține că acestea ar fi în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. În ceea ce privește taxa pe jocurile de noroc, Germania prezintă măsura drept o compensație pentru costurile de infrastructură în legătură cu promovarea turismului. În ceea ce privește subordonarea datoriei, Germania susține că aceasta are doar un efect declarativ, întrucât fiecare împrumut al acționarilor este subordonat în orice caz în procedurile de insolvență, că subordonarea în cauză a determinat numai un efect potențial asupra bugetului public și că, prin urmare, aceasta nu constituie un avantaj (94). |
| --- | --- |

(75)

În ceea ce privește măsurile 13 și 14 (granturi provenite din taxa pe jocurile de noroc, destinate promovării turismului (93) și împrumuturi acordate de land), Germania nu susține că acestea ar fi în conformitate cu principiul investitorului în economia de piață. În ceea ce privește taxa pe jocurile de noroc, Germania prezintă măsura drept o compensație pentru costurile de infrastructură în legătură cu promovarea turismului. În ceea ce privește subordonarea datoriei, Germania susține că aceasta are doar un efect declarativ, întrucât fiecare împrumut al acționarilor este subordonat în orice caz în procedurile de insolvență, că subordonarea în cauză a determinat numai un efect potențial asupra bugetului public și că, prin urmare, aceasta nu constituie un avantaj (94).

măsurile 13 și 14

93

94

| (76) | În ceea ce privește măsura 15 (preluarea acțiunilor MSR de către NG și RIM), Germania susține că aceasta nu constituie un avantaj economic pentru Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber din următoarele motive: (a) a fost efectuată la prețul simbolic de 1 EUR per acțiune; (b) nu a implicat niciun alt avantaj, cum ar fi anularea împrumuturilor acționarilor sau a garanțiilor acționarului; (c) NG și RIM au preluat acțiunile MSR pentru a combina dreptul de proprietate din partea a II-a cu cel din partea I a Proiectului „Nürburgring 2009” și pentru a crea un concept de afaceri uniform; și (d) chestiunea dacă MSR se afla sau nu în dificultate în momentul transferului nu are nicio influență asupra evaluării, întrucât MSR este o societate cu răspundere limitată și, în consecință, răspunderea acționarilor este limitată, în orice caz, la capitalul întreprinderii. |
| --- | --- |

(76)

În ceea ce privește măsura 15 (preluarea acțiunilor MSR de către NG și RIM), Germania susține că aceasta nu constituie un avantaj economic pentru Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber din următoarele motive: (a) a fost efectuată la prețul simbolic de 1 EUR per acțiune; (b) nu a implicat niciun alt avantaj, cum ar fi anularea împrumuturilor acționarilor sau a garanțiilor acționarului; (c) NG și RIM au preluat acțiunile MSR pentru a combina dreptul de proprietate din partea a II-a cu cel din partea I a Proiectului „Nürburgring 2009” și pentru a crea un concept de afaceri uniform; și (d) chestiunea dacă MSR se afla sau nu în dificultate în momentul transferului nu are nicio influență asupra evaluării, întrucât MSR este o societate cu răspundere limitată și, în consecință, răspunderea acționarilor este limitată, în orice caz, la capitalul întreprinderii.

măsura 15

| (77) | În ceea ce privește măsura 16 (finanțarea de către land a pierderilor NG rezultate din cursele de Formula 1), Germania declară că aceasta nu este o activitate economică și că finanțarea evenimentelor de Formula 1 nu este, în general, profitabilă. |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește măsura 16 (finanțarea de către land a pierderilor NG rezultate din cursele de Formula 1), Germania declară că aceasta nu este o activitate economică și că finanțarea evenimentelor de Formula 1 nu este, în general, profitabilă.

măsura 16

| (78) | Pentru măsura 17 (contractul de concesiune a organizării curselor de Formula 1), Germania susține că aceasta este legată de condițiile contractului de închiriere comercială. Germania afirmă că, având în vedere faptul că chiria depășește în mod semnificativ ([...] %) nivelul de pe piață, ambele contracte trebuie să fie considerate compensate integral (inclusiv beneficiile NAG din contractul de concesiune (95). |
| --- | --- |

(78)

Pentru măsura 17 (contractul de concesiune a organizării curselor de Formula 1), Germania susține că aceasta este legată de condițiile contractului de închiriere comercială. Germania afirmă că, având în vedere faptul că chiria depășește în mod semnificativ ([...] %) nivelul de pe piață, ambele contracte trebuie să fie considerate compensate integral (inclusiv beneficiile NAG din contractul de concesiune (95).

măsura 17

95

(b)   Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012
   (96)

Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012

96

| (79) | În ceea ce privește măsura 18 (reeșalonarea datoriei), Germania afirmă că aceasta a fost necesară pentru a evita insolvența iminentă și ar fi fost pusă în aplicare, de asemenea, de către un acționar privat. |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește măsura 18 (reeșalonarea datoriei), Germania afirmă că aceasta a fost necesară pentru a evita insolvența iminentă și ar fi fost pusă în aplicare, de asemenea, de către un acționar privat.

măsura 18

| (80) | În ceea ce privește măsura 19 (subordonarea datoriei și garanția), Germania susține că aceasta nu constituie o povară potențială pentru bugetul public, că ar fi pusă în aplicare, de asemenea, de către un acționar privat, și că subordonarea datoriei nu a avut consecințe asupra asociaților, întrucât nu mai existau creditori substanțiali. |
| --- | --- |

(80)

În ceea ce privește măsura 19 (subordonarea datoriei și garanția), Germania susține că aceasta nu constituie o povară potențială pentru bugetul public, că ar fi pusă în aplicare, de asemenea, de către un acționar privat, și că subordonarea datoriei nu a avut consecințe asupra asociaților, întrucât nu mai existau creditori substanțiali.

măsura 19

3.6.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI EFECTUL ASUPRA SCHIMBURILOR COMERCIALE

| (81) | Germania susține că măsurile în favoarea hotelurilor și a restaurantelor nu au niciun efect potențial asupra comerțului între statele membre (97). |
| --- | --- |

(81)

Germania susține că măsurile în favoarea hotelurilor și a restaurantelor nu au niciun efect potențial asupra comerțului între statele membre (97).

97

3.7.   COMPATIBILITATE

(a)   Facilitățile circuitului de curse

Facilitățile circuitului de curse

| (82) | Germania susține că Nürburgring este esențială pentru economie și pentru ocuparea forței de muncă din regiune, că aceasta este o facilitate importantă dedicată în principal sportului amator, care face parte din istoria sporturilor germane cu motor și din cultura germană și, prin urmare, din patrimoniul cultural al Uniunii, că are un impact asupra siguranței traficului în întreaga lume, întrucât autovehiculele testate pe circuitul respectiv sunt exportate în întreaga lume, că centrul său de conducere oferă formare în spiritul conducerii în siguranță și că măsurile anchetate nu se referă la circuitul de curse în sine, ci mai degrabă la infrastructura sportivă și nesportivă, alta decât circuitul de curse și organizarea curselor de Formula 1. |
| --- | --- |

(82)

Germania susține că Nürburgring este esențială pentru economie și pentru ocuparea forței de muncă din regiune, că aceasta este o facilitate importantă dedicată în principal sportului amator, care face parte din istoria sporturilor germane cu motor și din cultura germană și, prin urmare, din patrimoniul cultural al Uniunii, că are un impact asupra siguranței traficului în întreaga lume, întrucât autovehiculele testate pe circuitul respectiv sunt exportate în întreaga lume, că centrul său de conducere oferă formare în spiritul conducerii în siguranță și că măsurile anchetate nu se referă la circuitul de curse în sine, ci mai degrabă la infrastructura sportivă și nesportivă, alta decât circuitul de curse și organizarea curselor de Formula 1.

(b)   Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE

Obiectivul de interes comun

Obiectivul de interes comun

| (83) | Germania susține că, în conformitate cu articolul 165 din TFUE, construirea de facilități sportive poate fi considerată un interes comun (98) și că măsurile care permit accesul la sport pot fi susținute (99). Facilitățile de la Nürburgring găzduiesc nu numai o serie de evenimente profesionale, ci și evenimente de amatori și de formare a tineretului în domeniul sporturilor cu motor. Nürburgring este utilizat, de asemenea, pentru alte evenimente sportive, cum ar fi ciclismul (Rad&Run), atletismul (Fisherman's Friend StrongmanRun) și triatlonul (Green Hell Triathlon). |
| --- | --- |

(83)

Germania susține că, în conformitate cu articolul 165 din TFUE, construirea de facilități sportive poate fi considerată un interes comun (98) și că măsurile care permit accesul la sport pot fi susținute (99). Facilitățile de la Nürburgring găzduiesc nu numai o serie de evenimente profesionale, ci și evenimente de amatori și de formare a tineretului în domeniul sporturilor cu motor. Nürburgring este utilizat, de asemenea, pentru alte evenimente sportive, cum ar fi ciclismul (Rad&Run), atletismul (Fisherman's Friend StrongmanRun) și triatlonul (Green Hell Triathlon).

98

99

Necesitatea și proporționalitatea măsurilor

Necesitatea și proporționalitatea măsurilor

| (84) | Germania afirmă că măsurile sunt necesare din următoarele motive: din [...] zile cu evenimente, Nürburgring este utilizat pentru sportul profesionist numai în [...] zile, pentru sportul amator în [...] zile și pentru sportul profesionist și amator împreună în [...] zile. Sportivii amatori reprezintă mai mult de [...] ([...] profesioniști față de [...] amatori). Evenimentele care nu se adresează amatorilor sunt următoarele: Formula 1, German Touring Car Championship, Superbike World Championship, evenimentul muzical Rock at Ring și testele de conducere ale constructorilor de automobile. Amatorii pot conduce automobilele proprii. La sfârșit de săptămână, se organizează concursuri ale unor asociații germane importante ale sporturilor cu motor (cum ar fi ADAC). În timpul săptămânii, cluburile individuale utilizează circuitele pentru antrenament sau competiții pentru amatori. În sporturile cu motor, nu există o infrastructură separată pentru sportul profesionist și cel destinat amatorilor. În plus, măsurile anchetate servesc la eliminarea unei deficiențe a pieței. Nu se poate aștepta un randament al investițiilor. Spre deosebire de arenele multifuncționale, se desfășoară numai una sau două serii ale unei competiții în fiecare an. Niciun investitor privat nu ar construi și nu ar finanța o astfel de infrastructură. Participarea întreprinderilor private la finanțarea părții I a proiectului „Nürburgring 2009” a eșuat. Prin urmare, implicarea publică a avut, de asemenea, un efect de stimulare. Fără voința politică explicită a autorităților locale ale landului, NG nu ar pune în aplicare modernizarea și extinderea infrastructurii sportive în aceeași măsură. De asemenea, Germania susține că finanțarea măsurilor este proporțională. Obiectivele nu ar fi putut să fie atinse cu o finanțare mai redusă din partea sectorului public. Instalațiile erau vechi și aveau nevoie să fie modernizate. Nu a existat o dublare a infrastructurilor. Spre deosebire de cazurile Comisiei privind arenele multifuncționale (100), măsurile anchetate nu vizează infrastructuri noi sau o extindere substanțială a capacității. |
| --- | --- |

(84)

Germania afirmă că măsurile sunt necesare din următoarele motive: din [...] zile cu evenimente, Nürburgring este utilizat pentru sportul profesionist numai în [...] zile, pentru sportul amator în [...] zile și pentru sportul profesionist și amator împreună în [...] zile. Sportivii amatori reprezintă mai mult de [...] ([...] profesioniști față de [...] amatori). Evenimentele care nu se adresează amatorilor sunt următoarele: Formula 1, German Touring Car Championship, Superbike World Championship, evenimentul muzical Rock at Ring și testele de conducere ale constructorilor de automobile. Amatorii pot conduce automobilele proprii. La sfârșit de săptămână, se organizează concursuri ale unor asociații germane importante ale sporturilor cu motor (cum ar fi ADAC). În timpul săptămânii, cluburile individuale utilizează circuitele pentru antrenament sau competiții pentru amatori. În sporturile cu motor, nu există o infrastructură separată pentru sportul profesionist și cel destinat amatorilor. În plus, măsurile anchetate servesc la eliminarea unei deficiențe a pieței. Nu se poate aștepta un randament al investițiilor. Spre deosebire de arenele multifuncționale, se desfășoară numai una sau două serii ale unei competiții în fiecare an. Niciun investitor privat nu ar construi și nu ar finanța o astfel de infrastructură. Participarea întreprinderilor private la finanțarea părții I a proiectului „Nürburgring 2009” a eșuat. Prin urmare, implicarea publică a avut, de asemenea, un efect de stimulare. Fără voința politică explicită a autorităților locale ale landului, NG nu ar pune în aplicare modernizarea și extinderea infrastructurii sportive în aceeași măsură. De asemenea, Germania susține că finanțarea măsurilor este proporțională. Obiectivele nu ar fi putut să fie atinse cu o finanțare mai redusă din partea sectorului public. Instalațiile erau vechi și aveau nevoie să fie modernizate. Nu a existat o dublare a infrastructurilor. Spre deosebire de cazurile Comisiei privind arenele multifuncționale (100), măsurile anchetate nu vizează infrastructuri noi sau o extindere substanțială a capacității.

100

Efectele asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței sunt limitate la minim

Efectele asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței sunt limitate la minim

| (85) | Potrivit Germaniei, efectele asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței sunt reduse și nu contravin interesului comun. Astfel cum a declarat instanța din Koblenz (101), Nürburgring cu Nordschleife este unic. Locul de desfășurare a evenimentelor internaționale și naționale are o istorie îndelungată, iar sprijinul pentru infrastructura sportivă de la Nürburgring nu conduce, așadar, la un transfer al evenimentelor către Nürburgring. La Nürburgring se desfășoară doar câteva evenimente internaționale. |
| --- | --- |

(85)

Potrivit Germaniei, efectele asupra schimburilor comerciale și asupra concurenței sunt reduse și nu contravin interesului comun. Astfel cum a declarat instanța din Koblenz (101), Nürburgring cu Nordschleife este unic. Locul de desfășurare a evenimentelor internaționale și naționale are o istorie îndelungată, iar sprijinul pentru infrastructura sportivă de la Nürburgring nu conduce, așadar, la un transfer al evenimentelor către Nürburgring. La Nürburgring se desfășoară doar câteva evenimente internaționale.

101

(c)   Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE

Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (d) din TFUE

| (86) | Germania susține că Nürburgring – fiind cel mai lung circuit de curse permanent cu cea mai veche linie a boxelor din lume – face parte din patrimoniul cultural al Uniunii (102). Anumite părți ale ringowerk (o combinație de muzeu și centru științific) au caracter de muzeu. Măsura pentru sprijinirea culturii sporturilor cu motor a fost necesară deoarece creează o identitate culturală comună în Germania și în Uniune, iar finanțarea privată a părții I a proiectului „Nürburgring 2009” a eșuat. Măsura a fost, de asemenea, proporțională deoarece nu a avut loc o supracompensare. Condițiile schimburilor comerciale și condițiile de concurență în domeniul facilităților culturale nu sunt afectate de sprijin într-o măsură care contravine interesului comun. Facilitățile culturale de la Nürburgring sunt în concurență cu alte facilități culturale naționale sau regionale, astfel încât cota de piață a acestora este limitată. |
| --- | --- |

(86)

Germania susține că Nürburgring – fiind cel mai lung circuit de curse permanent cu cea mai veche linie a boxelor din lume – face parte din patrimoniul cultural al Uniunii (102). Anumite părți ale ringowerk (o combinație de muzeu și centru științific) au caracter de muzeu. Măsura pentru sprijinirea culturii sporturilor cu motor a fost necesară deoarece creează o identitate culturală comună în Germania și în Uniune, iar finanțarea privată a părții I a proiectului „Nürburgring 2009” a eșuat. Măsura a fost, de asemenea, proporțională deoarece nu a avut loc o supracompensare. Condițiile schimburilor comerciale și condițiile de concurență în domeniul facilităților culturale nu sunt afectate de sprijin într-o măsură care contravine interesului comun. Facilitățile culturale de la Nürburgring sunt în concurență cu alte facilități culturale naționale sau regionale, astfel încât cota de piață a acestora este limitată.

102

o

(d)   Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE

Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE

| (87) | De asemenea, Germania susține că obținerea împrumuturilor NG din concentrarea lichidităților și participarea ISB la concentrarea lichidităților (măsura 3) este compatibilă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE deoarece obținerea unui împrumut din economia reală era aproape imposibilă la acel moment, din cauza crizei pieței interbancare. |
| --- | --- |

(87)

De asemenea, Germania susține că obținerea împrumuturilor NG din concentrarea lichidităților și participarea ISB la concentrarea lichidităților (măsura 3) este compatibilă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE deoarece obținerea unui împrumut din economia reală era aproape imposibilă la acel moment, din cauza crizei pieței interbancare.

(e)   Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE

Compatibilitatea ajutorului în temeiul articolului 106 alineatul (2) din TFUE

| (88) | Germania susține că o parte din măsurile de promovare a turismului îndeplineau condițiile SIEG aflate în vigoare la acea dată (103) și că nu s-a identificat nicio eroare evidentă de apreciere. Mai concret, Germania arată că anumite părți ale ringowerk (în special expoziția privind sporturile cu motor, teatrul multimedia Green Hell, ringomeister și testocentre) au caracter de muzeu și servesc interesului public de educație (culturală), Centrul de evenimente Warsteiner servește ca facilitate multifuncțională pentru congrese, târguri comerciale și conferințe, iar spațiul de parcare nu este utilizat integral în zilele în care nu se desfășoară evenimente de amploare. Germania susține că o întreprindere care acționează în condiții normale de piață nu ar face investiții în cele trei facilități menționate anterior fără finanțare publică și că finanțarea privată eșuată a părții I a proiectului „Nürburgring 2009” arată că nu există o piață pentru realizarea unor astfel de măsuri. |
| --- | --- |

(88)

Germania susține că o parte din măsurile de promovare a turismului îndeplineau condițiile SIEG aflate în vigoare la acea dată (103) și că nu s-a identificat nicio eroare evidentă de apreciere. Mai concret, Germania arată că anumite părți ale ringowerk (în special expoziția privind sporturile cu motor, teatrul multimedia Green Hell, ringomeister și testocentre) au caracter de muzeu și servesc interesului public de educație (culturală), Centrul de evenimente Warsteiner servește ca facilitate multifuncțională pentru congrese, târguri comerciale și conferințe, iar spațiul de parcare nu este utilizat integral în zilele în care nu se desfășoară evenimente de amploare. Germania susține că o întreprindere care acționează în condiții normale de piață nu ar face investiții în cele trei facilități menționate anterior fără finanțare publică și că finanțarea privată eșuată a părții I a proiectului „Nürburgring 2009” arată că nu există o piață pentru realizarea unor astfel de măsuri.

103

o

o

o

| (89) | Germania susține că organizarea de evenimente de Formula 1 este considerată un SIEG, întrucât acestea sunt finanțate din fonduri publice și în alte țări și au un imens prestigiu, precum și efecte asupra identității statului membru respectiv și a întregii Uniuni. |
| --- | --- |

(89)

Germania susține că organizarea de evenimente de Formula 1 este considerată un SIEG, întrucât acestea sunt finanțate din fonduri publice și în alte țări și au un imens prestigiu, precum și efecte asupra identității statului membru respectiv și a întregii Uniuni.

(f)   Cadrul temporar

Cadrul temporar

| (90) | Germania susține că tranșele 2-4 din împrumutul ISB (măsura 8) sunt compatibile cu piața internă în temeiul Comunicării Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (104), și că, inclusiv în cazul în care Comisia concluzionează că NG era întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008 și cadrul temporar nu putea fi aplicat tranșelor 2-4 din împrumutul ISB, ajutorul în favoarea NG, MSR și CMHN ar fi echivalent cu diferența dintre rata dobânzii plătită pe piață și rata dobânzii plătită efectiv, însă nu pentru întreg împrumutul (105). |
| --- | --- |

(90)

Germania susține că tranșele 2-4 din împrumutul ISB (măsura 8) sunt compatibile cu piața internă în temeiul Comunicării Comisiei – Cadru comunitar temporar pentru măsurile de ajutor de stat de sprijinire a accesului la finanțare în contextul actualei crize financiare și economice (104), și că, inclusiv în cazul în care Comisia concluzionează că NG era întreprindere aflată în dificultate la 1 iulie 2008 și cadrul temporar nu putea fi aplicat tranșelor 2-4 din împrumutul ISB, ajutorul în favoarea NG, MSR și CMHN ar fi echivalent cu diferența dintre rata dobânzii plătită pe piață și rata dobânzii plătită efectiv, însă nu pentru întreg împrumutul (105).

104

105

3.8.   VÂNZAREA ACTIVELOR

| (91) | În observațiile sale, Germania susține că structura vânzării nu implică ajutor de stat acordat cumpărătorului activelor. De asemenea, Germania susține că procesul de vânzare a întrerupt continuitatea economică a NG, MSR și CMHN. Astfel, în opinia acesteia, în cazul în care procedura oficială de investigare s-ar încheia cu o decizie defavorabilă a Comisiei, prin care se solicită recuperarea ajutorului incompatibil, obligația de recuperare impusă NG, MSR și CMHN nu ar viza cumpărătorul activelor în cauză. În cele din urmă, în ceea ce privește condiția care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai atunci când există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Germania susține că această condiție nu constituie un obstacol în calea lichidării beneficiarilor ajutorului și că aceasta nu reprezintă o continuare a activităților beneficiarilor sau un avantaj pentru cumpărător. |
| --- | --- |

(91)

În observațiile sale, Germania susține că structura vânzării nu implică ajutor de stat acordat cumpărătorului activelor. De asemenea, Germania susține că procesul de vânzare a întrerupt continuitatea economică a NG, MSR și CMHN. Astfel, în opinia acesteia, în cazul în care procedura oficială de investigare s-ar încheia cu o decizie defavorabilă a Comisiei, prin care se solicită recuperarea ajutorului incompatibil, obligația de recuperare impusă NG, MSR și CMHN nu ar viza cumpărătorul activelor în cauză. În cele din urmă, în ceea ce privește condiția care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai atunci când există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Germania susține că această condiție nu constituie un obstacol în calea lichidării beneficiarilor ajutorului și că aceasta nu reprezintă o continuare a activităților beneficiarilor sau un avantaj pentru cumpărător.

| (92) | În ceea ce privește întreruperea continuității economice, Germania a subliniat următoarele elemente:






  (a) | vânzarea a fost efectuată prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia; |
| --- | --- | --- |

(92)

În ceea ce privește întreruperea continuității economice, Germania a subliniat următoarele elemente:

(a)

vânzarea a fost efectuată prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia;

| (b) | logica economică a vânzării este determinată de procedurile de insolvență, care urmăresc să satisfacă creditorii în comun prin vânzarea activelor Nürburgring și distribuirea încasărilor între aceștia; |
| --- | --- |

(b)

logica economică a vânzării este determinată de procedurile de insolvență, care urmăresc să satisfacă creditorii în comun prin vânzarea activelor Nürburgring și distribuirea încasărilor între aceștia;

| (c) | deschiderea procedurilor de insolvență și preluarea activității NAG de către NBG, precum și vânzarea activelor către grupul Capricorn cu introducerea ulterioară a activelor sub controlul unui administrator de active separat au constituit întreruperi economice, întrucât modelele de afaceri ale NAG, NBG și Capricorn variază considerabil în ceea ce privește utilizarea bunurilor; |
| --- | --- |

(c)

deschiderea procedurilor de insolvență și preluarea activității NAG de către NBG, precum și vânzarea activelor către grupul Capricorn cu introducerea ulterioară a activelor sub controlul unui administrator de active separat au constituit întreruperi economice, întrucât modelele de afaceri ale NAG, NBG și Capricorn variază considerabil în ceea ce privește utilizarea bunurilor;

| (d) | nici Capricorn, nici noul proprietar al activelor nu are legături economice sau corporative cu NG, MSR și CMHN începând din ianuarie 2015; |
| --- | --- |

(d)

nici Capricorn, nici noul proprietar al activelor nu are legături economice sau corporative cu NG, MSR și CMHN începând din ianuarie 2015;

| (e) | cumpărătorul a achiziționat numai activele, nu și acțiunile sau obligațiile vânzătorilor. Nici acțiunile NBG nu sunt transferate cumpărătorului; |
| --- | --- |

(e)

cumpărătorul a achiziționat numai activele, nu și acțiunile sau obligațiile vânzătorilor. Nici acțiunile NBG nu sunt transferate cumpărătorului;

| (f) | contractele importante pentru activitatea operațională vor fi reziliate, în mare parte, după sezonul 2014. Noile contracte pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2015 vor fi negociate și încheiate de către societatea operațională înființată de cumpărător. Orice transfer al contractelor de muncă asociate cu activele care fac obiectul licitației ar fi reglementat de dispozițiile aplicabile din dreptul german, și anume cumpărătorul activelor insolvabile ar fi liber să decidă cu privire la angajarea personalului; |
| --- | --- |

(f)

contractele importante pentru activitatea operațională vor fi reziliate, în mare parte, după sezonul 2014. Noile contracte pentru perioada care începe la 1 ianuarie 2015 vor fi negociate și încheiate de către societatea operațională înființată de cumpărător. Orice transfer al contractelor de muncă asociate cu activele care fac obiectul licitației ar fi reglementat de dispozițiile aplicabile din dreptul german, și anume cumpărătorul activelor insolvabile ar fi liber să decidă cu privire la angajarea personalului;

| (g) | în ceea ce privește calendarul, activele au fost vândute înainte de orice decizie a Comisiei; |
| --- | --- |

(g)

în ceea ce privește calendarul, activele au fost vândute înainte de orice decizie a Comisiei;

| (h) | data transferului este determinată de cerințele stabilite de legislația în materie de insolvență, care trebuie să fie luate în considerare în contextul celei mai bune vânzări de active posibile. Având în vedere natura activității în domeniul sporturilor cu motor și a activelor care fac obiectul licitației, Germania consideră că orice cumpărător(i) câștigător(i) vor fi implicați în activități similare cu cele ale NG, MSR și CMHN. Cu toate acestea, orice nou proprietar (noi proprietari) ar avea posibilitatea de a-și gestiona activitățile în condiții de funcționare diferite față de cele ale NG, MSR și CMHN și ar aplica propriul model de afaceri. Pentru circuitul de curse, grupul Capricorn prevede o utilizare diferită, bazată pe un nou plan de afaceri. De asemenea, cumpărătorul însuși va fi mai activ ca organizator de evenimente la Nürburgring în viitor. În plus, Nürburgring se va transforma dintr-o atracție turistică într-un centru tehnologic, în conformitate cu planurile cumpărătorului. |
| --- | --- |

(h)

data transferului este determinată de cerințele stabilite de legislația în materie de insolvență, care trebuie să fie luate în considerare în contextul celei mai bune vânzări de active posibile. Având în vedere natura activității în domeniul sporturilor cu motor și a activelor care fac obiectul licitației, Germania consideră că orice cumpărător(i) câștigător(i) vor fi implicați în activități similare cu cele ale NG, MSR și CMHN. Cu toate acestea, orice nou proprietar (noi proprietari) ar avea posibilitatea de a-și gestiona activitățile în condiții de funcționare diferite față de cele ale NG, MSR și CMHN și ar aplica propriul model de afaceri. Pentru circuitul de curse, grupul Capricorn prevede o utilizare diferită, bazată pe un nou plan de afaceri. De asemenea, cumpărătorul însuși va fi mai activ ca organizator de evenimente la Nürburgring în viitor. În plus, Nürburgring se va transforma dintr-o atracție turistică într-un centru tehnologic, în conformitate cu planurile cumpărătorului.

| (93) | În ceea ce privește condiția care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai atunci când există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Germania susține următoarele:






  (a) | niciun investitor potențial sau un partener financiar nu ar accepta să achiziționeze activele fără o astfel de condiție prealabilă; |
| --- | --- | --- |

(93)

În ceea ce privește condiția care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai atunci când există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Germania susține următoarele:

(a)

niciun investitor potențial sau un partener financiar nu ar accepta să achiziționeze activele fără o astfel de condiție prealabilă;

| (b) | în temeiul dreptului german al falimentului (106), este obligația lichidatorilor să se asigure că activele debitorului sunt lichidate la cel mai bun preț sau, dimpotrivă, să ajungă la un acord în cadrul planului de insolvență, ceea ce ar antrena totuși ajutor de stat suplimentar pentru întreprinderile Nürburgring; |
| --- | --- |

(b)

în temeiul dreptului german al falimentului (106), este obligația lichidatorilor să se asigure că activele debitorului sunt lichidate la cel mai bun preț sau, dimpotrivă, să ajungă la un acord în cadrul planului de insolvență, ceea ce ar antrena totuși ajutor de stat suplimentar pentru întreprinderile Nürburgring;

106

| (c) | locatarul va exploata activele închiriate în nume propriu, pe baza propriului său plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește; și |
| --- | --- |

(c)

locatarul va exploata activele închiriate în nume propriu, pe baza propriului său plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește; și

| (d) | [ofertantul 2] a inclus o condiție similară în oferta sa, care prevedea că prețurile oferite urmau să fie plătite numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărător al activelor. [Ofertantul 3] a impus o condiție care stipula faptul că acesta se putea retrage din procesul de vânzare dacă, până la 31 decembrie 2014, nu există o decizie favorabilă a Comisiei aflată în vigoare; |
| --- | --- |

(d)

[ofertantul 2] a inclus o condiție similară în oferta sa, care prevedea că prețurile oferite urmau să fie plătite numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărător al activelor. [Ofertantul 3] a impus o condiție care stipula faptul că acesta se putea retrage din procesul de vânzare dacă, până la 31 decembrie 2014, nu există o decizie favorabilă a Comisiei aflată în vigoare;

| (e) | în cazul în care Comisia nu emite nicio decizie fără drept de apel până la începutul anului 2015, activele vândute vor fi transferate către o întreprindere nouă înainte de 1 ianuarie 2015, în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni vor fi deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent (a se vedea considerentul 56 de mai sus). Acest mecanism nu determină continuarea activității beneficiarilor, ci asigură eliminarea definitivă a acestora de pe piață. |
| --- | --- |

(e)

în cazul în care Comisia nu emite nicio decizie fără drept de apel până la începutul anului 2015, activele vândute vor fi transferate către o întreprindere nouă înainte de 1 ianuarie 2015, în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni vor fi deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent (a se vedea considerentul 56 de mai sus). Acest mecanism nu determină continuarea activității beneficiarilor, ci asigură eliminarea definitivă a acestora de pe piață.

| (94) | În concluzie, Germania susține că, prin acest proces, nu există continuitate economică între NG, MSR și CMHN și activele vândute în cadrul procesului de licitație. Prin urmare, orice posibil ajutor de stat incompatibil acordat NG, MSR și CMHN va trebui să fie recuperat de la întreprinderile respective, în urma unei decizii relevante a Comisiei, și nu va viza cumpărătorul activelor aflate în vânzare. De asemenea, conform declarațiilor Germaniei, condiția prealabilă a contractului de vânzare-cumpărare dintre vânzători și cumpărător nu constituie un obstacol în calea lichidării întreprinderilor Nürburgring și a recuperării ajutorului din trecut de la acestea. Beneficiarii ajutorului vor dispărea de pe piață cu titlu definitiv. În cazul în care vânzarea către grupul Capricorn ar fi anulată, activele vor fi în continuare vândute și vânzătorii vor fi lichidați. |
| --- | --- |

(94)

În concluzie, Germania susține că, prin acest proces, nu există continuitate economică între NG, MSR și CMHN și activele vândute în cadrul procesului de licitație. Prin urmare, orice posibil ajutor de stat incompatibil acordat NG, MSR și CMHN va trebui să fie recuperat de la întreprinderile respective, în urma unei decizii relevante a Comisiei, și nu va viza cumpărătorul activelor aflate în vânzare. De asemenea, conform declarațiilor Germaniei, condiția prealabilă a contractului de vânzare-cumpărare dintre vânzători și cumpărător nu constituie un obstacol în calea lichidării întreprinderilor Nürburgring și a recuperării ajutorului din trecut de la acestea. Beneficiarii ajutorului vor dispărea de pe piață cu titlu definitiv. În cazul în care vânzarea către grupul Capricorn ar fi anulată, activele vor fi în continuare vândute și vânzătorii vor fi lichidați.

| (95) | Germania a informat Comisia cu privire la structura procesului de vânzare, cu scopul de a obține securitate juridică cu privire la faptul că vânzarea activelor nu implică ajutor de stat și că orice cumpărător(i) care are (au) câștig de cauză nu va (vor) fi considerat (considerați) răspunzător(i) pentru recuperarea ajutorului de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(95)

Germania a informat Comisia cu privire la structura procesului de vânzare, cu scopul de a obține securitate juridică cu privire la faptul că vânzarea activelor nu implică ajutor de stat și că orice cumpărător(i) care are (au) câștig de cauză nu va (vor) fi considerat (considerați) răspunzător(i) pentru recuperarea ajutorului de stat incompatibil.

| (96) | Germania și-a asumat, de asemenea, angajamentul de a furniza Comisiei rapoarte cu privire la punerea în aplicare a procedurii de vânzare. Rapoartele au fost prezentate în mod regulat. Acestea au confirmat faptul că procesul de vânzare a fost pus în aplicare conform principiilor discutate cu Comisia. Acestea au oferit, de asemenea, informații Comisiei cu privire la ofertanți, ofertele acestora, prețul de vânzare final, precum și alte aspecte relevante. |
| --- | --- |

(96)

Germania și-a asumat, de asemenea, angajamentul de a furniza Comisiei rapoarte cu privire la punerea în aplicare a procedurii de vânzare. Rapoartele au fost prezentate în mod regulat. Acestea au confirmat faptul că procesul de vânzare a fost pus în aplicare conform principiilor discutate cu Comisia. Acestea au oferit, de asemenea, informații Comisiei cu privire la ofertanți, ofertele acestora, prețul de vânzare final, precum și alte aspecte relevante.

4.   PLÂNGERI PRIVIND VÂNZAREA ACTIVELOR

PLÂNGERI PRIVIND VÂNZAREA ACTIVELOR

4.1.   PLÂNGEREA FORMULATĂ DE JA ZUM NÜRBURGRING e.V. (RECLAMANTUL 1)

(a)   Plângerea

Plângerea

| (97) | Reclamantul 1 susține că modul în care a fost concepută procedura de licitație pentru vânzarea activelor NG, MSR și CMHN (și anume, vânzarea circuitului de curse, a facilităților de cazare și a parcului de agrement în general) nu a fost adecvat pentru a remedia denaturările concurenței pe piețele relevante deoarece a vizat menținerea neschimbată a exploatării complexului și transferul majorității angajaților NG, MSR și CMHN către cumpărătorul activelor. Reclamantul 1 susține, de asemenea, că în procedurile de insolvență desfășurate în administrare proprie („Eigenverwaltung”), întreprinderile insolvabile efectuează ele însele vânzarea, sub simpla supraveghere a unui lichidator („Sachwalter”) (107), că ofertanților nu li se cere să prezinte oferte separate pentru fiecare grup de active și că sunt acceptabile ofertele pentru totalitatea activelor. |
| --- | --- |

(97)

Reclamantul 1 susține că modul în care a fost concepută procedura de licitație pentru vânzarea activelor NG, MSR și CMHN (și anume, vânzarea circuitului de curse, a facilităților de cazare și a parcului de agrement în general) nu a fost adecvat pentru a remedia denaturările concurenței pe piețele relevante deoarece a vizat menținerea neschimbată a exploatării complexului și transferul majorității angajaților NG, MSR și CMHN către cumpărătorul activelor. Reclamantul 1 susține, de asemenea, că în procedurile de insolvență desfășurate în administrare proprie („Eigenverwaltung”), întreprinderile insolvabile efectuează ele însele vânzarea, sub simpla supraveghere a unui lichidator („Sachwalter”) (107), că ofertanților nu li se cere să prezinte oferte separate pentru fiecare grup de active și că sunt acceptabile ofertele pentru totalitatea activelor.

Eigenverwaltung

Sachwalter

107

| (98) | De asemenea, reclamantul 1 susține că ajutorul ar fi transferat cumpărătorului activelor, întrucât toate activele, aproximativ 300 de angajați și activitățile operaționale ale NBG ar fi transferate unui singur ofertant și, prin urmare, ar exista continuitate economică între vechiul și noul proprietar/operator. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că, în conformitate cu criteriul de maximizare a valorii tuturor activelor, vânzătorii au preferat ofertele pentru totalitatea activelor, în timp ce ofertele pentru activele individuale au fost discriminate. |
| --- | --- |

(98)

De asemenea, reclamantul 1 susține că ajutorul ar fi transferat cumpărătorului activelor, întrucât toate activele, aproximativ 300 de angajați și activitățile operaționale ale NBG ar fi transferate unui singur ofertant și, prin urmare, ar exista continuitate economică între vechiul și noul proprietar/operator. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că, în conformitate cu criteriul de maximizare a valorii tuturor activelor, vânzătorii au preferat ofertele pentru totalitatea activelor, în timp ce ofertele pentru activele individuale au fost discriminate.

| (99) | În plus, reclamantul 1 afirmă că există o lipsă de transparență în ceea ce privește criteriile de atribuire și datele financiare privind profiturile NG și că se fac discriminări între ofertanți, în special deoarece accesul la camera de date virtuală a fost limitat la cinci ofertanți. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că vânzătorii au comunicat prelungirea termenului limită de depunere a ofertelor obligatorii din punct de vedere juridic până la jumătatea lunii februarie 2014 numai participanților care au prezentat oferte pentru toate activele și care au beneficiat de acces la camera de date virtuală; ofertanții care au depus oferte pentru grupuri de active individuale, cum ar fi reclamantul 2, nu au fost anunțați cu privire la prelungirea termenului limită. În plus, reclamantul 1 susține că landul și întreprinderea Capricorn au fost reprezentate de același cabinet de avocatură. |
| --- | --- |

(99)

În plus, reclamantul 1 afirmă că există o lipsă de transparență în ceea ce privește criteriile de atribuire și datele financiare privind profiturile NG și că se fac discriminări între ofertanți, în special deoarece accesul la camera de date virtuală a fost limitat la cinci ofertanți. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că vânzătorii au comunicat prelungirea termenului limită de depunere a ofertelor obligatorii din punct de vedere juridic până la jumătatea lunii februarie 2014 numai participanților care au prezentat oferte pentru toate activele și care au beneficiat de acces la camera de date virtuală; ofertanții care au depus oferte pentru grupuri de active individuale, cum ar fi reclamantul 2, nu au fost anunțați cu privire la prelungirea termenului limită. În plus, reclamantul 1 susține că landul și întreprinderea Capricorn au fost reprezentate de același cabinet de avocatură.

| (100) | Reclamantul 1 solicită suspendarea procedurii de licitație și relansarea acesteia cu criteriile de atribuire clare, cu declararea circuitului de curse drept SIEG și cu separarea acesteia de vânzarea facilităților de cazare și a parcului de agrement. |
| --- | --- |

(100)

Reclamantul 1 solicită suspendarea procedurii de licitație și relansarea acesteia cu criteriile de atribuire clare, cu declararea circuitului de curse drept SIEG și cu separarea acesteia de vânzarea facilităților de cazare și a parcului de agrement.

| (101) | În plus, reclamantul 1 susține că NBG a beneficiat de ajutoare noi nenotificate incompatibile cu piața internă, întrucât aceasta a primit capital în valoare de 2 239 243 EUR pentru desfășurarea activităților din cadrul Nürburgring din partea întreprinderii NG, aflată în faliment, sub forma unui transfer în rezerva de capital („Kapitalrücklage”). Acesta susține, de asemenea, că operațiunea se bazează pe un nou contract de închiriere între NG, MSR, CMHN și NBG care nu a fost scos la licitație, că NBG nu plătește chirie și că NBG nu urmărește creșterea cifrei de afaceri și reducerea costurilor deoarece menține tot personalul și a suportat costurile pentru organizarea curselor de Formula 1. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că o preluare de către NBG a contractelor de muncă ale angajaților NAG, pe baza unui contract încheiat între NBG și sindicatul ver.di la 26 iulie 2013, implică faptul că, prin preluare, nu se pot crea prejudicii economice, sociale sau juridice pentru angajați, și arată că astfel s-a menținut un model de afaceri construit cu ajutor ilegal. |
| --- | --- |

(101)

În plus, reclamantul 1 susține că NBG a beneficiat de ajutoare noi nenotificate incompatibile cu piața internă, întrucât aceasta a primit capital în valoare de 2 239 243 EUR pentru desfășurarea activităților din cadrul Nürburgring din partea întreprinderii NG, aflată în faliment, sub forma unui transfer în rezerva de capital („Kapitalrücklage”). Acesta susține, de asemenea, că operațiunea se bazează pe un nou contract de închiriere între NG, MSR, CMHN și NBG care nu a fost scos la licitație, că NBG nu plătește chirie și că NBG nu urmărește creșterea cifrei de afaceri și reducerea costurilor deoarece menține tot personalul și a suportat costurile pentru organizarea curselor de Formula 1. Reclamantul 1 afirmă, de asemenea, că o preluare de către NBG a contractelor de muncă ale angajaților NAG, pe baza unui contract încheiat între NBG și sindicatul ver.di la 26 iulie 2013, implică faptul că, prin preluare, nu se pot crea prejudicii economice, sociale sau juridice pentru angajați, și arată că astfel s-a menținut un model de afaceri construit cu ajutor ilegal.

Kapitalrücklage

(b)   Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

| (102) | În opinia lichidatorilor, plângerea ar trebui să fie respinsă, întrucât aceasta nu arată în mod evident că procesul de vânzare s-a abătut de la procesul de achiziție obișnuit. |
| --- | --- |

(102)

În opinia lichidatorilor, plângerea ar trebui să fie respinsă, întrucât aceasta nu arată în mod evident că procesul de vânzare s-a abătut de la procesul de achiziție obișnuit.

| (103) | Într-o procedură de licitație deschisă, transparentă și necondiționată, ofertele pentru toate activele nu pot fi excluse de la început. În cazul în care o astfel de ofertă este mai mare decât suma ofertelor pentru activele individuale, un proprietar care se comportă într-o manieră corespunzătoare cerințelor pieței ar încheia contractul cu ofertantul care dorește să achiziționeze toate activele. În aceste circumstanțe, numai oferta din urmă reprezintă un preț de piață (108). Excluderea unor astfel de oferte de la achiziții în cadrul procedurilor de insolvență ar echivala cu o încălcare a libertății de a desfășura o activitate comercială și a dreptului de proprietate al creditorilor întreprinderii insolvabile, garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(103)

Într-o procedură de licitație deschisă, transparentă și necondiționată, ofertele pentru toate activele nu pot fi excluse de la început. În cazul în care o astfel de ofertă este mai mare decât suma ofertelor pentru activele individuale, un proprietar care se comportă într-o manieră corespunzătoare cerințelor pieței ar încheia contractul cu ofertantul care dorește să achiziționeze toate activele. În aceste circumstanțe, numai oferta din urmă reprezintă un preț de piață (108). Excluderea unor astfel de oferte de la achiziții în cadrul procedurilor de insolvență ar echivala cu o încălcare a libertății de a desfășura o activitate comercială și a dreptului de proprietate al creditorilor întreprinderii insolvabile, garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

108

| (104) | Nu a existat un tratament preferențial al ofertelor pentru toate activele. Faptul că reclamantul 2 nu a fost eligibil pentru accesul la camera de date s-a datorat exclusiv ofertei sale de preț insuficiente. |
| --- | --- |

(104)

Nu a existat un tratament preferențial al ofertelor pentru toate activele. Faptul că reclamantul 2 nu a fost eligibil pentru accesul la camera de date s-a datorat exclusiv ofertei sale de preț insuficiente.

| (105) | Procedura de licitație a avut loc în etape. Ofertanții se califică pentru următoarea etapă numai în cazul în care există o probabilitate suficientă de finalizare. Avantajul acestei abordări constă în faptul că datele comerciale sensibile nu sunt puse la dispoziția mai multor ofertanți decât este necesar și că se poate reduce costul obligației de diligența atât pentru vânzător, cât și pentru ofertanții care prezintă o ofertă de preț insuficientă. Ofertanții au primit informații suficiente în fiecare etapă a procesului. |
| --- | --- |

(105)

Procedura de licitație a avut loc în etape. Ofertanții se califică pentru următoarea etapă numai în cazul în care există o probabilitate suficientă de finalizare. Avantajul acestei abordări constă în faptul că datele comerciale sensibile nu sunt puse la dispoziția mai multor ofertanți decât este necesar și că se poate reduce costul obligației de diligența atât pentru vânzător, cât și pentru ofertanții care prezintă o ofertă de preț insuficientă. Ofertanții au primit informații suficiente în fiecare etapă a procesului.

| (106) | Criteriile de atribuire au fost definite fără echivoc. Criteriul de atribuire este reprezentat de încasările totale ponderate cu probabilitatea de finalizare, acest criteriu fiind definit în mod mai detaliat prin subcriterii. |
| --- | --- |

(106)

Criteriile de atribuire au fost definite fără echivoc. Criteriul de atribuire este reprezentat de încasările totale ponderate cu probabilitatea de finalizare, acest criteriu fiind definit în mod mai detaliat prin subcriterii.

| (107) | Camera de date nu a fost limitată la cinci oferte din motive tehnice. Numărul de ofertanți cărora li s-a acordat accesul a fost stabilit în funcție de rezultatul evaluării ofertelor. |
| --- | --- |

(107)

Camera de date nu a fost limitată la cinci oferte din motive tehnice. Numărul de ofertanți cărora li s-a acordat accesul a fost stabilit în funcție de rezultatul evaluării ofertelor.

| (108) | Potrivit lichidatorilor, NBG a fost înființată de aceștia ca mijloc de exploatare temporară a activelor în timpul insolvenței, până la vânzarea activelor. Anterior, activitatea economică operațională era desfășurată de NAG. De la închirierea Nürburgring întreprinderii NAG, întreprinderile NG, MSR și CMHN erau doar proprietare, fără activități operaționale. Potrivit lichidatorilor, NG, MSR și CMHN nu au putut fi luate în considerare pentru preluarea activităților operaționale. În primul rând, divizarea activităților operaționale între cele trei întreprinderi ar necesita concepte distincte. În al doilea rând, divizarea nu ar corespunde unor grupuri de active care să conducă la o utilizare semnificativă din punct de vedere economic a bunurilor imobile. În al treilea rând, încheierea de contracte cu întreprinderi insolvabile contravine normelor interne ale multor întreprinderi, prin urmare, activitățile operaționale au trebuit să fie continuate prin intermediul unei filiale care nu se află în insolvență și care putea constitui un partener contractual acceptabil pentru clienții Nürburgring. În plus, angajaților nu li se putea cere să treacă de la NAG la întreprinderi insolvabile. NBG nu a fost înființată și organizată ca soluție pe termen lung. Spre deosebire de activele gestionate de NBG, această întreprindere nu era în vânzare. Mai mult, lichidatorii declară că au furnizat capital întreprinderii NBG în vederea vânzării (evitarea veniturilor mai mici în cazul nefuncționării) numai din considerente economice, că activele NG au crescut prin intermediul NBG și nu au scăzut (109), că furnizarea de capital invocată nu oferă un avantaj întreprinderii NGB și că înființarea și organizarea NGB nu este imputabilă statului, ci lichidatorilor. |
| --- | --- |

(108)

Potrivit lichidatorilor, NBG a fost înființată de aceștia ca mijloc de exploatare temporară a activelor în timpul insolvenței, până la vânzarea activelor. Anterior, activitatea economică operațională era desfășurată de NAG. De la închirierea Nürburgring întreprinderii NAG, întreprinderile NG, MSR și CMHN erau doar proprietare, fără activități operaționale. Potrivit lichidatorilor, NG, MSR și CMHN nu au putut fi luate în considerare pentru preluarea activităților operaționale. În primul rând, divizarea activităților operaționale între cele trei întreprinderi ar necesita concepte distincte. În al doilea rând, divizarea nu ar corespunde unor grupuri de active care să conducă la o utilizare semnificativă din punct de vedere economic a bunurilor imobile. În al treilea rând, încheierea de contracte cu întreprinderi insolvabile contravine normelor interne ale multor întreprinderi, prin urmare, activitățile operaționale au trebuit să fie continuate prin intermediul unei filiale care nu se află în insolvență și care putea constitui un partener contractual acceptabil pentru clienții Nürburgring. În plus, angajaților nu li se putea cere să treacă de la NAG la întreprinderi insolvabile. NBG nu a fost înființată și organizată ca soluție pe termen lung. Spre deosebire de activele gestionate de NBG, această întreprindere nu era în vânzare. Mai mult, lichidatorii declară că au furnizat capital întreprinderii NBG în vederea vânzării (evitarea veniturilor mai mici în cazul nefuncționării) numai din considerente economice, că activele NG au crescut prin intermediul NBG și nu au scăzut (109), că furnizarea de capital invocată nu oferă un avantaj întreprinderii NGB și că înființarea și organizarea NGB nu este imputabilă statului, ci lichidatorilor.

109

| (109) | Potrivit lichidatorilor, contractul dintre NBG și sindicatul ver.di a fost încheiat, de asemenea, pentru a permite continuarea activităților operaționale ale NBG până la vânzare, și nu pentru a menține ulterior Nürburgring ca entitate economică. Contractul a fost încheiat de NBG, nu de vânzători. Contractele de muncă au fost transferate de la NAG la NBG în conformitate cu articolul 613a din Codul civil german, și nu în temeiul contractului în cauză. Având în vedere articolele 7 și 9 din TFUE și Directiva 2001/23/CE a Consiliului (110), considerațiile legate de concurență nu pot conduce la eludarea sau la scăderea standardului social. Era important pentru NBG, cu titlul de soluție temporară, ca angajații necesari pentru activitățile operaționale care aparțin NAG (majoritatea) și NG (20 de angajați) să fie transferați întreprinderii NBG. NBG a trebuit să evite ca restul de angajați calificați să trebuiască să fie înlocuiți în timpul perioadei de tranziție. În perioada cuprinsă între începutul anului 2011 și sfârșitul anului 2012, personalul a fost redus cu 114 echivalente normă întreagă (de la 402 la 288 de echivalente normă întreagă). La începutul sezonului 2013, 290 erau angajați. Ofertanții au fost informați că au posibilitatea să adapteze domeniul de aplicare a tranzacției la conceptul lor de afaceri. Transferul de angajați nu este un indicator al menținerii unui model de afaceri. |
| --- | --- |

(109)

Potrivit lichidatorilor, contractul dintre NBG și sindicatul ver.di a fost încheiat, de asemenea, pentru a permite continuarea activităților operaționale ale NBG până la vânzare, și nu pentru a menține ulterior Nürburgring ca entitate economică. Contractul a fost încheiat de NBG, nu de vânzători. Contractele de muncă au fost transferate de la NAG la NBG în conformitate cu articolul 613a din Codul civil german, și nu în temeiul contractului în cauză. Având în vedere articolele 7 și 9 din TFUE și Directiva 2001/23/CE a Consiliului (110), considerațiile legate de concurență nu pot conduce la eludarea sau la scăderea standardului social. Era important pentru NBG, cu titlul de soluție temporară, ca angajații necesari pentru activitățile operaționale care aparțin NAG (majoritatea) și NG (20 de angajați) să fie transferați întreprinderii NBG. NBG a trebuit să evite ca restul de angajați calificați să trebuiască să fie înlocuiți în timpul perioadei de tranziție. În perioada cuprinsă între începutul anului 2011 și sfârșitul anului 2012, personalul a fost redus cu 114 echivalente normă întreagă (de la 402 la 288 de echivalente normă întreagă). La începutul sezonului 2013, 290 erau angajați. Ofertanții au fost informați că au posibilitatea să adapteze domeniul de aplicare a tranzacției la conceptul lor de afaceri. Transferul de angajați nu este un indicator al menținerii unui model de afaceri.

110

| (110) | Germania consideră că normele privind ajutorul de stat nu prevăd acest lucru și că nu este acceptabil din perspectiva modelului social european ca unui cumpărător al activelor unei întreprinderi aflate în insolvență să i se impună să evite transferul contractelor de muncă și să încheie noi contracte de muncă, sub amenințarea recuperării ajutorului acordat anterior întreprinderii respective. |
| --- | --- |

(110)

Germania consideră că normele privind ajutorul de stat nu prevăd acest lucru și că nu este acceptabil din perspectiva modelului social european ca unui cumpărător al activelor unei întreprinderi aflate în insolvență să i se impună să evite transferul contractelor de muncă și să încheie noi contracte de muncă, sub amenințarea recuperării ajutorului acordat anterior întreprinderii respective.

4.2.   PLÂNGEREA FORMULATĂ DE ADAC e.V. (RECLAMANTUL 2)

(a)   Plângerea

Plângerea

| (111) | Potrivit reclamantului 2, acesta a fost informat de către vânzători că oferta sa nu putea fi luată în considerare în următoarea etapă a vânzării, întrucât prețul oferit era substanțial mai mic decât prețul inclus în alte oferte și viza doar o parte din active, în timp ce se urmărea maximizarea valorii prin vânzarea tuturor activelor. |
| --- | --- |

(111)

Potrivit reclamantului 2, acesta a fost informat de către vânzători că oferta sa nu putea fi luată în considerare în următoarea etapă a vânzării, întrucât prețul oferit era substanțial mai mic decât prețul inclus în alte oferte și viza doar o parte din active, în timp ce se urmărea maximizarea valorii prin vânzarea tuturor activelor.

| (112) | Reclamantul 2 susține că procesul de vânzare urmărește continuitatea economică a activităților și a poziției pe piață a Nürburgring în forma sa actuală, prin urmare, acesta nu este adecvat pentru evitarea transferării unui avantaj rezultat din ajutorul deja acordat cumpărătorului activelor. Reclamantul 2 subliniază faptul că numai vânzarea către mai mulți ofertanți poate întrerupe continuitatea economică, că ofertele pentru totalitatea activelor au fost preferate de către vânzători în comparație cu ofertele pentru active individuale, cele din urmă fiind permise, dar neavând de fapt nicio șansă, că nu există criterii de evaluare a ofertelor vizând o parte din active în raport cu ofertele pentru toate activele și că numai acestea din urmă au fost admise în a doua etapă a procesului de vânzare. |
| --- | --- |

(112)

Reclamantul 2 susține că procesul de vânzare urmărește continuitatea economică a activităților și a poziției pe piață a Nürburgring în forma sa actuală, prin urmare, acesta nu este adecvat pentru evitarea transferării unui avantaj rezultat din ajutorul deja acordat cumpărătorului activelor. Reclamantul 2 subliniază faptul că numai vânzarea către mai mulți ofertanți poate întrerupe continuitatea economică, că ofertele pentru totalitatea activelor au fost preferate de către vânzători în comparație cu ofertele pentru active individuale, cele din urmă fiind permise, dar neavând de fapt nicio șansă, că nu există criterii de evaluare a ofertelor vizând o parte din active în raport cu ofertele pentru toate activele și că numai acestea din urmă au fost admise în a doua etapă a procesului de vânzare.

| (113) | Reclamantul 2 susține, de asemenea, că procesul de vânzare a fost desfășurat de către lichidator cu încălcarea normelor privind ajutorul de stat, inclusiv lipsa de transparență și nediscriminarea și, prin urmare, nu este în măsură să ajungă la un preț de piață. Reclamantul 2 susține că datele privind situația financiară a NG care erau relevante pentru ofertele de preț lipseau din documentația de licitație, ceea ce a condus la oferte indicative excesive, care vor fi reduse probabil după etapa în care se permite accesul la camera de date. Reclamantul 2 afirmă că profiturile au scăzut semnificativ în comparație cu profiturile preconizate pentru 2013, care au fost comunicate anterior ofertanților, și că acestora nu li s-a acordat posibilitatea de a analiza din nou datele financiare. Reclamantul 2 afirmă, de asemenea, că informațiile privind situația financiară a NBG și investițiile necesare pe termen mediu și lung nu au fost prezentate suficient și că documentația licitației implică existența unor relații contractuale pe termen lung, deși contractele încheiate cu reclamantul 2 au fost prelungite numai cu un an (2014). În plus, criteriul privind securitatea finanțării nu a fost luat în considerare suficient; din această cauză s-a permis accesul la camera de date ofertantului La Tene Capital Limited pe baza unei oferte nerealist de ridicate și fără o confirmare a finanțării. |
| --- | --- |

(113)

Reclamantul 2 susține, de asemenea, că procesul de vânzare a fost desfășurat de către lichidator cu încălcarea normelor privind ajutorul de stat, inclusiv lipsa de transparență și nediscriminarea și, prin urmare, nu este în măsură să ajungă la un preț de piață. Reclamantul 2 susține că datele privind situația financiară a NG care erau relevante pentru ofertele de preț lipseau din documentația de licitație, ceea ce a condus la oferte indicative excesive, care vor fi reduse probabil după etapa în care se permite accesul la camera de date. Reclamantul 2 afirmă că profiturile au scăzut semnificativ în comparație cu profiturile preconizate pentru 2013, care au fost comunicate anterior ofertanților, și că acestora nu li s-a acordat posibilitatea de a analiza din nou datele financiare. Reclamantul 2 afirmă, de asemenea, că informațiile privind situația financiară a NBG și investițiile necesare pe termen mediu și lung nu au fost prezentate suficient și că documentația licitației implică existența unor relații contractuale pe termen lung, deși contractele încheiate cu reclamantul 2 au fost prelungite numai cu un an (2014). În plus, criteriul privind securitatea finanțării nu a fost luat în considerare suficient; din această cauză s-a permis accesul la camera de date ofertantului La Tene Capital Limited pe baza unei oferte nerealist de ridicate și fără o confirmare a finanțării.

(b)   Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

| (114) | Observațiile lichidatorilor cuprinse în considerentele 102-106 se aplică, de asemenea, plângerii formulate de reclamantul 2. |
| --- | --- |

(114)

Observațiile lichidatorilor cuprinse în considerentele 102-106 se aplică, de asemenea, plângerii formulate de reclamantul 2.

4.3.   PLÂNGEREA FORMULATĂ DE [OFERTANTUL 3] (RECLAMANTUL 3)

(a)   Plângerea

Plângerea

| (115) | Reclamantul 3 susține că contractul de vânzare-cumpărare nu a fost atribuit ofertantului cu cea mai mare ofertă de achiziție, ci unui ofertant local preferat. Potrivit reclamantului 3, considerentele noneconomice, cum ar fi obiectivele regionale sau motivele legate de politica industrială care nu ar fi acceptate de un investitor care-și desfășoară activitatea în conformitate cu principiile economiei de piață nu pot fi luate în considerare pentru acceptarea unui preț mai scăzut și indică existența unui caz de ajutor de stat (111). Reclamantul 3 susține că a oferit un preț de achiziție de 150 de milioane EUR (112) și că grupului Capricorn i s-a oferit contractul deși oferta reclamantului 3 era substanțial mai mare. Reclamantul 3 susține, în plus, că alegerea ofertei mai scăzute este posibilă în mod excepțional numai dacă este evident că vânzarea către ofertantul cu cea mai mare ofertă este imposibilă (securitatea tranzacției), și anume în cazul în care cumpărătorul nu poate plăti prețul de achiziție (113). Potrivit reclamantului 3, acest lucru nu s-a întâmplat deoarece: 1. reclamantul 3 a prezentat un angajament de finanțare cu caracter obligatoriu din partea unui fond de investiții în întreprinderi necotate în cuantum de 30 de milioane EUR; și 2. obținerea angajamentului cu caracter obligatoriu pentru celelalte tranșe din prețul de achiziție nu a fost posibilă din cauza unei întârzieri provocate de vânzători, precum și din cauza lipsei documentației. Reclamantul 3 afirmă că a informat vânzătorii despre faptul că angajamentele de finanțare aflate în curs de obținere puteau fi depuse până la data de 31 martie 2014. Reclamantul 3 susține, de asemenea, că, la data depunerii plângerii (10 aprilie 2014), acesta putea face dovada unui angajament de finanțare în valoare de peste 110 milioane EUR, întrucât acesta a prezentat Comisiei o scrisoare de intenție trimisă reclamantului 3 de către Jupiter Financing Group, Inc. (denumit în continuare „Jupiter Financial Group”) la data de 26 martie 2014, prin care acesta din urmă prezenta reclamantului 3 o propunere cu caracter obligatoriu formulată de Jupiter Financial Group privind finanțarea achiziției activelor Nürburgring (în ceea ce privește componentele financiare ale propunerii, a se vedea nota de subsol 105). Printre alte condiții, propunerea de finanțare a făcut obiectul îndeplinirii obligației de diligență satisfăcătoare pentru Jupiter Financial Group. |
| --- | --- |

(115)

Reclamantul 3 susține că contractul de vânzare-cumpărare nu a fost atribuit ofertantului cu cea mai mare ofertă de achiziție, ci unui ofertant local preferat. Potrivit reclamantului 3, considerentele noneconomice, cum ar fi obiectivele regionale sau motivele legate de politica industrială care nu ar fi acceptate de un investitor care-și desfășoară activitatea în conformitate cu principiile economiei de piață nu pot fi luate în considerare pentru acceptarea unui preț mai scăzut și indică existența unui caz de ajutor de stat (111). Reclamantul 3 susține că a oferit un preț de achiziție de 150 de milioane EUR (112) și că grupului Capricorn i s-a oferit contractul deși oferta reclamantului 3 era substanțial mai mare. Reclamantul 3 susține, în plus, că alegerea ofertei mai scăzute este posibilă în mod excepțional numai dacă este evident că vânzarea către ofertantul cu cea mai mare ofertă este imposibilă (securitatea tranzacției), și anume în cazul în care cumpărătorul nu poate plăti prețul de achiziție (113). Potrivit reclamantului 3, acest lucru nu s-a întâmplat deoarece: 1. reclamantul 3 a prezentat un angajament de finanțare cu caracter obligatoriu din partea unui fond de investiții în întreprinderi necotate în cuantum de 30 de milioane EUR; și 2. obținerea angajamentului cu caracter obligatoriu pentru celelalte tranșe din prețul de achiziție nu a fost posibilă din cauza unei întârzieri provocate de vânzători, precum și din cauza lipsei documentației. Reclamantul 3 afirmă că a informat vânzătorii despre faptul că angajamentele de finanțare aflate în curs de obținere puteau fi depuse până la data de 31 martie 2014. Reclamantul 3 susține, de asemenea, că, la data depunerii plângerii (10 aprilie 2014), acesta putea face dovada unui angajament de finanțare în valoare de peste 110 milioane EUR, întrucât acesta a prezentat Comisiei o scrisoare de intenție trimisă reclamantului 3 de către Jupiter Financing Group, Inc. (denumit în continuare „Jupiter Financial Group”) la data de 26 martie 2014, prin care acesta din urmă prezenta reclamantului 3 o propunere cu caracter obligatoriu formulată de Jupiter Financial Group privind finanțarea achiziției activelor Nürburgring (în ceea ce privește componentele financiare ale propunerii, a se vedea nota de subsol 105). Printre alte condiții, propunerea de finanțare a făcut obiectul îndeplinirii obligației de diligență satisfăcătoare pentru Jupiter Financial Group.

111

112

113

| (116) | Reclamantul 3 susține, de asemenea, că, din totalul de 77 de milioane EUR pe care grupul Capricorn l-a oferit ca preț de achiziție pentru Nürburgring, 6 milioane EUR urmau să fie achitate din sezonul 2014, iar o sumă suplimentară de 11 milioane EUR, abia în perioada 2015-2018. Astfel se ajunge la un preț de achiziție real în numerar de 60 de milioane EUR și, prin urmare, la o diferență de 50 de milioane EUR în comparație cu prețul de achiziție în numerar de 110 milioane EUR oferit de reclamantul 3. Potrivit reclamantului 3, dacă se iau în considerare plățile viitoare în numerar suplimentare, diferența dintre oferta grupului Capricorn și cea a reclamantului 3 este de 73 de milioane EUR. În cele din urmă, reclamantul 3 susține că există ajutor în favoarea grupului Capricorn în cuantum de cel puțin 73 de milioane EUR, reprezentând diferența dintre prețul de achiziție oferit de către reclamantul 3 ca ofertantul cu cea mai mare ofertă și prețul propus de ofertantul câștigător. În această privință, potrivit reclamantului 3, dacă se ia în calcul sprijinul în favoarea comunităților locale, valoarea ajutorului crește cu 200 de milioane EUR, până la un total de 273 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(116)

Reclamantul 3 susține, de asemenea, că, din totalul de 77 de milioane EUR pe care grupul Capricorn l-a oferit ca preț de achiziție pentru Nürburgring, 6 milioane EUR urmau să fie achitate din sezonul 2014, iar o sumă suplimentară de 11 milioane EUR, abia în perioada 2015-2018. Astfel se ajunge la un preț de achiziție real în numerar de 60 de milioane EUR și, prin urmare, la o diferență de 50 de milioane EUR în comparație cu prețul de achiziție în numerar de 110 milioane EUR oferit de reclamantul 3. Potrivit reclamantului 3, dacă se iau în considerare plățile viitoare în numerar suplimentare, diferența dintre oferta grupului Capricorn și cea a reclamantului 3 este de 73 de milioane EUR. În cele din urmă, reclamantul 3 susține că există ajutor în favoarea grupului Capricorn în cuantum de cel puțin 73 de milioane EUR, reprezentând diferența dintre prețul de achiziție oferit de către reclamantul 3 ca ofertantul cu cea mai mare ofertă și prețul propus de ofertantul câștigător. În această privință, potrivit reclamantului 3, dacă se ia în calcul sprijinul în favoarea comunităților locale, valoarea ajutorului crește cu 200 de milioane EUR, până la un total de 273 de milioane EUR.

| (117) | Reclamantul 3 susține, de asemenea, că oferta grupului Capricorn nu a fost necondiționată, întrucât aceasta era sub rezerva unei decizii fără drept de apel a Comisiei care să prevadă în mod clar că nu există nicio extindere a ordinului de recuperare. Potrivit reclamantului 3, aceasta constituie o abatere de la principiile anunțate ale procedurii de vânzare, care a determinat o încălcare a procedurii de licitație deoarece alte părți, cum ar fi reclamantul 3, nu au fost informate cu privire la modificări. |
| --- | --- |

(117)

Reclamantul 3 susține, de asemenea, că oferta grupului Capricorn nu a fost necondiționată, întrucât aceasta era sub rezerva unei decizii fără drept de apel a Comisiei care să prevadă în mod clar că nu există nicio extindere a ordinului de recuperare. Potrivit reclamantului 3, aceasta constituie o abatere de la principiile anunțate ale procedurii de vânzare, care a determinat o încălcare a procedurii de licitație deoarece alte părți, cum ar fi reclamantul 3, nu au fost informate cu privire la modificări.

| (118) | În plus, reclamantul 3 susține că vânzarea activelor nu a avut loc în cadrul unui proces de selecție deschis, transparent și necondiționat. Mai exact, reclamantul 3 susține următoarele:






  (a) | Informațiile contabile furnizate de vânzători erau inexacte din punct de vedere material și de natură să inducă în eroare; în special, structura tranzacției sugerând un „bilanț curat” era nerealizabilă. Imediat după începerea procedurii privind obligațiile de diligență, reclamantul 3 a constatat că structura tranzacției propusă de vânzători nu se potrivea cu circumstanțele factuale rezultate din funcționarea Nürburgring și, prin urmare, nu putea fi pusă în aplicare (114). |
| --- | --- | --- |

(118)

În plus, reclamantul 3 susține că vânzarea activelor nu a avut loc în cadrul unui proces de selecție deschis, transparent și necondiționat. Mai exact, reclamantul 3 susține următoarele:

(a)

Informațiile contabile furnizate de vânzători erau inexacte din punct de vedere material și de natură să inducă în eroare; în special, structura tranzacției sugerând un „bilanț curat” era nerealizabilă. Imediat după începerea procedurii privind obligațiile de diligență, reclamantul 3 a constatat că structura tranzacției propusă de vânzători nu se potrivea cu circumstanțele factuale rezultate din funcționarea Nürburgring și, prin urmare, nu putea fi pusă în aplicare (114).

114

| (b) | Pe parcursul întregului proces, vânzătorii au întârziat finalizarea contractului de cumpărare de active. |
| --- | --- |

(b)

Pe parcursul întregului proces, vânzătorii au întârziat finalizarea contractului de cumpărare de active.

| (c) | Vânzătorii nu au comunicat în mod clar termenul limită de încheiere a procedurii de licitație și au indicat că aceasta expiră la sfârșitul lunii martie 2014. Din comunicarea reclamantului 3 cu vânzătorii și dintr-un comunicat de presă al vânzătorilor rezultă că este posibilă depunerea ofertei reclamantului 3 până la sfârșitul lunii martie. În plus, grupul Capricorn a beneficiat de un posibil tratament preferențial, întrucât acesteia i s-a permis să prezinte angajamentul de finanțare cu caracter obligatoriu după data de 17 februarie 2014 (115). |
| --- | --- |

(c)

Vânzătorii nu au comunicat în mod clar termenul limită de încheiere a procedurii de licitație și au indicat că aceasta expiră la sfârșitul lunii martie 2014. Din comunicarea reclamantului 3 cu vânzătorii și dintr-un comunicat de presă al vânzătorilor rezultă că este posibilă depunerea ofertei reclamantului 3 până la sfârșitul lunii martie. În plus, grupul Capricorn a beneficiat de un posibil tratament preferențial, întrucât acesteia i s-a permis să prezinte angajamentul de finanțare cu caracter obligatoriu după data de 17 februarie 2014 (115).

115

| (d) | Contractele materiale, cum ar fi contractele operaționale ale NBG cu părți terțe, nu au fost prezentate deloc sau cu o întârziere considerabilă. În plus, se susține că ofertanților le-au fost furnizate informații decisive cu privire la principalele date financiare ale NBG în camera de date, doar în limba germană, cu numai o zi lucrătoare înainte de expirarea termenului de depunere a ofertei finale sau chiar în ziua respectivă. În special, se susține că informații importante, cum ar fi situația contabilă anuală auditată a NGB la 31 decembrie 2012, au fost furnizate abia în seara ultimei zile lucrătoare anterioare datei prevăzute pentru depunerea ofertei finale. |
| --- | --- |

(d)

Contractele materiale, cum ar fi contractele operaționale ale NBG cu părți terțe, nu au fost prezentate deloc sau cu o întârziere considerabilă. În plus, se susține că ofertanților le-au fost furnizate informații decisive cu privire la principalele date financiare ale NBG în camera de date, doar în limba germană, cu numai o zi lucrătoare înainte de expirarea termenului de depunere a ofertei finale sau chiar în ziua respectivă. În special, se susține că informații importante, cum ar fi situația contabilă anuală auditată a NGB la 31 decembrie 2012, au fost furnizate abia în seara ultimei zile lucrătoare anterioare datei prevăzute pentru depunerea ofertei finale.

| (e) | Vânzătorii i-au discriminat pe ceilalți ofertanți, oferind grupului Capricorn un presupus acces preferențial la furnizori terți majori. În special, reclamantul 3 afirmă că este probabil să se fi purtat negocieri între grupul Capricorn, vânzători și fabrica de bere Bitburger cu săptămâni înainte de anunțarea ofertei câștigătoare, la 11 martie 2014 (116). |
| --- | --- |

(e)

Vânzătorii i-au discriminat pe ceilalți ofertanți, oferind grupului Capricorn un presupus acces preferențial la furnizori terți majori. În special, reclamantul 3 afirmă că este probabil să se fi purtat negocieri între grupul Capricorn, vânzători și fabrica de bere Bitburger cu săptămâni înainte de anunțarea ofertei câștigătoare, la 11 martie 2014 (116).

116

| (f) | Autentificarea notarială a contractului de achiziție de active dintre vânzători și grupul Capricorn trebuie să fi avut loc înainte de 11 martie 2014. Atribuirea contractului a fost comunicată grupului Capricorn înainte de luarea unei decizii de către Comitetul creditorilor, iar un comunicat de presă în acest sens al grupului Capricorn datează din 9 martie 2014, cu 2 zile înainte de pronunțarea deciziei Comitetului creditorilor la 11 martie 2014. |
| --- | --- |

(f)

Autentificarea notarială a contractului de achiziție de active dintre vânzători și grupul Capricorn trebuie să fi avut loc înainte de 11 martie 2014. Atribuirea contractului a fost comunicată grupului Capricorn înainte de luarea unei decizii de către Comitetul creditorilor, iar un comunicat de presă în acest sens al grupului Capricorn datează din 9 martie 2014, cu 2 zile înainte de pronunțarea deciziei Comitetului creditorilor la 11 martie 2014.

| (g) | Fără a informa ceilalți ofertanți, vânzătorii s-au abătut de la procedura prevăzută în scrisoarea din 17 octombrie 2013, renunțând la cerința privind furnizarea unei garanții a finanțării pentru întregul preț de achiziție exclusiv în beneficiul grupului Capricorn (117). |
| --- | --- |

(g)

Fără a informa ceilalți ofertanți, vânzătorii s-au abătut de la procedura prevăzută în scrisoarea din 17 octombrie 2013, renunțând la cerința privind furnizarea unei garanții a finanțării pentru întregul preț de achiziție exclusiv în beneficiul grupului Capricorn (117).

117

| (h) | Vânzătorii au încălcat condițiile prevăzute în scrisoarea de procedură deoarece nu au furnizat ofertanților individuali o majorare convenită și aprobată la nivel intern a valorii contabile a contractului de achiziție de active înainte de data de depunere a ofertei finale, finalizarea finanțării devenind astfel cu mult mai dificilă. |
| --- | --- |

(h)

Vânzătorii au încălcat condițiile prevăzute în scrisoarea de procedură deoarece nu au furnizat ofertanților individuali o majorare convenită și aprobată la nivel intern a valorii contabile a contractului de achiziție de active înainte de data de depunere a ofertei finale, finalizarea finanțării devenind astfel cu mult mai dificilă.

| (i) | Vânzătorii au acordat contractul inclusiv pe baza unor criterii de mediu și au presupus – fără a mai consulta reclamantul 3 – că întreprinderea nu ar putea îndeplini astfel de criterii, deși nu au fost introduse condiții de mediu explicite de către vânzători (118). |
| --- | --- |

(i)

Vânzătorii au acordat contractul inclusiv pe baza unor criterii de mediu și au presupus – fără a mai consulta reclamantul 3 – că întreprinderea nu ar putea îndeplini astfel de criterii, deși nu au fost introduse condiții de mediu explicite de către vânzători (118).

118

| (j) | Grupul Capricorn a beneficiat de tratament preferențial, întrucât acesta a solicitat consiliere cu privire la ajutorul de stat de la firma de avocatură McDermott, care oferise deja consultanță vânzătorilor și landului cu privire la același subiect înainte de a oferi consultanță grupului Capricorn. |
| --- | --- |

(j)

Grupul Capricorn a beneficiat de tratament preferențial, întrucât acesta a solicitat consiliere cu privire la ajutorul de stat de la firma de avocatură McDermott, care oferise deja consultanță vânzătorilor și landului cu privire la același subiect înainte de a oferi consultanță grupului Capricorn.

| (119) | Reclamantul 3 susține că vânzarea implică resurse imputabile statului (119), că există un nou ajutor de stat în beneficiul grupului Capricorn și că orice ordin de recuperare referitor la ajutorul de stat acordat vânzătorilor activelor trebuie să fie extins la Capricorn (120). În cele din urmă, potrivit reclamantului 3, contractul de vânzare-cumpărare este nevalid din cauza încălcării obligației de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE. |
| --- | --- |

(119)

Reclamantul 3 susține că vânzarea implică resurse imputabile statului (119), că există un nou ajutor de stat în beneficiul grupului Capricorn și că orice ordin de recuperare referitor la ajutorul de stat acordat vânzătorilor activelor trebuie să fie extins la Capricorn (120). În cele din urmă, potrivit reclamantului 3, contractul de vânzare-cumpărare este nevalid din cauza încălcării obligației de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) din TFUE.

119

120

| (120) | În cele din urmă, reclamantul 3 susține că grupul Capricorn nu a reușit să plătească a doua tranșă din prețul de achiziție, scadentă la sfârșitul lui iulie, ceea ce arată, potrivit reclamantului 3, că grupul Capricorn nu a furnizat o ofertă finanțată integral. Reclamantul 3 susține în continuare că, în lumina informațiilor prezentate anterior, condițiile de finanțare pentru achiziționarea activelor Nürburgring au fost modificate în favoarea grupului Capricorn și cu abaterea clară de la normele stabilite de vânzători și de la prevederile scrisorii de procedură comunicate ofertanților, ceea ce poate constitui un ajutor suplimentar în favoarea grupului Capricorn. |
| --- | --- |

(120)

În cele din urmă, reclamantul 3 susține că grupul Capricorn nu a reușit să plătească a doua tranșă din prețul de achiziție, scadentă la sfârșitul lui iulie, ceea ce arată, potrivit reclamantului 3, că grupul Capricorn nu a furnizat o ofertă finanțată integral. Reclamantul 3 susține în continuare că, în lumina informațiilor prezentate anterior, condițiile de finanțare pentru achiziționarea activelor Nürburgring au fost modificate în favoarea grupului Capricorn și cu abaterea clară de la normele stabilite de vânzători și de la prevederile scrisorii de procedură comunicate ofertanților, ceea ce poate constitui un ajutor suplimentar în favoarea grupului Capricorn.

(b)   Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

| (121) | Potrivit lichidatorilor, reclamantul 3 nu a prezentat niciun angajament obligatoriu de finanțare în valoare de 30 de milioane EUR, nici împreună cu oferta sa de confirmare din 17 februarie 2014 (care făcea referire la un angajament de finanțare obligatoriu al [...] în valoare de 30 de milioane EUR), nici împreună cu plângerea. Afirmația reclamantului 3 potrivit căreia dovada finanțării putea fi prezentată într-o etapă ulterioară nu a fost demonstrată nici de declarațiile fără caracter obligatoriu ale părților terțe. Spre deosebire de ofertele de confirmare ale grupului Capricorn și ale [ofertantului 2], oferta de confirmare a reclamantului 3 nu a respectat cerințele de finanțare stabilite în scrisoarea de procedură din 17 octombrie 2013. La 11 martie 2014, vânzătorii nu aveau, așadar, niciun motiv să atribuie contractul reclamantului 3. Pentru vânzători, riscul ca, în așteptarea prezentării dovezii finanțării de către reclamantul 3, numărul ofertanților să se reducă la unul sau zero nu era acceptabil, întrucât: (a) consorțiul [ofertantului 2] insista ca transferul dreptului de proprietate să fie efectuat la 3 aprilie 2014; și (b) nu se înregistra nicio evoluție în motivarea ofertei prezentate de reclamantul 3, în pofida faptului că acesta și-a exprimat interesul la 17 mai 2013 și a depus oferta sa indicativă încă de la 30 septembrie 2013, prin urmare, probabilitatea încheierii tranzacției cu reclamantul 3 era redusă. Presupusul angajament de finanțare al Jupiter Financial Group datând din 26 martie 2014 nu a fost prezentat vânzătorilor, iar o scrisoare ulterioară nesemnată din partea băncii de investiții și societății de consultanță [...], din data de 31 martie 2014, era condiționată de îndeplinirea satisfăcătoare a obligației de diligență. Fondul de dezvoltare pentru municipalitățile din jurul Nürburgring, în valoare de 200 de milioane EUR, nu prezenta niciun avantaj pentru vânzători. |
| --- | --- |

(121)

Potrivit lichidatorilor, reclamantul 3 nu a prezentat niciun angajament obligatoriu de finanțare în valoare de 30 de milioane EUR, nici împreună cu oferta sa de confirmare din 17 februarie 2014 (care făcea referire la un angajament de finanțare obligatoriu al [...] în valoare de 30 de milioane EUR), nici împreună cu plângerea. Afirmația reclamantului 3 potrivit căreia dovada finanțării putea fi prezentată într-o etapă ulterioară nu a fost demonstrată nici de declarațiile fără caracter obligatoriu ale părților terțe. Spre deosebire de ofertele de confirmare ale grupului Capricorn și ale [ofertantului 2], oferta de confirmare a reclamantului 3 nu a respectat cerințele de finanțare stabilite în scrisoarea de procedură din 17 octombrie 2013. La 11 martie 2014, vânzătorii nu aveau, așadar, niciun motiv să atribuie contractul reclamantului 3. Pentru vânzători, riscul ca, în așteptarea prezentării dovezii finanțării de către reclamantul 3, numărul ofertanților să se reducă la unul sau zero nu era acceptabil, întrucât: (a) consorțiul [ofertantului 2] insista ca transferul dreptului de proprietate să fie efectuat la 3 aprilie 2014; și (b) nu se înregistra nicio evoluție în motivarea ofertei prezentate de reclamantul 3, în pofida faptului că acesta și-a exprimat interesul la 17 mai 2013 și a depus oferta sa indicativă încă de la 30 septembrie 2013, prin urmare, probabilitatea încheierii tranzacției cu reclamantul 3 era redusă. Presupusul angajament de finanțare al Jupiter Financial Group datând din 26 martie 2014 nu a fost prezentat vânzătorilor, iar o scrisoare ulterioară nesemnată din partea băncii de investiții și societății de consultanță [...], din data de 31 martie 2014, era condiționată de îndeplinirea satisfăcătoare a obligației de diligență. Fondul de dezvoltare pentru municipalitățile din jurul Nürburgring, în valoare de 200 de milioane EUR, nu prezenta niciun avantaj pentru vânzători.

| (122) | Potrivit lichidatorilor, ofertanții au fost informați că selectarea ofertantului câștigător poate fi realizată la scurt timp după termenul limită de depunere a ofertelor, și anume 17 februarie 2014. Informațiile furnizate de vânzători nu puteau oferi perspectiva că procesul va fi prelungit. Comunicatul de presă citat de reclamantul 3 menționează că lichidatorii intenționează să încheie contractul în primul trimestru al anului 2014. Lichidatorul neagă că ar fi declarat în mod public că urmează să se ia o decizie la sfârșitul lunii martie și afirmă că grupul Capricorn a fost informat înainte de reuniunea Comitetului creditorilor cu privire la atribuirea contractului și că un comunicat de presă al Capricorn a fost publicat la 9 martie 2014. |
| --- | --- |

(122)

Potrivit lichidatorilor, ofertanții au fost informați că selectarea ofertantului câștigător poate fi realizată la scurt timp după termenul limită de depunere a ofertelor, și anume 17 februarie 2014. Informațiile furnizate de vânzători nu puteau oferi perspectiva că procesul va fi prelungit. Comunicatul de presă citat de reclamantul 3 menționează că lichidatorii intenționează să încheie contractul în primul trimestru al anului 2014. Lichidatorul neagă că ar fi declarat în mod public că urmează să se ia o decizie la sfârșitul lunii martie și afirmă că grupul Capricorn a fost informat înainte de reuniunea Comitetului creditorilor cu privire la atribuirea contractului și că un comunicat de presă al Capricorn a fost publicat la 9 martie 2014.

| (123) | Lichidatorii afirmă că structura tranzacției (vânzarea de active individuale, grupuri de active sau toate activele, fără transfer de acțiuni sau datorii) nu s-a modificat în cursul procedurii de ofertare. Termenul „bilanț curat” nu reprezintă decât excluderea transferului de pasive odată cu vânzarea. Faptul că vânzătorii sunt proprietarii întreprinderilor și că activitatea operațională este desfășurată de întreprinderea NBG a fost comunicat tuturor părților interesate încă din anunțul publicitar care a fost trimis reclamantului la 17 mai 2013. Potrivit lichidatorilor, în cazul în care reclamantul 3 a luat cunoștință într-adevăr de activitatea NBG abia în etapa de îndeplinire a obligației de diligență, astfel cum s-a susținut, se poate concluziona că reclamantul 3 a utilizat în mod nesatisfăcător informațiile bogate puse la dispoziția ofertanților înainte de data de depunere a ofertelor indicative. Vânzătorii nu au solicitat niciodată preluarea contractelor NBG de către cumpărător. Lichidatorii nu au avut în vedere preluarea de către cumpărător a contractului de închiriere încheiat între vânzători și NBG, dată fiind situația specială a NBG în ceea ce privește transferul de active dorit de la început. Lichidatorii susțin că reclamantul 3 a realizat foarte târziu că, în cazul unei preluări a activelor începând cu 1 ianuarie 2014, Nürburgring ar fi în mare parte „goală”, iar noile contracte cu clienții și sponsorii ar aduce venituri (sporite) abia în sezonul 2015 din cauza duratei de planificare a evenimentelor (curse). Mai mult, vânzătorii au subliniat în mod repetat că ofertanții pot defini obiectul achiziției. |
| --- | --- |

(123)

Lichidatorii afirmă că structura tranzacției (vânzarea de active individuale, grupuri de active sau toate activele, fără transfer de acțiuni sau datorii) nu s-a modificat în cursul procedurii de ofertare. Termenul „bilanț curat” nu reprezintă decât excluderea transferului de pasive odată cu vânzarea. Faptul că vânzătorii sunt proprietarii întreprinderilor și că activitatea operațională este desfășurată de întreprinderea NBG a fost comunicat tuturor părților interesate încă din anunțul publicitar care a fost trimis reclamantului la 17 mai 2013. Potrivit lichidatorilor, în cazul în care reclamantul 3 a luat cunoștință într-adevăr de activitatea NBG abia în etapa de îndeplinire a obligației de diligență, astfel cum s-a susținut, se poate concluziona că reclamantul 3 a utilizat în mod nesatisfăcător informațiile bogate puse la dispoziția ofertanților înainte de data de depunere a ofertelor indicative. Vânzătorii nu au solicitat niciodată preluarea contractelor NBG de către cumpărător. Lichidatorii nu au avut în vedere preluarea de către cumpărător a contractului de închiriere încheiat între vânzători și NBG, dată fiind situația specială a NBG în ceea ce privește transferul de active dorit de la început. Lichidatorii susțin că reclamantul 3 a realizat foarte târziu că, în cazul unei preluări a activelor începând cu 1 ianuarie 2014, Nürburgring ar fi în mare parte „goală”, iar noile contracte cu clienții și sponsorii ar aduce venituri (sporite) abia în sezonul 2015 din cauza duratei de planificare a evenimentelor (curse). Mai mult, vânzătorii au subliniat în mod repetat că ofertanții pot defini obiectul achiziției.

| (124) | În ceea ce privește cererile de despăgubiri ale terților, vânzătorii au informat reclamantul 3 că i-ar fi aproape imposibil să încheie noi contracte cu clienții NBG în termeni mai dezavantajoși pentru client decât contractul curent, atât timp cât nu se clarifică problema unor despăgubiri pentru daunele provocate de neîndeplinirea contractelor cu NBG. Era necesar să se abordeze riscul ca partenerii contractuali și cumpărătorul să încheie un nou contract care conduce la o situație în care partenerul contractual plătește o contravaloare mare, solicită compensarea diferenței față de vechea contravaloare și plătește în anii următori, pentru care nu există niciun contract cu NBG, o contravaloare substanțial mai mică. Cerința vânzătorilor privind o astfel de excludere nu este neobișnuită pentru tranzacții cu active care conduc la închideri de întreprinderi și permite garantarea celei mai bune vânzări în interesul creditorilor. |
| --- | --- |

(124)

În ceea ce privește cererile de despăgubiri ale terților, vânzătorii au informat reclamantul 3 că i-ar fi aproape imposibil să încheie noi contracte cu clienții NBG în termeni mai dezavantajoși pentru client decât contractul curent, atât timp cât nu se clarifică problema unor despăgubiri pentru daunele provocate de neîndeplinirea contractelor cu NBG. Era necesar să se abordeze riscul ca partenerii contractuali și cumpărătorul să încheie un nou contract care conduce la o situație în care partenerul contractual plătește o contravaloare mare, solicită compensarea diferenței față de vechea contravaloare și plătește în anii următori, pentru care nu există niciun contract cu NBG, o contravaloare substanțial mai mică. Cerința vânzătorilor privind o astfel de excludere nu este neobișnuită pentru tranzacții cu active care conduc la închideri de întreprinderi și permite garantarea celei mai bune vânzări în interesul creditorilor.

| (125) | Potrivit lichidatorilor, termenul-limită pentru depunerea ofertelor de confirmare a fost prelungit prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, întrucât nici alți ofertanți nu prezentaseră încă o ofertă satisfăcătoare. S-a explicat în mod repetat ofertanților că NBG a preluat activitatea operațională numai după sezonul 2012, că aceasta a trebuit să îndeplinească în mare măsură contractele NAG și că nu exista (încă) o contabilitate fiabilă pentru activitatea operațională. Potrivit lichidatorilor, era la latitudinea potențialilor cumpărători să țină seama de riscurile conexe. |
| --- | --- |

(125)

Potrivit lichidatorilor, termenul-limită pentru depunerea ofertelor de confirmare a fost prelungit prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, întrucât nici alți ofertanți nu prezentaseră încă o ofertă satisfăcătoare. S-a explicat în mod repetat ofertanților că NBG a preluat activitatea operațională numai după sezonul 2012, că aceasta a trebuit să îndeplinească în mare măsură contractele NAG și că nu exista (încă) o contabilitate fiabilă pentru activitatea operațională. Potrivit lichidatorilor, era la latitudinea potențialilor cumpărători să țină seama de riscurile conexe.

| (126) | Lichidatorii indică faptul că, la 6 martie 2014, reclamantul 3 a prezentat o majorare la contractul de vânzare de active odată cu oferta sa de confirmare. Proiectul de contract de achiziție de active negociat la 13 februarie era din partea vânzătorilor; prin urmare, era clar că următorul proiect va fi elaborat de către reclamantul 3. |
| --- | --- |

(126)

Lichidatorii indică faptul că, la 6 martie 2014, reclamantul 3 a prezentat o majorare la contractul de vânzare de active odată cu oferta sa de confirmare. Proiectul de contract de achiziție de active negociat la 13 februarie era din partea vânzătorilor; prin urmare, era clar că următorul proiect va fi elaborat de către reclamantul 3.

| (127) | Conform declarațiilor lichidatorilor, toți ofertanții care s-au calificat în etapa respectivă a procesului de selecție au avut la dispoziție aceleași documente aflate în camera de date. Documentele indicate în plângere nu au fost puse la dispoziția vânzătorilor și, în special, a celorlalți ofertanți mai devreme, toți ofertanții au avut aceeași șansă de a consulta documentele din camera de date și alți ofertanți au îndeplinit obligația de diligență cu aceleași documente. Toți ofertanții au fost informați suficient de devreme cu privire la faptul că existau deficiențe în contabilitatea întreprinderilor. Aproape toate documentele vânzătorilor și ale NBG au fost introduse în camera de date în limba germană, iar vânzătorii nu aveau obligația să furnizeze toate documentele în limba engleză. |
| --- | --- |

(127)

Conform declarațiilor lichidatorilor, toți ofertanții care s-au calificat în etapa respectivă a procesului de selecție au avut la dispoziție aceleași documente aflate în camera de date. Documentele indicate în plângere nu au fost puse la dispoziția vânzătorilor și, în special, a celorlalți ofertanți mai devreme, toți ofertanții au avut aceeași șansă de a consulta documentele din camera de date și alți ofertanți au îndeplinit obligația de diligență cu aceleași documente. Toți ofertanții au fost informați suficient de devreme cu privire la faptul că existau deficiențe în contabilitatea întreprinderilor. Aproape toate documentele vânzătorilor și ale NBG au fost introduse în camera de date în limba germană, iar vânzătorii nu aveau obligația să furnizeze toate documentele în limba engleză.

| (128) | În plus, lichidatorii declară că termenul limită de depunere a ofertelor și a dovezilor de finanțare a fost satisfăcător. Reclamantul a avut la dispoziție zece luni (de la 8 aprilie 2013, data primului contact dintre [ofertantul 3] și vânzători, până la 17 februarie 2014) pentru prezentarea probelor de finanțare și aproape patru luni (de la 23 octombrie 2013 până la 17 februarie 2014) pentru îndeplinirea obligației de diligență. Lichidatorii afirmă că au depășit cerințele care pot fi deduse din practica decizională a Comisiei (121). |
| --- | --- |

(128)

În plus, lichidatorii declară că termenul limită de depunere a ofertelor și a dovezilor de finanțare a fost satisfăcător. Reclamantul a avut la dispoziție zece luni (de la 8 aprilie 2013, data primului contact dintre [ofertantul 3] și vânzători, până la 17 februarie 2014) pentru prezentarea probelor de finanțare și aproape patru luni (de la 23 octombrie 2013 până la 17 februarie 2014) pentru îndeplinirea obligației de diligență. Lichidatorii afirmă că au depășit cerințele care pot fi deduse din practica decizională a Comisiei (121).

121

| (129) | Negocierile pentru noul contract privind aprovizionarea cu bere și negocierile cu „Rock am Ring” nu au fost efectuate de grupul Capricorn, ci de NBG, iar documentele aferente au fost introduse în camera de date. Nu există nicio legătură cu grupul Capricorn, astfel cum susține reclamantul 3. |
| --- | --- |

(129)

Negocierile pentru noul contract privind aprovizionarea cu bere și negocierile cu „Rock am Ring” nu au fost efectuate de grupul Capricorn, ci de NBG, iar documentele aferente au fost introduse în camera de date. Nu există nicio legătură cu grupul Capricorn, astfel cum susține reclamantul 3.

| (130) | Vânzătorii nu au introdus niciun criteriu de mediu în procedura de licitație pentru selectarea ofertei finale. Singurele criterii ale procedurii de licitație pentru selectarea ofertei finale au fost următoarele: (a) maximizarea câștigurilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției. Oferta reclamantului 3 ofertă nu a putut fi selectată deoarece nu îndeplinea cel de al doilea criteriu, și anume nu dispunea de securitatea tranzacției, întrucât reclamantul 3 nu a prezentat o dovadă de finanțare odată cu oferta sa de confirmare. În același timp, vânzătorii au purtat discuții cu [ofertantul 2], iar etapa finală de negociere a contractului de achiziție s-a desfășurat cu [ofertantul 2] și cu grupul Capricorn, având în vedere oferta prezentată de [ofertantul 2], în valoare de [32-39] de milioane EUR (a se vedea tabelul 10 de mai jos) și negocierea dintre Capricorn și [...], care s-a finalizat cu angajamentul financiar al băncii acesteia din urmă din data de 10 martie 2014. Prin urmare, dat fiind faptul că oferta de confirmare a reclamantului 3 nu a fost însoțită de o dovadă a finanțării, exista un risc ridicat să nu se încheie contractul cu reclamantul 3. În plus, lichidatorii au încercat să estimeze șansele reclamantului 3 de a asigura finanțarea prin evaluarea altor indicatori din modelul de afaceri al reclamantului 3, care ar putea indica posibilitatea de realizare a tranzacției. Modelul de afaceri al reclamantului 3 se baza pe [...] și pe [...]. Întrucât cerințele privind zgomotul valabile pentru Nürburgring nu permit [...] și nu există [...], nu se poate anticipa punerea în aplicare a conceptului în viitorul apropiat. Conceptul de afaceri al reclamantului 3 a fost evaluat, prin urmare, ca indicator de risc major cu privire la încheierea contractului sau, cel puțin, ca implicând cerințe de timp și negociere considerabile. Conformitatea conceptului cu cerințele privind zgomotul la Nürburgring nu a constituit un criteriu de atribuire. |
| --- | --- |

(130)

Vânzătorii nu au introdus niciun criteriu de mediu în procedura de licitație pentru selectarea ofertei finale. Singurele criterii ale procedurii de licitație pentru selectarea ofertei finale au fost următoarele: (a) maximizarea câștigurilor totale pentru toate activele; și (b) securitatea anticipată a tranzacției. Oferta reclamantului 3 ofertă nu a putut fi selectată deoarece nu îndeplinea cel de al doilea criteriu, și anume nu dispunea de securitatea tranzacției, întrucât reclamantul 3 nu a prezentat o dovadă de finanțare odată cu oferta sa de confirmare. În același timp, vânzătorii au purtat discuții cu [ofertantul 2], iar etapa finală de negociere a contractului de achiziție s-a desfășurat cu [ofertantul 2] și cu grupul Capricorn, având în vedere oferta prezentată de [ofertantul 2], în valoare de [32-39] de milioane EUR (a se vedea tabelul 10 de mai jos) și negocierea dintre Capricorn și [...], care s-a finalizat cu angajamentul financiar al băncii acesteia din urmă din data de 10 martie 2014. Prin urmare, dat fiind faptul că oferta de confirmare a reclamantului 3 nu a fost însoțită de o dovadă a finanțării, exista un risc ridicat să nu se încheie contractul cu reclamantul 3. În plus, lichidatorii au încercat să estimeze șansele reclamantului 3 de a asigura finanțarea prin evaluarea altor indicatori din modelul de afaceri al reclamantului 3, care ar putea indica posibilitatea de realizare a tranzacției. Modelul de afaceri al reclamantului 3 se baza pe [...] și pe [...]. Întrucât cerințele privind zgomotul valabile pentru Nürburgring nu permit [...] și nu există [...], nu se poate anticipa punerea în aplicare a conceptului în viitorul apropiat. Conceptul de afaceri al reclamantului 3 a fost evaluat, prin urmare, ca indicator de risc major cu privire la încheierea contractului sau, cel puțin, ca implicând cerințe de timp și negociere considerabile. Conformitatea conceptului cu cerințele privind zgomotul la Nürburgring nu a constituit un criteriu de atribuire.

| (131) | În ceea ce privește afirmația reclamantului 3 potrivit căreia oferta grupului Capricorn nu era necondiționată, dat fiind că aceasta făcea obiectul unei decizii a Comisiei care nu putea fi contestată și care menționa clar că nu există nicio prelungire a ordinului de recuperare, lichidatorii și Germania susțin că reclamantul 3 a avut condiții cu efect similar în contractul său majorat. În conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunile relevante ale contractelor majorate, astfel cum au fost prezentate de lichidatori și de Germania, cumpărătorul și/sau vânzătorul aveau dreptul de a se retrage din contract în cazul în care Comisia nu ar fi emis o decizie favorabilă până la data de 15 iulie 2014 (astfel cum este prevăzut în proiectul de contract din 14 ianuarie 2014) sau până la 31 decembrie 2014 (astfel cum se prevede în proiectul de contract din 14 februarie 2014). |
| --- | --- |

(131)

În ceea ce privește afirmația reclamantului 3 potrivit căreia oferta grupului Capricorn nu era necondiționată, dat fiind că aceasta făcea obiectul unei decizii a Comisiei care nu putea fi contestată și care menționa clar că nu există nicio prelungire a ordinului de recuperare, lichidatorii și Germania susțin că reclamantul 3 a avut condiții cu efect similar în contractul său majorat. În conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunile relevante ale contractelor majorate, astfel cum au fost prezentate de lichidatori și de Germania, cumpărătorul și/sau vânzătorul aveau dreptul de a se retrage din contract în cazul în care Comisia nu ar fi emis o decizie favorabilă până la data de 15 iulie 2014 (astfel cum este prevăzut în proiectul de contract din 14 ianuarie 2014) sau până la 31 decembrie 2014 (astfel cum se prevede în proiectul de contract din 14 februarie 2014).

| (132) | Potrivit lichidatorilor, faptul că niciunul dintre cei doi ofertanți care au depus o ofertă de confirmare eligibilă nu a îndeplinit pe deplin cerința privind finanțarea garantată (garanția se referă la suma corespunzătoare prețului sau la plata respectivei sume într-un cont de garanție) și faptul că vânzătorii ar fi renunțat, prin urmare, la această cerință de facto fără să fi informat reclamantul 3 nu reprezintă o dovadă că procesul nu a fost transparent. Reclamantul 3 nu a fost afectat deoarece nu a prezentat o ofertă de confirmare cu dovadă de finanțare. Informarea tuturor ofertanților cu privire la presupusa derogare de la cerința în cauză nu ar influența procedura de licitație. În plus, derogarea nu reprezintă un motiv pentru nedepunerea confirmărilor finanțării de către reclamantul 3 și corespunde comportamentului unui vânzător privat ipotetic. |
| --- | --- |

(132)

Potrivit lichidatorilor, faptul că niciunul dintre cei doi ofertanți care au depus o ofertă de confirmare eligibilă nu a îndeplinit pe deplin cerința privind finanțarea garantată (garanția se referă la suma corespunzătoare prețului sau la plata respectivei sume într-un cont de garanție) și faptul că vânzătorii ar fi renunțat, prin urmare, la această cerință de facto fără să fi informat reclamantul 3 nu reprezintă o dovadă că procesul nu a fost transparent. Reclamantul 3 nu a fost afectat deoarece nu a prezentat o ofertă de confirmare cu dovadă de finanțare. Informarea tuturor ofertanților cu privire la presupusa derogare de la cerința în cauză nu ar influența procedura de licitație. În plus, derogarea nu reprezintă un motiv pentru nedepunerea confirmărilor finanțării de către reclamantul 3 și corespunde comportamentului unui vânzător privat ipotetic.

de facto

| (133) | Lichidatorii susțin că măsurile luate de aceștia sau de Comitetul creditorilor nu sunt imputabile statului și că nu există niciun avantaj evident în favoarea grupului Capricorn, întrucât vânzătorii au pus în aplicare procesul de selecție în conformitate cu standardul unui agent economic care acționează în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(133)

Lichidatorii susțin că măsurile luate de aceștia sau de Comitetul creditorilor nu sunt imputabile statului și că nu există niciun avantaj evident în favoarea grupului Capricorn, întrucât vânzătorii au pus în aplicare procesul de selecție în conformitate cu standardul unui agent economic care acționează în condiții normale de piață.

| (134) | În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia grupul Capricorn nu a prezentat o ofertă finanțată integral deoarece nu a plătit a doua tranșă a prețului de achiziție și este posibil ca grupul Capricorn să fi primit un ajutor suplimentar deoarece, astfel cum s-a menționat anterior, condițiile de finanțare pentru achiziția activelor Nürburgring au fost modificate în favoarea Capricorn, autoritățile germane susțin următoarele: (a) nu a existat niciun beneficiu pentru Capricorn, întrucât plata celei de a doua tranșe a fost reprogramată cu o dobândă de 8 % și cu garanții reale mobiliare (a se vedea nota de subsol 72); (b) nu există ajutor de stat în reprogramarea celei de a doua plăți deoarece decizia nu este imputabilă statului, întrucât reprogramarea plății a fost hotărâtă numai de către lichidator, fără implicarea landului; și (c) nu exista nicio abatere de la normele stabilite de vânzători și de la scrisoarea de procedură furnizată ofertanților, întrucât în procedura de licitație vânzătorii nu au stabilit cerințe fixe pentru ofertanți cu privire la plata tranșelor prețului de achiziție înainte de încheierea contractului; prin urmare, o eventuală solicitare a unui ofertant de a înlocui garanțiile reale în numerar cu alt tip de garanții reale valoroase pentru a garanta prețul de achiziție nu ar fi avut niciun impact asupra evaluării ofertelor. |
| --- | --- |

(134)

În cele din urmă, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia grupul Capricorn nu a prezentat o ofertă finanțată integral deoarece nu a plătit a doua tranșă a prețului de achiziție și este posibil ca grupul Capricorn să fi primit un ajutor suplimentar deoarece, astfel cum s-a menționat anterior, condițiile de finanțare pentru achiziția activelor Nürburgring au fost modificate în favoarea Capricorn, autoritățile germane susțin următoarele: (a) nu a existat niciun beneficiu pentru Capricorn, întrucât plata celei de a doua tranșe a fost reprogramată cu o dobândă de 8 % și cu garanții reale mobiliare (a se vedea nota de subsol 72); (b) nu există ajutor de stat în reprogramarea celei de a doua plăți deoarece decizia nu este imputabilă statului, întrucât reprogramarea plății a fost hotărâtă numai de către lichidator, fără implicarea landului; și (c) nu exista nicio abatere de la normele stabilite de vânzători și de la scrisoarea de procedură furnizată ofertanților, întrucât în procedura de licitație vânzătorii nu au stabilit cerințe fixe pentru ofertanți cu privire la plata tranșelor prețului de achiziție înainte de încheierea contractului; prin urmare, o eventuală solicitare a unui ofertant de a înlocui garanțiile reale în numerar cu alt tip de garanții reale valoroase pentru a garanta prețul de achiziție nu ar fi avut niciun impact asupra evaluării ofertelor.

| (135) | Potrivit lichidatorilor, plângerea ar trebui să fie respinsă ca fiind neîntemeiată. Sugestiile nefondate ale reclamantului 3 în ceea ce privește finanțarea nu sunt compatibile cu comportamentul unui actor prudent de pe piață sau al unui lichidator. |
| --- | --- |

(135)

Potrivit lichidatorilor, plângerea ar trebui să fie respinsă ca fiind neîntemeiată. Sugestiile nefondate ale reclamantului 3 în ceea ce privește finanțarea nu sunt compatibile cu comportamentul unui actor prudent de pe piață sau al unui lichidator.

4.4.   PLÂNGEREA FORMULATĂ DE DL MEYRICK COX (RECLAMANTUL 4)

(a)   Plângerea

Plângerea

| (136) | Reclamantul 4 susține că grupului Capricorn i s-a acordat contractul nu pentru că a prezentat cea mai avantajoasă ofertă din punct de vedere economic, ci pentru că este o întreprindere germană și vânzătorii nu doresc să vândă unui consorțiu condus de capital privat. Acesta afirmă în continuare că oferta grupului Capricorn a fost mai scăzută decât oferta prezentată de [ofertantul 2] din mai multe puncte de vedere. Mai exact, reclamantul 4 susține că:






  (a) | finanțarea ofertei Capricorn era mai puțin sigură decât cea a [ofertantului 2] (122); |
| --- | --- | --- |

(136)

Reclamantul 4 susține că grupului Capricorn i s-a acordat contractul nu pentru că a prezentat cea mai avantajoasă ofertă din punct de vedere economic, ci pentru că este o întreprindere germană și vânzătorii nu doresc să vândă unui consorțiu condus de capital privat. Acesta afirmă în continuare că oferta grupului Capricorn a fost mai scăzută decât oferta prezentată de [ofertantul 2] din mai multe puncte de vedere. Mai exact, reclamantul 4 susține că:

(a)

finanțarea ofertei Capricorn era mai puțin sigură decât cea a [ofertantului 2] (122);

122

| (b) | oferta prezentată de [ofertantul 2] prevedea plăți în avans mai mari (123); |
| --- | --- |

(b)

oferta prezentată de [ofertantul 2] prevedea plăți în avans mai mari (123);

123

| (c) | riscul cu privire la executarea contractului era mai mare în cazul grupului Capricorn decât în cazul în care ar fi fost acceptată oferta [ofertantului 2] (124); |
| --- | --- |

(c)

riscul cu privire la executarea contractului era mai mare în cazul grupului Capricorn decât în cazul în care ar fi fost acceptată oferta [ofertantului 2] (124);

124

| (d) | [ofertantul 2] deține mai multă experiență și competență decât Capricorn (125); |
| --- | --- |

(d)

[ofertantul 2] deține mai multă experiență și competență decât Capricorn (125);

125

| (e) | [ofertantul 2] va investi suplimentar 25 de milioane EUR în Nürburgring cu o probabilitate mai mare decât Capricorn; |
| --- | --- |

(e)

[ofertantul 2] va investi suplimentar 25 de milioane EUR în Nürburgring cu o probabilitate mai mare decât Capricorn;

| (f) | ofertanții au fost tratați diferit în cadrul procedurii de licitație și Capricorn a beneficiat de tratament preferențial (126) în acest proces. |
| --- | --- |

(f)

ofertanții au fost tratați diferit în cadrul procedurii de licitație și Capricorn a beneficiat de tratament preferențial (126) în acest proces.

126

| (137) | Reclamantul 4 susține, de asemenea, că grupul Capricorn nu a reușit să plătească a doua tranșă din prețul de achiziție, care era scadentă la sfârșitul lunii iulie, și că s-a renunțat, în favoarea grupului Capricorn, la suma de 25 de milioane EUR, precum și la dobânda de 8 % adăugată ca penalități pentru întârzierea efectuării plăților, ceea ce constituie ajutor de stat suplimentar în favoarea Capricorn. Potrivit reclamantului 4, cele de mai sus ridică, de asemenea, întrebări cu privire la informațiile furnizate Comitetului creditorilor de către KPMG și lichidatori în cadrul procedurii de licitație și demonstrează că nu s-a prezentat în mod corespunzător capacitatea financiară a grupului Capricorn. |
| --- | --- |

(137)

Reclamantul 4 susține, de asemenea, că grupul Capricorn nu a reușit să plătească a doua tranșă din prețul de achiziție, care era scadentă la sfârșitul lunii iulie, și că s-a renunțat, în favoarea grupului Capricorn, la suma de 25 de milioane EUR, precum și la dobânda de 8 % adăugată ca penalități pentru întârzierea efectuării plăților, ceea ce constituie ajutor de stat suplimentar în favoarea Capricorn. Potrivit reclamantului 4, cele de mai sus ridică, de asemenea, întrebări cu privire la informațiile furnizate Comitetului creditorilor de către KPMG și lichidatori în cadrul procedurii de licitație și demonstrează că nu s-a prezentat în mod corespunzător capacitatea financiară a grupului Capricorn.

| (138) | În plus, reclamantul 4 susține că nu a existat niciodată un acord semnat între [...] și Capricorn pentru finanțarea acestuia din urmă, ci doar o listă a termenilor și condițiilor de principiu; prin urmare, la momentul reuniunii Comitetului creditorilor, Capricorn nu dispunea de niciun acord de finanțare. |
| --- | --- |

(138)

În plus, reclamantul 4 susține că nu a existat niciodată un acord semnat între [...] și Capricorn pentru finanțarea acestuia din urmă, ci doar o listă a termenilor și condițiilor de principiu; prin urmare, la momentul reuniunii Comitetului creditorilor, Capricorn nu dispunea de niciun acord de finanțare.

| (139) | În cele din urmă, reclamantul 4 concluzionează că informațiile pe care le-a prezentat arată clar că grupul Capricorn a beneficiat de un avantaj în vânzarea activelor Nürburgring, că acest avantaj provine dintr-o decizie care este incompatibilă cu modul în care un vânzător comercial ar fi condus procesul și ar fi evaluat ofertele în raport cu criteriile de atribuire, că un astfel de vânzător comercial nu ar fi putut să concluzioneze că oferta Capricorn era, în ansamblu, mai avantajoasă din punct de vedere economic decât cea a [ofertantului 2] și că trebuie să se organizeze o nouă procedură, în care să se aplice un set coerent de criterii pentru a asigura o licitație deschisă, echitabilă și necondiționată, să se prezinte și să se respecte un calendar clar și să nu se divulge identitatea ofertanților față de Comitetul creditorilor. |
| --- | --- |

(139)

În cele din urmă, reclamantul 4 concluzionează că informațiile pe care le-a prezentat arată clar că grupul Capricorn a beneficiat de un avantaj în vânzarea activelor Nürburgring, că acest avantaj provine dintr-o decizie care este incompatibilă cu modul în care un vânzător comercial ar fi condus procesul și ar fi evaluat ofertele în raport cu criteriile de atribuire, că un astfel de vânzător comercial nu ar fi putut să concluzioneze că oferta Capricorn era, în ansamblu, mai avantajoasă din punct de vedere economic decât cea a [ofertantului 2] și că trebuie să se organizeze o nouă procedură, în care să se aplice un set coerent de criterii pentru a asigura o licitație deschisă, echitabilă și necondiționată, să se prezinte și să se respecte un calendar clar și să nu se divulge identitatea ofertanților față de Comitetul creditorilor.

(b)   Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

Observațiile lichidatorilor, transmise de Germania

| (140) | Lichidatorii precizează că reclamantul 4, ca membru al consorțiului [ofertantului 2], este afectat doar indirect. În plus, aceștia propun respingerea plângerii, întrucât procedura de licitație a fost deschisă, transparentă și necondiționată, iar activele ar fi fost vândute ofertantului care a depus o ofertă care conduce la cele mai mari încasări. |
| --- | --- |

(140)

Lichidatorii precizează că reclamantul 4, ca membru al consorțiului [ofertantului 2], este afectat doar indirect. În plus, aceștia propun respingerea plângerii, întrucât procedura de licitație a fost deschisă, transparentă și necondiționată, iar activele ar fi fost vândute ofertantului care a depus o ofertă care conduce la cele mai mari încasări.

| (141) | Lichidatorii resping afirmația potrivit căreia membrii Comitetului creditorilor au fost de acord cu vânzarea către grupul Capricorn deoarece aceasta din urmă este o întreprindere germană și nu un consorțiu cu capital privat. |
| --- | --- |

(141)

Lichidatorii resping afirmația potrivit căreia membrii Comitetului creditorilor au fost de acord cu vânzarea către grupul Capricorn deoarece aceasta din urmă este o întreprindere germană și nu un consorțiu cu capital privat.

| (142) | Potrivit lichidatorilor, din oferta Capricorn rezultă venituri obținute în urma vânzării care sunt substanțial mai mari în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2] și nu există diferențe determinante în securitatea tranzacțiilor pentru ambele oferte care să justifice atribuirea contractului în favoarea ofertei considerabil mai mici (pentru ambele oferte, securitatea tranzacției a fost satisfăcătoare, dar nu cea mai ridicată posibil). De asemenea, [ofertantul 2] nu a fost pregătit să ofere o garanție bancară pentru valoarea prețului sau să transfere suma corespunzătoare prețului într-un cont de garanție, astfel cum se solicita în scrisoarea de procedură din 17 octombrie 2013. În pofida mai multor solicitări, [...] (membru al consorțiului [ofertantului 2] care ar fi trebuit să faciliteze furnizarea de capital extern) sau orice alt membru al [ofertantului 2] nu au furnizat nicio declarație cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic prin care aceștia s-ar angaja să asigure finanțarea necesară. În schimb, dl Robertino Wild, acționar al grupului Capricorn, a oferit garanții reale mobiliare însemnate și finanțarea externă a Capricorn a fost demonstrată printr-o confirmarea unei finanțări de tip „business-as-usual” din partea Deutsche Bank. Confirmarea financiară în cauză a fost verificată de către lichidatori, care au comunicat Comitetului creditorilor rezultatul verificării, și anume faptul că respectiva confirmare financiară nu conține exonerări de răspundere sau condiții neobișnuite. Finanțarea proprie în valoare de [14-17] milioane EUR, precum și finanțarea externă în valoare de [41-49] de milioane EUR sunt asigurate printr-o penalitate contractuală în valoare de [22-27] de milioane EUR, pe care cumpărătorul trebuie să o achite în cazul în care vânzătorii se retrag din contract din cauza plăților restante. Penalitatea contractuală este, de asemenea, garantată. Comitetul creditorilor a urmat evaluarea lichidatorilor. |
| --- | --- |

(142)

Potrivit lichidatorilor, din oferta Capricorn rezultă venituri obținute în urma vânzării care sunt substanțial mai mari în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2] și nu există diferențe determinante în securitatea tranzacțiilor pentru ambele oferte care să justifice atribuirea contractului în favoarea ofertei considerabil mai mici (pentru ambele oferte, securitatea tranzacției a fost satisfăcătoare, dar nu cea mai ridicată posibil). De asemenea, [ofertantul 2] nu a fost pregătit să ofere o garanție bancară pentru valoarea prețului sau să transfere suma corespunzătoare prețului într-un cont de garanție, astfel cum se solicita în scrisoarea de procedură din 17 octombrie 2013. În pofida mai multor solicitări, [...] (membru al consorțiului [ofertantului 2] care ar fi trebuit să faciliteze furnizarea de capital extern) sau orice alt membru al [ofertantului 2] nu au furnizat nicio declarație cu caracter obligatoriu din punct de vedere juridic prin care aceștia s-ar angaja să asigure finanțarea necesară. În schimb, dl Robertino Wild, acționar al grupului Capricorn, a oferit garanții reale mobiliare însemnate și finanțarea externă a Capricorn a fost demonstrată printr-o confirmarea unei finanțări de tip „business-as-usual” din partea Deutsche Bank. Confirmarea financiară în cauză a fost verificată de către lichidatori, care au comunicat Comitetului creditorilor rezultatul verificării, și anume faptul că respectiva confirmare financiară nu conține exonerări de răspundere sau condiții neobișnuite. Finanțarea proprie în valoare de [14-17] milioane EUR, precum și finanțarea externă în valoare de [41-49] de milioane EUR sunt asigurate printr-o penalitate contractuală în valoare de [22-27] de milioane EUR, pe care cumpărătorul trebuie să o achite în cazul în care vânzătorii se retrag din contract din cauza plăților restante. Penalitatea contractuală este, de asemenea, garantată. Comitetul creditorilor a urmat evaluarea lichidatorilor.

| (143) | În ceea ce privește plățile în avans, lichidatorii afirmă că oferta înaintată de [ofertantul 2] prezenta avantaje (până la 31 martie 2014, plata a [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] față de [4,6-5,1] milioane EUR în cazul Capricorn) și dezavantaje: în afară de o sumă de [7,1-7,6] milioane EUR, fondurile furnizate de [ofertantul 2] ar fi fost păstrate într-un cont blocat și transferate vânzătorilor fie la emiterea unei decizii fără drept de apel a Comisiei, fie în cazul în care cumpărătorul nu s-a retras din contract în pofida faptului că nu există o astfel de decizie aplicabilă a Comisiei până la 31 martie 2015 (posibilitatea prelungirii perioadei de retragere nu era exclusă). În orice caz, dacă se emite o decizie fără drept de apel a Comisiei în 2014, vânzătorii ar avea acces la [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] sau la [58-63] de milioane EUR (la care se adaugă aproximativ 6 milioane EUR din fluxul de numerar al NBG) în cazul grupului Capricorn. |
| --- | --- |

(143)

În ceea ce privește plățile în avans, lichidatorii afirmă că oferta înaintată de [ofertantul 2] prezenta avantaje (până la 31 martie 2014, plata a [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] față de [4,6-5,1] milioane EUR în cazul Capricorn) și dezavantaje: în afară de o sumă de [7,1-7,6] milioane EUR, fondurile furnizate de [ofertantul 2] ar fi fost păstrate într-un cont blocat și transferate vânzătorilor fie la emiterea unei decizii fără drept de apel a Comisiei, fie în cazul în care cumpărătorul nu s-a retras din contract în pofida faptului că nu există o astfel de decizie aplicabilă a Comisiei până la 31 martie 2015 (posibilitatea prelungirii perioadei de retragere nu era exclusă). În orice caz, dacă se emite o decizie fără drept de apel a Comisiei în 2014, vânzătorii ar avea acces la [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] sau la [58-63] de milioane EUR (la care se adaugă aproximativ 6 milioane EUR din fluxul de numerar al NBG) în cazul grupului Capricorn.

| (144) | O comparație între oferta Capricorn și cea a [ofertantului 2] arată că oferta Capricorn reprezintă cel mai mare preț de achiziție nominal și conduce la cel mai bun rezultat economic:

  Tabelul 10


  Comparație între oferta Capricorn și oferta [ofertantului 2]









  Oferta Capricorn | Oferta [ofertantului 2] |
| --- | --- | --- |
| Sume în milioane EUR | | | |
| Prima tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014 | [4,6-5,1] | Prima tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014 | [7,1-7,6] |
| A doua tranșă din prețul de vânzare 31.7.2014 | [4,6-5,1] | A doua tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014 | [22-27] |
| A treia tranșă din prețul de vânzare 20.12.2014 | [4,6-5,1] | A treia tranșă din prețul de vânzare în 2016 | [2,3-2,6] |
| Fluxul de numerar al NBG în 2014 (*7) | 6,0 | „beneficii viitoare” pentru 2015 în 2016 (*7) | [2,3-2,6] |
| A patra tranșă din prețul de vânzare la încheiere | [41-49] | „beneficii viitoare” pentru 2016 în 2017 (*7) | [4,6-5,1] |
| Tranșa rămasă din prețul de vânzare | [10,5-11,5] | „beneficii viitoare” pentru 2017 în 2018 (*7) | [7,1-7,6] |
| Prețul total de vânzare | 77,0 | | [47-52] |
| Scăderea efectivelor personalului/Restructurare | – 2,5 | | – 3,0 |
| Rezilierea contractelor de gestiune Lindner | – 1,0 | | – 1,0 |
| | | Flux de numerar negativ al NBG în primul trimestru al anului 2014 | – 1,6 |
| | | Plata soldului final | – 1,3 |
| Rezultatul economic | [70-77] | | [41-45] |

(144)

O comparație între oferta Capricorn și cea a [ofertantului 2] arată că oferta Capricorn reprezintă cel mai mare preț de achiziție nominal și conduce la cel mai bun rezultat economic:

Tabelul 10

Tabelul 10

Comparație între oferta Capricorn și oferta [ofertantului 2]

Comparație între oferta Capricorn și oferta [ofertantului 2]

Oferta Capricorn

Oferta [ofertantului 2]

Sume în milioane EUR

Prima tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014

[4,6-5,1]

Prima tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014

[7,1-7,6]

A doua tranșă din prețul de vânzare 31.7.2014

[4,6-5,1]

A doua tranșă din prețul de vânzare 31.3.2014

[22-27]

A treia tranșă din prețul de vânzare 20.12.2014

[4,6-5,1]

A treia tranșă din prețul de vânzare în 2016

[2,3-2,6]

Fluxul de numerar al NBG în 2014 (*7)

*7

6,0

„beneficii viitoare” pentru 2015 în 2016 (*7)

*7

[2,3-2,6]

A patra tranșă din prețul de vânzare la încheiere

[41-49]

„beneficii viitoare” pentru 2016 în 2017 (*7)

*7

[4,6-5,1]

Tranșa rămasă din prețul de vânzare

[10,5-11,5]

„beneficii viitoare” pentru 2017 în 2018 (*7)

*7

[7,1-7,6]

Prețul total de vânzare

77,0

[47-52]

Scăderea efectivelor personalului/Restructurare

– 2,5

– 3,0

Rezilierea contractelor de gestiune Lindner

– 1,0

– 1,0

Flux de numerar negativ al NBG în primul trimestru al anului 2014

– 1,6

Plata soldului final

– 1,3

Rezultatul economic

Rezultatul economic

[70-77]

[70-77]

[41-45]

[41-45]

| (145) | Performanțele anterioare ale membrilor [ofertantului 2] și experiența mai vastă a acestora în tranzacțiile din domeniul fuziunilor și al achizițiilor nu ar putea justifica atribuirea contractului unei oferte cu un preț de vânzare considerabil mai mic. Competența membrilor [ofertantului 2] nu a fost contestată de către vânzători, dar acesta nu a constituit un criteriu de atribuire. Nici valoarea investițiilor în Nürburgring după vânzare nu a constituit un criteriu de atribuire. |
| --- | --- |

(145)

Performanțele anterioare ale membrilor [ofertantului 2] și experiența mai vastă a acestora în tranzacțiile din domeniul fuziunilor și al achizițiilor nu ar putea justifica atribuirea contractului unei oferte cu un preț de vânzare considerabil mai mic. Competența membrilor [ofertantului 2] nu a fost contestată de către vânzători, dar acesta nu a constituit un criteriu de atribuire. Nici valoarea investițiilor în Nürburgring după vânzare nu a constituit un criteriu de atribuire.

| (146) | Lichidatorii susțin că nu au discriminat niciun ofertant și că nu reiese din plângere care dintre acțiunile lor ar fi condus la o ofertă de preț a [ofertantului 2] mai mică decât prețul oferit de Capricorn. Lichidatorii resping argumentele reclamantului 4 cu privire la indisponibilitatea persoanelor implicate și la prelungirea procesului de vânzare pentru a permite grupului Capricorn să depună o ofertă. [Ofertantul 2] a fost informat în mod explicit că vor avea loc negocieri cu alți ofertanți până la reuniunea Comitetului creditorilor la 11 martie 2014. |
| --- | --- |

(146)

Lichidatorii susțin că nu au discriminat niciun ofertant și că nu reiese din plângere care dintre acțiunile lor ar fi condus la o ofertă de preț a [ofertantului 2] mai mică decât prețul oferit de Capricorn. Lichidatorii resping argumentele reclamantului 4 cu privire la indisponibilitatea persoanelor implicate și la prelungirea procesului de vânzare pentru a permite grupului Capricorn să depună o ofertă. [Ofertantul 2] a fost informat în mod explicit că vor avea loc negocieri cu alți ofertanți până la reuniunea Comitetului creditorilor la 11 martie 2014.

| (147) | În plus, lichidatorii arată că măsurile lor sau acordul comitetului creditorilor nu pot fi imputabile statului și că nu există niciun avantaj în procesul de vânzare, întrucât acesta corespunde comportamentului de piață. |
| --- | --- |

(147)

În plus, lichidatorii arată că măsurile lor sau acordul comitetului creditorilor nu pot fi imputabile statului și că nu există niciun avantaj în procesul de vânzare, întrucât acesta corespunde comportamentului de piață.

| (148) | În ceea ce privește afirmația reclamantului 4 potrivit căreia nu a existat niciodată un acord între [...] și Capricorn pentru garantarea celei din urmă, autoritățile germane au declarat că [...] și-a garantat finanțarea după îndeplinirea obligației de diligență juridică și financiară și nu și-a anulat niciodată garanția financiară. |
| --- | --- |

(148)

În ceea ce privește afirmația reclamantului 4 potrivit căreia nu a existat niciodată un acord între [...] și Capricorn pentru garantarea celei din urmă, autoritățile germane au declarat că [...] și-a garantat finanțarea după îndeplinirea obligației de diligență juridică și financiară și nu și-a anulat niciodată garanția financiară.

| (149) | În cele din urmă, în ceea ce privește afirmațiile reclamantului 4 privind presupusa imposibilitate a grupului Capricorn de a plăti a doua tranșă din prețul de achiziție, autoritățile germane prezintă aceleași argumente menționate în considerentul 134 de mai sus. |
| --- | --- |

(149)

În cele din urmă, în ceea ce privește afirmațiile reclamantului 4 privind presupusa imposibilitate a grupului Capricorn de a plăti a doua tranșă din prețul de achiziție, autoritățile germane prezintă aceleași argumente menționate în considerentul 134 de mai sus.

5.   EVALUAREA MĂSURILOR

EVALUAREA MĂSURILOR

| (150) | Decizia abordează, ca aspect preliminar, chestiunea dacă NG și filialele sale MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare ale Comisiei privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (127) (denumite în continuare „Liniile directoare S&R”) în momentul aplicării măsurilor 1-19. Ulterior, Comisia va evalua dacă măsurile analizate constituie ajutor de stat pentru beneficiari în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE și, în final, dacă un astfel de ajutor poate fi compatibil cu TFUE. |
| --- | --- |

(150)

Decizia abordează, ca aspect preliminar, chestiunea dacă NG și filialele sale MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare ale Comisiei privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (127) (denumite în continuare „Liniile directoare S&R”) în momentul aplicării măsurilor 1-19. Ulterior, Comisia va evalua dacă măsurile analizate constituie ajutor de stat pentru beneficiari în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE și, în final, dacă un astfel de ajutor poate fi compatibil cu TFUE.

127

5.1.   DIFICULTĂȚILE NG, MSR ȘI CMHN

| (151) | Dacă măsurile 1-19 constituie ajutor de stat și dacă NG, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în momentul acordării ajutoarelor, atunci măsurile în cauză ar trebui evaluate în ceea ce privește compatibilitatea lor cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și, în special, cu Liniile directoare S&R. Una dintre principalele întrebări este, prin urmare, dacă GN, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate. Concluzia Comisiei este că acestea se aflau în dificultate economică la momentul acordării ajutorului și, prin urmare, nu ar fi fost în măsură să aibă acces la piața privată de credit. |
| --- | --- |

(151)

Dacă măsurile 1-19 constituie ajutor de stat și dacă NG, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în momentul acordării ajutoarelor, atunci măsurile în cauză ar trebui evaluate în ceea ce privește compatibilitatea lor cu articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE și, în special, cu Liniile directoare S&R. Una dintre principalele întrebări este, prin urmare, dacă GN, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate. Concluzia Comisiei este că acestea se aflau în dificultate economică la momentul acordării ajutorului și, prin urmare, nu ar fi fost în măsură să aibă acces la piața privată de credit.

| (152) | Următoarea evaluare se bazează pe punctele 9-11 din Liniile directoare S&R. Comisia reamintește evaluarea sa din considerentele 202-206 din decizia din 21 martie 2012, în care nu s-a exclus în mod preliminar că NG poate fi considerată întreprindere aflată în dificultate în sensul Liniilor directoare S&R la 1 iulie 2008 (a se vedea, de asemenea, considerentele 46-47 din decizia din 7 august 2012). În plus, în considerentele 6-13 din decizia din 7 august 2012, Comisia a constatat că NG, MSR și CMHN sunt întreprinderi aflate în dificultate. |
| --- | --- |

(152)

Următoarea evaluare se bazează pe punctele 9-11 din Liniile directoare S&R. Comisia reamintește evaluarea sa din considerentele 202-206 din decizia din 21 martie 2012, în care nu s-a exclus în mod preliminar că NG poate fi considerată întreprindere aflată în dificultate în sensul Liniilor directoare S&R la 1 iulie 2008 (a se vedea, de asemenea, considerentele 46-47 din decizia din 7 august 2012). În plus, în considerentele 6-13 din decizia din 7 august 2012, Comisia a constatat că NG, MSR și CMHN sunt întreprinderi aflate în dificultate.

| (153) | Comisia consideră că trebuie să evalueze fiecare întreprindere în ansamblu, fără să omită nicio parte a activității sale. Nu este acceptabil ca Germania să elimine activitățile de Formula 1 generatoare de pierderi sau proiectul „Nürburgring 2009” din evaluarea datelor financiare. De asemenea, este clar că întreprinderile nu au avut acces la finanțare externă. |
| --- | --- |

(153)

Comisia consideră că trebuie să evalueze fiecare întreprindere în ansamblu, fără să omită nicio parte a activității sale. Nu este acceptabil ca Germania să elimine activitățile de Formula 1 generatoare de pierderi sau proiectul „Nürburgring 2009” din evaluarea datelor financiare. De asemenea, este clar că întreprinderile nu au avut acces la finanțare externă.

| (154) | Datele financiare principale ale întreprinderii NG în perioada 2001-2011 au fost după cum urmează:

  Tabelul 11


  Datele financiare principale ale întreprinderii NG în perioada 2001-2011 (milioane EUR) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri | 34,3 | 38,3 | 34,2 | 28,7 | 27,1 | 27,8 | 29,9 | 22,0 | 33,3 | 5,1 | 7,0 |
| EBT (*8) | 0,6 | – 0,5 | 0,6 | – 9,9 | – 9,6 | – 40,1 (*9) | – 2,4 | – 0,8 | – 9,9 | 4,6 | – 16,2 |
| Capital social | 5,1 | 5,1 | 5,1 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 13,3 | 16,7 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Capital propriu | 15,2 | 18,6 | 19,1 | 37,3 | 27,6 | – 12,6 | – 10,2 | – 9,9 | – 15,8 | – 10,9 | – 27,4 |
| Datoria totală | — | 45,6 | 43,4 | 19,7 | 19,5 | 27,8 | 46,8 | 99,1 | 234,2 | 263,2 | 290,4 |
| Datorii/capital propriu (raport) (%) | — | 250 | 230 | 50 | 70 | – 270 | – 460 | – 1 000 | – 1 480 | – 2 410 | – 1 060 |
| Datorii/Cifră de afaceri (raport) (%) | — | 119 | 127 | 69 | 72 | 100 | 156 | 450 | 703 | 5 160 | 4 150 |

(154)

Datele financiare principale ale întreprinderii NG în perioada 2001-2011 au fost după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Datele financiare principale ale întreprinderii NG în perioada 2001-2011 (milioane EUR)

Datele financiare principale ale întreprinderii NG în perioada 2001-2011 (milioane EUR)

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Cifra de afaceri

34,3

38,3

34,2

28,7

27,1

27,8

29,9

22,0

33,3

5,1

7,0

EBT (*8)

*8

0,6

– 0,5

0,6

– 9,9

– 9,6

– 40,1 (*9)

*9

– 2,4

– 0,8

– 9,9

4,6

– 16,2

Capital social

5,1

5,1

5,1

10,0

10,0

10,0

13,3

16,7

20,0

20,0

20,0

Capital propriu

15,2

18,6

19,1

37,3

27,6

– 12,6

– 10,2

– 9,9

– 15,8

– 10,9

– 27,4

Datoria totală

—

45,6

43,4

19,7

19,5

27,8

46,8

99,1

234,2

263,2

290,4

Datorii/capital propriu (raport) (%)

—

250

230

50

70

– 270

– 460

– 1 000

– 1 480

– 2 410

– 1 060

Datorii/Cifră de afaceri (raport) (%)

—

119

127

69

72

100

156

450

703

5 160

4 150

| (155) | Punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate, în cazul unei societăți cu răspundere limitată, dacă „mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni”. Această prevedere reflectă presupunerea că o întreprindere care se confruntă cu o pierdere masivă a capitalului său social va fi incapabilă să acopere pierderi care o vor condamna aproape cu siguranță la faliment pe termen scurt sau mediu (astfel cum se stipulează la punctul 9 din Liniile directoare S&R). |
| --- | --- |

(155)

Punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R prevede că o întreprindere se află în dificultate, în cazul unei societăți cu răspundere limitată, dacă „mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni”. Această prevedere reflectă presupunerea că o întreprindere care se confruntă cu o pierdere masivă a capitalului său social va fi incapabilă să acopere pierderi care o vor condamna aproape cu siguranță la faliment pe termen scurt sau mediu (astfel cum se stipulează la punctul 9 din Liniile directoare S&R).

mai mult de jumătate din capitalul social a dispărut, peste un sfert din acest capital fiind pierdut în ultimele 12 luni

| (156) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în conformitate cu punctul 11 din Liniile directoare S&R, o întreprindere poate fi considerată în dificultate, „în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea inventarelor pe stocuri, supracapacitate, flux de capital în declin, îndatorare crescută, creșterea comisioanelor financiare și scăderea sau dispariția valorii activului net”. În această privință, în conformitate cu Tribunalul,
  „existența unui capital propriu negativ [...] poate fi considerat drept un indicator important al unei situații de dificultate financiară a unei întreprinderi [...]”
   (128). |
| --- | --- |

(156)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în conformitate cu punctul 11 din Liniile directoare S&R, o întreprindere poate fi considerată în dificultate, „în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea inventarelor pe stocuri, supracapacitate, flux de capital în declin, îndatorare crescută, creșterea comisioanelor financiare și scăderea sau dispariția valorii activului net”. În această privință, în conformitate cu Tribunalul,
  „existența unui capital propriu negativ [...] poate fi considerat drept un indicator important al unei situații de dificultate financiară a unei întreprinderi [...]”
   (128).

în cazul în care sunt prezente simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate, cum ar fi: creșterea pierderilor, scăderea cifrei de afaceri, creșterea inventarelor pe stocuri, supracapacitate, flux de capital în declin, îndatorare crescută, creșterea comisioanelor financiare și scăderea sau dispariția valorii activului net

„existența unui capital propriu negativ [...] poate fi considerat drept un indicator important al unei situații de dificultate financiară a unei întreprinderi [...]”

128

| (157) | În conformitate cu situațiile financiare ale NG pentru anii 2001-2011, capitalul social al întreprinderii nu a fost pierdut într-o proporție mai mare de jumătate. Cu toate acestea, în perioada 2006-2011, capitalul propriu al întreprinderii a fost negativ. În cazuri anterioare, Comisia a considerat că, atunci când o întreprindere are capital propriu negativ, aceasta înseamnă de fapt că întregul capital social al întreprinderii respective a fost pierdut și există o prezumție a priori că se îndeplinesc criteriile prevăzute la punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R (129). |
| --- | --- |

(157)

În conformitate cu situațiile financiare ale NG pentru anii 2001-2011, capitalul social al întreprinderii nu a fost pierdut într-o proporție mai mare de jumătate. Cu toate acestea, în perioada 2006-2011, capitalul propriu al întreprinderii a fost negativ. În cazuri anterioare, Comisia a considerat că, atunci când o întreprindere are capital propriu negativ, aceasta înseamnă de fapt că întregul capital social al întreprinderii respective a fost pierdut și există o prezumție a priori că se îndeplinesc criteriile prevăzute la punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R (129).

a priori

129

| (158) | În cazul NG, Comisia consideră că singurul motiv pentru care capitalul social nu pare să fi fost pierdut într-o proporție mai mare de jumătate este faptul că întreprinderea nu a adoptat măsuri adecvate. Astfel de măsuri adecvate ar avea ca scop trecerea capitalului propriu al întreprinderii de la negativ la pozitiv și, în același timp, creșterea capitalului până la un nivel adecvat. Astfel de măsuri adecvate ar putea constă fie într-o capitalizare a pierderilor, fie o majorare a capitalului, fie ambele. |
| --- | --- |

(158)

În cazul NG, Comisia consideră că singurul motiv pentru care capitalul social nu pare să fi fost pierdut într-o proporție mai mare de jumătate este faptul că întreprinderea nu a adoptat măsuri adecvate. Astfel de măsuri adecvate ar avea ca scop trecerea capitalului propriu al întreprinderii de la negativ la pozitiv și, în același timp, creșterea capitalului până la un nivel adecvat. Astfel de măsuri adecvate ar putea constă fie într-o capitalizare a pierderilor, fie o majorare a capitalului, fie ambele.

| (159) | În această privință, Comisia consideră că o capitalizare a pierderilor ar fi condus la pierderea întregului capital social al întreprinderii, deoarece pierderile acumulate au fost mai mari decât capitalul social. Din acest motiv, Comisia consideră că în acest caz sunt îndeplinite din 2006 criteriile de la punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R. |
| --- | --- |

(159)

În această privință, Comisia consideră că o capitalizare a pierderilor ar fi condus la pierderea întregului capital social al întreprinderii, deoarece pierderile acumulate au fost mai mari decât capitalul social. Din acest motiv, Comisia consideră că în acest caz sunt îndeplinite din 2006 criteriile de la punctul 10 litera (a) din Liniile directoare S&R.

| (160) | Mai mult, în conformitate cu punctul 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că NG se afla în dificultate încă din 2002, întrucât: (a) cifra de afaceri anuală a NG a scăzut cu 80 % în acea perioadă, în cuantum total de 89,4 milioane EUR, și întreprinderea a înregistrat pierderi anuale în majoritatea timpului în aceeași perioadă; (b) pe parcursul întregii perioade, NG a avut datorii excesive, care au crescut de la 119 % din cifra de afaceri la 4 150 % din cifra de afaceri în 2011; (c) chiar și în 2004 și 2005, atunci când datoria întreprinderii a scăzut sub 100 % din cifra sa de afaceri, datoria a rămas la un nivel semnificativ de aproximativ 70 % din cifra de afaceri și, de asemenea, în aceeași ani, întreprinderea a redus vânzările și pierderile anuale; și (d) NG a avut capital propriu negativ în cea mai mare parte din aceeași perioadă (2006-2011). |
| --- | --- |

(160)

Mai mult, în conformitate cu punctul 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că NG se afla în dificultate încă din 2002, întrucât: (a) cifra de afaceri anuală a NG a scăzut cu 80 % în acea perioadă, în cuantum total de 89,4 milioane EUR, și întreprinderea a înregistrat pierderi anuale în majoritatea timpului în aceeași perioadă; (b) pe parcursul întregii perioade, NG a avut datorii excesive, care au crescut de la 119 % din cifra de afaceri la 4 150 % din cifra de afaceri în 2011; (c) chiar și în 2004 și 2005, atunci când datoria întreprinderii a scăzut sub 100 % din cifra sa de afaceri, datoria a rămas la un nivel semnificativ de aproximativ 70 % din cifra de afaceri și, de asemenea, în aceeași ani, întreprinderea a redus vânzările și pierderile anuale; și (d) NG a avut capital propriu negativ în cea mai mare parte din aceeași perioadă (2006-2011).

| (161) | Datele financiare principale ale întreprinderii MSR în perioada 2007-2011 au fost după cum urmează:

  Tabelul 12


  Datele financiare principale ale întreprinderii MSR pentru perioada 2007-2011 (milioane EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri | 0,0 | 4,4 | 3,4 | 2,2 | 0,9 |
| EBT | – 0,1 | – 0,5 | – 4,0 | – 4,8 | – 8,6 |
| Capital social | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |
| Capital propriu | 0,08 | 0,6 | 4,6 | 3,3 | 11,9 |
| Datorie totală | 2,5 | 28,3 | 95,6 | 96,5 | 103,8 |
| Datorie/capital propriu (raport) (%) | 3 130 | 4 720 | 2 080 | 2 920 | 870 |
| Datorie/cifră de afaceri (raport) (%) | — | 643 | 2 810 | 4 380 | 11 500 |

(161)

Datele financiare principale ale întreprinderii MSR în perioada 2007-2011 au fost după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Datele financiare principale ale întreprinderii MSR pentru perioada 2007-2011 (milioane EUR)

Datele financiare principale ale întreprinderii MSR pentru perioada 2007-2011 (milioane EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

Cifra de afaceri

0,0

4,4

3,4

2,2

0,9

EBT

– 0,1

– 0,5

– 4,0

– 4,8

– 8,6

Capital social

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Capital propriu

0,08

0,6

4,6

3,3

11,9

Datorie totală

2,5

28,3

95,6

96,5

103,8

Datorie/capital propriu (raport) (%)

3 130

4 720

2 080

2 920

870

Datorie/cifră de afaceri (raport) (%)

—

643

2 810

4 380

11 500

| (162) | Datele financiare principale ale întreprinderii CMHN în perioada 2008-2011 au fost după cum urmează:

  Tabelul 13


  Datele financiare principale ale întreprinderii CMHN 2008-2011 (milioane EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cifra de afaceri | 0,0 | 2,6 | 1,2 | 0,2 |
| (EBT) | – 0,8 | – 2,5 | – 3,6 | 0,0 |
| Capital social | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Capital propriu | 0,8 | 3,3 | 6,9 | 6,9 |
| Datoria totală | 6,5 | 13,3 | 36,9 | 35,3 |
| Datorie/capital propriu (raport) (%) | 810 | 400 | 530 | 510 |
| Datorie/cifră de afaceri (raport) (%) | — | 510 | 3 070 | 17 650 |

(162)

Datele financiare principale ale întreprinderii CMHN în perioada 2008-2011 au fost după cum urmează:

Tabelul 13

Tabelul 13

Datele financiare principale ale întreprinderii CMHN 2008-2011 (milioane EUR)

Datele financiare principale ale întreprinderii CMHN 2008-2011 (milioane EUR)

2008

2009

2010

2011

Cifra de afaceri

0,0

2,6

1,2

0,2

(EBT)

– 0,8

– 2,5

– 3,6

0,0

Capital social

0,03

0,03

0,03

0,03

Capital propriu

0,8

3,3

6,9

6,9

Datoria totală

6,5

13,3

36,9

35,3

Datorie/capital propriu (raport) (%)

810

400

530

510

Datorie/cifră de afaceri (raport) (%)

—

510

3 070

17 650

| (163) | Comisia ia notă de faptul că nu a primit niciun document din partea MSR sau CMHN care să prezinte perspectivele lor privind viabilitatea. |
| --- | --- |

(163)

Comisia ia notă de faptul că nu a primit niciun document din partea MSR sau CMHN care să prezinte perspectivele lor privind viabilitatea.

| (164) | În temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia estimează că întreprinderile MSR și CMHN se aflau în dificultate încă din 2007 și, respectiv, 2008 deoarece aveau venit minim, pierderi anuale importante și o îndatorare crescândă, care depășea în mod semnificativ cifra lor de afaceri anuală. |
| --- | --- |

(164)

În temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia estimează că întreprinderile MSR și CMHN se aflau în dificultate încă din 2007 și, respectiv, 2008 deoarece aveau venit minim, pierderi anuale importante și o îndatorare crescândă, care depășea în mod semnificativ cifra lor de afaceri anuală.

| (165) | Comisia nu este de acord cu argumentul Germaniei potrivit căruia NG, MSR și CMHN nu se aflau în dificultate deoarece construcția de infrastructuri și organizarea de curse de Formula 1 și de competiții Superbike au fost efectuate în numele sectorului public și, prin urmare, acestea nu pot fi luate în considerare pentru analiza situației lor financiare. |
| --- | --- |

(165)

Comisia nu este de acord cu argumentul Germaniei potrivit căruia NG, MSR și CMHN nu se aflau în dificultate deoarece construcția de infrastructuri și organizarea de curse de Formula 1 și de competiții Superbike au fost efectuate în numele sectorului public și, prin urmare, acestea nu pot fi luate în considerare pentru analiza situației lor financiare.

| (166) | În primul rând, Comisia constată următorul lucru: construcția de infrastructuri pentru sporturile cu motor, activități de agrement, cazare și masă și organizarea de evenimente în domeniul sporturilor cu motor nu constituie efecte speciale, în afara activității obișnuite a NG, MSR și CMHN. Acestea erau activități principale care intră în domeniul de competență a întreprinderilor respective. Chiar dacă atât acționarii, cât și conducerea acestora au văzut în întreprinderile NG, MSR și CMHN mijloace pentru a menține infrastructura sportivă în proprietate publică și pentru a organiza evenimente sportive nonprofit, care nu ar fi asigurate fără o acoperire a pierderilor prin finanțare publică, acționarii și conducerea în cauză nu ar trebui să permită dezvoltarea pasivelor acestor întreprinderi în maniera ineficientă și nerentabilă demonstrată de datele financiare de mai sus fără un plan de afaceri solid și realist. Prin urmare, activitățile de mai sus trebuie să fie incluse în evaluarea financiară. |
| --- | --- |

(166)

În primul rând, Comisia constată următorul lucru: construcția de infrastructuri pentru sporturile cu motor, activități de agrement, cazare și masă și organizarea de evenimente în domeniul sporturilor cu motor nu constituie efecte speciale, în afara activității obișnuite a NG, MSR și CMHN. Acestea erau activități principale care intră în domeniul de competență a întreprinderilor respective. Chiar dacă atât acționarii, cât și conducerea acestora au văzut în întreprinderile NG, MSR și CMHN mijloace pentru a menține infrastructura sportivă în proprietate publică și pentru a organiza evenimente sportive nonprofit, care nu ar fi asigurate fără o acoperire a pierderilor prin finanțare publică, acționarii și conducerea în cauză nu ar trebui să permită dezvoltarea pasivelor acestor întreprinderi în maniera ineficientă și nerentabilă demonstrată de datele financiare de mai sus fără un plan de afaceri solid și realist. Prin urmare, activitățile de mai sus trebuie să fie incluse în evaluarea financiară.

| (167) | În al doilea rând, Comisia consideră că faptul că construcția de infrastructuri în scopul menționat și organizarea de evenimente în domeniul sporturilor cu motor au contribuit probabil la dificultățile cu care se confruntă GN, MSR și CMHN nu atenuează în sine constatarea că NG prezenta simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate deja înainte de lansarea proiectului „Nürburgring 2009”. O întreprindere sănătoasă ar trebui să își adapteze costurile la astfel de activități pentru a putea supraviețui. În anii 2008 și 2009, NG, MSR și CMHN au înregistrat pierderi și o datorie din ce în ce mai mare (o creștere cu 537 % între 2002-2011, cu 4 052 % între 2007-2011 și, respectiv, cu 443 % între 2008-2011). Deși proiectul Nürburgring 2009 a fost pus în aplicare în 2010, rezultatele financiare ulterioare ale NG, MSR și CMHN indică faptul că dificultățile acestora au continuat. |
| --- | --- |

(167)

În al doilea rând, Comisia consideră că faptul că construcția de infrastructuri în scopul menționat și organizarea de evenimente în domeniul sporturilor cu motor au contribuit probabil la dificultățile cu care se confruntă GN, MSR și CMHN nu atenuează în sine constatarea că NG prezenta simptomele obișnuite ale unei întreprinderi aflate în dificultate deja înainte de lansarea proiectului „Nürburgring 2009”. O întreprindere sănătoasă ar trebui să își adapteze costurile la astfel de activități pentru a putea supraviețui. În anii 2008 și 2009, NG, MSR și CMHN au înregistrat pierderi și o datorie din ce în ce mai mare (o creștere cu 537 % între 2002-2011, cu 4 052 % între 2007-2011 și, respectiv, cu 443 % între 2008-2011). Deși proiectul Nürburgring 2009 a fost pus în aplicare în 2010, rezultatele financiare ulterioare ale NG, MSR și CMHN indică faptul că dificultățile acestora au continuat.

| (168) | Având în vedere prezentate anterior, Comisia a ajuns la concluzia că NG, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare S&R în momentul în care au fost puse în aplicare măsurile 1-19 și că dificultățile cu care se confruntau acestea erau atât de grave, încât întreprinderile nu ar fi găsit finanțare pe piață. |
| --- | --- |

(168)

Având în vedere prezentate anterior, Comisia a ajuns la concluzia că NG, MSR și CMHN erau întreprinderi aflate în dificultate în sensul Liniilor directoare S&R în momentul în care au fost puse în aplicare măsurile 1-19 și că dificultățile cu care se confruntau acestea erau atât de grave, încât întreprinderile nu ar fi găsit finanțare pe piață.

5.2.   EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (169) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(169)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că orice ajutor acordat de un stat membru sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre, este incompatibil cu piața internă.

(a)   Resurse de stat și imputabilitate

Resurse de stat și imputabilitate

| (170) | O parte din măsura 1 (majorări ale capitalului propriu) adoptată de land și de districtul Ahrweiler, precum și o altă parte a măsurii 1 (transferuri către rezerva de capital) și măsurile 3, 9, 16 și 19 adoptate numai de către land vizează în mod vădit resurse de stat imputabile statului. |
| --- | --- |

(170)

O parte din măsura 1 (majorări ale capitalului propriu) adoptată de land și de districtul Ahrweiler, precum și o altă parte a măsurii 1 (transferuri către rezerva de capital) și măsurile 3, 9, 16 și 19 adoptate numai de către land vizează în mod vădit resurse de stat imputabile statului.

| (171) | Pentru măsurile puse în aplicare de NG (măsurile 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 în ceea ce privește transferul de acțiuni MSR întreprinderii NG, 17), Germania acceptă în mod explicit că resursele sunt imputabile statului. Se observă, de asemenea, faptul că Consiliul de supraveghere al GN reprezenta landul și districtul Ahrweiler în calitate de acționari ai NG. În acest context, în cadrul reuniunii Consiliului de supraveghere din 28 August 2005, vicepreședintele acestuia a declarat că proiectul poate fi acordat investitorilor numai dacă riscul pentru land este scăzut (130). De asemenea, în cadrul unui atelier al Consiliului de supraveghere din 20 decembrie 2005, vicepreședintele acestuia a afirmat că trebuie să se ia o decizie cu privire la o investiție a NG în cadrul noului cabinet, după alegerile pentru Parlamentul landului (131). În plus, autoritățile publice ale landului au oferit informații cu privire la investiția Erlebnisregion Nürburgring în declarația lor din 30 mai 2006 și Consiliul de Miniștri a luat notă la 19 septembrie 2006 de intenția Consiliului de supraveghere al NG de a pune în aplicare proiectul cu participarea substanțială a unui terț din sectorul privat (132). În plus, Ministerul Economiei, Transportului, Agriculturii și Vinului, precum și Ministerul de Finanțe al landului au oferit în mod constant avize, observații sau indicații privind proiectul „Nürburgring 2009” (133), care au fost prezentate publicului de către land la 2 decembrie 2009. Comisia consideră că împrumutul acordat în favoarea MSR de către NG prin intermediul PNG (măsura 6) reprezintă o măsură pusă în aplicare de către NG și, prin urmare, imputabilă statului. |
| --- | --- |

(171)

Pentru măsurile puse în aplicare de NG (măsurile 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 în ceea ce privește transferul de acțiuni MSR întreprinderii NG, 17), Germania acceptă în mod explicit că resursele sunt imputabile statului. Se observă, de asemenea, faptul că Consiliul de supraveghere al GN reprezenta landul și districtul Ahrweiler în calitate de acționari ai NG. În acest context, în cadrul reuniunii Consiliului de supraveghere din 28 August 2005, vicepreședintele acestuia a declarat că proiectul poate fi acordat investitorilor numai dacă riscul pentru land este scăzut (130). De asemenea, în cadrul unui atelier al Consiliului de supraveghere din 20 decembrie 2005, vicepreședintele acestuia a afirmat că trebuie să se ia o decizie cu privire la o investiție a NG în cadrul noului cabinet, după alegerile pentru Parlamentul landului (131). În plus, autoritățile publice ale landului au oferit informații cu privire la investiția Erlebnisregion Nürburgring în declarația lor din 30 mai 2006 și Consiliul de Miniștri a luat notă la 19 septembrie 2006 de intenția Consiliului de supraveghere al NG de a pune în aplicare proiectul cu participarea substanțială a unui terț din sectorul privat (132). În plus, Ministerul Economiei, Transportului, Agriculturii și Vinului, precum și Ministerul de Finanțe al landului au oferit în mod constant avize, observații sau indicații privind proiectul „Nürburgring 2009” (133), care au fost prezentate publicului de către land la 2 decembrie 2009. Comisia consideră că împrumutul acordat în favoarea MSR de către NG prin intermediul PNG (măsura 6) reprezintă o măsură pusă în aplicare de către NG și, prin urmare, imputabilă statului.

130

131

Erlebnisregion Nürburgring

132

133

| (172) | În ceea ce privește împrumutul ISB (măsura 8) și reeșalonarea dobânzilor (măsura 18), Germania a admis că landul a dispus ISB să acorde împrumutul. În ceea ce privește împrumuturile acordate întreprinderii MSR de către RIM prin intermediul Mediinvest și PNG (măsura 11) și transferul de acțiuni MSR către RIM (o parte din măsura 15), Comisia observă că RIM este o instituție publică cu misiunea de a sprijini politica landului cu privire la dezvoltarea economică și structurală (134). Prin urmare, în scopul măsurilor menționate mai sus, ISB și RIM reprezintă instrumente ale statului în aplicarea politicii sale, ceea ce demonstrează că acțiunile întreprinse de ISB și RIM sunt imputabile statului, atât timp cât sunt vizate măsurile în cauză. Prin urmare, în toate măsurile sunt implicate resurse imputabile statului. |
| --- | --- |

(172)

În ceea ce privește împrumutul ISB (măsura 8) și reeșalonarea dobânzilor (măsura 18), Germania a admis că landul a dispus ISB să acorde împrumutul. În ceea ce privește împrumuturile acordate întreprinderii MSR de către RIM prin intermediul Mediinvest și PNG (măsura 11) și transferul de acțiuni MSR către RIM (o parte din măsura 15), Comisia observă că RIM este o instituție publică cu misiunea de a sprijini politica landului cu privire la dezvoltarea economică și structurală (134). Prin urmare, în scopul măsurilor menționate mai sus, ISB și RIM reprezintă instrumente ale statului în aplicarea politicii sale, ceea ce demonstrează că acțiunile întreprinse de ISB și RIM sunt imputabile statului, atât timp cât sunt vizate măsurile în cauză. Prin urmare, în toate măsurile sunt implicate resurse imputabile statului.

134

(b)   Activitatea economică

Activitatea economică

| (173) | Prin analogie cu hotărârea judecătorească Leipzig/Halle (135), construcția de infrastructuri poate fi considerată activitate economică dacă este legată intrinsec de exploatarea comercială a infrastructurii, astfel cum este cazul în speță. |
| --- | --- |

(173)

Prin analogie cu hotărârea judecătorească Leipzig/Halle (135), construcția de infrastructuri poate fi considerată activitate economică dacă este legată intrinsec de exploatarea comercială a infrastructurii, astfel cum este cazul în speță.

Leipzig/Halle

135

| (174) | Exploatarea de facilități sportive (inclusiv circuite de curse și parcuri off-road), parcuri de agrement (136), unități de cazare, restaurante, centre de conducere în siguranță, școli de șoferi, săli multifuncționale și sisteme de plată fără numerar, precum și închirierea acestora unor utilizatori profesioniști sau neprofesioniști (137) reprezintă o activitate economică atât pentru proprietar, cât și pentru operator. Prin urmare, activitatea de construcție sau de renovare a infrastructurii care este indisolubil legată de astfel de activități constituie, de asemenea, o activitate economică. Spre deosebire de acestea, activitățile neeconomice includ utilizarea facilităților sportive la nivel de utilizatori neprofesioniști (138) și antrenarea tinerilor de către cluburile sportive profesioniste, în cazul în care evidențele contabile sunt separate de evidențele contabile pentru activitățile economice (139). Având în vedere legătura indisolubilă dintre infrastructură și activitatea economică pentru care este utilizată construcția, modernizarea sau exploatarea infrastructurii sportive și turistice a Nürburgring constituie, prin urmare, activități economice pentru investitori și operatori, chiar dacă veniturile din exploatarea infrastructurii nu acoperă costurile de construcție și chiar dacă mai mult de 90 % din activitățile sportive desfășurate la Nürburgring se califică drept sport pentru amatori. Acest ultim fapt este important numai la nivel de utilizatori: utilizatorii neprofesioniști nu sunt întreprinderi. În fapt, infrastructura sportivă și turistică a Nürburgring nu reprezintă infrastructură generală, cum ar fi un drum public care este pus la dispoziție pentru utilizarea publicului. Prin urmare, finanțarea construirii infrastructurii în cauză (prin împrumuturi provenite din concentrarea lichidităților și de la acționari sau, ulterior, prin împrumutul acordat de ISB) face obiectul normelor privind ajutorul de stat. |
| --- | --- |

(174)

Exploatarea de facilități sportive (inclusiv circuite de curse și parcuri off-road), parcuri de agrement (136), unități de cazare, restaurante, centre de conducere în siguranță, școli de șoferi, săli multifuncționale și sisteme de plată fără numerar, precum și închirierea acestora unor utilizatori profesioniști sau neprofesioniști (137) reprezintă o activitate economică atât pentru proprietar, cât și pentru operator. Prin urmare, activitatea de construcție sau de renovare a infrastructurii care este indisolubil legată de astfel de activități constituie, de asemenea, o activitate economică. Spre deosebire de acestea, activitățile neeconomice includ utilizarea facilităților sportive la nivel de utilizatori neprofesioniști (138) și antrenarea tinerilor de către cluburile sportive profesioniste, în cazul în care evidențele contabile sunt separate de evidențele contabile pentru activitățile economice (139). Având în vedere legătura indisolubilă dintre infrastructură și activitatea economică pentru care este utilizată construcția, modernizarea sau exploatarea infrastructurii sportive și turistice a Nürburgring constituie, prin urmare, activități economice pentru investitori și operatori, chiar dacă veniturile din exploatarea infrastructurii nu acoperă costurile de construcție și chiar dacă mai mult de 90 % din activitățile sportive desfășurate la Nürburgring se califică drept sport pentru amatori. Acest ultim fapt este important numai la nivel de utilizatori: utilizatorii neprofesioniști nu sunt întreprinderi. În fapt, infrastructura sportivă și turistică a Nürburgring nu reprezintă infrastructură generală, cum ar fi un drum public care este pus la dispoziție pentru utilizarea publicului. Prin urmare, finanțarea construirii infrastructurii în cauză (prin împrumuturi provenite din concentrarea lichidităților și de la acționari sau, ulterior, prin împrumutul acordat de ISB) face obiectul normelor privind ajutorul de stat.

136

137

138

139

| (175) | Organizarea curselor de Formula 1 sau a altor curse din domeniul sporturilor cu motor reprezintă prestări de servicii pe piața sportului profesionist, care beneficiază în mod considerabil de pe urma drepturilor de difuzare. Finanțarea curselor de Formula 1 sau a altor evenimente din domeniul sporturilor cu motor nu este exceptată din domeniul de aplicare a legislației privind ajutoarele de stat pentru simplul motiv că acestea sunt administrate cu un deficit structural sau pun în aplicare obiective de politică regională. Prin urmare, Comisia consideră că Formula 1 și alte curse din domeniul sporturilor cu motor constituie activitate economică. |
| --- | --- |

(175)

Organizarea curselor de Formula 1 sau a altor curse din domeniul sporturilor cu motor reprezintă prestări de servicii pe piața sportului profesionist, care beneficiază în mod considerabil de pe urma drepturilor de difuzare. Finanțarea curselor de Formula 1 sau a altor evenimente din domeniul sporturilor cu motor nu este exceptată din domeniul de aplicare a legislației privind ajutoarele de stat pentru simplul motiv că acestea sunt administrate cu un deficit structural sau pun în aplicare obiective de politică regională. Prin urmare, Comisia consideră că Formula 1 și alte curse din domeniul sporturilor cu motor constituie activitate economică.

| (176) | Promovarea turismului, dezvoltarea proiectelor, construcția de proprietăți imobiliare, gestionarea întreprinderilor și comerțul cu autoturisme sau motociclete se califică, de asemenea, drept activități economice. |
| --- | --- |

(176)

Promovarea turismului, dezvoltarea proiectelor, construcția de proprietăți imobiliare, gestionarea întreprinderilor și comerțul cu autoturisme sau motociclete se califică, de asemenea, drept activități economice.

(c)   Selectivitate

Selectivitate

| (177) | Comisia consideră că măsurile au un caracter selectiv la nivelul operatorului (NG pentru măsurile 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 și 19; EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB, Camp4Fun pentru măsura 2; MSR pentru măsurile 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 and 19; CST pentru măsura 5; MIB pentru măsura 7; CMHN pentru măsurile 8, 9, 18 și 19; NAG pentru măsurile 10 și 17; Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber pentru măsura 15), întrucât acestea rezervă un tratament preferențial operatorului respectiv. În plus, atribuirea însărcinării de a construi și a exploata infrastructura nu a fost transparentă, nediscriminatorie și în conformitate cu normele în materie de achiziții publice. Cu toate acestea, măsurile nu sunt selective la nivelul utilizatorului, întrucât acestea se garantează accesul transparent și nediscriminatoriu al cluburilor sportive de amatori și al publicului general. |
| --- | --- |

(177)

Comisia consideră că măsurile au un caracter selectiv la nivelul operatorului (NG pentru măsurile 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 și 19; EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB, Camp4Fun pentru măsura 2; MSR pentru măsurile 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 and 19; CST pentru măsura 5; MIB pentru măsura 7; CMHN pentru măsurile 8, 9, 18 și 19; NAG pentru măsurile 10 și 17; Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber pentru măsura 15), întrucât acestea rezervă un tratament preferențial operatorului respectiv. În plus, atribuirea însărcinării de a construi și a exploata infrastructura nu a fost transparentă, nediscriminatorie și în conformitate cu normele în materie de achiziții publice. Cu toate acestea, măsurile nu sunt selective la nivelul utilizatorului, întrucât acestea se garantează accesul transparent și nediscriminatoriu al cluburilor sportive de amatori și al publicului general.

(d)   Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (178) | În ceea ce privește măsurile 1-19, există o denaturare a concurenței pe piețele legate de exploatarea circuitelor de curse, a parcurilor off-road, a parcurilor de agrement, a unităților de cazare, a restaurantelor, a centrelor de conducere în siguranță, a școlilor de șoferi, a sălilor multifuncționale, a sistemelor de plată fără numerar, de promovare a turismului, de dezvoltarea de proiecte pentru construcția de proprietăți imobiliare, de gestionare a întreprinderilor și de comerțul cu autoturisme sau motociclete, întrucât ajutorul pentru infrastructura Nürburgring și activitățile de Formula 1 promovează utilizarea infrastructurii în cauză. Organizarea curselor de Formula 1 și a altor evenimente din domeniul sporturilor cu motor promovează accesul clienților la evenimentele respective. |
| --- | --- |

(178)

În ceea ce privește măsurile 1-19, există o denaturare a concurenței pe piețele legate de exploatarea circuitelor de curse, a parcurilor off-road, a parcurilor de agrement, a unităților de cazare, a restaurantelor, a centrelor de conducere în siguranță, a școlilor de șoferi, a sălilor multifuncționale, a sistemelor de plată fără numerar, de promovare a turismului, de dezvoltarea de proiecte pentru construcția de proprietăți imobiliare, de gestionare a întreprinderilor și de comerțul cu autoturisme sau motociclete, întrucât ajutorul pentru infrastructura Nürburgring și activitățile de Formula 1 promovează utilizarea infrastructurii în cauză. Organizarea curselor de Formula 1 și a altor evenimente din domeniul sporturilor cu motor promovează accesul clienților la evenimentele respective.

| (179) | Măsurile în cauză au permis NG, MSR și CMHN să își continue activitatea, astfel încât acestea nu s-au confruntat, ca alți concurenți, cu dificultăți financiare, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele lor financiare dificile. Aceasta denaturează concurența, întrucât alte întreprinderi active pe aceleași piețe trebuie să funcționeze fără un astfel de sprijin oferit de stat. |
| --- | --- |

(179)

Măsurile în cauză au permis NG, MSR și CMHN să își continue activitatea, astfel încât acestea nu s-au confruntat, ca alți concurenți, cu dificultăți financiare, cu consecințele care rezultă în mod normal din rezultatele lor financiare dificile. Aceasta denaturează concurența, întrucât alte întreprinderi active pe aceleași piețe trebuie să funcționeze fără un astfel de sprijin oferit de stat.

| (180) | În ceea ce privește efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, Nürburgring, cu cursele sale de Formula 1 și cu German TouringCar Championship, concurează cu alte circuite de curse din Uniune care organizează competiții de top în domeniul sporturilor cu motor și nu se poate exclude faptul că parcul de agrement Nürburgring ar putea atrage vizitatori din Belgia (frontiera Belgiei cu Germania se află la aproximativ 50 km de Nürburgring). Trebuie reamintit că s-a primit o plângere din partea operatorului concurent al parcului de agrement Eifelpark (a se vedea considerentul 2). De asemenea, nu se poate nega faptul că există un efect asupra schimburilor comerciale între statele membre în ceea ce privește exploatarea parcurilor off-road, a unităților de cazare, a restaurantelor, a centrelor de conducere în siguranță, a școlilor de șoferi, a sălilor multifuncționale, a sistemelor de plată fără numerar, precum și în ceea ce privește promovarea turismului, dezvoltarea de proiecte, construcția de proprietăți imobiliare, gestionarea întreprinderilor și comerțul cu autoturisme sau motociclete. |
| --- | --- |

(180)

În ceea ce privește efectul asupra schimburilor comerciale dintre statele membre, Nürburgring, cu cursele sale de Formula 1 și cu German TouringCar Championship, concurează cu alte circuite de curse din Uniune care organizează competiții de top în domeniul sporturilor cu motor și nu se poate exclude faptul că parcul de agrement Nürburgring ar putea atrage vizitatori din Belgia (frontiera Belgiei cu Germania se află la aproximativ 50 km de Nürburgring). Trebuie reamintit că s-a primit o plângere din partea operatorului concurent al parcului de agrement Eifelpark (a se vedea considerentul 2). De asemenea, nu se poate nega faptul că există un efect asupra schimburilor comerciale între statele membre în ceea ce privește exploatarea parcurilor off-road, a unităților de cazare, a restaurantelor, a centrelor de conducere în siguranță, a școlilor de șoferi, a sălilor multifuncționale, a sistemelor de plată fără numerar, precum și în ceea ce privește promovarea turismului, dezvoltarea de proiecte, construcția de proprietăți imobiliare, gestionarea întreprinderilor și comerțul cu autoturisme sau motociclete.

(e)   Avantaj

Avantaj

| (181) | În conformitate cu practica stabilită a Comisiei și astfel cum este confirmat de jurisprudență, criteriul pentru a evalua dacă o tranzacție între un organism public și o întreprindere implică ajutor de stat este principiul investitorului în economia de piață (140). Principiul implică faptul că, atunci când statul desfășoară activități pe piață în calitate de operator comercial, acesta trebuie să acționeze la fel ca un operator privat. În cazul în care statul nu acționează astfel, ar putea fi implicat ajutor de stat. Cu alte cuvinte, atunci când se aplică principiul investitorului în economia de piață, valoarea de referință pentru a aprecia dacă o tranzacție implică ajutor de stat este faptul dacă un operator privat aflat într-o situație similară ar fi acționat în același mod. În aplicarea acestui principiu, nu se pot lua în considerare rațiuni noneconomice drept motive pentru acordarea de măsuri de sprijin. Astfel cum este stabilit în jurisprudența relevantă, adoptarea măsurilor de către stat nu poate fi privită în mod izolat, ci va trebui să fie analizată în contextul altor măsuri de ajutor (141). |
| --- | --- |

(181)

În conformitate cu practica stabilită a Comisiei și astfel cum este confirmat de jurisprudență, criteriul pentru a evalua dacă o tranzacție între un organism public și o întreprindere implică ajutor de stat este principiul investitorului în economia de piață (140). Principiul implică faptul că, atunci când statul desfășoară activități pe piață în calitate de operator comercial, acesta trebuie să acționeze la fel ca un operator privat. În cazul în care statul nu acționează astfel, ar putea fi implicat ajutor de stat. Cu alte cuvinte, atunci când se aplică principiul investitorului în economia de piață, valoarea de referință pentru a aprecia dacă o tranzacție implică ajutor de stat este faptul dacă un operator privat aflat într-o situație similară ar fi acționat în același mod. În aplicarea acestui principiu, nu se pot lua în considerare rațiuni noneconomice drept motive pentru acordarea de măsuri de sprijin. Astfel cum este stabilit în jurisprudența relevantă, adoptarea măsurilor de către stat nu poate fi privită în mod izolat, ci va trebui să fie analizată în contextul altor măsuri de ajutor (141).

140

141

| (182) | Prin urmare, pentru a evalua dacă a fost acordat un avantaj proprietarilor sau operatorilor (NG, MSR și CMHN până la 30 aprilie 2010 și, de asemenea, NAG, de la 1 mai 2010 până la 31 octombrie 2012) se va aplica principiul investitorului în economia de piață. În primul rând, măsurile 1-19 nu sunt tranzacții pari passu (142), întrucât Germania nu a identificat un investitor privat care să investească în condiții comparabile (de exemplu, în partea I a proiectului „Nürburgring 2009”). Au existat două împrumuturi oferite de operatori privați, însă cuantumul acestora a fost redus în comparație cu valoarea investiției publice; împrumuturile au vizat doar partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009” (și anume, în principal, hotelurile) (143) și au fost acordate numai întreprinderilor CMHN sau MSR, nu și întreprinderii NG sau unui alt beneficiar al ajutorului:

  Tabelul 14


  Împrumuturi acordate CMHN/MSR de instituții financiare private











  Instituție financiară | An | Beneficiar | Sumă (milioane EUR) | Rata dobânzii | Garanții reale
  (milioane EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bank for Tirol and Vorarlberg | 2008 | CMHN | [...] | [...] %
  - [...] % taxă | [...] (ipotecă)
  Garantarea acțiunilor MSR |
| Kreissparkasse Ahrweiler | 2010 | MSR | [...] | [...] | |

(182)

Prin urmare, pentru a evalua dacă a fost acordat un avantaj proprietarilor sau operatorilor (NG, MSR și CMHN până la 30 aprilie 2010 și, de asemenea, NAG, de la 1 mai 2010 până la 31 octombrie 2012) se va aplica principiul investitorului în economia de piață. În primul rând, măsurile 1-19 nu sunt tranzacții pari passu (142), întrucât Germania nu a identificat un investitor privat care să investească în condiții comparabile (de exemplu, în partea I a proiectului „Nürburgring 2009”). Au existat două împrumuturi oferite de operatori privați, însă cuantumul acestora a fost redus în comparație cu valoarea investiției publice; împrumuturile au vizat doar partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009” (și anume, în principal, hotelurile) (143) și au fost acordate numai întreprinderilor CMHN sau MSR, nu și întreprinderii NG sau unui alt beneficiar al ajutorului:

pari passu

142

143

Tabelul 14

Tabelul 14

Împrumuturi acordate CMHN/MSR de instituții financiare private

Împrumuturi acordate CMHN/MSR de instituții financiare private

Instituție financiară

An

Beneficiar

Sumă (milioane EUR)

Rata dobânzii

Garanții reale

(milioane EUR)

Bank for Tirol and Vorarlberg

2008

CMHN

[...]

[...] %

- [...] % taxă

[...] (ipotecă)

Garantarea acțiunilor MSR

Kreissparkasse Ahrweiler

2010

MSR

[...]

[...]

| (183) | În orice caz, Germania recunoaște că nici pentru partea a II-a nu s-a găsit un investitor privat pe termen lung. |
| --- | --- |

(183)

În orice caz, Germania recunoaște că nici pentru partea a II-a nu s-a găsit un investitor privat pe termen lung.

| (184) | În plus, pentru perioada 2006-2010, Comisia a primit următoarele planuri de afaceri pentru proiectul „Nürburgring 2009” și pentru NG:

  Tabelul 15


  Planuri de afaceri pentru proiectul Nürburgring 2009 (milioane EUR)










  Entitate relevantă/activitate | Data | Costuri | Cifră de afaceri (2009-2020) | Rezultat înainte de impozitare (EBT) (20092020) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 12.2005 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 3.2006 | 113 (*10) | 181 | – 59 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 3.2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 8.2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 11.2007 | 135 | 279 | 45 |
| Proiectil Nürburgring 2009 | 12.2008 | 140 | 283 | 40 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 3.2009 | 159 | 287 | 28 |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 8.2009 | 195 | 331 (*11) | 67 (*11) |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 10.2009 | 200 | 260 (*11) | – 17 (*11) |
| Proiectul Nürburgring 2009 | 12.2009 | 200 | 254 (*11) | – 35 (*11) |
| NG, MSR, CMHN consolidate (*12) | 7.2010 | — | 283 | – 769 (*13) |
| NG, MSR, CMHN consolidate (*12) | 9.2010 | — | 283 | – 269 (*13) |
| GN, MSR, CMHN consolidate (*12) | 9.2010 | — | — | 59 (*13) |

(184)

În plus, pentru perioada 2006-2010, Comisia a primit următoarele planuri de afaceri pentru proiectul „Nürburgring 2009” și pentru NG:

Tabelul 15

Tabelul 15

Planuri de afaceri pentru proiectul Nürburgring 2009 (milioane EUR)

Planuri de afaceri pentru proiectul Nürburgring 2009 (milioane EUR)

Entitate relevantă/activitate

Data

Costuri

Cifră de afaceri (2009-2020)

Rezultat înainte de impozitare (EBT) (20092020)

Proiectul Nürburgring 2009

12.2005

113 (*10)

*10

281

22

Proiectul Nürburgring 2009

3.2006

113 (*10)

*10

181

– 59

Proiectul Nürburgring 2009

3.2006

113 (*10)

*10

281

22

Proiectul Nürburgring 2009

8.2006

113 (*10)

*10

281

22

Proiectul Nürburgring 2009

11.2007

135

279

45

Proiectil Nürburgring 2009

12.2008

140

283

40

Proiectul Nürburgring 2009

3.2009

159

287

28

Proiectul Nürburgring 2009

8.2009

195

331 (*11)

*11

67 (*11)

*11

Proiectul Nürburgring 2009

10.2009

200

260 (*11)

*11

– 17 (*11)

*11

Proiectul Nürburgring 2009

12.2009

200

254 (*11)

*11

– 35 (*11)

*11

NG, MSR, CMHN consolidate (*12)

*12

7.2010

—

283

– 769 (*13)

*13

NG, MSR, CMHN consolidate (*12)

*12

9.2010

—

283

– 269 (*13)

*13

GN, MSR, CMHN consolidate (*12)

*12

9.2010

—

—

59 (*13)

*13

| (185) | Tabelul 15 arată în mod evident o creștere constantă a costurilor estimate în timpul pregătirii proiectului „Nürburgring 2009”, în timp ce profiturile (EBT) acestuia scădeau semnificativ, de la profituri de 22 de milioane EUR în decembrie 2005 la pierderi în valoare de -35 de milioane EUR în decembrie 2009. Un investitor privat nu ar accepta o astfel de creștere bruscă a costurilor și o scădere semnificativă a profiturilor în etapa de pregătire a proiectului, între decembrie 2005 și decembrie 2009 (conform informațiilor disponibile, finanțarea principală pentru construcție a fost acordată în perioada mai 2008 – iunie 2010). |
| --- | --- |

(185)

Tabelul 15 arată în mod evident o creștere constantă a costurilor estimate în timpul pregătirii proiectului „Nürburgring 2009”, în timp ce profiturile (EBT) acestuia scădeau semnificativ, de la profituri de 22 de milioane EUR în decembrie 2005 la pierderi în valoare de -35 de milioane EUR în decembrie 2009. Un investitor privat nu ar accepta o astfel de creștere bruscă a costurilor și o scădere semnificativă a profiturilor în etapa de pregătire a proiectului, între decembrie 2005 și decembrie 2009 (conform informațiilor disponibile, finanțarea principală pentru construcție a fost acordată în perioada mai 2008 – iunie 2010).

| (186) | În orice caz, atunci când se analizează planurile de afaceri în cauză, pe care Comisia le-a luat în considerare în timp ce efectua testul investitorului în economia de piață, Comisia observă următoarele:






  (a) | O parte din măsurile 1, 2 și 3 au fost aplicate înainte de primul plan elaborat în decembrie 2005. Prin urmare, măsurile respective nu pot fi considerate ca fiind stabilite pe baza planurilor de afaceri în cauză. |
| --- | --- | --- |

(186)

În orice caz, atunci când se analizează planurile de afaceri în cauză, pe care Comisia le-a luat în considerare în timp ce efectua testul investitorului în economia de piață, Comisia observă următoarele:

(a)

O parte din măsurile 1, 2 și 3 au fost aplicate înainte de primul plan elaborat în decembrie 2005. Prin urmare, măsurile respective nu pot fi considerate ca fiind stabilite pe baza planurilor de afaceri în cauză.

| (b) | De asemenea, în ceea ce privește primul plan de afaceri (decembrie 2005), o parte din măsurile 2 și 3 au fost acordate în același timp cu acesta. În această privință, Comisia observă că măsurile au fost acordate într-un context de sprijin public continuu, care începuse deja anterior (în 2002 sau mai devreme), fără niciun fel de sprijin privat și în favoarea unei întreprinderi aflate într-o situație financiare care se deteriora constant Astfel, partea respectivă din măsurile 2 și 3 nu poate fi luată în considerare în mod izolat față de cele care au fost adoptate anterior (o parte din măsurile 1, 2 și 3), ci formează o continuitate cu acestea și, prin urmare, partea menționată din măsurile 2 și 3 trebuie să fie considerată ca implicând un avantaj suplimentar. |
| --- | --- |

(b)

De asemenea, în ceea ce privește primul plan de afaceri (decembrie 2005), o parte din măsurile 2 și 3 au fost acordate în același timp cu acesta. În această privință, Comisia observă că măsurile au fost acordate într-un context de sprijin public continuu, care începuse deja anterior (în 2002 sau mai devreme), fără niciun fel de sprijin privat și în favoarea unei întreprinderi aflate într-o situație financiare care se deteriora constant Astfel, partea respectivă din măsurile 2 și 3 nu poate fi luată în considerare în mod izolat față de cele care au fost adoptate anterior (o parte din măsurile 1, 2 și 3), ci formează o continuitate cu acestea și, prin urmare, partea menționată din măsurile 2 și 3 trebuie să fie considerată ca implicând un avantaj suplimentar.

| (c) | O parte din măsurile 2 și 3 au fost aplicate într-un moment în care primele trei planuri de afaceri, din decembrie 2005, martie 2006 și august 2006, fuseseră deja elaborate. Cu toate acestea, Comisia observă că previziunile exprimate în planurile respective pentru vânzările și profiturile NG au rămas identice, în pofida înrăutățirii semnificative a rezultatelor reale ale GN în aceeași perioadă (capital propriu negativ, creșterea semnificativă a datoriei, scăderea vânzărilor, pierderi anuale). Din acest motiv, planurile de afaceri în cauză nu pot fi considerate ca fiind realiste și acceptabile, întrucât acestea nu au ținut seama de datele recente defavorabile înregistrate și au menținut aceleași previziuni ca și anterior. |
| --- | --- |

(c)

O parte din măsurile 2 și 3 au fost aplicate într-un moment în care primele trei planuri de afaceri, din decembrie 2005, martie 2006 și august 2006, fuseseră deja elaborate. Cu toate acestea, Comisia observă că previziunile exprimate în planurile respective pentru vânzările și profiturile NG au rămas identice, în pofida înrăutățirii semnificative a rezultatelor reale ale GN în aceeași perioadă (capital propriu negativ, creșterea semnificativă a datoriei, scăderea vânzărilor, pierderi anuale). Din acest motiv, planurile de afaceri în cauză nu pot fi considerate ca fiind realiste și acceptabile, întrucât acestea nu au ținut seama de datele recente defavorabile înregistrate și au menținut aceleași previziuni ca și anterior.

| (d) | Primele șase planuri de afaceri (decembrie 2005, martie 2006, august 2006, noiembrie 2007 și decembrie 2008) nu vizează viitoarele operațiuni ale NG în ansamblu, ci doar parțial, întrucât nu au luat în considerare activitatea de Formula 1. Din acest motiv, planurile de afaceri în cauză nu pot fi considerate ca bază fiabilă pentru stabilirea sprijinului financiar acordat NG. |
| --- | --- |

(d)

Primele șase planuri de afaceri (decembrie 2005, martie 2006, august 2006, noiembrie 2007 și decembrie 2008) nu vizează viitoarele operațiuni ale NG în ansamblu, ci doar parțial, întrucât nu au luat în considerare activitatea de Formula 1. Din acest motiv, planurile de afaceri în cauză nu pot fi considerate ca bază fiabilă pentru stabilirea sprijinului financiar acordat NG.

| (e) | Planurile de afaceri din martie 2009-decembrie 2009 au inclus previziuni, de asemenea, pentru activitatea de Formula 1. Cu toate acestea, pentru întreaga perioadă 2009-2020, s-a prevăzut că activitatea de Formula 1 va produce pierderi, vânzările fiind preconizate a rămâne constante și la același nivel ca înainte de 2009; prin urmare, se pare că nu s-a prevăzut restructurarea activității de Formula 1. În aceeași ordine de idei, Comisia remarcă faptul că planurile anticipau câștiguri semnificativ mai scăzute decât cele preconizate în planurile de afaceri anterioare (7-9 milioane EUR, spre deosebire de 22-40 de milioane EUR). Faptele descrise mai sus ar reduce valabilitatea modelului de afaceri prezentat în planurile din perioada martie 2009-decembrie 2009. |
| --- | --- |

(e)

Planurile de afaceri din martie 2009-decembrie 2009 au inclus previziuni, de asemenea, pentru activitatea de Formula 1. Cu toate acestea, pentru întreaga perioadă 2009-2020, s-a prevăzut că activitatea de Formula 1 va produce pierderi, vânzările fiind preconizate a rămâne constante și la același nivel ca înainte de 2009; prin urmare, se pare că nu s-a prevăzut restructurarea activității de Formula 1. În aceeași ordine de idei, Comisia remarcă faptul că planurile anticipau câștiguri semnificativ mai scăzute decât cele preconizate în planurile de afaceri anterioare (7-9 milioane EUR, spre deosebire de 22-40 de milioane EUR). Faptele descrise mai sus ar reduce valabilitatea modelului de afaceri prezentat în planurile din perioada martie 2009-decembrie 2009.

| (f) | Două planuri de afaceri din iulie 2010 și din septembrie 2010 preconizau pierderi până în anul 2030, în conformitate cu cel mai pesimist scenariu, prin urmare, se preconiza că activitatea nu va fi viabilă. |
| --- | --- |

(f)

Două planuri de afaceri din iulie 2010 și din septembrie 2010 preconizau pierderi până în anul 2030, în conformitate cu cel mai pesimist scenariu, prin urmare, se preconiza că activitatea nu va fi viabilă.

| (g) | În sfârșit, un plan din septembrie 2010 prevedea câștiguri între 2016 și 2030; cu toate acestea, planul respectiv nu includea o analiză de sensibilitate (și anume, rezultatele scenariului cel mai pesimist). În orice caz, previziunile din planul respectiv ignorau înrăutățirea semnificativă a rezultatelor reale ale NG în aceeași perioadă (capital propriu negativ, creșterea semnificativă a datoriei, scăderea vânzărilor, pierderile anuale). Din acest motiv, planul de afaceri în cauză nu poate fi considerat ca fiind realist și acceptabil, dat fiind că acesta nu a luat în considerare datele defavorabile recente ale întreprinderii. |
| --- | --- |

(g)

În sfârșit, un plan din septembrie 2010 prevedea câștiguri între 2016 și 2030; cu toate acestea, planul respectiv nu includea o analiză de sensibilitate (și anume, rezultatele scenariului cel mai pesimist). În orice caz, previziunile din planul respectiv ignorau înrăutățirea semnificativă a rezultatelor reale ale NG în aceeași perioadă (capital propriu negativ, creșterea semnificativă a datoriei, scăderea vânzărilor, pierderile anuale). Din acest motiv, planul de afaceri în cauză nu poate fi considerat ca fiind realist și acceptabil, dat fiind că acesta nu a luat în considerare datele defavorabile recente ale întreprinderii.

| (187) | Pe baza celor menționate anterior, Comisia nu poate estima că orice sprijin public acordat NG ca întreprindere aflată în dificultate (a se vedea secțiunea 5.1 de mai sus), care viza finanțarea operațiunilor acesteia la momentul respectiv (gestionarea circuitului de curse) sau în viitor (gestionarea circuitului de curse și a unor hoteluri noi), ar fi considerat ca fiind conform pieței pe baza planurilor de afaceri în cauză. |
| --- | --- |

(187)

Pe baza celor menționate anterior, Comisia nu poate estima că orice sprijin public acordat NG ca întreprindere aflată în dificultate (a se vedea secțiunea 5.1 de mai sus), care viza finanțarea operațiunilor acesteia la momentul respectiv (gestionarea circuitului de curse) sau în viitor (gestionarea circuitului de curse și a unor hoteluri noi), ar fi considerat ca fiind conform pieței pe baza planurilor de afaceri în cauză.

| (188) | În ceea ce privește principiul investitorului în economia de piață, se pot face următoarele afirmații cu privire la măsurile individuale: |
| --- | --- |

(188)

În ceea ce privește principiul investitorului în economia de piață, se pot face următoarele afirmații cu privire la măsurile individuale:

Măsuri vizate de decizia din 21 martie 2012

Măsuri vizate de decizia din 21 martie 2012

| (189) | Pentru măsura 1 (furnizarea de capital din partea landului și a districtului Ahrweiler pentru întreprinderea NG sub formă de plăți la rezerva de capital și majorări de capital), Comisia constată că este aplicabilă analiza expusă anterior pentru planurile de afaceri prezentate. Niciun investitor privat nu ar fi furnizat capital întreprinderii NG în 2004 și în anii următori. Prin urmare, capitalul furnizat de land întreprinderii NG la 1 mai 2002 (în valoare de 2 179 000 EUR) și la 21 decembrie 2004 (în valoare de 22 839 241 EUR), precum și capitalul furnizat de land și de districtul Ahrweiler la 31 august 2004 (în valoare de 4 887 000 EUR) și la 4 septembrie 2007 (în valoare de 10 000 000 EUR) implică un ajutor de stat egal cu valoarea integrală a capitalului furnizat. |
| --- | --- |

(189)

Pentru măsura 1 (furnizarea de capital din partea landului și a districtului Ahrweiler pentru întreprinderea NG sub formă de plăți la rezerva de capital și majorări de capital), Comisia constată că este aplicabilă analiza expusă anterior pentru planurile de afaceri prezentate. Niciun investitor privat nu ar fi furnizat capital întreprinderii NG în 2004 și în anii următori. Prin urmare, capitalul furnizat de land întreprinderii NG la 1 mai 2002 (în valoare de 2 179 000 EUR) și la 21 decembrie 2004 (în valoare de 22 839 241 EUR), precum și capitalul furnizat de land și de districtul Ahrweiler la 31 august 2004 (în valoare de 4 887 000 EUR) și la 4 septembrie 2007 (în valoare de 10 000 000 EUR) implică un ajutor de stat egal cu valoarea integrală a capitalului furnizat.

| (190) | În ceea ce privește măsura 2 (împrumuturi ale acționarilor acordate de NG înaintea proiectului „Nürburgring 2009”), pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că EWN, Camp4Fun și TTI aveau pierderi anuale și capital propriu negativ atunci când fiecare dintre acestea a primit o parte din măsura 2 (a se vedea tabelele 1-4 de mai sus). În același timp, BWN1, BWNB și BWN2, care au primit împrumuturi în perioada 2004-2007, aveau pierderi anuale pe parcursul întregii perioade în cauză și, de asemenea, capital propriu negativ în 2005, 2006 și 2007. În cele din urmă, MAN avea atât pierderi acumulate, cât și pierderi anuale atunci când a primit partea sa din măsura 2. Prin urmare, în temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că întreprinderile respective se aflau în dificultate la data adoptării măsurii 2. Pe de altă parte, pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că FSZ nu se afla în dificultate atunci când a primit partea sa din măsura 2, întrucât datele sale financiare nu prezentau niciunul dintre semnele prevăzute la punctul 11 din Liniile directoare S&R. Furnizarea de împrumuturi pentru întreprinderi care se confruntau cu dificultăți atât de grave încât niciun investitor privat nu le-ar fi finanțat în niciun caz, cu atât mai mult cu cât acestea făceau parte dintr-o întreprindere care, la rândul său, se afla în dificultate financiară gravă (NG), implică un avantaj acordat întreprinderilor respective care este egal cu valoarea împrumuturilor. Prin urmare, împrumuturile acordate de către NG filialelor sale, și anume EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) și TTI (25 000 EUR) nu sunt conforme cu principiul investitorului într-o economie de piață. În acest context, se observă că împrumuturile acordate MAN și TTI se află sub pragul de minimis, însă Germania nu a susținut și nici nu a dovedit că sunt îndeplinite toate condițiile din Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (144); regulamentul menționat ar putea fi aplicat în etapa de recuperare dacă Germania demonstrează că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute în regulament. În plus, Comisia menționează că împrumuturile acordate FSZ (646 738,12 EUR) nu i-au conferit acesteia niciun avantaj, întrucât au fost acordate la o rată a dobânzii de 6 %, care este la nivelul pieței deoarece corespunde ratei de bază a Germaniei la data acordării împrumuturilor (5,06 % în aprilie 2002, 4,8 % în martie 2003 și 5,19 % în martie 2008) (145) plus punctele de bază care trebuie adăugate pentru situația financiară a FSZ (100 de puncte de bază), dat fiind că aceasta nu prezenta niciunul dintre semnele de la punctul 11 din Liniile directoare S&R atunci când a primit împrumuturile (146). Din aceste motive, împrumuturile acordate FSZ, menționate anterior, nu ar constitui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(190)

În ceea ce privește măsura 2 (împrumuturi ale acționarilor acordate de NG înaintea proiectului „Nürburgring 2009”), pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că EWN, Camp4Fun și TTI aveau pierderi anuale și capital propriu negativ atunci când fiecare dintre acestea a primit o parte din măsura 2 (a se vedea tabelele 1-4 de mai sus). În același timp, BWN1, BWNB și BWN2, care au primit împrumuturi în perioada 2004-2007, aveau pierderi anuale pe parcursul întregii perioade în cauză și, de asemenea, capital propriu negativ în 2005, 2006 și 2007. În cele din urmă, MAN avea atât pierderi acumulate, cât și pierderi anuale atunci când a primit partea sa din măsura 2. Prin urmare, în temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că întreprinderile respective se aflau în dificultate la data adoptării măsurii 2. Pe de altă parte, pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că FSZ nu se afla în dificultate atunci când a primit partea sa din măsura 2, întrucât datele sale financiare nu prezentau niciunul dintre semnele prevăzute la punctul 11 din Liniile directoare S&R. Furnizarea de împrumuturi pentru întreprinderi care se confruntau cu dificultăți atât de grave încât niciun investitor privat nu le-ar fi finanțat în niciun caz, cu atât mai mult cu cât acestea făceau parte dintr-o întreprindere care, la rândul său, se afla în dificultate financiară gravă (NG), implică un avantaj acordat întreprinderilor respective care este egal cu valoarea împrumuturilor. Prin urmare, împrumuturile acordate de către NG filialelor sale, și anume EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) și TTI (25 000 EUR) nu sunt conforme cu principiul investitorului într-o economie de piață. În acest context, se observă că împrumuturile acordate MAN și TTI se află sub pragul de minimis, însă Germania nu a susținut și nici nu a dovedit că sunt îndeplinite toate condițiile din Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei (144); regulamentul menționat ar putea fi aplicat în etapa de recuperare dacă Germania demonstrează că sunt îndeplinite toate condițiile prevăzute în regulament. În plus, Comisia menționează că împrumuturile acordate FSZ (646 738,12 EUR) nu i-au conferit acesteia niciun avantaj, întrucât au fost acordate la o rată a dobânzii de 6 %, care este la nivelul pieței deoarece corespunde ratei de bază a Germaniei la data acordării împrumuturilor (5,06 % în aprilie 2002, 4,8 % în martie 2003 și 5,19 % în martie 2008) (145) plus punctele de bază care trebuie adăugate pentru situația financiară a FSZ (100 de puncte de bază), dat fiind că aceasta nu prezenta niciunul dintre semnele de la punctul 11 din Liniile directoare S&R atunci când a primit împrumuturile (146). Din aceste motive, împrumuturile acordate FSZ, menționate anterior, nu ar constitui ajutor de stat.

măsura 2

144

145

146

| (191) | În ceea ce privește măsura 3 (împrumuturi acordate în favoarea NG din concentrarea lichidităților landului), Germania nu a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că NG nu a beneficiat de rate ale dobânzii mai avantajoase în comparație cu condițiile concurenților săi. În plus, este dificil să se accepte că ar exista finanțare disponibilă pe piață pentru o întreprindere aflată în dificultățile financiare cu care se confrunta NG, la orice rată a dobânzii. Rambursarea în cele din urmă a fondurilor și a dobânzii aferente este un eveniment ex-post, necunoscut la data adoptării măsurilor; prin urmare, aceasta nu poate fi luată în considerare în vederea testului investitorului în economia de piață. În consecință, măsurile finanțate din concentrarea lichidităților nu au fost efectuate în condițiile pieței. Acordarea de împrumuturi unei întreprinderi care se confrunta cu dificultăți atât de mari încât niciun investitor privat nu i-ar fi oferit finanțare, la orice rată a dobânzii, implică un avantaj acordat întreprinderii care este egal cu valoarea împrumuturilor. În concluzie, acordarea de împrumuturi întreprinderii NG din partea landului între 30 iunie 2003 și 11 mai 2010 (a se vedea lista de împrumuturi în tabelul 5) implică un ajutor de 399 805 370 EUR. |
| --- | --- |

(191)

În ceea ce privește măsura 3 (împrumuturi acordate în favoarea NG din concentrarea lichidităților landului), Germania nu a prezentat nicio dovadă care să demonstreze că NG nu a beneficiat de rate ale dobânzii mai avantajoase în comparație cu condițiile concurenților săi. În plus, este dificil să se accepte că ar exista finanțare disponibilă pe piață pentru o întreprindere aflată în dificultățile financiare cu care se confrunta NG, la orice rată a dobânzii. Rambursarea în cele din urmă a fondurilor și a dobânzii aferente este un eveniment ex-post, necunoscut la data adoptării măsurilor; prin urmare, aceasta nu poate fi luată în considerare în vederea testului investitorului în economia de piață. În consecință, măsurile finanțate din concentrarea lichidităților nu au fost efectuate în condițiile pieței. Acordarea de împrumuturi unei întreprinderi care se confrunta cu dificultăți atât de mari încât niciun investitor privat nu i-ar fi oferit finanțare, la orice rată a dobânzii, implică un avantaj acordat întreprinderii care este egal cu valoarea împrumuturilor. În concluzie, acordarea de împrumuturi întreprinderii NG din partea landului între 30 iunie 2003 și 11 mai 2010 (a se vedea lista de împrumuturi în tabelul 5) implică un ajutor de 399 805 370 EUR.

măsura 3

| (192) | Aplicând analiza expusă anterior, Comisia ajunge la aceeași concluzie pentru măsura 4 (împrumut acordat întreprinderii MSR de către GN). Într-adevăr, nu se poate admite că, la data adoptării măsurii (decembrie 2007), ar exista finanțare disponibilă pe piață pentru o întreprindere care se confrunta cu dificultăți financiare atât de severe precum MSR (a se vedea tabelul 12 și considerentul 155), la orice rată a dobânzii. Punerea la dispoziție a unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprindere care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de NG întreprinderii MSR prin împrumutul de 300 000 EUR la 27 decembrie 2007 se ridică la 300 000 EUR. |
| --- | --- |

(192)

Aplicând analiza expusă anterior, Comisia ajunge la aceeași concluzie pentru măsura 4 (împrumut acordat întreprinderii MSR de către GN). Într-adevăr, nu se poate admite că, la data adoptării măsurii (decembrie 2007), ar exista finanțare disponibilă pe piață pentru o întreprindere care se confrunta cu dificultăți financiare atât de severe precum MSR (a se vedea tabelul 12 și considerentul 155), la orice rată a dobânzii. Punerea la dispoziție a unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprindere care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de NG întreprinderii MSR prin împrumutul de 300 000 EUR la 27 decembrie 2007 se ridică la 300 000 EUR.

măsura 4

| (193) | Sprijinul oferit de NG întreprinderii CST (măsura 5) nu este conform cu principiul investitorului în economia de piață. Într-adevăr, pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că CST avea pierderi anuale și capital propriu negativ în perioada 2008-2011 și, de asemenea, a intrat în lichidare în 2009. Prin urmare, în temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că CST se afla în dificultate în momentul în care a primit fiecare împrumut din cadrul măsurii 5 (în anii 2008-2011, a se vedea tabelul 6 de mai sus). Acordarea de împrumuturi unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, cu atât mai mult cu cât CST aparținea unei întreprinderi care se afla ea însăși în dificultate gravă (NG), implică un avantaj pentru întreprindere care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de GN întreprinderii CST prin împrumuturi în valoare totală de 11 032 060 EUR, care i-au fost furnizate între 27 august 2008 și 18 aprilie 2011, este egal cu valoarea împrumuturilor. |
| --- | --- |

(193)

Sprijinul oferit de NG întreprinderii CST (măsura 5) nu este conform cu principiul investitorului în economia de piață. Într-adevăr, pe baza datelor financiare prezentate de autoritățile germane, Comisia observă că CST avea pierderi anuale și capital propriu negativ în perioada 2008-2011 și, de asemenea, a intrat în lichidare în 2009. Prin urmare, în temeiul punctului 11 din Liniile directoare S&R, Comisia consideră că CST se afla în dificultate în momentul în care a primit fiecare împrumut din cadrul măsurii 5 (în anii 2008-2011, a se vedea tabelul 6 de mai sus). Acordarea de împrumuturi unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, cu atât mai mult cu cât CST aparținea unei întreprinderi care se afla ea însăși în dificultate gravă (NG), implică un avantaj pentru întreprindere care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de GN întreprinderii CST prin împrumuturi în valoare totală de 11 032 060 EUR, care i-au fost furnizate între 27 august 2008 și 18 aprilie 2011, este egal cu valoarea împrumuturilor.

măsura 5

| (194) | În ceea ce privește scrisoarea de confort, Comisia constată că aceasta a fost acordată CST de către NG la 23 decembrie 2009 și constituia un angajament al NG prin care aceasta urma să finanțeze rambursarea obligațiilor financiare ale CST pe care CST nu ar fi fost în măsură să le ramburseze. Finanțarea obligațiilor financiare respective urma să aibă loc prin intermediul unor împrumuturi din partea NG către CST, cu o rată a dobânzii de 6 %. Angajamentul includea, de asemenea, subordonarea creanțelor NG care decurgeau din împrumuturile finanțate de NG pe baza scrisorii de confort din 23 decembrie 2009, care prevedea că toate creanțele relevante ale NG împotriva CST se vor plasa pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva CST. În acest context, Comisia consideră că un creditor din economia de piață nu s-ar angaja să finanțeze împrumuturile neplătite ale unei întreprinderi aflate în dificultate gravă sau să subordoneze creanțe materializate împotriva unei întreprinderi aflate în dificultate gravă, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia constată că scrisoarea de confort, care includea angajamentul menționat anterior privind finanțarea împrumuturilor nerambursate și subordonarea creanțelor ulterioare, constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că scrisoarea de confort constituie o măsură suplimentară față de împrumuturile din 2008-2011 (a se vedea considerentul 182 de mai sus), întrucât aceasta: (a) nu a fost acordată la aceeași dată cu împrumuturile menționate; (b) nu era prevăzută sau impusă în contractele împrumuturilor subiacente; și (c) a fost stabilită în mod discreționar de NG pentru a evita insolvența CST. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu valoarea totală a împrumuturilor finanțate de NG pe baza scrisorii de confort din 23 decembrie 2009, însă Comisia nu are informații cu privire la cuantumul sumei respective. |
| --- | --- |

(194)

În ceea ce privește scrisoarea de confort, Comisia constată că aceasta a fost acordată CST de către NG la 23 decembrie 2009 și constituia un angajament al NG prin care aceasta urma să finanțeze rambursarea obligațiilor financiare ale CST pe care CST nu ar fi fost în măsură să le ramburseze. Finanțarea obligațiilor financiare respective urma să aibă loc prin intermediul unor împrumuturi din partea NG către CST, cu o rată a dobânzii de 6 %. Angajamentul includea, de asemenea, subordonarea creanțelor NG care decurgeau din împrumuturile finanțate de NG pe baza scrisorii de confort din 23 decembrie 2009, care prevedea că toate creanțele relevante ale NG împotriva CST se vor plasa pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva CST. În acest context, Comisia consideră că un creditor din economia de piață nu s-ar angaja să finanțeze împrumuturile neplătite ale unei întreprinderi aflate în dificultate gravă sau să subordoneze creanțe materializate împotriva unei întreprinderi aflate în dificultate gravă, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia constată că scrisoarea de confort, care includea angajamentul menționat anterior privind finanțarea împrumuturilor nerambursate și subordonarea creanțelor ulterioare, constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că scrisoarea de confort constituie o măsură suplimentară față de împrumuturile din 2008-2011 (a se vedea considerentul 182 de mai sus), întrucât aceasta: (a) nu a fost acordată la aceeași dată cu împrumuturile menționate; (b) nu era prevăzută sau impusă în contractele împrumuturilor subiacente; și (c) a fost stabilită în mod discreționar de NG pentru a evita insolvența CST. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu valoarea totală a împrumuturilor finanțate de NG pe baza scrisorii de confort din 23 decembrie 2009, însă Comisia nu are informații cu privire la cuantumul sumei respective.

| (195) | În cele din urmă, în ceea ce privește subordonarea creanțelor, Comisia observă că aceasta a fost stabilită de comun acord între NG și CST la 13 decembrie 2010 și, din punct de vedere contractual, se referea la împrumuturile acordate până la 30 noiembrie 2010, în valoare totală de 10,4 milioane EUR (și anume, primele 13 împrumuturi indicate în tabelul 6 de mai sus, din totalul de 15). Comisia observă, de asemenea, că subordonarea în cauză conduce la plasarea creanțelor NG împotriva CST pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva CST. În acest context, Comisia consideră că un creditor în economia de piață nu ar accepta o astfel de subordonare a creanțelor materializate împotriva unei întreprinderi aflate în gravă dificultate, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia constată că subordonarea constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că subordonarea din 2010 reprezintă o măsură suplimentară față de împrumuturile subiacente, întrucât aceasta: (a) nu a fost stabilită la aceeași dată cu împrumuturile; (b) nu era prevăzută sau impusă în contractele împrumuturilor subiacente; și (c) a fost stabilită în mod discreționar de NG pentru a evita insolvența CST. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu suma totală a împrumuturilor subordonate, și anume 10,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

(195)

În cele din urmă, în ceea ce privește subordonarea creanțelor, Comisia observă că aceasta a fost stabilită de comun acord între NG și CST la 13 decembrie 2010 și, din punct de vedere contractual, se referea la împrumuturile acordate până la 30 noiembrie 2010, în valoare totală de 10,4 milioane EUR (și anume, primele 13 împrumuturi indicate în tabelul 6 de mai sus, din totalul de 15). Comisia observă, de asemenea, că subordonarea în cauză conduce la plasarea creanțelor NG împotriva CST pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva CST. În acest context, Comisia consideră că un creditor în economia de piață nu ar accepta o astfel de subordonare a creanțelor materializate împotriva unei întreprinderi aflate în gravă dificultate, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia constată că subordonarea constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că subordonarea din 2010 reprezintă o măsură suplimentară față de împrumuturile subiacente, întrucât aceasta: (a) nu a fost stabilită la aceeași dată cu împrumuturile; (b) nu era prevăzută sau impusă în contractele împrumuturilor subiacente; și (c) a fost stabilită în mod discreționar de NG pentru a evita insolvența CST. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu suma totală a împrumuturilor subordonate, și anume 10,4 milioane EUR.

| (196) | În ceea ce privește contraprestația plătită IPC de către NG (măsura 6), Comisia observă că, la nivelul landului, Curtea de Conturi a constatat că un antreprenor prudent nu ar alege întreprinderile respective pentru furnizarea de servicii și că NG nu a verificat cu suficientă prudență activitatea anterioară a întreprinderilor pentru a aprecia dacă acestea sunt adecvate și dacă termenii oferiți de acestea pentru finanțarea proiectului Nürburgring 2009 erau realiști (147). În acest context, Comisia consideră că alegerea IPC pentru furnizarea serviciilor specifice în cauză a conferit un avantaj întreprinderilor respective. Prin urmare, măsura constituie ajutor de stat pentru IPC, cu valoarea corespunzătoare plății totale efectuate către întreprinderile respective, și anume 640 000 EUR. |
| --- | --- |

(196)

În ceea ce privește contraprestația plătită IPC de către NG (măsura 6), Comisia observă că, la nivelul landului, Curtea de Conturi a constatat că un antreprenor prudent nu ar alege întreprinderile respective pentru furnizarea de servicii și că NG nu a verificat cu suficientă prudență activitatea anterioară a întreprinderilor pentru a aprecia dacă acestea sunt adecvate și dacă termenii oferiți de acestea pentru finanțarea proiectului Nürburgring 2009 erau realiști (147). În acest context, Comisia consideră că alegerea IPC pentru furnizarea serviciilor specifice în cauză a conferit un avantaj întreprinderilor respective. Prin urmare, măsura constituie ajutor de stat pentru IPC, cu valoarea corespunzătoare plății totale efectuate către întreprinderile respective, și anume 640 000 EUR.

măsura 6

147

| (197) | În plus, în ceea ce privește împrumutul de 3 milioane EUR acordat de NG întreprinderii PNG și împrumutul de 2 941 000 EUR acordat de către PNG întreprinderii MSR, Comisia consideră că cele două împrumuturi reprezintă o singură măsură, în care PNG nu a fost decât un intermediar și a primit un comision în valoare de [...] EUR. Beneficiarul măsurii a fost MSR, care, în cele din urmă, a primit împrumutul într-un moment în care se afla în dificultate financiară atât de severă încât nu ar fi putut obține finanțare pe piață. Acordarea unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprindere, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de NG întreprinderii MSR prin împrumutul din 15 octombrie 2008 este egal cu 2 941 000 EUR. |
| --- | --- |

(197)

În plus, în ceea ce privește împrumutul de 3 milioane EUR acordat de NG întreprinderii PNG și împrumutul de 2 941 000 EUR acordat de către PNG întreprinderii MSR, Comisia consideră că cele două împrumuturi reprezintă o singură măsură, în care PNG nu a fost decât un intermediar și a primit un comision în valoare de [...] EUR. Beneficiarul măsurii a fost MSR, care, în cele din urmă, a primit împrumutul într-un moment în care se afla în dificultate financiară atât de severă încât nu ar fi putut obține finanțare pe piață. Acordarea unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprindere, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat de NG întreprinderii MSR prin împrumutul din 15 octombrie 2008 este egal cu 2 941 000 EUR.

| (198) | În cadrul măsurii 7, MIB a cedat NG creanțele sale împotriva CST, care era debitorul împrumuturilor în cauză, și NG a plătit MIB un preț nominal plus dobânda. Dat fiind că CST se afla în dificultate (a se vedea considerentul 184), Comisia subliniază că era improbabil ca MIB să primească sumele pe care i le datora CST. Din acest motiv, măsura a fost în beneficiul MIB, care și-a soluționat creanțele și a fost înlocuită cu NG, care a devenit creditor al unei întreprinderi aflate în dificultate. În lipsa unui plan de viabilitate al CST, care ar demonstra restabilirea viabilității acesteia și, prin urmare, perspectivele de rambursare a datoriilor sale, măsura nu respectă principiul investitorului în economia de piață. Prin urmare, transferul de la MIB la NG al creanței în valoare de 1 476 830,88 EUR implică un ajutor egal cu valoarea prețului de vânzare, și anume 1 476 830,88 EUR. |
| --- | --- |

(198)

În cadrul măsurii 7, MIB a cedat NG creanțele sale împotriva CST, care era debitorul împrumuturilor în cauză, și NG a plătit MIB un preț nominal plus dobânda. Dat fiind că CST se afla în dificultate (a se vedea considerentul 184), Comisia subliniază că era improbabil ca MIB să primească sumele pe care i le datora CST. Din acest motiv, măsura a fost în beneficiul MIB, care și-a soluționat creanțele și a fost înlocuită cu NG, care a devenit creditor al unei întreprinderi aflate în dificultate. În lipsa unui plan de viabilitate al CST, care ar demonstra restabilirea viabilității acesteia și, prin urmare, perspectivele de rambursare a datoriilor sale, măsura nu respectă principiul investitorului în economia de piață. Prin urmare, transferul de la MIB la NG al creanței în valoare de 1 476 830,88 EUR implică un ajutor egal cu valoarea prețului de vânzare, și anume 1 476 830,88 EUR.

măsurii 7

| (199) | În ceea ce privește măsura 8 (împrumutul în valoare de 325 265 000 EUR, acordat de ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN), fără o garanție aferentă (măsura 9), acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, ar putea implica un avantaj pentru întreprinderile respective, care ar fi egal cu valoarea împrumutului. Cu toate acestea, în cazul specific de față, ajutorul constă numai în garanție (măsura 9) și nu în împrumut (măsura 8), întrucât Comisia nu poate exclude posibilitatea ca un creditor privat să acorde împrumuturi întreprinderilor NG, MSR și CMHN în condiții comparabile datorită garanției oferite de land (măsura 9). |
| --- | --- |

(199)

În ceea ce privește măsura 8 (împrumutul în valoare de 325 265 000 EUR, acordat de ISB întreprinderilor NG, MSR și CMHN), fără o garanție aferentă (măsura 9), acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, ar putea implica un avantaj pentru întreprinderile respective, care ar fi egal cu valoarea împrumutului. Cu toate acestea, în cazul specific de față, ajutorul constă numai în garanție (măsura 9) și nu în împrumut (măsura 8), întrucât Comisia nu poate exclude posibilitatea ca un creditor privat să acorde împrumuturi întreprinderilor NG, MSR și CMHN în condiții comparabile datorită garanției oferite de land (măsura 9).

măsura 8

| (200) | În ceea ce privește măsura 9, și anume garanția pentru împrumutul ISB de 325 265 000 EUR (măsura 8), măsura respectivă nu a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. Într-adevăr, autoritățile publice urmăresc politica de dezvoltare regională, în timp ce investitorii în economia de piață nu ar întreprinde măsuri relevante în favoarea întreprinderilor aflate în dificultate, în detrimentul substanțial al propriilor interese financiare. În plus, Comisia remarcă faptul că politica de dezvoltare regională nu are ca scop restabilirea viabilității întreprinderilor aflate în dificultate. De asemenea, Comisia consideră că nu sunt îndeplinite condițiile care ar exclude prezența ajutorului de stat, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat sub formă de garanții (148) (Comunicarea privind garanțiile). Într-adevăr, beneficiarii erau întreprinderi aflate în dificultate, garanția acoperea 100 % din împrumut și nu a existat nicio primă aferentă garanției pentru stat care să reflecte riscul de incapacitate de plată pentru împrumutul garantat. Având în vedere dificultățile financiare grave ale beneficiarilor (NG, MSR și CMHN) în momentul acordării garanției în cauză (a se vedea tabelele 11-13), Comisia consideră că niciun creditor de pe piață nu ar fi acordat beneficiarilor o garanție în astfel de condiții. Comisia nu deține nicio informație care să indice faptul că garanția a fost utilizată. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura 9 poate fi considerată ajutor de stat. Cuantumul ajutorului acordat prin garanție întreprinderilor NG, MSR și CMHN de către land este egal cu sumele corespunzătoare împrumuturilor respective (măsura 8), și anume 96 574 200 EUR și 113 590 800 EUR pentru NG, 92 000 000 EUR pentru MSR și 23 100 000 EUR pentru CMHN. |
| --- | --- |

(200)

În ceea ce privește măsura 9, și anume garanția pentru împrumutul ISB de 325 265 000 EUR (măsura 8), măsura respectivă nu a fost conformă cu principiul investitorului în economia de piață. Într-adevăr, autoritățile publice urmăresc politica de dezvoltare regională, în timp ce investitorii în economia de piață nu ar întreprinde măsuri relevante în favoarea întreprinderilor aflate în dificultate, în detrimentul substanțial al propriilor interese financiare. În plus, Comisia remarcă faptul că politica de dezvoltare regională nu are ca scop restabilirea viabilității întreprinderilor aflate în dificultate. De asemenea, Comisia consideră că nu sunt îndeplinite condițiile care ar exclude prezența ajutorului de stat, astfel cum sunt prevăzute în Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutorului de stat sub formă de garanții (148) (Comunicarea privind garanțiile). Într-adevăr, beneficiarii erau întreprinderi aflate în dificultate, garanția acoperea 100 % din împrumut și nu a existat nicio primă aferentă garanției pentru stat care să reflecte riscul de incapacitate de plată pentru împrumutul garantat. Având în vedere dificultățile financiare grave ale beneficiarilor (NG, MSR și CMHN) în momentul acordării garanției în cauză (a se vedea tabelele 11-13), Comisia consideră că niciun creditor de pe piață nu ar fi acordat beneficiarilor o garanție în astfel de condiții. Comisia nu deține nicio informație care să indice faptul că garanția a fost utilizată. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura 9 poate fi considerată ajutor de stat. Cuantumul ajutorului acordat prin garanție întreprinderilor NG, MSR și CMHN de către land este egal cu sumele corespunzătoare împrumuturilor respective (măsura 8), și anume 96 574 200 EUR și 113 590 800 EUR pentru NG, 92 000 000 EUR pentru MSR și 23 100 000 EUR pentru CMHN.

măsura 9

148

| (201) | În ceea ce privește măsura 10 (închirierea comercială a complexului Nürburgring întreprinderii NAG), Comisia observă că o procedură de licitație poate, în general, să excludă un avantaj acordat unui locatar. Cu toate acestea, în cazul de față, nu a fost organizată o procedură de ofertare pentru alegerea operatorului complexului modernizat. Cu toate acestea, în afară de primii trei ani ai contractului de închiriere (și anume, de la 1 mai 2010 la 30 aprilie 2013), chiria minimă în temeiul contractului de închiriere se încadrează între limita minimă și cea maximă ale pieței, conform chiriilor anuale identificate în avizul experților din 29 septembrie 2011. Chiria EBITDA este chiar mai mare decât valoarea maximă anuală a chiriei conforme pieței care a fost identificată în avizul experților, cu excepția celui de al doilea an al contractului de închiriere. Prin urmare, Comisia constată că avizul experților din 29 septembrie 2011 demonstrează că o chirie minimă de 15 milioane EUR începând cu 1 mai 2013 ar fi putut să fie conformă cu piața, din moment ce se încadra în gama chiriilor de la nivelul pieții și, prin urmare, nu ar fi implicat un avantaj selectiv pentru GN. Cu toate acestea, durata reală a contractului de închiriere a fost cuprinsă doar între 1 mai 2010 și 31 octombrie 2012. Chiria minimă stabilită în avizul experților și în contractul de închiriere pentru primii trei ani ai contractului este prezentată în tabelul 16:

  Tabelul 16


  Chiria minimă pentru închirierea Nürburgring | 1.5.2010-30.4.2011 | 1.5.2011-30.4.2012 | 1.5.2012-30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avizul experților | 1,6 milioane EUR | 12 milioane EUR | 12,3 milioane EUR |
| Contract de închiriere | 0 EUR | 5 milioane EUR | 11,5 milioane EUR |

(201)

În ceea ce privește măsura 10 (închirierea comercială a complexului Nürburgring întreprinderii NAG), Comisia observă că o procedură de licitație poate, în general, să excludă un avantaj acordat unui locatar. Cu toate acestea, în cazul de față, nu a fost organizată o procedură de ofertare pentru alegerea operatorului complexului modernizat. Cu toate acestea, în afară de primii trei ani ai contractului de închiriere (și anume, de la 1 mai 2010 la 30 aprilie 2013), chiria minimă în temeiul contractului de închiriere se încadrează între limita minimă și cea maximă ale pieței, conform chiriilor anuale identificate în avizul experților din 29 septembrie 2011. Chiria EBITDA este chiar mai mare decât valoarea maximă anuală a chiriei conforme pieței care a fost identificată în avizul experților, cu excepția celui de al doilea an al contractului de închiriere. Prin urmare, Comisia constată că avizul experților din 29 septembrie 2011 demonstrează că o chirie minimă de 15 milioane EUR începând cu 1 mai 2013 ar fi putut să fie conformă cu piața, din moment ce se încadra în gama chiriilor de la nivelul pieții și, prin urmare, nu ar fi implicat un avantaj selectiv pentru GN. Cu toate acestea, durata reală a contractului de închiriere a fost cuprinsă doar între 1 mai 2010 și 31 octombrie 2012. Chiria minimă stabilită în avizul experților și în contractul de închiriere pentru primii trei ani ai contractului este prezentată în tabelul 16:

măsura 10

Tabelul 16

Tabelul 16

Chiria minimă pentru închirierea Nürburgring

Chiria minimă pentru închirierea Nürburgring

1.5.2010-30.4.2011

1.5.2011-30.4.2012

1.5.2012-30.4.2013

Avizul experților

1,6 milioane EUR

12 milioane EUR

12,3 milioane EUR

Contract de închiriere

0 EUR

5 milioane EUR

11,5 milioane EUR

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că, în speță, chiria anuală aplicată în perioada cuprinsă între 1 mai 2010 și 31 octombrie 2012 a implicat un avantaj selectiv pentru NAG, egal cu diferența dintre: (a) chiria care ar fi trebuit percepută, conform avizului experților; și (b) chiria stabilită în contractul de închiriere. Comisia concluzionează că există ajutor în valoare de 9 milioane EUR, și anume diferența dintre valorile de la literele (a) și (b) de mai sus (pentru cel de al treilea an se calculează doar jumătate din diferența menționată, întrucât contractul de închiriere a încetat la 31 octombrie 2012, și anume la jumătatea celui de al treilea an) (149).

149

| (202) | În ceea ce privește măsura 11 (împrumuturile acordate de RIM întreprinderii MSR prin intermediul Mediinvest și, în cazul unuia dintre împrumuturi, de asemenea prin intermediul PNG), cu ajutorul căreia a fost finanțată partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”, chiar Germania declară că nu a fost posibil să se găsească finanțare de la investitori privați pentru partea a II-a a proiectului. În plus, avizul Curții de Conturi a landului indică faptul că potențialii investitori nu au considerat proiectul ca fiind viabil în condițiile pieței. Într-adevăr, mai mulți operatori privați de parcuri de agrement și-au declinat angajamentul în proiect. Fără garanții aferente (măsura 12), acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, ar putea implica un avantaj pentru întreprinderi, care ar fi egal cu valoarea împrumuturilor. Cu toate acestea, în cazul de față, ajutorul constă numai în garanție (măsura 12) și nu în împrumuturi (măsura 11), întrucât Comisia nu poate exclude posibilitatea ca un creditor privat să acorde MSR împrumuturi în condiții comparabile, având în vedere garanția oferită de land (măsura 12). Comisia observă că Mediinvest și PNG nu au fost beneficiarii efectivi ai ajutorului, ci și-au oferit serviciile numai ca intermediari pentru ca împrumuturile acordate de RIM să ajungă la MRS. De asemenea, pentru furnizarea serviciilor menționate mai sus, numai Mediinvest a realizat un profit, corespunzând cel mult unei diferențe a ratei dobânzii de 4,3 % (între împrumuturile pe care le-a primit de la RIM și împrumuturile pe care le-a acordat MSR), în timp ce PNG nu a beneficiat de o diferență între ratele dobânzii (PNG a avut aceeași rată a dobânzii la împrumutul pe care l-a primit de la Mediinvest și la împrumutul pe care l-a acordat MSR). În plus, Comisia nu poate concluziona, pe baza datelor prezentate în considerentele 32-34 și în tabelul 14 de mai sus, că Mediinvest și PNG au perceput rate ale dobânzii neconforme cu piața pentru serviciile lor sau că diferența dintre ratele dobânzii pe care au încasat-o (cel mult 4,3 % pentru Mediinvest, 0 % pentru PNG) a depășit nivelul pieței. Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că Mediinvest și PNG nu au fost beneficiarii măsurii 11. |
| --- | --- |

(202)

În ceea ce privește măsura 11 (împrumuturile acordate de RIM întreprinderii MSR prin intermediul Mediinvest și, în cazul unuia dintre împrumuturi, de asemenea prin intermediul PNG), cu ajutorul căreia a fost finanțată partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”, chiar Germania declară că nu a fost posibil să se găsească finanțare de la investitori privați pentru partea a II-a a proiectului. În plus, avizul Curții de Conturi a landului indică faptul că potențialii investitori nu au considerat proiectul ca fiind viabil în condițiile pieței. Într-adevăr, mai mulți operatori privați de parcuri de agrement și-au declinat angajamentul în proiect. Fără garanții aferente (măsura 12), acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, ar putea implica un avantaj pentru întreprinderi, care ar fi egal cu valoarea împrumuturilor. Cu toate acestea, în cazul de față, ajutorul constă numai în garanție (măsura 12) și nu în împrumuturi (măsura 11), întrucât Comisia nu poate exclude posibilitatea ca un creditor privat să acorde MSR împrumuturi în condiții comparabile, având în vedere garanția oferită de land (măsura 12). Comisia observă că Mediinvest și PNG nu au fost beneficiarii efectivi ai ajutorului, ci și-au oferit serviciile numai ca intermediari pentru ca împrumuturile acordate de RIM să ajungă la MRS. De asemenea, pentru furnizarea serviciilor menționate mai sus, numai Mediinvest a realizat un profit, corespunzând cel mult unei diferențe a ratei dobânzii de 4,3 % (între împrumuturile pe care le-a primit de la RIM și împrumuturile pe care le-a acordat MSR), în timp ce PNG nu a beneficiat de o diferență între ratele dobânzii (PNG a avut aceeași rată a dobânzii la împrumutul pe care l-a primit de la Mediinvest și la împrumutul pe care l-a acordat MSR). În plus, Comisia nu poate concluziona, pe baza datelor prezentate în considerentele 32-34 și în tabelul 14 de mai sus, că Mediinvest și PNG au perceput rate ale dobânzii neconforme cu piața pentru serviciile lor sau că diferența dintre ratele dobânzii pe care au încasat-o (cel mult 4,3 % pentru Mediinvest, 0 % pentru PNG) a depășit nivelul pieței. Pe baza celor de mai sus, Comisia consideră că Mediinvest și PNG nu au fost beneficiarii măsurii 11.

măsura 11

| (203) | În ceea ce privește măsura 12, și anume garanția acordată în favoarea ISB de către land pentru aporturile tacite ale RIM la Mediinvest (măsura 11), Comisia consideră că sistemul a urmărit să permită MSR să obțină împrumuturile descrise ca măsura 11. În plus, la momentul în care au fost acordate împrumuturile, MSR se afla într-o situație financiară foarte precară. Niciun investitor privat nu ar fi oferit o garanție pentru o întreprindere aflată într-o asemenea situație financiară precară. Comisia nu deține nicio informație care să indice faptul că garanția a fost utilizată. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura 12 poate fi considerată ajutor de stat. Valoarea ajutorului acordat prin garanția oferită MSR de către land este egală cu valoarea împrumuturilor în cauză (măsura 11), și anume 85 484 000 EUR. |
| --- | --- |

(203)

În ceea ce privește măsura 12, și anume garanția acordată în favoarea ISB de către land pentru aporturile tacite ale RIM la Mediinvest (măsura 11), Comisia consideră că sistemul a urmărit să permită MSR să obțină împrumuturile descrise ca măsura 11. În plus, la momentul în care au fost acordate împrumuturile, MSR se afla într-o situație financiară foarte precară. Niciun investitor privat nu ar fi oferit o garanție pentru o întreprindere aflată într-o asemenea situație financiară precară. Comisia nu deține nicio informație care să indice faptul că garanția a fost utilizată. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura 12 poate fi considerată ajutor de stat. Valoarea ajutorului acordat prin garanția oferită MSR de către land este egală cu valoarea împrumuturilor în cauză (măsura 11), și anume 85 484 000 EUR.

măsura 12

| (204) | În ceea ce privește măsura 13 (subvenții provenite din taxa pe jocurile de noroc, destinate promovării turismului, acordate de land întreprinderii NG), Comisia consideră că politica în domeniul turismului este un obiectiv urmărit de autoritățile publice, în timp ce investitorii în economia de piață nu ar întreprinde niciodată măsuri relevante în favoarea întreprinderilor aflate în dificultate în detrimentul substanțial al propriilor interese financiare. În plus, Comisia remarcă faptul că politica în domeniul turismului nu are ca scop restabilirea viabilității întreprinderilor aflate în dificultate. Astfel, ținând seama de situația financiară precară a NG, Comisia consideră că întreaga valoare a măsurilor în cauză constituie un avantaj pentru NG. În concluzie, veniturile provenite din taxă, în valoare de 1,6 milioane EUR în 2009 și 3,2 milioane EUR pe an în 2010 și 2011, care au fost transferate de la land la NG, constituie ajutor de stat în favoarea NG. |
| --- | --- |

(204)

În ceea ce privește măsura 13 (subvenții provenite din taxa pe jocurile de noroc, destinate promovării turismului, acordate de land întreprinderii NG), Comisia consideră că politica în domeniul turismului este un obiectiv urmărit de autoritățile publice, în timp ce investitorii în economia de piață nu ar întreprinde niciodată măsuri relevante în favoarea întreprinderilor aflate în dificultate în detrimentul substanțial al propriilor interese financiare. În plus, Comisia remarcă faptul că politica în domeniul turismului nu are ca scop restabilirea viabilității întreprinderilor aflate în dificultate. Astfel, ținând seama de situația financiară precară a NG, Comisia consideră că întreaga valoare a măsurilor în cauză constituie un avantaj pentru NG. În concluzie, veniturile provenite din taxă, în valoare de 1,6 milioane EUR în 2009 și 3,2 milioane EUR pe an în 2010 și 2011, care au fost transferate de la land la NG, constituie ajutor de stat în favoarea NG.

măsura 13

| (205) | În ceea ce privește măsura 14 (împrumuturi acordate NG de către land și subordonarea datoriei), se aplică, de asemenea, explicațiile furnizate pentru măsura 13 privind turismul. În plus, acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprinderile respective, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, împrumuturile în valoare de 20 de milioane EUR din 21 august 2007; 10 milioane EUR din 22 decembrie 2009; 4,65 milioane EUR din 28 decembrie 2010 și 3,2 milioane EUR din 26 aprilie 2011, precum și un nou împrumut de 4,95 milioane EUR din 9 decembrie 2011, pe care landul le-a acordat NG, implică un ajutor de stat care este egal cu valoarea împrumuturilor. |
| --- | --- |

(205)

În ceea ce privește măsura 14 (împrumuturi acordate NG de către land și subordonarea datoriei), se aplică, de asemenea, explicațiile furnizate pentru măsura 13 privind turismul. În plus, acordarea unui împrumut unor întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu le-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprinderile respective, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, împrumuturile în valoare de 20 de milioane EUR din 21 august 2007; 10 milioane EUR din 22 decembrie 2009; 4,65 milioane EUR din 28 decembrie 2010 și 3,2 milioane EUR din 26 aprilie 2011, precum și un nou împrumut de 4,95 milioane EUR din 9 decembrie 2011, pe care landul le-a acordat NG, implică un ajutor de stat care este egal cu valoarea împrumuturilor.

măsura 14

| (206) | În ceea ce privește subordonarea datoriei, landul a luat această măsură în legătură cu împrumutul menționat anterior, în valoare de 20 de milioane EUR, din 29 august 2007, pentru a evita insolvența NG, plasându-și creanțele împotriva NG pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva NG. Din acest motiv, Comisia constată că subordonarea (o parte din măsura 14) constituie un avantaj separat față de împrumutul de 20 de milioane EUR din cadrul măsurii 14, întrucât aceasta reduce în mod semnificativ posibilitatea colectării creanțelor landului împotriva NG. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu suma împrumutului subordonat, întrucât a permis NG să evita rambursarea cuantumului împrumutului subordonat, și anume 20 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(206)

În ceea ce privește subordonarea datoriei, landul a luat această măsură în legătură cu împrumutul menționat anterior, în valoare de 20 de milioane EUR, din 29 august 2007, pentru a evita insolvența NG, plasându-și creanțele împotriva NG pe ultima poziție între creanțele tuturor creditorilor împotriva NG. Din acest motiv, Comisia constată că subordonarea (o parte din măsura 14) constituie un avantaj separat față de împrumutul de 20 de milioane EUR din cadrul măsurii 14, întrucât aceasta reduce în mod semnificativ posibilitatea colectării creanțelor landului împotriva NG. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu suma împrumutului subordonat, întrucât a permis NG să evita rambursarea cuantumului împrumutului subordonat, și anume 20 de milioane EUR.

| (207) | În ceea ce privește măsura 15 (preluarea acțiunilor MSR de către GN și RIM), MSR se afla în dificultate în momentul adoptării măsurii, ceea ce înseamnă că aceasta desfășura operațiuni generatoare de pierderi. La rândul său, acest lucru înseamnă că suma care rezultă din operațiunile acesteia și care este pusă la dispoziția acționarilor săi a fost negativă. În acest sens, valoarea reflectată de operațiunile MSR în fiecare dintre acțiunile sale a fost negativă. Cu alte cuvinte, un investitor potențial în MSR ar solicita în realitate să îi fie plătită o sumă echivalentă cu pierderile MSR care decurg din operațiunile sale și care sunt reflectate în fiecare dintre acțiunile sale. Prin cumpărarea de acțiuni MSR, NG și RIM au intenționat în mod evident să o susțină pe aceasta. Cu toate acestea, schimbarea proprietarului ca atare nu implică ajutor de stat acordat MSR. Măsurile care ar putea fi luate în urma schimbării proprietarului (de exemplu, împrumuturi din partea NG către MSR) sunt cele care ar implica un ajutor în favoarea MSR. Forma juridică a întreprinderii MSR este de așa natură încât acționarii nu sunt responsabili pentru datoriile întreprinderii, iar vânzarea MSR de către foștii proprietari întreprinderilor NG și RIM ca atare implică doar un preț simbolic plătit vânzătorilor egal cu valoarea prețului de vânzare, și anume 3 EUR. Din acest motiv, Comisia consideră că prețul de 1 EUR pe acțiune nu constituie un avantaj economic pentru vânzătorii acțiunilor MSR, și anume Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber. |
| --- | --- |

(207)

În ceea ce privește măsura 15 (preluarea acțiunilor MSR de către GN și RIM), MSR se afla în dificultate în momentul adoptării măsurii, ceea ce înseamnă că aceasta desfășura operațiuni generatoare de pierderi. La rândul său, acest lucru înseamnă că suma care rezultă din operațiunile acesteia și care este pusă la dispoziția acționarilor săi a fost negativă. În acest sens, valoarea reflectată de operațiunile MSR în fiecare dintre acțiunile sale a fost negativă. Cu alte cuvinte, un investitor potențial în MSR ar solicita în realitate să îi fie plătită o sumă echivalentă cu pierderile MSR care decurg din operațiunile sale și care sunt reflectate în fiecare dintre acțiunile sale. Prin cumpărarea de acțiuni MSR, NG și RIM au intenționat în mod evident să o susțină pe aceasta. Cu toate acestea, schimbarea proprietarului ca atare nu implică ajutor de stat acordat MSR. Măsurile care ar putea fi luate în urma schimbării proprietarului (de exemplu, împrumuturi din partea NG către MSR) sunt cele care ar implica un ajutor în favoarea MSR. Forma juridică a întreprinderii MSR este de așa natură încât acționarii nu sunt responsabili pentru datoriile întreprinderii, iar vânzarea MSR de către foștii proprietari întreprinderilor NG și RIM ca atare implică doar un preț simbolic plătit vânzătorilor egal cu valoarea prețului de vânzare, și anume 3 EUR. Din acest motiv, Comisia consideră că prețul de 1 EUR pe acțiune nu constituie un avantaj economic pentru vânzătorii acțiunilor MSR, și anume Mediinvest, Geisler & Trimmel și Weber.

măsura 15

| (208) | Măsura 16 implică un împrumut al acționarilor și o subvenție din partea landului pentru NG destinată curselor de Formula 1. Prin intermediul concentrării lichidităților, landul a furnizat întreprinderii NG 24 978 808 EUR între 2003 și 2007 și 15 426 562 EUR în 2009 (măsura 3). Pentru a refinanța aceste sume, landul a acordat NG un împrumut fără dobândă de 40 405 000 EUR în 2011. NG a primit, de asemenea, o subvenție de la bugetul landului în valoare de 13,5 milioane EUR în iulie 2011. În ceea ce privește respectivele subvenții publice, avantajul în favoarea NG este evident, întrucât NG este scutită de o sarcină pe care ar trebui, în mod normal, să o suporte. Pentru împrumut, nu se îndeplinește criteriul investitorului în economia de piață. Acordarea unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprinderea respectivă, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat NG de către land prin împrumutul de 40 405 000 EUR din 11 ianuarie 2011 este egal cu 40 405 000 EUR. Avantajul acordat NG de către land prin subvenția în valoare de 13,5 milioane EUR în iulie 2011 este egal cu 13,5 milioane EUR. |
| --- | --- |

(208)

Măsura 16 implică un împrumut al acționarilor și o subvenție din partea landului pentru NG destinată curselor de Formula 1. Prin intermediul concentrării lichidităților, landul a furnizat întreprinderii NG 24 978 808 EUR între 2003 și 2007 și 15 426 562 EUR în 2009 (măsura 3). Pentru a refinanța aceste sume, landul a acordat NG un împrumut fără dobândă de 40 405 000 EUR în 2011. NG a primit, de asemenea, o subvenție de la bugetul landului în valoare de 13,5 milioane EUR în iulie 2011. În ceea ce privește respectivele subvenții publice, avantajul în favoarea NG este evident, întrucât NG este scutită de o sarcină pe care ar trebui, în mod normal, să o suporte. Pentru împrumut, nu se îndeplinește criteriul investitorului în economia de piață. Acordarea unui împrumut unei întreprinderi cu dificultăți atât de severe încât niciun investitor privat nu i-ar fi acordat finanțare, indiferent de rata dobânzii, implică un avantaj pentru întreprinderea respectivă, care este egal cu valoarea împrumutului. Prin urmare, avantajul acordat NG de către land prin împrumutul de 40 405 000 EUR din 11 ianuarie 2011 este egal cu 40 405 000 EUR. Avantajul acordat NG de către land prin subvenția în valoare de 13,5 milioane EUR în iulie 2011 este egal cu 13,5 milioane EUR.

Măsura 16

| (209) | În ceea ce privește contractul de concesiune a organizării curselor de Formula 1 (măsura 17), Germania a susținut că organizarea curselor de Formula 1 constituie o măsură de ajutor compatibilă în temeiul normelor privind SIEG. Cu toate acestea, Germania nu susține că măsura a constituit o remunerare lipsită de elemente de ajutor și care îndeplinește toate condițiile stabilite în jurisprudența Altmark. În cele din urmă, Germania nu a furnizat dovezi care să demonstreze că taxa de concesiune a fost stabilită la nivelul pieței pe baza unui aviz al experților sau a unui raport de piață, sau că respectiva concesiune a făcut obiectul unei licitații. Prin urmare, în lipsa unor elemente care să demonstreze că măsura este conformă cu piața, Comisia consideră că prin contractul de concesiune se acordă un avantaj NAG. Pentru măsura în cauză, valoarea ajutorului ar fi egală, în principiu, cu diferența dintre taxa de concesiune și valoarea de piață a concesiunii. Cu toate acestea, Comisia observă că, având în vedere că nu s-au efectuat plăți în temeiul contractului, astfel cum a declarat Germania, ajutorul de stat în cauză nu s-a materializat și, prin urmare, nu poate fi stabilită valoarea ajutorului. |
| --- | --- |

(209)

În ceea ce privește contractul de concesiune a organizării curselor de Formula 1 (măsura 17), Germania a susținut că organizarea curselor de Formula 1 constituie o măsură de ajutor compatibilă în temeiul normelor privind SIEG. Cu toate acestea, Germania nu susține că măsura a constituit o remunerare lipsită de elemente de ajutor și care îndeplinește toate condițiile stabilite în jurisprudența Altmark. În cele din urmă, Germania nu a furnizat dovezi care să demonstreze că taxa de concesiune a fost stabilită la nivelul pieței pe baza unui aviz al experților sau a unui raport de piață, sau că respectiva concesiune a făcut obiectul unei licitații. Prin urmare, în lipsa unor elemente care să demonstreze că măsura este conformă cu piața, Comisia consideră că prin contractul de concesiune se acordă un avantaj NAG. Pentru măsura în cauză, valoarea ajutorului ar fi egală, în principiu, cu diferența dintre taxa de concesiune și valoarea de piață a concesiunii. Cu toate acestea, Comisia observă că, având în vedere că nu s-au efectuat plăți în temeiul contractului, astfel cum a declarat Germania, ajutorul de stat în cauză nu s-a materializat și, prin urmare, nu poate fi stabilită valoarea ajutorului.

măsura 17

Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012

Măsuri vizate de decizia din 7 august 2012

| (210) | Spre deosebire de opinia Germaniei, Comisia consideră că reeșalonarea plăților dobânzii (măsura 18) nu este conformă cu principiul investitorului în economia de piață și, prin urmare, constituie un avantaj economic, în special având în vedere situația financiară a NG, MSR și CMHN. Într-adevăr, NG, MSR și CMHN se aflau într-o situație financiară foarte precară la momentul acordării măsurii, astfel cum s-a subliniat anterior. Reeșalonarea plăților dobânzii aferente unui împrumut acordat unei întreprinderi aflate în astfel de dificultăți, pe care niciun investitor privat nu l-ar fi acordat, indiferent de dobândă, implică un avantaj pentru întreprinderea respectivă, a cărui valoare este egală cu cea din suma restantă a împrumutului reeșalonat. Prin urmare, reeșalonarea convenită de ISB la 15 mai 2012, în valoare de 1,473 milioane EUR pentru NG, 1,205 milioane EUR pentru MSR și 303 000 EUR pentru CMHN implică un ajutor acordat întreprinderilor respective, care este egal cu valoarea împrumuturilor neachitate reeșalonate. |
| --- | --- |

(210)

Spre deosebire de opinia Germaniei, Comisia consideră că reeșalonarea plăților dobânzii (măsura 18) nu este conformă cu principiul investitorului în economia de piață și, prin urmare, constituie un avantaj economic, în special având în vedere situația financiară a NG, MSR și CMHN. Într-adevăr, NG, MSR și CMHN se aflau într-o situație financiară foarte precară la momentul acordării măsurii, astfel cum s-a subliniat anterior. Reeșalonarea plăților dobânzii aferente unui împrumut acordat unei întreprinderi aflate în astfel de dificultăți, pe care niciun investitor privat nu l-ar fi acordat, indiferent de dobândă, implică un avantaj pentru întreprinderea respectivă, a cărui valoare este egală cu cea din suma restantă a împrumutului reeșalonat. Prin urmare, reeșalonarea convenită de ISB la 15 mai 2012, în valoare de 1,473 milioane EUR pentru NG, 1,205 milioane EUR pentru MSR și 303 000 EUR pentru CMHN implică un ajutor acordat întreprinderilor respective, care este egal cu valoarea împrumuturilor neachitate reeșalonate.

măsura 18

| (211) | În ceea ce privește garanția acordată de stat și subordonarea datoriei (măsura 19): (a) pentru garanția de stat din 2012 care acoperă creanțe în valoare de până la 254 de milioane EUR (pentru un împrumut de 325 265 000 EUR), Comisia observă că aceasta a fost acordată, conform unei declarații din partea landului, cu scopul de a evita insolvența NG, MSR și CMHN, acestea aflându-se în dificultate gravă. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura nu a îndeplinit condițiile Comunicării privind garanțiile, a oferit un avantaj beneficiarilor și, prin urmare, constituie ajutor de stat; (b) subordonarea creanțelor landului din 2012, care a izvorât din garanția menționată mai sus, a determinat clasarea creanțelor landului pe ultima poziție dintre creanțele tuturor creditorilor împotriva NG, MSR și CMHN. În acest context, Comisia remarcă faptul că un creditor în economia de piață nu ar accepta o astfel de subordonare a creanțelor materializate împotriva întreprinderilor aflate în dificultate gravă, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia consideră că subordonarea constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că garanția și subordonarea din 2012 constituie o măsură în plus față de garanția din 2010. Într-adevăr, adoptarea garanței și a subordonării din 2012 nu a fost prevăzută sau impusă de garanția din 2010, ci a fost hotărâtă în mod discreționar de către autorități, cu scopul de a evita insolvența NG, MSR și CMHN în 2012. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu valoarea datoriei aferente, și anume 254 de milioane EUR, sumă care a fost acoperită de garanția din 2012 și de subordonare. |
| --- | --- |

(211)

În ceea ce privește garanția acordată de stat și subordonarea datoriei (măsura 19): (a) pentru garanția de stat din 2012 care acoperă creanțe în valoare de până la 254 de milioane EUR (pentru un împrumut de 325 265 000 EUR), Comisia observă că aceasta a fost acordată, conform unei declarații din partea landului, cu scopul de a evita insolvența NG, MSR și CMHN, acestea aflându-se în dificultate gravă. Din acest motiv, Comisia consideră că măsura nu a îndeplinit condițiile Comunicării privind garanțiile, a oferit un avantaj beneficiarilor și, prin urmare, constituie ajutor de stat; (b) subordonarea creanțelor landului din 2012, care a izvorât din garanția menționată mai sus, a determinat clasarea creanțelor landului pe ultima poziție dintre creanțele tuturor creditorilor împotriva NG, MSR și CMHN. În acest context, Comisia remarcă faptul că un creditor în economia de piață nu ar accepta o astfel de subordonare a creanțelor materializate împotriva întreprinderilor aflate în dificultate gravă, întrucât o astfel de măsură ar conduce la pierderea efectivă a creanțelor. Din acest motiv, Comisia consideră că subordonarea constituie un avantaj. Comisia consideră, de asemenea, că garanția și subordonarea din 2012 constituie o măsură în plus față de garanția din 2010. Într-adevăr, adoptarea garanței și a subordonării din 2012 nu a fost prevăzută sau impusă de garanția din 2010, ci a fost hotărâtă în mod discreționar de către autorități, cu scopul de a evita insolvența NG, MSR și CMHN în 2012. În ceea ce privește valoarea măsurii, aceasta este egală cu valoarea datoriei aferente, și anume 254 de milioane EUR, sumă care a fost acoperită de garanția din 2012 și de subordonare.

măsura 19

| (212) | Comisia consideră că măsurile de mai sus se referă la gestionarea unui complex care nu poate fi considerat infrastructură generală și că măsurile nu au fost determinate de așteptări conform cărora contribuția statului ar antrena o rentabilitate conformă cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că există ajutor de stat în construirea și exploatarea facilităților menționate mai sus, care aduce beneficii operatorului lor, și anume NG în special. |
| --- | --- |

(212)

Comisia consideră că măsurile de mai sus se referă la gestionarea unui complex care nu poate fi considerat infrastructură generală și că măsurile nu au fost determinate de așteptări conform cărora contribuția statului ar antrena o rentabilitate conformă cu piața. Prin urmare, Comisia consideră că există ajutor de stat în construirea și exploatarea facilităților menționate mai sus, care aduce beneficii operatorului lor, și anume NG în special.

| (213) | Comisia consideră, de asemenea, că elementul de ajutor de stat este reprezentat de diferența dintre prețul corespunzător de piață al împrumutului sau garanției și prețul efectiv plătit pentru măsură, întrucât beneficiarii ajutoarelor se confruntau cu dificultăți atât de grave încât nu ar fi obținut finanțare de pe piață, prin urmare, avantajul rezultat din ajutorul este egal cu valoarea integrală a măsurilor în cauză. |
| --- | --- |

(213)

Comisia consideră, de asemenea, că elementul de ajutor de stat este reprezentat de diferența dintre prețul corespunzător de piață al împrumutului sau garanției și prețul efectiv plătit pentru măsură, întrucât beneficiarii ajutoarelor se confruntau cu dificultăți atât de grave încât nu ar fi obținut finanțare de pe piață, prin urmare, avantajul rezultat din ajutorul este egal cu valoarea integrală a măsurilor în cauză.

(f)   Concluzie privind existența ajutorului de stat

Concluzie privind existența ajutorului de stat

| (214) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de NG întreprinderii FSZ), precum și măsurile 8, 11 și 15 nu constituie ajutor de stat, în timp ce măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(214)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de NG întreprinderii FSZ), precum și măsurile 8, 11 și 15 nu constituie ajutor de stat, în timp ce măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

5.3.   AJUTOR ILEGAL

| (215) | Măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 37, 9 și 10, 12-14, precum și 16-19, care constituie ajutor de stat, au fost acordate cu încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) TFUE. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile în cauză se încadrează în categoria ajutorului de stat ilegal. |
| --- | --- |

(215)

Măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 37, 9 și 10, 12-14, precum și 16-19, care constituie ajutor de stat, au fost acordate cu încălcarea obligațiilor de notificare și a clauzelor de statu-quo prevăzute la articolul 108 alineatul (3) TFUE. Prin urmare, Comisia consideră că măsurile în cauză se încadrează în categoria ajutorului de stat ilegal.

5.4.   COMPATIBILITATEA AJUTORULUI

| (216) | În cazul în care anumite măsuri constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE, compatibilitatea acestora trebuie să fie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) din articolul respectiv. |
| --- | --- |

(216)

În cazul în care anumite măsuri constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) TFUE, compatibilitatea acestora trebuie să fie evaluată din perspectiva excepțiilor prevăzute la alineatele (2) și (3) din articolul respectiv.

| (217) | În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, revine statelor membre să invoce posibile motive de compatibilitate și să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile pentru o astfel de compatibilitate (150) |
| --- | --- |

(217)

În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție, revine statelor membre să invoce posibile motive de compatibilitate și să demonstreze că sunt îndeplinite condițiile pentru o astfel de compatibilitate (150)

150

| (218) | Având în vedere faptul că măsurile constituie ajutor de stat și întrucât NG, MSR și CMHN au fost întreprinderi aflate în dificultate începând cu 2002, 2007 și, respectiv, 2008, Comisia observă că măsurile în cauză ar trebui să fie evaluate în ceea ce privește compatibilitatea lor numai în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE și, în special, în conformitate cu Liniile directoare S&R. Într-adevăr, în conformitate cu punctul 20 din Liniile directoare S&R, „o întreprindere aflată în dificultate nu poate fi considerată un instrument adecvat pentru promovarea altor obiective de politici publice până când nu se asigură viabilitatea sa. În consecință, Comisia consideră că ajutorul pentru întreprinderile aflate în dificultate poate contribui la dezvoltarea de activități economice fără a avea efecte negative asupra schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comunitar numai dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute de prezentele linii directoare.” Contrar declarațiilor Germaniei, excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (2) TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece acțiunile care au beneficiat de sprijin nu pot fi considerate ca servicii de interes economic general, dat fiind faptul că acestea constituie în mod evident operațiuni de natură comercială desfășurate în sectoarele care fac obiectul concurenței. Nici excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (3) TFUE nu este aplicabilă, întrucât proiectul și întreprinderile sprijinite prin măsurile în curs de examinare nu pot fi considerate ca fiind un proiect important de interes european comun, iar Germania nu se confrunta cu o perturbare gravă în economia sa. În sfârșit, nu se aplică nici excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (d) TFUE, întrucât este evident că activitățile care beneficiază de ajutor nu sunt legate de cultură sau de conservarea patrimoniului. |
| --- | --- |

(218)

Având în vedere faptul că măsurile constituie ajutor de stat și întrucât NG, MSR și CMHN au fost întreprinderi aflate în dificultate începând cu 2002, 2007 și, respectiv, 2008, Comisia observă că măsurile în cauză ar trebui să fie evaluate în ceea ce privește compatibilitatea lor numai în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) TFUE și, în special, în conformitate cu Liniile directoare S&R. Într-adevăr, în conformitate cu punctul 20 din Liniile directoare S&R, „o întreprindere aflată în dificultate nu poate fi considerată un instrument adecvat pentru promovarea altor obiective de politici publice până când nu se asigură viabilitatea sa. În consecință, Comisia consideră că ajutorul pentru întreprinderile aflate în dificultate poate contribui la dezvoltarea de activități economice fără a avea efecte negative asupra schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comunitar numai dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute de prezentele linii directoare.” Contrar declarațiilor Germaniei, excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (2) TFUE nu se aplică în cazul de față, deoarece acțiunile care au beneficiat de sprijin nu pot fi considerate ca servicii de interes economic general, dat fiind faptul că acestea constituie în mod evident operațiuni de natură comercială desfășurate în sectoarele care fac obiectul concurenței. Nici excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (3) TFUE nu este aplicabilă, întrucât proiectul și întreprinderile sprijinite prin măsurile în curs de examinare nu pot fi considerate ca fiind un proiect important de interes european comun, iar Germania nu se confrunta cu o perturbare gravă în economia sa. În sfârșit, nu se aplică nici excepția prevăzută la articolul 107 alineatul (3) litera (d) TFUE, întrucât este evident că activitățile care beneficiază de ajutor nu sunt legate de cultură sau de conservarea patrimoniului.

o întreprindere aflată în dificultate nu poate fi considerată un instrument adecvat pentru promovarea altor obiective de politici publice până când nu se asigură viabilitatea sa. În consecință, Comisia consideră că ajutorul pentru întreprinderile aflate în dificultate poate contribui la dezvoltarea de activități economice fără a avea efecte negative asupra schimburilor comerciale într-o măsură care să contravină interesului comunitar numai dacă sunt îndeplinite condițiile prevăzute de prezentele linii directoare.

| (219) | În cazul de față, condițiile relevante din Liniile directoare S&R (secțiunile 3.1. și 3.2.) privind ajutorul pentru salvare și/sau restructurare nu sunt îndeplinite. Într-adevăr, măsurile nu au încetat după 6 luni, iar Germania nu a notificat un plan de restructurare în sensul Liniilor directoare S&R. În cele din urmă, nu există nicio dovadă că ajutorul a fost limitat la minimul necesar, în special printr-o contribuție proprie semnificativă din partea beneficiarului ajutorului. În plus, autoritățile nu au furnizat un plan de lichidare. |
| --- | --- |

(219)

În cazul de față, condițiile relevante din Liniile directoare S&R (secțiunile 3.1. și 3.2.) privind ajutorul pentru salvare și/sau restructurare nu sunt îndeplinite. Într-adevăr, măsurile nu au încetat după 6 luni, iar Germania nu a notificat un plan de restructurare în sensul Liniilor directoare S&R. În cele din urmă, nu există nicio dovadă că ajutorul a fost limitat la minimul necesar, în special printr-o contribuție proprie semnificativă din partea beneficiarului ajutorului. În plus, autoritățile nu au furnizat un plan de lichidare.

| (220) | Comisia nu a identificat alte eventuale motive de compatibilitate pentru măsurile în cauză (151). Într-adevăr, în cazul de față, beneficiarii se aflau în dificultate la momentul acordării măsurilor și, prin urmare, sunt excluși din domeniul de aplicare a oricărui alt temei de compatibilitate, cu excepția Liniilor directoare S&R. |
| --- | --- |

(220)

Comisia nu a identificat alte eventuale motive de compatibilitate pentru măsurile în cauză (151). Într-adevăr, în cazul de față, beneficiarii se aflau în dificultate la momentul acordării măsurilor și, prin urmare, sunt excluși din domeniul de aplicare a oricărui alt temei de compatibilitate, cu excepția Liniilor directoare S&R.

151

| (221) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de NG întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14, și 16-19 sunt incompatibile cu TFUE. |
| --- | --- |

(221)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturile acordate de NG întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14, și 16-19 sunt incompatibile cu TFUE.

5.5.   RECUPERAREA

| (222) | În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența confirmată a Curții, Comisia are competența de a decide că statul membru în cauză trebuie să înceteze sau să modifice ajutorul dacă s-a constatat că acesta este incompatibil cu piața internă (152). Instanța a susținut, de asemenea, în mod consecvent, că obligația unui stat membru de a înceta ajutorul calificat de către Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația anterioară (153). În acest context, instanța a stabilit că un astfel de obiectiv este atins după ce beneficiarul a restituit sumele acordate ca ajutor ilegal, renunțând astfel la avantajul de care s-a bucurat în raport cu concurenții săi pe piață, și după ce situația anterioară acordării ajutorului a fost restabilită (154). |
| --- | --- |

(222)

În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența confirmată a Curții, Comisia are competența de a decide că statul membru în cauză trebuie să înceteze sau să modifice ajutorul dacă s-a constatat că acesta este incompatibil cu piața internă (152). Instanța a susținut, de asemenea, în mod consecvent, că obligația unui stat membru de a înceta ajutorul calificat de către Comisie ca fiind incompatibil cu piața internă este menită să restabilească situația anterioară (153). În acest context, instanța a stabilit că un astfel de obiectiv este atins după ce beneficiarul a restituit sumele acordate ca ajutor ilegal, renunțând astfel la avantajul de care s-a bucurat în raport cu concurenții săi pe piață, și după ce situația anterioară acordării ajutorului a fost restabilită (154).

152

153

154

| (223) | În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (155) stipulează că
  „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...].” |
| --- | --- |

(223)

În conformitate cu jurisprudența, articolul 14 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (155) stipulează că
  „atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...].”

155

„atunci când adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar [...].”

| (224) | Astfel, având în vedere că măsurile în cauză nu au fost notificate Comisiei, cu încălcarea articolului 108 din TFUE și că, prin urmare, acestea considerate ca fiind ajutoare ilegale și incompatibile, acestea trebuie recuperate în vederea restabilirii situației care exista pe piață înainte de acordarea lor. Recuperarea ar trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care beneficiarul a obținut avantajul, și anume atunci când ajutoarele au fost puse la dispoziția beneficiarului, și data recuperării efective, iar la sumele care trebuie să fie recuperate ar trebui să se aplice dobândă până la recuperarea efectivă. |
| --- | --- |

(224)

Astfel, având în vedere că măsurile în cauză nu au fost notificate Comisiei, cu încălcarea articolului 108 din TFUE și că, prin urmare, acestea considerate ca fiind ajutoare ilegale și incompatibile, acestea trebuie recuperate în vederea restabilirii situației care exista pe piață înainte de acordarea lor. Recuperarea ar trebui să acopere intervalul de timp cuprins între data la care beneficiarul a obținut avantajul, și anume atunci când ajutoarele au fost puse la dispoziția beneficiarului, și data recuperării efective, iar la sumele care trebuie să fie recuperate ar trebui să se aplice dobândă până la recuperarea efectivă.

| (225) | Comisia observă că anumiți beneficiari ai ajutorului (NG, MSR, CMHN, CST (156), IPC) fac obiectul procedurii de insolvență (157). Conform jurisprudenței confirmate, faptul că beneficiarul este insolvabil sau face obiectul procedurii de insolvență nu are niciun impact asupra obligației sale de a restitui ajutorul ilegal și incompatibil (158). În același timp, în majoritatea cazurilor care implică un beneficiar de ajutor insolvabil, nu este posibilă recuperarea valorii totale a ajutorului ilegal și incompatibil (inclusiv dobânzile), întrucât activele beneficiarului sunt insuficiente pentru a satisface creanțele tuturor creditorilor. Prin urmare, adesea nu este posibilă restabilirea totală a situației ex-ante în maniera tradițională. Întrucât obiectivul final al recuperării este încetarea denaturării concurenței, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit că lichidarea beneficiarului poate fi privită ca o alternativă acceptabilă la recuperare în astfel de cazuri (159). Prin urmare, Comisia este de opinie că o decizie prin care se dispune ca statul membru să recupereze ajutorul ilegal și incompatibil de la un beneficiar insolvabil poate fi considerată ca fiind executată corespunzător fie atunci când recuperarea integrală este finalizată, fie, în cazul unei recuperări parțiale, atunci când există o înregistrare adecvată a responsabilității de plată a ajutorului în lista pasivelor, iar întreprinderea este lichidată și activele sale sunt vândute conform condițiilor pieței, ceea ce implică încetarea definitivă a activităților sale. La un nivel general, ar trebui să se asigure faptul că niciun operator nu va beneficia de ajutorul ilegal și incompatibil după dispariția beneficiarului. |
| --- | --- |

(225)

Comisia observă că anumiți beneficiari ai ajutorului (NG, MSR, CMHN, CST (156), IPC) fac obiectul procedurii de insolvență (157). Conform jurisprudenței confirmate, faptul că beneficiarul este insolvabil sau face obiectul procedurii de insolvență nu are niciun impact asupra obligației sale de a restitui ajutorul ilegal și incompatibil (158). În același timp, în majoritatea cazurilor care implică un beneficiar de ajutor insolvabil, nu este posibilă recuperarea valorii totale a ajutorului ilegal și incompatibil (inclusiv dobânzile), întrucât activele beneficiarului sunt insuficiente pentru a satisface creanțele tuturor creditorilor. Prin urmare, adesea nu este posibilă restabilirea totală a situației ex-ante în maniera tradițională. Întrucât obiectivul final al recuperării este încetarea denaturării concurenței, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a stabilit că lichidarea beneficiarului poate fi privită ca o alternativă acceptabilă la recuperare în astfel de cazuri (159). Prin urmare, Comisia este de opinie că o decizie prin care se dispune ca statul membru să recupereze ajutorul ilegal și incompatibil de la un beneficiar insolvabil poate fi considerată ca fiind executată corespunzător fie atunci când recuperarea integrală este finalizată, fie, în cazul unei recuperări parțiale, atunci când există o înregistrare adecvată a responsabilității de plată a ajutorului în lista pasivelor, iar întreprinderea este lichidată și activele sale sunt vândute conform condițiilor pieței, ceea ce implică încetarea definitivă a activităților sale. La un nivel general, ar trebui să se asigure faptul că niciun operator nu va beneficia de ajutorul ilegal și incompatibil după dispariția beneficiarului.

156

157

158

159

| (226) | Recuperarea vizează, de asemenea, beneficiarii care nu se află în procedură de insolvență (NAG și BikeWorld GmbH for BWN1, BWNB și BWN2, întrucât BWN1 a fuzionat cu BWNB, ulterior numele întreprinderii cumpărătoare BWNB a fost modificat în BWN2, iar întreprinderea din urmă a fost redenumită ulterior BikeWorld GmbH). |
| --- | --- |

(226)

Recuperarea vizează, de asemenea, beneficiarii care nu se află în procedură de insolvență (NAG și BikeWorld GmbH for BWN1, BWNB și BWN2, întrucât BWN1 a fuzionat cu BWNB, ulterior numele întreprinderii cumpărătoare BWNB a fost modificat în BWN2, iar întreprinderea din urmă a fost redenumită ulterior BikeWorld GmbH).

| (227) | Comisia constată că anumiți beneficiari ai ajutorului nu mai există la data prezentei decizii (EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, MIB). |
| --- | --- |

(227)

Comisia constată că anumiți beneficiari ai ajutorului nu mai există la data prezentei decizii (EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, MIB).

| (228) | EWN, MAN, și Camp4Fun au fost dizolvate la 6 septembrie 2011, 29 august 2013 și, respectiv, 1 martie 2010. Nu a exista o procedură oficială de lichidare. Pentru cei trei beneficiari ai ajutorului, există continuitate economică între ei ca beneficiari ai ajutorului și acționarul rămas al acestora, și anume NG. Într-adevăr, dat fiind că întreprinderea NG este acționarul rămas al respectivilor beneficiari ai ajutorului, aceasta este responsabil pentru datoriile lor, inclusiv datoriile care rezultă din ajutorul de stat. Având în vedere faptul că NG se află în lichidare, ar trebui să se asigure că există o înregistrare corespunzătoare a datoriei aferente plății ajutorului în lista de pasive a NG și că are loc încetarea definitivă a activităților NG. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că niciun operator nu va beneficia de ajutorul incompatibil după dispariția NG. Prin urmare, Comisia concluzionează că întreprinderea NG, în calitate de succesor economic al beneficiarilor, trebuie să facă obiectul recuperării ajutorului de stat acordat acestora. Întrucât NG este atât cea care a acordat ajutorul, cât și succesorul economic al beneficiarilor ajutorului, recuperarea trebuie să fie pusă în aplicare în astfel de circumstanțe de către stat. |
| --- | --- |

(228)

EWN, MAN, și Camp4Fun au fost dizolvate la 6 septembrie 2011, 29 august 2013 și, respectiv, 1 martie 2010. Nu a exista o procedură oficială de lichidare. Pentru cei trei beneficiari ai ajutorului, există continuitate economică între ei ca beneficiari ai ajutorului și acționarul rămas al acestora, și anume NG. Într-adevăr, dat fiind că întreprinderea NG este acționarul rămas al respectivilor beneficiari ai ajutorului, aceasta este responsabil pentru datoriile lor, inclusiv datoriile care rezultă din ajutorul de stat. Având în vedere faptul că NG se află în lichidare, ar trebui să se asigure că există o înregistrare corespunzătoare a datoriei aferente plății ajutorului în lista de pasive a NG și că are loc încetarea definitivă a activităților NG. De asemenea, ar trebui să se asigure faptul că niciun operator nu va beneficia de ajutorul incompatibil după dispariția NG. Prin urmare, Comisia concluzionează că întreprinderea NG, în calitate de succesor economic al beneficiarilor, trebuie să facă obiectul recuperării ajutorului de stat acordat acestora. Întrucât NG este atât cea care a acordat ajutorul, cât și succesorul economic al beneficiarilor ajutorului, recuperarea trebuie să fie pusă în aplicare în astfel de circumstanțe de către stat.

| (229) | MIB nu a fost lichidată, ci a fuzionat cu NAG la 6 septembrie 2013, și, prin urmare, a încetat să mai existe ca entitate juridică. În consecință, NAG este succesorul economic al MIB, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Legea germană privind transformarea („Umwandlungsgesetz”), astfel cum se indică în Registrului Comerțului german. Prin urmare, NAG, în calitate de succesor economic al MIB, trebuie să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(229)

MIB nu a fost lichidată, ci a fuzionat cu NAG la 6 septembrie 2013, și, prin urmare, a încetat să mai existe ca entitate juridică. În consecință, NAG este succesorul economic al MIB, în temeiul articolului 2 alineatul (1) din Legea germană privind transformarea („Umwandlungsgesetz”), astfel cum se indică în Registrului Comerțului german. Prin urmare, NAG, în calitate de succesor economic al MIB, trebuie să ramburseze ajutorul.

| (230) | TTI a fost lichidată în temeiul Legii germane a societăților comerciale cu răspundere limitată la 4 decembrie 2007. TTI era o societate cu răspundere limitată („Gesellschaft mit beschrankter Haftung”). Printr-o rezoluție a acționarilor cu privire la lichidare, întreprinderea a fost dizolvată. Singurul scop rămas al TTI a fost punerea în aplicare a lichidării. În conformitate cu articolul 70 din Legea societăților cu răspundere limitată, lichidatorul a trebuit „să renunțe la afacerile curente, să îndeplinească obligațiile întreprinderii dizolvate, să colecteze creanțele întreprinderii și să convertească activele întreprinderii în bani...”. Activele în numerar rămase au fost apoi distribuite acționarilor. În acel moment, întreprinderea a fost dizolvată. Potrivit Germaniei, nu a existat nicio succesiune legală în sensul continuității economice, întrucât, cel mult, lichiditățile au fost acordate acționarilor, nu a mai existat nicio activitate economică, și nu s-a efectuat un transfer al activității sau o preluare a responsabilității de către acționari. Germania a indicat, de asemenea, că activele TTI nu au fost vândute în cadrul unei proceduri de licitație, întrucât la 12 martie 2004 – data inițierii lichidării TTI, activele constau doar în soldul contului, în cuantum de 19 777,39 EUR, cererile de rambursare a taxelor în valoare de 1 222,01 EUR și dobânzile de la un cont bancar în valoare de 30,69 EUR. Întrucât TTI a fost lichidată astfel cum s-a menționat mai sus, aceasta nu a avut niciun succesor economic, în special deoarece nu mai exista nicio activitate economică care să fie gestionată după lichidare, acționarii nu au primit active sau elemente operaționale ale TTI, ci numai o cantitate foarte limitată de numerar. În acest context, întrucât nu există niciun transfer al activității TTI, Comisia consideră că ajutorul de stat care rezultă din măsura în cauză nu a fost transmis unei alte entități. În acest caz, întreprinderea a fost deja pe deplin lichidată și recuperarea devine lipsită de obiect, întrucât beneficiarul ajutorului nu mai există și nu are niciun succesor economic. |
| --- | --- |

(230)

TTI a fost lichidată în temeiul Legii germane a societăților comerciale cu răspundere limitată la 4 decembrie 2007. TTI era o societate cu răspundere limitată („Gesellschaft mit beschrankter Haftung”). Printr-o rezoluție a acționarilor cu privire la lichidare, întreprinderea a fost dizolvată. Singurul scop rămas al TTI a fost punerea în aplicare a lichidării. În conformitate cu articolul 70 din Legea societăților cu răspundere limitată, lichidatorul a trebuit „să renunțe la afacerile curente, să îndeplinească obligațiile întreprinderii dizolvate, să colecteze creanțele întreprinderii și să convertească activele întreprinderii în bani...”. Activele în numerar rămase au fost apoi distribuite acționarilor. În acel moment, întreprinderea a fost dizolvată. Potrivit Germaniei, nu a existat nicio succesiune legală în sensul continuității economice, întrucât, cel mult, lichiditățile au fost acordate acționarilor, nu a mai existat nicio activitate economică, și nu s-a efectuat un transfer al activității sau o preluare a responsabilității de către acționari. Germania a indicat, de asemenea, că activele TTI nu au fost vândute în cadrul unei proceduri de licitație, întrucât la 12 martie 2004 – data inițierii lichidării TTI, activele constau doar în soldul contului, în cuantum de 19 777,39 EUR, cererile de rambursare a taxelor în valoare de 1 222,01 EUR și dobânzile de la un cont bancar în valoare de 30,69 EUR. Întrucât TTI a fost lichidată astfel cum s-a menționat mai sus, aceasta nu a avut niciun succesor economic, în special deoarece nu mai exista nicio activitate economică care să fie gestionată după lichidare, acționarii nu au primit active sau elemente operaționale ale TTI, ci numai o cantitate foarte limitată de numerar. În acest context, întrucât nu există niciun transfer al activității TTI, Comisia consideră că ajutorul de stat care rezultă din măsura în cauză nu a fost transmis unei alte entități. În acest caz, întreprinderea a fost deja pe deplin lichidată și recuperarea devine lipsită de obiect, întrucât beneficiarul ajutorului nu mai există și nu are niciun succesor economic.

Gesellschaft mit beschrankter Haftung

6.   EVALUAREA CONTINUITĂȚII ECONOMICE ÎNTRE ÎNTREPRINDERILE INSOLVABILE ȘI CUMPĂRĂTORULUI ACTIVELOR

EVALUAREA CONTINUITĂȚII ECONOMICE ÎNTRE ÎNTREPRINDERILE INSOLVABILE ȘI CUMPĂRĂTORULUI ACTIVELOR

6.1.   EXISTENȚA UNUI AJUTOR DE STAT ÎN BENEFICIUL CUMPĂRĂTORULUI ACTIVELOR

| (231) | În cazul în care Comisia emite o decizie negativă de recuperare a ajutorului incompatibil acordat unei întreprinderi în sensul articolelor 107 și 108 din TFUE, statul membru în cauză este obligat să recupereze ajutorul incompatibil. Obligația de recuperare poate fi extinsă la o nouă întreprindere, căreia întreprinderea în cauză i-a transferat sau vândut o parte din activele sale, atunci când transferul sau structura de vânzare conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi. Ajutorul de stat pentru cumpărător ar putea rezulta, de asemenea, din vânzarea activelor sub valoarea lor de piață (chiar și în absența continuității economice). |
| --- | --- |

(231)

În cazul în care Comisia emite o decizie negativă de recuperare a ajutorului incompatibil acordat unei întreprinderi în sensul articolelor 107 și 108 din TFUE, statul membru în cauză este obligat să recupereze ajutorul incompatibil. Obligația de recuperare poate fi extinsă la o nouă întreprindere, căreia întreprinderea în cauză i-a transferat sau vândut o parte din activele sale, atunci când transferul sau structura de vânzare conduce la concluzia că există o continuitate economică între cele două întreprinderi. Ajutorul de stat pentru cumpărător ar putea rezulta, de asemenea, din vânzarea activelor sub valoarea lor de piață (chiar și în absența continuității economice).

| (232) | În scopul de a decide dacă este implicat un ajutor de stat în beneficiul cumpărătorului (cumpărătorilor) activelor, Comisia trebuie să confirme: (a) că vânzarea activelor se face la prețul lor de piață; și (b) alte criterii abordate mai jos. |
| --- | --- |

(232)

În scopul de a decide dacă este implicat un ajutor de stat în beneficiul cumpărătorului (cumpărătorilor) activelor, Comisia trebuie să confirme: (a) că vânzarea activelor se face la prețul lor de piață; și (b) alte criterii abordate mai jos.

| (233) | În conformitate cu hotărârea Curții în cauza Italia și SIM 2/Comisia (160), pe care Comisia și-a întemeiat decizia privind Olympic Airlines, Alitalia și SERNAM (161), evaluarea continuității economice între „vechea” entitate și noile structuri se realizează în funcție de o serie de indicatori. Se pot lua în considerare următorii factori: domeniul de aplicare a activelor vândute (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul de vânzare, identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor), momentul vânzării (după începerea evaluării preliminare, a procedurii oficiale de investigare sau după decizia finală) și logica economică a operațiunii. Acest set de indicatori a fost confirmat de Curte în hotărârea sa din 28 martie 2012 în cauză Ryanair/Comisia (162), care a confirmat decizia Alitalia. |
| --- | --- |

(233)

În conformitate cu hotărârea Curții în cauza Italia și SIM 2/Comisia (160), pe care Comisia și-a întemeiat decizia privind Olympic Airlines, Alitalia și SERNAM (161), evaluarea continuității economice între „vechea” entitate și noile structuri se realizează în funcție de o serie de indicatori. Se pot lua în considerare următorii factori: domeniul de aplicare a activelor vândute (active și pasive, menținerea forței de muncă, active grupate), prețul de vânzare, identitatea cumpărătorului (cumpărătorilor), momentul vânzării (după începerea evaluării preliminare, a procedurii oficiale de investigare sau după decizia finală) și logica economică a operațiunii. Acest set de indicatori a fost confirmat de Curte în hotărârea sa din 28 martie 2012 în cauză Ryanair/Comisia (162), care a confirmat decizia Alitalia.

Italia și SIM 2/Comisia

160

Olympic Airlines

Alitalia

SERNAM

161

Ryanair/Comisia

162

Alitalia

6.1.1.   Domeniul de aplicare a activelor vândute

Domeniul de aplicare a activelor vândute

| (234) | Comisia remarcă faptul că activele preluate de grupul Capricorn reprezintă toate activele întreprinderilor insolvente NG, MSR și CMHN și se referă la principalele activități ale întreprinderilor respective. Cu toate acestea, Comisia observă că, în contextul procedurii de licitație, activele GN, MSR și CMHN au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale și tuturor ofertanților li s-a permis să liciteze pentru activele individuale, precum și pentru unul, mai multe sau toate grupurile de active (a se vedea punctul 2.5). Grupurile de active au fost formate ținând seama de utilizarea economică preconizată a activelor, interesul preconizat al investitorilor, precum și costurile de separare a activelor. În plus, lichidatorii nu au stabilit nicio condiție în ceea ce privește utilizarea viitoare a activelor. Comisia observă că decizia ca toate activele să fie vândute unei singure întreprinderi a fost determinată de piață, și anume operatorii economici care depun o ofertă pentru active, și nu de lichidatori sau de autoritățile germane. Într-adevăr, toți ofertanții aveau posibilitatea de a prezenta o ofertă pentru unul dintre cele 11 grupuri individuale de active, pentru toate grupurile, sau pentru active specifice. Din motive determinate de piață, valoarea ofertelor pentru activele individuale sau a grupurilor de active nu a ajuns la valoarea celei mai ridicate oferte pentru totalitatea activelor. Aceasta pare să fie o consecință a interdependenței economice a diferitelor grupe de active: fără circuitul de curse, hotelurile nu ar fi viabile; fără hoteluri, exploatarea profitabilă a circuitului de curse prin curse profesionale, concerte rock și alte activități cu un public numeros ar fi mai dificil de realizat. |
| --- | --- |

(234)

Comisia remarcă faptul că activele preluate de grupul Capricorn reprezintă toate activele întreprinderilor insolvente NG, MSR și CMHN și se referă la principalele activități ale întreprinderilor respective. Cu toate acestea, Comisia observă că, în contextul procedurii de licitație, activele GN, MSR și CMHN au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale și tuturor ofertanților li s-a permis să liciteze pentru activele individuale, precum și pentru unul, mai multe sau toate grupurile de active (a se vedea punctul 2.5). Grupurile de active au fost formate ținând seama de utilizarea economică preconizată a activelor, interesul preconizat al investitorilor, precum și costurile de separare a activelor. În plus, lichidatorii nu au stabilit nicio condiție în ceea ce privește utilizarea viitoare a activelor. Comisia observă că decizia ca toate activele să fie vândute unei singure întreprinderi a fost determinată de piață, și anume operatorii economici care depun o ofertă pentru active, și nu de lichidatori sau de autoritățile germane. Într-adevăr, toți ofertanții aveau posibilitatea de a prezenta o ofertă pentru unul dintre cele 11 grupuri individuale de active, pentru toate grupurile, sau pentru active specifice. Din motive determinate de piață, valoarea ofertelor pentru activele individuale sau a grupurilor de active nu a ajuns la valoarea celei mai ridicate oferte pentru totalitatea activelor. Aceasta pare să fie o consecință a interdependenței economice a diferitelor grupe de active: fără circuitul de curse, hotelurile nu ar fi viabile; fără hoteluri, exploatarea profitabilă a circuitului de curse prin curse profesionale, concerte rock și alte activități cu un public numeros ar fi mai dificil de realizat.

| (235) | În ceea ce privește angajații, caietul de sarcini sau contractul de vânzare-cumpărare nu cuprinde nicio obligație specifică, de exemplu, o garantare a locurilor de muncă din contractele de muncă, transferul contractelor de muncă către noul proprietar, în afară de ceea ce este impus de legislația națională relevantă. În conformitate cu legislația germană, angajații sunt automat transferați cumpărătorului activelor. Cu toate acestea, conform jurisprudenței instanțelor germane de dreptul muncii (163), într-o situație de insolvență, cumpărătorul poate solicita lichidatorului să rezilieze contractele de muncă. Prin urmare, în principiu, cumpărătorul putea să adopte o nouă decizie cu privire la personalul căruia dorea să îi ofere noi locuri de muncă. În cazul de față, pentru a ajunge la o funcționare viabilă din punct de vedere economic a activelor achiziționate, Capricorn și-a evaluat necesitățile în scopul atingerii viabilității operațiunilor sale și a ales să nu preia totalitatea angajaților vânzătorilor, ci numai 85 % dintre aceștia, și anume 253 din totalul de 297 de angajați, la 1 ianuarie 2015 (data la care grupul Capricorn va începe să exploateze activele dobândite). Cu toate acestea, se susține că, întrucât Capricorn a putut lua o decizie independentă de a angaja sau nu personalul existent, angajarea confirmată a personalului existent nu conduce la continuitatea operațiunilor. În plus, structura de gestionare și personalul urmează să fie complet reorganizate în 2014. |
| --- | --- |

(235)

În ceea ce privește angajații, caietul de sarcini sau contractul de vânzare-cumpărare nu cuprinde nicio obligație specifică, de exemplu, o garantare a locurilor de muncă din contractele de muncă, transferul contractelor de muncă către noul proprietar, în afară de ceea ce este impus de legislația națională relevantă. În conformitate cu legislația germană, angajații sunt automat transferați cumpărătorului activelor. Cu toate acestea, conform jurisprudenței instanțelor germane de dreptul muncii (163), într-o situație de insolvență, cumpărătorul poate solicita lichidatorului să rezilieze contractele de muncă. Prin urmare, în principiu, cumpărătorul putea să adopte o nouă decizie cu privire la personalul căruia dorea să îi ofere noi locuri de muncă. În cazul de față, pentru a ajunge la o funcționare viabilă din punct de vedere economic a activelor achiziționate, Capricorn și-a evaluat necesitățile în scopul atingerii viabilității operațiunilor sale și a ales să nu preia totalitatea angajaților vânzătorilor, ci numai 85 % dintre aceștia, și anume 253 din totalul de 297 de angajați, la 1 ianuarie 2015 (data la care grupul Capricorn va începe să exploateze activele dobândite). Cu toate acestea, se susține că, întrucât Capricorn a putut lua o decizie independentă de a angaja sau nu personalul existent, angajarea confirmată a personalului existent nu conduce la continuitatea operațiunilor. În plus, structura de gestionare și personalul urmează să fie complet reorganizate în 2014.

163

| (236) | De asemenea, Comisia observă că marea majoritate a contractelor privind organizarea de evenimente importante pentru activitatea operațională se vor încheia la sfârșitul sezonului 2014. Pentru perioada începând cu 1 ianuarie 2015 se vor negocia contracte noi; acestea vor fi încheiate cu clienții și furnizorii întreprinderii operaționale stabilite de către cumpărător. În acest sens, se vor aborda, de asemenea, noi parteneri contractuali. Capricorn însăși intenționează să organizeze o serie de evenimente în loc să închirieze circuitul de curse unor organizatori externi. |
| --- | --- |

(236)

De asemenea, Comisia observă că marea majoritate a contractelor privind organizarea de evenimente importante pentru activitatea operațională se vor încheia la sfârșitul sezonului 2014. Pentru perioada începând cu 1 ianuarie 2015 se vor negocia contracte noi; acestea vor fi încheiate cu clienții și furnizorii întreprinderii operaționale stabilite de către cumpărător. În acest sens, se vor aborda, de asemenea, noi parteneri contractuali. Capricorn însăși intenționează să organizeze o serie de evenimente în loc să închirieze circuitul de curse unor organizatori externi.

| (237) | În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că domeniul de aplicare a activităților care urmează a fi desfășurate de Capricorn va fi în mare măsură diferite în comparație cu activitățile Nürburgring Group, astfel cum se arată mai jos (a se vedea, în special, punctul 6.1.5). |
| --- | --- |

(237)

În cele din urmă, Comisia ia act de faptul că domeniul de aplicare a activităților care urmează a fi desfășurate de Capricorn va fi în mare măsură diferite în comparație cu activitățile Nürburgring Group, astfel cum se arată mai jos (a se vedea, în special, punctul 6.1.5).

6.1.2.   Prețul de vânzare

Prețul de vânzare

| (238) | Pentru a evita continuitatea economică, activele aflate în procedura de licitație trebuie să fie vândute la prețul lor de piață. |
| --- | --- |

(238)

Pentru a evita continuitatea economică, activele aflate în procedura de licitație trebuie să fie vândute la prețul lor de piață.

| (239) | Prețul de piață este prețul care ar putea fi stabilit de un investitor privat care acționează în funcție de condițiile de piață (164). |
| --- | --- |

(239)

Prețul de piață este prețul care ar putea fi stabilit de un investitor privat care acționează în funcție de condițiile de piață (164).

164

| (240) | Germania a vândut activele prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat oferta cea mai mare cu finanțare garantată. |
| --- | --- |

(240)

Germania a vândut activele prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat oferta cea mai mare cu finanțare garantată.

| (241) | În primul rând, invitația de a prezenta o exprimare a interesului pentru activele Nürburgring nu a prezentat nicio limitare în ceea ce privește părțile care puteau depune oferte, prin urmare, orice entitate putea prezenta o ofertă în cadrul procedurii de ofertare. |
| --- | --- |

(241)

În primul rând, invitația de a prezenta o exprimare a interesului pentru activele Nürburgring nu a prezentat nicio limitare în ceea ce privește părțile care puteau depune oferte, prin urmare, orice entitate putea prezenta o ofertă în cadrul procedurii de ofertare.

| (242) | În al doilea rând, în ceea ce privește principiul transparenței, vânzătorii au oferit tuturor ofertanților suficient timp și toate informațiile necesare și detaliate pentru a le permite să efectueze o evaluare corectă a activelor. Conform scrisorii KPMG intitulate „Proiectul RING – proceduri de depunere a ofertei finală”, trimisă investitorilor interesați la 17 octombrie 2013, ofertanții care oferă dovezi de securitate a finanțării pentru prețul menționat în ofertele lor indicative beneficiază de acces deplin la o cameră electronică de date, pot participa la o reuniune cu conducerea NBG și au posibilitatea de a participa la un proces structurat de întrebări și răspunsuri. În același timp, ofertanții care nu prezintă dovada și garanția finanțării necesare menționată mai sus vor beneficia numai de un acces limitat la camera electronică de date și la evidențele financiare ale vânzătorului, vor putea să se întâlnească cu membrii echipei care a pregătit raportul cu evidențele financiare, să ia parte la o vizită la fața locului și să organizeze întâlniri pentru discuții preliminare cu privire la proiectul de contract pentru achiziția de active. |
| --- | --- |

(242)

În al doilea rând, în ceea ce privește principiul transparenței, vânzătorii au oferit tuturor ofertanților suficient timp și toate informațiile necesare și detaliate pentru a le permite să efectueze o evaluare corectă a activelor. Conform scrisorii KPMG intitulate „Proiectul RING – proceduri de depunere a ofertei finală”, trimisă investitorilor interesați la 17 octombrie 2013, ofertanții care oferă dovezi de securitate a finanțării pentru prețul menționat în ofertele lor indicative beneficiază de acces deplin la o cameră electronică de date, pot participa la o reuniune cu conducerea NBG și au posibilitatea de a participa la un proces structurat de întrebări și răspunsuri. În același timp, ofertanții care nu prezintă dovada și garanția finanțării necesare menționată mai sus vor beneficia numai de un acces limitat la camera electronică de date și la evidențele financiare ale vânzătorului, vor putea să se întâlnească cu membrii echipei care a pregătit raportul cu evidențele financiare, să ia parte la o vizită la fața locului și să organizeze întâlniri pentru discuții preliminare cu privire la proiectul de contract pentru achiziția de active.

| (243) | În plus, a existat o comunicare constantă pe parcursul întregului proces de licitație între vânzători (KPMG) și toți ofertanții care s-au calificat pentru fiecare etapă din procedura de licitație, în scopul de a furniza ofertanților toate informațiile relevante și clarificări, schimbul de scrisori și e-mailuri desfășurându-se în perioada iulie 2013-aprilie 2014. În acest context, ofertanții în cauză au primit răspunsuri la întrebările sau afirmațiile lor, precum și toate informațiile referitoare la următoarele etape ale licitației. De exemplu, în contextul de mai sus, următoarele scrisori și e-mailuri au fost trimise de KPMG ofertanților: (a) scrisoarea din 19 iulie 2013, de informare a ofertanților cu privire la procedurile pentru depunerea unei oferte indicative; (b) scrisoarea din 12 septembrie 2013, de informare a ofertanților cu privire la prelungirea termenului-limită de depunere a ofertelor indicative; (c) e-mailul din 19 septembrie 2013 prin care se furnizează unuia dintre ofertanți (ADAC) o actualizare privind rezultatele financiare ale Nürburgring; (d) scrisoarea din 17 octombrie 2013, care informa unul dintre ofertanți ([ofertantul 3]) cu privire la procedura de depunere a unei oferte finale; (e) e-mailul din 28 octombrie 2013 prin se ofereau informații unuia dintre ofertanți ([ofertantul 2]) cu privire la programarea preliminară pentru reuniunile cu părțile interesate; (f) scrisoarea din 3 decembrie 2013, care informa unul dintre ofertanți ([...]) că oferta sa indicativă nu a mai fost analizată din cauza faptului că părțile care susțineau oferta s-au retras și nu s-au prezentat parteneri de finanțare alternativi, prin urmare, finanțarea ofertei nu a fost considerată garantată și probabilitatea încheierii contractului a fost evaluată ca fiind insuficientă; (g) scrisoarea din 11 decembrie 2013, care furniza unuia dintre ofertanți ([ofertantul 3]) explicații clare și cuprinzătoare cu privire la preocupările și afirmațiile formulate de ofertantul respectiv într-o scrisoare din 9 decembrie 2013 (cu două zile mai devreme); (h) scrisoarea din 18 decembrie 2013, care furniza unuia dintre ofertanți ([ofertantul 3]) explicații clare și cuprinzătoare cu privire la preocupările și afirmațiile formulate de ofertantul respectiv într-o scrisoare din 11 decembrie 2013 (cu șapte zile mai devreme); (i) e-mailul din 18 februarie 2014, prin care se solicita unuia dintre ofertanți (ofertantul [3]) să prezinte clarificări și confirmări în ceea ce privește oferta finală a acestuia, furnizată printr-un e-mail din 17 februarie 2014 (cu o zi mai devreme), solicitând, în special, ofertantul respectiv, printre altele, să prezinte dovada angajamentului său de finanțare cu caracter obligatoriu, de exemplu sub forma unei scrisori de angajament de finanțare cu caracter obligatoriu, să ofere mai multe detalii cu privire la termenul preconizat necesar ofertantului respectiv pentru a obține angajamentele restante corespunzătoare finanțării și să prezinte o estimare a timpului necesar pentru finalizarea ofertei prezentate cu privire la condițiile sale comerciale; și (j) e-mailul din 9 aprilie 2014, prin care se informa unul dintre ofertanți (ofertantul [3]) că KPMG nu primise încă precizări cu privire la structura de finanțare preconizată a ofertantului sau confirmarea scrisă din partea unei părți terțe ca sursă de finanțare pentru a susține oferta ofertantului respectiv, ca răspuns la e-mailul ofertantului respectiv din 2 aprilie 2014 (cu șapte zile mai devreme). |
| --- | --- |

(243)

În plus, a existat o comunicare constantă pe parcursul întregului proces de licitație între vânzători (KPMG) și toți ofertanții care s-au calificat pentru fiecare etapă din procedura de licitație, în scopul de a furniza ofertanților toate informațiile relevante și clarificări, schimbul de scrisori și e-mailuri desfășurându-se în perioada iulie 2013-aprilie 2014. În acest context, ofertanții în cauză au primit răspunsuri la întrebările sau afirmațiile lor, precum și toate informațiile referitoare la următoarele etape ale licitației. De exemplu, în contextul de mai sus, următoarele scrisori și e-mailuri au fost trimise de KPMG ofertanților: (a) scrisoarea din 19 iulie 2013, de informare a ofertanților cu privire la procedurile pentru depunerea unei oferte indicative; (b) scrisoarea din 12 septembrie 2013, de informare a ofertanților cu privire la prelungirea termenului-limită de depunere a ofertelor indicative; (c) e-mailul din 19 septembrie 2013 prin care se furnizează unuia dintre ofertanți (ADAC) o actualizare privind rezultatele financiare ale Nürburgring; (d) scrisoarea din 17 octombrie 2013, care informa unul dintre ofertanți ([ofertantul 3]) cu privire la procedura de depunere a unei oferte finale; (e) e-mailul din 28 octombrie 2013 prin se ofereau informații unuia dintre ofertanți ([ofertantul 2]) cu privire la programarea preliminară pentru reuniunile cu părțile interesate; (f) scrisoarea din 3 decembrie 2013, care informa unul dintre ofertanți ([...]) că oferta sa indicativă nu a mai fost analizată din cauza faptului că părțile care susțineau oferta s-au retras și nu s-au prezentat parteneri de finanțare alternativi, prin urmare, finanțarea ofertei nu a fost considerată garantată și probabilitatea încheierii contractului a fost evaluată ca fiind insuficientă; (g) scrisoarea din 11 decembrie 2013, care furniza unuia dintre ofertanți ([ofertantul 3]) explicații clare și cuprinzătoare cu privire la preocupările și afirmațiile formulate de ofertantul respectiv într-o scrisoare din 9 decembrie 2013 (cu două zile mai devreme); (h) scrisoarea din 18 decembrie 2013, care furniza unuia dintre ofertanți ([ofertantul 3]) explicații clare și cuprinzătoare cu privire la preocupările și afirmațiile formulate de ofertantul respectiv într-o scrisoare din 11 decembrie 2013 (cu șapte zile mai devreme); (i) e-mailul din 18 februarie 2014, prin care se solicita unuia dintre ofertanți (ofertantul [3]) să prezinte clarificări și confirmări în ceea ce privește oferta finală a acestuia, furnizată printr-un e-mail din 17 februarie 2014 (cu o zi mai devreme), solicitând, în special, ofertantul respectiv, printre altele, să prezinte dovada angajamentului său de finanțare cu caracter obligatoriu, de exemplu sub forma unei scrisori de angajament de finanțare cu caracter obligatoriu, să ofere mai multe detalii cu privire la termenul preconizat necesar ofertantului respectiv pentru a obține angajamentele restante corespunzătoare finanțării și să prezinte o estimare a timpului necesar pentru finalizarea ofertei prezentate cu privire la condițiile sale comerciale; și (j) e-mailul din 9 aprilie 2014, prin care se informa unul dintre ofertanți (ofertantul [3]) că KPMG nu primise încă precizări cu privire la structura de finanțare preconizată a ofertantului sau confirmarea scrisă din partea unei părți terțe ca sursă de finanțare pentru a susține oferta ofertantului respectiv, ca răspuns la e-mailul ofertantului respectiv din 2 aprilie 2014 (cu șapte zile mai devreme).

| (244) | În al treilea rând, dovezile prezentate de Germania arată că nu a existat nicio discriminare între ofertanți în nicio etapă din procedura de licitație. Într-adevăr, astfel cum reiese în mod evident din explicațiile de la considerentul 235, toți ofertanții au primit informații și clarificări privind criteriile de selecție a ofertei, privind normele și procedurile, privind termenele de depunere a ofertelor indicative și finale, privind prelungirea termenelor respective, privind situația financiară a Nürburgring, privind elemente care lipsesc din ofertele indicative sau finale ale ofertanților și privind eventualele întrebări ale ofertanților. În același timp, ofertanții care îndeplineau criteriile de selecție a ofertei, în special prezentarea confirmării finanțării ofertelor acestora din partea unor parteneri financiari terți, nu au fost excluși de la negocieri. De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu s-a oferit exclusivitate niciunui ofertant în cadrul negocierilor, care au fost purtate, în limita rezonabilă a timpului, inclusiv cu ofertanții care nu au prezentat confirmarea financiară menționată anterior în cadrul ofertei lor finale, în vederea prezentării în viitor a unei astfel de confirmări financiare. |
| --- | --- |

(244)

În al treilea rând, dovezile prezentate de Germania arată că nu a existat nicio discriminare între ofertanți în nicio etapă din procedura de licitație. Într-adevăr, astfel cum reiese în mod evident din explicațiile de la considerentul 235, toți ofertanții au primit informații și clarificări privind criteriile de selecție a ofertei, privind normele și procedurile, privind termenele de depunere a ofertelor indicative și finale, privind prelungirea termenelor respective, privind situația financiară a Nürburgring, privind elemente care lipsesc din ofertele indicative sau finale ale ofertanților și privind eventualele întrebări ale ofertanților. În același timp, ofertanții care îndeplineau criteriile de selecție a ofertei, în special prezentarea confirmării finanțării ofertelor acestora din partea unor parteneri financiari terți, nu au fost excluși de la negocieri. De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu s-a oferit exclusivitate niciunui ofertant în cadrul negocierilor, care au fost purtate, în limita rezonabilă a timpului, inclusiv cu ofertanții care nu au prezentat confirmarea financiară menționată anterior în cadrul ofertei lor finale, în vederea prezentării în viitor a unei astfel de confirmări financiare.

| (245) | De asemenea, astfel cum s-a descris în considerentul 54 de mai sus, contractul de vânzare-cumpărare include o clauză conform căreia părțile semnatare sunt obligate să îl pună în aplicare numai în cazul în care: 1. Comisia emite o decizie fără drept de apel care stabilește faptul că nici cumpărătorul, nici societatea sa operațională nu sunt beneficiari ai ajutorului în curs de evaluare și care face obiectul recuperării; și 2a. termenul în care se putea contesta decizia Comisiei în instanță a expirat fără să se introducă o cale de atac; sau 2b. s-a introdus o cale de atac încheiată cu o hotărâre judecătorească fără drept de apel care a confirmat decizia Comisiei. Germania a explicat că această clauză a fost rezultatul reticenței ofertanților de a își asuma riscul de a deveni răspunzători pentru o recuperare a ajutoarelor de stat, că vânzătorii au acceptat această clauză pentru a putea vinde activele și că, încă de la începutul procesului de licitație, astfel cum se precizează, de asemenea, în primul contract de achiziție de active, vânzătorii au informat ofertanții că sunt dispuși să discute cu aceștia implicațiile procedurii privind ajutorul de stat (165). În plus, Germania a declarat că o decizie a Comisiei privind ajutorul de stat pentru Nürburgring era o condiție stipulată în contractele de cumpărare de active majorate furnizate de Capricorn, [ofertantul 2] și [ofertantul 3]. |
| --- | --- |

(245)

De asemenea, astfel cum s-a descris în considerentul 54 de mai sus, contractul de vânzare-cumpărare include o clauză conform căreia părțile semnatare sunt obligate să îl pună în aplicare numai în cazul în care: 1. Comisia emite o decizie fără drept de apel care stabilește faptul că nici cumpărătorul, nici societatea sa operațională nu sunt beneficiari ai ajutorului în curs de evaluare și care face obiectul recuperării; și 2a. termenul în care se putea contesta decizia Comisiei în instanță a expirat fără să se introducă o cale de atac; sau 2b. s-a introdus o cale de atac încheiată cu o hotărâre judecătorească fără drept de apel care a confirmat decizia Comisiei. Germania a explicat că această clauză a fost rezultatul reticenței ofertanților de a își asuma riscul de a deveni răspunzători pentru o recuperare a ajutoarelor de stat, că vânzătorii au acceptat această clauză pentru a putea vinde activele și că, încă de la începutul procesului de licitație, astfel cum se precizează, de asemenea, în primul contract de achiziție de active, vânzătorii au informat ofertanții că sunt dispuși să discute cu aceștia implicațiile procedurii privind ajutorul de stat (165). În plus, Germania a declarat că o decizie a Comisiei privind ajutorul de stat pentru Nürburgring era o condiție stipulată în contractele de cumpărare de active majorate furnizate de Capricorn, [ofertantul 2] și [ofertantul 3].

165

| (246) | În al patrulea rând, în afară de limitările impuse de condițiile cadrului juridic, nu au fost stabilite alte condiții pentru ofertanți, astfel cum s-a demonstrat în mod clar în invitația de a prezenta o exprimare a interesului și în diferitele scrisori adresate ofertanților de către KPMG. |
| --- | --- |

(246)

În al patrulea rând, în afară de limitările impuse de condițiile cadrului juridic, nu au fost stabilite alte condiții pentru ofertanți, astfel cum s-a demonstrat în mod clar în invitația de a prezenta o exprimare a interesului și în diferitele scrisori adresate ofertanților de către KPMG.

| (247) | Rezultă că procesul de selecție este suficient, ca atare, pentru a garanta că prețul activelor vândute cumpărătorului corespunde prețului pieței. Prin urmare, Comisia concluzionează că vânzarea activelor prin intermediul unei proceduri deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate către ofertantul care prezintă cea mai bună ofertă, inclusiv o finanțare garantată, conduce la prețul pieței. |
| --- | --- |

(247)

Rezultă că procesul de selecție este suficient, ca atare, pentru a garanta că prețul activelor vândute cumpărătorului corespunde prețului pieței. Prin urmare, Comisia concluzionează că vânzarea activelor prin intermediul unei proceduri deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate către ofertantul care prezintă cea mai bună ofertă, inclusiv o finanțare garantată, conduce la prețul pieței.

6.1.3.   Identitatea cumpărătorului

Identitatea cumpărătorului

| (248) | Comisia trebuie să stabilească faptul că noul proprietar al activelor nu va avea nicio legătură cu NG, MSR și CMHN, pentru a se evita ca noul proprietar să fie răspunzător pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(248)

Comisia trebuie să stabilească faptul că noul proprietar al activelor nu va avea nicio legătură cu NG, MSR și CMHN, pentru a se evita ca noul proprietar să fie răspunzător pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil.

| (249) | Capricorn este o entitate care nu are legături juridice corporative, nici legături personale, directe sau indirecte, cu NG, MSR, CMHN sau acționarii lor, și nici cu locatarii anteriori ai Nürburgring. Prin urmare, nu există nicio legătură între grupul Nürburgring și acționarii săi, pe de o parte, și noul proprietar și acționarii săi, pe de altă parte. |
| --- | --- |

(249)

Capricorn este o entitate care nu are legături juridice corporative, nici legături personale, directe sau indirecte, cu NG, MSR, CMHN sau acționarii lor, și nici cu locatarii anteriori ai Nürburgring. Prin urmare, nu există nicio legătură între grupul Nürburgring și acționarii săi, pe de o parte, și noul proprietar și acționarii săi, pe de altă parte.

| (250) | Prin urmare, Comisia concluzionează că cumpărătorul este o entitate independentă față de NG, MSR și CMHN. |
| --- | --- |

(250)

Prin urmare, Comisia concluzionează că cumpărătorul este o entitate independentă față de NG, MSR și CMHN.

6.1.4.   Momentul vânzării

Momentul vânzării

| (251) | Comisia trebuie să evalueze dacă momentul de desfășurare a licitației poate conduce la evitarea unei decizii a Comisiei de a recupera ajutorul de stat incompatibil. |
| --- | --- |

(251)

Comisia trebuie să evalueze dacă momentul de desfășurare a licitației poate conduce la evitarea unei decizii a Comisiei de a recupera ajutorul de stat incompatibil.

| (252) | În acest caz, Comisia observă că, în urma extinderii anchetei principale la măsurile notificate Comisiei ca ajutoare pentru salvare, a fost lansată procedura de insolvență și lichidatorii au fost desemnați de către instanța locală competentă în 2012. Vânzarea activelor a fost inițiată de către lichidatori în mai 2013, înainte de orice decizie a Comisiei privind încheierea procedurii oficiale de investigare. Întrucât cumpărătorul insistă ca transferul să fie efectuat numai după emiterea unei decizii finale a Comisiei care nu poate fi atacată în instanță, contractul de vânzare-cumpărare va intra în vigoare și procedura de insolvență va fi închisă numai după adoptarea prezentei decizii prin care se dispune recuperarea. Plata primei tranșe din preț a avut loc înainte de adoptarea prezentei decizii. În conformitate cu contractul de vânzare-cumpărare, transferul de active intră în vigoare de la data la care prezenta decizie devine fără drept de apel. |
| --- | --- |

(252)

În acest caz, Comisia observă că, în urma extinderii anchetei principale la măsurile notificate Comisiei ca ajutoare pentru salvare, a fost lansată procedura de insolvență și lichidatorii au fost desemnați de către instanța locală competentă în 2012. Vânzarea activelor a fost inițiată de către lichidatori în mai 2013, înainte de orice decizie a Comisiei privind încheierea procedurii oficiale de investigare. Întrucât cumpărătorul insistă ca transferul să fie efectuat numai după emiterea unei decizii finale a Comisiei care nu poate fi atacată în instanță, contractul de vânzare-cumpărare va intra în vigoare și procedura de insolvență va fi închisă numai după adoptarea prezentei decizii prin care se dispune recuperarea. Plata primei tranșe din preț a avut loc înainte de adoptarea prezentei decizii. În conformitate cu contractul de vânzare-cumpărare, transferul de active intră în vigoare de la data la care prezenta decizie devine fără drept de apel.

| (253) | În acest caz, Comisia consideră că faptul că vânzarea a fost lansată de către lichidatorii numiți de instanța locală competentă și că decizia cu privire la transferul activelor a fost luată înainte de adoptarea prezentei decizii este mai puțin concludent în termeni de continuitate economică decât o situație în care decizia de a vinde ar fi fost luată chiar de către beneficiarii ajutorului sau în care procesul de vânzare ar fi lansat numai după adoptarea prezentei decizii. |
| --- | --- |

(253)

În acest caz, Comisia consideră că faptul că vânzarea a fost lansată de către lichidatorii numiți de instanța locală competentă și că decizia cu privire la transferul activelor a fost luată înainte de adoptarea prezentei decizii este mai puțin concludent în termeni de continuitate economică decât o situație în care decizia de a vinde ar fi fost luată chiar de către beneficiarii ajutorului sau în care procesul de vânzare ar fi lansat numai după adoptarea prezentei decizii.

6.1.5.   Logica economică a operațiunii

Logica economică a operațiunii

| (254) | Criteriul de logică economică urmărește să evalueze dacă cumpărătorul activelor le va utiliza în același mod precum fostul proprietar sau le va folosi pentru a stabili o activitate sau o strategie diferite. |
| --- | --- |

(254)

Criteriul de logică economică urmărește să evalueze dacă cumpărătorul activelor le va utiliza în același mod precum fostul proprietar sau le va folosi pentru a stabili o activitate sau o strategie diferite.

| (255) | Comisia consideră că noul proprietar va avea posibilitatea să își administreze activitățile în condiții de funcționare diferite față de NG, MSR și CMHN și va aplica propriul model de afaceri. |
| --- | --- |

(255)

Comisia consideră că noul proprietar va avea posibilitatea să își administreze activitățile în condiții de funcționare diferite față de NG, MSR și CMHN și va aplica propriul model de afaceri.

| (256) | Conceptul comercial al vânzătorilor nu va fi preluat de către cumpărător. Cele două circuite de curse existente (circuitul pentru Grand-Prix, Northern track) trebuie să fie utilizate în viitor [...], permițând [...]. În acest scop, Capricorn intenționează să construiască instalații suplimentare și să doteze [...]. O parte din facilitățile construite în partea a II-a a proiectului Nürburgring 2009 vor fi cesionate (de exemplu, [...]). Roller-coaster-ul „ring racer” va fi vândut. Se va renunța la „ring card” ca sistem de plată. Pe ring bulevard, [...]. |
| --- | --- |

(256)

Conceptul comercial al vânzătorilor nu va fi preluat de către cumpărător. Cele două circuite de curse existente (circuitul pentru Grand-Prix, Northern track) trebuie să fie utilizate în viitor [...], permițând [...]. În acest scop, Capricorn intenționează să construiască instalații suplimentare și să doteze [...]. O parte din facilitățile construite în partea a II-a a proiectului Nürburgring 2009 vor fi cesionate (de exemplu, [...]). Roller-coaster-ul „ring racer” va fi vândut. Se va renunța la „ring card” ca sistem de plată. Pe ring bulevard, [...].

| (257) | În plus, conform planurilor cumpărătorului, Nürburgring va fi transformată dintr-o atracție turistică într-un cluster tehnologic și un centru industrial. [...] ar trebui să devină una dintre activitățile principale la circuitul de curse. Prin [...] ar trebui să fie stabilite. [...] ar trebui [...] la Nürburgring. Cumpărătorul însuși va fi mai activ, întrucât [...]. |
| --- | --- |

(257)

În plus, conform planurilor cumpărătorului, Nürburgring va fi transformată dintr-o atracție turistică într-un cluster tehnologic și un centru industrial. [...] ar trebui să devină una dintre activitățile principale la circuitul de curse. Prin [...] ar trebui să fie stabilite. [...] ar trebui [...] la Nürburgring. Cumpărătorul însuși va fi mai activ, întrucât [...].

| (258) | Prin urmare, cumpărătorul activelor nu va folosi activele în același fel ca societățile comerciale insolvabile. Dimpotrivă, Capricorn va integra activele achiziționate în propriile strategii de afaceri, realizând sinergii care justifică interesul său de a achiziționa activele. În comparație cu modelul actual de gestionare, Capricorn a elaborat un nou concept privind exploatarea activelor. În plus, gestionarea unora dintre active a fost generatoare de deficit din punct de vedere structural și ar putea necesita, prin urmare, o restructurare și o optimizare mai aprofundată. |
| --- | --- |

(258)

Prin urmare, cumpărătorul activelor nu va folosi activele în același fel ca societățile comerciale insolvabile. Dimpotrivă, Capricorn va integra activele achiziționate în propriile strategii de afaceri, realizând sinergii care justifică interesul său de a achiziționa activele. În comparație cu modelul actual de gestionare, Capricorn a elaborat un nou concept privind exploatarea activelor. În plus, gestionarea unora dintre active a fost generatoare de deficit din punct de vedere structural și ar putea necesita, prin urmare, o restructurare și o optimizare mai aprofundată.

| (259) | Elementele menționate anterior demonstrează că logica economică a ofertei Capricorn nu constă în continuarea unei activități economice a grupului Nürburgring, ci într-o integrare a anumitor active și a unei părți din forța de muncă a grupului Nürburgring în cadrul unui grup care urmărește propria sa logică economică. |
| --- | --- |

(259)

Elementele menționate anterior demonstrează că logica economică a ofertei Capricorn nu constă în continuarea unei activități economice a grupului Nürburgring, ci într-o integrare a anumitor active și a unei părți din forța de muncă a grupului Nürburgring în cadrul unui grup care urmărește propria sa logică economică.

| (260) | Prin urmare, Comisia concluzionează că logica economică a operațiunii este de a permite noului proprietar să utilizeze activele NG, MSR și CMHN în condiții diferite și să nu continue strategia întreprinderilor respective. |
| --- | --- |

(260)

Prin urmare, Comisia concluzionează că logica economică a operațiunii este de a permite noului proprietar să utilizeze activele NG, MSR și CMHN în condiții diferite și să nu continue strategia întreprinderilor respective.

6.1.6.   Concluzie privind continuitatea economică a NG, MSR și CMHN prin vânzarea de active

Concluzie privind continuitatea economică a NG, MSR și CMHN prin vânzarea de active

| (261) | Activele au fost vândute la prețul lor de piață, astfel cum a fost stabilit prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat cea mai bună ofertă, inclusiv finanțarea garantată a acesteia. Germania a informat Comisia cu privire la faptul că nu există nicio legătură economică sau corporativă între cumpărător și întreprinderile NG, MSR sau CMHN. Decizia privind vânzarea a fost luată înainte de orice eventuală decizie negativă a Comisiei în ceea ce privește procedura oficială de investigare. În cele din urmă, noul proprietar va utiliza activele în condiții diferite și în conformitate cu un model de afaceri diferit decât NG, MSR și CMHN, iar domeniul de aplicare a activităților cumpărătorului va fi în mare măsură diferit de activitățile grupului Nürburgring. |
| --- | --- |

(261)

Activele au fost vândute la prețul lor de piață, astfel cum a fost stabilit prin intermediul unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate, către ofertantul care a prezentat cea mai bună ofertă, inclusiv finanțarea garantată a acesteia. Germania a informat Comisia cu privire la faptul că nu există nicio legătură economică sau corporativă între cumpărător și întreprinderile NG, MSR sau CMHN. Decizia privind vânzarea a fost luată înainte de orice eventuală decizie negativă a Comisiei în ceea ce privește procedura oficială de investigare. În cele din urmă, noul proprietar va utiliza activele în condiții diferite și în conformitate cu un model de afaceri diferit decât NG, MSR și CMHN, iar domeniul de aplicare a activităților cumpărătorului va fi în mare măsură diferit de activitățile grupului Nürburgring.

| (262) | Având în vedere cele menționate anterior, Comisia concluzionează că nu există continuitate economică între GN, MSR și CMHN și grupul Capricorn, cumpărătorul activelor, sau societatea sa operațională și, prin urmare, acestea nu sunt răspunzătoare pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat de la beneficiari. |
| --- | --- |

(262)

Având în vedere cele menționate anterior, Comisia concluzionează că nu există continuitate economică între GN, MSR și CMHN și grupul Capricorn, cumpărătorul activelor, sau societatea sa operațională și, prin urmare, acestea nu sunt răspunzătoare pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat de la beneficiari.

6.1.7.   Condiționarea finalizării vânzării de o decizie a Comisiei

Condiționarea finalizării vânzării de o decizie a Comisiei

| (263) | Contractul de vânzare-cumpărare dintre vânzători și Capricorn include o condiție care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor. Conform celor prezentate deja în considerentul 56 de mai sus, în cazul în care nu există nicio decizie fără drept de apel a Comisiei la începutul anului 2015, activele vândute vor fi vândute înainte de 1 ianuarie 2015 întreprinderii Newco, în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni sunt deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent. Administratorul de active va acționa în interesul creditorilor, și nu al beneficiarilor insolvabili ai ajutoarelor de stat, dar nu va primi indicații de la creditori. În plus, se va încheia un contract de închiriere între întreprindere și OpCo, care încetează la data intrării în vigoare a contractului de vânzare-cumpărare. Activitatea OpCo se va desfășura sub denumirea acesteia, pe baza propriului plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește. OpCo va plăti NewCo o chirie de [4,6-5,1] EUR pe an în total, care va intra în fondurile de lichidare ale întreprinderilor Nürburgring (toate plățile în favoarea masei credale sunt transferate în conturile fiduciare ale lichidatorilor, cu scopul exclusiv de a fi distribuite către creditori). Atunci când decizia Comisiei devine definitivă, administratorul de active va transfera cumpărătorului toate acțiunile NewCo pe care le deține. Pe de altă parte, în cazul în care cumpărătorul nu își îndeplinește obligațiile de plată contractuale, administratorul de active va fi în măsură să vândă aceste active. În plus, în eventualitatea anulării deciziei Comisiei, activele vor fi restituite lichidatorilor pentru a fi vândute imediat, întrucât obligația de lichidare prevăzută în dreptul german al falimentului continuă să existe chiar și în acest caz. Nu există posibilitatea ca NewCo să continue activitatea întreprinderilor Nürburgring. |
| --- | --- |

(263)

Contractul de vânzare-cumpărare dintre vânzători și Capricorn include o condiție care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor. Conform celor prezentate deja în considerentul 56 de mai sus, în cazul în care nu există nicio decizie fără drept de apel a Comisiei la începutul anului 2015, activele vândute vor fi vândute înainte de 1 ianuarie 2015 întreprinderii Newco, în cadrul căreia 95,1 % din acțiuni sunt deținute de către cumpărător și 4,9 % de către un administrator de active independent. Administratorul de active va acționa în interesul creditorilor, și nu al beneficiarilor insolvabili ai ajutoarelor de stat, dar nu va primi indicații de la creditori. În plus, se va încheia un contract de închiriere între întreprindere și OpCo, care încetează la data intrării în vigoare a contractului de vânzare-cumpărare. Activitatea OpCo se va desfășura sub denumirea acesteia, pe baza propriului plan de afaceri și cu forța de muncă pe care o dorește. OpCo va plăti NewCo o chirie de [4,6-5,1] EUR pe an în total, care va intra în fondurile de lichidare ale întreprinderilor Nürburgring (toate plățile în favoarea masei credale sunt transferate în conturile fiduciare ale lichidatorilor, cu scopul exclusiv de a fi distribuite către creditori). Atunci când decizia Comisiei devine definitivă, administratorul de active va transfera cumpărătorului toate acțiunile NewCo pe care le deține. Pe de altă parte, în cazul în care cumpărătorul nu își îndeplinește obligațiile de plată contractuale, administratorul de active va fi în măsură să vândă aceste active. În plus, în eventualitatea anulării deciziei Comisiei, activele vor fi restituite lichidatorilor pentru a fi vândute imediat, întrucât obligația de lichidare prevăzută în dreptul german al falimentului continuă să existe chiar și în acest caz. Nu există posibilitatea ca NewCo să continue activitatea întreprinderilor Nürburgring.

| (264) | Comisia observă că, prin acest mecanism:






  (a) | va avea loc o vânzare reală a activelor beneficiarilor la patru luni de la adoptarea prezentei decizii; |
| --- | --- | --- |

(264)

Comisia observă că, prin acest mecanism:

(a)

va avea loc o vânzare reală a activelor beneficiarilor la patru luni de la adoptarea prezentei decizii;

| (b) | chiar dacă încheierea operațiunii are loc mai târziu, între timp cumpărătorul controlează deja întreprinderea care va deține activele cu o majoritate covârșitoare și partea rămasă a activelor este deținută de un administrator de active, care este independent de beneficiarii ajutorului și nu primește indicații de la creditorii acestora; |
| --- | --- |

(b)

chiar dacă încheierea operațiunii are loc mai târziu, între timp cumpărătorul controlează deja întreprinderea care va deține activele cu o majoritate covârșitoare și partea rămasă a activelor este deținută de un administrator de active, care este independent de beneficiarii ajutorului și nu primește indicații de la creditorii acestora;

| (c) | recuperarea nu este suspendată; |
| --- | --- |

(c)

recuperarea nu este suspendată;

| (d) | beneficiarii ies ireversibil de pe piață, nu vor mai exercita nicio activitate și nu vor mai primi niciun flux de bani. Aceștia vor fi lichidați de îndată ce creanțele și obligațiile lor vor fi soluționate și formalitățile necesare vor fi îndeplinite (a se vedea considerentul 55). |
| --- | --- |

(d)

beneficiarii ies ireversibil de pe piață, nu vor mai exercita nicio activitate și nu vor mai primi niciun flux de bani. Aceștia vor fi lichidați de îndată ce creanțele și obligațiile lor vor fi soluționate și formalitățile necesare vor fi îndeplinite (a se vedea considerentul 55).

| (265) | De asemenea, Comisia observă că alți ofertanți care au ajuns în etapa finală a procedurii de licitație sau aproape de aceasta au impus condiții similare în ofertele lor (166). Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că nu există niciun motiv sau risc de evitare a recuperării și că mecanismul prevăzut există doar în scopul de a realiza o lichidare ordonată a activității. |
| --- | --- |

(265)

De asemenea, Comisia observă că alți ofertanți care au ajuns în etapa finală a procedurii de licitație sau aproape de aceasta au impus condiții similare în ofertele lor (166). Pe baza celor de mai sus, Comisia concluzionează că nu există niciun motiv sau risc de evitare a recuperării și că mecanismul prevăzut există doar în scopul de a realiza o lichidare ordonată a activității.

166

6.2.   PLÂNGERI PRIVIND VÂNZAREA ACTIVELOR

6.2.1.   Plângerile din partea reclamantului 1 și a reclamantului 2

Plângerile din partea reclamantului 1 și a reclamantului 2

| (266) | Pe baza informațiilor furnizate de lichidatori și reclamanții 1-4, Comisia nu consideră că declarațiile reclamantului 1 și ale reclamantului 2 sunt justificate. Activele Nürburgring au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale. Pe baza dovezilor prezentate de către lichidatori și de către reclamanții 1-4, Comisia a constatat că, în cadrul unei proceduri de selecție deschise, transparente și nediscriminatorii, ofertanții puteau prezenta oferte pentru unul dintre active, mai multe active sau toate activele. Chiar dacă toate activele i-au fost atribuite în cele din urmă grupului Capricorn, care a fost cumpărătorul cu cea mai bună oferta, inclusiv finanțarea sigură a acesteia, aceasta nu demonstrează, în sine, continuitatea economică (a se vedea, de asemenea, secțiunea 6.2.7 de mai sus). De asemenea, Comisia presupune că obiectivul subiacent al reclamanților 1 și 2 era de a evita transferul circuitului de curse către un investitor privat. |
| --- | --- |

(266)

Pe baza informațiilor furnizate de lichidatori și reclamanții 1-4, Comisia nu consideră că declarațiile reclamantului 1 și ale reclamantului 2 sunt justificate. Activele Nürburgring au fost împărțite în 11 grupuri de active individuale. Pe baza dovezilor prezentate de către lichidatori și de către reclamanții 1-4, Comisia a constatat că, în cadrul unei proceduri de selecție deschise, transparente și nediscriminatorii, ofertanții puteau prezenta oferte pentru unul dintre active, mai multe active sau toate activele. Chiar dacă toate activele i-au fost atribuite în cele din urmă grupului Capricorn, care a fost cumpărătorul cu cea mai bună oferta, inclusiv finanțarea sigură a acesteia, aceasta nu demonstrează, în sine, continuitatea economică (a se vedea, de asemenea, secțiunea 6.2.7 de mai sus). De asemenea, Comisia presupune că obiectivul subiacent al reclamanților 1 și 2 era de a evita transferul circuitului de curse către un investitor privat.

| (267) | Ofertanții care au depus oferte numai pentru grupuri de active individuale, precum reclamantul 2, nu au fost informați cu privire la prelungirea termenului de depunere a ofertelor obligatorii până la 17 februarie 2014 deoarece ofertele lor indicative nu au fost eligibile pentru a doua etapă a procesului de selecție din cauza ofertelor de preț reduse; cu toate acestea, Comisia nu consideră că, în cazul de față, este vorba despre o încălcare a principiului transparenței, întrucât ofertanții respectivi au fost informați că și-ar putea crește ofertă indicativă în orice moment înainte de atribuirea contractului și, dacă ar fi decis o astfel de majorare a prețului, se poate presupune că lichidatorii aveau să îi informeze cu privire la prelungirea termenului limită în cauză, în conformitate cu principiul egalității de tratament. |
| --- | --- |

(267)

Ofertanții care au depus oferte numai pentru grupuri de active individuale, precum reclamantul 2, nu au fost informați cu privire la prelungirea termenului de depunere a ofertelor obligatorii până la 17 februarie 2014 deoarece ofertele lor indicative nu au fost eligibile pentru a doua etapă a procesului de selecție din cauza ofertelor de preț reduse; cu toate acestea, Comisia nu consideră că, în cazul de față, este vorba despre o încălcare a principiului transparenței, întrucât ofertanții respectivi au fost informați că și-ar putea crește ofertă indicativă în orice moment înainte de atribuirea contractului și, dacă ar fi decis o astfel de majorare a prețului, se poate presupune că lichidatorii aveau să îi informeze cu privire la prelungirea termenului limită în cauză, în conformitate cu principiul egalității de tratament.

| (268) | Comisia consideră că este rezonabil și eficient ca numai ofertanții care au prezentat o ofertă de preț suficient de ridicată să fie autorizați să aibă acces la informațiile detaliate cu privire la active (pe baza cărora, printre altele, putea fi evaluată necesitatea unor investițiile viitoare de către ofertanții). Având în vedere informațiile care le-au fost furnizate în diferitele etape, Comisia consideră, de asemenea, că ofertanții au primit informații suficiente pentru a-și formula oferta. Pe lângă aceasta, reclamanții 1 și 2 nu au identificat nicio informație concretă care să îi împiedice să participe la licitație. |
| --- | --- |

(268)

Comisia consideră că este rezonabil și eficient ca numai ofertanții care au prezentat o ofertă de preț suficient de ridicată să fie autorizați să aibă acces la informațiile detaliate cu privire la active (pe baza cărora, printre altele, putea fi evaluată necesitatea unor investițiile viitoare de către ofertanții). Având în vedere informațiile care le-au fost furnizate în diferitele etape, Comisia consideră, de asemenea, că ofertanții au primit informații suficiente pentru a-și formula oferta. Pe lângă aceasta, reclamanții 1 și 2 nu au identificat nicio informație concretă care să îi împiedice să participe la licitație.

| (269) | În ceea ce privește relațiile contractuale pe termen lung menționate în documentația de licitație, Comisia observă că, în cazul de față privind o vânzare de active, contractele de muncă și contractele de închiriere sunt transferate numai în cazurile prevăzute de lege, contractele pentru organizarea de evenimente pot, în principiu, să fie menținute numai dacă ambele părți contractuale convin astfel, și că astfel de contracte au nu au în mod necesar o importanță economică majoră pentru vânzarea activelor. În ceea ce privește întrebarea dacă s-a acordat un ajutor nou prin activitatea NBG, Comisia notează că NBG a fost creat de lichidatori, cu titlu temporar, până la sfârșitul anului 2014, ca un vehicul pentru exploatarea activelor numai în timpul insolvenței și al procesului de licitație. Desfășurarea activității operaționale prin intermediul unei filiale temporare a unei întreprinderi aflate în stare de insolvență în cursul unei proceduri de insolvență este permisă de legislația națională și nu poate fi interzisă lichidatorilor. În acest caz, lichidatorii au prezentat, de asemenea, un motiv economic pentru existența NBG în locul NG, MSR și CMHN, întrucât, potrivit acestora, crearea NBG a crescut valoarea activelor NG, MSR și CMHN, mărind astfel obiectul lichidării. Cu toate acestea, Comisia ia notă de circumstanțele creării NBG, și anume că NBG este o filială a beneficiarilor ajutorului NG, MSR și CMHN, este succesorul lor economic deoarece a primit toate activele și pasivele acestora, a primit respectivele active și pasive cu titlu gratuit și în afara domeniului de aplicare a unei licitații sau a unui raport de evaluare, are exact același personal ca acestea și desfășoară activitatea lor. Din acest motiv, Comisia concluzionează că există o continuitate economică între NBG și beneficiarii NG, MSR și CMHN și, prin urmare, orice ajutor de stat incompatibil în favoarea NG, MSR și CMHN urmează să fie recuperat, de asemenea, de la NBG. |
| --- | --- |

(269)

În ceea ce privește relațiile contractuale pe termen lung menționate în documentația de licitație, Comisia observă că, în cazul de față privind o vânzare de active, contractele de muncă și contractele de închiriere sunt transferate numai în cazurile prevăzute de lege, contractele pentru organizarea de evenimente pot, în principiu, să fie menținute numai dacă ambele părți contractuale convin astfel, și că astfel de contracte au nu au în mod necesar o importanță economică majoră pentru vânzarea activelor. În ceea ce privește întrebarea dacă s-a acordat un ajutor nou prin activitatea NBG, Comisia notează că NBG a fost creat de lichidatori, cu titlu temporar, până la sfârșitul anului 2014, ca un vehicul pentru exploatarea activelor numai în timpul insolvenței și al procesului de licitație. Desfășurarea activității operaționale prin intermediul unei filiale temporare a unei întreprinderi aflate în stare de insolvență în cursul unei proceduri de insolvență este permisă de legislația națională și nu poate fi interzisă lichidatorilor. În acest caz, lichidatorii au prezentat, de asemenea, un motiv economic pentru existența NBG în locul NG, MSR și CMHN, întrucât, potrivit acestora, crearea NBG a crescut valoarea activelor NG, MSR și CMHN, mărind astfel obiectul lichidării. Cu toate acestea, Comisia ia notă de circumstanțele creării NBG, și anume că NBG este o filială a beneficiarilor ajutorului NG, MSR și CMHN, este succesorul lor economic deoarece a primit toate activele și pasivele acestora, a primit respectivele active și pasive cu titlu gratuit și în afara domeniului de aplicare a unei licitații sau a unui raport de evaluare, are exact același personal ca acestea și desfășoară activitatea lor. Din acest motiv, Comisia concluzionează că există o continuitate economică între NBG și beneficiarii NG, MSR și CMHN și, prin urmare, orice ajutor de stat incompatibil în favoarea NG, MSR și CMHN urmează să fie recuperat, de asemenea, de la NBG.

| (270) | Comisia consideră că, de asemenea, contractul dintre NBG și sindicatul ver.di a fost încheiat pentru a permite desfășurarea activităților operaționale ale NBG până la vânzarea activelor, și nu pentru a menține continuitatea economică a Nürburgring după vânzare. Contractele de muncă sunt transferate de la NBG la Capricorn în conformitate cu dreptul german al muncii, și nu în virtutea contractului cu sindicatul. Ca argument în favoarea lipsei continuității economice între vânzători și Capricorn, Comisia consideră relevant faptul că grupul Capricorn are dreptul deplin de a decide ce contracte de muncă ale NGB nu va prelua și că grupul Capricorn intenționează să nu preia în jur de 20 % din contractele de muncă. |
| --- | --- |

(270)

Comisia consideră că, de asemenea, contractul dintre NBG și sindicatul ver.di a fost încheiat pentru a permite desfășurarea activităților operaționale ale NBG până la vânzarea activelor, și nu pentru a menține continuitatea economică a Nürburgring după vânzare. Contractele de muncă sunt transferate de la NBG la Capricorn în conformitate cu dreptul german al muncii, și nu în virtutea contractului cu sindicatul. Ca argument în favoarea lipsei continuității economice între vânzători și Capricorn, Comisia consideră relevant faptul că grupul Capricorn are dreptul deplin de a decide ce contracte de muncă ale NGB nu va prelua și că grupul Capricorn intenționează să nu preia în jur de 20 % din contractele de muncă.

| (271) | Prin urmare, Comisia respinge plângerile din partea reclamanților 1 și 2 ca fiind nejustificate, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate. |
| --- | --- |

(271)

Prin urmare, Comisia respinge plângerile din partea reclamanților 1 și 2 ca fiind nejustificate, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate.

6.2.2.   Plângerea formulată de reclamantul 3

Plângerea formulată de reclamantul 3

| (272) | Comisia observă că oferta indicativă și oferta finală a reclamantului 3 nu erau susținute prin dovada finanțării acestora; acest fapt a fost comunicat de către vânzători reclamantului 3 prin scrisorile din 17 octombrie 2013, 11, 17 și 18 decembrie 2013 și prin e-mailurile din 18 februarie 2014 și 9 aprilie 2014. Într-adevăr, până la atribuirea contractului de vânzare de către Comitetul creditorilor la 11 martie 2014 și chiar după data respectivă, reclamantul 3 nu a furnizat dovezi pentru finanțarea ofertei sale care ar putea justifica ca vânzătorii să nu atribuie contractul niciuneia dintre cele două oferte pentru care există dovezi de finanțare, ci să aștepte prezentarea dovezilor pentru oferta din partea reclamantului 3. Mai precis: (a) în e-mailul său din 21 februarie 2014, reclamantul 3 s-a arătat încrezător că va avea toate angajamentele financiare obligatorii în următoarele două până la cinci săptămâni; (b) în scrisoarea din 11 martie 2014, reclamantul 3 a indicat că ar putea prezenta toate angajamentele financiare obligatorii până la 31 martie 2014; și (c) într-o scrisoare nesemnată din data de 31 martie 2014 de la banca de investiții și societatea de consultanță [...], prezentată KPMG de către reclamantul 3 la 2 aprilie 2014, se arată că un potențial investitor va oferi finanțare în valoare de [...] milioane EUR reclamantului 3 pentru achiziționarea activelor Nürburgring; cu toate acestea, presupusa finanțare făcea obiectul îndeplinirii obligației de diligență de către toate părțile, al furnizării documentației definitive și nu preciza numele cumpărătorului presupus în cauză. Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că, inclusiv după atribuirea activelor Nürburgring grupului Capricorn, reclamantul 3 nu a furnizat vânzătorilor un angajament direct din partea unui partener financiar specific pentru finanțarea cumpărării activelor Nürburgring. În schimb, reclamantul 3 a furnizat vânzătorilor doar următoarele: (a) o ofertă finală care făcea trimitere la un angajament în valoare de 30 de milioane EUR, dar nu conținea dovada acestuia, de exemplu sub forma unei scrisori de angajament financiar obligatoriu adresată de către un partener financiar, și nu includea detalii cu privire la termenul preconizat de reclamantul 3 pentru obținerea angajamentelor financiare restante și pentru finalizarea și finanțarea ofertei în ceea ce privește clauzele sale comerciale; (b) o scrisoare nesemnată făcând referire la o finanțare din partea unui investitor al cărui nume nu era precizat, care era condiționată în continuare de îndeplinirea obligației de diligență și furnizarea documentației definitive (scrisoarea [...] din 31 martie 2014). De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu există nicio dovadă care să demonstreze că presupusul angajament de finanțare al Jupiter Financial Group din 26 martie 2014 a fost înaintat vânzătorilor. În continuare, Comisia observă că vânzătorii nu au prelungit termenul de prezentare a dovezii de finanțare a ofertei reclamantului 3 deoarece existau șanse mari ca ofertantul [2] să își retragă oferta în cazul unei astfel de prelungiri. De exemplu, prin e-mailul din 13 ianuarie 2014, trimis KPMG de reprezentantul [ofertantului 2], acesta din urmă a declarat că toate cerințele impuse pentru vânzarea preconizată ar trebui să se încheie înainte de 3 aprilie 2014, în caz contrar [ofertantul 2] se va retrage din licitație. În plus, vânzătorii au considerat că valoarea activelor ar putea scădea ulterior în timp, având în vedere, de asemenea, scăderea influenței cumpărătorului asupra afacerii în sezonul următor 2014 și necesitatea de a începe rezervarea contractelor pentru 2015. Comisia subliniază că reclamantul 3 nu a fost împiedicat să prezinte dovada de finanțare a ofertei sale de confirmare în etapa finală a procesului, atât timp cât contractul de achiziție de active nu era semnat. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că comportamentul vânzătorilor corespunde comportamentului unui vânzător în economia de piață. Prin urmare, evaluarea ofertei reclamantului 3 este conformă cu condițiile de piață. |
| --- | --- |

(272)

Comisia observă că oferta indicativă și oferta finală a reclamantului 3 nu erau susținute prin dovada finanțării acestora; acest fapt a fost comunicat de către vânzători reclamantului 3 prin scrisorile din 17 octombrie 2013, 11, 17 și 18 decembrie 2013 și prin e-mailurile din 18 februarie 2014 și 9 aprilie 2014. Într-adevăr, până la atribuirea contractului de vânzare de către Comitetul creditorilor la 11 martie 2014 și chiar după data respectivă, reclamantul 3 nu a furnizat dovezi pentru finanțarea ofertei sale care ar putea justifica ca vânzătorii să nu atribuie contractul niciuneia dintre cele două oferte pentru care există dovezi de finanțare, ci să aștepte prezentarea dovezilor pentru oferta din partea reclamantului 3. Mai precis: (a) în e-mailul său din 21 februarie 2014, reclamantul 3 s-a arătat încrezător că va avea toate angajamentele financiare obligatorii în următoarele două până la cinci săptămâni; (b) în scrisoarea din 11 martie 2014, reclamantul 3 a indicat că ar putea prezenta toate angajamentele financiare obligatorii până la 31 martie 2014; și (c) într-o scrisoare nesemnată din data de 31 martie 2014 de la banca de investiții și societatea de consultanță [...], prezentată KPMG de către reclamantul 3 la 2 aprilie 2014, se arată că un potențial investitor va oferi finanțare în valoare de [...] milioane EUR reclamantului 3 pentru achiziționarea activelor Nürburgring; cu toate acestea, presupusa finanțare făcea obiectul îndeplinirii obligației de diligență de către toate părțile, al furnizării documentației definitive și nu preciza numele cumpărătorului presupus în cauză. Pe baza celor de mai sus, Comisia constată că, inclusiv după atribuirea activelor Nürburgring grupului Capricorn, reclamantul 3 nu a furnizat vânzătorilor un angajament direct din partea unui partener financiar specific pentru finanțarea cumpărării activelor Nürburgring. În schimb, reclamantul 3 a furnizat vânzătorilor doar următoarele: (a) o ofertă finală care făcea trimitere la un angajament în valoare de 30 de milioane EUR, dar nu conținea dovada acestuia, de exemplu sub forma unei scrisori de angajament financiar obligatoriu adresată de către un partener financiar, și nu includea detalii cu privire la termenul preconizat de reclamantul 3 pentru obținerea angajamentelor financiare restante și pentru finalizarea și finanțarea ofertei în ceea ce privește clauzele sale comerciale; (b) o scrisoare nesemnată făcând referire la o finanțare din partea unui investitor al cărui nume nu era precizat, care era condiționată în continuare de îndeplinirea obligației de diligență și furnizarea documentației definitive (scrisoarea [...] din 31 martie 2014). De asemenea, Comisia remarcă faptul că nu există nicio dovadă care să demonstreze că presupusul angajament de finanțare al Jupiter Financial Group din 26 martie 2014 a fost înaintat vânzătorilor. În continuare, Comisia observă că vânzătorii nu au prelungit termenul de prezentare a dovezii de finanțare a ofertei reclamantului 3 deoarece existau șanse mari ca ofertantul [2] să își retragă oferta în cazul unei astfel de prelungiri. De exemplu, prin e-mailul din 13 ianuarie 2014, trimis KPMG de reprezentantul [ofertantului 2], acesta din urmă a declarat că toate cerințele impuse pentru vânzarea preconizată ar trebui să se încheie înainte de 3 aprilie 2014, în caz contrar [ofertantul 2] se va retrage din licitație. În plus, vânzătorii au considerat că valoarea activelor ar putea scădea ulterior în timp, având în vedere, de asemenea, scăderea influenței cumpărătorului asupra afacerii în sezonul următor 2014 și necesitatea de a începe rezervarea contractelor pentru 2015. Comisia subliniază că reclamantul 3 nu a fost împiedicat să prezinte dovada de finanțare a ofertei sale de confirmare în etapa finală a procesului, atât timp cât contractul de achiziție de active nu era semnat. Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că comportamentul vânzătorilor corespunde comportamentului unui vânzător în economia de piață. Prin urmare, evaluarea ofertei reclamantului 3 este conformă cu condițiile de piață.

| (273) | În același timp, Comisia ia act de faptul că vânzătorii au purtat discuții cu [ofertantul 2] și etapa finală de negociere a contractului de achiziție s-a desfășurat cu [ofertantul 2] și cu grupul Capricorn, având în vedere oferta [ofertantului 2] de 35 de milioane EUR (a se vedea tabelul 10) și o negociere confirmată între Capricorn și [...], care a rezultat în angajamentul financiar al celei din urmă din 10 martie 2014. În ceea ce privește evaluarea ofertei Capricorn, Comisia remarcă faptul că acesta a prezentat un angajament al partenerului său financiar, [...], pentru un împrumut în valoare de 45 de milioane EUR. Angajamentul, din data de 10 martie 2014, a fost prezentat vânzătorilor la 11 martie 2014, și anume la data prevăzută pentru reuniunea Comitetului creditorilor, în care aceștia urmau să decidă asupra atribuirii activele Nürburgring. Angajamentul prezentat de Capricorn era mai mare decât cel al [ofertantului 2], acestea din urmă fiind de [32-39] de milioane EUR. Comisia observă, de asemenea, că oferta totală a Capricorn totală a fost egală cu 77 de milioane EUR, fiind așadar mai mare decât cea a [ofertantului 2], în valoare de [47-52] de milioane EUR. O sumă de [30-33] de milioane EUR din oferta totală a ofertantului 2] a fost prevăzută să fie plătită în 2014; cu toate acestea, suma de [22-27] de milioane EUR urma să rămână într -un cont blocat până în luna martie 2015, iar restul de [16,5-18] milioane EUR era prevăzut a fi plătit în 2016, 2017 și 2018. |
| --- | --- |

(273)

În același timp, Comisia ia act de faptul că vânzătorii au purtat discuții cu [ofertantul 2] și etapa finală de negociere a contractului de achiziție s-a desfășurat cu [ofertantul 2] și cu grupul Capricorn, având în vedere oferta [ofertantului 2] de 35 de milioane EUR (a se vedea tabelul 10) și o negociere confirmată între Capricorn și [...], care a rezultat în angajamentul financiar al celei din urmă din 10 martie 2014. În ceea ce privește evaluarea ofertei Capricorn, Comisia remarcă faptul că acesta a prezentat un angajament al partenerului său financiar, [...], pentru un împrumut în valoare de 45 de milioane EUR. Angajamentul, din data de 10 martie 2014, a fost prezentat vânzătorilor la 11 martie 2014, și anume la data prevăzută pentru reuniunea Comitetului creditorilor, în care aceștia urmau să decidă asupra atribuirii activele Nürburgring. Angajamentul prezentat de Capricorn era mai mare decât cel al [ofertantului 2], acestea din urmă fiind de [32-39] de milioane EUR. Comisia observă, de asemenea, că oferta totală a Capricorn totală a fost egală cu 77 de milioane EUR, fiind așadar mai mare decât cea a [ofertantului 2], în valoare de [47-52] de milioane EUR. O sumă de [30-33] de milioane EUR din oferta totală a ofertantului 2] a fost prevăzută să fie plătită în 2014; cu toate acestea, suma de [22-27] de milioane EUR urma să rămână într -un cont blocat până în luna martie 2015, iar restul de [16,5-18] milioane EUR era prevăzut a fi plătit în 2016, 2017 și 2018.

| (274) | În plus, în ceea ce privește condiția din contractul de vânzare-cumpărare încheiat între vânzători și Capricorn care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Comisia constată că, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunile relevante din contractele majorate ale reclamantului 3, astfel cum au fost înaintate lichidatorilor și autorităților germane, cumpărătorii și/sau vânzătorul avea dreptul de a se retrage din contract în cazul în care nu era emisă o decizie pozitivă a Comisiei până la data de 15 iulie 2014 (astfel cum este prevăzut în proiectul de contract din 14 ianuarie 2014) sau 31 decembrie 2014 (astfel cum se prevede în proiectul de contract din 14 februarie 2014). Se observă, de asemenea, că nu exista niciun termen limită în ceea ce privește exercitarea unui astfel de drept de retragere. |
| --- | --- |

(274)

În plus, în ceea ce privește condiția din contractul de vânzare-cumpărare încheiat între vânzători și Capricorn care prevede că vânzarea activelor Nürburgring este definitivă numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor, Comisia constată că, în conformitate cu dispozițiile cuprinse în secțiunile relevante din contractele majorate ale reclamantului 3, astfel cum au fost înaintate lichidatorilor și autorităților germane, cumpărătorii și/sau vânzătorul avea dreptul de a se retrage din contract în cazul în care nu era emisă o decizie pozitivă a Comisiei până la data de 15 iulie 2014 (astfel cum este prevăzut în proiectul de contract din 14 ianuarie 2014) sau 31 decembrie 2014 (astfel cum se prevede în proiectul de contract din 14 februarie 2014). Se observă, de asemenea, că nu exista niciun termen limită în ceea ce privește exercitarea unui astfel de drept de retragere.

| (275) | În ceea ce privește alte acuzații aduse de către reclamantul 3, Comisia constată următoarele:






  (a) | Comisia nu consideră că reclamantul 3 a fost obligat să își asume contractele sau obligațiile NBG (cu excepția contractelor care se transferă în mod automat din aplicarea legii, cum ar fi anumite contracte de muncă sau contractele de închiriere). Acest fapt a fost indicat clar reclamantului 3 de către vânzători în scrisoarea KPMG din 11 decembrie 2013. De asemenea, Comisia consideră că, în măsura în care reclamantul 3 ar dori să își asume contractele respective, acest lucru ar fi la latitudinea sa și ar face obiectul activității sale și al conceptului de utilizare a Nürburgring. În plus, Comisia nu a identificat dovezi că ar fi existat o modificare a conceptului de tranzacție pe parcursul procedurii de licitație și, în afară de reclamantul 3, niciun alt ofertant nu a depus o plângere în legătură cu o presupusă schimbare a structurii tranzacției. În fapt, lipsa plângerilor din partea altor ofertanți a fost comunicată reclamantului 3 în scrisoarea KPMG din 11 decembrie 2013. |
| --- | --- | --- |

(275)

În ceea ce privește alte acuzații aduse de către reclamantul 3, Comisia constată următoarele:

(a)

Comisia nu consideră că reclamantul 3 a fost obligat să își asume contractele sau obligațiile NBG (cu excepția contractelor care se transferă în mod automat din aplicarea legii, cum ar fi anumite contracte de muncă sau contractele de închiriere). Acest fapt a fost indicat clar reclamantului 3 de către vânzători în scrisoarea KPMG din 11 decembrie 2013. De asemenea, Comisia consideră că, în măsura în care reclamantul 3 ar dori să își asume contractele respective, acest lucru ar fi la latitudinea sa și ar face obiectul activității sale și al conceptului de utilizare a Nürburgring. În plus, Comisia nu a identificat dovezi că ar fi existat o modificare a conceptului de tranzacție pe parcursul procedurii de licitație și, în afară de reclamantul 3, niciun alt ofertant nu a depus o plângere în legătură cu o presupusă schimbare a structurii tranzacției. În fapt, lipsa plângerilor din partea altor ofertanți a fost comunicată reclamantului 3 în scrisoarea KPMG din 11 decembrie 2013.

| (b) | Durata procesului de licitație nu a fost excesiv de lungă. |
| --- | --- |

(b)

Durata procesului de licitație nu a fost excesiv de lungă.

| (c) | Prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, reclamantul 3a fost informat de către vânzători cu privire la termenul de 17 februarie 2014 pentru prezentarea unei oferte de confirmare. Reclamantul 3 a fost informat, de asemenea, cu privire la faptul că vânzătorii ar putea alege părțile calificate pentru etapa ulterioară la scurt timp după expirarea termenului prelungit. Ofertanții selectați nu erau împiedicați să își modifice ofertele de confirmare sau să depună dovada finanțării, chiar și după termenul-limită respectiv, atât timp cât nu s-a semnat niciun contract de achiziție de bunuri definit (167). Termenul limită de 17 februarie 2014 a fost astfel prelungit efectiv pentru a permite tuturor ofertanților să își modifice ofertele, să furnizeze dovezi privind finanțarea acestora sau să prezinte noi oferte. Întrucât această modificare procedurală era cunoscută de către fiecare ofertant calificat, nu a existat o încălcare a principiilor transparenței și egalității de tratament. |
| --- | --- |

(c)

Prin scrisoarea din 17 decembrie 2013, reclamantul 3a fost informat de către vânzători cu privire la termenul de 17 februarie 2014 pentru prezentarea unei oferte de confirmare. Reclamantul 3 a fost informat, de asemenea, cu privire la faptul că vânzătorii ar putea alege părțile calificate pentru etapa ulterioară la scurt timp după expirarea termenului prelungit. Ofertanții selectați nu erau împiedicați să își modifice ofertele de confirmare sau să depună dovada finanțării, chiar și după termenul-limită respectiv, atât timp cât nu s-a semnat niciun contract de achiziție de bunuri definit (167). Termenul limită de 17 februarie 2014 a fost astfel prelungit efectiv pentru a permite tuturor ofertanților să își modifice ofertele, să furnizeze dovezi privind finanțarea acestora sau să prezinte noi oferte. Întrucât această modificare procedurală era cunoscută de către fiecare ofertant calificat, nu a existat o încălcare a principiilor transparenței și egalității de tratament.

167

| (d) | Având în vedere faptul că toate informațiile disponibile au fost furnizate de către vânzători tuturor ofertanților în același timp și cu cel puțin trei săptămâni înainte de decizia finală a Comitetului creditorilor de a acorda activele grupului Capricorn, a existat suficient timp pentru pregătirea și finalizarea ofertelor ofertanților, iar principiul transparenței a fost respectat. De asemenea, Comisia constată că reclamantul 3 a fost informat suficient cu privire la normele procedurii de licitație în prealabil de către vânzători prin scrisorile din 19 iulie 2013, 17 octombrie 2013 și 17 decembrie 2013. Nu a existat nicio încălcare a principiului egalității de tratament între ofertanți în ceea ce privește accesul la informațiile relevante, întrucât același volum de informații a fost pus la dispoziția ofertanților care s-au calificat în etapa procesului în cauză. |
| --- | --- |

(d)

Având în vedere faptul că toate informațiile disponibile au fost furnizate de către vânzători tuturor ofertanților în același timp și cu cel puțin trei săptămâni înainte de decizia finală a Comitetului creditorilor de a acorda activele grupului Capricorn, a existat suficient timp pentru pregătirea și finalizarea ofertelor ofertanților, iar principiul transparenței a fost respectat. De asemenea, Comisia constată că reclamantul 3 a fost informat suficient cu privire la normele procedurii de licitație în prealabil de către vânzători prin scrisorile din 19 iulie 2013, 17 octombrie 2013 și 17 decembrie 2013. Nu a existat nicio încălcare a principiului egalității de tratament între ofertanți în ceea ce privește accesul la informațiile relevante, întrucât același volum de informații a fost pus la dispoziția ofertanților care s-au calificat în etapa procesului în cauză.

| (e) | Nu există nicio dovadă că grupul Capricorn a negociat cu un furnizor de bere sau cu „Rock am Ring” înainte de încheierea contractului de achiziție de active.Astfel cum au declarat lichidatorii, NBG a fost cea care a purtat toate negocierile relevante. |
| --- | --- |

(e)

Nu există nicio dovadă că grupul Capricorn a negociat cu un furnizor de bere sau cu „Rock am Ring” înainte de încheierea contractului de achiziție de active.Astfel cum au declarat lichidatorii, NBG a fost cea care a purtat toate negocierile relevante.

| (f) | Autentificarea notarială a contractului de achiziție de active de către cei mai buni doi ofertanți (Capricorn și [ofertantul 2]), efectuată înainte de reuniunea din 11 martie 2014 a comitetului creditorilor, nu indică o încălcare a principiilor transparenței și egalității de tratament. Nu există nicio dovadă că grupul Capricorn a fost informat cu privire la rezultatul procedurii de licitație înainte de reuniunea Comitetului creditorilor de la 11 martie 2014. |
| --- | --- |

(f)

Autentificarea notarială a contractului de achiziție de active de către cei mai buni doi ofertanți (Capricorn și [ofertantul 2]), efectuată înainte de reuniunea din 11 martie 2014 a comitetului creditorilor, nu indică o încălcare a principiilor transparenței și egalității de tratament. Nu există nicio dovadă că grupul Capricorn a fost informat cu privire la rezultatul procedurii de licitație înainte de reuniunea Comitetului creditorilor de la 11 martie 2014.

| (g) | Niciun ofertant nu a oferit o garanție a finanțării pentru întregul preț de vânzare. Prin urmare, vânzătorii nu au încălcat principiul egalității de tratament prin relaxarea de facto a cerinței privind securitatea finanțării pe parcursul procedurii de licitație. |
| --- | --- |

(g)

Niciun ofertant nu a oferit o garanție a finanțării pentru întregul preț de vânzare. Prin urmare, vânzătorii nu au încălcat principiul egalității de tratament prin relaxarea de facto a cerinței privind securitatea finanțării pe parcursul procedurii de licitație.

de facto

| (h) | Aplicarea unei majorări la contractul de achiziție de active a făcut parte din negocierile comerciale și nu este un aspect relevant din punct de vedere al ajutorului de stat. |
| --- | --- |

(h)

Aplicarea unei majorări la contractul de achiziție de active a făcut parte din negocierile comerciale și nu este un aspect relevant din punct de vedere al ajutorului de stat.

| (i) | Analiza de către vânzători a aspectelor de mediu din oferta prezentată de reclamantul 3 a fost realizată din perspectiva faptului că reclamantul 3 nu a prezentat o dovadă de finanțare a ofertei sale. Astfel de considerații nu au făcut parte din criteriile de selecție a ofertantului câștigător. Prin urmare, aceasta nu au avut niciun impact asupra rezultatului procedurii de licitație. |
| --- | --- |

(i)

Analiza de către vânzători a aspectelor de mediu din oferta prezentată de reclamantul 3 a fost realizată din perspectiva faptului că reclamantul 3 nu a prezentat o dovadă de finanțare a ofertei sale. Astfel de considerații nu au făcut parte din criteriile de selecție a ofertantului câștigător. Prin urmare, aceasta nu au avut niciun impact asupra rezultatului procedurii de licitație.

| (j) | În ceea ce privește afirmația reclamantului 3, în contextul procedurii de licitație în cauză, potrivit căreia vânzătorii și Capricorn au primit consiliere cu privire la ajutorul de stat din partea aceluiași cabinet de avocatură ([...]) și, în special, din partea unui anumit avocat din cadrul cabinetului respectiv, Comisia constată că, în conformitate cu declarația autorităților germane, firma de avocatură în cauză și avocații săi: (a) nu a oferit niciun fel de consultanță vânzătorilor din cadrul procedurii de licitație (inclusiv lichidatorii și Comitetul creditorilor); (b) nu a avut acces la informații conținute în ofertele altor investitori interesați; (c) a avut acces doar la informațiile referitoare la procedura de licitație care erau disponibile în camera de date și în presă; și d) nu au făcut nicio recomandare vânzătorilor sau Comitetului creditorilor. În ceea ce privește avocatul menționat din cadrul cabinetului de avocatură în cauză la care face referire reclamantul 3 în plângerea sa, Germania a explicat, de asemenea, următoarele: (a) avocatul respectiv a lucrat pentru autoritățile publice ale landului din mai 2012 până în aprilie 2013, și anume înainte de lansarea procedurii de licitație în iunie 2013; (b) avocatul nu a fost în contact cu autoritățile landului sau ale Republicii Federale Germania în timpul licitației; (c) avocatul nu a oferit niciodată informații autorităților locale sau vânzătorilor în ceea ce privește procesul de ofertare; și (d) același avocat doar a participat în calitate de expert independent la audierea în cadrul Parlamentului landului din 20 iunie 2013 cu privire la legea privind accesul publicului la circuitul de curse Nürburgring. În plus, Germania a explicat că elementele de ajutor de stat din ofertă, și anume faptul că procedura de licitație trebuie să fie deschisă, transparentă, necondiționată și nediscriminatorie, astfel încât cumpărătorul să nu fie răspunzător pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil acordat vânzătorilor activelor Nürburgring, au fost aduse deja la cunoștința tuturor ofertanților, după cum urmează: (a) prin deciziile Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare din 21 martie 2012 și de extindere a procedurii din 7 august 2012; (b) de către vânzători, toate documentele relevante fiind introduse în camera de date a licitației, inclusiv schimbul de corespondență între Comisie și Germania în această privință; și (c) prin intermediul practicii decizionale relevante a Comisiei. |
| --- | --- |

(j)

În ceea ce privește afirmația reclamantului 3, în contextul procedurii de licitație în cauză, potrivit căreia vânzătorii și Capricorn au primit consiliere cu privire la ajutorul de stat din partea aceluiași cabinet de avocatură ([...]) și, în special, din partea unui anumit avocat din cadrul cabinetului respectiv, Comisia constată că, în conformitate cu declarația autorităților germane, firma de avocatură în cauză și avocații săi: (a) nu a oferit niciun fel de consultanță vânzătorilor din cadrul procedurii de licitație (inclusiv lichidatorii și Comitetul creditorilor); (b) nu a avut acces la informații conținute în ofertele altor investitori interesați; (c) a avut acces doar la informațiile referitoare la procedura de licitație care erau disponibile în camera de date și în presă; și d) nu au făcut nicio recomandare vânzătorilor sau Comitetului creditorilor. În ceea ce privește avocatul menționat din cadrul cabinetului de avocatură în cauză la care face referire reclamantul 3 în plângerea sa, Germania a explicat, de asemenea, următoarele: (a) avocatul respectiv a lucrat pentru autoritățile publice ale landului din mai 2012 până în aprilie 2013, și anume înainte de lansarea procedurii de licitație în iunie 2013; (b) avocatul nu a fost în contact cu autoritățile landului sau ale Republicii Federale Germania în timpul licitației; (c) avocatul nu a oferit niciodată informații autorităților locale sau vânzătorilor în ceea ce privește procesul de ofertare; și (d) același avocat doar a participat în calitate de expert independent la audierea în cadrul Parlamentului landului din 20 iunie 2013 cu privire la legea privind accesul publicului la circuitul de curse Nürburgring. În plus, Germania a explicat că elementele de ajutor de stat din ofertă, și anume faptul că procedura de licitație trebuie să fie deschisă, transparentă, necondiționată și nediscriminatorie, astfel încât cumpărătorul să nu fie răspunzător pentru o eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil acordat vânzătorilor activelor Nürburgring, au fost aduse deja la cunoștința tuturor ofertanților, după cum urmează: (a) prin deciziile Comisiei de inițiere a procedurii oficiale de investigare din 21 martie 2012 și de extindere a procedurii din 7 august 2012; (b) de către vânzători, toate documentele relevante fiind introduse în camera de date a licitației, inclusiv schimbul de corespondență între Comisie și Germania în această privință; și (c) prin intermediul practicii decizionale relevante a Comisiei.

| (276) | Prin urmare, Comisia respinge plângerea din partea reclamantului 3 ca fiind nejustificată, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei licitații deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate. |
| --- | --- |

(276)

Prin urmare, Comisia respinge plângerea din partea reclamantului 3 ca fiind nejustificată, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei licitații deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate.

6.2.3.   Plângerea formulată de reclamantul 4

Plângerea formulată de reclamantul 4

| (277) | Conform comparației prezentate în tabelul 10, oferta Capricorn conduce la venituri mai mari din vânzare în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2]. |
| --- | --- |

(277)

Conform comparației prezentate în tabelul 10, oferta Capricorn conduce la venituri mai mari din vânzare în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2].

| (278) | În ceea ce privește afirmațiile reclamantului 4, Comisia constată următoarele:






  (a) | Comisia ia notă de declarația lichidatorilor potrivit căreia finanțarea a două oferte prezentate de [ofertantul 2] și Capricorn a fost suficient de sigură pentru vânzători, chiar dacă niciuna dintre oferte nu a atins cel mai ridicat nivel posibil de securitate. Prin scrisoarea din 24 februarie 2014, [ofertantul 2] a informat vânzătorii cu privire la capacitatea financiară a grupului [ofertantului 2], indicând că sunt disponibile în jur de [930-1 030] de milioane EUR pentru investiții. De asemenea, Comisia remarcă faptul că, prin intermediul angajamentului său de finanțare din 10 martie 2014, [...] a instituit o facilitate de împrumut cu un angajament maxim agregat de debitare egal cu suma de [41-49] de milioane EUR în beneficiul Capricorn. |
| --- | --- | --- |

(278)

În ceea ce privește afirmațiile reclamantului 4, Comisia constată următoarele:

(a)

Comisia ia notă de declarația lichidatorilor potrivit căreia finanțarea a două oferte prezentate de [ofertantul 2] și Capricorn a fost suficient de sigură pentru vânzători, chiar dacă niciuna dintre oferte nu a atins cel mai ridicat nivel posibil de securitate. Prin scrisoarea din 24 februarie 2014, [ofertantul 2] a informat vânzătorii cu privire la capacitatea financiară a grupului [ofertantului 2], indicând că sunt disponibile în jur de [930-1 030] de milioane EUR pentru investiții. De asemenea, Comisia remarcă faptul că, prin intermediul angajamentului său de finanțare din 10 martie 2014, [...] a instituit o facilitate de împrumut cu un angajament maxim agregat de debitare egal cu suma de [41-49] de milioane EUR în beneficiul Capricorn.

| (b) | În ceea ce privește plățile în avans, dacă se pronunță o decizie fără drept de apel a Comisiei în 2014, vânzătorii ar avea acces la [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] sau la [58-63] de milioane EUR (la care se adaugă aproximativ 6 milioane EUR din fluxul de numerar al NGB) în cazul Capricorn. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește plățile în avans, dacă se pronunță o decizie fără drept de apel a Comisiei în 2014, vânzătorii ar avea acces la [30-33] de milioane EUR în cazul [ofertantului 2] sau la [58-63] de milioane EUR (la care se adaugă aproximativ 6 milioane EUR din fluxul de numerar al NGB) în cazul Capricorn.

| (c) | Ținând seama de observațiile formulate de reclamantul 4 și de lichidatori, în ansamblu, nu este evident că riscul de execuție era mai mare pentru oferta Capricorn în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2]. |
| --- | --- |

(c)

Ținând seama de observațiile formulate de reclamantul 4 și de lichidatori, în ansamblu, nu este evident că riscul de execuție era mai mare pentru oferta Capricorn în comparație cu oferta prezentată de [ofertantul 2].

| (d) | Având în vedere criteriile de selecție menționate în considerentul 48, capacitatea ofertanților, ca atare, nu a fost un criteriu de selecție. |
| --- | --- |

(d)

Având în vedere criteriile de selecție menționate în considerentul 48, capacitatea ofertanților, ca atare, nu a fost un criteriu de selecție.

| (e) | Având în vedere criteriile de selecție menționate în considerentul 48, valoarea investițiilor care urmează să fie realizate după vânzare nu a fost un criteriu de selecție. |
| --- | --- |

(e)

Având în vedere criteriile de selecție menționate în considerentul 48, valoarea investițiilor care urmează să fie realizate după vânzare nu a fost un criteriu de selecție.

| (f) | Vânzătorii au comunicat cu [ofertantul 2] la un standard acceptabil pe parcursul procedurii de licitație. Ofertantul [2] nu a fost împiedicat să își majoreze sau să își modifice oferta până la reuniunea Comitetului creditorilor, care a avut loc la 11 martie 2014. |
| --- | --- |

(f)

Vânzătorii au comunicat cu [ofertantul 2] la un standard acceptabil pe parcursul procedurii de licitație. Ofertantul [2] nu a fost împiedicat să își majoreze sau să își modifice oferta până la reuniunea Comitetului creditorilor, care a avut loc la 11 martie 2014.

| (279) | Prin urmare, Comisia nu a identificat dovezi care să ateste că [ofertantul 2] ar fi fost discriminat în procesul de licitație. Afirmația referitoare la tratamentul defavorabil aplicat [ofertantului 2] în comparație cu ceilalți ofertanți, inclusiv Capricorn, este nejustificată. Trebuie remarcat faptul că [ofertantul 2] a depus o ofertă de confirmare, a negociat termenii contractului și, ca al doilea cel mai bun ofertant cu finanțare garantată, a fost autorizat să semneze versiunea finală a proiectului de contract. În plus, în ceea ce privește condiția referitoare la o decizie a Comisiei fără drept de apel, pe lângă suma de [7,1-7,6] milioane EUR, fondurile furnizate de [ofertantul 2] ar fi păstrate într-un cont blocat și transferate către vânzători fie la emiterea unei decizii fără drept de apel a Comisiei, fie, în cazul în care cumpărătorul nu s-a retras din contract în pofida faptului că nu a existat o astfel de decizie executorie a Comisiei, până la 31 martie 2015 (posibilitatea prelungirii perioadei în care există drept de retragere nu a fost exclusă). |
| --- | --- |

(279)

Prin urmare, Comisia nu a identificat dovezi care să ateste că [ofertantul 2] ar fi fost discriminat în procesul de licitație. Afirmația referitoare la tratamentul defavorabil aplicat [ofertantului 2] în comparație cu ceilalți ofertanți, inclusiv Capricorn, este nejustificată. Trebuie remarcat faptul că [ofertantul 2] a depus o ofertă de confirmare, a negociat termenii contractului și, ca al doilea cel mai bun ofertant cu finanțare garantată, a fost autorizat să semneze versiunea finală a proiectului de contract. În plus, în ceea ce privește condiția referitoare la o decizie a Comisiei fără drept de apel, pe lângă suma de [7,1-7,6] milioane EUR, fondurile furnizate de [ofertantul 2] ar fi păstrate într-un cont blocat și transferate către vânzători fie la emiterea unei decizii fără drept de apel a Comisiei, fie, în cazul în care cumpărătorul nu s-a retras din contract în pofida faptului că nu a existat o astfel de decizie executorie a Comisiei, până la 31 martie 2015 (posibilitatea prelungirii perioadei în care există drept de retragere nu a fost exclusă).

| (280) | Prin urmare, Comisia respinge plângerea din partea reclamantului 4 ca fiind nejustificată, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate. |
| --- | --- |

(280)

Prin urmare, Comisia respinge plângerea din partea reclamantului 4 ca fiind nejustificată, întrucât activele în cauză au fost vândute ofertantului care a depus cea mai bună ofertă, inclusiv o dovadă a finanțării acesteia, în urma unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate.

6.2.4.   Concluzie

Concluzie

| (281) | Pentru motivele expuse mai sus, pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu a identificat dovezi privind o încălcare a principiilor unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate în ceea ce privește vânzarea activelor NG, MSR și CMHN, sau privind orice ofertă cu un preț mai mare și cu finanțare garantată comparativ cu oferta de preț prezentată de Capricorn. |
| --- | --- |

(281)

Pentru motivele expuse mai sus, pe baza informațiilor disponibile, Comisia nu a identificat dovezi privind o încălcare a principiilor unei proceduri de licitație deschise, transparente, nediscriminatorii și necondiționate în ceea ce privește vânzarea activelor NG, MSR și CMHN, sau privind orice ofertă cu un preț mai mare și cu finanțare garantată comparativ cu oferta de preț prezentată de Capricorn.

7.   CONCLUZIE

CONCLUZIE

| (282) | Comisia constată că o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate FSZ), precum și măsurile 8, 11 și 15 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1). |
| --- | --- |

(282)

Comisia constată că o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate FSZ), precum și măsurile 8, 11 și 15 nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1).

| (283) | De asemenea, Comisia constată că Germania a pus în aplicare în mod ilegal măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(283)

De asemenea, Comisia constată că Germania a pus în aplicare în mod ilegal măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19, încălcând articolul 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (284) | Comisia a ajuns la concluzia că măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19 în favoarea Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp4Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH și, respectiv, MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) și sunt incompatibile cu piața internă, întrucât condițiile relevante din Liniile directoare S&R nu sunt îndeplinite și nu s-a identificat niciun alt temei de compatibilitate. |
| --- | --- |

(284)

Comisia a ajuns la concluzia că măsura 1, o parte din măsura 2 (împrumuturi acordate de GN întreprinderilor EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB și BWN2), precum și măsurile 3-7, 9 și 10, 12-14 și 16-19 în favoarea Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp4Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH și, respectiv, MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) și sunt incompatibile cu piața internă, întrucât condițiile relevante din Liniile directoare S&R nu sunt îndeplinite și nu s-a identificat niciun alt temei de compatibilitate.

| (285) | Comisia a concluzionat, de asemenea, că:






  — | vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu constituie ajutor de stat; |
| --- | --- | --- |

(285)

Comisia a concluzionat, de asemenea, că:

—

vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu constituie ajutor de stat;

| — | vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu conduce la continuitate economică între Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, pe de o parte, și capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, noul proprietar al activelor, sau filialele sale, pe de altă parte. Astfel, orice eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil nu va viza capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, cumpărătorul activelor vândute în urma licitației, sau filialele sale, |
| --- | --- |

—

vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu conduce la continuitate economică între Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, pe de o parte, și capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, noul proprietar al activelor, sau filialele sale, pe de altă parte. Astfel, orice eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil nu va viza capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, cumpărătorul activelor vândute în urma licitației, sau filialele sale,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Următoarele măsuri pe care Germania le-a pus în aplicare nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene:

| | O parte din măsura 2






  — | împrumuturile în valoare totală de 646 738,12 EUR acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG între 12 aprilie 2002 și martie 2008; |
| --- | --- | --- |

O parte din măsura 2

—

împrumuturile în valoare totală de 646 738,12 EUR acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG între 12 aprilie 2002 și martie 2008;

| | Măsura 8






  — | împrumuturile acordate de Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Nürburgring GmbH la 28 iulie 2010 în cuantum de 96 574 200 EUR și 113 590 800 EUR, întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH în cuantum de 92 000 000 EUR și întreprinderii Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH în cuantum de 23 100 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

Măsura 8

—

împrumuturile acordate de Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Nürburgring GmbH la 28 iulie 2010 în cuantum de 96 574 200 EUR și 113 590 800 EUR, întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH în cuantum de 92 000 000 EUR și întreprinderii Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH în cuantum de 23 100 000 EUR;

| | Măsura 11






  — | împrumuturile în valoare totală de 85 484 000 EUR, acordate de Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH între 27 mai 2008 și 7 iulie 2009; |
| --- | --- | --- |

Măsura 11

—

împrumuturile în valoare totală de 85 484 000 EUR, acordate de Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH între 27 mai 2008 și 7 iulie 2009;

| | Măsura 15






  — | transferul a 49,5 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Mediinvest GmbH la Nürburgring GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010; |
| --- | --- | --- |

Măsura 15

—

transferul a 49,5 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Mediinvest GmbH la Nürburgring GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010;

| — | transferul a 33,8 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Geisler & Trimmel General Contractor GmbH la Nürburgring GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010; |
| --- | --- |

—

transferul a 33,8 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Geisler & Trimmel General Contractor GmbH la Nürburgring GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010;

| — | transferul a 6,7 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH la Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010; |
| --- | --- |

—

transferul a 6,7 % din acțiunile Motorsport Resort Nürburgring GmbH de la Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH la Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH pentru prețul de 1 EUR, efectuat la 25 martie 2010;

| — | vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

—

vânzarea activelor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nu constituie ajutor de stat.

Articolul 2

Următoarele ajutoare de stat, puse în aplicare în mod ilegal de Germania prin măsurile enumerate mai jos, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), sunt incompatibile cu piața internă:

| | Ajutorul de stat acordat sub următoarele forme: | Măsura 1






  — | capitalul sub forma unor transferuri la rezerva de capital, oferit de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în cuantum de 2 179 000 EUR la 1 mai 2002 și 22 839 241 EUR la 21 decembrie 2004; |
| --- | --- | --- | --- |

Ajutorul de stat acordat sub următoarele forme:

Măsura 1

—

capitalul sub forma unor transferuri la rezerva de capital, oferit de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în cuantum de 2 179 000 EUR la 1 mai 2002 și 22 839 241 EUR la 21 decembrie 2004;

| — | capitalul sub formă de majorări ale capitalului propriu, oferit întreprinderii Nürburgring GmbH de către landul Renania-Palatinat în cuantum de 4 398 300 EUR la 31 august 2004 și 9 000 000 EUR la 4 septembrie 2007, precum și de către districtul Ahrweiler în cuantum de 488 700 EUR la 31 august 2004 și 1 000 000 EUR la 4 septembrie 2007; |
| --- | --- |

—

capitalul sub formă de majorări ale capitalului propriu, oferit întreprinderii Nürburgring GmbH de către landul Renania-Palatinat în cuantum de 4 398 300 EUR la 31 august 2004 și 9 000 000 EUR la 4 septembrie 2007, precum și de către districtul Ahrweiler în cuantum de 488 700 EUR la 31 august 2004 și 1 000 000 EUR la 4 septembrie 2007;

| | O parte din măsura 2






  — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, în cuantum de 6 195 170,02 EUR între 1 ianuarie 2006 și 29 aprilie 2009; |
| --- | --- | --- |

O parte din măsura 2

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, în cuantum de 6 195 170,02 EUR între 1 ianuarie 2006 și 29 aprilie 2009;

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG în cuantum de 100 000 EUR la 10 decembrie 2002; |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG în cuantum de 100 000 EUR la 10 decembrie 2002;

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Test & Training International GmbH în cuantum de 25 000 EUR la 15 august 2002 |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Test & Training International GmbH în cuantum de 25 000 EUR la 15 august 2002

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Camp4Fun GmbH & Co. KG în cuantum total de 450 000 EUR între 26 mai 2009 și 18 decembrie 2009; |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Camp4Fun GmbH & Co. KG în cuantum total de 450 000 EUR între 26 mai 2009 și 18 decembrie 2009;

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH în valoare totală de 500 000 EUR între 17 octombrie 2003 și 27 octombrie 2004; |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH în valoare totală de 500 000 EUR între 17 octombrie 2003 și 27 octombrie 2004;

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring GmbH în valoare totală de 1 660 000 EUR între 4 februarie 2004 și 22 iulie 2005; |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring GmbH în valoare totală de 1 660 000 EUR între 4 februarie 2004 și 22 iulie 2005;

| — | împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring GmbH în valoare totală de 1 600 000 EUR între 20 septembrie 2005 și 4 aprilie 2007; |
| --- | --- |

—

împrumuturile acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii BikeWorld Nürburgring GmbH în valoare totală de 1 600 000 EUR între 20 septembrie 2005 și 4 aprilie 2007;

| | Măsura 3






  — | împrumuturile în valoare totală de 399 805 370 EUR, acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH, de la 30 iunie 2003 până la 11 mai 2010; |
| --- | --- | --- |

Măsura 3

—

împrumuturile în valoare totală de 399 805 370 EUR, acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH, de la 30 iunie 2003 până la 11 mai 2010;

| | Măsura 4






  — | împrumutul în valoare de 300 000 EUR, acordat de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 27 decembrie 2007; |
| --- | --- | --- |

Măsura 4

—

împrumutul în valoare de 300 000 EUR, acordat de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 27 decembrie 2007;

| | O parte din măsura 5






  — | împrumuturile în valoare totală de 11 032 060 EUR, acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Cash Settlement and Ticketing GmbH, de la 27 august 2008 până la 18 aprilie 2011; |
| --- | --- | --- |

O parte din măsura 5

—

împrumuturile în valoare totală de 11 032 060 EUR, acordate de Nürburgring GmbH întreprinderii Cash Settlement and Ticketing GmbH, de la 27 august 2008 până la 18 aprilie 2011;

| — | scrisoarea de confort oferită de NG întreprinderii CST la 23 decembrie 2009, prin care NG se angajează să ia măsurile necesare până la 31 decembrie 2011 pentru a preveni insolvența CST; |
| --- | --- |

—

scrisoarea de confort oferită de NG întreprinderii CST la 23 decembrie 2009, prin care NG se angajează să ia măsurile necesare până la 31 decembrie 2011 pentru a preveni insolvența CST;

| — | subordonarea creanțelor NG împotriva CST, în valoare de 10,4 milioane EUR, declarată de NG la 13 decembrie 2010; |
| --- | --- |

—

subordonarea creanțelor NG împotriva CST, în valoare de 10,4 milioane EUR, declarată de NG la 13 decembrie 2010;

| | Măsura 6






  — | taxe pentru servicii, în valoare totală de 640 000 EUR, plătite de Nürburgring GmbH întreprinderii IPC Gesellschaft für Internationale Projektcoordination mbH pentru serviciile sale de căutare de investitori privați; |
| --- | --- | --- |

Măsura 6

—

taxe pentru servicii, în valoare totală de 640 000 EUR, plătite de Nürburgring GmbH întreprinderii IPC Gesellschaft für Internationale Projektcoordination mbH pentru serviciile sale de căutare de investitori privați;

| — | împrumutul în valoare de 2 941 000 EUR, acordat de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 15 octombrie 2008. |
| --- | --- |

—

împrumutul în valoare de 2 941 000 EUR, acordat de Nürburgring GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 15 octombrie 2008.

| | Măsura 7






  — | contraprestația în valoare de 1 476 830,88 EUR, furnizată de Nürburgring GmbH întreprinderii MI-beteiligungs- und Verwaltungs GmbH pentru cesiunea creanțelor celei din urmă, din împrumuturi luate de Cash Settlement and Ticketing GmbH în calitate de debitor, către Nürburgring GmbH, efectuată la 17 aprilie 2009; |
| --- | --- | --- |

Măsura 7

—

contraprestația în valoare de 1 476 830,88 EUR, furnizată de Nürburgring GmbH întreprinderii MI-beteiligungs- und Verwaltungs GmbH pentru cesiunea creanțelor celei din urmă, din împrumuturi luate de Cash Settlement and Ticketing GmbH în calitate de debitor, către Nürburgring GmbH, efectuată la 17 aprilie 2009;

| | Măsura 9






  — | garanția acordată de landul Renania-Palatinat la 28 iulie 2010, în valoare de 96 574 200 EUR și de 113 590 800 EUR pentru Nürburgring GmbH, 92 000 000 EUR pentru Motorsport Resort Nürburgring GmbH și 23 100 000 EUR pentru Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, pentru îndeplinirea obligațiilor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH izvorâte din împrumuturile acordate în cadrul măsurii 8; |
| --- | --- | --- |

Măsura 9

—

garanția acordată de landul Renania-Palatinat la 28 iulie 2010, în valoare de 96 574 200 EUR și de 113 590 800 EUR pentru Nürburgring GmbH, 92 000 000 EUR pentru Motorsport Resort Nürburgring GmbH și 23 100 000 EUR pentru Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, pentru îndeplinirea obligațiilor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH izvorâte din împrumuturile acordate în cadrul măsurii 8;

| | Măsura 10






  — | stabilirea chiriei sub prețul pieței de către Nürburgring GmbH, ceea ce a condus la un beneficiu de 9 milioane EUR pentru Nürburgring Automotive GmbH, de la 1 mai 2010 până la 31 octombrie 2012; |
| --- | --- | --- |

Măsura 10

—

stabilirea chiriei sub prețul pieței de către Nürburgring GmbH, ceea ce a condus la un beneficiu de 9 milioane EUR pentru Nürburgring Automotive GmbH, de la 1 mai 2010 până la 31 octombrie 2012;

| | Măsura 12






  — | garanția acordată de landul Renania-Palatinat întreprinderii Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, care a permis Motorsport Resort Nürburgring GmbH să primească împrumuturi în valoare de 85 484 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

Măsura 12

—

garanția acordată de landul Renania-Palatinat întreprinderii Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, care a permis Motorsport Resort Nürburgring GmbH să primească împrumuturi în valoare de 85 484 000 EUR;

| | Măsura 13






  — | subvențiile acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH din veniturile landului Renania-Palatinat provenite dintr-o taxă pe jocuri de noroc, în valoare de 1,6 milioane EUR la 29 decembrie 2009, de 3,2 milioane EUR la 29 octombrie 2010 și de 3,2 milioane EUR la 29 martie 2011; |
| --- | --- | --- |

Măsura 13

—

subvențiile acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH din veniturile landului Renania-Palatinat provenite dintr-o taxă pe jocuri de noroc, în valoare de 1,6 milioane EUR la 29 decembrie 2009, de 3,2 milioane EUR la 29 octombrie 2010 și de 3,2 milioane EUR la 29 martie 2011;

| | Măsura 14






  — | împrumuturile acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în valoare de 20 de milioane EUR la 21 august 2007, 10 milioane EUR la 22 decembrie 2009, 4,65 milioane EUR la 28 decembrie 2010, 3,2 milioane EUR la 26 aprilie 2011 și 4,95 milioane EUR la 9 decembrie 2011; |
| --- | --- | --- |

Măsura 14

—

împrumuturile acordate de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în valoare de 20 de milioane EUR la 21 august 2007, 10 milioane EUR la 22 decembrie 2009, 4,65 milioane EUR la 28 decembrie 2010, 3,2 milioane EUR la 26 aprilie 2011 și 4,95 milioane EUR la 9 decembrie 2011;

| — | subordonarea creanțelor sale din împrumutul din 29 august 2007, declarată de landul Renania-Palatinat pentru Nürburgring GmbH, în valoare de 20 de milioane EUR; |
| --- | --- |

—

subordonarea creanțelor sale din împrumutul din 29 august 2007, declarată de landul Renania-Palatinat pentru Nürburgring GmbH, în valoare de 20 de milioane EUR;

| | Măsura 16






  — | împrumutul în valoare de 40 405 000 EUR acordat de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH la 11 ianuarie 2011; |
| --- | --- | --- |

Măsura 16

—

împrumutul în valoare de 40 405 000 EUR acordat de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH la 11 ianuarie 2011;

| — | subvenția în valoare de 13,5 milioane EUR acordată de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în iulie 2011; |
| --- | --- |

—

subvenția în valoare de 13,5 milioane EUR acordată de landul Renania-Palatinat întreprinderii Nürburgring GmbH în iulie 2011;

| | Măsura 17






  — | compensația acordată de Nürburgring GmbH întreprinderii Nürburgring Automotive GmbH în schimbul concesiunii curselor de Formula 1 de la 13 decembrie 2010 până la 27 noiembrie 2012; |
| --- | --- | --- |

Măsura 17

—

compensația acordată de Nürburgring GmbH întreprinderii Nürburgring Automotive GmbH în schimbul concesiunii curselor de Formula 1 de la 13 decembrie 2010 până la 27 noiembrie 2012;

| | Măsura 18






  — | reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 1,473 milioane EUR, acordată de către Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Nürburgring GmbH la 15 mai 2012; |
| --- | --- | --- |

Măsura 18

—

reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 1,473 milioane EUR, acordată de către Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Nürburgring GmbH la 15 mai 2012;

| — | reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 1,205 milioane EUR, acordată de către Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 15 mai 2012; |
| --- | --- |

—

reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 1,205 milioane EUR, acordată de către Investitions und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Motorsport Resort Nürburgring GmbH la 15 mai 2012;

| — | reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 303 000 EUR, acordată de către Investitions-und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH la 15 mai 2012; |
| --- | --- |

—

reeșalonarea plăților dobânzii în valoare de 303 000 EUR, acordată de către Investitions-und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH întreprinderii Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH la 15 mai 2012;

| | Măsura 19






  — | subordonarea datoriei, vizând creanțele sale din cadrul măsurii 8, declarată de landul Renania-Palatinat pentru Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH la 15 mai 2012, în valoarea sumei restante a creanței subordonate, până la suma de 254 de milioane EUR, în momentul în care a fost adoptată decizia pentru subordonarea datoriei; |
| --- | --- | --- |

Măsura 19

—

subordonarea datoriei, vizând creanțele sale din cadrul măsurii 8, declarată de landul Renania-Palatinat pentru Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH la 15 mai 2012, în valoarea sumei restante a creanței subordonate, până la suma de 254 de milioane EUR, în momentul în care a fost adoptată decizia pentru subordonarea datoriei;

| — | garanția oferită de landul Renania-Palatinat la 15 mai 2012 pentru îndeplinirea datoriilor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH din împrumuturile acordate în cadrul măsurii 8, în valoare de 254 de milioane EUR. |
| --- | --- |

—

garanția oferită de landul Renania-Palatinat la 15 mai 2012 pentru îndeplinirea datoriilor Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH din împrumuturile acordate în cadrul măsurii 8, în valoare de 254 de milioane EUR.

Articolul 3

(1)   Germania recuperează ajutorul incompatibil acordat, astfel cum se menționează la articolul 2, de la beneficiari, inclusiv Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH în calitate de succesor economic al Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH și Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH.

(2)   Orice eventuală recuperare a ajutorului de stat incompatibil nu va viza capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, cumpărătorul activelor vândute în urma licitației, sau filialele sale.

(3)   Sumele de recuperat sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la momentul recuperării lor efective. Germania trebuie să prezinte datele exacte privind ajutoarele din partea statului care nu sunt menționate în prezenta decizie.

(4)   Dobânda este calculată pe o bază mixtă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (168) și cu Regulamentul (CE) nr. 271/2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 (169).

(5)   Germania anulează toate plățile restante din ajutorul menționat la articolul 2, cu efect de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 4

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 2 este imediată și efectivă.

(2)   Germania se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării prezentei decizii.

Articolul 5

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Germania furnizează următoarele informații:

| (a) | suma totală (sumă principală și dobânzi de recuperare) de recuperat de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

suma totală (sumă principală și dobânzi de recuperare) de recuperat de la fiecare beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (c) | documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să demonstreze că beneficiarii au fost somați să ramburseze ajutorul.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la stadiul măsurilor naționale adoptate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea integrală a ajutorului menționat la articolul 2. Aceasta trebuie să prezinte imediat, la simpla solicitare a Comisiei, informații privind măsurile care au fost deja adoptate și privind cele planificate în vederea conformării cu prezenta decizie. De asemenea, aceasta furnizează informații detaliate privind valoarea ajutorului și a dobânzii recuperate deja de la beneficiari.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 1 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Cazul SA.31550 (2012/C) (JO C 216, 21.7.2012, p. 14) și cazul SA.34890 (2012/C) (JO C 333, 30.10.2012, p. 1).

1

(2)  O rectificare a deciziei din 21 martie 2012 a fost trimisă Germaniei prin decizia Comisiei din 20 iunie 2012.

2

(3)  
  JO C 216, 21.7.2012, p. 14.

3

(4)  La 22 august 2012, cazul SA.34890 (2012/C), deschis prin decizia din 7 august 2012 de extindere a procedurii oficiale de investigare, a fost unit din punct de vedere administrativ cu cazul SA.31550 (2012/C).

4

(5)  
  JO C 333, 30.10.2012, p. 1.

5

(6)  Pe baza acordului de soluționare („
  Vergleichsvertrag
  ”) încheiat între întreprinderile NG, NAG și NGB la 27 noiembrie 2012.

6

Vergleichsvertrag

(7)  În special, serviciile Comisiei au menționat următoarele: 1. în cazul eliminării circuitului de curse din procedura de licitație, nu se poate exclude existența unui ajutor de stat suplimentar pentru cumpărător și transferul ajutorului anterior; 2. impunerea accesului public general la circuitul de curse Nürburgring – cu excepția utilizării acestuia în scop comercial, de exemplu pentru testele efectuate de către industria autovehiculelor – ar putea fi considerată, în anumite condiții, un element neutru în procedura privind ajutorul de stat aflată în curs de desfășurare; 3. având în vedere garantarea locurilor de muncă ale angajaților până la sfârșitul anului 2016, trebuie să se ia în considerare decizia Comisiei în cazul SERNAM (Decizia Comisiei din 4 aprilie 2012 SA.34547 – Franța – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire); 4. vânzarea nu ar trebui să conducă a priori la transferul ajutorului de stat care poate face obiectul recuperării de la deținătorii activelor la eventualul (eventualii) cumpărător(i) ai activelor.

7

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

a priori

(8)  În urma rezilierii contractului de închiriere comercială dintre NG și NAG în februarie 2012, reclamantul 1, unul dintre cei doi reclamanți inițiali, a renunțat la poziția sa defavorabilă cu privire la ajutorul de stat acordat circuitului de curse, susținând că măsurile notificate ca ajutor pentru salvare în 2012 ar trebui să fie aprobate, că circuitul de curse în sine nu a beneficiat de ajutor și ar trebui, prin urmare, să fie exclus din anchetă și că funcționarea Nürburgring este un serviciu de interes economic general (denumit în continuare „SIEG”).

8

(9)  
  „
  landul Rheinland-Pfalz
  ”.

9

landul Rheinland-Pfalz

(10)  Obiectivul de afaceri al NG include sprijinirea sectorului automobilelor și al sporturilor motorizate, precum și promovarea turismului în regiunea Eifel. Întreprinderea NG este deținută în proporție de 90 % de land și în proporție de 10 % de districtul Ahrweiler. Consiliul de supraveghere al NG reprezintă landul și districtul Ahrweiler în calitate de acționari ai NG.

10

(11)  Pentru descrierea complexului Nürburgring, a se consulta punctul 2.1 din decizia din 21 martie 2012.

11

(12)  Obiectivul de afaceri al întreprinderii MSR este proiectarea sau construirea de proprietăți imobiliare, facilități de vacanță, hoteluri și stațiuni, precum și participarea la întreprinderi care au legătură cu dezvoltarea proiectului Nürburgring. Începând cu 25 martie 2010, MSR este deținută în proporție de 93,3 % de NG și în proporție de 6,7 % de RIM. Până la 25 martie 2010, acționarii MSR erau Mediinvest GmbH (49,5 %), Geisler & Trimmel Gdneral Contractor GmbH (33,8 %), NG (10 %) și Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (6,7 %).

12

(13)  Obiectivul de afaceri al CMHN este construirea și exploatarea de hoteluri, proprietăți imobiliare de vacanță și stațiuni. CMHN este deținută în proporție de 100 % de MSR.

13

(14)  Obiectivul de afaceri al NAG este exploatarea circuitelor de curse, a hotelurilor, a centrelor de conducere în siguranță, a școlilor de șoferi, a sălilor multifuncționale, a ringowerk, precum și a celorlalte facilități din cadrul Nürburgring. Mediinvest GmbH și Lindner Unternehmensgruppe GmbH & CO Hotel KG dețin fiecare 50 % din acțiunile NAG.

14

ringo

(15)  Hotelurile și restaurantele au fost gestionate de Lindner Hotels AG în temeiul unui contract încheiat cu NAG.

15

(16)  Lichidarea IPC a fost înregistrată în Registrul Comerțului la data de 4 decembrie 2008. Încheierea lichidării nu au fost încă notificată Registrului Comerțului.

16

(17)  Weber s-a ocupat de construirea hotelurilor și a restaurantelor. La 23 noiembrie 2010, a fost inițiată procedura de lichidare a întreprinderii Weber.

17

(18)  Obiectivul de afaceri al întreprinderii CST era exploatarea unui sistem de plată fără numerar care să permită clienților să plătească pentru vizitarea oricărui punct de atracție al complexului cu un card (ringocard). CST era deținută în proporție de 50 % de NG și în proporție de 50 % de MIB până la 1 noiembrie 2012. La 19 decembrie 2012, NG, în calitate de proprietar în proporție de 100 %, a inițiat procedura de lichidare. Activele au fost transferate întreprinderii GN. Conform declarațiilor Germaniei, radierea întreprinderii din Registrul Comerțului a fost solicitată la 22 mai 2014.

18

ringo

(19)  Obiectivul de afaceri al Mediinvest este medierea încheierii de contracte cu privire la terenuri și clădiri, dezvoltarea de proiecte, precum și construirea de proprietăți imobiliare, facilități de vacanță și stațiuni. Mediinvest este deținut în proporție de 100 % de către dl Kai Richter. La 18 iunie 2013, Mediinvest a fost redenumită Return Projektmanagement GmbH.

19

(20)  Întreprinderea Geisler & Trimmel s-a ocupat de construirea hotelurilor și a restaurantelor.

20

(21)  Obiectivul de afaceri al FSZ este construirea, deținerea și exploatarea unui centru pentru siguranță în conducere. Acesta era deținut în proporție de 41 % de NG. Acționarii majoritari au încetat participarea NG în octombrie 2013.

21

(22)  Obiectivul de afaceri al EWN era exploatarea „
  Erlebniswelt
  ” cu atracții din domeniul sporturilor motorizate la Nürburgring. Întreprinderea a fost redenumită ringowerk GmbH & Co. KG la 31 martie 2011 și a fost deținută în proporție de 100 % de NG până la 24 august 2011, când bunurile sale au fost transferate întreprinderii GN și radierea sa fără lichidare formală a fost înscrisă în Registrul Comerțului.

22

Erlebniswelt

o

(23)  Obiectivul de afaceri al întreprinderii MAN era sprijinirea sporturilor cu motor din Germania prin gestionarea unei facilități educaționale. NG era singurul proprietar. Întreprinderea a fost lichidată, aceasta fiind radiată din Registrul Comerțului la 11 decembrie 2013. Toate activele sale au fost transferate NG.

23

(24)  Obiectivul de afaceri al TTI era sprijinirea, lansarea, construirea și exploatarea centrelor de siguranță de conducere. NG deținea întreprinderea în proporție de 26 %; restul de 74 % erau deținute de Brands Hatch Leisure Group Limited, Fawkham Longfield, Kent/Regatul Unit (26 %), Test & Training Gesellschaft mbH, Teesdorf/Austria (26 %) și Tilke GmbH, Aachen (22 %). Întreprinderea a fost lichidată. Desființarea întreprinderii a fost înregistrată în Registrul Comerțului la data de 4 decembrie 2007.

24

(25)  Obiectivul de afaceri a BWN era comerțul cu motociclete noi și second hand și promovarea turismului legat de motociclism din regiune. La 6 septembrie 2005, Bike World Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN1”) a fuzionat cu BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH (denumită în continuare „BWNB”). Denumirea întreprinderii cumpărătoare BWNB a fost modificată ulterior în BikeWorld Nürburgring GmbH (denumită în continuare „BWN2”). La 15 mai 2007, NG a vândut acțiunile pe care le deținea la BWN2, în proporție de 49 %, dlui Norbert Brückner și dlui Jörg Jovy și a renunțat la restituirea împrumuturilor sale. BWN2 și-a încetat operațiunile la Nürburgring în 2008. Potrivit Germaniei, BWN2 a fost redenumită BikeWorld GmbH și și-a schimbat sediul la St. Ingbert, în landul german Saarland.

25

(26)  Obiectivul de afaceri al Camp4Fun a constat în exploatarea unui parc off-road. Întreprinderea a fost deținută în proporție de 100 % de NG, până la 18 octombrie 2010, când bunurile acesteia au revenit întreprinderii NG și radierea acesteia fără lichidare formală a fost înregistrată în Registrul Comerțului din Germania.

26

(27)  Obiectivul de afaceri al MIB a fost participarea la alte întreprinderi și preluarea administrării activității acestora. MIB era deținută în proporție de 80 % de către dl Kai Richter și în proporție de 20 % de către dl Klaus König. La 18 iunie 2013, MIB a fuzionat cu NAG.

27

(28)  Pentru o descriere mai detaliată a părților I și a II-a ale proiectului Nürburgring, a se consulta secțiunea 2.2 din decizia din 21 martie 2012.

28

(29)  Rezerva de capital (surplusul de capital) este un depozit al unui acționar care nu reprezintă capital subscris. Acest termen apare adeseori în cadrul bilanțului ca o componentă a capitalurilor proprii ale acționarilor. Rezerva de capital este utilizată pentru a justifica suma pe care o întreprindere o colectează în plus față de valoarea nominală a acțiunilor (capitalului). Capitalul emis și plătit, la care se adaugă rezerva de capital, luate împreună, reprezintă suma totală plătită efectiv de către investitori pentru acțiuni la emiterea acestora.

29

(30)  Transferul sumei de 2 179 000 EUR la rezerva de capital prin renunțarea la dobânda datorată în 1999 pentru un împrumut preluat de către land de la Republica Federală Germania în 1981 („
  Altdarlehen Bund
  ”).

30

Altdarlehen Bund

(31)  Transferul sumei de 22 839 241 EUR la rezerva de capital prin renunțarea la creanțe în legătură cu un împrumut preluat de către land de la Republica Federală Germania în 1981 („
  Altdarlehen Bund
  ”).

31

Altdarlehen Bund

(32)  Suma de 4 887 000 EUR este alcătuită dintr-o contribuție a landului prin renunțarea la creanțe în legătură cu un împrumut preluat de către land de la Republica Federală Germania în 1981 („
  Altdarlehen Bund
  ”) în valoare de 4 398 300 EUR și o contribuție a districtului Ahrweiler prin lichidități în valoare de 488 700 EUR.

32

Altdarlehen Bund

(*1)  Din 2002, împrumuturile acordate EWN au fost restituite în cuantum de 722 264,49 EUR.

*1

(*2)  Din 2002, împrumuturile acordate FSZ au fost restituite, cu excepția sumei de [...] EUR, care a fost achitată în contextul unei plăți compensatorii în valoare de [...] EUR, legată de excluderea NG din Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring Verwaltungs GmbH și de încetarea participării NG la FSZ.

*2

(*3)  MAN a restituit împrumutul în totalitate la 28 noiembrie 2005.

*3

(*4)  Camp4Fun a restituit împrumuturile în totalitate la 18 decembrie 2003.

*4

(*5)  [...]: informațiile dintre paranteze fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional

*5

informațiile dintre paranteze fac obiectul obligației de păstrare a secretului profesional

(33)  În cadrul proiectului „Nürburgring 2009”, landul a pus la dispoziția ISB următoarele sume: 285 265 000 EUR la 30 iulie 2010, 5 milioane EUR la 30 septembrie 2010, 5 milioane EUR la 31 decembrie 2010, 5 milioane EUR la 31 martie 2011, 5 milioane EUR la 31 mai 2011 și 10 milioane EUR la 31 iulie 2011. În total, între 31 iulie 2010 și 31 octombrie 2011, ISB a utilizat o sumă de 315 265 000 EUR din lichiditățile puse în comun ale landului în vederea refinanțării împrumuturilor sale acordate NG, MSR și CMHN, în valoare de 325 265 000 EUR (măsura 8). Până la rambursarea integrală a împrumuturilor, care a avut loc în noiembrie 2011, rata dobânzii a fost stabilită zilnic. Dobânzile s-au ridicat la suma totală de 2 326 680 EUR și au fost întotdeauna plătite la timp, la sfârșitul lunii următoare.

33

(34)  Proiectul „Nürburgring 2009” a cuprins partea I și partea a II-a: Partea I include tribuna, welcomeocenter, ringoarena (pentru un număr de până la 5 100 de vizitatori), facilități de acces, ringoboulevard (centrul comercial cu cel mai mare sistem video multitactil de tip perete din lume), centrul de evenimente WARSTEINER (pentru un număr de până la 1 500 de vizitatori), Autoworld („
  Autowelten
  ”, spații de vânzare pentru producătorii de automobile), ringowerk (atracții în interior, cum ar fi un teatru multimedia, o expoziție istorică, aplicații interactive și ringoracer, cel mai rapid roller coaster din lume), precum și ringokartbahn (un circuit pentru carturi în interior). Partea a II-a include două hoteluri (inclusiv un cazinou), 100 de case de vacanță, 5 restaurante, o discotecă și un magazin de merchandising.

34

tribuna

welcomeo

ringo

facilități de acces, ringo

WARSTEINER

Autoworld

Autowelten

ringo

ringo

ringo

(35)  În ceea ce privește aspectele legate de gestionarea și finanțarea concentrării lichidităților, a se vedea raportul anual pentru 2011 al Curții de Conturi a landului, partea a II-a, paginile 7-15, disponibil la http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/

35

(36)  Împrumuturile acordate din lichiditățile puse în comun au fost rambursate integral – a se vedea tabelul 6. Dobânzile, în valoare totală de 5 059 174,46 EUR, au fost plătite.

36

(*6)  Plățile au avut la bază un contract privind concentrarea lichidităților, încheiat între land și NG la 20 februarie 2003. Dobânda pentru împrumutul respectiv a fost bazată pe rata zilnică aplicabilă landului pe piață. Calcularea dobânzilor a fost efectuată în mod specific pentru fiecare zi (actual/360).

*6

(37)  Suma de 3 589 297,04 EUR a fost rambursată la 31 decembrie 2010. În ceea ce privește aspectele legate de administrarea și finanțarea CST, a se vedea raportul anual pentru 2011 al Curții de Conturi a landului, partea a II-a, paginile 16-21, disponibil la http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/

37

(38)  Împrumutul a fost rambursat integral la 22 ianuarie 2009 și s-au plătit dobânzi în valoare de 48 500 EUR. Cu toate acestea, Germania a declarat că împrumutul a fost rambursat întreprinderii NG de către Geisler & Trimmel, nu de către MSR întreprinderii PNG și de către PNG întreprinderii NG.

38

(39)  Suma de 1 450 000 EUR, la care se adaugă dobânzi în valoare de 26 830,88 EUR.

39

(40)  În 2010, NG a compensat împrumutul cu datoriile sale față de CST, în cuantum de 1 439 297,04 EUR. Datoria rămasă a CST față de NG, în valoare de 37 533,84 EUR, a fost eliminată în contextul lichidării CST și al transferului activelor sale către NG.

40

(41)  La 25 mai 2008, Bank für Tirol und Vorarlberg AG a acordat întreprinderii CMHN un împrumut în valoare de [...] EUR.

41

(42)  La 18 ianuarie 2010, Kreissparkasse Ahrweiler a acordat întreprinderii MSR un împrumut în valoare de [...] EUR.

42

(43)  Pe baza cererii de împrumut prezentate de către land, ISB nu a efectuat verificările obișnuite ale împrumutului.

43

(44)  În ceea ce privește tranșa 2, NG nu a utilizat o sumă de 4 735 000 EUR din împrumutul contractat, în cuantum de 118 325 800 EUR, și, prin urmare, landul a plătit întreprinderii suma de 113 590 800 EUR; în acest context, NG a plătit ISB o compensație în valoare de 141 835,54 EUR.

44

(45)  În ceea ce privește rata medie EONIA începând cu data de 28 iulie 2010, a se vedea http://www.global-rates.com/interest-rates/eonia/2010.aspx

45

(46)  Nürburgring GmbH era unicul acționar al Nürburgring Adventure GmbH la data încheierii contractului de închiriere comercială în cauză. La 25 octombrie 2010, Nürburgring Adventure GmbH a fuzionat cu NG.

46

(47)  La 25 martie 2010, atunci când a fost încheiat contractul de închiriere comercială, NAG se chema GrundKapital Management GmbH.

47

(48)  Cu opțiunea unilaterală a NAG de a prelungi durata contractului de închiriere de două ori cu 5 ani.

48

(49)  Contractul de închiriere prevede: (a) o chirie minimă; și (b) o chirie în funcție de câștigurile locatarului înainte de dobânzi, impozite, depreciere și amortizare (EBITDA) (chirie EBITDA): în perioada 1 mai 2010-30 aprilie 2011 – 90 % din EBITDA locatarului, în perioada 1 mai 2011-30 aprilie 2012 – 90 % din EBITDA locatarului, însă cel puțin 5 milioane EUR, în perioada 1 mai 2012-30 aprilie 2013 – 85 % din EBITDA locatarului, însă cel puțin 11,5 milioane EUR, în cazul în care deficiențele de construcție au fost remediate până la data de 30 aprilie 2012, sau, în caz contrar, 90 % din EBITDA locatarului, însă cel puțin 10 milioane EUR, iar de la 1 mai 2013 anual 85 % din EBITDA locatarului, însă cel puțin 15 milioane EUR. Pentru o analiză critică a nivelului chiriei, a se vedea raportul anual pentru 2012 al Curții de Conturi a landului, paginile 98-102, disponibil la http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/

49

(50)  [...] EUR drept chirie, plus [...] EUR pe baza contractului de decontare.

50

(51)  Împrumuturile reprezentate de aporturile tacite au fost restituite integral întreprinderii RIM de către Mediinvest la 30 iulie 2010. În total, Mediinvest a plătit întreprinderii RIM dobânzi în valoare de [...] EUR. Germania nu a clarificat dacă MSR a restituit împrumuturile care i-au fost acordate de Mediinvest.

51

(52)  Astfel cum constată Curtea de Conturi a landului, avantajele rezultate din dobânzile majorate în favoarea Mediinvest se ridică la [...] EUR (Avizul Curții de Conturi a landului din 15 iunie 2010, partea a II-a, p. 20).

52

(53)  Garanția în valoare de până la 50 de milioane EUR din 28 august 2008 a fost majorată la 80 de milioane EUR la 17 decembrie 2008 și, ulterior, la 140 de milioane EUR la 26 mai 2009.

53

(54)  Scopul declarat al împrumuturilor din 28 decembrie 2010 și 26 aprilie 2011 este acoperirea fluxului negativ de lichidități pentru planificarea pe termen mediu a NG pentru perioada 20102030, astfel cum se indică în raportul din 9 septembrie 2010, întocmit de Ernst & Young.

54

(55)  Prin urmare, NG și RIM dețin în prezent 93,3 % și, respectiv, 6,7 % din acțiunile MSR. Conform contractului de vânzare-cumpărare, vânzătorii nu au fost scutiți de răspundere și nici GN, nici RIM nu au preluat obligații financiare.

55

(56)  Pentru o analiză critică a nivelului de remunerare, a se vedea raportul anual pentru 2012 al Curții de Conturi a landului, paginile 103-107, disponibil la http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/

56

(57)  Remunerația pentru NAG, stabilită în contract, includea un comision imediat provenit din biletele vândute, în valoare de [...] milioane EUR, un procent de [...] % din veniturile rezultate din vânzarea biletelor care depășeau numărul de [...] mii de bilete, și veniturile provenite din [...] bilete vândute în 2011 sau din [...] mii de bilete vândute în anii următori. Pentru cursele de Formula 1 din 2011, remunerația era de cel puțin [...] EUR; în cazul în care veniturile rezultate din vânzarea biletelor erau mai mici de [...] EUR, remunerația urma să fie redusă cu [...] EUR pentru fiecare [...] EUR în minus față de un cuantum al veniturilor de [...] EUR (de exemplu, în cazul în care veniturile obținute din vânzarea de bilete ar fi de [...] milioane EUR, remunerația ar fi de [...] milioane EUR); cu toate acestea, remunerația minimă era de [...] EUR. Remunerațiile pentru organizatorii curselor de Formula 1 și pentru conducătorii auto, precum și menținerea gradului 1 al circuitului, conform licențelor acordate de Fédération Internationale de l'Automobile (denumită în continuare „FIA”), sunt plătite integral de NG și nu intră sub incidența angajamentelor NAG.

57

(58)  Scrisoarea din 19 iulie 2013 intitulată „Proiectul RING – informații și proceduri pentru depunerea unei oferte indicative”, pagina 3, secțiunea „Ofertă indicativă”.

58

(59)  Scrisoarea din 12 septembrie 2013 intitulată „Proiectul RING – prelungirea termenului de depunere a ofertelor indicative”, pagina 1, secțiunea „Prelungirea termenului-limită pentru ofertele indicative”.

59

(60)  Scrisoarea din 17 decembrie 2013 intitulată „Proiectul RING – prelungirea termenului pentru prezentarea ofertelor finale”, pagina 1, secțiunea „Prelungirea termenului pentru ofertele finale”.

60

(61)  1A. Circuitul Grand-Prix, 1B. Circuitul nordic, 2. hotel de 4 stele, 3. Satul Eifel „Green Hell” cu hotel de 3 stele, 4. Parcul de agrement Dreees, 5. Dreptul de construcție pe terenul Dorint, 6. Parc off-road, 7. Clădirea pentru personal Adenau, 8. Imobilul cu apartamente Balkhausen, 9. Casa Licht, 10. Alte terenuri.

61

(62)  Secțiunea „Cedarea activelor Nürburgring” din cererea de exprimare a interesului.

62

(63)  Scrisoarea din 19 iulie 2013 intitulată „Proiectul RING – informații și proceduri pentru depunerea unei oferte indicative”, pagina 1, secțiunea „Tranzacția propusă”.

63

(64)  Criteriile de selecție prevăzute la pagina 4 din scrisoarea din 19 iulie 2013 intitulată „Proiectul RING – informații și proceduri pentru depunerea unei oferte indicative” și la pagina 6 din scrisoarea din 17 octombrie 2013 intitulată „Proiectul RING – proceduri de depunere a unei oferte finale”.

64

(65)  Nouă oferte vizau toate grupurile de active, 3 oferte vizau circuitul de curse și 11 vizau alte grupuri de active sau active individuale.

65

(66)  Oferta pentru toate activele cu cel mai mare preț a obținut un punctaj de 100 %. În total, au existat 6 oferte indicative pentru toate activele care au oferit mai mult de 25 % din cea mai bună ofertă. Ofertele pentru toate activele care nu s-au ridicat la 25 % din cea mai bună ofertă nu au mai fost luate în considerare în continuare datorită nivelului prețului oferit. Același principiu a fost aplicat pentru ofertele vizând circuitul de curse și ofertele vizând alte active, întrucât, în total, acestea nu s-au ridicat la 25 % din cea mai bună ofertă. 5 dintre cele 6 oferte eligibile pentru toate activele nu au explicat finanțarea în momentul depunerii ofertei indicative și, prin urmare, au fost invitate să își prezinte capacitatea de a finanța achiziționarea activelor.

66

(67)  A se vedea nota de subsol 60.

67

(68)  Potrivit Germaniei, repartizarea prețului de vânzare de 77 de milioane EUR între cele trei întreprinderi insolvabile se va face în conformitate cu dispozițiile naționale în materie de insolvență și cu legislația fiscală.

68

(69)  Grupul Capricorn este un grup de afaceri german care își desfășoară activitatea la nivel internațional în sectorul producției de componente pentru automobilele de curse, al testării mașinilor de curse și al întreținerii mașinilor de curse istorice. Acțiunile capricorn HOLDING GmbH sunt deținute integral de dl Robertino Wild.

69

(70)  Getspeed GmbH & CO KG este o întreprindere germană din domeniul sporturilor cu motor care se ocupă cu întreținerea automobilelor, cu organizarea de evenimente de automobilism și cu monitorizarea nivelului de stres al conducătorilor auto. 99 % din acțiunile acesteia sunt deținute de către dl Axel Heinemann și restul de 1 %, de către dl Adam Osieka.

70

(71)  Articolul 613a din Codul civil german („
  Bürgerliches Gesetzbuch
  ”).

71

Bürgerliches Gesetzbuch

(72)  BAG, Hotărârea din 19 decembrie 2013 – 6 AZR 790/12; BAG, Hotărârea din 20 martie 2003 – 8 AZR 97/02.

72

(73)  Lichidatorii și cumpărătorul au convenit, la 13 august 2014, că cea de a doua tranșă din prețul de achiziție va fi plătită la 31 octombrie 2014 în loc de 31 iulie 2014, cu o dobândă de 8 % și garanții reale mobiliare (care înlocuiesc garanția reală în numerar în valoare de [4,6-5,1] milioane EUR) privind: (a) acțiunile Capricorn deținute de dl Robertino Wild, acționar al grupului Capricorn; (b) toate creanțele între întreprinderile care fac parte din grupul Capricorn; (c) creanțele rezultate dintr-un contract de vânzare-cumpărare privind proiectul „Campus” (care urmează să fie încheiat); și (d) colecția de artă a dlui Robertino Wild. Landul nu a fost implicat în procesul de luare a deciziilor privind acordul menționat anterior.

73

(74)  Sistemul german aprobat prin decizia Comisiei din 19 februarie 2009 în cazul C 38/2009 Cadrul federal pentru împrumuturi cu dobândă redusă (denumit în continuare „cadrul temporar”) se aplică întreprinderilor care nu se aflau în dificultate la 1 iulie 2008. Ajutorul poate fi acordat întreprinderilor care nu erau în dificultate la acea dată, dar au început să aibă dificultăți ulterior, ca urmare a crizei financiare și economice mondiale.

74

Cadrul federal pentru împrumuturi cu dobândă redusă

(75)  Germania susține că NG nu îndeplinea criteriile extreme prevăzute la punctul 10 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea, dezvoltarea criteriilor secundare de la punctul 11 din Liniile directoare era eterogenă și clauza generală prevăzută la punctul 9 din Liniile directoare nu era nici ea îndeplinită.

75

(76)  Germania susține că extinderea procedurii oficiale de investigare a fost contrară obiectivului conceptului de ajutor pentru salvare, că ajutorul ar fi trebuit să conducă la evitarea insolvenței iminente a NG, MSR și CMHN, cu scopul de a le acorda șase luni pentru a pregăti un plan de restructurare, că acționarii erau pregătiți să stabilească de comun acord obiective concrete ale planului de restructurare, inclusiv vânzarea de active și lichidarea ulterioară a NG, MSR și CMHN, că nu s-a pronunțat încă nicio decizie împotriva NG și că, prin urmare, criteriile jurisprudenței districtului Deggendorf nu au fost îndeplinite, precum și că, având în vedere structura unică a cazului, aprobarea ajutorului pentru salvare nu ar crea un precedent pentru alte cazuri.

76

(77)  Germania face trimitere la GC T-237/99, 2000, II-3849, punctul 37 – BP Nederlands și alții; T111/01, 2001, II-2335, punctul 26 – Saxonia Edelmetalle. CoJ, 56/89, 1989, 1693, punctul 39 – Publishers Association; GC, T-29/92 (R), 1992, II-2161, punctul 38 și următoarele – SPO și alții.

77

(78)  Germania face trimitere la CoJ T-20/03 KAHLA/Thüringen Porzellan GmbH, punctul 124 și următoarele. Germania susține că, din perspectiva ajutorului de stat, măsurile ar trebui să fie considerate ca efecte speciale, și nu ca o activitate obișnuită a NG, că atât acționarii, cât și conducerea au văzut NG ca pe o modalitate de a menține infrastructura sportivă în proprietate publică și de a organiza evenimente sportive nonprofit care nu ar fi asigurate fără o acoperire a pierderilor prin finanțare publică, că, în lipsa acestui considerent, nici acționarii, nici conducerea NG nu ar permite crearea de pasive și că, prin urmare, costurile acestor efecte speciale nu puteau fi incluse în evaluarea financiară.

78

(79)  Pentru semnificația principiului „prima și ultima dată”, a se vedea secțiunea 3.3 din Liniile directoare privind salvarea și restructurarea.

79

(80)  Măsurile în cauză necesitau aprobarea Consiliului de supraveghere al NG, ai cărui membri au fost numiți doar de către autoritățile publice.

80

(81)  Volumul investițiilor pentru partea I a proiectului a fost de 215 milioane EUR (185 de milioane EUR din concentrarea lichidităților, 30 de milioane EUR dintr-un împrumut al acționarilor acordat de land).

81

(82)  Cauzele conexate T-443/08 și T-455/08, Freistaat Sachsen, Flughafen Leipzig/Halle et al/Comisia, Rep., 2011, p. II-1311, confirmată în recurs; a se vedea cauza C-288/11, Mitteldeutsche Flughafen AG și Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Comisia, Rep., 2012, p. I-0000.

82

Freistaat Sachsen, Flughafen Leipzig/Halle et al/Comisia

Mitteldeutsche Flughafen AG și Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Comisia

(83)  Germania susține că o astfel de schimbare în practica decizională a Comisiei este contrară Cărții albe privind sportul a Comisiei din 2007 și principiului securității juridice. O astfel de modificare se poate aplica numai în cazurile viitoare, nu și la construcția infrastructurii sportive de la Nürburgring, finalizată deja în 2011. Interzicerea ajutorului de stat pentru finanțarea construirii și exploatării infrastructurii sportive ar fi considerată drept o modificare în repartizarea competențelor între instituțiile UE și statele membre și nu ar fi în conformitate cu principiul subsidiarității.

83

(84)  Germania precizează că, din 11 circuite de curse, 8 au fost construite cu fonduri de stat la nivel mondial între 1999 și 2011, făcând trimitere la studiul Communication & Network Consulting, Formula Money 2011, p. 145.

84

Communication & Network Consulting, Formula Money 2011

(85)  Germania susține că Formula 1 are efecte macroeconomice substanțiale în țările organizatorilor (raportul dintre subvenții și efectele menționate se presupune a fi 1:5).

85

(86)  Germania susține că utilizarea lichidităților puse în comun pentru proiect constituie un caz excepțional care nu corespunde utilizării obișnuite a concentrării lichidităților și că finanțarea prin intermediul acesteia a fost temporară, servind la finanțarea preliminară a proiectului aflat în curs de desfășurare, până la preluarea de către un investitor privat pe termen lung.

86

(87)  Germania menționează că scopul concentrării lichidităților este optimizarea fluxului de numerar dintre land și filialele sale într-un mod rezonabil din punct de vedere economic, în special pentru a reduce costurile de finanțare a exploatației, că nevoile pe termen scurt sunt satisfăcute de land pe piața de capital, că ratele dobânzii pentru fondurile provenite din concentrarea lichidităților corespund ratelor zilnice ale landului pe piață, că landul nu suporta costuri legate de dobânzi, că toate condițiile de piață sunt transferate în raport de 1:1 participanților la concentrarea lichidităților și că Ministerul de Finanțe al landului constituie doar o platformă de punere în aplicare.

87

(88)  Având în vedere punctul 137 din decizia din 21 martie 2012, Germania afirmă că, în cazul băncilor de sprijin („
  Spezialkreditinstitute
  ”), beneficiarii se pot afla la două niveluri: 1. băncile speciale; și 2. întreprinderile finanțate de băncile speciale, că avantajele băncilor speciale sunt prevăzute în Acordul II („
  Verständigung II
  ”) din 2002 și că decizia din 21 martie 2012 sugerează că băncile speciale pot acorda împrumuturi doar în situațiile în care debitorul nu ar primi niciun împrumut în aceleași condiții pe piață. Cu toate acestea, Germania susține că băncile de sprijin pot acorda împrumuturi în condiții de piață (instituțiile speciale de credit nu sunt limitate la acordarea de ajutor) și că în fiecare caz în parte trebuie să se realizeze o evaluare a ajutorului de stat.

88

Spezialkreditinstitute

Verständigung II

(89)  În ceea ce privește în mod specific împrumutul ISB (măsura 8), Germania sugerează că avantajul cuprinde cel mult diferența de dobândă între dobânda plătită pe piață și dobânda plătită efectiv, dar nu și valoarea totală a împrumutului, și că ar trebui să se solicite efectuarea unei expertize în cazul în care Comisia are îndoieli cu privire la acest aspect.

89

(90)  Germania susține că, având în vedere Acordul II, Comisia a fost de acord cu avantajele care decurg din garanții în favoarea instituțiilor speciale de credit separate din punct de vedere juridic atât timp cât activitatea acestora se limitează la o sarcină publică definită cu precizie și că, în astfel de condiții, de exemplu, utilizarea unor tipuri speciale de garanții precum Gewährträgerhaftung, Anstaltslast și Refinanzierungsgarantien, este compatibilă cu normele privind ajutorul de stat. Germania afirmă, de asemenea, că, în decizia sa din 16 iunie 2004 în cazul N 179/04 – Garanții municipale finlandeze, Comisia a recunoscut că instituțiile de credit speciale nu constituie întreprinderi în măsura în care acestea beneficiază de finanțare publică numai în ceea ce privește îndatoririle lor publice.

90

Gewährträgerhaftung, Anstaltslast

Refinanzierungsgarantien

(91)  Germania susține că termenii împrumutului sunt stipulați în mod integral și independent în dispoziția landului de a acorda împrumutul; prin urmare, ISB nu a beneficiat de spațiu de manevră; decizia de acordare a împrumutului și riscurile aferente au rămas în responsabilitatea landului și, în plus, din cauza dispoziției de acordare a împrumutului, landul este garant pentru împrumut în temeiul Codului civil german.

91

(92)  Germania afirmă, de asemenea, că nu este important dacă costurile de construcție sunt acoperite sau nu de chirie, întrucât costurile de investiție constituie costuri nerecuperabile care nu au niciun impact asupra deciziilor viitoare ale unui investitor care acționează în mod rațional. În plus, Germania a precizat că, deși chiria era menită să amortizeze costurile investiției, baza ar fi reprezentată de investițiile planificate, fără creșteri neprevăzute ale costurilor, întrucât costurile planificate ale proiectului erau inițial de 215 milioane EUR (135 de milioane EUR pentru partea I a proiectului „Nürburgring 2009” și 80 de milioane EUR pentru partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”), dar costurile reale au fost de 330 de milioane EUR (215 milioane EUR pentru partea I a proiectului „Nürburgring 2009” și 115 milioane EUR pentru partea a II-a a proiectului „Nürburgring 2009”). Dacă se ține seama de aceasta, chiar și chiria minimă, în cuantum de aproximativ 280 de milioane EUR, ar amortiza investițiile planificate.

92

(93)  Germania subliniază că subvențiile ar trebui să acopere pierderile NG legate de investițiile pentru creșterea atractivității turistice a Nürburgring prin proiectul Nürburgring 2009 și că obiectivul a fost creșterea atractivității Nürburgring pe parcursul întregului an și, prin urmare, promovarea regiunii slabe din punct de vedere structural prin consolidarea turismului.

93

(94)  Germania face trimitere la C-72/91 Sloman Neptun.

94

(95)  Germania susține, de asemenea, că sistemul urmărea să atragă cât mai mulți vizitatori, să crească la maxim efectele macroeconomice pozitive și să acopere costurile substanțiale ale NG (taxă de licență, autorizarea circuitului de curse de către FIA cu gradul 1).

95

(96)  Germania precizează că evaluarea Comisiei asupra NG ca întreprindere aflată în dificultate începând cu 1 iulie 2008 a fost inadecvată, că, în contextul ajutorului pentru salvare notificat, aplicarea principiului „prima și ultima dată” a fost eronată, că extinderea procedurii oficiale de investigare nu era proporțională și că măsurile nu implică ajutor.

96

(97)  Germania susține că turiștii străini sunt atrași de circuitul de curse, nu de facilitățile de cazare sau de restaurante. Germania concluzionează, prin urmare, că măsurile în cauză nu au niciun impact asupra fluxurilor turistice.

97

(98)  Germania face referire la decizia Comisiei în cazul SA.33728 Finanțarea unei noi arene multifuncționale în Copenhaga, punctul 33.

98

(99)  Germania face trimitere la deciziile Comisiei în cazurile SA.31722 Sprijinirea sectorului sportiv în Ungaria prin intermediul unui sistem de beneficii fiscale, punctele 86 și următoarele, și SA.33952 Kletteranlagen des Deutschen Alpenvereins, punctul 68.

99

(100)  Germania face trimitere la cazul SA.33168 Arena din Uppsala și la cazul SA.33728 Finanțarea unui nou spațiu polivalent în Copenhaga

100

(101)  Hotărârea în cauza U 73/12 Kart din 13.12.2012, Oberlandesgericht Koblenz.

101

(102)  Germania face trimitere la N 158/2010 Fussballmuseum Dortmund și N 164/2010 Leipziger Reit- und Rennverein Scheibenholz. Cu toate acestea, Germania nu demonstrează că circuitul de curse este protejat ca monument cultural în temeiul legislației germane.

102

(103)  Germania susține că interesul public viza efectele macroeconomice/economice la nivel regional, precum și promovarea sportului și a culturii, că a existat o deficiență a pieței deoarece măsurile nu ar fi fost posibile fără sprijin din partea statului, că cifra de afaceri a fost mai mică de 100 de milioane EUR pe parcursul celor trei ani care preced măsurile, că ajutorul a fost mai mic de 30 de milioane EUR anual, că actul de atribuire a fost reprezentat de statutul GN și de aprobarea Consiliul de supraveghere al GN făcând obiectul unei decizii a autorităților locale ale landului, și că parametrii de calcul au putut fi deduși din versiunea actualizată a planurilor de afaceri. Germania susține, de asemenea, că pachetul SIEG a intrat în vigoare abia la sfârșitul anului 2006, că, prin urmare, pentru perioada anterioară nu au existat dispoziții suplimentare cu privire la forma actului de atribuire și că, pentru perioada ulterioară, este adecvată calificarea drept ajutor existent.

103

(104)  
  JO C 6, 11.1.2011, p. 6.

104

(105)  În acest context, Germania face trimitere la deciziile Comisiei în cazurile C 38/2005 Biria Gruppe, punctul 93; C 51/06 Arcelor Huta Warszawa, punctul 111 și următoarele; C 43/2001 Chemischen Werke Piesteritz, punctul 107 și următoarele; și hotărârea Tribunalului în cauza T-102/07 și T120/07 Freistaat Sachsen/Comisia, punctul 218.

105

(106)  Secțiunea 1 din Codul german al falimentului.

106

(107)  Reclamantul 1 a prezentat o scrisoare din partea instanței locale competente din data de 29 ianuarie 2014, în care instanța menționată a declarat că, în cazul administrării proprii, instanța competentă în materie de insolvență și lichidatorul nu efectuează vânzarea activelor, ci doar supraveghează vânzarea respectivă, și a constatat că nu există niciun temei pentru o intervenție în vânzarea activelor.

107

(108)  Lichidatorii fac referire la hotărârea din 16 decembrie 2010 în cauza C-239/09 Seydaland, considerentul 34.

108

(109)  NBG a încheiat exercițiul financiar 2013 cu succes și a realizat EBITDA (înainte de plata chiriei) în cuantum de 2 920 000 EUR. NBG a plătit 2 661 000 EUR cu titlul de chirie pentru 2013.

109

(110)  Directiva 2001/23/CE a Consiliului din 12 martie 2001 privind apropierea legislației statelor membre referitoare la menținerea drepturilor lucrătorilor în cazul transferului de întreprinderi, unități sau părți de întreprinderi sau unități (JO L 82, 22.3.2001, p. 16).

110

(111)  Reclamantul 3 face trimitere la decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 în cazul Bank Burgenland și la hotărârea Curții din 24 octombrie 2013 în cauza C-214/12P, C-215/12, C-223/12P (care nu a fost publicată încă în Repertoriu).

111

Bank Burgenland

(112)  Potrivit reclamantului 3, presupusa ofertă consta în: 1. 90 de milioane EUR plătibili în numerar la încheierea contractului; 2. 20 de milioane EUR plătibili până la 31 martie 2014; și 3. suma maximă de 40 de milioane EUR care urma să fie plătită sub formă de beneficii viitoare în valoare de 20 % din EBITDA anuale respective ale complexului Nürburgring după achiziționarea acestuia de către reclamantul 3. În plus, reclamantul 3 susține că s-a angajat să înființeze un fond de dezvoltare în valoare de 200 de milioane EUR pentru comunitățile locale din jurul Nürburgring.

112

(113)  Reclamantul 3 face trimitere la Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 în cazul Bank Burgenland.

113

Bank Burgenland

(114)  Reclamantul 3 susține că, pe baza informațiilor furnizate de vânzători în cadrul procesului, acesta a presupus că achiziționarea activelor și începerea activității ar fi posibilă pe baza unui „bilanț curat”, și anume fără niciun fel de datorii sau obligații din trecut și din prezent care decurg din relații contractuale existente, că urmărea să negocieze noi contracte cu clienții și sponsorii în condiții noi pentru a-și refinanța parțial investiția, că ulterior s-a dovedit că toate contractele materialele pentru exploatarea Nürburgring au fost încheiate de către un terț (și anume, NBG) în baza unui contract de închiriere comercială încheiat cu vânzătorii, că acest lucru înseamnă, în esență, că reclamantul – după obținerea activelor – ar fi fost obligat să preia contractul de închiriere comercială, precum și unele contracte încheiate între NBG și părți terțe, că alte contracte încheiate de NBG nu se transferă automat, ci trebuie să fie executate efectiv de către reclamantul 3, în special întrucât se presupune că vânzătorii doreau să oblige reclamantul 3 să își asume întreaga responsabilitate financiară pentru cererile de despăgubiri (rezultate din faptul că NGB nu a pus la dispoziție facilitățile circuitului) și că, în consecință, reclamantul 3 a trebuit să își modifice conceptul inițial de afaceri, după cum susține acesta: în timp ce, inițial, reclamantul 3 intenționa să asigure parțial finanțarea provizorie a achiziției Nürburgring prin încheierea de contracte modificate cu clienții și sponsorii Nürburgring, acesta se vede obligat acum să ia în considerare contractele existente sau, cel puțin, să le onoreze din punct de vedere economic.

114

(115)  Reclamantul 3 susține că, pe de o parte, există îndoieli întemeiate că grupul Capricorn era în măsură să prezinte un angajament de finanțare cu caracter obligatoriu pentru întregul preț de achiziție la data de expirare a termenului limită, și anume 17 februarie 2014, și că decizia privind ofertantul câștigător a fost întârziată doar până când grupul Capricorn a îndeplinit toate cerințele formale, în timp ce, pe de altă parte, reclamantul 3, astfel cum se prevedea în oferta finală, era în măsură să ofere un angajament de finanțare cu caracter obligatoriu de peste 90 de milioane EUR.

115

(116)  Reclamantul 3 adaugă că alți ofertanți au primit informații false, cum este cazul său, că a intenționat să înceapă negocierile cu propriii săi furnizori agreați în primăvara anului 2014, în vederea ajustării ofertei sale financiare pentru activele circuitului de curse și, că, în pofida acestui fapt, vânzătorii l-au informat că furnizorul de bere, de exemplu, nu putea fi schimbat în 2014 deoarece, în caz contrar, reclamantul 3 ar fi nevoit să preia răspunderea pentru orice cereri de despăgubiri rezultate din neîndeplinirea obligațiilor contractuale de către NGB față de furnizorul de bere existent. Potrivit reclamantului 3, schimbarea furnizorului de bere de la Warsteiner la Bitburger dovedește că informațiile furnizate reclamantului 3 erau false și că acesta a fost indus în eroare în mod deliberat în calitatea sa de ofertant.

116

(117)  Reclamantul 3 susține că scrisoarea de procedură din 17 iunie 2013 prevede o garanție pentru plata prețului de achiziție care să fie plătibilă la prima solicitare și care să fie emisă de o bancă europeană cu o bună reputație. Grupul Capricorn nu era în măsură să ofere o garanție integrală care să acopere întregul preț de achiziție, iar vânzătorii trebuie să-și fi modificat propriile condiții de plată pentru a pune acordarea contractului în conformitate cu termenii anunțați ai procedurii.

117

(118)  Reclamantul 3 susține că și-a depus oferta în deplină cunoștință și în conformitate cu reglementările privind emisia de zgomot din dreptul comun.

118

(119)  Reclamantul 3 face trimitere la hotărârea Curții în cauza C-482/99 Stardust Marine, considerentele 54-55 și la deciziile Comisiei în cazul Gerorgsmarienhütte (JO C 199, 14.7.2001, p. 4), considerentul 27, în cazul Flughafen Dortmund (JO C 217, 15.9.2007, p. 25), considerentele 54-55 și în cazul N 510/2008 Alitalia.

119

Stardust Marine

Gerorgsmarienhütte

Flughafen Dortmund

Alitalia

(120)  Reclamantul 3 face trimitere la deciziile Comisiei în cazul CDA din 16 decembrie 2000, considerentul 117 și în cazul Biria Group din 14 decembrie 2010, considerentele 79-80, precum și la hotărârile Curții în cauza T-415/05 Olympic Airways, considerentul 157 și în cauza T-123/09, Alitalia, considerentul 135.

120

CDA

Biria Group

Alitalia

(121)  Lichidatorii fac trimitere la Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 în cazul C 56/06 Privatizarea Bank Burgenland, la decizia Comisiei din 19 iunie 2013 în cazul SA.36197 Privatizarea ANA – Aeroportos de Portugal, precum și la Comunicarea Comisiei privind vânzările de terenuri.

121

Privatizarea Bank Burgenland

Privatizarea ANA – Aeroportos de Portugal

(122)  Reclamantul 4 menționează că mai multe entități au susținut că ar fi fost contactate de grupul Capricorn, care căuta ajutor pentru finanțarea ofertei sale, că grupul Capricorn a prezentat vânzătorilor într-o lumină falsă sprijinul pentru finanțarea sa într-o etapă timpurie a procesului, că structura acționariatului întreprinderii GetSpeed, proprietara a 1/3 din acțiunile consorțiului Capricorn, nu este suficient de clară, că, în plus, Comitetul creditorilor nu a fost informat pe deplin cu privire la finanțarea ofertei Capricorn de către [...], precum și că grupul Capricorn a admis în mod public faptul că nu dispune de finanțare pentru investițiile anunțate, în valoare de 25 de milioane EUR, în activele Nürburgring. În plus, Comitetul creditorilor nu a avut suficient timp pentru a verifica condițiile confirmării [...] cu privire la asigurarea finanțării pentru Capricorn.

122

(123)  Reclamantul 4 susține că oferta prezentată de [ofertantul 2] conținea o plată în avans în valoare de 32,5 milioane EUR la începutul lunii aprilie 2014, în timp ce oferta Capricorn conținea numai următoarele plăți în avans: 5 milioane EUR în martie 2014, 5 milioane EUR în iulie 2014 și 5 milioane EUR în decembrie 2014.

123

(124)  Reclamantul 4 susține că oferta sa prevedea încheierea contractului încă din aprilie 2014, că plățile [ofertantului 2] sunt garantate sau bazate pe profitabilitatea afacerii, că membrii care intră în componența [ofertantului 2] sunt entități substanțiale, bine finanțate, cu performanțe semnificative în domeniul fuziunilor și al achizițiilor, în timp ce oferta Capricorn nu intră în vigoare decât la 1 ianuarie 2015, plățile ulterioare ale Capricorn nu devin scadente până la, printre altele, finalizarea examinării de către Comisie a ajutorului de stat existent și până la finalizarea eventualelor acțiuni în justiție în fața instanțelor UE, că vânzătorii au acceptat ca, în cazul în care analiza Comisiei nu este finalizată până la 1 ianuarie 2015, grupului Capricorn să i se ofere opțiunea de a închiria activele Nürburgring până la finalizarea analizei menționate, că grupul Capricorn este o întreprindere mică cu puțin capital, are puțină experiență în materie de fuziuni și achiziții și există dovezi recente privind proiecte ale sale a căror executare nu a fost încheiată.

124

(125)  Reclamantul 4 indică faptul că [ofertantul 2] are experiență în deținerea și exploatarea mai multor circuite de curse importante, în gestionarea de hoteluri și facilități de agrement și în organizarea de festivaluri și că ofertantul [2] este cel mai mare investitor în Formula 1 și investește, de asemenea, în producătorii auto majori și în activitățile de agrement, în timp ce Capricorn nu are nicio experiență în gestionarea circuitelor de curse, a hotelurilor, a festivalurilor, în promovarea curselor sau în gestionarea lansărilor de produse.

125

(126)  Reclamantul 4 subliniază că [ofertantului 2] i s-a asigurat o comunicare mai redusă cu vânzătorii față de cea de care a beneficiat grupul Capricorn, că termenul limită pentru depunerea ofertei finale a fost mai întâi prelungit de la 11 decembrie 2013 la 17 februarie 2014 și ulterior a fost întrerupt la 11 martie 2014, la câteva ore după depunerea ofertei Capricorn, și că [ofertantului 2] nu i s-a acordat șansa de a-și crește sau a-și modifica oferta.

126

(*7)  Fluxul de numerar al NBG pentru anul 2014, din cadrul ofertei Capricorn (6 milioane EUR) și plățile [ofertantului 2] bazate pe beneficiile viitoare pentru anii 2015-2017 (15 milioane EUR) depind de succesul activității operaționale respective. În cazul [ofertantului 2], vânzătorii nu pot să afecteze această activitate, spre deosebire de cazul grupului Capricorn.

*7

(127)  
  JO C 244, 1.10.2004, p. 2.

127

(*8)  Câștiguri înainte de impozite („EBT”)

*8

(*9)  Creșterea pierderilor, datorată în principal creșterii cheltuielilor pentru evenimente („
  Aufwendungen für Veranstaltungen
  ”) de la 21,2 milioane EUR în 2005 la 44,0 de milioane EUR în 2006.

*9

Aufwendungen für Veranstaltungen

(128)  Cauzele conexate T-102/07, Freistaat Sachsen/Comisia și T-120/07 MB Immobilien și MB System/Comisia, Rep., 2010, p. II-585, punctul 106.

128

Freistaat Sachsen/Comisia

MB Immobilien și MB System/Comisia

(129)  Decizia Comisiei în cazul C 38/2007, Arbel Fauvet Rail (JO L 238, 5.9.2008, p. 27), astfel cum a fost confirmată de Tribunal, a se vedea cauzele conexate T-267/08 și T-179/08, Rep., 2011, p. II1999, punctul 141; decizia Comisiei în cazul C 27/2010 United Textiles (JO L 279, 12.10.2012, p. 30).

129

Arbel Fauvet Rail

United Textiles

(130)  Avizul Curții de Conturi a landului din 15 iunie 2010, partea I, p. 14.

130

(131)  A se vedea nota de subsol 129.

131

(132)  Avizul Curții de Conturi a landului din 15 iunie 2010, partea I, p. 15.

132

(133)  Avizul Curții de Conturi a landului din 15 iunie 2010, părțile I și II.

133

(134)  A se vedea descrierea RIM la: http://test.isb.rlp.de/de/die-isb/beteiligungen/rheinland-pfaelzische-gesellschaft-fuer-immobilien-und-projektmanagement/

134

(135)  Cauzele conexate T-443/08 și T-455/08 FreistaatSachsen, Flughafen Leipzig/Halle și alții/Comisia, Rep., 2011, p. II-1311, confirmată în recurs, a se vedea cauza C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen AG și Flughafen Leipzig-Halle GmbH/Commission (nepublicată încă).

135

(136)  C-53/2002 Dezvoltarea Space Park.

136

(137)  SA.35440 Arena Jena. Pentru infrastructura destinată sportului profesionist, a se vedea SA.31722 Sistemul maghiar de beneficii fiscale. Pentru exploatarea centrelor sportive pentru publicul larg în schimbul unei taxe, a se vedea SA.33952 German Alpine Association.

137

(138)  SA.33618 Arena Uppsala, SA.35135 Arena Erfurt, SA.35440 Arena Jena.

138

(139)  N 118/2000 Sprijinirea cluburilor sportive profesioniste.

139

(140)  A se vedea, de exemplu, cauza C-305/89 Italia/Comisia („Alfa Romeo”) Rec., 1991, p. I-1603, punctele18 și 19; cauza T-16/96 Cityflyer Express/Comisia, Rec., 1998, p. II-757, punctul 51; cauzele conexate T-129/95, T-2/96 și T-97/96 Neue Maxhütte Stahlwerke și Lech-Stahlwerke/Comisia, Rec., 1999, p. II-17, punctul 104; cauzele conexate T-268/08 și T-281/08 Land Burgenland și Austria/Comisia, Rep., 2012, p. II-0000, punctul 48.

140

(141)  Cauzele conexate C-399 10 P și C-401 10 P Bouygues SA, Bouygues Télécom SA/Comisia, (nepublicată încă în Repertoriu) și BP Chemicals/Comisia, hotărârea în cauza T-11/95 [1998], punctul 171.

141

(142)  O tranzacție „
  pari passu
  ” este o tranzacție care este efectuată în aceiași termeni și în aceleași condiții (și, prin urmare, cu același nivel de risc și de câștig) de către organismele publice și operatorii privați care sunt într-o situație comparabilă.

142

pari passu

(143)  Împrumuturile acordate de cei doi acționari minoritari ai MSR (Geisler & Trimmel: [...] milioane EUR; Weber: [...] milioane EUR; ambele cu o rată a dobânzii de [...] %, fără garanții reale) întreprinderii MRS nu sunt relevante, întrucât aceștia au construit infrastructura și, în calitate de părți având interese proprii în cadrul proiectului, nu pot fi luați în considerare.

143

(*10)  Proiectul se numea „
  Erlebnisregion Nürburgring
  ” și includea un hotel.

*10

Erlebnisregion Nürburgring

(*11)  Scenariul de bază (nu cel mai optimist sau cel mai pesimist scenariu).

*11

(*12)  Rezultate pentru perioada 2010-2030.

*12

(*13)  Cel mai pesimist scenariu.

*13

(144)  Regulamentul (CE) nr. 1998/2006 al Comisiei din 15 decembrie 2006 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat ajutoarelor de minimis (JO L 379, 28.12.2006, p. 5).

144

de minimis

(145)  A se vedea http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html

145

(146)  A se vedea Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont (JO C 14, 19.1.2008, p. 6).

146

(147)  A se vedea Raportul anual pe 2009 al Curții de Conturi a landului, paginile 3 și 4, disponibil la http://www.landtag.rlp.de/landtag/drucksachen/4741-15.pdf

147

(148)  
  JO C 155, 20.6.2008, p. 10.

148

(149)  Cuantumul ajutorului este egal cu (în milioane EUR): 1,6 + 12 + (12,3/2) – [0 + 5 + (11,5/2)] = 9.

149

(150)  Cauza C-364/90, Italia/Comisia, Rec., 1993, p. I-2097, punctul 20.

150

Italia/Comisia

(151)  În acest context, Landkreis Ahrweiler nu este, de asemenea, o regiune asistată în conformitate cu harta ajutoarelor UE pentru 2007-2013.

151

(152)  A se vedea cauza C-70/72, Comisia/Germania, Rec., 1973, p. 00813, punctul 13.

152

Comisia/Germania

(153)  A se vedea cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92, Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I4103, punctul 75.

153

Spania/Comisia

(154)  A se vedea cauza C-75/97, Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-030671, punctele 64-65.

154

Belgia/Comisia

(155)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 este un alt regulament! al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

155

(156)  Potrivit Germaniei, cererea de radiere a întreprinderii din Registrul Comerțului a fost depusă la 22 mai 2014.

156

(157)  NG, MSR și CMHN se află în procedură de lichidare/insolvență începând cu 1 noiembrie 2012. În conformitate cu legislația germană, în momentul inițierii procedurii de lichidare/insolvență, obiectivul de afaceri al întreprinderii se schimbă de la o activitate deplină la o societate cu caracter strict de punere în aplicare, care este eliminată în temeiul dreptului german, dar atât timp cât procedura de insolvența/insolvență nu au fost finalizată, întreprinderea, în calitate de societate de punere în aplicare, trebuie să utilizeze activele totale în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare.

157

(158)  Cauza C- 42-93, Spania/Comisia („Merco”), Rec., 1994, p. I-4175.

158

Spania/Comisia

(159)  Cauza C-52/84, Comisia/Belgia, Rec., 1986, p. 89.

159

Comisia/Belgia

(160)  Hotărârea Curții din 8 mai 2003, Republica Italiană și Sim 2 Multimedia SpA/Comisia Comunităților Europene, cauzele conexate C-328/99 și C-399/00, Rec., 2003, p. I-4035.

160

Republica Italiană și Sim 2 Multimedia SpA/Comisia Comunităților Europene

(161)  Decizia Comisiei din 17 septembrie 2008, ajutorul de stat N 321/2008, N 322/2008 și N 323/2008 – Grecia – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; decizia Comisiei din 12 noiembrie 2008 ajutorul de stat N 510/2008 – Italia – Vânzarea activelor Alitalia; Decizia Comisiei din 4 aprilie 2012 SA.34547 – Franța – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

161

Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services

Vânzarea activelor Alitalia

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(162)  Hotărârea Tribunalului din 28 martie 2012 în cauza T-123/09, Ryanair Ltd./Comisia, ECLI:EU:T:2012:164.

162

Ryanair Ltd./Comisia

(163)  BAG, hotărârea din 19 decembrie 2013, – 6 AZR 790/12; BAG, hotărârea din 20 martie 2003-8 AZR 97/02.

163

(164)  Hotărârea Curții din 16 decembrie 2010 în cauza C-239/09, Seydaland, punctul 34.

164

Seydaland

(165)  Textul relevant din primul proiect de contract de achiziție de active prevede că: „ofertantul este conștient de faptul că, în prezent, este în curs de desfășurare o procedură de anchetă în cadrul Comisiei Europene, al cărei obiect este admisibilitatea ajutorului de stat care a fost acordat în favoarea Nürburgring și eventuala recuperare a ajutorului. Vânzătorii iau contact periodic cu serviciul competent din cadrul Comisiei Europene și încearcă să obțină o decizie oficială care indică faptul că Comisia Europeană nu va dispune recuperarea ajutorului acordat de la cumpărător. Aceștia sunt deschiși la o discuție constructivă cu ofertantul cu privire la modul în care părțile trebuie să acționeze în aceste condiții în legătură cu vânzarea unora sau a tuturor activelor Nürburgring și la o posibilă perioadă de tranziție până la momentul adoptării unei decizii finale de către Comisie.
  ”

165

Vânzătorii iau contact periodic cu serviciul competent din cadrul Comisiei Europene și încearcă să obțină o decizie oficială care indică faptul că Comisia Europeană nu va dispune recuperarea ajutorului acordat de la cumpărător. Aceștia sunt deschiși la o discuție constructivă cu ofertantul cu privire la modul în care părțile trebuie să acționeze în aceste condiții în legătură cu vânzarea unora sau a tuturor activelor Nürburgring și la o posibilă perioadă de tranziție până la momentul adoptării unei decizii finale de către Comisie.

(166)  În special, ofertantul [2] prevedea că oferta sa de preț oferit ar fi plătibilă numai dacă există o decizie fără drept de apel a Comisiei prin care se declară că ajutorul nu va fi recuperat de la cumpărătorul activelor. Ofertantul [3] a prevăzut că cumpărătorul se poate retrage din vânzare la propria sa apreciere, în pofida existenței unei decizii a Comisiei.

166

(167)  Partea respectivă a scrisorii din 17 decembrie 2013 menționează: „Din motive de claritate, ofertele depuse după acest termen vor fi, în principiu, luate în considerare, de asemenea, cu condiția ca termenii ofertei să se califice pentru continuarea procesului. Eventualele prejudicii cauzate de întârziere nu vor fi compensate și vor trebui să fie pe deplin suportate de către investitor. Vă aducem la cunoștință că vânzătorii pot selecta părțile care se califică pentru participarea la următoarele etape imediat după încheierea termenului actualizat”.

167

(168)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

168

(169)  Regulamentul (CE) nr. 271/2008 al Comisiei din 30 ianuarie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 794/2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 82, 25.3.2008, p. 1).

169

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/68

---

DECIZIA (UE) 2016/152 A COMISIEI

din 1 octombrie 2014

privind ajutorul de stat SA.27339 (12/C) (ex 11/NN) pus în aplicare de Germania în favoarea aeroportului Zweibrücken și a companiilor aeriene care utilizează aeroportul

[notificată cu numărul C(2014) 5063]

(Numai textul în limba engleză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile menționate anterior (2) și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | În cadrul unei întrebări parlamentare din decembrie 2008, doamna Hiltrud Breyer, deputat în Parlamentul European, a ridicat problema finanțării aeroportului Zweibrücken din fonduri publice (3). Aceasta a susținut că, în perioada 2005-2006, landul Renania-Palatinat (denumit în continuare „landul”) a finanțat întreprinderea Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (denumită în continuare „FGAZ”) cu suma de 2,4 milioane EUR, pe care FGAZ a utilizat-o, la rândul său, pentru a-și finanța filiala, deținută în proporție de 100 %, Flughafen Zweibrücken GmbH (denumită în continuare „FZG”). De asemenea, doamna Hiltrud Breyer a afirmat că, în cursul aceleiași perioade, lucrările de construcție de pe aeroport în valoare de 6,96 milioane EUR au fost plătite integral de către land. |
| --- | --- |

(1)

În cadrul unei întrebări parlamentare din decembrie 2008, doamna Hiltrud Breyer, deputat în Parlamentul European, a ridicat problema finanțării aeroportului Zweibrücken din fonduri publice (3). Aceasta a susținut că, în perioada 2005-2006, landul Renania-Palatinat (denumit în continuare „landul”) a finanțat întreprinderea Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (denumită în continuare „FGAZ”) cu suma de 2,4 milioane EUR, pe care FGAZ a utilizat-o, la rândul său, pentru a-și finanța filiala, deținută în proporție de 100 %, Flughafen Zweibrücken GmbH (denumită în continuare „FZG”). De asemenea, doamna Hiltrud Breyer a afirmat că, în cursul aceleiași perioade, lucrările de construcție de pe aeroport în valoare de 6,96 milioane EUR au fost plătite integral de către land.

3

Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken

Flughafen Zweibrücken GmbH

| (2) | Comisarul Tajani a formulat un răspuns la întrebarea parlamentară la 6 ianuarie 2009. De asemenea, aceasta a fost înregistrată ca reclamație, cu numărul de referință CP 5/2009. La 22 ianuarie 2009, 24 septembrie 2010 și 15 martie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei, pe care aceasta le-a prezentat prin scrisorile din 23 martie 2009, 27 ianuarie 2011 și 19 mai 2011. |
| --- | --- |

(2)

Comisarul Tajani a formulat un răspuns la întrebarea parlamentară la 6 ianuarie 2009. De asemenea, aceasta a fost înregistrată ca reclamație, cu numărul de referință CP 5/2009. La 22 ianuarie 2009, 24 septembrie 2010 și 15 martie 2011, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea Germaniei, pe care aceasta le-a prezentat prin scrisorile din 23 martie 2009, 27 ianuarie 2011 și 19 mai 2011.

| (3) | La 8 aprilie 2008, Comisia a solicitat, de asemenea, informații suplimentare din partea companiei aeriene Ryanair, care au fost furnizate la 15 iulie 2011. O traducere în limba germană a observațiilor companiei aeriene Ryanair a fost transmisă Germaniei la 18 august 2011, iar Germania a declarat la 26 septembrie 2011 că nu intenționează să comenteze observațiile Ryanair la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(3)

La 8 aprilie 2008, Comisia a solicitat, de asemenea, informații suplimentare din partea companiei aeriene Ryanair, care au fost furnizate la 15 iulie 2011. O traducere în limba germană a observațiilor companiei aeriene Ryanair a fost transmisă Germaniei la 18 august 2011, iar Germania a declarat la 26 septembrie 2011 că nu intenționează să comenteze observațiile Ryanair la momentul respectiv.

| (4) | Prin scrisoarea din 22 februarie 2012, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) în ceea ce privește finanțarea din fonduri publice a operatorului aeroportului Zweibrücken și stimulentele acordate în favoarea companiilor aeriene care utilizează aeroportul. |
| --- | --- |

(4)

Prin scrisoarea din 22 februarie 2012, Comisia a informat Germania cu privire la decizia sa de a iniția procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din tratat (denumită în continuare „decizia de inițiere a procedurii”) în ceea ce privește finanțarea din fonduri publice a operatorului aeroportului Zweibrücken și stimulentele acordate în favoarea companiilor aeriene care utilizează aeroportul.

| (5) | Prin scrisoarea din 24 februarie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare ulterior deciziei de inițiere a procedurii. Germania și-a prezentat observațiile privind decizia de inițiere a procedurii la 4 mai 2012 și a răspuns cererii de informații suplimentare a Comisiei la 16 aprilie 2012. |
| --- | --- |

(5)

Prin scrisoarea din 24 februarie 2012, Comisia a solicitat informații suplimentare ulterior deciziei de inițiere a procedurii. Germania și-a prezentat observațiile privind decizia de inițiere a procedurii la 4 mai 2012 și a răspuns cererii de informații suplimentare a Comisiei la 16 aprilie 2012.

| (6) | Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la presupusul ajutor. |
| --- | --- |

(6)

Decizia Comisiei de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4). Comisia a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile cu privire la presupusul ajutor.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

4

| (7) | Comisia a primit observații de la patru părți interesate, și anume Ryanair, Airport Marketing Services (denumită în continuare „AMS”), Germanwings și TUIFly. Observațiile primite au fost înaintate Germaniei, căreia i s-a acordat posibilitatea de a răspunde în termen de o lună; comentariile Germaniei au fost primite prin scrisoarea din 26 octombrie 2012. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a primit observații de la patru părți interesate, și anume Ryanair, Airport Marketing Services (denumită în continuare „AMS”), Germanwings și TUIFly. Observațiile primite au fost înaintate Germaniei, căreia i s-a acordat posibilitatea de a răspunde în termen de o lună; comentariile Germaniei au fost primite prin scrisoarea din 26 octombrie 2012.

| (8) | De asemenea, Comisia a primit observații suplimentare din partea companiei aeriene Ryanair la 20 decembrie 2013, 17 ianuarie 2014 și 31 ianuarie 2014. Observațiile au fost transmise Germaniei, care nu a dorit să comenteze cu privire la acestea. |
| --- | --- |

(8)

De asemenea, Comisia a primit observații suplimentare din partea companiei aeriene Ryanair la 20 decembrie 2013, 17 ianuarie 2014 și 31 ianuarie 2014. Observațiile au fost transmise Germaniei, care nu a dorit să comenteze cu privire la acestea.

| (9) | Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 6 noiembrie 2013, 14 martie 2014 și 2 aprilie 2014. Germania a răspuns solicitărilor de informații suplimentare ale Comisiei la 16 decembrie 2013, 15 ianuarie 2014, 5 aprilie 2014, 15 aprilie 2014, 24 aprilie 2014, 11 iunie 2014 și 27 iunie 2014. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a solicitat informații suplimentare prin scrisorile din 6 noiembrie 2013, 14 martie 2014 și 2 aprilie 2014. Germania a răspuns solicitărilor de informații suplimentare ale Comisiei la 16 decembrie 2013, 15 ianuarie 2014, 5 aprilie 2014, 15 aprilie 2014, 24 aprilie 2014, 11 iunie 2014 și 27 iunie 2014.

| (10) | Printr-o scrisoare din 25 februarie 2014, Comisia a informat Germania cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației (5) la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, oferind Germaniei posibilitatea de a prezenta observații asupra orientărilor și asupra aplicării acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea lor în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(10)

Printr-o scrisoare din 25 februarie 2014, Comisia a informat Germania cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației (5) la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, oferind Germaniei posibilitatea de a prezenta observații asupra orientărilor și asupra aplicării acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea lor în Jurnalul Oficial.

5

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (11) | Prin scrisorile din 24 februarie 2014, Comisia a informat, de asemenea, părțile terțe cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, oferind părților terțe posibilitatea de a prezenta observații asupra orientărilor și asupra aplicării acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea lor în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisorile din 24 februarie 2014, Comisia a informat, de asemenea, părțile terțe cu privire la adoptarea orientărilor din 2014 privind sectorul aviației la 20 februarie 2014 și la faptul că orientările vor deveni aplicabile în speță din momentul publicării lor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, oferind părților terțe posibilitatea de a prezenta observații asupra orientărilor și asupra aplicării acestora în termen de 20 de zile lucrătoare de la publicarea lor în Jurnalul Oficial.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

| (12) | Orientările din 2014 privind sectorul aviației au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 4 aprilie 2014. Acestea înlocuiesc orientările din 1994 privind sectorul aviației (6) și orientările din 2005 privind sectorul aviației (7). |
| --- | --- |

(12)

Orientările din 2014 privind sectorul aviației au fost publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la 4 aprilie 2014. Acestea înlocuiesc orientările din 1994 privind sectorul aviației (6) și orientările din 2005 privind sectorul aviației (7).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

6

7

| (13) | La 15 aprilie 2014 a fost publicată o comunicare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care statele membre și părțile interesate erau invitate să prezinte observații cu privire la aplicarea în speță a orientărilor din 2014 privind sectorul aviației, în termen de 1 lună de la data publicării (8). |
| --- | --- |

(13)

La 15 aprilie 2014 a fost publicată o comunicare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene prin care statele membre și părțile interesate erau invitate să prezinte observații cu privire la aplicarea în speță a orientărilor din 2014 privind sectorul aviației, în termen de 1 lună de la data publicării (8).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

8

| (14) | La 8 mai 2014 au fost primite observațiile Germaniei cu privire la aplicarea orientărilor din 2014. Germania a fost de acord cu aplicarea în speță a orientărilor din 2014 privind sectorul aviației. Părțile terțe nu au prezentat observații. |
| --- | --- |

(14)

La 8 mai 2014 au fost primite observațiile Germaniei cu privire la aplicarea orientărilor din 2014. Germania a fost de acord cu aplicarea în speță a orientărilor din 2014 privind sectorul aviației. Părțile terțe nu au prezentat observații.

| (15) | Prin scrisoarea din 17 iulie 2014, Germania a acceptat în mod excepțional să renunțe la drepturile care decurg din articolul 342 din tratat coroborat cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/1958 (9) și a fost de acord ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză, în temeiul articolului 297 din tratat. |
| --- | --- |

(15)

Prin scrisoarea din 17 iulie 2014, Germania a acceptat în mod excepțional să renunțe la drepturile care decurg din articolul 342 din tratat coroborat cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/1958 (9) și a fost de acord ca prezenta decizie să fie adoptată și notificată în limba engleză, în temeiul articolului 297 din tratat.

9

2.   CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI ȘI CONTEXTUL MĂSURILOR

CONTEXTUL INVESTIGAȚIEI ȘI CONTEXTUL MĂSURILOR

2.1.   ISTORIA ȘI EVOLUȚIA AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

ISTORIA ȘI EVOLUȚIA AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

| (16) | Aeroportul Zweibrücken a fost un aerodrom militar până în 1991, când a fost abandonat de forțele militare americane. Din 1992 până în 1999, aerodromul a făcut obiectul unui proiect de conversie cofinanțat de Uniune (10). Finanțarea din partea Uniunii a fost utilizată pentru a pune aerodromul la dispoziția aviației civile, iar măsurile necesare au inclus eradicarea obstacolelor, modernizarea și instalarea unui turn de control, precum și drenarea pistei. Investitorii privați din cadrul proiectului au prevăzut, de asemenea, crearea ulterioară a unui parc de afaceri, a unui parc multimedia și a unor facilități de agrement. |
| --- | --- |

(16)

Aeroportul Zweibrücken a fost un aerodrom militar până în 1991, când a fost abandonat de forțele militare americane. Din 1992 până în 1999, aerodromul a făcut obiectul unui proiect de conversie cofinanțat de Uniune (10). Finanțarea din partea Uniunii a fost utilizată pentru a pune aerodromul la dispoziția aviației civile, iar măsurile necesare au inclus eradicarea obstacolelor, modernizarea și instalarea unui turn de control, precum și drenarea pistei. Investitorii privați din cadrul proiectului au prevăzut, de asemenea, crearea ulterioară a unui parc de afaceri, a unui parc multimedia și a unor facilități de agrement.

10

| (17) | Din 2000 până în 2006, aerodromul nu a fost utilizat, în general, pentru aviația comercială. Acesta a fost utilizat de avioane militare, avioane private, zboruri de agrement și, doar ocazional, de zboruri comerciale. Majoritatea pasagerilor care călătoreau dinspre și înspre aeroportul Zweibrücken erau transportați de zboruri militare, în timp ce restul utilizau aeronave deținute de întreprinderi sau zboruri în regim de taxi. Încercările de a atrage operatori comerciali au eșuat. O explicație parțială a reprezentat-o existența unei zone de antrenament pentru lupte aeriene NATO (POLYGONE), care restricționa în mod considerabil capacitatea operatorilor civili de a ateriza sau a decola de pe aeroportul Zweibrücken în timpul programului de funcționare al zonei de antrenament. |
| --- | --- |

(17)

Din 2000 până în 2006, aerodromul nu a fost utilizat, în general, pentru aviația comercială. Acesta a fost utilizat de avioane militare, avioane private, zboruri de agrement și, doar ocazional, de zboruri comerciale. Majoritatea pasagerilor care călătoreau dinspre și înspre aeroportul Zweibrücken erau transportați de zboruri militare, în timp ce restul utilizau aeronave deținute de întreprinderi sau zboruri în regim de taxi. Încercările de a atrage operatori comerciali au eșuat. O explicație parțială a reprezentat-o existența unei zone de antrenament pentru lupte aeriene NATO (POLYGONE), care restricționa în mod considerabil capacitatea operatorilor civili de a ateriza sau a decola de pe aeroportul Zweibrücken în timpul programului de funcționare al zonei de antrenament.

| (18) | Abia după instituirea unei zone de control (CTR Zweibrücken), care reglementa utilizarea spațiului aerian de către aeronave civile și militare, a putut fi atras un operator comercial. Operațiunile comerciale, constând în zboruri regulate și charter, au început la 15 septembrie 2006, prin zborul inaugural către Berlin al companiei aeriene Germanwings. Operatorul de curse charter TUIFly și-a început activitatea pe aeroport la 30 martie 2007. Ryanair a operat singura sa rută din Zweibrücken (către Londra-Stansted) în perioada cuprinsă între 28 octombrie 2008 și 22 septembrie 2009 și ulterior și-a încetat serviciile pe aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(18)

Abia după instituirea unei zone de control (CTR Zweibrücken), care reglementa utilizarea spațiului aerian de către aeronave civile și militare, a putut fi atras un operator comercial. Operațiunile comerciale, constând în zboruri regulate și charter, au început la 15 septembrie 2006, prin zborul inaugural către Berlin al companiei aeriene Germanwings. Operatorul de curse charter TUIFly și-a început activitatea pe aeroport la 30 martie 2007. Ryanair a operat singura sa rută din Zweibrücken (către Londra-Stansted) în perioada cuprinsă între 28 octombrie 2008 și 22 septembrie 2009 și ulterior și-a încetat serviciile pe aeroportul Zweibrücken.

| (19) | În prezent, capacitatea anuală a aeroportului Zweibrücken este de aproximativ 700 000 de pasageri, dar ar putea ajunge până la 1 milion de pasageri, având în vedere capacitatea pistei și a zonelor de handling. |
| --- | --- |

(19)

În prezent, capacitatea anuală a aeroportului Zweibrücken este de aproximativ 700 000 de pasageri, dar ar putea ajunge până la 1 milion de pasageri, având în vedere capacitatea pistei și a zonelor de handling.

| (20) | Tabelul 1 ilustrează evoluția aeroportului Zweibrücken în ceea ce privește numărul de pasageri și de mișcări ale aeronavelor în perioada 2006-2012.

  Tabelul 1


  Numărul
  de pasageri în perioada 2006-2012
   (11)








  An | Pasageri | Mișcări de aeronave |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 78 000 | 23 160 |
| 2007 | 288 000 | 26 474 |
| 2008 | 327 000 | 27 000 |
| 2009 | 338 000 | 21 000 |
| 2010 | 265 000 | 16 000 |
| 2011 | 224 000 | 14 500 |
| 2012 | 242 880 | 13 230 |

(20)

Tabelul 1 ilustrează evoluția aeroportului Zweibrücken în ceea ce privește numărul de pasageri și de mișcări ale aeronavelor în perioada 2006-2012.

Tabelul 1

Tabelul 1

Numărul
  de pasageri în perioada 2006-2012
   (11)

Numărul

de pasageri în perioada 2006-2012

11

An

Pasageri

Mișcări de aeronave

2006

78 000

23 160

2007

288 000

26 474

2008

327 000

27 000

2009

338 000

21 000

2010

265 000

16 000

2011

224 000

14 500

2012

242 880

13 230

2.2.   SITUAȚIA GEOGRAFICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

SITUAȚIA GEOGRAFICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

| (21) | Aeroportul Zweibrücken este situat la 4 km sud-est de orașul Zweibrücken, în landul german Renania-Palatinat. Cele mai apropiate (12) alte aeroporturi sunt:






  (a) | aeroportul Saarbrücken (situat la aproximativ 39 km sau la aproximativ 29 de minute cu automobilul) |
| --- | --- | --- |

(21)

Aeroportul Zweibrücken este situat la 4 km sud-est de orașul Zweibrücken, în landul german Renania-Palatinat. Cele mai apropiate (12) alte aeroporturi sunt:

12

(a)

aeroportul Saarbrücken (situat la aproximativ 39 km sau la aproximativ 29 de minute cu automobilul)

aeroportul Saarbrücken

| (b) | aeroportul Frankfurt-Hahn (situat la aproximativ 128 km sau la aproximativ 84 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(b)

aeroportul Frankfurt-Hahn (situat la aproximativ 128 km sau la aproximativ 84 de minute cu automobilul)

aeroportul Frankfurt-Hahn

| (c) | aeroportul Frankfurt (Main) (situat la aproximativ 163 km sau la aproximativ 91 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(c)

aeroportul Frankfurt (Main) (situat la aproximativ 163 km sau la aproximativ 91 de minute cu automobilul)

aeroportul Frankfurt (Main)

| (d) | aeroportul Luxemburg (situat la aproximativ 145 km sau la aproximativ 86 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(d)

aeroportul Luxemburg (situat la aproximativ 145 km sau la aproximativ 86 de minute cu automobilul)

aeroportul Luxemburg

| (e) | aeroportul Karlsruhe/Baden-Baden (situat la aproximativ 105 km sau la aproximativ 88 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(e)

aeroportul Karlsruhe/Baden-Baden (situat la aproximativ 105 km sau la aproximativ 88 de minute cu automobilul)

aeroportul Karlsruhe/Baden-Baden

| (f) | aeroportul Metz-Nancy (situat la aproximativ 129 km sau la aproximativ 78 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(f)

aeroportul Metz-Nancy (situat la aproximativ 129 km sau la aproximativ 78 de minute cu automobilul)

aeroportul Metz-Nancy

| (g) | aeroportul Strasburg (situat la aproximativ 113 km sau la aproximativ 87 de minute cu automobilul) |
| --- | --- |

(g)

aeroportul Strasburg (situat la aproximativ 113 km sau la aproximativ 87 de minute cu automobilul)

aeroportul Strasburg

| (22) | Conform studiului furnizat de „Desel Consulting” și „Airport Research GmbH” în 2009 (13), în medie aproximativ 15 % din pasageri pe an sunt originari din alte state membre (Luxemburg și Franța). Restul pasagerilor sunt originari din Germania, în special din regiunea Kreis din sud-vestul Saarpfalz, orașul Saarbrücken, orașul Saarlouis și regiunea Saarpfalz-Kreis. |
| --- | --- |

(22)

Conform studiului furnizat de „Desel Consulting” și „Airport Research GmbH” în 2009 (13), în medie aproximativ 15 % din pasageri pe an sunt originari din alte state membre (Luxemburg și Franța). Restul pasagerilor sunt originari din Germania, în special din regiunea Kreis din sud-vestul Saarpfalz, orașul Saarbrücken, orașul Saarlouis și regiunea Saarpfalz-Kreis.

Desel Consulting

Airport Research GmbH

13

Kreis

2.3.   STRUCTURA JURIDICĂ ȘI ECONOMICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

STRUCTURA JURIDICĂ ȘI ECONOMICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN

| (23) | Aeroportul Zweibrücken este deținut și exploatat de întreprinderea FZG. FZG este o filială deținută în proporție de 100 % de întreprinderea FGAZ, cu care a încheiat un acord de transfer al profitului și pierderilor (denumit în continuare „acordul P&L”). Acordul P&L garantează că toate pierderile întreprinderii FZG vor fi acoperite de FGAZ și tot profitul va fi transferat către aceasta din urmă. |
| --- | --- |

(23)

Aeroportul Zweibrücken este deținut și exploatat de întreprinderea FZG. FZG este o filială deținută în proporție de 100 % de întreprinderea FGAZ, cu care a încheiat un acord de transfer al profitului și pierderilor (denumit în continuare „acordul P&L”). Acordul P&L garantează că toate pierderile întreprinderii FZG vor fi acoperite de FGAZ și tot profitul va fi transferat către aceasta din urmă.

| (24) | La rândul său, FGAZ este deținută în regim de coproprietate. Landul Renania-Palatinat deține 50 % din părțile sociale, în timp ce restul de 50 % sunt deținute de Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken („ZEF”), o asociație de entități teritoriale din landul Renania-Palatinat. Acționarii publici ai întreprinderii FGAZ își acoperă nevoile de finanțare prin efectuarea unor injecții de capital anuale. Potrivit Germaniei, FGAZ în sine nu desfășoară nicio activitate legată de aviație. În ceea ce privește sectorul aviației, FGAZ nu face decât să transfere fondurile publice către FZG. Cu toate acestea, FGAZ desfășoară anumite activități legate de comercializarea terenurilor din apropierea aeroportului. |
| --- | --- |

(24)

La rândul său, FGAZ este deținută în regim de coproprietate. Landul Renania-Palatinat deține 50 % din părțile sociale, în timp ce restul de 50 % sunt deținute de Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken („ZEF”), o asociație de entități teritoriale din landul Renania-Palatinat. Acționarii publici ai întreprinderii FGAZ își acoperă nevoile de finanțare prin efectuarea unor injecții de capital anuale. Potrivit Germaniei, FGAZ în sine nu desfășoară nicio activitate legată de aviație. În ceea ce privește sectorul aviației, FGAZ nu face decât să transfere fondurile publice către FZG. Cu toate acestea, FGAZ desfășoară anumite activități legate de comercializarea terenurilor din apropierea aeroportului.

Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken

3.   DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

DESCRIEREA MĂSURILOR ȘI MOTIVELE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII

| (25) | Comisia a investigat o serie de măsuri care implică aeroportul Zweibrücken. Aceasta a verificat dacă măsurile investigate constituie ajutoare de stat și dacă ajutoarele respective pot fi considerate compatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(25)

Comisia a investigat o serie de măsuri care implică aeroportul Zweibrücken. Aceasta a verificat dacă măsurile investigate constituie ajutoare de stat și dacă ajutoarele respective pot fi considerate compatibile cu piața internă.

| (26) | Au fost examinate următoarele măsuri ca fiind susceptibile de a constitui ajutor de stat acordat întreprinderilor FGAZ și FZG:






  (a) | finanțarea publică directă de către landul Renania-Palatinat și asociația ZEF a cheltuielilor aeroportului Zweibrücken în ceea ce privește:






  — | investițiile în infrastructură (2000-2009); |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Au fost examinate următoarele măsuri ca fiind susceptibile de a constitui ajutor de stat acordat întreprinderilor FGAZ și FZG:

(a)

finanțarea publică directă de către landul Renania-Palatinat și asociația ZEF a cheltuielilor aeroportului Zweibrücken în ceea ce privește:

—

investițiile în infrastructură (2000-2009);

| — | cheltuielile de funcționare (2000-2009); |
| --- | --- |

—

cheltuielile de funcționare (2000-2009);

| (b) | un împrumut bancar și participarea la fluxurile de lichidități interne ale landului Renania-Palatinat. |
| --- | --- |

(b)

un împrumut bancar și participarea la fluxurile de lichidități interne ale landului Renania-Palatinat.

| (27) | Au fost examinate următoarele măsuri ca fiind susceptibile de a constitui ajutor de stat acordat companiilor aeriene care își desfășoară activitatea pe aeroportul Zweibrücken:






  (a) | reducerile tarifelor de aeroport pentru diferitele companii aeriene (Germanwings, TUIFly și Ryanair); |
| --- | --- | --- |

(27)

Au fost examinate următoarele măsuri ca fiind susceptibile de a constitui ajutor de stat acordat companiilor aeriene care își desfășoară activitatea pe aeroportul Zweibrücken:

(a)

reducerile tarifelor de aeroport pentru diferitele companii aeriene (Germanwings, TUIFly și Ryanair);

| (b) | contractele de marketing cu Ryanair. |
| --- | --- |

(b)

contractele de marketing cu Ryanair.

3.1.   FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT ȘI ASOCIAȚIA ZEF

FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT ȘI ASOCIAȚIA ZEF

3.1.1.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (28) | Finanțarea publică a aeroportului Zweibrücken a avut loc în două forme diferite. În primul rând, landul Renania-Palatinat și asociația ZEF au sprijinit investițiile specifice în infrastructură ale întreprinderii FZG prin ajutoare directe. În al doilea rând, proprietarii întreprinderii FGAZ au efectuat injecții de capital anuale în FGAZ. Scopul injecțiilor de capital, care acoperă pierderile proprii ale întreprinderii FGAZ, este de a permite acesteia să își respecte obligațiile care îi revin în temeiul acordului P&L, care prevede că FGAZ trebuie să acopere pierderile întreprinderii FZG. |
| --- | --- |

(28)

Finanțarea publică a aeroportului Zweibrücken a avut loc în două forme diferite. În primul rând, landul Renania-Palatinat și asociația ZEF au sprijinit investițiile specifice în infrastructură ale întreprinderii FZG prin ajutoare directe. În al doilea rând, proprietarii întreprinderii FGAZ au efectuat injecții de capital anuale în FGAZ. Scopul injecțiilor de capital, care acoperă pierderile proprii ale întreprinderii FGAZ, este de a permite acesteia să își respecte obligațiile care îi revin în temeiul acordului P&L, care prevede că FGAZ trebuie să acopere pierderile întreprinderii FZG.

| (29) | Ajutoarele directe de sprijinire a investițiilor specifice în infrastructură realizate în perioadele 2000-2005 și 2006-2009 sunt enumerate în tabelul 2 și tabelul 3.

  Tabelul 2


  Investițiile în infrastructură din perioada 2000-2005












  Zuwendungs-bescheid vom | Maßnahmen | Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen | Landesmittel | Mittel des Trägers | Ausgezahlte Mittel insgesamt | Davon Landesmittel für Baumaßnahmen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2000 | | | | | | |
| 5.6.2000 | Wendehämmer, Bodengeräte, usw. | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 25 × 25 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 56 × 18 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2000 | Renovierung Halle 360 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.12.2000 | Renovierung Halle 370 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2000 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2001 | | | | | | |
| 23.7.2001 | TODA 1. Phase | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 22.11.2001 | Umorg. Sicherheitsbereich | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2001 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2002 | | | | | | |
| 16.7.2002 | außerord. Rep. Start- u. Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2002 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2003 | | | | | | |
| 14.4.2003 | Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 15.9.2003 | 2. Phase TODA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2003 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2004 | | | | | | |
| 26.1.2004 | Gebäude 320 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.11.2004 | Luftsicherheitsmaßn. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2004 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2005 | | | | | | |
| 4.8.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2005 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(29)

Ajutoarele directe de sprijinire a investițiilor specifice în infrastructură realizate în perioadele 2000-2005 și 2006-2009 sunt enumerate în tabelul 2 și tabelul 3.

Tabelul 2

Tabelul 2

Investițiile în infrastructură din perioada 2000-2005

Investițiile în infrastructură din perioada 2000-2005

Zuwendungs-bescheid vom

Maßnahmen

Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen

Landesmittel

Mittel des Trägers

Ausgezahlte Mittel insgesamt

Davon Landesmittel für Baumaßnahmen

2000

5.6.2000

Wendehämmer, Bodengeräte, usw.

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 25 × 25

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 56 × 18

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2000

Renovierung Halle 360

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.12.2000

Renovierung Halle 370

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

23.7.2001

TODA 1. Phase

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

22.11.2001

Umorg. Sicherheitsbereich

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

16.7.2002

außerord. Rep. Start- u. Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

14.4.2003

Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

15.9.2003

2. Phase TODA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

26.1.2004

Gebäude 320

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.11.2004

Luftsicherheitsmaßn.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

4.8.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabelul 3

Tabelul 3

Investițiile în infrastructură din perioada 2006-2009

Investițiile în infrastructură din perioada 2006-2009

| Zuwendungs bescheid vom | Maßnahme | Gesamtkosten der Investitions- maßnahme | Landesmittel | Mittel des ZEF | Mittel des Trägers | ausgezahlte Mittel des Landes | ausgezahlte Mittel des ZEF | Davon Landesmittel für Baumaß-nahme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| 2006 | | | | | | | | |
| 22.11.2006 | Trinkwasseranlage | [...] | [...] | | [...] | [...] | | |
| 21.11.2006 | Verbesserung Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2006 | Erweiterung des Terminals | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2006 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2007 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.1.2007 | Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.9.2007 | Sicherheitsmaßnahmen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.9.2007 | Verbesserung der Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2007 | LFZ-Enteisungsfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.12.2007 | Luftsicherheitsgeräte | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2007 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2008 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 28.3.2008 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 17.6.2008 | Sicherheit Vorfeld 1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.8.2008 | Schlepper, Funk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 21.10.2008 | Vorfeldbeleuchtung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.10.2008 | Heizgerät | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 9.11.2008 | Sanierung Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2008 | Umbau Terminal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Wetterbeobachtungssystem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Geräte, Fahrzeuge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2008 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2009 | | | | | | | | |
| 12.8.2009 | Landebahnsanierung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2.9.2009 | Erstellung DES | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 16.10.2009 | Guard Lights | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 19.10.2009 | Flugzeugschlepper, Förderband | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2009 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Zuwendungs bescheid vom

Maßnahme

Gesamtkosten der Investitions- maßnahme

Landesmittel

Mittel des ZEF

Mittel des Trägers

ausgezahlte Mittel des Landes

ausgezahlte Mittel des ZEF

Davon Landesmittel für Baumaß-nahme

2006

2006

22.11.2006

Trinkwasseranlage

[...]

[...]

[...]

[...]

21.11.2006

Verbesserung Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2006

Erweiterung des Terminals

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

2007

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.1.2007

Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.9.2007

Sicherheitsmaßnahmen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.9.2007

Verbesserung der Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2007

LFZ-Enteisungsfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.12.2007

Luftsicherheitsgeräte

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

2008

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

28.3.2008

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

17.6.2008

Sicherheit Vorfeld 1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.8.2008

Schlepper, Funk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

21.10.2008

Vorfeldbeleuchtung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.10.2008

Heizgerät

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

9.11.2008

Sanierung Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2008

Umbau Terminal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Wetterbeobachtungssystem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Geräte, Fahrzeuge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

2009

12.8.2009

Landebahnsanierung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2.9.2009

Erstellung DES

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

16.10.2009

Guard Lights

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

19.10.2009

Flugzeugschlepper, Förderband

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (30) | Valoarea totală a investițiilor în perioada 2000-2009 s-a ridicat la 27 987 281 EUR, în timp ce valoarea totală a subvențiilor din partea landului s-a ridicat la 21 588 534 EUR. Cele mai mari investiții individuale au constat în extinderea pistei în perioada 2001-2003 ([...] EUR), modernizarea terminalului în 2006 ([...] EUR) și modernizarea pistei în perioada 2008/2009 ([...] EUR). |
| --- | --- |

(30)

Valoarea totală a investițiilor în perioada 2000-2009 s-a ridicat la 27 987 281 EUR, în timp ce valoarea totală a subvențiilor din partea landului s-a ridicat la 21 588 534 EUR. Cele mai mari investiții individuale au constat în extinderea pistei în perioada 2001-2003 ([...] EUR), modernizarea terminalului în 2006 ([...] EUR) și modernizarea pistei în perioada 2008/2009 ([...] EUR).

| (31) | În ceea ce privește injecțiile de capital efectuate de landul Renania-Palatinat/asociația ZEF în favoarea întreprinderii FGAZ și acoperirea pierderilor întreprinderii FZG de către FGAZ, tabelul 4 oferă date relevante în acest sens. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește injecțiile de capital efectuate de landul Renania-Palatinat/asociația ZEF în favoarea întreprinderii FGAZ și acoperirea pierderilor întreprinderii FZG de către FGAZ, tabelul 4 oferă date relevante în acest sens.

| (32) | De asemenea, trebuie menționat că, deși landul și ZEF dețineau fiecare 50 % din acțiunile întreprinderii FGAZ în perioada 2000-2009 și, în principiu, au efectuat injecțiile de capital în părți egale, în realitate, landul a subvenționat cota asociației ZEF. Până la sfârșitul anului 2005, landul a acoperit, de asemenea, în plus față de cota sa de 50 % din injecțiile de capital necesare, 90 % din cota asociației ZEF. Ulterior, landul a redus procentul acesteia din urmă, mai întâi la 80 % în 2006 și apoi la 60 % începând cu 2007. Prin urmare, landul a acoperit între 95 % (până în 2005) și 80 % (din 2007) din pierderile anuale ale întreprinderii FGAZ.

  Tabelul 4


  Injecții de capital și rezultatele activităților comerciale










  An | Injecții de capital efectuate de landul Renania-Palatinat/asociația ZEF în favoarea întreprinderii FGAZ | Rezultat anual FGAZ | Rezultate anuale FZG | EBITDA FZG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2001 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2002 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2003 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2004 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2005 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2006 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Total | [...] | [...] | [...] | [...] |

(32)

De asemenea, trebuie menționat că, deși landul și ZEF dețineau fiecare 50 % din acțiunile întreprinderii FGAZ în perioada 2000-2009 și, în principiu, au efectuat injecțiile de capital în părți egale, în realitate, landul a subvenționat cota asociației ZEF. Până la sfârșitul anului 2005, landul a acoperit, de asemenea, în plus față de cota sa de 50 % din injecțiile de capital necesare, 90 % din cota asociației ZEF. Ulterior, landul a redus procentul acesteia din urmă, mai întâi la 80 % în 2006 și apoi la 60 % începând cu 2007. Prin urmare, landul a acoperit între 95 % (până în 2005) și 80 % (din 2007) din pierderile anuale ale întreprinderii FGAZ.

Tabelul 4

Tabelul 4

Injecții de capital și rezultatele activităților comerciale

Injecții de capital și rezultatele activităților comerciale

An

Injecții de capital efectuate de landul Renania-Palatinat/asociația ZEF în favoarea întreprinderii FGAZ

Rezultat anual FGAZ

Rezultate anuale FZG

EBITDA FZG

2000

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

[...]

[...]

[...]

[...]

2006

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

Total

Total

[...]

[...]

[...]

[...]

3.1.2.   MOTIVE PENTRU INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (33) | Decizia de inițiere a procedurii face distincția între finanțarea publică a investițiilor în infrastructura aeroportului Zweibrücken și finanțarea publică a costurilor sale de exploatare. |
| --- | --- |

(33)

Decizia de inițiere a procedurii face distincția între finanțarea publică a investițiilor în infrastructura aeroportului Zweibrücken și finanțarea publică a costurilor sale de exploatare.

3.1.2.1.   
  Investiții în infrastructură

Investiții în infrastructură

Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (34) | În decizia de inițiere a procedurii se menționează mai întâi că, în ceea ce privește investițiile în infrastructura aeroportuară, FZG este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Decizia reamintește că, în hotărârea Leipzig/Halle (14), Tribunalul a confirmat că o entitate care construiește și exploatează infrastructura aeroportuară și, în același timp, percepe un tarif utilizatorilor desfășoară o activitate economică. Singura excepție ar fi reprezentată de anumite activități care ar putea fi calificate drept o exercitare a prerogativelor de putere publică; activitățile respective ar putea fi calificate ca fiind de natură neeconomică și, prin urmare, nu fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat. Decizia de inițiere a procedurii solicită Germaniei, de asemenea, să prezinte informații suplimentare privind activitățile care ar putea fi calificate ca fiind de natură neeconomică. |
| --- | --- |

(34)

În decizia de inițiere a procedurii se menționează mai întâi că, în ceea ce privește investițiile în infrastructura aeroportuară, FZG este o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Decizia reamintește că, în hotărârea Leipzig/Halle (14), Tribunalul a confirmat că o entitate care construiește și exploatează infrastructura aeroportuară și, în același timp, percepe un tarif utilizatorilor desfășoară o activitate economică. Singura excepție ar fi reprezentată de anumite activități care ar putea fi calificate drept o exercitare a prerogativelor de putere publică; activitățile respective ar putea fi calificate ca fiind de natură neeconomică și, prin urmare, nu fac obiectul normelor privind ajutoarele de stat. Decizia de inițiere a procedurii solicită Germaniei, de asemenea, să prezinte informații suplimentare privind activitățile care ar putea fi calificate ca fiind de natură neeconomică.

Leipzig/Halle

14

| (35) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a remarcat, de asemenea, că FGAZ nu a desfășurat activități aeroportuare în mod independent, ci doar a transferat fondurile publice primite către FZG. Cu toate acestea, Comisia a constatat că FGAZ a desfășurat unele activități economice având ca obiect terenuri situate în apropierea aeroportului. Având în vedere activitățile respective, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a considerat că FGAZ constituie, de asemenea, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(35)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a remarcat, de asemenea, că FGAZ nu a desfășurat activități aeroportuare în mod independent, ci doar a transferat fondurile publice primite către FZG. Cu toate acestea, Comisia a constatat că FGAZ a desfășurat unele activități economice având ca obiect terenuri situate în apropierea aeroportului. Având în vedere activitățile respective, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a considerat că FGAZ constituie, de asemenea, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

| (36) | Ținând cont de faptul că ajutoarele directe pentru proiectele de investiții au fost finanțate din bugetul landului și că injecțiile de capital în favoarea întreprinderii FGAZ (și, în cele din urmă, a întreprinderii FZG) provin din bugetul public al landului și al asociației ZEF, Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că măsurile au fost finanțate prin intermediul resurselor de stat. |
| --- | --- |

(36)

Ținând cont de faptul că ajutoarele directe pentru proiectele de investiții au fost finanțate din bugetul landului și că injecțiile de capital în favoarea întreprinderii FGAZ (și, în cele din urmă, a întreprinderii FZG) provin din bugetul public al landului și al asociației ZEF, Comisia a concluzionat în decizia de inițiere a procedurii că măsurile au fost finanțate prin intermediul resurselor de stat.

| (37) | În ceea ce privește măsura în care FGAZ și FZG au beneficiat de un avantaj, în decizia de inițiere a procedurii s-a constatat că finanțarea publică nu constituie un avantaj în cazul în care organismul public care acordă finanțare a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a constatat că Germania nu a prezentat nicio dovadă a faptului că, la acordarea finanțării publice, a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. Dimpotrivă, din decizie reiese că, spre deosebire de un investitor privat, atunci când acordă finanțare, autoritățile publice țin cont de considerente de politică regională și socială. Întrucât nu s-a putut concluziona, așadar, că autoritățile publice au acționat ca un operator economic privat în economia de piață, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a ajuns la concluzia preliminară că finanțarea publică a conferit un avantaj întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește măsura în care FGAZ și FZG au beneficiat de un avantaj, în decizia de inițiere a procedurii s-a constatat că finanțarea publică nu constituie un avantaj în cazul în care organismul public care acordă finanțare a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a constatat că Germania nu a prezentat nicio dovadă a faptului că, la acordarea finanțării publice, a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. Dimpotrivă, din decizie reiese că, spre deosebire de un investitor privat, atunci când acordă finanțare, autoritățile publice țin cont de considerente de politică regională și socială. Întrucât nu s-a putut concluziona, așadar, că autoritățile publice au acționat ca un operator economic privat în economia de piață, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a ajuns la concluzia preliminară că finanțarea publică a conferit un avantaj întreprinderilor FGAZ/FZG.

| (38) | Decizia de inițiere a procedurii a constatat, de asemenea, că finanțarea publică a fost acordată numai întreprinderilor FGAZ/FZG, ceea ce înseamnă că aceasta a avut un caracter selectiv. |
| --- | --- |

(38)

Decizia de inițiere a procedurii a constatat, de asemenea, că finanțarea publică a fost acordată numai întreprinderilor FGAZ/FZG, ceea ce înseamnă că aceasta a avut un caracter selectiv.

| (39) | În sfârșit, Comisia explică în decizia de inițiere a procedurii faptul că, întrucât a existat o concurență în creștere între aeroporturile regionale, orice avantaj acordat în favoarea aeroportului Zweibrücken ar fi putut denatura concurența. Comisia a făcut referire, în special, la aeroportul Saarbrücken, situat la numai 39 de kilometri cu automobilul de aeroportul Zweibrücken. De asemenea, având în vedere previziunile privind dezvoltarea traficului pentru aeroportul Zweibrücken, Comisia a observat în decizia de inițiere a procedurii că avantajul ar avea, probabil, un efect asupra schimburilor comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(39)

În sfârșit, Comisia explică în decizia de inițiere a procedurii faptul că, întrucât a existat o concurență în creștere între aeroporturile regionale, orice avantaj acordat în favoarea aeroportului Zweibrücken ar fi putut denatura concurența. Comisia a făcut referire, în special, la aeroportul Saarbrücken, situat la numai 39 de kilometri cu automobilul de aeroportul Zweibrücken. De asemenea, având în vedere previziunile privind dezvoltarea traficului pentru aeroportul Zweibrücken, Comisia a observat în decizia de inițiere a procedurii că avantajul ar avea, probabil, un efect asupra schimburilor comerciale între statele membre.

| (40) | În concluzie, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că, întrucât au fost îndeplinite toate elementele necesare, finanțarea publică a investițiilor în infrastructură la aeroportul Zweibrücken constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(40)

În concluzie, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că, întrucât au fost îndeplinite toate elementele necesare, finanțarea publică a investițiilor în infrastructură la aeroportul Zweibrücken constituie ajutor de stat.

Compatibilitate

Compatibilitate

| (41) | Astfel cum se arată în decizia de inițiere a procedurii, orientările din 2005 privind sectorul aviației oferă cadrul de evaluare a compatibilității finanțării publice a investițiilor în infrastructură. Orientările prevăd o serie de criterii pe care Comisia trebuie să le ia în considerare pentru evaluarea compatibilității în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, finanțarea publică este compatibilă în cazul în care:






  (a) | construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.); |
| --- | --- | --- |

(41)

Astfel cum se arată în decizia de inițiere a procedurii, orientările din 2005 privind sectorul aviației oferă cadrul de evaluare a compatibilității finanțării publice a investițiilor în infrastructură. Orientările prevăd o serie de criterii pe care Comisia trebuie să le ia în considerare pentru evaluarea compatibilității în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, finanțarea publică este compatibilă în cazul în care:

(a)

construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.);

| (b) | infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit; |
| --- | --- |

(b)

infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit;

| (c) | infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente; |
| --- | --- |

(c)

infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente;

| (d) | toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu; și |
| --- | --- |

(d)

toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu; și

| (e) | dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului Uniunii.

| (42) | De asemenea, pentru a fi compatibile cu piața internă, ajutoarele de stat destinate aeroporturilor – ca oricare altă măsură de ajutor de stat – ar trebui să aibă un efect stimulativ și să fie necesare și proporționale cu obiectivul legitim urmărit. |
| --- | --- |

(42)

De asemenea, pentru a fi compatibile cu piața internă, ajutoarele de stat destinate aeroporturilor – ca oricare altă măsură de ajutor de stat – ar trebui să aibă un efect stimulativ și să fie necesare și proporționale cu obiectivul legitim urmărit.

| (43) | În ceea ce privește faptul dacă construirea și exploatarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv bine definit de interes comun, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken are scopul de a îmbunătăți accesibilitatea părții din landul Renania-Palatinat în care este situat. Se reamintește, de asemenea, observația Germaniei potrivit căreia aeroportul promovează dezvoltarea economică a regiunii. Cu toate acestea, Comisia reamintește, de asemenea, în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul a început să furnizeze servicii de transport aerian civil abia în 2006 și că există alte aeroporturi, în special aeroportul Saarbrücken, care sunt situate în vecinătatea sa și asigură conectivitatea în regiune. Pe baza ultimei constatări, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken a deservit un obiectiv de interes comun sau pur și simplu dublează infrastructura existentă deja în regiune. |
| --- | --- |

(43)

În ceea ce privește faptul dacă construirea și exploatarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv bine definit de interes comun, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken are scopul de a îmbunătăți accesibilitatea părții din landul Renania-Palatinat în care este situat. Se reamintește, de asemenea, observația Germaniei potrivit căreia aeroportul promovează dezvoltarea economică a regiunii. Cu toate acestea, Comisia reamintește, de asemenea, în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul a început să furnizeze servicii de transport aerian civil abia în 2006 și că există alte aeroporturi, în special aeroportul Saarbrücken, care sunt situate în vecinătatea sa și asigură conectivitatea în regiune. Pe baza ultimei constatări, Comisia și-a exprimat îndoieli cu privire la măsura în care finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken a deservit un obiectiv de interes comun sau pur și simplu dublează infrastructura existentă deja în regiune.

| (44) | În ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea infrastructurii, Germania a susținut că au fost realizate doar investițiile necesare pentru a asigura respectarea de către aeroport a tuturor standardelor de siguranță relevante. Cu toate acestea, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken este situat în imediata vecinătate a aeroportului Saarbrücken, astfel încât trebuie să se considere că se află în concurență cu acesta. Există și alte aeroporturi care ar putea să se afle în concurență directă cu aeroportul Zweibrücken, în special în ceea ce privește transportul de marfă sau de agrement. În aceste circumstanțe, Comisia își exprimă îndoielile în decizia de inițiere a procedurii cu privire la măsura în care infrastructura aeroportului Zweibrücken a fost necesară și proporțională cu obiectivul declarat. |
| --- | --- |

(44)

În ceea ce privește necesitatea și proporționalitatea infrastructurii, Germania a susținut că au fost realizate doar investițiile necesare pentru a asigura respectarea de către aeroport a tuturor standardelor de siguranță relevante. Cu toate acestea, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken este situat în imediata vecinătate a aeroportului Saarbrücken, astfel încât trebuie să se considere că se află în concurență cu acesta. Există și alte aeroporturi care ar putea să se afle în concurență directă cu aeroportul Zweibrücken, în special în ceea ce privește transportul de marfă sau de agrement. În aceste circumstanțe, Comisia își exprimă îndoielile în decizia de inițiere a procedurii cu privire la măsura în care infrastructura aeroportului Zweibrücken a fost necesară și proporțională cu obiectivul declarat.

| (45) | În ceea ce privește perspectivele infrastructurii, Comisia reamintește observația Germaniei potrivit căreia se preconizează că numărul de pasageri va crește la aproximativ 335 000 în 2015 și, eventual, la peste 1 000 000 până în 2025. Germania a susținut, de asemenea, că estimează că aeroportul Zweibrücken va deveni profitabil până în 2015. Cu toate acestea, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken a generat pierderi tot mai mari de la începerea operațiunilor de zbor comercial în 2006, ceea ce pune la îndoială capacitatea aeroportului de a genera profit în viitor. Îndoielile sunt accentuate de apropierea față de aeroportul Saarbrücken, care ar putea concura cu aeroportul Zweibrücken pentru aceiași pasageri. Având în vedere cele de mai sus, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii aeroportuare. |
| --- | --- |

(45)

În ceea ce privește perspectivele infrastructurii, Comisia reamintește observația Germaniei potrivit căreia se preconizează că numărul de pasageri va crește la aproximativ 335 000 în 2015 și, eventual, la peste 1 000 000 până în 2025. Germania a susținut, de asemenea, că estimează că aeroportul Zweibrücken va deveni profitabil până în 2015. Cu toate acestea, Comisia constată în decizia de inițiere a procedurii că aeroportul Zweibrücken a generat pierderi tot mai mari de la începerea operațiunilor de zbor comercial în 2006, ceea ce pune la îndoială capacitatea aeroportului de a genera profit în viitor. Îndoielile sunt accentuate de apropierea față de aeroportul Saarbrücken, care ar putea concura cu aeroportul Zweibrücken pentru aceiași pasageri. Având în vedere cele de mai sus, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la perspectivele pe termen mediu de utilizare a infrastructurii aeroportuare.

| (46) | În cele din urmă, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la faptul că toți utilizatorii potențiali au acces la infrastructură în mod echitabil și nediscriminatoriu. De asemenea, Comisia a ridicat problema dacă dezvoltarea schimburilor comerciale ar fi afectată într-o măsură contrară interesului Uniunii, în special având în vedere apropierea față de aeroportul Saarbrücken. |
| --- | --- |

(46)

În cele din urmă, Comisia își exprimă îndoielile cu privire la faptul că toți utilizatorii potențiali au acces la infrastructură în mod echitabil și nediscriminatoriu. De asemenea, Comisia a ridicat problema dacă dezvoltarea schimburilor comerciale ar fi afectată într-o măsură contrară interesului Uniunii, în special având în vedere apropierea față de aeroportul Saarbrücken.

3.1.2.2.   
  Ajutor de exploatare

Ajutor de exploatare

Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (47) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia menționează mai întâi că atât FGAZ, cât și FZG sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. De asemenea, Comisia reamintește că, având în vedere faptul că injecțiile de capital provin direct de la autoritățile publice, acestea constituie un transfer de resurse de stat și sunt imputabile statului. Având în vedere, de asemenea, că ajutorul de exploatare scutește beneficiarul de unele cheltuieli legate de activitatea sa, injecțiile de capital au conferit întreprinderilor FGAZ și FZG un avantaj economic pe care acestea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. În cele din urmă, Comisia reamintește că ajutorul de exploatare este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre în același mod ca finanțarea publică a investițiilor în infrastructură. Comisia a concluzionat că ajutorul de exploatare sub formă de injecții de capital în favoarea întreprinderilor FGAZ și FZG constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(47)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia menționează mai întâi că atât FGAZ, cât și FZG sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. De asemenea, Comisia reamintește că, având în vedere faptul că injecțiile de capital provin direct de la autoritățile publice, acestea constituie un transfer de resurse de stat și sunt imputabile statului. Având în vedere, de asemenea, că ajutorul de exploatare scutește beneficiarul de unele cheltuieli legate de activitatea sa, injecțiile de capital au conferit întreprinderilor FGAZ și FZG un avantaj economic pe care acestea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. În cele din urmă, Comisia reamintește că ajutorul de exploatare este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale între statele membre în același mod ca finanțarea publică a investițiilor în infrastructură. Comisia a concluzionat că ajutorul de exploatare sub formă de injecții de capital în favoarea întreprinderilor FGAZ și FZG constituie ajutor de stat.

Compatibilitatea ajutorului în temeiul deciziei privind SIEG

Compatibilitatea ajutorului în temeiul deciziei privind SIEG

| (48) | Germania a susținut că aeroportului Zweibrücken i-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general („SIEG”) și că ajutorul de exploatare a fost exceptat de la obligația de notificare și este compatibil cu piața internă în temeiul deciziei din 2005 privind SIEG (15). Notând că aeroportul Zweibrücken a înregistrat mai puțin de 1 000 000 de pasageri pe an și, prin urmare, respectă condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din decizia din 2005 privind SIEG, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care exploatarea aeroportului constituie un SIEG. |
| --- | --- |

(48)

Germania a susținut că aeroportului Zweibrücken i-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general („SIEG”) și că ajutorul de exploatare a fost exceptat de la obligația de notificare și este compatibil cu piața internă în temeiul deciziei din 2005 privind SIEG (15). Notând că aeroportul Zweibrücken a înregistrat mai puțin de 1 000 000 de pasageri pe an și, prin urmare, respectă condiția prevăzută la articolul 2 alineatul (1) litera (d) din decizia din 2005 privind SIEG, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care exploatarea aeroportului constituie un SIEG.

15

| (49) | Mai exact, decizia de inițiere a procedurii a respins argumentul Germaniei potrivit căruia o contribuție la dezvoltarea regională și economică a regiunii este suficientă pentru a clasifica întreaga activitate a aeroportului drept un SIEG. Decizia de inițiere a procedurii a subliniat faptul că regiunea este deja bine deservită de alte aeroporturi și că, prin urmare, nu este clar motivul pentru care ar fi necesar să se încredințeze aeroportului Zweibrücken prestarea unui SIEG pentru furnizarea de servicii aeroportuare. |
| --- | --- |

(49)

Mai exact, decizia de inițiere a procedurii a respins argumentul Germaniei potrivit căruia o contribuție la dezvoltarea regională și economică a regiunii este suficientă pentru a clasifica întreaga activitate a aeroportului drept un SIEG. Decizia de inițiere a procedurii a subliniat faptul că regiunea este deja bine deservită de alte aeroporturi și că, prin urmare, nu este clar motivul pentru care ar fi necesar să se încredințeze aeroportului Zweibrücken prestarea unui SIEG pentru furnizarea de servicii aeroportuare.

| (50) | În decizia de inițiere a procedurii s-a explicat, de asemenea, că, pe baza informațiilor disponibile, nu este clar dacă au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 din decizia din 2005 privind SIEG. Obligația generală de a exploata aeroportul, prevăzută la punctul 45 din Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (Regulamentul de autorizare a traficului aerian, „LuftVZO”), nu a îndeplinit condițiile enumerate la articolul 4 din decizia din 2005 privind SIEG și, în orice caz, obligația respectivă ar dispărea dacă s-ar decide închiderea aeroportului. De asemenea, s-a observat că, din cauza lipsei de date, Comisia nu a fost în măsură să evalueze conformitatea cu articolul 5 din decizia din 2005 privind SIEG. |
| --- | --- |

(50)

În decizia de inițiere a procedurii s-a explicat, de asemenea, că, pe baza informațiilor disponibile, nu este clar dacă au fost îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 din decizia din 2005 privind SIEG. Obligația generală de a exploata aeroportul, prevăzută la punctul 45 din Luftverkehrs-Zulassungs-Ordnung (Regulamentul de autorizare a traficului aerian, „LuftVZO”), nu a îndeplinit condițiile enumerate la articolul 4 din decizia din 2005 privind SIEG și, în orice caz, obligația respectivă ar dispărea dacă s-ar decide închiderea aeroportului. De asemenea, s-a observat că, din cauza lipsei de date, Comisia nu a fost în măsură să evalueze conformitatea cu articolul 5 din decizia din 2005 privind SIEG.

| (51) | În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a observat că, întrucât decizia din 2012 privind SIEG (16) prevede exceptarea de la obligația de notificare numai pentru ajutoarele de stat destinate aeroporturilor cu mai puțin de 200 000 de pasageri, ajutorul în favoarea aeroportului Zweibrücken va trebui să fie notificat Comisiei pentru perioada începând de la 31 ianuarie 2014, chiar dacă s-ar putea considera că acesta respectă decizia din 2005 privind SIEG. |
| --- | --- |

(51)

În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a observat că, întrucât decizia din 2012 privind SIEG (16) prevede exceptarea de la obligația de notificare numai pentru ajutoarele de stat destinate aeroporturilor cu mai puțin de 200 000 de pasageri, ajutorul în favoarea aeroportului Zweibrücken va trebui să fie notificat Comisiei pentru perioada începând de la 31 ianuarie 2014, chiar dacă s-ar putea considera că acesta respectă decizia din 2005 privind SIEG.

16

Compatibilitatea ajutorului în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației

Compatibilitatea ajutorului în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației

| (52) | În decizia de inițiere a procedurii s-a reamintit că ajutorul de exploatare nu este compatibil, în general, cu piața internă și că acesta poate fi declarat compatibil numai în mod excepțional și în condiții stricte. În conformitate cu punctul 27 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, ajutorul de exploatare poate fi declarat compatibil doar pentru aeroporturile situate în cele mai defavorizate regiuni ale Uniunii, și anume cele care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din tratat, precum și regiunile cele mai îndepărtate și zonele cu densitate redusă a populației. S-a constatat că aeroportul Zweibrücken nu este situat în niciuna dintre aceste zone, astfel încât ajutorul nu poate fi considerat compatibil în temeiul dispozițiilor punctului 27 din orientări. |
| --- | --- |

(52)

În decizia de inițiere a procedurii s-a reamintit că ajutorul de exploatare nu este compatibil, în general, cu piața internă și că acesta poate fi declarat compatibil numai în mod excepțional și în condiții stricte. În conformitate cu punctul 27 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, ajutorul de exploatare poate fi declarat compatibil doar pentru aeroporturile situate în cele mai defavorizate regiuni ale Uniunii, și anume cele care intră sub incidența articolului 107 alineatul (3) litera (a) din tratat, precum și regiunile cele mai îndepărtate și zonele cu densitate redusă a populației. S-a constatat că aeroportul Zweibrücken nu este situat în niciuna dintre aceste zone, astfel încât ajutorul nu poate fi considerat compatibil în temeiul dispozițiilor punctului 27 din orientări.

| (53) | În ceea ce privește posibilitatea de a declara ajutorul de exploatare compatibil în temeiul punctului 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, decizia de inițiere a procedurii a subliniat că respectivele criterii de compatibilitate de la punctul menționat sunt similare cu cele enumerate în decizia din 2005 privind SIEG. Întrucât Comisia ajunsese la concluzia preliminară că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în decizia din 2005 privind SIEG, aceasta a ajuns la aceeași concluzie în ceea ce privește condițiile prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(53)

În ceea ce privește posibilitatea de a declara ajutorul de exploatare compatibil în temeiul punctului 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, decizia de inițiere a procedurii a subliniat că respectivele criterii de compatibilitate de la punctul menționat sunt similare cu cele enumerate în decizia din 2005 privind SIEG. Întrucât Comisia ajunsese la concluzia preliminară că nu sunt îndeplinite condițiile prevăzute în decizia din 2005 privind SIEG, aceasta a ajuns la aceeași concluzie în ceea ce privește condițiile prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației.

| (54) | În cele din urmă, în decizia de inițiere a procedurii se constată, de asemenea, faptul că, începând cu 31 ianuarie 2012, normele prevăzute la punctul 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt completate cu dispozițiile cadrului din 2012 privind SIEG (17). Aceasta înseamnă că orice finanțare publică care intră sub incidența deciziei din 2005 privind SIEG, dar nu și a deciziei din 2012 privind SIEG, trebuie să îndeplinească, începând de la 31 ianuarie 2014, atât cerințele prevăzute la punctul 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, cât și dispozițiile cadrului din 2012 privind SIEG. |
| --- | --- |

(54)

În cele din urmă, în decizia de inițiere a procedurii se constată, de asemenea, faptul că, începând cu 31 ianuarie 2012, normele prevăzute la punctul 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt completate cu dispozițiile cadrului din 2012 privind SIEG (17). Aceasta înseamnă că orice finanțare publică care intră sub incidența deciziei din 2005 privind SIEG, dar nu și a deciziei din 2012 privind SIEG, trebuie să îndeplinească, începând de la 31 ianuarie 2014, atât cerințele prevăzute la punctul 4.2 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, cât și dispozițiile cadrului din 2012 privind SIEG.

17

Compatibilitatea ajutorului în temeiul orientărilor privind ajutoarele pentru salvare și restructurare

Compatibilitatea ajutorului în temeiul orientărilor privind ajutoarele pentru salvare și restructurare

| (55) | În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a abordat eventuala compatibilitate a injecțiilor de capital în temeiul orientărilor privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (18). S-a constatat că, având în vedere faptul că aeroportul și-a început operațiunile comerciale abia în 2006, s-ar putea considera că acesta constituie o „întreprindere nouă” în sensul orientărilor privind ajutoarele de salvare și restructurare, excluzându-se astfel aplicarea acestora. De asemenea, s-a observat că nu a fost prezentat un plan de restructurare pe baza căruia ar fi putut fi acordat ajutorul. |
| --- | --- |

(55)

În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a abordat eventuala compatibilitate a injecțiilor de capital în temeiul orientărilor privind ajutoarele pentru salvare și restructurare (18). S-a constatat că, având în vedere faptul că aeroportul și-a început operațiunile comerciale abia în 2006, s-ar putea considera că acesta constituie o „întreprindere nouă” în sensul orientărilor privind ajutoarele de salvare și restructurare, excluzându-se astfel aplicarea acestora. De asemenea, s-a observat că nu a fost prezentat un plan de restructurare pe baza căruia ar fi putut fi acordat ajutorul.

18

| (56) | Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că ajutorul de exploatare acordat întreprinderilor FZG/FGAZ nu poate fi declarat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(56)

Prin urmare, pe baza informațiilor disponibile, s-a concluzionat că ajutorul de exploatare acordat întreprinderilor FZG/FGAZ nu poate fi declarat compatibil cu piața internă.

3.2.   AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR DEȚINUTĂ DE LANDUL RENANIA-PALATINAT

AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR DEȚINUTĂ DE LANDUL RENANIA-PALATINAT

3.2.1.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (57) | La 20 octombrie 2009, FZG a obținut un împrumut în valoare de [...] milioane EUR de la Sparkasse Südwestpfalz. Rata dobânzii a fost stabilită la 2,05 % pe an până la 15 octombrie 2012, după care părțile au putut renegocia condițiile. Landul Renania-Palatinat a acordat întreprinderii FZG o garanție de 100 % pentru împrumut, fără a solicita nicio remunerație sau garanție reală în schimb. |
| --- | --- |

(57)

La 20 octombrie 2009, FZG a obținut un împrumut în valoare de [...] milioane EUR de la Sparkasse Südwestpfalz. Rata dobânzii a fost stabilită la 2,05 % pe an până la 15 octombrie 2012, după care părțile au putut renegocia condițiile. Landul Renania-Palatinat a acordat întreprinderii FZG o garanție de 100 % pentru împrumut, fără a solicita nicio remunerație sau garanție reală în schimb.

Sparkasse Südwestpfalz

| (58) | Începând cu 26 februarie 2003, FGAZ a avut, de asemenea, dreptul de a participa la „structura de gestionare centralizată a lichidităților” (cash pool) (și anume, un sistem de gestionare centralizată a finanțării) instituit de Ministerul de Finanțe al landului Renania-Palatinat. Structura de gestionare centralizată a lichidităților este un mecanism de refinanțare destinat întreprinderilor în cadrul cărora landul deține cel puțin 50 % din acțiuni. |
| --- | --- |

(58)

Începând cu 26 februarie 2003, FGAZ a avut, de asemenea, dreptul de a participa la „structura de gestionare centralizată a lichidităților” (cash pool) (și anume, un sistem de gestionare centralizată a finanțării) instituit de Ministerul de Finanțe al landului Renania-Palatinat. Structura de gestionare centralizată a lichidităților este un mecanism de refinanțare destinat întreprinderilor în cadrul cărora landul deține cel puțin 50 % din acțiuni.

cash pool

| (59) | Valoarea maximă a împrumutului pe care FGAZ îl putea obține din structura de gestionare centralizată a lichidităților a fost stabilită la 3,5 milioane EUR începând cu 16 ianuarie 2009 și la 6 milioane EUR la 1 octombrie 2009. FGAZ nu trebuie să furnizeze garanții reale, ratele dobânzii sunt stabilite pe baza ratei pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money, iar împrumuturile sunt returnate de fiecare dată când FGAZ are lichidități disponibile. |
| --- | --- |

(59)

Valoarea maximă a împrumutului pe care FGAZ îl putea obține din structura de gestionare centralizată a lichidităților a fost stabilită la 3,5 milioane EUR începând cu 16 ianuarie 2009 și la 6 milioane EUR la 1 octombrie 2009. FGAZ nu trebuie să furnizeze garanții reale, ratele dobânzii sunt stabilite pe baza ratei pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money, iar împrumuturile sunt returnate de fiecare dată când FGAZ are lichidități disponibile.

call money

| (60) | Germania a explicat că sistemul de gestionare centralizată a lichidităților funcționează după cum urmează: FGAZ solicită fonduri din structura de gestionare centralizată a lichidităților pentru a-și asigura lichiditatea și landul îi oferă fondurile respective din sistem. Ratele dobânzii aplicate sunt ratele pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money de pe piață. În cazul în care soldul structurii de gestionare centralizată a lichidităților este negativ, landul îl completează prin contractarea de împrumuturi de pe piață în nume propriu. Germania a explicat, de asemenea, că landul impune la rândul său condițiile obținute pe piața de capital participanților la structura de gestionare centralizată a lichidităților, permițând acestora – întreprinderilor în cadrul cărora landul deține majoritatea acțiunilor – să se refinanțeze în aceleași condiții ca landul. |
| --- | --- |

(60)

Germania a explicat că sistemul de gestionare centralizată a lichidităților funcționează după cum urmează: FGAZ solicită fonduri din structura de gestionare centralizată a lichidităților pentru a-și asigura lichiditatea și landul îi oferă fondurile respective din sistem. Ratele dobânzii aplicate sunt ratele pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money de pe piață. În cazul în care soldul structurii de gestionare centralizată a lichidităților este negativ, landul îl completează prin contractarea de împrumuturi de pe piață în nume propriu. Germania a explicat, de asemenea, că landul impune la rândul său condițiile obținute pe piața de capital participanților la structura de gestionare centralizată a lichidităților, permițând acestora – întreprinderilor în cadrul cărora landul deține majoritatea acțiunilor – să se refinanțeze în aceleași condiții ca landul.

call money

| (61) | Germania a susținut că, până în mai 2006, soldul întreprinderii FGAZ în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților a fost întotdeauna pozitiv și abia ulterior a început să fie negativ. Germania a furnizat datele prevăzute în tabelul 5 privind soldul întreprinderii FGAZ în cadrul sistemului de gestionare centralizată a lichidităților în perioada 2006-2009.

  Tabelul 5


  Soldul întreprinderii FGAZ în cadrul sistemului de gestionare centralizată a lichidităților în perioada 2006-2009









  An | Depozite | Retrageri | Bilanț la 31.12 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |

(61)

Germania a susținut că, până în mai 2006, soldul întreprinderii FGAZ în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților a fost întotdeauna pozitiv și abia ulterior a început să fie negativ. Germania a furnizat datele prevăzute în tabelul 5 privind soldul întreprinderii FGAZ în cadrul sistemului de gestionare centralizată a lichidităților în perioada 2006-2009.

Tabelul 5

Tabelul 5

Soldul întreprinderii FGAZ în cadrul sistemului de gestionare centralizată a lichidităților în perioada 2006-2009

Soldul întreprinderii FGAZ în cadrul sistemului de gestionare centralizată a lichidităților în perioada 2006-2009

An

Depozite

Retrageri

Bilanț la 31.12

2006

2006

[...]

[...]

[...]

2007

2007

[...]

[...]

[...]

2008

2008

[...]

[...]

[...]

2009

2009

[...]

[...]

[...]

3.2.2.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

3.2.2.1.   
  Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (62) | În decizia de inițiere a procedurii, s-a arătat mai întâi că FZG și FGAZ constituie întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În continuare, s-a constatat că garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt în mod evident imputabile statului și acordate din resurse publice. Cu toate acestea, în ceea ce privește împrumutul în sine, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare cu privire la chestiunea dacă acordarea împrumutului de către Sparkasse Südwestpfalz, o bancă publică, este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(62)

În decizia de inițiere a procedurii, s-a arătat mai întâi că FZG și FGAZ constituie întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În continuare, s-a constatat că garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt în mod evident imputabile statului și acordate din resurse publice. Cu toate acestea, în ceea ce privește împrumutul în sine, în decizia de inițiere a procedurii Comisia a solicitat Germaniei informații suplimentare cu privire la chestiunea dacă acordarea împrumutului de către Sparkasse Südwestpfalz, o bancă publică, este imputabilă statului.

Sparkasse Südwestpfalz

| (63) | Decizia de inițiere a procedurii a aplicat testul operatorului economic privat în economia de piață pentru a determina dacă împrumutul, garanția sau structura de gestionare centralizată a lichidităților au conferit un avantaj întreprinderilor FZG/FGAZ. În ceea ce privește împrumutul și structura de gestionare centralizată a lichidităților, s-a constatat că este necesar să se evalueze dacă ambele respectă condițiile stabilite în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință (19). Întrucât nu au fost furnizate informații cu privire la rata dobânzii de referință relevantă, Comisia a solicitat Germaniei să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua dacă împrumutul și structura de gestionare centralizată a lichidităților respectă condițiile stabilite în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință. |
| --- | --- |

(63)

Decizia de inițiere a procedurii a aplicat testul operatorului economic privat în economia de piață pentru a determina dacă împrumutul, garanția sau structura de gestionare centralizată a lichidităților au conferit un avantaj întreprinderilor FZG/FGAZ. În ceea ce privește împrumutul și structura de gestionare centralizată a lichidităților, s-a constatat că este necesar să se evalueze dacă ambele respectă condițiile stabilite în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință (19). Întrucât nu au fost furnizate informații cu privire la rata dobânzii de referință relevantă, Comisia a solicitat Germaniei să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua dacă împrumutul și structura de gestionare centralizată a lichidităților respectă condițiile stabilite în Comunicarea din 2008 privind ratele de referință.

19

| (64) | În ceea ce privește garanția acordată de landul Renania-Palatinat, decizia de inițiere a procedurii a constatat că trebuie să evalueze dacă garanția constituie ajutor de stat în temeiul Comunicării privind garanțiile 20 (20). Luând act de faptul că nu au fost disponibile informații suficiente, în decizia de inițiere a procedurii s-a solicitat Germaniei să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua garanția în temeiul Comunicării privind garanțiile. |
| --- | --- |

(64)

În ceea ce privește garanția acordată de landul Renania-Palatinat, decizia de inițiere a procedurii a constatat că trebuie să evalueze dacă garanția constituie ajutor de stat în temeiul Comunicării privind garanțiile 20 (20). Luând act de faptul că nu au fost disponibile informații suficiente, în decizia de inițiere a procedurii s-a solicitat Germaniei să furnizeze toate informațiile necesare pentru a evalua garanția în temeiul Comunicării privind garanțiile.

20

| (65) | Având în vedere, de asemenea, că împrumutul, garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților au fost disponibile doar pentru întreprinderile FGAZ/FZG, decizia de inițiere a procedurii a constatat că acestea sunt selective. De asemenea, s-a considerat că – astfel cum s-a întâmplat în cazul finanțării publice a infrastructurii și al ajutorului de exploatare – nu se poate exclude că împrumutul, garanția și structura de gestionare a lichidităților au avut un efect de denaturare a concurenței. |
| --- | --- |

(65)

Având în vedere, de asemenea, că împrumutul, garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților au fost disponibile doar pentru întreprinderile FGAZ/FZG, decizia de inițiere a procedurii a constatat că acestea sunt selective. De asemenea, s-a considerat că – astfel cum s-a întâmplat în cazul finanțării publice a infrastructurii și al ajutorului de exploatare – nu se poate exclude că împrumutul, garanția și structura de gestionare a lichidităților au avut un efect de denaturare a concurenței.

| (66) | Pe baza informațiilor disponibile, decizia de inițiere a procedurii a concluzionat, prin urmare, că împrumutul, garanția și structura de gestionare a lichidităților constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Eventuala compatibilitate a măsurilor respective nu a fost evaluată. |
| --- | --- |

(66)

Pe baza informațiilor disponibile, decizia de inițiere a procedurii a concluzionat, prin urmare, că împrumutul, garanția și structura de gestionare a lichidităților constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Eventuala compatibilitate a măsurilor respective nu a fost evaluată.

3.3.   REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT PENTRU COMPANIILE AERIENE RYANAIR, GERMANWINGS ȘI TUIFly

REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT PENTRU COMPANIILE AERIENE RYANAIR, GERMANWINGS ȘI TUIFly

3.3.1.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (67) | Lista tarifelor de aeroport prezentată de Germania a intrat în vigoare la 1 octombrie 2005. Conform listei respective, tarifele de aterizare sunt stabilite prin raportare la greutatea maximă la decolare a aeronavei (maximum take-off weight – MTOW) și la numărul de pasageri îmbarcați. Cu toate acestea, pentru zborurile regulate cu mai mult de 50 de pasageri, este prevăzută o sumă forfetară de 6 EUR pe călător. Suma forfetară acoperă toate tarifele de aeroport, inclusiv tariful de securitate de 3,58 EUR. |
| --- | --- |

(67)

Lista tarifelor de aeroport prezentată de Germania a intrat în vigoare la 1 octombrie 2005. Conform listei respective, tarifele de aterizare sunt stabilite prin raportare la greutatea maximă la decolare a aeronavei (maximum take-off weight – MTOW) și la numărul de pasageri îmbarcați. Cu toate acestea, pentru zborurile regulate cu mai mult de 50 de pasageri, este prevăzută o sumă forfetară de 6 EUR pe călător. Suma forfetară acoperă toate tarifele de aeroport, inclusiv tariful de securitate de 3,58 EUR.

maximum take-off weight

| (68) | Sunt disponibile o serie de reduceri atunci când sunt îndeplinite anumite condiții:






  (a) | Conexiuni noi regulate: aeroportul acordă o reducere de 100 % a tarifelor de aterizare, de handling și pentru serviciile destinate pasagerilor pe o perioadă de douăsprezece luni pentru orice companie aeriană care deservește o rută nouă dinspre Zweibrücken, atât timp cât noua destinație este deservită zilnic în timpul verii și cel puțin de trei ori pe săptămână în timpul programului de iarnă. În cazul în care compania aeriană stabilește baza aeronavei pe aeroport, reducerea de 100 % poate fi prelungită pentru o perioadă suplimentară de șase luni. |
| --- | --- | --- |

(68)

Sunt disponibile o serie de reduceri atunci când sunt îndeplinite anumite condiții:

(a)

Conexiuni noi regulate: aeroportul acordă o reducere de 100 % a tarifelor de aterizare, de handling și pentru serviciile destinate pasagerilor pe o perioadă de douăsprezece luni pentru orice companie aeriană care deservește o rută nouă dinspre Zweibrücken, atât timp cât noua destinație este deservită zilnic în timpul verii și cel puțin de trei ori pe săptămână în timpul programului de iarnă. În cazul în care compania aeriană stabilește baza aeronavei pe aeroport, reducerea de 100 % poate fi prelungită pentru o perioadă suplimentară de șase luni.

| (b) | Conexiuni noi de tip charter: aeroportul acordă o reducere de 100 % a tarifelor de aterizare, de handling și pentru serviciile destinate pasagerilor oricăror companii aeriene care deservesc rute noi din aeroportul Zweibrücken până la un prag de 100 000 de pasageri; în consecință, pentru primii 100 000 de pasageri, nu trebuie să fie plătite tarife de aterizare, de handling sau pentru serviciile destinate pasagerilor. Compania aeriană trebuie să deservească noua destinație zilnic în timpul verii și cel puțin de trei ori pe săptămână în timpul programului de iarnă. Companiile aeriene care îndeplinesc anumite condiții suplimentare – cum ar fi creșterea frecvenței serviciilor furnizate cu 50 %-100 % în două programe consecutive de vară și atingerea unui anumit prag al numărului de pasageri – beneficiază de o nouă reducere de 100 % pentru un număr suplimentar de 50 000-100 000 de pasageri. |
| --- | --- |

(b)

Conexiuni noi de tip charter: aeroportul acordă o reducere de 100 % a tarifelor de aterizare, de handling și pentru serviciile destinate pasagerilor oricăror companii aeriene care deservesc rute noi din aeroportul Zweibrücken până la un prag de 100 000 de pasageri; în consecință, pentru primii 100 000 de pasageri, nu trebuie să fie plătite tarife de aterizare, de handling sau pentru serviciile destinate pasagerilor. Compania aeriană trebuie să deservească noua destinație zilnic în timpul verii și cel puțin de trei ori pe săptămână în timpul programului de iarnă. Companiile aeriene care îndeplinesc anumite condiții suplimentare – cum ar fi creșterea frecvenței serviciilor furnizate cu 50 %-100 % în două programe consecutive de vară și atingerea unui anumit prag al numărului de pasageri – beneficiază de o nouă reducere de 100 % pentru un număr suplimentar de 50 000-100 000 de pasageri.

3.3.1.1.   
  Tarifele plătite de Germanwings

Tarifele plătite de Germanwings

| (69) | În perioada august-septembrie 2006, Germanwings și FZG au încheiat un acord privind stabilirea rutei Zweibrücken – Berlin-Schönefeld, începând din luna septembrie 2006. Acordul prevede tarife în valoare de [...] EUR pe pasager, care acoperă aterizarea, parcarea, serviciile destinate pasagerilor și tarifele de securitate. Tarifele au fost reduse cu [...] pentru primul an de funcționare. Începând cu 16 septembrie 2007, Germanwings a plătit [...] EUR pe pasager, în timp ce, începând cu 1 ianuarie 2008, plata s-a redus la [...] EUR pe pasager. La 9 ianuarie 2011, Germanwings și-a încetat serviciile de la și către aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(69)

În perioada august-septembrie 2006, Germanwings și FZG au încheiat un acord privind stabilirea rutei Zweibrücken – Berlin-Schönefeld, începând din luna septembrie 2006. Acordul prevede tarife în valoare de [...] EUR pe pasager, care acoperă aterizarea, parcarea, serviciile destinate pasagerilor și tarifele de securitate. Tarifele au fost reduse cu [...] pentru primul an de funcționare. Începând cu 16 septembrie 2007, Germanwings a plătit [...] EUR pe pasager, în timp ce, începând cu 1 ianuarie 2008, plata s-a redus la [...] EUR pe pasager. La 9 ianuarie 2011, Germanwings și-a încetat serviciile de la și către aeroportul Zweibrücken.

3.3.1.2.   
  Tarifele plătite de TUIfly

Tarifele plătite de TUIfly

| (70) | Germania a furnizat un acord încheiat între FZG și TUIfly, conform căruia TUIfly a trebuit să plătească o sumă forfetară de [...] EUR pe pasager, care acoperea toate cheltuielile relevante. Cu toate acestea, Germania a susținut totodată că TUIfly a fost scutită de toate tarifele pentru primii [...] pasageri. După atingerea numărului de pasageri la 1 august 2010, TUIFly a plătit o sumă forfetară de [...] pe pasager. |
| --- | --- |

(70)

Germania a furnizat un acord încheiat între FZG și TUIfly, conform căruia TUIfly a trebuit să plătească o sumă forfetară de [...] EUR pe pasager, care acoperea toate cheltuielile relevante. Cu toate acestea, Germania a susținut totodată că TUIfly a fost scutită de toate tarifele pentru primii [...] pasageri. După atingerea numărului de pasageri la 1 august 2010, TUIFly a plătit o sumă forfetară de [...] pe pasager.

3.3.1.3.   
  Tarifele plătite de Ryanair

Tarifele plătite de Ryanair

| (71) | Ryanair a deservit ruta Zweibrücken – Londra-Stansted în perioada 28 octombrie 2008-22 septembrie 2009. Pentru primul an de funcționare, FZG și Ryanair au convenit [...]. În schimb, Ryanair s-a angajat să atingă cel puțin un număr de [...] pasageri pe an. Potrivit Germaniei, Ryanair a plătit [...]. |
| --- | --- |

(71)

Ryanair a deservit ruta Zweibrücken – Londra-Stansted în perioada 28 octombrie 2008-22 septembrie 2009. Pentru primul an de funcționare, FZG și Ryanair au convenit [...]. În schimb, Ryanair s-a angajat să atingă cel puțin un număr de [...] pasageri pe an. Potrivit Germaniei, Ryanair a plătit [...].

3.3.1.4.   
  Serviciile de care au beneficiat Germanwings, TUIFly și Ryanair

Serviciile de care au beneficiat Germanwings, TUIFly și Ryanair

| (72) | Toate acordurile încheiate între FZG și diferitele companii aeriene conțin o secțiune privind serviciile și tarifele suplimentare. Tabelul 6 conține o comparație a celor mai importante servicii suplimentare și a prețurilor percepute companiilor aeriene respective.

  Tabelul 6


  Servicii și tarife suplimentare









  Serviciu | Preț TUIFly | Preț Germanwings | Preț Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Demaror cu aer comprimat | [...] | [...] | [...] |
| Sursă de putere la sol | [...] | [...] | [...] |
| Curățarea aeronavelor (standard) | [...] | [...] | [...] |
| Curățarea aeronavelor (peste noapte) | [...] | [...] | [...] |
| Degivrarea aeronavelor | [...] | [...] | [...] |
| Lichid de degivrare și apă | [...] | [...] | [...] |
| Spațiu gol de perete pentru publicitate | [...] | [...] | [...] |
| Tariful pentru închirierea de autoturisme | [...] | [...] | [...] |
| Acces la hangar pentru întreținere tehnică ad hoc | [...] | [...] | [...] |
| Minimum 4 conferințe de presă pe an | [...] | [...] | [...] |
| Două deplasări pe an pentru jurnaliști, organizate de aeroport | [...] | [...] | [...] |
| Calculatoare, imprimante, telefoane, fax și echipamente SITA | [...] | [...] | [...] |

(72)

Toate acordurile încheiate între FZG și diferitele companii aeriene conțin o secțiune privind serviciile și tarifele suplimentare. Tabelul 6 conține o comparație a celor mai importante servicii suplimentare și a prețurilor percepute companiilor aeriene respective.

Tabelul 6

Tabelul 6

Servicii și tarife suplimentare

Servicii și tarife suplimentare

Serviciu

Preț TUIFly

Preț Germanwings

Preț Ryanair

Demaror cu aer comprimat

Demaror cu aer comprimat

[...]

[...]

[...]

Sursă de putere la sol

Sursă de putere la sol

[...]

[...]

[...]

Curățarea aeronavelor (standard)

Curățarea aeronavelor (standard)

[...]

[...]

[...]

Curățarea aeronavelor (peste noapte)

Curățarea aeronavelor (peste noapte)

[...]

[...]

[...]

Degivrarea aeronavelor

Degivrarea aeronavelor

[...]

[...]

[...]

Lichid de degivrare și apă

Lichid de degivrare și apă

[...]

[...]

[...]

Spațiu gol de perete pentru publicitate

Spațiu gol de perete pentru publicitate

[...]

[...]

[...]

Tariful pentru închirierea de autoturisme

Tariful pentru închirierea de autoturisme

[...]

[...]

[...]

Acces la hangar pentru întreținere tehnică ad hoc

Acces la hangar pentru întreținere tehnică ad hoc

[...]

[...]

[...]

Minimum 4 conferințe de presă pe an

Minimum 4 conferințe de presă pe an

[...]

[...]

[...]

Două deplasări pe an pentru jurnaliști, organizate de aeroport

Două deplasări pe an pentru jurnaliști, organizate de aeroport

[...]

[...]

[...]

Calculatoare, imprimante, telefoane, fax și echipamente SITA

Calculatoare, imprimante, telefoane, fax și echipamente SITA

[...]

[...]

[...]

3.3.2.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

3.3.2.1.   
  Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (73) | Decizia de inițiere a procedurii a constatat mai întâi că, întrucât FZG, care a acordat reducerile tarifelor de aeroport pentru diferitele companii aeriene, este integral deținută și controlată de stat, reducerile respective trebuie considerate ca fiind acordate prin renunțarea la resurse de stat. De asemenea, s-a considerat că este foarte probabil ca statul să fi fost implicat în încheierea efectivă a acordurilor cu diferitele companii aeriene și că autoritatea de supraveghere publică competentă a trebuit să aprobe lista tarifelor de aeroport, ceea ce face ca acordarea reducerilor la tarifele de aeroport pentru diferite companii aeriene să fie imputabilă statului. |
| --- | --- |

(73)

Decizia de inițiere a procedurii a constatat mai întâi că, întrucât FZG, care a acordat reducerile tarifelor de aeroport pentru diferitele companii aeriene, este integral deținută și controlată de stat, reducerile respective trebuie considerate ca fiind acordate prin renunțarea la resurse de stat. De asemenea, s-a considerat că este foarte probabil ca statul să fi fost implicat în încheierea efectivă a acordurilor cu diferitele companii aeriene și că autoritatea de supraveghere publică competentă a trebuit să aprobe lista tarifelor de aeroport, ceea ce face ca acordarea reducerilor la tarifele de aeroport pentru diferite companii aeriene să fie imputabilă statului.

| (74) | Pentru a răspunde la întrebarea dacă reducerile au oferit un avantaj pentru companiile aeriene respective, decizia de inițiere a procedurii a reamintit că ar trebui să se evalueze dacă FZG a acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când a acordat reducerile. Pentru a respecta testul operatorului privat în economia de piață, este necesar să se demonstreze că decizia de a acorda reducerile s-a bazat pe o logică economică solidă și a îmbunătățit profitabilitatea aeroportului. De asemenea, veniturile generate de aeroport în cadrul unui acord cu o anumită companie aeriană nu pot fi mai scăzute decât costurile de furnizare a serviciilor aeroportuare suportate de compania aeriană respectivă. |
| --- | --- |

(74)

Pentru a răspunde la întrebarea dacă reducerile au oferit un avantaj pentru companiile aeriene respective, decizia de inițiere a procedurii a reamintit că ar trebui să se evalueze dacă FZG a acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când a acordat reducerile. Pentru a respecta testul operatorului privat în economia de piață, este necesar să se demonstreze că decizia de a acorda reducerile s-a bazat pe o logică economică solidă și a îmbunătățit profitabilitatea aeroportului. De asemenea, veniturile generate de aeroport în cadrul unui acord cu o anumită companie aeriană nu pot fi mai scăzute decât costurile de furnizare a serviciilor aeroportuare suportate de compania aeriană respectivă.

| (75) | În decizia de inițiere a procedurii s-a constatat că nu există nicio indicație că Germania a comparat costurile și veniturile estimate pe durata acordurilor cu respectiva companie aeriană. Germania a furnizat doar un plan de afaceri pe termen mediu pentru perioada 2011-2015. În acest sens, în decizia de inițiere a procedurii s-a considerat că nu este sigur dacă veniturile generate de acordurile încheiate cu respectivele companii aeriene au fost suficiente pentru a acoperi costurile aferente furnizării de servicii aeroportuare pentru acestea. S-a observat că, de la începerea operațiunilor comerciale, FZG a generat pierderi tot mai mari și că acordurile nu includ clauze, comune în alte acorduri, care să permită întreprinderii FZG să recupereze reducerile acordate în cazul în care companiile aeriene decid să își înceteze activitatea pe aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(75)

În decizia de inițiere a procedurii s-a constatat că nu există nicio indicație că Germania a comparat costurile și veniturile estimate pe durata acordurilor cu respectiva companie aeriană. Germania a furnizat doar un plan de afaceri pe termen mediu pentru perioada 2011-2015. În acest sens, în decizia de inițiere a procedurii s-a considerat că nu este sigur dacă veniturile generate de acordurile încheiate cu respectivele companii aeriene au fost suficiente pentru a acoperi costurile aferente furnizării de servicii aeroportuare pentru acestea. S-a observat că, de la începerea operațiunilor comerciale, FZG a generat pierderi tot mai mari și că acordurile nu includ clauze, comune în alte acorduri, care să permită întreprinderii FZG să recupereze reducerile acordate în cazul în care companiile aeriene decid să își înceteze activitatea pe aeroportul Zweibrücken.

| (76) | În decizia de inițiere a procedurii s-a considerat, de asemenea, că dacă aeroportul Zweibrücken ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, acesta ar fi trebuit să analizeze dacă închiderea aeroportului ar fi fost mai puțin costisitoare decât continuarea exploatării. Comisia a solicitat Germaniei să ofere informații cu privire la costurile de închidere a aeroportului în comparație cu costurile de continuare a exploatării acestuia. În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a constatat că reducerile par să includă tarifele de securitate pe care FZG a trebuit să plătească serviciului de pază și protecție. S-a observat că niciun preț perceput companiilor aeriene care nu permite întreprinderii FZG să recupereze costurile respective nu constituie un avantaj pentru companiile aeriene în cauză. În concluzie, decizia de inițiere a procedurii a exprimat îndoieli serioase în ceea ce privește conformitatea reducerilor acordate diferitelor companii aeriene cu principiul operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(76)

În decizia de inițiere a procedurii s-a considerat, de asemenea, că dacă aeroportul Zweibrücken ar fi acționat ca un operator economic privat în economia de piață, acesta ar fi trebuit să analizeze dacă închiderea aeroportului ar fi fost mai puțin costisitoare decât continuarea exploatării. Comisia a solicitat Germaniei să ofere informații cu privire la costurile de închidere a aeroportului în comparație cu costurile de continuare a exploatării acestuia. În cele din urmă, decizia de inițiere a procedurii a constatat că reducerile par să includă tarifele de securitate pe care FZG a trebuit să plătească serviciului de pază și protecție. S-a observat că niciun preț perceput companiilor aeriene care nu permite întreprinderii FZG să recupereze costurile respective nu constituie un avantaj pentru companiile aeriene în cauză. În concluzie, decizia de inițiere a procedurii a exprimat îndoieli serioase în ceea ce privește conformitatea reducerilor acordate diferitelor companii aeriene cu principiul operatorului economic privat în economia de piață.

| (77) | În sfârșit, având în vedere că respectivele companii aeriene și-au desfășurat activitatea pe o piață concurențială și că orice avantaj acordat acestora le-ar permite să își consolideze poziția pe piața respectivă, decizia de inițiere a procedurii a constatat că reducerea tarifelor este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(77)

În sfârșit, având în vedere că respectivele companii aeriene și-au desfășurat activitatea pe o piață concurențială și că orice avantaj acordat acestora le-ar permite să își consolideze poziția pe piața respectivă, decizia de inițiere a procedurii a constatat că reducerea tarifelor este susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența.

| (78) | Decizia de inițiere a procedurii a ajuns la concluzia preliminară că tarifele reduse constituie ajutoare de stat acordate companiilor aeriene respective (Germanwings, TUIFly și Ryanair). |
| --- | --- |

(78)

Decizia de inițiere a procedurii a ajuns la concluzia preliminară că tarifele reduse constituie ajutoare de stat acordate companiilor aeriene respective (Germanwings, TUIFly și Ryanair).

3.3.2.2.   
  Compatibilitate

Compatibilitate

| (79) | Decizia de inițiere a procedurii a evaluat dacă tarifele reduse pot fi considerate ajutoare la înființare compatibile în temeiul secțiunii 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. În evaluarea sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care au fost îndeplinite toate condițiile de compatibilitate a ajutorului la înființare. |
| --- | --- |

(79)

Decizia de inițiere a procedurii a evaluat dacă tarifele reduse pot fi considerate ajutoare la înființare compatibile în temeiul secțiunii 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. În evaluarea sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care au fost îndeplinite toate condițiile de compatibilitate a ajutorului la înființare.

| (80) | În special, decizia de inițiere a procedurii a constatat că:






  (a) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (c) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă și cum au fost legate reducerile de o creștere a numărului de pasageri; |
| --- | --- | --- |

(80)

În special, decizia de inițiere a procedurii a constatat că:

(a)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (c) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă și cum au fost legate reducerile de o creștere a numărului de pasageri;

| (b) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă acestea au fost degresive și cu o durată limitată; |
| --- | --- |

(b)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă acestea au fost degresive și cu o durată limitată;

| (c) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (e) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar care sunt costurile acoperite de tarifele reduse; |
| --- | --- |

(c)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (e) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar care sunt costurile acoperite de tarifele reduse;

| (d) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (f) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât măsura nu pare să fie legată de costurile eligibile; |
| --- | --- |

(d)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (f) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât măsura nu pare să fie legată de costurile eligibile;

| (e) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (h) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu există niciun indiciu că FZG și-a făcut cunoscută intenția de a acorda reducerile și că le-a oferit și altor companii aeriene; |
| --- | --- |

(e)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (h) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu există niciun indiciu că FZG și-a făcut cunoscută intenția de a acorda reducerile și că le-a oferit și altor companii aeriene;

| (f) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (i) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu au fost prezentate planuri de afaceri privind profitabilitatea rutelor beneficiare și nu este clar dacă a existat vreun impact asupra rutelor concurente; |
| --- | --- |

(f)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (i) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu au fost prezentate planuri de afaceri privind profitabilitatea rutelor beneficiare și nu este clar dacă a existat vreun impact asupra rutelor concurente;

| (g) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (j) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu s-a găsit niciun indiciu că lista solicitată a fost prezentată; |
| --- | --- |

(g)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 79 litera (j) din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu s-a găsit niciun indiciu că lista solicitată a fost prezentată;

| (h) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctele 79 litera (k) și 79 litera (l) din orientările din 2005 privind sectorul aviației; și |
| --- | --- |

(h)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctele 79 litera (k) și 79 litera (l) din orientările din 2005 privind sectorul aviației; și

| (i) | există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 80 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă tarifele reduse au fost cumulate cu alte tipuri de ajutoare. |
| --- | --- |

(i)

există îndoieli cu privire la faptul dacă tarifele reduse îndeplinesc condițiile prevăzute la punctul 80 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, întrucât nu este clar dacă tarifele reduse au fost cumulate cu alte tipuri de ajutoare.

| (81) | Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele reduse nu pot fi considerate ca fiind ajutor la înființare compatibil, întrucât acestea nu îndeplinesc toate condițiile prevăzute în secțiunea 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(81)

Prin urmare, Comisia a ajuns la concluzia preliminară că tarifele reduse nu pot fi considerate ca fiind ajutor la înființare compatibil, întrucât acestea nu îndeplinesc toate condițiile prevăzute în secțiunea 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației.

3.4.   ACORDURILE DE MARKETING ÎNCHEIATE CU RYANAIR ȘI AMS

ACORDURILE DE MARKETING ÎNCHEIATE CU RYANAIR ȘI AMS

3.4.1.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

| (82) | Au fost încheiate două acorduri de servicii de marketing cu Ryanair și cu filiala sa, AMS. În cadrul primului acord, încheiat între Ryanair și FZG, aceasta din urmă a plătit suma de [...] EUR către Ryanair pentru diferite activități de marketing desfășurate de Ryanair. |
| --- | --- |

(82)

Au fost încheiate două acorduri de servicii de marketing cu Ryanair și cu filiala sa, AMS. În cadrul primului acord, încheiat între Ryanair și FZG, aceasta din urmă a plătit suma de [...] EUR către Ryanair pentru diferite activități de marketing desfășurate de Ryanair.

| (83) | Un al doilea acord a fost încheiat la 6 octombrie 2008 între landul Renania-Palatinat, reprezentat de Ministerul economiei, traficului, agriculturii și viticulturii, și AMS. Nici FGAZ și nici FZG nu sunt părți ale acordului. În temeiul acordului, AMS a furnizat diverse servicii de marketing, cum ar fi amplasarea de link-uri pe site-ul Ryanair către site-uri stabilite de land și introducerea unor texte scurte despre landul Renania-Palatinat pe site-ul Ryanair. În cursul primului an, landul a plătit întreprinderii AMS o sumă totală de [...] EUR, în timp ce, pentru al doilea an, serviciile urmau să fie reduse, iar landul ar fi trebuit să plătească suma de [...] EUR. |
| --- | --- |

(83)

Un al doilea acord a fost încheiat la 6 octombrie 2008 între landul Renania-Palatinat, reprezentat de Ministerul economiei, traficului, agriculturii și viticulturii, și AMS. Nici FGAZ și nici FZG nu sunt părți ale acordului. În temeiul acordului, AMS a furnizat diverse servicii de marketing, cum ar fi amplasarea de link-uri pe site-ul Ryanair către site-uri stabilite de land și introducerea unor texte scurte despre landul Renania-Palatinat pe site-ul Ryanair. În cursul primului an, landul a plătit întreprinderii AMS o sumă totală de [...] EUR, în timp ce, pentru al doilea an, serviciile urmau să fie reduse, iar landul ar fi trebuit să plătească suma de [...] EUR.

| (84) | Întrucât Ryanair și-a încetat serviciile către și dinspre Zweibrücken după mai puțin de un an, acordul de marketing pentru al doilea an a fost anulat în cele din urmă și prețul pentru primul an a fost redus la [...] din prețul convenit. În practică, landul Renania-Palatinat a plătit ulterior întreprinderii AMS o sumă totală de 320 833 EUR pentru servicii de marketing. Se pare că AMS a realizat toate activitățile convenite. |
| --- | --- |

(84)

Întrucât Ryanair și-a încetat serviciile către și dinspre Zweibrücken după mai puțin de un an, acordul de marketing pentru al doilea an a fost anulat în cele din urmă și prețul pentru primul an a fost redus la [...] din prețul convenit. În practică, landul Renania-Palatinat a plătit ulterior întreprinderii AMS o sumă totală de 320 833 EUR pentru servicii de marketing. Se pare că AMS a realizat toate activitățile convenite.

3.4.2.   MOTIVELE CARE AU CONDUS LA INIȚIEREA PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

3.4.2.1.   
  Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (85) | Decizia de inițiere a procedurii constată, în primul rând, că plățile efectuate de landul Renania-Palatinat către Ryanair/AMS implică resurse de stat și sunt imputabile statului. În măsura în care prețul plătit de landul Renania-Palatinat depășește valoarea economică a serviciilor furnizate de AMS/Ryanair, acesta constituie o pierdere de resurse de stat. |
| --- | --- |

(85)

Decizia de inițiere a procedurii constată, în primul rând, că plățile efectuate de landul Renania-Palatinat către Ryanair/AMS implică resurse de stat și sunt imputabile statului. În măsura în care prețul plătit de landul Renania-Palatinat depășește valoarea economică a serviciilor furnizate de AMS/Ryanair, acesta constituie o pierdere de resurse de stat.

| (86) | Pentru a evalua dacă acordurile de servicii de marketing au conferit un avantaj întreprinderilor AMS/Ryanair, Comisia a trebuit să aplice din nou principiul operatorului economic privat în economia de piață. Comisia a observat că, pe aeroportul Zweibrücken, numai Ryanair a beneficiat de sprijin pentru marketing într-o astfel de măsură, că plățile nu par a fi condiționate de un impact măsurabil al măsurilor de marketing (cum ar fi o creștere a numărului de pasageri) și că nu se cunoaște dacă landul Renania-Palatinat deține controlul asupra furnizării serviciilor de marketing de către AMS/Ryanair. De asemenea, decizia de inițiere a procedurii a constatat că acordul de servicii de marketing a fost legat în mod clar de ruta Zweibrücken – London-Stansted, astfel încât acesta ar putea fi considerat un stimulent pentru noua rută instituită de Ryanair în octombrie 2008. Ținând seama de faptul că Ryanair a beneficiat în mod direct de activitățile de marketing, s-a concluzionat că Ryanair ar fi trebuit să acopere cel puțin o parte din costurile aferente. În concluzie, Comisia și-a exprimat îndoiala că landul Renania-Palatinat a acționat ca un operator economic privat în economia de piață, acordând astfel un avantaj în favoarea întreprinderilor AMS/Ryanair. |
| --- | --- |

(86)

Pentru a evalua dacă acordurile de servicii de marketing au conferit un avantaj întreprinderilor AMS/Ryanair, Comisia a trebuit să aplice din nou principiul operatorului economic privat în economia de piață. Comisia a observat că, pe aeroportul Zweibrücken, numai Ryanair a beneficiat de sprijin pentru marketing într-o astfel de măsură, că plățile nu par a fi condiționate de un impact măsurabil al măsurilor de marketing (cum ar fi o creștere a numărului de pasageri) și că nu se cunoaște dacă landul Renania-Palatinat deține controlul asupra furnizării serviciilor de marketing de către AMS/Ryanair. De asemenea, decizia de inițiere a procedurii a constatat că acordul de servicii de marketing a fost legat în mod clar de ruta Zweibrücken – London-Stansted, astfel încât acesta ar putea fi considerat un stimulent pentru noua rută instituită de Ryanair în octombrie 2008. Ținând seama de faptul că Ryanair a beneficiat în mod direct de activitățile de marketing, s-a concluzionat că Ryanair ar fi trebuit să acopere cel puțin o parte din costurile aferente. În concluzie, Comisia și-a exprimat îndoiala că landul Renania-Palatinat a acționat ca un operator economic privat în economia de piață, acordând astfel un avantaj în favoarea întreprinderilor AMS/Ryanair.

| (87) | Întrucât sprijinul pentru marketing a fost acordat numai întreprinderilor AMS/Ryanair, rezultă în mod clar că măsura este selectivă. Pentru aceleași motive ca cele prezentate cu privire la tarifele de aeroport reduse, decizia de inițiere a procedurii a constatat, de asemenea, că măsura afectează schimburile comerciale dintre statele membre și denaturează sau amenință să denatureze concurența. În consecință, Comisia a concluzionat că sprijinul pentru marketing constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(87)

Întrucât sprijinul pentru marketing a fost acordat numai întreprinderilor AMS/Ryanair, rezultă în mod clar că măsura este selectivă. Pentru aceleași motive ca cele prezentate cu privire la tarifele de aeroport reduse, decizia de inițiere a procedurii a constatat, de asemenea, că măsura afectează schimburile comerciale dintre statele membre și denaturează sau amenință să denatureze concurența. În consecință, Comisia a concluzionat că sprijinul pentru marketing constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

3.4.2.2.   
  Compatibilitate

Compatibilitate

| (88) | Decizia de inițiere a procedurii a evaluat dacă sprijinul pentru marketing acordat întreprinderilor AMS/Ryanair poate fi considerat ajutor la înființare compatibil în temeiul secțiunii 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. În evaluarea sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care au fost îndeplinite diferitele condiții de compatibilitate a ajutorului la înființare. Motivele au fost, în esență, aceleași ca cele menționate în considerentul 80 din prezenta decizie cu privire la compatibilitatea tarifelor reduse. În consecință, Comisia a ajuns la concluzia că sprijinul pentru marketing nu constituie ajutor la înființare compatibil. |
| --- | --- |

(88)

Decizia de inițiere a procedurii a evaluat dacă sprijinul pentru marketing acordat întreprinderilor AMS/Ryanair poate fi considerat ajutor la înființare compatibil în temeiul secțiunii 5 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. În evaluarea sa, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la măsura în care au fost îndeplinite diferitele condiții de compatibilitate a ajutorului la înființare. Motivele au fost, în esență, aceleași ca cele menționate în considerentul 80 din prezenta decizie cu privire la compatibilitatea tarifelor reduse. În consecință, Comisia a ajuns la concluzia că sprijinul pentru marketing nu constituie ajutor la înființare compatibil.

4.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE GERMANIA

4.1.   FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT/ASOCIAȚIA ZEF

FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT/ASOCIAȚIA ZEF

4.1.1.   INFRASTRUCTURĂ

4.1.1.1.   
  Existența ajutorului

Existența ajutorului

Activitate economică și avantaj

Activitate economică și avantaj

| (89) | Autoritățile germane au amintit mai întâi că nu sunt de acord cu poziția Comisiei conform căreia construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică. Subliniind faptul că, în principal, Comisia a făcut referire la hotărârea Tribunalului în cauza Leipzig-Halle, Germania a remarcat că un recurs împotriva hotărârii respective este încă pendinte în fața Curții de Justiție, abținându-se de la a-și asuma o poziție până la pronunțarea hotărârii Curții de Justiție. |
| --- | --- |

(89)

Autoritățile germane au amintit mai întâi că nu sunt de acord cu poziția Comisiei conform căreia construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică. Subliniind faptul că, în principal, Comisia a făcut referire la hotărârea Tribunalului în cauza Leipzig-Halle, Germania a remarcat că un recurs împotriva hotărârii respective este încă pendinte în fața Curții de Justiție, abținându-se de la a-și asuma o poziție până la pronunțarea hotărârii Curții de Justiție.

Leipzig-Halle

| (90) | În al doilea rând, autoritățile germane au afirmat că niciuna dintre investițiile în infrastructură realizate înainte de 2006, când aeroportul Zweibrücken a început operațiunile comerciale, nu au făcut obiectul normelor privind ajutoarele de stat. Până în 2006, aeroportul a fost utilizat doar în scopuri legate de aviația militară și de aviația generală, iar autoritățile germane au susținut că furnizarea de servicii aeroportuare în astfel de scopuri nu constituie o activitate economică. În orice caz, s-a afirmat că, având în vedere dimensiunea redusă a operațiunilor de pe aeroportul Zweibrücken până în 2006 (nu s-au înregistrat niciodată mai mult de 30 000 de pasageri pe an până în 2006), orice finanțare publică nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența și nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(90)

În al doilea rând, autoritățile germane au afirmat că niciuna dintre investițiile în infrastructură realizate înainte de 2006, când aeroportul Zweibrücken a început operațiunile comerciale, nu au făcut obiectul normelor privind ajutoarele de stat. Până în 2006, aeroportul a fost utilizat doar în scopuri legate de aviația militară și de aviația generală, iar autoritățile germane au susținut că furnizarea de servicii aeroportuare în astfel de scopuri nu constituie o activitate economică. În orice caz, s-a afirmat că, având în vedere dimensiunea redusă a operațiunilor de pe aeroportul Zweibrücken până în 2006 (nu s-au înregistrat niciodată mai mult de 30 000 de pasageri pe an până în 2006), orice finanțare publică nu denaturează sau nu amenință să denatureze concurența și nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (91) | În al treilea rând, autoritățile germane au susținut că majoritatea investițiilor sprijinite prin subvenții publice se înscriu în sfera sectoarelor de competență publică. S-a subliniat faptul că cea mai mare parte a investițiilor au fost necesare pentru a garanta siguranța operațiunilor pe aeroport (în special în urma unui ordin emis de autoritatea de supraveghere competentă în materie de siguranță și a plângerilor formulate de asociația piloților „Cockpit”). Prin urmare, toate măsurile legate de garantarea siguranței operațiunilor pe aeroport au fost considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(91)

În al treilea rând, autoritățile germane au susținut că majoritatea investițiilor sprijinite prin subvenții publice se înscriu în sfera sectoarelor de competență publică. S-a subliniat faptul că cea mai mare parte a investițiilor au fost necesare pentru a garanta siguranța operațiunilor pe aeroport (în special în urma unui ordin emis de autoritatea de supraveghere competentă în materie de siguranță și a plângerilor formulate de asociația piloților „Cockpit”). Prin urmare, toate măsurile legate de garantarea siguranței operațiunilor pe aeroport au fost considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică.

| (92) | Germania s-a opus ferm argumentului potrivit căruia orice măsuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică ar putea, chiar dacă numai parțial, să confere un avantaj pentru aeroportul respectiv în cazul în care finanțarea nu a fost acordată în mod nediscriminatoriu tuturor celorlalte aeroporturi din statul membru în cauză. Germania a susținut că finanțarea măsurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică nu constituie ajutor de stat, indiferent dacă unul sau toate aeroporturile trebuie să suporte costurile pentru astfel de măsuri. În acest sens, ar trebui să existe o interpretare uniformă a noțiunii de „sferă a sectoarelor de competență publică”, în special având în vedere modurile diferite în care statele membre definesc acest concept. |
| --- | --- |

(92)

Germania s-a opus ferm argumentului potrivit căruia orice măsuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică ar putea, chiar dacă numai parțial, să confere un avantaj pentru aeroportul respectiv în cazul în care finanțarea nu a fost acordată în mod nediscriminatoriu tuturor celorlalte aeroporturi din statul membru în cauză. Germania a susținut că finanțarea măsurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică nu constituie ajutor de stat, indiferent dacă unul sau toate aeroporturile trebuie să suporte costurile pentru astfel de măsuri. În acest sens, ar trebui să existe o interpretare uniformă a noțiunii de „sferă a sectoarelor de competență publică”, în special având în vedere modurile diferite în care statele membre definesc acest concept.

| (93) | Germania a prezentat o listă a investițiilor realizate în legătură cu sfera sectoarelor de competență publică între 2006 și 2009 (pentru comparație, valoarea totală a investițiilor în această perioadă a fost de 22 476 812 EUR).

  Tabelul 7


  Prezentare generală a costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică transmisă de Germania
   (21) | Măsuri | Costuri | Costuri totale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | [...] | [...] | [...] |
| 2007 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| 2008 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| 2009 | [...] | [...] | [...] |
| [...] | [...] |
| Total general | 19 707 315 EUR |

(93)

Germania a prezentat o listă a investițiilor realizate în legătură cu sfera sectoarelor de competență publică între 2006 și 2009 (pentru comparație, valoarea totală a investițiilor în această perioadă a fost de 22 476 812 EUR).

Tabelul 7

Tabelul 7

Prezentare generală a costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică transmisă de Germania
   (21)

Prezentare generală a costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică transmisă de Germania

21

Măsuri

Costuri

Costuri totale

2006

2006

[...]

[...]

[...]

2007

2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Total general

Total general

19 707 315 EUR

19 707 315 EUR

| (94) | În opinia Germaniei, măsurile de securitate aeroportuară în conformitate cu articolul 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană), măsurile de garantare a siguranței operaționale, măsurile de control aerian și de siguranță aeriană în conformitate cu articolul 27c alineatul (2) din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană), serviciile meteorologice, precum și serviciile de pompieri intră în sfera sectoarelor de competență publică, ca investiții sau costuri de exploatare. |
| --- | --- |

(94)

În opinia Germaniei, măsurile de securitate aeroportuară în conformitate cu articolul 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană), măsurile de garantare a siguranței operaționale, măsurile de control aerian și de siguranță aeriană în conformitate cu articolul 27c alineatul (2) din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană), serviciile meteorologice, precum și serviciile de pompieri intră în sfera sectoarelor de competență publică, ca investiții sau costuri de exploatare.

Luftsicherheitsgesetz

Luftsicherheitsgesetz

| (95) | Germania a susținut că, în ceea ce privește măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, finanțarea acestor activități trebuie să fie analizată având în vedere articolul 27c alineatul (2) din Luftsicherheitsgesetz. În temeiul dispoziției menționate, se face distincția între anumite aeroporturi, pentru care finanțarea măsurilor de siguranță la nivel federal este considerată esențială din motive legate de siguranță și de politică în domeniul transporturilor, și alte aeroporturi regionale, pentru care măsurile nu sunt considerate ca fiind strict necesare la nivel federal. Din acest motiv, este justificat ca landul să finanțeze din surse publice măsurile de control aerian și de siguranță aeriană pe aeroporturile regionale, cum ar fi aeroportul Zweibrücken, întrucât, în caz contrar, cheltuielile respective ar trebui să fie suportate din resurse proprii. Prin urmare, Germania consideră că finanțarea măsurilor de control aerian și de siguranță aeriană, indiferent dacă este efectuată direct de către stat la nivel federal sau de către landuri, intră în sfera sectoarelor de competență publică în toate cazurile. |
| --- | --- |

(95)

Germania a susținut că, în ceea ce privește măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, finanțarea acestor activități trebuie să fie analizată având în vedere articolul 27c alineatul (2) din Luftsicherheitsgesetz. În temeiul dispoziției menționate, se face distincția între anumite aeroporturi, pentru care finanțarea măsurilor de siguranță la nivel federal este considerată esențială din motive legate de siguranță și de politică în domeniul transporturilor, și alte aeroporturi regionale, pentru care măsurile nu sunt considerate ca fiind strict necesare la nivel federal. Din acest motiv, este justificat ca landul să finanțeze din surse publice măsurile de control aerian și de siguranță aeriană pe aeroporturile regionale, cum ar fi aeroportul Zweibrücken, întrucât, în caz contrar, cheltuielile respective ar trebui să fie suportate din resurse proprii. Prin urmare, Germania consideră că finanțarea măsurilor de control aerian și de siguranță aeriană, indiferent dacă este efectuată direct de către stat la nivel federal sau de către landuri, intră în sfera sectoarelor de competență publică în toate cazurile.

Luftsicherheitsgesetz

| (96) | De asemenea, potrivit Germaniei, costurile pentru serviciile de pompieri nu sunt reglementate la nivel federal, ci intră în sfera de competență a landurilor, acesta fiind motivul pentru care serviciile de pompieri nu sunt finanțate de către stat în toate aeroporturile. Germania susține că diferența de tratament se bazează pe motive istorice și obiective. În principal, aceasta ține de natura activității aeroportului, întrucât aeroporturile regionale mai mici nu sunt în măsură să suporte costurile fixe ridicate implicate de un serviciu de pompieri, prin urmare, acestea vor fi suportate de către landul respectiv. |
| --- | --- |

(96)

De asemenea, potrivit Germaniei, costurile pentru serviciile de pompieri nu sunt reglementate la nivel federal, ci intră în sfera de competență a landurilor, acesta fiind motivul pentru care serviciile de pompieri nu sunt finanțate de către stat în toate aeroporturile. Germania susține că diferența de tratament se bazează pe motive istorice și obiective. În principal, aceasta ține de natura activității aeroportului, întrucât aeroporturile regionale mai mici nu sunt în măsură să suporte costurile fixe ridicate implicate de un serviciu de pompieri, prin urmare, acestea vor fi suportate de către landul respectiv.

| (97) | În ceea ce privește lucrările de renovare a pistei, Germania a susținut că măsurile conexe intră în sfera sectoarelor de competență publică, întrucât acestea sunt necesare urgent pentru a garanta o utilizare sigură a aeroportului Zweibrücken. Germania a susținut, în această privință, că utilizarea, chiar și în scopuri militare, nu ar fi fost posibilă în absența măsurilor respective. Prin urmare, renovarea a fost necesară pentru a se asigura că este posibilă utilizarea pentru aviația militară și aviația generală. Prin urmare, potrivit Germaniei, costurile de renovare nu sunt legate exclusiv de aviația comercială. |
| --- | --- |

(97)

În ceea ce privește lucrările de renovare a pistei, Germania a susținut că măsurile conexe intră în sfera sectoarelor de competență publică, întrucât acestea sunt necesare urgent pentru a garanta o utilizare sigură a aeroportului Zweibrücken. Germania a susținut, în această privință, că utilizarea, chiar și în scopuri militare, nu ar fi fost posibilă în absența măsurilor respective. Prin urmare, renovarea a fost necesară pentru a se asigura că este posibilă utilizarea pentru aviația militară și aviația generală. Prin urmare, potrivit Germaniei, costurile de renovare nu sunt legate exclusiv de aviația comercială.

| (98) | În acest sens, Germania a declarat că tipul lucrărilor de renovare și costurile aferente au fost necesare din cauza istoricului militar al aeroportului. Potrivit Germaniei, lucrările implică anumite riscuri, întrucât prezența bombelor neexplodate în urma războiului nu poate fi exclusă. De fapt, se pare că două bombe neexplodate au fost eliminate în cursul lucrărilor de renovare. |
| --- | --- |

(98)

În acest sens, Germania a declarat că tipul lucrărilor de renovare și costurile aferente au fost necesare din cauza istoricului militar al aeroportului. Potrivit Germaniei, lucrările implică anumite riscuri, întrucât prezența bombelor neexplodate în urma războiului nu poate fi exclusă. De fapt, se pare că două bombe neexplodate au fost eliminate în cursul lucrărilor de renovare.

| (99) | În rest, lucrările de renovare au inclus, printre altele, adaptarea pistei la standarde moderne în ceea ce privește lățimea, refacerea sistemului de canalizare, luminile de semnalizare și de protecție, elementele de semnalizare, sistemul de alimentare cu energie în caz de urgență cu rețea în paralel și extinderea gardului și a căii de rulare. Lucrările de renovare care au vizat sistemul de iluminat, elementele de semnalizare și înălțarea căii de rulare au fost solicitate în plângerile prezentate de asociația piloților „Cockpit”. O altă parte importantă a lucrărilor de renovare a constat în reorganizarea securității aeroportuare, care a inclus noi garduri, porți, supraveghere video și interfon, instalarea de uși glisante, canale prin cablu etc. |
| --- | --- |

(99)

În rest, lucrările de renovare au inclus, printre altele, adaptarea pistei la standarde moderne în ceea ce privește lățimea, refacerea sistemului de canalizare, luminile de semnalizare și de protecție, elementele de semnalizare, sistemul de alimentare cu energie în caz de urgență cu rețea în paralel și extinderea gardului și a căii de rulare. Lucrările de renovare care au vizat sistemul de iluminat, elementele de semnalizare și înălțarea căii de rulare au fost solicitate în plângerile prezentate de asociația piloților „Cockpit”. O altă parte importantă a lucrărilor de renovare a constat în reorganizarea securității aeroportuare, care a inclus noi garduri, porți, supraveghere video și interfon, instalarea de uși glisante, canale prin cablu etc.

| (100) | În cele din urmă, Germania a susținut că închiderea aeroportului Zweibrücken nu a fost considerată niciodată o opțiune viabilă, întrucât funcționarea continuă a aeroportului a fost impusă prin prisma scopului legat de aviația militară și generală pe care îl deservește. În acest sens, Germania a susținut, de asemenea, că închiderea și desființarea aeroportului ar presupune costuri nejustificate care depășesc cu mult costurile investite. Cu toate acestea, Germania nu a prezentat nicio estimare a costurilor aferente închiderii sau o comparație a costurilor respective cu cele aferente continuării operațiunilor. |
| --- | --- |

(100)

În cele din urmă, Germania a susținut că închiderea aeroportului Zweibrücken nu a fost considerată niciodată o opțiune viabilă, întrucât funcționarea continuă a aeroportului a fost impusă prin prisma scopului legat de aviația militară și generală pe care îl deservește. În acest sens, Germania a susținut, de asemenea, că închiderea și desființarea aeroportului ar presupune costuri nejustificate care depășesc cu mult costurile investite. Cu toate acestea, Germania nu a prezentat nicio estimare a costurilor aferente închiderii sau o comparație a costurilor respective cu cele aferente continuării operațiunilor.

| (101) | În acest context, Germania a susținut că furnizarea de servicii aeroportuare pentru aviația comercială este justificată din punct de vedere economic. Germania a argumentat că cea mai mare parte din costuri ar trebui să fie suportată, în orice caz, pentru a furniza servicii aeroportuare utilizatorilor din aviația militară și generală (infrastructură etc.), astfel încât utilizarea, de asemenea, în scopuri legate de aviația comercială generează doar costuri suplimentare limitate, creând, în același timp, venituri suplimentare. |
| --- | --- |

(101)

În acest context, Germania a susținut că furnizarea de servicii aeroportuare pentru aviația comercială este justificată din punct de vedere economic. Germania a argumentat că cea mai mare parte din costuri ar trebui să fie suportată, în orice caz, pentru a furniza servicii aeroportuare utilizatorilor din aviația militară și generală (infrastructură etc.), astfel încât utilizarea, de asemenea, în scopuri legate de aviația comercială generează doar costuri suplimentare limitate, creând, în același timp, venituri suplimentare.

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (102) | Germania a afirmat că finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken nu denaturează concurența și nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania a susținut, de asemenea, că simplul fapt că alte aeroporturi sunt situate în vecinătatea aeroportului Zweibrücken nu conduce la o denaturare a concurenței și nici la efecte asupra schimburilor comerciale. Germania a argumentat că aeroportul Zweibrücken nu se află în concurență cu aeroporturile enumerate în decizia de inițiere a procedurii, în special cu aeroportul Saarbrücken. |
| --- | --- |

(102)

Germania a afirmat că finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken nu denaturează concurența și nu are niciun efect asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. Germania a susținut, de asemenea, că simplul fapt că alte aeroporturi sunt situate în vecinătatea aeroportului Zweibrücken nu conduce la o denaturare a concurenței și nici la efecte asupra schimburilor comerciale. Germania a argumentat că aeroportul Zweibrücken nu se află în concurență cu aeroporturile enumerate în decizia de inițiere a procedurii, în special cu aeroportul Saarbrücken.

| (103) | În ceea ce privește relația dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, Germania a declarat că cele două aeroporturi se completează reciproc, mai degrabă decât se află în concurență. Germania a explicat că cele două aeroporturi au profiluri diferite, care reies din infrastructura diferită: aeroportul Saarbrücken are o infrastructură pentru pasageri de calitate superioară (cum ar fi o clădire a terminalului modernă) și se axează pe zboruri regulate și pe călătorii în interes de afaceri; aeroportul Zweibrücken, pe de altă parte, are o pistă mai lungă cu o capacitate de încărcare mai mare, ceea ce îl face mai adecvat pentru aeronave mai grele care zboară pe distanțe lungi sau pentru transportul de marfă. Potrivit Germaniei, aeroportul Zweibrücken se concentrează, prin urmare, pe zboruri charter și pe transportul de marfă. |
| --- | --- |

(103)

În ceea ce privește relația dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, Germania a declarat că cele două aeroporturi se completează reciproc, mai degrabă decât se află în concurență. Germania a explicat că cele două aeroporturi au profiluri diferite, care reies din infrastructura diferită: aeroportul Saarbrücken are o infrastructură pentru pasageri de calitate superioară (cum ar fi o clădire a terminalului modernă) și se axează pe zboruri regulate și pe călătorii în interes de afaceri; aeroportul Zweibrücken, pe de altă parte, are o pistă mai lungă cu o capacitate de încărcare mai mare, ceea ce îl face mai adecvat pentru aeronave mai grele care zboară pe distanțe lungi sau pentru transportul de marfă. Potrivit Germaniei, aeroportul Zweibrücken se concentrează, prin urmare, pe zboruri charter și pe transportul de marfă.

| (104) | Pe baza complementarității aparente dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, Germania a declarat că este avută în vedere o colaborare mai strânsă între cele două aeroporturi. Germania a susținut, de asemenea, că guvernele regionale respective au decis deja să coopereze mai îndeaproape în viitor, preconizând crearea unui aeroport comun („Saar-Palatinate-Airport”) cu două locații (Saarbrücken și Zweibrücken). Potrivit Germaniei, cooperarea ar trebui să conducă la sinergii și la economii de fonduri. În cele din urmă, Germania a subliniat cererea pentru serviciile de aviație în regiune (ambele aeroporturi însumează deja împreună 750 000 de pasageri), susținând că numai aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken împreună pot răspunde în mod corespunzător cererii, în special pentru că celelalte aeroporturi învecinate nu pot servi ca substituenți. Potrivit Germaniei, noul „Saar-Palatinate-Airport” nu s-ar afla în concurență, prin urmare, cu aeroporturile învecinate, cum ar fi Luxemburg, Metz-Nancy-Lorraine și Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(104)

Pe baza complementarității aparente dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, Germania a declarat că este avută în vedere o colaborare mai strânsă între cele două aeroporturi. Germania a susținut, de asemenea, că guvernele regionale respective au decis deja să coopereze mai îndeaproape în viitor, preconizând crearea unui aeroport comun („Saar-Palatinate-Airport”) cu două locații (Saarbrücken și Zweibrücken). Potrivit Germaniei, cooperarea ar trebui să conducă la sinergii și la economii de fonduri. În cele din urmă, Germania a subliniat cererea pentru serviciile de aviație în regiune (ambele aeroporturi însumează deja împreună 750 000 de pasageri), susținând că numai aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken împreună pot răspunde în mod corespunzător cererii, în special pentru că celelalte aeroporturi învecinate nu pot servi ca substituenți. Potrivit Germaniei, noul „Saar-Palatinate-Airport” nu s-ar afla în concurență, prin urmare, cu aeroporturile învecinate, cum ar fi Luxemburg, Metz-Nancy-Lorraine și Frankfurt-Hahn.

4.1.1.2.   
  Compatibilitate

Compatibilitate

| (105) | Potrivit explicațiilor Germaniei, inclusiv în cazul în care finanțarea publică a măsurilor de infrastructură ar fi considerată a constitui ajutor de stat, acesta ar fi compatibil cu piața internă, întrucât respectă condițiile prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. Înainte de a discuta fiecare element prevăzut, Germania a subliniat faptul că investițiile în infrastructură realizate în Zweibrücken au fost relativ minore în comparație cu cele considerate ca fiind compatibile cu piața internă din alte aeroporturi regionale finanțate din fonduri publice și nu au făcut decât să contribuie la transformarea pentru uz civil a infrastructurii militare existente. |
| --- | --- |

(105)

Potrivit explicațiilor Germaniei, inclusiv în cazul în care finanțarea publică a măsurilor de infrastructură ar fi considerată a constitui ajutor de stat, acesta ar fi compatibil cu piața internă, întrucât respectă condițiile prevăzute la punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. Înainte de a discuta fiecare element prevăzut, Germania a subliniat faptul că investițiile în infrastructură realizate în Zweibrücken au fost relativ minore în comparație cu cele considerate ca fiind compatibile cu piața internă din alte aeroporturi regionale finanțate din fonduri publice și nu au făcut decât să contribuie la transformarea pentru uz civil a infrastructurii militare existente.

Construirea și exploatarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar

Construirea și exploatarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar

| (106) | În primul rând, Germania a susținut că sprijinul public pentru investițiile în infrastructură îndeplinește un obiectiv clar definit de interes comun: investițiile în infrastructură au fost efectuate într-o regiune asistată, având ca obiectiv îmbunătățirea structurilor economice regionale. Germania a subliniat că finanțarea din partea Uniunii (care a fost acordată începând din 1991 prin intermediul programelor Konver I, Konver II și Perifra) a fost utilizată pentru a converti infrastructura militară pentru uz civil, finanțând, de exemplu, modernizarea și instalarea unui turn și drenarea pistei. Germania a afirmat că nu înțelege motivul pentru care Comisia are îndoieli cu privire la obiectivul de interes comun după ce a participat la finanțarea conversiei fostului aerodrom militar. |
| --- | --- |

(106)

În primul rând, Germania a susținut că sprijinul public pentru investițiile în infrastructură îndeplinește un obiectiv clar definit de interes comun: investițiile în infrastructură au fost efectuate într-o regiune asistată, având ca obiectiv îmbunătățirea structurilor economice regionale. Germania a subliniat că finanțarea din partea Uniunii (care a fost acordată începând din 1991 prin intermediul programelor Konver I, Konver II și Perifra) a fost utilizată pentru a converti infrastructura militară pentru uz civil, finanțând, de exemplu, modernizarea și instalarea unui turn și drenarea pistei. Germania a afirmat că nu înțelege motivul pentru care Comisia are îndoieli cu privire la obiectivul de interes comun după ce a participat la finanțarea conversiei fostului aerodrom militar.

| (107) | Prezentând contextul istoric, Germania a explicat că retragerea forțelor armate ale SUA de pe aerodromul Zweibrücken în 1991 a provocat probleme structurale semnificative în regiunea Zweibrücken, cum ar fi o rată a șomajului de 20 % în orașul Zweibrücken. Germania a declarat că transformarea aerodromului în aeroport civil ar servi, prin urmare, obiectivului de a crea locuri de muncă și de a îmbunătăți infrastructura economică regională. Germania a susținut, de asemenea, că serviciile furnizate de aeroport sunt indispensabile pentru regiune și că economia regională depinde în mare măsură de o infrastructură aviatică ușor accesibilă. |
| --- | --- |

(107)

Prezentând contextul istoric, Germania a explicat că retragerea forțelor armate ale SUA de pe aerodromul Zweibrücken în 1991 a provocat probleme structurale semnificative în regiunea Zweibrücken, cum ar fi o rată a șomajului de 20 % în orașul Zweibrücken. Germania a declarat că transformarea aerodromului în aeroport civil ar servi, prin urmare, obiectivului de a crea locuri de muncă și de a îmbunătăți infrastructura economică regională. Germania a susținut, de asemenea, că serviciile furnizate de aeroport sunt indispensabile pentru regiune și că economia regională depinde în mare măsură de o infrastructură aviatică ușor accesibilă.

| (108) | Germania a susținut că singurul motiv al Comisiei pentru a pune la îndoială conformitatea cu acest criteriu pare să fie apropierea și concurența aparentă cu aeroportul Saarbrücken. Ca răspuns, Germania a făcut din nou referire la complementaritatea dintre cele două aeroporturi, excluzând orice concurență între acestea. De asemenea, Germania a afirmat că apropierea față de alte aeroporturi regionale nu a fost un factor important pentru a stabili dacă infrastructura subvenționată îndeplinește un obiectiv de interes comun. Germania a declarat, de asemenea, că singurul factor relevant a fost interesul landului Renania-Palatinat, întrucât landul a dorit să deservească interesele comune în propriul teritoriu și să nu mai fie nevoit să se bazeze pe infrastructuri localizate în alte regiuni. |
| --- | --- |

(108)

Germania a susținut că singurul motiv al Comisiei pentru a pune la îndoială conformitatea cu acest criteriu pare să fie apropierea și concurența aparentă cu aeroportul Saarbrücken. Ca răspuns, Germania a făcut din nou referire la complementaritatea dintre cele două aeroporturi, excluzând orice concurență între acestea. De asemenea, Germania a afirmat că apropierea față de alte aeroporturi regionale nu a fost un factor important pentru a stabili dacă infrastructura subvenționată îndeplinește un obiectiv de interes comun. Germania a declarat, de asemenea, că singurul factor relevant a fost interesul landului Renania-Palatinat, întrucât landul a dorit să deservească interesele comune în propriul teritoriu și să nu mai fie nevoit să se bazeze pe infrastructuri localizate în alte regiuni.

Infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit

Infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit

| (109) | Germania a explicat că infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit. Potrivit Germaniei, investițiile în infrastructură au fost limitate întotdeauna la completarea și extinderea infrastructurii existente, fără a crea structuri inutil de complicate sau de costisitoare. Germania a subliniat că nu a fost creat un aeroport nou în Zweibrücken, ci că pur și simplu un aeroport militar a fost transformat în aeroport de uz civil. De asemenea, Germania a subliniat că infrastructura este necesară pentru a crea locuri de muncă. Potrivit Germaniei, în landul Renania-Palatinat au fost create aproximativ 5 000 de locuri de muncă legate în mod direct sau indirect de existența aeroportului Zweibrücken. Din cele 5 000 de locuri de muncă, 2 708 au fost create în mod direct și indirect pe aeroport sau în jurul zonei de conversie până în 2011. Respectivele locuri de muncă au contribuit, de asemenea, la reducerea costurilor sociale (25 de milioane EUR pe an) și la crearea de venituri fiscale. Germania a declarat, de asemenea, că locurile de muncă sunt deosebit de importante în zonă, întrucât aceasta are o rată a șomajului care este în prezent cu 2 % mai mare decât rata medie a șomajului la nivelul landului. Germania a susținut că două expertize subliniază importanța aeroporturilor pentru economia regională (22). |
| --- | --- |

(109)

Germania a explicat că infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit. Potrivit Germaniei, investițiile în infrastructură au fost limitate întotdeauna la completarea și extinderea infrastructurii existente, fără a crea structuri inutil de complicate sau de costisitoare. Germania a subliniat că nu a fost creat un aeroport nou în Zweibrücken, ci că pur și simplu un aeroport militar a fost transformat în aeroport de uz civil. De asemenea, Germania a subliniat că infrastructura este necesară pentru a crea locuri de muncă. Potrivit Germaniei, în landul Renania-Palatinat au fost create aproximativ 5 000 de locuri de muncă legate în mod direct sau indirect de existența aeroportului Zweibrücken. Din cele 5 000 de locuri de muncă, 2 708 au fost create în mod direct și indirect pe aeroport sau în jurul zonei de conversie până în 2011. Respectivele locuri de muncă au contribuit, de asemenea, la reducerea costurilor sociale (25 de milioane EUR pe an) și la crearea de venituri fiscale. Germania a declarat, de asemenea, că locurile de muncă sunt deosebit de importante în zonă, întrucât aceasta are o rată a șomajului care este în prezent cu 2 % mai mare decât rata medie a șomajului la nivelul landului. Germania a susținut că două expertize subliniază importanța aeroporturilor pentru economia regională (22).

22

| (110) | Germania a subliniat din nou că apropierea de aeroportul Saarbrücken nu subminează necesitatea și proporționalitatea infrastructurii de pe aeroportul Zweibrücken. Potrivit Germaniei, infrastructura aeroportului Zweibrücken este necesară pentru aeronavele grele și de mari dimensiuni, întrucât acestea pot ateriza numai în Zweibrücken pentru că pista aeroportului Saarbrücken nu are lungimea necesară. Germania susține în continuare că aeroportul Zweibrücken permite, de asemenea, efectuarea zborurilor de noapte, care sunt importante pentru transportul de marfă. |
| --- | --- |

(110)

Germania a subliniat din nou că apropierea de aeroportul Saarbrücken nu subminează necesitatea și proporționalitatea infrastructurii de pe aeroportul Zweibrücken. Potrivit Germaniei, infrastructura aeroportului Zweibrücken este necesară pentru aeronavele grele și de mari dimensiuni, întrucât acestea pot ateriza numai în Zweibrücken pentru că pista aeroportului Saarbrücken nu are lungimea necesară. Germania susține în continuare că aeroportul Zweibrücken permite, de asemenea, efectuarea zborurilor de noapte, care sunt importante pentru transportul de marfă.

Infrastructura oferă perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu

Infrastructura oferă perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu

| (111) | Germania a declarat că infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, subliniind că numărul de pasageri pe aeroportul Zweibrücken a crescut de la doar 17 732 de pasageri în 2005 la 223 165 de pasageri în 2011. Germania a explicat că, în temeiul criteriului menționat, numai previziunile privind numerele de pasageri sunt relevante și că respectivele previziuni demonstrează o creștere a cererii în regiune. Făcând trimitere la studiul de prognoză elaborat de „Desel Consulting” și „Airport Research GmbH” în 2009, Germania a susținut că, până în 2025, se preconiza cel puțin o creștere de până la 1 350 000 de pasageri pe aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(111)

Germania a declarat că infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, subliniind că numărul de pasageri pe aeroportul Zweibrücken a crescut de la doar 17 732 de pasageri în 2005 la 223 165 de pasageri în 2011. Germania a explicat că, în temeiul criteriului menționat, numai previziunile privind numerele de pasageri sunt relevante și că respectivele previziuni demonstrează o creștere a cererii în regiune. Făcând trimitere la studiul de prognoză elaborat de „Desel Consulting” și „Airport Research GmbH” în 2009, Germania a susținut că, până în 2025, se preconiza cel puțin o creștere de până la 1 350 000 de pasageri pe aeroportul Zweibrücken.

| (112) | Germania a afirmat încă o dată că apropierea de aeroportul Saarbrücken nu diminuează perspectivele de utilizare pe termen mediu ale aeroportului Zweibrücken. Germania a prezentat previziuni care indică faptul că aeroportul Saarbrücken ar putea preconiza, de asemenea, creșterea numărului de pasageri, iar cooperarea prevăzută dintre cele două aeroporturi va garanta că acestea nu vor concura pentru aceiași pasageri în viitor. |
| --- | --- |

(112)

Germania a afirmat încă o dată că apropierea de aeroportul Saarbrücken nu diminuează perspectivele de utilizare pe termen mediu ale aeroportului Zweibrücken. Germania a prezentat previziuni care indică faptul că aeroportul Saarbrücken ar putea preconiza, de asemenea, creșterea numărului de pasageri, iar cooperarea prevăzută dintre cele două aeroporturi va garanta că acestea nu vor concura pentru aceiași pasageri în viitor.

Accesul egal și nediscriminatoriu la infrastructură

Accesul egal și nediscriminatoriu la infrastructură

| (113) | Germania a susținut că toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu. Lista tarifelor din 2005 se aplică, în principiu, în mod uniform pentru toți utilizatorii aeroportului în aceleași condiții. Deși a declarat că, în practică, au fost convenite unele abateri de la lista oficială de tarife pentru zboruri regulate și charter, Germania a afirmat că reducerea tarifelor pentru primul an și alte reduceri au fost acordate tuturor companiilor aeriene în mod nediscriminatoriu, la cote comparabile. |
| --- | --- |

(113)

Germania a susținut că toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu. Lista tarifelor din 2005 se aplică, în principiu, în mod uniform pentru toți utilizatorii aeroportului în aceleași condiții. Deși a declarat că, în practică, au fost convenite unele abateri de la lista oficială de tarife pentru zboruri regulate și charter, Germania a afirmat că reducerea tarifelor pentru primul an și alte reduceri au fost acordate tuturor companiilor aeriene în mod nediscriminatoriu, la cote comparabile.

Dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului Uniunii; principiile generale ale necesității și proporționalității

Dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului Uniunii; principiile generale ale necesității și proporționalității

| (114) | Germania a explicat că dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului comun, pe baza argumentelor deja prezentate. Potrivit Germaniei, măsurile respective au fost necesare deoarece aeroportul Zweibrücken nu poate fi înlocuit de aeroportul Saarbrücken. Germania a declarat, de asemenea, că investițiile în infrastructură au fost limitate la măsurile necesare pentru a garanta siguranța de funcționare a aeroportului. În acest context, Germania a subliniat că modernizarea pistei ar fi fost necesară chiar dacă aeroportul nu ar fi fost pus la dispoziție pentru aviația comercială. |
| --- | --- |

(114)

Germania a explicat că dezvoltarea schimburilor comerciale nu este afectată într-o măsură care contravine interesului comun, pe baza argumentelor deja prezentate. Potrivit Germaniei, măsurile respective au fost necesare deoarece aeroportul Zweibrücken nu poate fi înlocuit de aeroportul Saarbrücken. Germania a declarat, de asemenea, că investițiile în infrastructură au fost limitate la măsurile necesare pentru a garanta siguranța de funcționare a aeroportului. În acest context, Germania a subliniat că modernizarea pistei ar fi fost necesară chiar dacă aeroportul nu ar fi fost pus la dispoziție pentru aviația comercială.

4.1.2.   AJUTOR DE EXPLOATARE

4.1.2.1.   
  Existența ajutorului

Existența ajutorului

| (115) | În ceea ce privește chestiunea dacă exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, Germania a reiterat faptul că, până la data la care aeroportul a început să furnizeze servicii pentru aviația comercială în 2006, acesta a servit doar în scopuri legate de aviația militară și de aviația generală. În acest sens, Germania a susținut că finanțarea exploatării aeroportului în ceea ce privește activitățile respective nu constituie o activitate economică. |
| --- | --- |

(115)

În ceea ce privește chestiunea dacă exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, Germania a reiterat faptul că, până la data la care aeroportul a început să furnizeze servicii pentru aviația comercială în 2006, acesta a servit doar în scopuri legate de aviația militară și de aviația generală. În acest sens, Germania a susținut că finanțarea exploatării aeroportului în ceea ce privește activitățile respective nu constituie o activitate economică.

| (116) | Germania a mai afirmat că cea mai mare parte a pierderilor suferite de FZG, care sunt acoperite de FGAZ în temeiul acordului P&L, provin din desfășurarea de către FZG a unor activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Potrivit Germaniei, acoperirea costurilor legate de exercitarea prerogativelor de autoritate publică nu poate constitui ajutor de stat. |
| --- | --- |

(116)

Germania a mai afirmat că cea mai mare parte a pierderilor suferite de FZG, care sunt acoperite de FGAZ în temeiul acordului P&L, provin din desfășurarea de către FZG a unor activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Potrivit Germaniei, acoperirea costurilor legate de exercitarea prerogativelor de autoritate publică nu poate constitui ajutor de stat.

| (117) | În ceea ce privește celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, Germania a făcut trimitere la argumentele pe care le-a prezentat în această privință în ceea ce privește măsurile de investiții în infrastructură, considerând că acestea se aplică, de asemenea, în speță. |
| --- | --- |

(117)

În ceea ce privește celelalte elemente din definiția ajutorului de stat în temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, Germania a făcut trimitere la argumentele pe care le-a prezentat în această privință în ceea ce privește măsurile de investiții în infrastructură, considerând că acestea se aplică, de asemenea, în speță.

4.1.2.2.   
  Compatibilitate

Compatibilitate

Decizia din 2005 privind SIEG

Decizia din 2005 privind SIEG

| (118) | Germania a susținut că plățile anuale care acoperă pierderile întreprinderii FZG respectă principiile prevăzute în decizia din 2005 privind SIEG. Germania a afirmat că autorizația de funcționare a aeroportului, care impune o obligație de exploatare, constituie actul de atribuire. De asemenea, Germania a afirmat că aeroportului i-a fost încredințată cel puțin „în fapt” prestarea unui SIEG. Potrivit Germaniei, chiar și în cazul în care, cu toate acestea, Comisia ar aprecia că nu a existat un act de atribuire, ajutorul de exploatare acordat aeroportului ar respecta totuși principiile normelor privind SIEG și, prin urmare, ar trebui să fie considerat compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(118)

Germania a susținut că plățile anuale care acoperă pierderile întreprinderii FZG respectă principiile prevăzute în decizia din 2005 privind SIEG. Germania a afirmat că autorizația de funcționare a aeroportului, care impune o obligație de exploatare, constituie actul de atribuire. De asemenea, Germania a afirmat că aeroportului i-a fost încredințată cel puțin „în fapt” prestarea unui SIEG. Potrivit Germaniei, chiar și în cazul în care, cu toate acestea, Comisia ar aprecia că nu a existat un act de atribuire, ajutorul de exploatare acordat aeroportului ar respecta totuși principiile normelor privind SIEG și, prin urmare, ar trebui să fie considerat compatibil cu piața internă.

| (119) | De asemenea, Germania a respins sugestia Comisiei potrivit căreia obligația de exploatare în temeiul autorizației de funcționare a aeroportului ar înceta în mod automat în cazul în care aeroportul și-ar înceta activitatea. Germania a afirmat că sprijinul financiar acordat aeroportului permite aeroportului să își continue activitatea și, prin urmare, să își îndeplinească obligația de exploatare, și anume să furnizeze SIEG care i-a fost încredințat. Germania a susținut în continuare că prevenirea închiderii aeroportului stă la baza dreptului de funcționare. |
| --- | --- |

(119)

De asemenea, Germania a respins sugestia Comisiei potrivit căreia obligația de exploatare în temeiul autorizației de funcționare a aeroportului ar înceta în mod automat în cazul în care aeroportul și-ar înceta activitatea. Germania a afirmat că sprijinul financiar acordat aeroportului permite aeroportului să își continue activitatea și, prin urmare, să își îndeplinească obligația de exploatare, și anume să furnizeze SIEG care i-a fost încredințat. Germania a susținut în continuare că prevenirea închiderii aeroportului stă la baza dreptului de funcționare.

| (120) | În ceea ce privește puterea largă de apreciere a statelor membre pentru definirea noțiunii de SIEG, Germania a subliniat că dispune de o anumită putere de apreciere pentru a stabili necesitatea și măsura în care se încredințează aeroportului prestarea unui SIEG. În măsura în care Comisia a făcut referire la apropierea de aeroportul Saarbrücken, Germania a subliniat din nou că, în absența celor două aeroporturi, regiunea ar avea de suferit de pe urma unei oferte insuficiente de servicii aeroportuare, ceea ce conduce la necesitatea de a încredința ambelor aeroporturi prestarea unui SIEG. |
| --- | --- |

(120)

În ceea ce privește puterea largă de apreciere a statelor membre pentru definirea noțiunii de SIEG, Germania a subliniat că dispune de o anumită putere de apreciere pentru a stabili necesitatea și măsura în care se încredințează aeroportului prestarea unui SIEG. În măsura în care Comisia a făcut referire la apropierea de aeroportul Saarbrücken, Germania a subliniat din nou că, în absența celor două aeroporturi, regiunea ar avea de suferit de pe urma unei oferte insuficiente de servicii aeroportuare, ceea ce conduce la necesitatea de a încredința ambelor aeroporturi prestarea unui SIEG.

Punctele 4.2 și 4.3 din orientările din 2005 privind sectorul aviației

Punctele 4.2 și 4.3 din orientările din 2005 privind sectorul aviației

| (121) | Germania a afirmat că, inclusiv în cazul în care se consideră că ajutorul de exploatare nu a fost scutit de obligația de notificare în temeiul deciziei din 2005 privind SIEG, acesta ar fi compatibil în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(121)

Germania a afirmat că, inclusiv în cazul în care se consideră că ajutorul de exploatare nu a fost scutit de obligația de notificare în temeiul deciziei din 2005 privind SIEG, acesta ar fi compatibil în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației.

| (122) | De la bun început, Germania a subliniat că o mare parte din pierderile acoperite rezultă din activitățile desfășurate de aeroport care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, aceasta a arătat că acordul P&L nu acoperă costurile pe care un operator aeroportuar ar fi trebuit să le suporte „în mod normal”. Aceasta a susținut, în acest context, că o mare parte din costurile care nu sunt legate de desfășurarea unor activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică provin din istoria aeroportului Zweibrücken și, în acest sens, nu sunt „costuri normale”. Germania a susținut că aeroportul are obligația de a răspunde necesităților legate de aviația generală și a fost nevoit să suporte anumite costuri pentru a transforma infrastructurile militare existente. |
| --- | --- |

(122)

De la bun început, Germania a subliniat că o mare parte din pierderile acoperite rezultă din activitățile desfășurate de aeroport care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, aceasta a arătat că acordul P&L nu acoperă costurile pe care un operator aeroportuar ar fi trebuit să le suporte „în mod normal”. Aceasta a susținut, în acest context, că o mare parte din costurile care nu sunt legate de desfășurarea unor activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică provin din istoria aeroportului Zweibrücken și, în acest sens, nu sunt „costuri normale”. Germania a susținut că aeroportul are obligația de a răspunde necesităților legate de aviația generală și a fost nevoit să suporte anumite costuri pentru a transforma infrastructurile militare existente.

| (123) | În orice caz, potrivit Germaniei, condițiile prevăzute în secțiunile 4.2 și 4.3 din orientările din 2005 privind sectorul aviației au fost îndeplinite „în fapt”. În special, Germania a afirmat că, întrucât sunt acoperite doar pierderile efective, se poate exclude prezența supracompensării. |
| --- | --- |

(123)

În orice caz, potrivit Germaniei, condițiile prevăzute în secțiunile 4.2 și 4.3 din orientările din 2005 privind sectorul aviației au fost îndeplinite „în fapt”. În special, Germania a afirmat că, întrucât sunt acoperite doar pierderile efective, se poate exclude prezența supracompensării.

4.2.   AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR DEȚINUTĂ DE LANDUL RENANIA-PALATINAT

AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR DEȚINUTĂ DE LANDUL RENANIA-PALATINAT

| (124) | În ceea ce privește împrumutul bancar, Germania a afirmat că Sparkasse Südwestpfalz, care a acordat împrumutul, funcționează ca o bancă comercială normală și a acționat ca atare la acordarea împrumutului, astfel încât decizia de acordare a împrumutului nu este imputabilă statului. Germania a declarat, de asemenea că, la contractarea împrumutului, FZG a comparat oferte provenind de la diferite bănci, iar împrumutul acordat de Sparkasse a respectat condițiile pieței. |
| --- | --- |

(124)

În ceea ce privește împrumutul bancar, Germania a afirmat că Sparkasse Südwestpfalz, care a acordat împrumutul, funcționează ca o bancă comercială normală și a acționat ca atare la acordarea împrumutului, astfel încât decizia de acordare a împrumutului nu este imputabilă statului. Germania a declarat, de asemenea că, la contractarea împrumutului, FZG a comparat oferte provenind de la diferite bănci, iar împrumutul acordat de Sparkasse a respectat condițiile pieței.

Sparkasse Südwestpfalz

Sparkasse

| (125) | În ceea ce privește garantarea în proporție de 100 % a împrumutului acordat de către land, Germania a susținut că este o practică comercială normală ca un acționar să garanteze împrumuturile contractate de filialele sale. În orice caz, Germania a susținut că împrumutul a fost utilizat exclusiv pentru modernizarea pistei, a fost impus de preocupările în materie de siguranță și, prin urmare, intră în sfera sectoarelor de competență publică. Având în vedere că, prin urmare, măsura finanțată prin împrumutul acordat nu face obiectul normelor privind ajutoarele de stat, Germania a susținut că garanția acordată de land nu constituie ajutor de stat. În cele din urmă, Germania a afirmat că, inclusiv în cazul în care s-ar considera că garanția face obiectul normelor privind ajutoarele de stat, nu s-a acordat niciun avantaj întreprinderii FZG, întrucât rata dobânzii pentru împrumutul garantat a fost în continuare mai ridicată decât cea a împrumuturilor comparabile acordate întreprinderii FGAZ, care nu au fost acoperite de o garanție. |
| --- | --- |

(125)

În ceea ce privește garantarea în proporție de 100 % a împrumutului acordat de către land, Germania a susținut că este o practică comercială normală ca un acționar să garanteze împrumuturile contractate de filialele sale. În orice caz, Germania a susținut că împrumutul a fost utilizat exclusiv pentru modernizarea pistei, a fost impus de preocupările în materie de siguranță și, prin urmare, intră în sfera sectoarelor de competență publică. Având în vedere că, prin urmare, măsura finanțată prin împrumutul acordat nu face obiectul normelor privind ajutoarele de stat, Germania a susținut că garanția acordată de land nu constituie ajutor de stat. În cele din urmă, Germania a afirmat că, inclusiv în cazul în care s-ar considera că garanția face obiectul normelor privind ajutoarele de stat, nu s-a acordat niciun avantaj întreprinderii FZG, întrucât rata dobânzii pentru împrumutul garantat a fost în continuare mai ridicată decât cea a împrumuturilor comparabile acordate întreprinderii FGAZ, care nu au fost acoperite de o garanție.

| (126) | În ceea ce privește structura internă de gestionare centralizată a lichidităților, Germania a susținut că structura internă de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului este un mecanism normal de finanțare utilizat în relațiile dintre societăți-mamă și filiale. Germania a afirmat că structura internă de gestionare centralizată a lichidităților este un instrument financiar instituit de land în 2002. Instituțiile și fundațiile landului și toate întreprinderile de drept privat în cadrul cărora landul deține mai mult de 50 % pot participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Germania a explicat că soldul zilnic al contului structurii de gestionare centralizată a lichidităților este administrat în comun de „Landeshauptkasse” a landului. |
| --- | --- |

(126)

În ceea ce privește structura internă de gestionare centralizată a lichidităților, Germania a susținut că structura internă de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului este un mecanism normal de finanțare utilizat în relațiile dintre societăți-mamă și filiale. Germania a afirmat că structura internă de gestionare centralizată a lichidităților este un instrument financiar instituit de land în 2002. Instituțiile și fundațiile landului și toate întreprinderile de drept privat în cadrul cărora landul deține mai mult de 50 % pot participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Germania a explicat că soldul zilnic al contului structurii de gestionare centralizată a lichidităților este administrat în comun de „Landeshauptkasse” a landului.

| (127) | Potrivit Germaniei, structura de gestionare centralizată a lichidităților nu este finanțată direct de la bugetul landului, ci din surplusul de lichidități al participanților. Germania explică în continuare că orice surplus de lichidități în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților este investit pe piețele de capital; în mod similar, deficitul este echilibrat prin împrumuturi obținute pe piața de capital. Astfel, Germania este de opinie că orice sprijin financiar provenind din structura de gestionare centralizată a lichidităților nu este acordat prin intermediul unor resurse de stat și nu este imputabil statului. |
| --- | --- |

(127)

Potrivit Germaniei, structura de gestionare centralizată a lichidităților nu este finanțată direct de la bugetul landului, ci din surplusul de lichidități al participanților. Germania explică în continuare că orice surplus de lichidități în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților este investit pe piețele de capital; în mod similar, deficitul este echilibrat prin împrumuturi obținute pe piața de capital. Astfel, Germania este de opinie că orice sprijin financiar provenind din structura de gestionare centralizată a lichidităților nu este acordat prin intermediul unor resurse de stat și nu este imputabil statului.

| (128) | Germania a subliniat că, deși nu sunt necesare garanții reale de la întreprinderile care beneficiază de structura de gestionare centralizată a lichidităților, acestea se află sub supravegherea landului și, ca acționar majoritar al întreprinderii FGAZ, landul ar putea solicita întotdeauna garanții. |
| --- | --- |

(128)

Germania a subliniat că, deși nu sunt necesare garanții reale de la întreprinderile care beneficiază de structura de gestionare centralizată a lichidităților, acestea se află sub supravegherea landului și, ca acționar majoritar al întreprinderii FGAZ, landul ar putea solicita întotdeauna garanții.

| (129) | În opinia Germaniei, se justifică din punct de vedere economic ca întreprinderea-mamă să permită filialelor sale să se autofinanțeze la rate comparabile cu cele de care beneficiază întreprinderea-mamă însăși – în cazul de față, landul Renania-Palatinat. Potrivit Germaniei, finanțarea provenită din structura de gestionare centralizată a lichidităților nu poate fi comparată, prin urmare, cu un împrumut clasic. În sfârșit, Germania a susținut că landul nu a alocat niciodată resurse din bugetul său obișnuit în structura de gestionare centralizată a lichidităților, ci a preluat mai degrabă capital de pe piață, atunci când a fost necesar. |
| --- | --- |

(129)

În opinia Germaniei, se justifică din punct de vedere economic ca întreprinderea-mamă să permită filialelor sale să se autofinanțeze la rate comparabile cu cele de care beneficiază întreprinderea-mamă însăși – în cazul de față, landul Renania-Palatinat. Potrivit Germaniei, finanțarea provenită din structura de gestionare centralizată a lichidităților nu poate fi comparată, prin urmare, cu un împrumut clasic. În sfârșit, Germania a susținut că landul nu a alocat niciodată resurse din bugetul său obișnuit în structura de gestionare centralizată a lichidităților, ci a preluat mai degrabă capital de pe piață, atunci când a fost necesar.

| (130) | Susținând faptul că împrumutul, garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților nu constituie ajutoare de stat, Germania nu a prezentat argumente cu privire la compatibilitatea acestora. |
| --- | --- |

(130)

Susținând faptul că împrumutul, garanția și structura de gestionare centralizată a lichidităților nu constituie ajutoare de stat, Germania nu a prezentat argumente cu privire la compatibilitatea acestora.

4.3.   REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT PENTRU RYANAIR, GERMANWINGS ȘI TUIFly

REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT PENTRU RYANAIR, GERMANWINGS ȘI TUIFly

| (131) | Germania a susținut că acordurile încheiate între aeroportul Zweibrücken și diferitele companii aeriene nu conțin niciun element de ajutor de stat, întrucât acestea nu au fost niciodată imputabile statului. Germania a afirmat că negocierea și încheierea acordurilor respective a fost responsabilitatea întreprinderii FZG, intrând în domeniul de aplicare a sarcinilor pur comerciale. Potrivit Germaniei, în timp ce acordurile au fost discutate cu consiliul de supraveghere al întreprinderii FZG, landul Renania-Palatinat a fost implicat doar indirect, prin intermediul reprezentanților săi în consiliul de supraveghere al întreprinderii FGAZ. Germania a afirmat, de asemenea, că landul nu a participat în mod direct la nicio negociere cu companiile aeriene referitoare la reduceri. Germania a susținut că, în cele din urmă, imputabilitatea nu ar putea să rezulte din faptul că lista de tarife trebuie să fie aprobată de o autoritate de supraveghere publică în conformitate cu articolul 43a din LuftVZO, care este o cerință de reglementare generală aplicabilă atât aeroporturilor publice, cât și celor private. |
| --- | --- |

(131)

Germania a susținut că acordurile încheiate între aeroportul Zweibrücken și diferitele companii aeriene nu conțin niciun element de ajutor de stat, întrucât acestea nu au fost niciodată imputabile statului. Germania a afirmat că negocierea și încheierea acordurilor respective a fost responsabilitatea întreprinderii FZG, intrând în domeniul de aplicare a sarcinilor pur comerciale. Potrivit Germaniei, în timp ce acordurile au fost discutate cu consiliul de supraveghere al întreprinderii FZG, landul Renania-Palatinat a fost implicat doar indirect, prin intermediul reprezentanților săi în consiliul de supraveghere al întreprinderii FGAZ. Germania a afirmat, de asemenea, că landul nu a participat în mod direct la nicio negociere cu companiile aeriene referitoare la reduceri. Germania a susținut că, în cele din urmă, imputabilitatea nu ar putea să rezulte din faptul că lista de tarife trebuie să fie aprobată de o autoritate de supraveghere publică în conformitate cu articolul 43a din LuftVZO, care este o cerință de reglementare generală aplicabilă atât aeroporturilor publice, cât și celor private.

| (132) | De asemenea, Germania a fost de opinie că reducerile acordate diferitelor companii aeriene nu ar conferi acestora niciun avantaj selectiv, întrucât reducerile au fost disponibile în mod egal pentru toate companiile aeriene interesate. Germania a susținut că reducerile ar fi acordat un avantaj selectiv numai în cazul în care acestea nu ar fi fost disponibile în mod nediscriminatoriu și în cazul în care o companie aeriană ar fi plătit tarife mai mari sau mai mici decât altele, fără să existe un motiv obiectiv pentru o astfel de diferențiere. |
| --- | --- |

(132)

De asemenea, Germania a fost de opinie că reducerile acordate diferitelor companii aeriene nu ar conferi acestora niciun avantaj selectiv, întrucât reducerile au fost disponibile în mod egal pentru toate companiile aeriene interesate. Germania a susținut că reducerile ar fi acordat un avantaj selectiv numai în cazul în care acestea nu ar fi fost disponibile în mod nediscriminatoriu și în cazul în care o companie aeriană ar fi plătit tarife mai mari sau mai mici decât altele, fără să existe un motiv obiectiv pentru o astfel de diferențiere.

| (133) | Potrivit autorităților germane, în același timp, acordarea de reduceri ar fi fost justificată din punct de vedere economic pentru FZG, întrucât aceasta a permis companiilor aeriene să se stabilească pe un aeroport care era nou pentru sectorul aviației comerciale. Germania a susținut că, prin acordarea reducerilor, aeroportul a repartizat riscul implicat de instituirea unei noi rute între aeroport și companiile aeriene, permițând în același timp ambelor părți să beneficieze de pe urma creșterii numărului de pasageri. Germania a afirmat că, în absența reducerilor, companiile aeriene nu ar fi fost dispuse să se stabilească în Zweibrücken. |
| --- | --- |

(133)

Potrivit autorităților germane, în același timp, acordarea de reduceri ar fi fost justificată din punct de vedere economic pentru FZG, întrucât aceasta a permis companiilor aeriene să se stabilească pe un aeroport care era nou pentru sectorul aviației comerciale. Germania a susținut că, prin acordarea reducerilor, aeroportul a repartizat riscul implicat de instituirea unei noi rute între aeroport și companiile aeriene, permițând în același timp ambelor părți să beneficieze de pe urma creșterii numărului de pasageri. Germania a afirmat că, în absența reducerilor, companiile aeriene nu ar fi fost dispuse să se stabilească în Zweibrücken.

| (134) | Germania a declarat că reducerile acordate companiilor aeriene trebuie să fie considerate drept o oportunitate de a genera venituri suplimentare pentru FZG, întrucât costurile fixe de exploatare a aeroportului trebuiau să fie suportate în orice caz (pentru a deservi aviația generală și militară), iar stabilirea unor noi companii aeriene implică doar costuri suplimentare variabile puternic marginale. Potrivit Germaniei, întrucât serviciile noilor companii aeriene nu au condus la costuri marginale semnificative, nu a fost necesară elaborarea unor planuri de afaceri ex ante pentru a stabili dacă un acord cu o companie aeriană va fi profitabil treptat. |
| --- | --- |

(134)

Germania a declarat că reducerile acordate companiilor aeriene trebuie să fie considerate drept o oportunitate de a genera venituri suplimentare pentru FZG, întrucât costurile fixe de exploatare a aeroportului trebuiau să fie suportate în orice caz (pentru a deservi aviația generală și militară), iar stabilirea unor noi companii aeriene implică doar costuri suplimentare variabile puternic marginale. Potrivit Germaniei, întrucât serviciile noilor companii aeriene nu au condus la costuri marginale semnificative, nu a fost necesară elaborarea unor planuri de afaceri ex ante pentru a stabili dacă un acord cu o companie aeriană va fi profitabil treptat.

ex ante

| (135) | Germania afirmă că tarifele de aeroport reduse nu sunt selective, întrucât acestea au fost acordate în mod nediscriminatoriu. Prin urmare, Germania este de opinie că nu a existat nicio denaturare a concurenței. Germania a afirmat că respectivele companii aeriene nu au fost în măsură să își creeze o poziție mai puternică pe piață ca urmare a tarifelor reduse. |
| --- | --- |

(135)

Germania afirmă că tarifele de aeroport reduse nu sunt selective, întrucât acestea au fost acordate în mod nediscriminatoriu. Prin urmare, Germania este de opinie că nu a existat nicio denaturare a concurenței. Germania a afirmat că respectivele companii aeriene nu au fost în măsură să își creeze o poziție mai puternică pe piață ca urmare a tarifelor reduse.

| (136) | Susținând că reducerile acordate diferitelor companii aeriene nu constituie ajutoare de stat, Germania nu a prezentat argumente cu privire la compatibilitatea acestora. |
| --- | --- |

(136)

Susținând că reducerile acordate diferitelor companii aeriene nu constituie ajutoare de stat, Germania nu a prezentat argumente cu privire la compatibilitatea acestora.

4.4.   ACORDURILE DE MARKETING ÎNCHEIATE CU RYANAIR ȘI AMS

ACORDURILE DE MARKETING ÎNCHEIATE CU RYANAIR ȘI AMS

| (137) | Germania a subliniat faptul că acordurile de marketing încheiate între land și AMS sunt independente de FZG. Germania a afirmat că obiectivul acordurilor de marketing a fost de a achiziționa servicii de marketing la prețul pieței, care să promoveze în primul rând landul Renania-Palatinat ca destinație pentru turism și activități economice. Potrivit Germaniei, întrucât acordul de servicii de marketing nu a fost destinat în mod special să promoveze aeroportul, nu a existat nicio legătură între măsurile de marketing și numărul de pasageri. Germania a declarat că măsurile de marketing au vizat incidental, de asemenea, să promoveze aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(137)

Germania a subliniat faptul că acordurile de marketing încheiate între land și AMS sunt independente de FZG. Germania a afirmat că obiectivul acordurilor de marketing a fost de a achiziționa servicii de marketing la prețul pieței, care să promoveze în primul rând landul Renania-Palatinat ca destinație pentru turism și activități economice. Potrivit Germaniei, întrucât acordul de servicii de marketing nu a fost destinat în mod special să promoveze aeroportul, nu a existat nicio legătură între măsurile de marketing și numărul de pasageri. Germania a declarat că măsurile de marketing au vizat incidental, de asemenea, să promoveze aeroportul Zweibrücken.

| (138) | Subliniind că, prin încheierea acordului de servicii de marketing, landul nu a făcut decât să achiziționeze servicii de marketing la prețul pieței, Germania a susținut că acordul de marketing nu implică ajutor de stat și nu trebuie să fie evaluat ca o măsură de ajutor de care beneficiază o companie aeriană în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(138)

Subliniind că, prin încheierea acordului de servicii de marketing, landul nu a făcut decât să achiziționeze servicii de marketing la prețul pieței, Germania a susținut că acordul de marketing nu implică ajutor de stat și nu trebuie să fie evaluat ca o măsură de ajutor de care beneficiază o companie aeriană în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației.

5.   OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE

OBSERVAȚIILE PREZENTATE DE PĂRȚILE TERȚE

5.1.   RYANAIR

RYANAIR

5.1.1.   TARIFE DE AEROPORT REDUSE

| (139) | Ryanair a afirmat că reducerile acordate diferitelor companii aeriene de către FZG nu implică ajutor de stat, întrucât acestea respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață. În primul rând, Ryanair a susținut că, în ceea ce privește aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață în relația dintre aeroporturi și companiile aeriene, trebuie doar să se analizeze dacă acordul a fost profitabil treptat pentru aeroport. Ryanair a considerat că întreaga infrastructură și costurile de exploatare fixe ar trebui tratate drept costuri nerecuperabile. În opinia Ryanair, atunci când Comisia evaluează dacă acordul respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață, aceasta ar trebui să ia în considerare, prin urmare, numai costurile marginale ale aeroportului, care sunt legate în mod direct de furnizarea de servicii aeroportuare pentru compania aeriană în cauză și să examineze dacă veniturile totale obținute din acord depășesc costurile marginale respective. În acest context, Ryanair a subliniat că niciunul dintre costurile de infrastructură nu a fost suportat în legătură cu acordul încheiat între Ryanair și FZG și, prin urmare, acestea nu pot fi considerate costuri marginale legate de acordul în cauză. |
| --- | --- |

(139)

Ryanair a afirmat că reducerile acordate diferitelor companii aeriene de către FZG nu implică ajutor de stat, întrucât acestea respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață. În primul rând, Ryanair a susținut că, în ceea ce privește aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață în relația dintre aeroporturi și companiile aeriene, trebuie doar să se analizeze dacă acordul a fost profitabil treptat pentru aeroport. Ryanair a considerat că întreaga infrastructură și costurile de exploatare fixe ar trebui tratate drept costuri nerecuperabile. În opinia Ryanair, atunci când Comisia evaluează dacă acordul respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață, aceasta ar trebui să ia în considerare, prin urmare, numai costurile marginale ale aeroportului, care sunt legate în mod direct de furnizarea de servicii aeroportuare pentru compania aeriană în cauză și să examineze dacă veniturile totale obținute din acord depășesc costurile marginale respective. În acest context, Ryanair a subliniat că niciunul dintre costurile de infrastructură nu a fost suportat în legătură cu acordul încheiat între Ryanair și FZG și, prin urmare, acestea nu pot fi considerate costuri marginale legate de acordul în cauză.

| (140) | În evaluarea veniturilor, pe de altă parte, Ryanair a afirmat că, de asemenea, Comisia trebuie să țină seama de externalitățile de rețea care ar fi putut fi preconizate atunci când FZG și Ryanair au încheiat acordul de servicii în 2008. Ryanair a afirmat că faptul că externalitățile de rețea nu s-au materializat în cele din urmă nu a putut fi prevăzut și, prin urmare, este lipsit de relevanță. |
| --- | --- |

(140)

În evaluarea veniturilor, pe de altă parte, Ryanair a afirmat că, de asemenea, Comisia trebuie să țină seama de externalitățile de rețea care ar fi putut fi preconizate atunci când FZG și Ryanair au încheiat acordul de servicii în 2008. Ryanair a afirmat că faptul că externalitățile de rețea nu s-au materializat în cele din urmă nu a putut fi prevăzut și, prin urmare, este lipsit de relevanță.

| (141) | Compania aeriană Ryanair a explicat, de asemenea, că reducerea nu a favorizat-o în mod selectiv. Ryanair a susținut că reducerea acordată pentru primul an de exploatare a fost oferită în semn de recunoaștere a riscului comercial semnificativ pe care și l-a asumat prin stabilirea unor operațiuni regulate pe tot parcursul anului pe un aeroport care nu era cunoscut la momentul respectiv. În opinia Ryanair, în cazul aeroportului Zweibrücken, nu ar fi fost logic ca Ryanair să accepte un astfel de risc comercial fără un sistem de stimulente. |
| --- | --- |

(141)

Compania aeriană Ryanair a explicat, de asemenea, că reducerea nu a favorizat-o în mod selectiv. Ryanair a susținut că reducerea acordată pentru primul an de exploatare a fost oferită în semn de recunoaștere a riscului comercial semnificativ pe care și l-a asumat prin stabilirea unor operațiuni regulate pe tot parcursul anului pe un aeroport care nu era cunoscut la momentul respectiv. În opinia Ryanair, în cazul aeroportului Zweibrücken, nu ar fi fost logic ca Ryanair să accepte un astfel de risc comercial fără un sistem de stimulente.

| (142) | De asemenea, Ryanair a afirmat că un acord similar a fost deschis oricărei alte companii aeriene, și anume, reducerea tarifelor pentru serviciile aeroportuare în primul an de funcționare a fost disponibilă pentru toate companiile aeriene care au deschis rute noi cu plecare din Zweibrücken. În special, Ryanair a subliniat că acordul încheiat cu FZG conținea o clauză care prevede că „[p]rezentul acord este încheiat pe o bază neexclusivă. Părțile convin ca avantajele acordate Ryanair în temeiul acordului să fie acordate, de asemenea, în mod transparent și nediscriminatoriu, oricărei alte companii aeriene care s-ar angaja la un volum echivalent de activitate în cadrul aeroportului” (23). |
| --- | --- |

(142)

De asemenea, Ryanair a afirmat că un acord similar a fost deschis oricărei alte companii aeriene, și anume, reducerea tarifelor pentru serviciile aeroportuare în primul an de funcționare a fost disponibilă pentru toate companiile aeriene care au deschis rute noi cu plecare din Zweibrücken. În special, Ryanair a subliniat că acordul încheiat cu FZG conținea o clauză care prevede că „[p]rezentul acord este încheiat pe o bază neexclusivă. Părțile convin ca avantajele acordate Ryanair în temeiul acordului să fie acordate, de asemenea, în mod transparent și nediscriminatoriu, oricărei alte companii aeriene care s-ar angaja la un volum echivalent de activitate în cadrul aeroportului” (23).

23

| (143) | În orice caz, Ryanair a invocat faptul că acordurile pe care le-a încheiat cu FZG nu pot implica ajutor de stat, întrucât acestea nu sunt imputabile statului. Ryanair a susținut că elementele de probă reținute de Comisie pentru a demonstra imputabilitatea statului nu sunt suficiente, întrucât acestea pot reflecta interesul autorităților publice în relațiile comerciale și viitorul aeroportului, însă nu indică o eventuală intervenție efectivă a autorităților publice în cadrul negocierilor și al acordurilor încheiate între FZG și Ryanair. |
| --- | --- |

(143)

În orice caz, Ryanair a invocat faptul că acordurile pe care le-a încheiat cu FZG nu pot implica ajutor de stat, întrucât acestea nu sunt imputabile statului. Ryanair a susținut că elementele de probă reținute de Comisie pentru a demonstra imputabilitatea statului nu sunt suficiente, întrucât acestea pot reflecta interesul autorităților publice în relațiile comerciale și viitorul aeroportului, însă nu indică o eventuală intervenție efectivă a autorităților publice în cadrul negocierilor și al acordurilor încheiate între FZG și Ryanair.

| (144) | De asemenea, Ryanair a prezentat o serie de note elaborate de Oxera și o analiză efectuată de profesorul Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(144)

De asemenea, Ryanair a prezentat o serie de note elaborate de Oxera și o analiză efectuată de profesorul Damien P. McLoughlin.

Nota 1 elaborată de Oxera – Identificarea pieței de referință în cadrul analizei de referință pentru testele operatorului economic privat în economia de piață. Cazurile de ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair, notă elaborată de Oxera pentru Ryanair, 9 aprilie 2013

Nota 1 elaborată de Oxera – Identificarea pieței de referință în cadrul analizei de referință pentru testele operatorului economic privat în economia de piață. Cazurile de ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair, notă elaborată de Oxera pentru Ryanair, 9 aprilie 2013

| (145) | Oxera a considerat că abordarea Comisiei de a accepta numai aeroporturi de referință din aceeași zonă deservită ca aeroportul care face obiectul anchetei este eronată. |
| --- | --- |

(145)

Oxera a considerat că abordarea Comisiei de a accepta numai aeroporturi de referință din aceeași zonă deservită ca aeroportul care face obiectul anchetei este eronată.

| (146) | Oxera a susținut că prețurile de referință ale pieței obținute de la aeroporturile de referință nu sunt afectate de ajutorul de stat acordat aeroporturilor din împrejurimi. Prin urmare, este posibil să se estimeze în mod ferm o valoare de referință pe piață pentru testele operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(146)

Oxera a susținut că prețurile de referință ale pieței obținute de la aeroporturile de referință nu sunt afectate de ajutorul de stat acordat aeroporturilor din împrejurimi. Prin urmare, este posibil să se estimeze în mod ferm o valoare de referință pe piață pentru testele operatorului economic privat în economia de piață.

| (147) | Estimarea este posibilă deoarece:






  (a) | analizele de referință sunt utilizate la scară largă pentru testele operatorului economic privat în economia de piață în afara domeniului de aplicare a ajutoarelor de stat; |
| --- | --- | --- |

(147)

Estimarea este posibilă deoarece:

(a)

analizele de referință sunt utilizate la scară largă pentru testele operatorului economic privat în economia de piață în afara domeniului de aplicare a ajutoarelor de stat;

| (b) | întreprinderile își influențează reciproc deciziile de stabilire a prețurilor numai în măsura în care produsele pe care le oferă sunt substituibile sau complementare; |
| --- | --- |

(b)

întreprinderile își influențează reciproc deciziile de stabilire a prețurilor numai în măsura în care produsele pe care le oferă sunt substituibile sau complementare;

| (c) | aeroporturile care deservesc aceeași zonă nu concurează neapărat între ele și aeroporturile de referință utilizate în rapoartele prezentate se confruntă doar cu o concurență limitată din partea aeroporturilor deținute de stat în zonele deservite [mai puțin de 1/3 din aeroporturile comerciale situate în zonele deservite de aeroporturile de referință se află în totalitate în proprietatea statului și niciunul dintre acestea nu a făcut obiectul investigațiilor privind ajutoarele de stat (în aprilie 2013)]; |
| --- | --- |

(c)

aeroporturile care deservesc aceeași zonă nu concurează neapărat între ele și aeroporturile de referință utilizate în rapoartele prezentate se confruntă doar cu o concurență limitată din partea aeroporturilor deținute de stat în zonele deservite [mai puțin de 1/3 din aeroporturile comerciale situate în zonele deservite de aeroporturile de referință se află în totalitate în proprietatea statului și niciunul dintre acestea nu a făcut obiectul investigațiilor privind ajutoarele de stat (în aprilie 2013)];

| (d) | chiar dacă aeroporturile de referință se află în concurență cu aeroporturi deținute de stat din aceeași zonă deservită, pot exista motive să se considere că comportamentul acestora este în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață (de exemplu, în cazul în care există o participație privată mare sau în cazul în care aeroportul are un administrator privat); |
| --- | --- |

(d)

chiar dacă aeroporturile de referință se află în concurență cu aeroporturi deținute de stat din aceeași zonă deservită, pot exista motive să se considere că comportamentul acestora este în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață (de exemplu, în cazul în care există o participație privată mare sau în cazul în care aeroportul are un administrator privat);

| (e) | aeroporturile care respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață nu vor stabili prețuri inferioare costurilor marginale. |
| --- | --- |

(e)

aeroporturile care respectă principiul operatorului economic privat în economia de piață nu vor stabili prețuri inferioare costurilor marginale.

Nota 2 elaborată de Oxera – Principiile care stau la baza analizei rentabilității pentru testele operatorului economic privat în economia de piață. Cazurile de ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair, notă elaborată de Oxera pentru Ryanair, 9 aprilie 2013

Nota 2 elaborată de Oxera – Principiile care stau la baza analizei rentabilității pentru testele operatorului economic privat în economia de piață. Cazurile de ajutor de stat acordat companiei aeriene Ryanair, notă elaborată de Oxera pentru Ryanair, 9 aprilie 2013

| (148) | Oxera a susținut că analiza rentabilității pe care a efectuat-o aceasta în rapoartele prezentate Comisiei urmează principiile care ar fi adoptate de un investitor rațional din sectorul privat și reflectă abordarea care rezultă din deciziile anterioare ale Comisiei. |
| --- | --- |

(148)

Oxera a susținut că analiza rentabilității pe care a efectuat-o aceasta în rapoartele prezentate Comisiei urmează principiile care ar fi adoptate de un investitor rațional din sectorul privat și reflectă abordarea care rezultă din deciziile anterioare ale Comisiei.

| (149) | Principiile care stau la baza analizei rentabilității sunt:






  (a) | evaluarea este realizată pe bază marginală; |
| --- | --- | --- |

(149)

Principiile care stau la baza analizei rentabilității sunt:

(a)

evaluarea este realizată pe bază marginală;

| (b) | nu este neapărat necesar un plan de afaceri ex ante; |
| --- | --- |

(b)

nu este neapărat necesar un plan de afaceri ex ante;

ex ante

| (c) | pentru un aeroport care nu se confruntă cu problema aglomerării, abordarea bazată pe tarifare unică este metoda adecvată de stabilire a prețurilor; |
| --- | --- |

(c)

pentru un aeroport care nu se confruntă cu problema aglomerării, abordarea bazată pe tarifare unică este metoda adecvată de stabilire a prețurilor;

| (d) | trebuie să fie luate în considerare numai veniturile asociate cu activitatea economică de exploatare a aeroportului; |
| --- | --- |

(d)

trebuie să fie luate în considerare numai veniturile asociate cu activitatea economică de exploatare a aeroportului;

| (e) | ar trebui să fie luată în considerare întreaga durată a acordului, inclusiv eventualele prelungiri; |
| --- | --- |

(e)

ar trebui să fie luată în considerare întreaga durată a acordului, inclusiv eventualele prelungiri;

| (f) | ar trebui actualizate fluxurile financiare viitoare pentru a evalua profitabilitatea acordurilor; |
| --- | --- |

(f)

ar trebui actualizate fluxurile financiare viitoare pentru a evalua profitabilitatea acordurilor;

| (g) | rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate de Ryanair pentru aeroporturi ar trebui să fie evaluată pe baza unor estimări ale ratei interne de rentabilitate sau a unor măsuri bazate pe valoarea actualizată netă. |
| --- | --- |

(g)

rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate de Ryanair pentru aeroporturi ar trebui să fie evaluată pe baza unor estimări ale ratei interne de rentabilitate sau a unor măsuri bazate pe valoarea actualizată netă.

Analiza profesorului Damien P. McLoughlin – Crearea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing, elaborată pentru Ryanair, 10 aprilie 2013

Analiza profesorului Damien P. McLoughlin – Crearea mărcii: de ce și cum ar trebui să investească mărcile mici în marketing, elaborată pentru Ryanair, 10 aprilie 2013

| (150) | Documentul vizează stabilirea logicii comerciale care stă la baza deciziilor aeroporturilor regionale de a achiziționa spațiu publicitar pe site-ul Ryanair.com de la AMS. |
| --- | --- |

(150)

Documentul vizează stabilirea logicii comerciale care stă la baza deciziilor aeroporturilor regionale de a achiziționa spațiu publicitar pe site-ul Ryanair.com de la AMS.

| (151) | Conform analizei, există un număr mare de aeroporturi foarte puternice, bine cunoscute și utilizate în mod obișnuit. Concurenții mai puțin dezvoltați trebuie să depășească comportamentul static de cumpărare al consumatorilor pentru a-și extinde afacerea. Aeroporturile regionale de dimensiuni mai mici trebuie să găsească o cale de a-și promova marca în mod sistematic în rândul unui public cât mai larg. Formele tradiționale de comunicare publicitară necesită cheltuieli care depășesc resursele avute la dispoziție. |
| --- | --- |

(151)

Conform analizei, există un număr mare de aeroporturi foarte puternice, bine cunoscute și utilizate în mod obișnuit. Concurenții mai puțin dezvoltați trebuie să depășească comportamentul static de cumpărare al consumatorilor pentru a-și extinde afacerea. Aeroporturile regionale de dimensiuni mai mici trebuie să găsească o cale de a-și promova marca în mod sistematic în rândul unui public cât mai larg. Formele tradiționale de comunicare publicitară necesită cheltuieli care depășesc resursele avute la dispoziție.

Notele 3 și 4 elaborate de Oxera – Cum ar trebui să fie tratate contractele încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață?, 17 și 31 ianuarie 2014

Notele 3 și 4 elaborate de Oxera – Cum ar trebui să fie tratate contractele încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață?, 17 și 31 ianuarie 2014

| (152) | Ryanair a prezentat rapoarte suplimentare elaborate de consultantul său, Oxera. În rapoartele respective, Oxera descrie principiile care, potrivit companiei aeriene, ar trebui să fie luate în considerare, ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață, în cadrul analizei profitabilității având ca obiect, pe de o parte, acordurile de servicii aeroportuare încheiate între Ryanair și aeroporturi și, pe de altă parte, acordurile de servicii de marketing încheiate între AMS și aceleași aeroporturi (24). Ryanair a subliniat faptul că rapoartele nu îi modifică în niciun fel poziția prezentată în prealabil, potrivit căreia acordurile de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing ar trebui să fie analizate separat în cadrul unor teste ale operatorului economic privat în economia de piață. |
| --- | --- |

(152)

Ryanair a prezentat rapoarte suplimentare elaborate de consultantul său, Oxera. În rapoartele respective, Oxera descrie principiile care, potrivit companiei aeriene, ar trebui să fie luate în considerare, ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață, în cadrul analizei profitabilității având ca obiect, pe de o parte, acordurile de servicii aeroportuare încheiate între Ryanair și aeroporturi și, pe de altă parte, acordurile de servicii de marketing încheiate între AMS și aceleași aeroporturi (24). Ryanair a subliniat faptul că rapoartele nu îi modifică în niciun fel poziția prezentată în prealabil, potrivit căreia acordurile de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing ar trebui să fie analizate separat în cadrul unor teste ale operatorului economic privat în economia de piață.

24

| (153) | Rapoartele arată că profiturile generate de întreprinderea AMS ar trebui incluse ca venituri în cadrul unei analize comune privind profitabilitatea, în timp ce cheltuielile întreprinderii AMS ar trebui incluse în costuri. În acest scop, rapoartele sugerează aplicarea unei metode bazate pe fluxul de numerar în cazul analizei rentabilității comune, ceea ce înseamnă că toate cheltuielile plătite de aeroporturi întreprinderii AMS ar putea fi tratate drept costuri de exploatare marginale. |
| --- | --- |

(153)

Rapoartele arată că profiturile generate de întreprinderea AMS ar trebui incluse ca venituri în cadrul unei analize comune privind profitabilitatea, în timp ce cheltuielile întreprinderii AMS ar trebui incluse în costuri. În acest scop, rapoartele sugerează aplicarea unei metode bazate pe fluxul de numerar în cazul analizei rentabilității comune, ceea ce înseamnă că toate cheltuielile plătite de aeroporturi întreprinderii AMS ar putea fi tratate drept costuri de exploatare marginale.

| (154) | Rapoartele subliniază faptul că activitățile de marketing contribuie la crearea și sprijinirea valorii de marcă, care contribuie la generarea de efecte și avantaje nu doar pe durata acordului, ci și după încetarea acestuia. Acest lucru ar fi valabil în special în cazul în care, datorită faptului că Ryanair a încheiat un acord cu aeroportul, alte companii aeriene și-ar începe activitatea pe aeroport, ceea ce, la rândul său, ar atrage stabilirea mai multor magazine în aeroport și, prin urmare, creșterea veniturilor provenite din activități nonaeronautice pentru aeroport. Potrivit companiei aeriene Ryanair, în cazul în care Comisia realizează o analiză comună a rentabilității, avantajele trebuie luate în considerare prin tratarea cheltuielilor întreprinderii AMS drept costuri de exploatare marginale, excluzând plățile efectuate de AMS. |
| --- | --- |

(154)

Rapoartele subliniază faptul că activitățile de marketing contribuie la crearea și sprijinirea valorii de marcă, care contribuie la generarea de efecte și avantaje nu doar pe durata acordului, ci și după încetarea acestuia. Acest lucru ar fi valabil în special în cazul în care, datorită faptului că Ryanair a încheiat un acord cu aeroportul, alte companii aeriene și-ar începe activitatea pe aeroport, ceea ce, la rândul său, ar atrage stabilirea mai multor magazine în aeroport și, prin urmare, creșterea veniturilor provenite din activități nonaeronautice pentru aeroport. Potrivit companiei aeriene Ryanair, în cazul în care Comisia realizează o analiză comună a rentabilității, avantajele trebuie luate în considerare prin tratarea cheltuielilor întreprinderii AMS drept costuri de exploatare marginale, excluzând plățile efectuate de AMS.

| (155) | De asemenea, Ryanair este de opinie că o valoare finală ar trebui să fie inclusă în profiturile marginale estimate la sfârșitul acordului de servicii aeroportuare pentru a ține cont de valoarea generată după rezilierea acordului. Valoarea finală poate fi adaptată pe baza unei probabilități de „reînnoire”, care măsoară posibilitatea ca profiturile să persiste după încetarea acordului cu Ryanair sau dacă sunt convenite condiții similare cu alte companii aeriene. Ryanair consideră că ar fi posibil să se calculeze ulterior o limită inferioară pentru avantajele generate în comun de acordul încheiat cu întreprinderea AMS și de acordul privind serviciile aeroportuare, care să reflecte incertitudinile profiturilor marginale după încetarea acordului de servicii aeroportuare. |
| --- | --- |

(155)

De asemenea, Ryanair este de opinie că o valoare finală ar trebui să fie inclusă în profiturile marginale estimate la sfârșitul acordului de servicii aeroportuare pentru a ține cont de valoarea generată după rezilierea acordului. Valoarea finală poate fi adaptată pe baza unei probabilități de „reînnoire”, care măsoară posibilitatea ca profiturile să persiste după încetarea acordului cu Ryanair sau dacă sunt convenite condiții similare cu alte companii aeriene. Ryanair consideră că ar fi posibil să se calculeze ulterior o limită inferioară pentru avantajele generate în comun de acordul încheiat cu întreprinderea AMS și de acordul privind serviciile aeroportuare, care să reflecte incertitudinile profiturilor marginale după încetarea acordului de servicii aeroportuare.

| (156) | În susținerea acestei abordări, rapoartele prezintă o sinteză a rezultatelor studiilor privind efectele pe care le au serviciile de marketing asupra valorii unei mărci. Studiile recunosc faptul că serviciile de marketing pot sprijini valoarea unei mărci și pot contribui la dezvoltarea unei baze de clienți. Conform rapoartelor, în cazul unui aeroport, promovarea pe site-ul Ryanair.com sporește în special vizibilitatea mărcii. De asemenea, rapoartele arată că mai ales aeroporturile regionale mai mici care doresc să își sporească traficul aerian ar putea, prin urmare, să își valorifice marca prin încheierea de acorduri de servicii de marketing cu AMS. |
| --- | --- |

(156)

În susținerea acestei abordări, rapoartele prezintă o sinteză a rezultatelor studiilor privind efectele pe care le au serviciile de marketing asupra valorii unei mărci. Studiile recunosc faptul că serviciile de marketing pot sprijini valoarea unei mărci și pot contribui la dezvoltarea unei baze de clienți. Conform rapoartelor, în cazul unui aeroport, promovarea pe site-ul Ryanair.com sporește în special vizibilitatea mărcii. De asemenea, rapoartele arată că mai ales aeroporturile regionale mai mici care doresc să își sporească traficul aerian ar putea, prin urmare, să își valorifice marca prin încheierea de acorduri de servicii de marketing cu AMS.

| (157) | Rapoartele indică, în cele din urmă, că o abordare bazată de fluxul de numerar este de preferat unei abordări bazată pe capitalizare, în cadrul căreia costurile serviciilor de marketing furnizate de AMS ar fi tratate drept cheltuieli de capital atribuite unei imobilizări necorporale (și anume, valoarea mărcii) (25). Metoda bazată pe capitalizare nu ar face decât să ia în considerare cota cheltuielilor de marketing care poate fi atribuită activelor necorporale ale unui aeroport. Cheltuielile de marketing ar fi tratate drept cheltuieli de capital aferente unei active necorporale și amortizate ulterior pe durata acordului, luând în considerare o valoare reziduală la data stabilită de încetare a acordului de servicii aeroportuare. Metoda nu ar ține seama de profiturile marginale pe care le-ar genera încheierea acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și, de asemenea, este dificil să se calculeze valoarea activului necorporal din cauza cheltuielilor asociate mărcii și a perioadei de utilizare a activului. Metoda bazată pe fluxul de lichidități este mai adecvată decât metoda bazată pe capitalizare, întrucât aceasta din urmă nu ar surprinde efectele pozitive pentru aeroport care sunt preconizate să apară ca urmare a încheierii acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair. |
| --- | --- |

(157)

Rapoartele indică, în cele din urmă, că o abordare bazată de fluxul de numerar este de preferat unei abordări bazată pe capitalizare, în cadrul căreia costurile serviciilor de marketing furnizate de AMS ar fi tratate drept cheltuieli de capital atribuite unei imobilizări necorporale (și anume, valoarea mărcii) (25). Metoda bazată pe capitalizare nu ar face decât să ia în considerare cota cheltuielilor de marketing care poate fi atribuită activelor necorporale ale unui aeroport. Cheltuielile de marketing ar fi tratate drept cheltuieli de capital aferente unei active necorporale și amortizate ulterior pe durata acordului, luând în considerare o valoare reziduală la data stabilită de încetare a acordului de servicii aeroportuare. Metoda nu ar ține seama de profiturile marginale pe care le-ar genera încheierea acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și, de asemenea, este dificil să se calculeze valoarea activului necorporal din cauza cheltuielilor asociate mărcii și a perioadei de utilizare a activului. Metoda bazată pe fluxul de lichidități este mai adecvată decât metoda bazată pe capitalizare, întrucât aceasta din urmă nu ar surprinde efectele pozitive pentru aeroport care sunt preconizate să apară ca urmare a încheierii acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair.

25

5.1.2.   ACORDURILE DE SERVICII DE MARKETING

| (158) | Ryanair a subliniat că acordurile de servicii de marketing încheiate cu AMS sunt separate de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aeroporturile și ar trebui evaluate separat, întrucât acestea nu pot fi considerate ca fiind un singur beneficiar. Acordurile au fost negociate în mod independent, în funcție de diferitele servicii, și nu au făcut obiectul niciunei legături care ar justifica luarea în considerare a acestora ca o singură presupusă măsură de ajutor de stat. Încheierea unui acord de servicii de marketing cu întreprinderea AMS nu reprezintă o condiție pentru exploatarea rutelor spre și de la un aeroport de către Ryanair. Ryanair a subliniat că acordul de servicii de marketing al întreprinderii AMS a fost încheiat cu ministerul, în calitate de coproprietar al aeroportului, și a fost o măsură în favoarea aeroportului, dar nu a fost destinat îmbunătățirii factorului de ocupare sau a randamentului pe rutele Ryanair. |
| --- | --- |

(158)

Ryanair a subliniat că acordurile de servicii de marketing încheiate cu AMS sunt separate de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aeroporturile și ar trebui evaluate separat, întrucât acestea nu pot fi considerate ca fiind un singur beneficiar. Acordurile au fost negociate în mod independent, în funcție de diferitele servicii, și nu au făcut obiectul niciunei legături care ar justifica luarea în considerare a acestora ca o singură presupusă măsură de ajutor de stat. Încheierea unui acord de servicii de marketing cu întreprinderea AMS nu reprezintă o condiție pentru exploatarea rutelor spre și de la un aeroport de către Ryanair. Ryanair a subliniat că acordul de servicii de marketing al întreprinderii AMS a fost încheiat cu ministerul, în calitate de coproprietar al aeroportului, și a fost o măsură în favoarea aeroportului, dar nu a fost destinat îmbunătățirii factorului de ocupare sau a randamentului pe rutele Ryanair.

| (159) | În ceea ce privește valoarea serviciilor de marketing, Ryanair a susținut că spațiul de promovare pe site-ul Ryanair este o resursă limitată și cererea de astfel de spațiu este ridicată, inclusiv din partea întreprinderilor altele decât aeroporturi. În opinia Ryanair, inclusiv companiile aeriene istorice sunt conștiente în prezent de valoarea propriilor site-uri pentru marketing și publicitate. Ryanair a susținut că aeroporturile aleg să construiască o marcă prin promovarea pe Ryanair.com sau pe alte site-uri ale companiilor aeriene. Ryanair a afirmat, de asemenea, că sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități complementare și care se consolidează reciproc. Aeroportul Zweibrücken este mult mai puțin cunoscut la nivel internațional decât Aéroport de Paris sau aeroportul Heathrow și, prin urmare, trebuie să investească în publicitate pentru a îmbunătăți recunoașterea propriei mărci și pentru a crește la maximum numărul de pasageri pentru zborurile de întoarcere. Ryanair a concluzionat că landul a avut o dublă motivație în a încheia acordul de servicii de marketing cu AMS: în primul rând, o motivație pur comercială, în calitate de coproprietar al unui procent de 50 % din operatorul aeroportului Zweibrücken; în al doilea rând, ca parte a obligației de a promova turismul și oportunitățile de afaceri pe teritoriul landului. Prin urmare, Ryanair este de opinie că landul a achiziționat servicii de marketing valoroase la prețul pieței. |
| --- | --- |

(159)

În ceea ce privește valoarea serviciilor de marketing, Ryanair a susținut că spațiul de promovare pe site-ul Ryanair este o resursă limitată și cererea de astfel de spațiu este ridicată, inclusiv din partea întreprinderilor altele decât aeroporturi. În opinia Ryanair, inclusiv companiile aeriene istorice sunt conștiente în prezent de valoarea propriilor site-uri pentru marketing și publicitate. Ryanair a susținut că aeroporturile aleg să construiască o marcă prin promovarea pe Ryanair.com sau pe alte site-uri ale companiilor aeriene. Ryanair a afirmat, de asemenea, că sporirea recunoașterii mărcii poate aduce avantaje aeroporturilor în mai multe modalități complementare și care se consolidează reciproc. Aeroportul Zweibrücken este mult mai puțin cunoscut la nivel internațional decât Aéroport de Paris sau aeroportul Heathrow și, prin urmare, trebuie să investească în publicitate pentru a îmbunătăți recunoașterea propriei mărci și pentru a crește la maximum numărul de pasageri pentru zborurile de întoarcere. Ryanair a concluzionat că landul a avut o dublă motivație în a încheia acordul de servicii de marketing cu AMS: în primul rând, o motivație pur comercială, în calitate de coproprietar al unui procent de 50 % din operatorul aeroportului Zweibrücken; în al doilea rând, ca parte a obligației de a promova turismul și oportunitățile de afaceri pe teritoriul landului. Prin urmare, Ryanair este de opinie că landul a achiziționat servicii de marketing valoroase la prețul pieței.

5.2.   AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (160) | Potrivit AMS, Comisia nu ar trebui, contrar celor sugerate în decizia de inițiere a procedurii, să trateze acordul încheiat de FZG cu Ryanair și acordul de servicii de marketing încheiat de land cu AMS ca având legătură unul cu celălalt, ci mai degrabă ca două tranzacții comerciale separate. AMS a declarat că este o filială a companiei aeriene Ryanair, cu un scop comercial propriu real, creată pentru a desfășura o activitate care nu se încadrează în activitatea principală a Ryanair. AMS a clarificat faptul că este utilizată de Ryanair în calitate de intermediar pentru a vinde spații publicitare pe propriul site. AMS a susținut, de asemenea, că, în principiu, acordurile de servicii de marketing între AMS și aeroporturi sunt negociate și încheiate separat de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aceleași aeroporturi. AMS a afirmat că acordul dintre AMS și land nu conferă niciun avantaj companiei aeriene Ryanair; Ryanair nu pune presiune asupra partenerilor săi pentru a încheia acorduri de servicii de marketing cu AMS și performanțele rutelor Ryanair sunt în general aceleași pe rutele către aeroporturi care au încheiat un acord de servicii de marketing cu AMS ca pe rutele către aeroporturile cu care nu s-a încheiat un astfel de acord. |
| --- | --- |

(160)

Potrivit AMS, Comisia nu ar trebui, contrar celor sugerate în decizia de inițiere a procedurii, să trateze acordul încheiat de FZG cu Ryanair și acordul de servicii de marketing încheiat de land cu AMS ca având legătură unul cu celălalt, ci mai degrabă ca două tranzacții comerciale separate. AMS a declarat că este o filială a companiei aeriene Ryanair, cu un scop comercial propriu real, creată pentru a desfășura o activitate care nu se încadrează în activitatea principală a Ryanair. AMS a clarificat faptul că este utilizată de Ryanair în calitate de intermediar pentru a vinde spații publicitare pe propriul site. AMS a susținut, de asemenea, că, în principiu, acordurile de servicii de marketing între AMS și aeroporturi sunt negociate și încheiate separat de acordurile companiei aeriene Ryanair cu aceleași aeroporturi. AMS a afirmat că acordul dintre AMS și land nu conferă niciun avantaj companiei aeriene Ryanair; Ryanair nu pune presiune asupra partenerilor săi pentru a încheia acorduri de servicii de marketing cu AMS și performanțele rutelor Ryanair sunt în general aceleași pe rutele către aeroporturi care au încheiat un acord de servicii de marketing cu AMS ca pe rutele către aeroporturile cu care nu s-a încheiat un astfel de acord.

| (161) | AMS a susținut, de asemenea, că în achiziționarea serviciilor de marketing, FZG a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, întrucât promovarea pe site-ul Ryanair.com ar implica o valoare reală ridicată pentru land și că prețul practicat de AMS a fost prețul pieței pentru serviciile respective. AMS a susținut că prețurile la care este asigurat spațiul publicitar de AMS și cantitățile în care este achiziționat nu sunt diferite pentru clienții de publicitate din sectorul public și cel privat. AMS a declarat, de asemenea, că organismele publice și private s-ar afla în competiție pentru accesul la spațiul limitat de promovare pe site-ul Ryanair.com. Aceasta înseamnă, potrivit AMS, că acordurile încheiate de AMS cu aeroporturile publice nu implică ajutor de stat, întrucât AMS ar putea vinde la fel de ușor spațiul de pe site unei întreprinderi private, la un preț comparabil. |
| --- | --- |

(161)

AMS a susținut, de asemenea, că în achiziționarea serviciilor de marketing, FZG a acționat în conformitate cu principiul operatorului economic privat în economia de piață, întrucât promovarea pe site-ul Ryanair.com ar implica o valoare reală ridicată pentru land și că prețul practicat de AMS a fost prețul pieței pentru serviciile respective. AMS a susținut că prețurile la care este asigurat spațiul publicitar de AMS și cantitățile în care este achiziționat nu sunt diferite pentru clienții de publicitate din sectorul public și cel privat. AMS a declarat, de asemenea, că organismele publice și private s-ar afla în competiție pentru accesul la spațiul limitat de promovare pe site-ul Ryanair.com. Aceasta înseamnă, potrivit AMS, că acordurile încheiate de AMS cu aeroporturile publice nu implică ajutor de stat, întrucât AMS ar putea vinde la fel de ușor spațiul de pe site unei întreprinderi private, la un preț comparabil.

| (162) | AMS a subliniat, de asemenea, că este inerent logic ca un aeroport regional de mici dimensiuni să achiziționeze servicii de marketing de la AMS. AMS a afirmat că, în mod normal, este necesar ca aeroporturile respective să își sporească recunoașterea mărcii și că promovarea pe site-ul unei companii aeriene poate conduce la creșterea numărului de pasageri străini mai profitabili (pasagerii străini generează mai multe venituri nonaeronautice decât pasagerii în ieșire care provin din regiunea în care este situat aeroportul). AMS a subliniat faptul că landul nu au acționat numai în calitate de coproprietar al operatorului aeroportuar, cu un interes direct în consolidarea imaginii propriei mărci și a veniturilor, ci și în calitatea sa de autoritate însărcinată cu misiunea de a promova turismul și oportunitățile de afaceri în landul Renania-Palatinat prin diferite mijloace, în special prin publicitate. |
| --- | --- |

(162)

AMS a subliniat, de asemenea, că este inerent logic ca un aeroport regional de mici dimensiuni să achiziționeze servicii de marketing de la AMS. AMS a afirmat că, în mod normal, este necesar ca aeroporturile respective să își sporească recunoașterea mărcii și că promovarea pe site-ul unei companii aeriene poate conduce la creșterea numărului de pasageri străini mai profitabili (pasagerii străini generează mai multe venituri nonaeronautice decât pasagerii în ieșire care provin din regiunea în care este situat aeroportul). AMS a subliniat faptul că landul nu au acționat numai în calitate de coproprietar al operatorului aeroportuar, cu un interes direct în consolidarea imaginii propriei mărci și a veniturilor, ci și în calitatea sa de autoritate însărcinată cu misiunea de a promova turismul și oportunitățile de afaceri în landul Renania-Palatinat prin diferite mijloace, în special prin publicitate.

5.3.   GERMANWINGS

GERMANWINGS

| (163) | În acest context, Germanwings a explicat pe scurt motivele pentru care a decis mai întâi să inițieze operațiunile pe aeroportul Zweibrücken. Aceasta a precizat că a ales Zweibrücken în detrimentul aeroportului Saarbrücken datorită pistei mai bune din Zweibrücken, subliniind că topografia pistei de pe aeroportul Saarbrücken este dificilă. De asemenea, Germanwings a explicat faptul că, în 2006, când a decis să ofere zboruri din Zweibrücken, aeroportul era mai bine echipat pentru aterizare instrumentală (sistem CAT) și timpul de zbor până la Berlin era ușor mai redus. Germanwings a afirmat că, din cauza lipsei de rentabilitate a rutei către Berlin, a decis să înceteze serviciile din Zweibrücken în 2011. |
| --- | --- |

(163)

În acest context, Germanwings a explicat pe scurt motivele pentru care a decis mai întâi să inițieze operațiunile pe aeroportul Zweibrücken. Aceasta a precizat că a ales Zweibrücken în detrimentul aeroportului Saarbrücken datorită pistei mai bune din Zweibrücken, subliniind că topografia pistei de pe aeroportul Saarbrücken este dificilă. De asemenea, Germanwings a explicat faptul că, în 2006, când a decis să ofere zboruri din Zweibrücken, aeroportul era mai bine echipat pentru aterizare instrumentală (sistem CAT) și timpul de zbor până la Berlin era ușor mai redus. Germanwings a afirmat că, din cauza lipsei de rentabilitate a rutei către Berlin, a decis să înceteze serviciile din Zweibrücken în 2011.

| (164) | Compania aeriană a afirmat mai întâi că acordurile sale încheiate cu FZG nu implică ajutor de stat, întrucât nu sunt imputabile statului. Germanwings a afirmat că diferite comunicate de presă din partea politicienilor nu pot demonstra că statul a fost implicat în negocierea sau încheierea acordurilor respective și că obligația de a dispune de o listă de tarife aprobată de către autoritatea de supraveghere în conformitate cu articolul 43a din LuftVZO nu se aplică acordurilor individuale. |
| --- | --- |

(164)

Compania aeriană a afirmat mai întâi că acordurile sale încheiate cu FZG nu implică ajutor de stat, întrucât nu sunt imputabile statului. Germanwings a afirmat că diferite comunicate de presă din partea politicienilor nu pot demonstra că statul a fost implicat în negocierea sau încheierea acordurilor respective și că obligația de a dispune de o listă de tarife aprobată de către autoritatea de supraveghere în conformitate cu articolul 43a din LuftVZO nu se aplică acordurilor individuale.

| (165) | În al doilea rând, Germanwings a afirmat că, la încheierea diferitelor acorduri, FZG a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. Compania aeriană a subliniat faptul că principiul operatorului economic privat în economia de piață nu prevede obligația unui investitor de a nu înregistra pierderi pe termen scurt, ci că aceasta poate fi o strategie comercială normală, care urmează să fie profitabilă pe termen mediu și lung. Ideea că un aeroport nu poate impune tarife care nu îi acoperă costurile, care se regăsește, în opinia Germanwings, în decizia de inițiere a procedurii, ar decurge din articolul 102 din tratat și s-ar aplica numai în contextul antitrust, prin urmare, aceasta nu ar trebui să se aplice în cazurile privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(165)

În al doilea rând, Germanwings a afirmat că, la încheierea diferitelor acorduri, FZG a acționat ca un operator economic privat în economia de piață. Compania aeriană a subliniat faptul că principiul operatorului economic privat în economia de piață nu prevede obligația unui investitor de a nu înregistra pierderi pe termen scurt, ci că aceasta poate fi o strategie comercială normală, care urmează să fie profitabilă pe termen mediu și lung. Ideea că un aeroport nu poate impune tarife care nu îi acoperă costurile, care se regăsește, în opinia Germanwings, în decizia de inițiere a procedurii, ar decurge din articolul 102 din tratat și s-ar aplica numai în contextul antitrust, prin urmare, aceasta nu ar trebui să se aplice în cazurile privind ajutoarele de stat.

5.4.   TUIFly

TUIFly

| (166) | În acest context, TUIFly a explicat motivul pentru care și-a transferat inițial operațiunile de pe aeroportul Saarbrücken pe aeroportul Zweibrücken. TUIFly a declarat că și-a transferat operațiunile pe aeroportul Zweibrücken din motive legate de siguranța pe aeroportul Saarbrücken. TUIFly a afirmat că, în condiții meteorologice nefavorabile, din cauza infrastructurii și a caracteristicilor topografice ale aeroportului Saarbrücken, o aeronavă TUIFly de tip B737-800, încărcată complet, nu putea să aterizeze pe aeroport, fiind nevoită să devieze zborul pe aeroportul Zweibrücken chiar înainte ca acesta să fi inițiat operațiunile comerciale. Potrivit TUIFly, pe lângă faptul că devierile au cauzat întârzieri și neplăceri pentru pasageri, acestea au generat costuri suplimentare și probleme organizaționale pentru compania aeriană. TUIFly a susținut că, din cauza problemelor de siguranță grave din Saarbrücken, operațiunile sale în aeroport au devenit nesustenabile, ceea ce a făcut inevitabil transferul operațiunilor pe aeroportul Zweibrücken. De asemenea, TUIFly a constatat că, din cauza lungimii insuficiente a pistei din Saarbrücken, unele aeronave încărcate complet nu puteau să decoleze și, prin urmare, aeronavele care efectuau zboruri pe distanță medie (cum ar fi Insulele Canare) erau nevoite să decoleze cu rezervoarele umplute pe jumătate și să alimenteze în Spania sau în Portugalia. |
| --- | --- |

(166)

În acest context, TUIFly a explicat motivul pentru care și-a transferat inițial operațiunile de pe aeroportul Saarbrücken pe aeroportul Zweibrücken. TUIFly a declarat că și-a transferat operațiunile pe aeroportul Zweibrücken din motive legate de siguranța pe aeroportul Saarbrücken. TUIFly a afirmat că, în condiții meteorologice nefavorabile, din cauza infrastructurii și a caracteristicilor topografice ale aeroportului Saarbrücken, o aeronavă TUIFly de tip B737-800, încărcată complet, nu putea să aterizeze pe aeroport, fiind nevoită să devieze zborul pe aeroportul Zweibrücken chiar înainte ca acesta să fi inițiat operațiunile comerciale. Potrivit TUIFly, pe lângă faptul că devierile au cauzat întârzieri și neplăceri pentru pasageri, acestea au generat costuri suplimentare și probleme organizaționale pentru compania aeriană. TUIFly a susținut că, din cauza problemelor de siguranță grave din Saarbrücken, operațiunile sale în aeroport au devenit nesustenabile, ceea ce a făcut inevitabil transferul operațiunilor pe aeroportul Zweibrücken. De asemenea, TUIFly a constatat că, din cauza lungimii insuficiente a pistei din Saarbrücken, unele aeronave încărcate complet nu puteau să decoleze și, prin urmare, aeronavele care efectuau zboruri pe distanță medie (cum ar fi Insulele Canare) erau nevoite să decoleze cu rezervoarele umplute pe jumătate și să alimenteze în Spania sau în Portugalia.

| (167) | TUIFly a susținut că acordul pe care l-a încheiat cu FZG nu conține niciun element de ajutor de stat și că tarifele plătite de TUIFly sunt conforme cu prețurile pieței. TUIFly a afirmat că, din cauza condițiilor de pe aeroportul Zweibrücken și din regiunea învecinată, pentru ca o companie aeriană să funcționeze rentabil din Zweibrücken, este necesar un nivel redus al tarifelor de aeroport. În special, TUIFly a făcut referire la starea infrastructurii pentru pasageri pe aeroportul Zweibrücken, lipsa unui sistem de transport public (cale ferată) spre și dinspre aeroport, amplasarea aeroportului într-o regiune cu putere de cumpărare scăzută, starea inițială precară a pistei, absența unor structuri de cazare pentru echipaj etc. TUIFly a susținut, de asemenea, că, spre deosebire de aeroportul Saarbrücken (sau orice alt aeroport pe care TUIFly desfășoară operațiuni), aeroportul Zweibrücken nu are statutul de „aeroport vamal” și, prin urmare, TUIFly este obligată să plătească o „taxă vamală” cuprinsă între [...] EUR și [...] EUR pe zbor. Potrivit TUIFly, aceasta reprezintă un cost suplimentar de aproximativ [...] EUR pe pasager și majorează costurile totale de exploatare ale companiei TUIFly cu peste [...] EUR pe an. |
| --- | --- |

(167)

TUIFly a susținut că acordul pe care l-a încheiat cu FZG nu conține niciun element de ajutor de stat și că tarifele plătite de TUIFly sunt conforme cu prețurile pieței. TUIFly a afirmat că, din cauza condițiilor de pe aeroportul Zweibrücken și din regiunea învecinată, pentru ca o companie aeriană să funcționeze rentabil din Zweibrücken, este necesar un nivel redus al tarifelor de aeroport. În special, TUIFly a făcut referire la starea infrastructurii pentru pasageri pe aeroportul Zweibrücken, lipsa unui sistem de transport public (cale ferată) spre și dinspre aeroport, amplasarea aeroportului într-o regiune cu putere de cumpărare scăzută, starea inițială precară a pistei, absența unor structuri de cazare pentru echipaj etc. TUIFly a susținut, de asemenea, că, spre deosebire de aeroportul Saarbrücken (sau orice alt aeroport pe care TUIFly desfășoară operațiuni), aeroportul Zweibrücken nu are statutul de „aeroport vamal” și, prin urmare, TUIFly este obligată să plătească o „taxă vamală” cuprinsă între [...] EUR și [...] EUR pe zbor. Potrivit TUIFly, aceasta reprezintă un cost suplimentar de aproximativ [...] EUR pe pasager și majorează costurile totale de exploatare ale companiei TUIFly cu peste [...] EUR pe an.

6.   COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

COMENTARIILE GERMANIEI CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR TERȚE

6.1.   COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE COMPANIEI AERIENE RYANAIR

COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE COMPANIEI AERIENE RYANAIR

| (168) | Germania a salutat faptul că observațiile companiei aeriene Ryanair îi confirmă poziția potrivit căreia nici aeroportul Zweibrücken, nici companiile aeriene care desfășoară operațiuni din Zweibrücken nu au beneficiat de ajutor de stat. De asemenea, la rândul său, Germania este de opinie că acordul încheiat între landul Renania-Palatinat și AMS trebuie să fie evaluat în mod separat de acordul încheiat între FZG și Ryanair, că primul acord a implicat o valoare reală pentru land și că a fost încheiat la prețul pieței. Germania a subliniat, în special, importanța turismului pentru regiune, susținând că acordul cu AMS a contribuit la promovarea turismului. |
| --- | --- |

(168)

Germania a salutat faptul că observațiile companiei aeriene Ryanair îi confirmă poziția potrivit căreia nici aeroportul Zweibrücken, nici companiile aeriene care desfășoară operațiuni din Zweibrücken nu au beneficiat de ajutor de stat. De asemenea, la rândul său, Germania este de opinie că acordul încheiat între landul Renania-Palatinat și AMS trebuie să fie evaluat în mod separat de acordul încheiat între FZG și Ryanair, că primul acord a implicat o valoare reală pentru land și că a fost încheiat la prețul pieței. Germania a subliniat, în special, importanța turismului pentru regiune, susținând că acordul cu AMS a contribuit la promovarea turismului.

6.2.   COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE ÎNTREPRINDERII AMS

COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE ÎNTREPRINDERII AMS

| (169) | Întrucât AMS a confirmat poziția Germaniei potrivit căreia acordul încheiat între AMS și landul Renania-Palatinat nu conține niciun element de ajutor de stat, Germania s-a abținut de la a face comentarii detaliate la fiecare observație individuală. |
| --- | --- |

(169)

Întrucât AMS a confirmat poziția Germaniei potrivit căreia acordul încheiat între AMS și landul Renania-Palatinat nu conține niciun element de ajutor de stat, Germania s-a abținut de la a face comentarii detaliate la fiecare observație individuală.

6.3.   COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE COMPANIEI AERIENE GERMANWINGS

COMENTARII CU PRIVIRE LA OBSERVAȚIILE COMPANIEI AERIENE GERMANWINGS

| (170) | În răspunsul la observațiile companiei aeriene Germanwings, Germania s-a limitat să comenteze cu privire la o serie de sugestii concrete prezentate de aceasta. În special, Germania a subliniat că, spre deosebire de ceea ce pare să sugereze Germanwings, nu există concurență între Zweibrücken și Saarbrücken, cele două aeroporturi considerând-se dintotdeauna complementare. Germania a afirmat că alegerea unei companii aeriene de a deservi un aeroport este rezultatul unei decizii strategice a companiei aeriene respective, cu privire la care Germania nu poate formula observații. |
| --- | --- |

(170)

În răspunsul la observațiile companiei aeriene Germanwings, Germania s-a limitat să comenteze cu privire la o serie de sugestii concrete prezentate de aceasta. În special, Germania a subliniat că, spre deosebire de ceea ce pare să sugereze Germanwings, nu există concurență între Zweibrücken și Saarbrücken, cele două aeroporturi considerând-se dintotdeauna complementare. Germania a afirmat că alegerea unei companii aeriene de a deservi un aeroport este rezultatul unei decizii strategice a companiei aeriene respective, cu privire la care Germania nu poate formula observații.

7.   EVALUARE

EVALUARE

| (171) | În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. |
| --- | --- |

(171)

În temeiul articolului 107 alineatul (1) din tratat, „sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”.

| (172) | Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt cumulative. Prin urmare, pentru a stabili dacă măsura respectivă constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, este necesară îndeplinirea cumulativă a condițiilor de mai jos. Și anume, sprijinul financiar trebuie:






  (a) | să fie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat; |
| --- | --- | --- |

(172)

Criteriile prevăzute la articolul 107 alineatul (1) din tratat sunt cumulative. Prin urmare, pentru a stabili dacă măsura respectivă constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, este necesară îndeplinirea cumulativă a condițiilor de mai jos. Și anume, sprijinul financiar trebuie:

(a)

să fie acordat de stat sau prin intermediul resurselor de stat;

| (b) | să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri; |
| --- | --- |

(b)

să favorizeze anumite întreprinderi sau producerea anumitor bunuri;

| (c) | să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și |
| --- | --- |

(c)

să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența; și

| (d) | să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(d)

să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

7.1.   FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT/ASOCIAȚIA ZEF

FINANȚAREA PUBLICĂ A AEROPORTULUI ZWEIBRÜCKEN DE CĂTRE LANDUL RENANIA-PALATINAT/ASOCIAȚIA ZEF

7.1.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

7.1.1.1.   
  Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

| (173) | Conform jurisprudenței constante, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă FGAZ și FZG sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Noțiunea de întreprindere desemnează orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul de finanțare (26). Orice activitate care constă în furnizarea de bunuri sau servicii pe o piață dată este considerată o activitate economică (27). |
| --- | --- |

(173)

Conform jurisprudenței constante, Comisia trebuie să stabilească mai întâi dacă FGAZ și FZG sunt întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. Noțiunea de întreprindere desemnează orice entitate angajată într-o activitate economică, indiferent de statutul său juridic și de modul de finanțare (26). Orice activitate care constă în furnizarea de bunuri sau servicii pe o piață dată este considerată o activitate economică (27).

26

27

| (174) | În hotărârea Aeroportul Leipzig-Halle, Curtea de Justiție a confirmat că exploatarea unui aeroport în scopuri comerciale și construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică (28). Odată ce un operator aeroportuar desfășoară activități economice constând în furnizarea de servicii aeroportuare în schimbul unei remunerații, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, acesta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, pot fi aplicate normele din tratat privind ajutoarele de stat în cazul avantajelor acordate de stat sau prin intermediul unor resurse de stat în favoarea operatorului aeroportuar respectiv (29). |
| --- | --- |

(174)

În hotărârea Aeroportul Leipzig-Halle, Curtea de Justiție a confirmat că exploatarea unui aeroport în scopuri comerciale și construirea infrastructurii aeroportuare constituie o activitate economică (28). Odată ce un operator aeroportuar desfășoară activități economice constând în furnizarea de servicii aeroportuare în schimbul unei remunerații, indiferent de statutul său juridic sau de modul în care este finanțat, acesta constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat și, prin urmare, pot fi aplicate normele din tratat privind ajutoarele de stat în cazul avantajelor acordate de stat sau prin intermediul unor resurse de stat în favoarea operatorului aeroportuar respectiv (29).

Aeroportul Leipzig-Halle

28

29

| (175) | În ceea ce privește momentul în care construcția și exploatarea unui aeroport au devenit o activitate economică, Comisia reamintește că dezvoltarea progresivă a forțelor pieței în sectorul aeroportuar nu permite stabilirea unei date exacte. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a recunoscut evoluția caracterului activităților aeroportuare și, în hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a statuat că, începând cu anul 2000, aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul finanțării infrastructurii aeroportuare nu mai poate fi exclusă. Prin urmare, de la data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000) (30), exploatarea și construcția infrastructurii aeroportuare trebuie considerate drept activități economice care țin de domeniul de control al ajutoarelor de stat. |
| --- | --- |

(175)

În ceea ce privește momentul în care construcția și exploatarea unui aeroport au devenit o activitate economică, Comisia reamintește că dezvoltarea progresivă a forțelor pieței în sectorul aeroportuar nu permite stabilirea unei date exacte. Cu toate acestea, Curtea de Justiție a Uniunii Europene a recunoscut evoluția caracterului activităților aeroportuare și, în hotărârea Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a statuat că, începând cu anul 2000, aplicarea normelor privind ajutoarele de stat în cazul finanțării infrastructurii aeroportuare nu mai poate fi exclusă. Prin urmare, de la data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (12 decembrie 2000) (30), exploatarea și construcția infrastructurii aeroportuare trebuie considerate drept activități economice care țin de domeniul de control al ajutoarelor de stat.

Aeroportul Leipzig/Halle

Aéroports de Paris

30

O singură unitate economică

O singură unitate economică

| (176) | Înainte de a examina natura activităților desfășurate de FGAZ și FZG, Comisia reamintește totuși faptul că două entități juridice distincte pot fi considerate ca formând o singură unitate economică în vederea aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Această unitate economică este considerată în consecință a fi întreprinderea în cauză. |
| --- | --- |

(176)

Înainte de a examina natura activităților desfășurate de FGAZ și FZG, Comisia reamintește totuși faptul că două entități juridice distincte pot fi considerate ca formând o singură unitate economică în vederea aplicării normelor privind ajutoarele de stat. Această unitate economică este considerată în consecință a fi întreprinderea în cauză.

| (177) | Astfel cum a statuat Curtea de Justiție, „[î]n dreptul concurenței, noțiunea de” întreprindere „trebuie să fie înțeleasă în sensul că desemnează o unitate economică [...], chiar dacă din punct de vedere juridic această unitate economică este constituită din mai multe persoane fizice sau juridice” (31). În această privință, Curtea a hotărât că, în anumite condiții, se poate considera că mai multe entități desfășoară împreună o activitate economică, constituind astfel o unitate economică (32). |
| --- | --- |

(177)

Astfel cum a statuat Curtea de Justiție, „[î]n dreptul concurenței, noțiunea de” întreprindere „trebuie să fie înțeleasă în sensul că desemnează o unitate economică [...], chiar dacă din punct de vedere juridic această unitate economică este constituită din mai multe persoane fizice sau juridice” (31). În această privință, Curtea a hotărât că, în anumite condiții, se poate considera că mai multe entități desfășoară împreună o activitate economică, constituind astfel o unitate economică (32).

31

32

| (178) | Pentru a stabili dacă mai multe entități constituie o unitate economică, Curtea de Justiție verifică existența unei participații majoritare sau a unor legături funcționale, economice sau organice (33). |
| --- | --- |

(178)

Pentru a stabili dacă mai multe entități constituie o unitate economică, Curtea de Justiție verifică existența unei participații majoritare sau a unor legături funcționale, economice sau organice (33).

33

| (179) | În acest caz, Comisia consideră că FGAZ și FZG sunt într-atât de strâns legate între ele încât trebuie să se considere că acestea constituie o singură unitate economică în sensul normelor privind ajutoarele de stat. În primul rând, trebuie amintit că FZG este o filială deținută în proporție de 100 % de FGAZ, ceea ce oferă întreprinderii FGAZ puterea de a controla FZG prin intermediul adunării acționarilor. De asemenea, FGAZ și FZG sunt legate prin intermediul unui acord P&L, ceea ce, astfel cum arată Germania, înseamnă că cele două entități sunt tratate ca o singură unitate economică în temeiul dreptului fiscal german. Conform statutului, membrii consiliului de supraveghere al FZG sunt întotdeauna aceiași cu cei din consiliul de supraveghere al FGAZ. În cadrul ambelor întreprinderi, FGAZ și FZG, conducerea este numită de consiliul de supraveghere respectiv (care, după cum s-a arătat, este același pentru ambele entități). În practică, [...] a fost în permanență directorul general atât al întreprinderii FGAZ, cât și al întreprinderii FZG (în plus, a fost numit un al doilea director general numai pentru FZG, dar nu și pentru FGAZ). Prin urmare, ca director general al întreprinderii FGAZ, [...] a reprezentat FGAZ în cadrul adunării acționarilor întreprinderii FZG, FGAZ fiind acționar unic. |
| --- | --- |

(179)

În acest caz, Comisia consideră că FGAZ și FZG sunt într-atât de strâns legate între ele încât trebuie să se considere că acestea constituie o singură unitate economică în sensul normelor privind ajutoarele de stat. În primul rând, trebuie amintit că FZG este o filială deținută în proporție de 100 % de FGAZ, ceea ce oferă întreprinderii FGAZ puterea de a controla FZG prin intermediul adunării acționarilor. De asemenea, FGAZ și FZG sunt legate prin intermediul unui acord P&L, ceea ce, astfel cum arată Germania, înseamnă că cele două entități sunt tratate ca o singură unitate economică în temeiul dreptului fiscal german. Conform statutului, membrii consiliului de supraveghere al FZG sunt întotdeauna aceiași cu cei din consiliul de supraveghere al FGAZ. În cadrul ambelor întreprinderi, FGAZ și FZG, conducerea este numită de consiliul de supraveghere respectiv (care, după cum s-a arătat, este același pentru ambele entități). În practică, [...] a fost în permanență directorul general atât al întreprinderii FGAZ, cât și al întreprinderii FZG (în plus, a fost numit un al doilea director general numai pentru FZG, dar nu și pentru FGAZ). Prin urmare, ca director general al întreprinderii FGAZ, [...] a reprezentat FGAZ în cadrul adunării acționarilor întreprinderii FZG, FGAZ fiind acționar unic.

| (180) | În practică, informațiile disponibile demonstrează că deciziile importante în ceea ce privește aeroportul Zweibrücken sunt luate periodic la nivelul întreprinderii FGAZ, instrucțiunile fiind transmise ulterior către întreprinderea FZG. Informațiile furnizate de Germania în ceea ce privește procesul de luare a deciziilor referitoare la modernizarea pistei în 2008-2009 sunt edificatoare în această privință. Inițial, consiliul de supraveghere al întreprinderii FGAZ a luat decizia de a moderniza pista. Adunarea acționarilor întreprinderii FGAZ a solicitat ulterior conducerii FGAZ să convoace o adunare a acționarilor întreprinderii FZG. Conducerea întreprinderii FGAZ a reprezentat ulterior FGAZ ca acționar unic în cadrul adunării acționarilor întreprinderii FZG și a solicitat conducerii FZG să pună în aplicare decizia FGAZ de modernizare a pistei. |
| --- | --- |

(180)

În practică, informațiile disponibile demonstrează că deciziile importante în ceea ce privește aeroportul Zweibrücken sunt luate periodic la nivelul întreprinderii FGAZ, instrucțiunile fiind transmise ulterior către întreprinderea FZG. Informațiile furnizate de Germania în ceea ce privește procesul de luare a deciziilor referitoare la modernizarea pistei în 2008-2009 sunt edificatoare în această privință. Inițial, consiliul de supraveghere al întreprinderii FGAZ a luat decizia de a moderniza pista. Adunarea acționarilor întreprinderii FGAZ a solicitat ulterior conducerii FGAZ să convoace o adunare a acționarilor întreprinderii FZG. Conducerea întreprinderii FGAZ a reprezentat ulterior FGAZ ca acționar unic în cadrul adunării acționarilor întreprinderii FZG și a solicitat conducerii FZG să pună în aplicare decizia FGAZ de modernizare a pistei.

| (181) | În concluzie, Comisia consideră că legăturile dintre FGAZ și FZG sunt suficient de strânse pentru a trata cele două entități ca o singură unitate economică. În special, FZG este dependentă în întregime din punct de vedere economic și juridic de FGAZ și nu are putere decizională proprie în chestiuni comerciale. Prin urmare, în scopul aplicării legislației Uniunii privind ajutoarele de stat, FGAZ/FZG formează o singură întreprindere. |
| --- | --- |

(181)

În concluzie, Comisia consideră că legăturile dintre FGAZ și FZG sunt suficient de strânse pentru a trata cele două entități ca o singură unitate economică. În special, FZG este dependentă în întregime din punct de vedere economic și juridic de FGAZ și nu are putere decizională proprie în chestiuni comerciale. Prin urmare, în scopul aplicării legislației Uniunii privind ajutoarele de stat, FGAZ/FZG formează o singură întreprindere.

Activitate economică

Activitate economică

| (182) | FGAZ/FZG sunt implicate în construirea, întreținerea și exploatarea aeroportului Zweibrücken. FGAZ/FZG oferă servicii aeroportuare și percep anumite tarife utilizatorilor – operatori din domeniul aviației comerciale, precum și utilizatori de servicii din domeniul aviației generale necomerciale – pentru utilizarea infrastructurii aeroportuare și, prin urmare, exploatează comercial infrastructura. Pe baza jurisprudenței citate în considerentele 174-175, trebuie să se concluzioneze că FGAZ/FZG au fost angajate într-o activitate economică începând cu data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (și anume, 12 decembrie 2000). |
| --- | --- |

(182)

FGAZ/FZG sunt implicate în construirea, întreținerea și exploatarea aeroportului Zweibrücken. FGAZ/FZG oferă servicii aeroportuare și percep anumite tarife utilizatorilor – operatori din domeniul aviației comerciale, precum și utilizatori de servicii din domeniul aviației generale necomerciale – pentru utilizarea infrastructurii aeroportuare și, prin urmare, exploatează comercial infrastructura. Pe baza jurisprudenței citate în considerentele 174-175, trebuie să se concluzioneze că FGAZ/FZG au fost angajate într-o activitate economică începând cu data pronunțării hotărârii în cauza Aéroports de Paris (și anume, 12 decembrie 2000).

Aéroports de Paris

| (183) | În acest context, Comisia subliniază că activitatea economică a întreprinderilor FGAZ/FZG nu a început numai odată cu inițierea operațiunilor în domeniul aviației comerciale pe aeroportul Zweibrücken în 2006. |
| --- | --- |

(183)

În acest context, Comisia subliniază că activitatea economică a întreprinderilor FGAZ/FZG nu a început numai odată cu inițierea operațiunilor în domeniul aviației comerciale pe aeroportul Zweibrücken în 2006.

| (184) | În primul rând, din informațiile prezentate de Germania reiese clar că Zweibrücken încercase deja anterior, fără succes, să atragă aviație comercială pe aeroport, demonstrându-și intenția de a pătrunde pe această piață. |
| --- | --- |

(184)

În primul rând, din informațiile prezentate de Germania reiese clar că Zweibrücken încercase deja anterior, fără succes, să atragă aviație comercială pe aeroport, demonstrându-și intenția de a pătrunde pe această piață.

| (185) | În al doilea susținerea argumentului conform căruia construirea și exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică numai după atragerea serviciilor de aviație comercială ar conduce la concluzii inacceptabile: nu există niciun motiv să se disocieze activitatea pregătitoare de construire sau extindere a infrastructurii de utilizarea comercială ulterioară prevăzută; într-adevăr, natura activității de dezvoltare trebuie să fie stabilită în funcție de măsura în care utilizarea ulterioară a infrastructurii construite reprezintă o activitate economică (34). În hotărârea sa în cauza Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a clarificat că exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar construirea infrastructurii aeroportuare face parte integrantă din aceasta. |
| --- | --- |

(185)

În al doilea susținerea argumentului conform căruia construirea și exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică numai după atragerea serviciilor de aviație comercială ar conduce la concluzii inacceptabile: nu există niciun motiv să se disocieze activitatea pregătitoare de construire sau extindere a infrastructurii de utilizarea comercială ulterioară prevăzută; într-adevăr, natura activității de dezvoltare trebuie să fie stabilită în funcție de măsura în care utilizarea ulterioară a infrastructurii construite reprezintă o activitate economică (34). În hotărârea sa în cauza Aeroportul Leipzig/Halle, Tribunalul a clarificat că exploatarea unui aeroport reprezintă o activitate economică, iar construirea infrastructurii aeroportuare face parte integrantă din aceasta.

34

Aeroportul Leipzig/Halle

| (186) | În sfârșit, trebuie să se sublinieze că furnizarea de servicii aeroportuare în scopuri legate de aviația generală constituie, de asemenea, o activitate economică. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește furnizarea de servicii aeroportuare pentru utilizatori militari în schimbul unei remunerații (35). Prin urmare, FGAZ/FZG s-au angajat deja într-o activitate economică înainte de 2006. |
| --- | --- |

(186)

În sfârșit, trebuie să se sublinieze că furnizarea de servicii aeroportuare în scopuri legate de aviația generală constituie, de asemenea, o activitate economică. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește furnizarea de servicii aeroportuare pentru utilizatori militari în schimbul unei remunerații (35). Prin urmare, FGAZ/FZG s-au angajat deja într-o activitate economică înainte de 2006.

35

| (187) | În consecință, Comisia concluzionează că, începând cu 12 decembrie 2000, întreprinderile FGAZ/FZG au fost implicate într-o activitate economică și constituie, în calitate de unitate economică individuală, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(187)

În consecință, Comisia concluzionează că, începând cu 12 decembrie 2000, întreprinderile FGAZ/FZG au fost implicate într-o activitate economică și constituie, în calitate de unitate economică individuală, o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

Sfera sectoarelor de competență publică

Sfera sectoarelor de competență publică

| (188) | În timp ce trebuie să se considere, prin urmare, că FGAZ/FZG constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie reamintit faptul că nu toate activitățile desfășurate de un proprietar de aeroport sau de un operator aeroportuar sunt în mod necesar de natură economică (36). |
| --- | --- |

(188)

În timp ce trebuie să se considere, prin urmare, că FGAZ/FZG constituie o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat, trebuie reamintit faptul că nu toate activitățile desfășurate de un proprietar de aeroport sau de un operator aeroportuar sunt în mod necesar de natură economică (36).

36

| (189) | Curtea de Justiție (37) a statuat că activitățile care, în mod normal, intră în responsabilitatea statului în exercitarea atribuțiilor sale oficiale ca autoritate publică nu sunt de natură economică și nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Astfel de activități pot include, de exemplu, securitatea, controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale etc. Finanțarea trebuie să se limiteze strict la compensarea costurilor pe care le generează și nu poate fi utilizată pentru finanțarea altor activități economice (38). |
| --- | --- |

(189)

Curtea de Justiție (37) a statuat că activitățile care, în mod normal, intră în responsabilitatea statului în exercitarea atribuțiilor sale oficiale ca autoritate publică nu sunt de natură economică și nu se încadrează în domeniul de aplicare a normelor privind ajutoarele de stat. Astfel de activități pot include, de exemplu, securitatea, controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale etc. Finanțarea trebuie să se limiteze strict la compensarea costurilor pe care le generează și nu poate fi utilizată pentru finanțarea altor activități economice (38).

37

38

| (190) | Prin urmare, finanțarea activităților care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică sau a infrastructurii legate direct de astfel de activități nu constituie, în general, ajutor de stat (39). Într-un aeroport, activități precum controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale, serviciile de pompieri și activitățile necesare pentru protejarea aviației civile împotriva actelor de intervenție ilicită, precum și investițiile în infrastructura și în echipamentele necesare pentru astfel de activități sunt considerate, în general, a fi de natură neeconomică (40). |
| --- | --- |

(190)

Prin urmare, finanțarea activităților care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică sau a infrastructurii legate direct de astfel de activități nu constituie, în general, ajutor de stat (39). Într-un aeroport, activități precum controlul traficului aerian, serviciul de poliție, serviciile vamale, serviciile de pompieri și activitățile necesare pentru protejarea aviației civile împotriva actelor de intervenție ilicită, precum și investițiile în infrastructura și în echipamentele necesare pentru astfel de activități sunt considerate, în general, a fi de natură neeconomică (40).

39

40

| (191) | Cu toate acestea, finanțarea publică a activităților neeconomice care sunt neapărat legate de desfășurarea unei activități economice nu trebuie să conducă la o discriminare nejustificată între companiile aeriene și administratorii aeroporturilor. Într-adevăr, jurisprudența constantă indică faptul că există un avantaj atunci când autoritățile publice scutesc întreprinderile de costurile inerente activităților economice ale acestora (41). Prin urmare, în cazul în care într-un anumit sistem juridic este normal ca administratorii aeroporturilor sau companiile aeriene să suporte costurile anumitor servicii, în timp ce anumite companii aeriene sau administratori de aeroport care furnizează aceleași servicii nu sunt nevoite să suporte costurile respective, aceștia din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă serviciile sunt considerate în sine ca fiind de natură neeconomică. Prin urmare, este necesară o analiză a cadrului juridic aplicabil operatorului aeroportuar pentru a evalua dacă, în temeiul cadrului juridic respectiv, administratorii aeroporturilor sau companiile aeriene sunt obligate să suporte costurile aferente furnizării anumitor activități care ar putea fi de natură neeconomică, dar sunt inerente desfășurării propriilor activități economice. |
| --- | --- |

(191)

Cu toate acestea, finanțarea publică a activităților neeconomice care sunt neapărat legate de desfășurarea unei activități economice nu trebuie să conducă la o discriminare nejustificată între companiile aeriene și administratorii aeroporturilor. Într-adevăr, jurisprudența constantă indică faptul că există un avantaj atunci când autoritățile publice scutesc întreprinderile de costurile inerente activităților economice ale acestora (41). Prin urmare, în cazul în care într-un anumit sistem juridic este normal ca administratorii aeroporturilor sau companiile aeriene să suporte costurile anumitor servicii, în timp ce anumite companii aeriene sau administratori de aeroport care furnizează aceleași servicii nu sunt nevoite să suporte costurile respective, aceștia din urmă pot beneficia de un avantaj, chiar dacă serviciile sunt considerate în sine ca fiind de natură neeconomică. Prin urmare, este necesară o analiză a cadrului juridic aplicabil operatorului aeroportuar pentru a evalua dacă, în temeiul cadrului juridic respectiv, administratorii aeroporturilor sau companiile aeriene sunt obligate să suporte costurile aferente furnizării anumitor activități care ar putea fi de natură neeconomică, dar sunt inerente desfășurării propriilor activități economice.

41

| (192) | Germania a susținut că acele costuri care decurg din următoarele activități (drept costuri de investiții sau costuri de exploatare) trebuie să fie considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică: măsurile de securitate aeroportuară în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană, denumită în continuare „LuftSiG”), măsurile de garantare a siguranței operaționale, măsurile de control aerian și de siguranță aeriană în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz (Legea privind traficul aerian, denumită în continuare „LuftVG”), serviciile meteorologice și serviciile de pompieri. |
| --- | --- |

(192)

Germania a susținut că acele costuri care decurg din următoarele activități (drept costuri de investiții sau costuri de exploatare) trebuie să fie considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică: măsurile de securitate aeroportuară în temeiul articolului 8 din Luftsicherheitsgesetz (Legea privind securitatea aeriană, denumită în continuare „LuftSiG”), măsurile de garantare a siguranței operaționale, măsurile de control aerian și de siguranță aeriană în temeiul articolului 27c alineatul (2) din Luftverkehrsgesetz (Legea privind traficul aerian, denumită în continuare „LuftVG”), serviciile meteorologice și serviciile de pompieri.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (193) | Comisia este de opinie că măsurile în temeiul articolului 8 din LuftSiG, măsurile în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG (inclusiv serviciile meteorologice) și serviciile de pompieri, în principiu și sub rezerva analizei din considerentul 195 și următoarele de mai jos, pot fi considerate ca fiind activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(193)

Comisia este de opinie că măsurile în temeiul articolului 8 din LuftSiG, măsurile în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG (inclusiv serviciile meteorologice) și serviciile de pompieri, în principiu și sub rezerva analizei din considerentul 195 și următoarele de mai jos, pot fi considerate ca fiind activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică.

| (194) | Cu toate acestea, în ceea ce privește măsurile legate strict de siguranța operațională, Comisia consideră că asigurarea unor operațiuni în condiții de siguranță pe aeroport este o parte normală din activitatea economică de exploatare a unui aeroport (42). Sub rezerva unei analize mai detaliate cu privire la activitățile și costurile individuale, Comisia constată că măsurile destinate să asigure exploatarea în siguranță a aeroportului nu constituie activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Orice întreprindere care dorește să exploateze un aeroport trebuie să garanteze siguranța instalațiilor precum pista și platformele. |
| --- | --- |

(194)

Cu toate acestea, în ceea ce privește măsurile legate strict de siguranța operațională, Comisia consideră că asigurarea unor operațiuni în condiții de siguranță pe aeroport este o parte normală din activitatea economică de exploatare a unui aeroport (42). Sub rezerva unei analize mai detaliate cu privire la activitățile și costurile individuale, Comisia constată că măsurile destinate să asigure exploatarea în siguranță a aeroportului nu constituie activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Orice întreprindere care dorește să exploateze un aeroport trebuie să garanteze siguranța instalațiilor precum pista și platformele.

42

| (195) | Referitor la cadrul juridic, Germania a susținut că, în ceea ce privește serviciul de pompieri, nu există norme juridice care impun în mod strict costurile respective operatorului aeroportuar. De asemenea, Comisia observă că remunerarea costurilor pentru serviciile de pompieri intră în sfera de competență juridică a landurilor și că respectivele costuri sunt remunerate, de regulă, de autoritățile regionale competente. Remunerarea este limitată la măsura necesară pentru acoperirea costurilor respective. |
| --- | --- |

(195)

Referitor la cadrul juridic, Germania a susținut că, în ceea ce privește serviciul de pompieri, nu există norme juridice care impun în mod strict costurile respective operatorului aeroportuar. De asemenea, Comisia observă că remunerarea costurilor pentru serviciile de pompieri intră în sfera de competență juridică a landurilor și că respectivele costuri sunt remunerate, de regulă, de autoritățile regionale competente. Remunerarea este limitată la măsura necesară pentru acoperirea costurilor respective.

| (196) | În ceea ce privește controlul traficului aerian și serviciile meteorologice, Comisia ia act de faptul că articolele 27d și 27f din LuftVG prevăd că respectivele costuri prevăzute de articolul 27c din LuftVG sunt acoperite de către stat pentru o serie de aeroporturi. Deși în cazul de față Comisia nu trebuie să stabilească dacă dispoziția poate acorda un avantaj pentru aeroporturile care beneficiază de finanțare de stat în temeiul articolelor 27d și 27f din LuftVG, este evident că legislația prevede că toate celelalte aeroporturi trebuie să suporte costurile relevante din resurse proprii. În acest context, costurile legate de controlul traficului aerian și de serviciile meteorologice trebuie considerate ca reprezentând costuri de exploatare cel puțin pentru aeroporturile care nu sunt vizate de articolele 27d și 27f din LuftVG. |
| --- | --- |

(196)

În ceea ce privește controlul traficului aerian și serviciile meteorologice, Comisia ia act de faptul că articolele 27d și 27f din LuftVG prevăd că respectivele costuri prevăzute de articolul 27c din LuftVG sunt acoperite de către stat pentru o serie de aeroporturi. Deși în cazul de față Comisia nu trebuie să stabilească dacă dispoziția poate acorda un avantaj pentru aeroporturile care beneficiază de finanțare de stat în temeiul articolelor 27d și 27f din LuftVG, este evident că legislația prevede că toate celelalte aeroporturi trebuie să suporte costurile relevante din resurse proprii. În acest context, costurile legate de controlul traficului aerian și de serviciile meteorologice trebuie considerate ca reprezentând costuri de exploatare cel puțin pentru aeroporturile care nu sunt vizate de articolele 27d și 27f din LuftVG.

| (197) | În ceea ce privește măsurile în temeiul articolului 8 din LuftSiG, se pare că Germania consideră că toate costurile aferente măsurilor prevăzute de acesta pot fi suportate de autoritățile publice competente. Cu toate acestea, Comisia observă că, în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG, numai costurile legate de furnizarea și întreținerea spațiilor și clădirilor necesare pentru desfășurarea activităților enumerate la articolul 8 alineatele (1) și (2) din LuftSiG pot fi rambursate. Toate celelalte costuri trebuie suportate de către operatorul aeroportuar. Prin urmare, în măsura în care finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG a scutit întreprinderile de costurile pe care acestea ar fi trebuit să le suporte în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG, finanțarea publică respectivă nu este scutită de control în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat. |
| --- | --- |

(197)

În ceea ce privește măsurile în temeiul articolului 8 din LuftSiG, se pare că Germania consideră că toate costurile aferente măsurilor prevăzute de acesta pot fi suportate de autoritățile publice competente. Cu toate acestea, Comisia observă că, în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG, numai costurile legate de furnizarea și întreținerea spațiilor și clădirilor necesare pentru desfășurarea activităților enumerate la articolul 8 alineatele (1) și (2) din LuftSiG pot fi rambursate. Toate celelalte costuri trebuie suportate de către operatorul aeroportuar. Prin urmare, în măsura în care finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG a scutit întreprinderile de costurile pe care acestea ar fi trebuit să le suporte în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG, finanțarea publică respectivă nu este scutită de control în conformitate cu normele Uniunii privind ajutoarele de stat.

Concluzii privind sfera sectoarelor de competență publică

| (198) | Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia consideră că este adecvat să ajungă la concluzii mai specifice în ceea ce privește costurile de investiții și costurile de exploatare care ar intra în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(198)

Având în vedere considerațiile anterioare, Comisia consideră că este adecvat să ajungă la concluzii mai specifice în ceea ce privește costurile de investiții și costurile de exploatare care ar intra în sfera sectoarelor de competență publică.

| (199) | În ceea ce privește costurile de exploatare suportate în perioada 2000-2009, Comisia acceptă că cele aferente serviciului de pompieri se califică drept costuri pentru obligațiile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, în măsura în care remunerarea costurilor respective este strict limitată la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. În ceea ce privește costurile de exploatare aferente măsurilor puse în aplicare în temeiul articolului 8 din LuftSiG, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG pot fi considerate drept costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În ceea ce privește măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și serviciile meteorologice în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG și constatând că Zweibrücken nu este unul dintre aeroporturile pentru care a fost recunoscută o necesitate corespunzătoare de către guvernul federal în temeiul articolului 27d alineatul (1) și al articolului 27f alineatul (1) din LuftVG, Comisia constată că serviciile meteorologice și costurile de exploatare legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, costurile de exploatare legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu se încadrează în categoria costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(199)

În ceea ce privește costurile de exploatare suportate în perioada 2000-2009, Comisia acceptă că cele aferente serviciului de pompieri se califică drept costuri pentru obligațiile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, în măsura în care remunerarea costurilor respective este strict limitată la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. În ceea ce privește costurile de exploatare aferente măsurilor puse în aplicare în temeiul articolului 8 din LuftSiG, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG pot fi considerate drept costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În ceea ce privește măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și serviciile meteorologice în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG și constatând că Zweibrücken nu este unul dintre aeroporturile pentru care a fost recunoscută o necesitate corespunzătoare de către guvernul federal în temeiul articolului 27d alineatul (1) și al articolului 27f alineatul (1) din LuftVG, Comisia constată că serviciile meteorologice și costurile de exploatare legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, costurile de exploatare legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu se încadrează în categoria costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică.

| (200) | Având în vedere investițiile realizate între 2000 și 2009, Comisia acceptă calificarea investițiilor legate direct de serviciul de pompieri drept costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, remunerarea costurilor respective de către autoritățile publice competente s-a limitat la măsura necesară pentru a le acoperi. În ceea ce privește investițiile legate de măsurile puse în aplicare în temeiul articolului 8 din LuftSiG, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În ceea ce privește investițiile legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și de serviciile meteorologice în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG și constatând că Zweibrücken nu este unul dintre aeroporturile pentru care a fost recunoscută o necesitate corespunzătoare de către guvernul federal în temeiul articolelor 27d și 27f din LuftVG, Comisia constată că investițiile legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și de serviciile meteorologice nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, investițiile legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În special, aceasta înseamnă că investițiile în modernizarea și extinderea pistei și instalarea luminilor de pază nu pot fi considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(200)

Având în vedere investițiile realizate între 2000 și 2009, Comisia acceptă calificarea investițiilor legate direct de serviciul de pompieri drept costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, remunerarea costurilor respective de către autoritățile publice competente s-a limitat la măsura necesară pentru a le acoperi. În ceea ce privește investițiile legate de măsurile puse în aplicare în temeiul articolului 8 din LuftSiG, Comisia consideră că doar costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din LuftSiG pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În ceea ce privește investițiile legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și de serviciile meteorologice în temeiul articolului 27c alineatul (2) din LuftVG și constatând că Zweibrücken nu este unul dintre aeroporturile pentru care a fost recunoscută o necesitate corespunzătoare de către guvernul federal în temeiul articolelor 27d și 27f din LuftVG, Comisia constată că investițiile legate de măsurile de control aerian și de siguranță aeriană, precum și de serviciile meteorologice nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. De asemenea, investițiile legate de garantarea siguranței operaționale a aeroportului nu pot fi considerate costuri care intră în sfera sectoarelor de competență publică. În special, aceasta înseamnă că investițiile în modernizarea și extinderea pistei și instalarea luminilor de pază nu pot fi considerate ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică.

| (201) | În orice caz, indiferent de încadrarea juridică a costurilor respective ca făcând sau nu parte din sfera sectoarelor de competență publică, s-a demonstrat că acestea trebuie să fie suportate de către operatorul aeroportuar, în temeiul cadrului legal aplicabil. În consecință, în cazul în care statul ar plăti pentru costurile în cauză, operatorul aeroportuar ar fi scutit de un cost pe care ar fi trebuit să îl suporte în mod normal. |
| --- | --- |

(201)

În orice caz, indiferent de încadrarea juridică a costurilor respective ca făcând sau nu parte din sfera sectoarelor de competență publică, s-a demonstrat că acestea trebuie să fie suportate de către operatorul aeroportuar, în temeiul cadrului legal aplicabil. În consecință, în cazul în care statul ar plăti pentru costurile în cauză, operatorul aeroportuar ar fi scutit de un cost pe care ar fi trebuit să îl suporte în mod normal.

Activitatea economică și utilizarea de către forțele militare

Activitatea economică și utilizarea de către forțele militare

| (202) | Comisia observă că aeroportul Zweibrücken este utilizat, de asemenea, de forțele militare germane și de altă origine, inclusiv pentru antrenamente. Acest lucru se întâmplă în pofida faptului că Zweibrücken nu este un aeroport militar, ci un aeroport civil (43). |
| --- | --- |

(202)

Comisia observă că aeroportul Zweibrücken este utilizat, de asemenea, de forțele militare germane și de altă origine, inclusiv pentru antrenamente. Acest lucru se întâmplă în pofida faptului că Zweibrücken nu este un aeroport militar, ci un aeroport civil (43).

43

| (203) | Comisia consideră că, în principiu, furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare, inclusiv de către aeroporturile civile, poate constitui o activitate care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Cu toate acestea, nu este clar în ce măsură Germania consideră că finanțarea publică a aeroportului nu acoperă decât costurile generate pentru a răspunde necesităților de servicii aeroportuare ale forțelor militare. Comisia observă că, în special în ceea ce privește costurile de exploatare, Germania nu include costurile care decurg din prezența forțelor militare în categoria celor care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Același lucru este valabil de asemenea, în principiu, pentru investiții, Germania nefăcând referire la investițiile care sunt strict legate de utilizatorii aeroportului din domeniul militar. |
| --- | --- |

(203)

Comisia consideră că, în principiu, furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare, inclusiv de către aeroporturile civile, poate constitui o activitate care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Cu toate acestea, nu este clar în ce măsură Germania consideră că finanțarea publică a aeroportului nu acoperă decât costurile generate pentru a răspunde necesităților de servicii aeroportuare ale forțelor militare. Comisia observă că, în special în ceea ce privește costurile de exploatare, Germania nu include costurile care decurg din prezența forțelor militare în categoria celor care intră în sfera sectoarelor de competență publică. Același lucru este valabil de asemenea, în principiu, pentru investiții, Germania nefăcând referire la investițiile care sunt strict legate de utilizatorii aeroportului din domeniul militar.

| (204) | Cu toate acestea, Germania susține că utilizarea continuă a aeroportului de către forțele militare este unul dintre motivele pentru care investițiile în siguranța aeroportului (pistă etc.) au fost absolut necesare și că închiderea aeroportului nu este o opțiune. |
| --- | --- |

(204)

Cu toate acestea, Germania susține că utilizarea continuă a aeroportului de către forțele militare este unul dintre motivele pentru care investițiile în siguranța aeroportului (pistă etc.) au fost absolut necesare și că închiderea aeroportului nu este o opțiune.

| (205) | În acest context, Comisia observă că aeroportul Zweibrücken pare să furnizeze servicii aeroportuare forțelor militare în schimbul unei remunerații. Procesele-verbale ale consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ din 2 octombrie 2006 redau o discuție privind exercițiile militare din Zweibrücken. Conducerea subliniază că unul dintre motivele pentru care ar trebui să se permită desfășurarea acestor exerciții este venitul generat în acest mod, ceea ce indică faptul că, din perspectiva întreprinderilor FGAZ/FZG, furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare constituie o activitate economică. Discuția abordează, de asemenea, chestiunea dacă FZG ar trebui să permită desfășurarea de exerciții militare pe aeroportul Zweibrücken în viitor, ceea ce sugerează că rămâne la latitudinea întreprinderilor FGAZ/FZG dacă să răspundă sau nu necesităților forțelor militare. |
| --- | --- |

(205)

În acest context, Comisia observă că aeroportul Zweibrücken pare să furnizeze servicii aeroportuare forțelor militare în schimbul unei remunerații. Procesele-verbale ale consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ din 2 octombrie 2006 redau o discuție privind exercițiile militare din Zweibrücken. Conducerea subliniază că unul dintre motivele pentru care ar trebui să se permită desfășurarea acestor exerciții este venitul generat în acest mod, ceea ce indică faptul că, din perspectiva întreprinderilor FGAZ/FZG, furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare constituie o activitate economică. Discuția abordează, de asemenea, chestiunea dacă FZG ar trebui să permită desfășurarea de exerciții militare pe aeroportul Zweibrücken în viitor, ceea ce sugerează că rămâne la latitudinea întreprinderilor FGAZ/FZG dacă să răspundă sau nu necesităților forțelor militare.

| (206) | De asemenea, în opinia Comisiei, faptul că Germania nu a identificat niciun cost special suportat, atât în ceea ce privește costurile de investiții, cât și costurile de exploatare, legat în mod direct de utilizatorii militari ai aeroportului poate sugera că forțele militare reprezintă, într-adevăr, doar un alt client al aeroportului Zweibrücken. |
| --- | --- |

(206)

De asemenea, în opinia Comisiei, faptul că Germania nu a identificat niciun cost special suportat, atât în ceea ce privește costurile de investiții, cât și costurile de exploatare, legat în mod direct de utilizatorii militari ai aeroportului poate sugera că forțele militare reprezintă, într-adevăr, doar un alt client al aeroportului Zweibrücken.

| (207) | În concluzie, Comisia consideră că furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare este o activitate economică pe aeroportul Zweibrücken, remarcând în special faptul că nu s-a putut identifica niciun cost legat în mod individual de prezența forțelor militare pe aeroport și justificarea (parțial) economică oferită de FGAZ/FZG cu privire la furnizarea de servicii pentru forțele militare. |
| --- | --- |

(207)

În concluzie, Comisia consideră că furnizarea de servicii aeroportuare pentru forțele militare este o activitate economică pe aeroportul Zweibrücken, remarcând în special faptul că nu s-a putut identifica niciun cost legat în mod individual de prezența forțelor militare pe aeroport și justificarea (parțial) economică oferită de FGAZ/FZG cu privire la furnizarea de servicii pentru forțele militare.

| (208) | Inclusiv în cadrul scenariului alternativ – și anume, în cazul în care Comisia ar fi concluzionat că respectivele costuri care decurg ca urmare a prezenței forțelor militare ar putea fi asigurate de către stat ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică – trebuie menționat că nu ar trebui să se permită ca finanțarea din fonduri publice a activităților neeconomice ale aeroportului de furnizare de servicii pentru forțele militare să conducă la o subvenționare încrucișată a activităților economice ale acestuia. În special, nu ar fi posibil să se considere că întreaga investiție în activele utilizate, de asemenea, de către forțele militare (pistă etc.) sau costurile de exploatare fixe intră în sfera sectoarelor de competență publică. |
| --- | --- |

(208)

Inclusiv în cadrul scenariului alternativ – și anume, în cazul în care Comisia ar fi concluzionat că respectivele costuri care decurg ca urmare a prezenței forțelor militare ar putea fi asigurate de către stat ca intrând în sfera sectoarelor de competență publică – trebuie menționat că nu ar trebui să se permită ca finanțarea din fonduri publice a activităților neeconomice ale aeroportului de furnizare de servicii pentru forțele militare să conducă la o subvenționare încrucișată a activităților economice ale acestuia. În special, nu ar fi posibil să se considere că întreaga investiție în activele utilizate, de asemenea, de către forțele militare (pistă etc.) sau costurile de exploatare fixe intră în sfera sectoarelor de competență publică.

7.1.1.2.   
  Resurse de stat și imputabilitatea statului

Resurse de stat și imputabilitatea statului

| (209) | Pentru a constitui ajutor de stat, măsurile în cauză trebuie să fie finanțate prin intermediul resurselor de stat, iar decizia de acordare a măsurii trebuie să fie imputabilă statului. |
| --- | --- |

(209)

Pentru a constitui ajutor de stat, măsurile în cauză trebuie să fie finanțate prin intermediul resurselor de stat, iar decizia de acordare a măsurii trebuie să fie imputabilă statului.

| (210) | Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (44). În temeiul articolului 107 din tratat, resursele autorităților locale sunt resurse de stat (45). |
| --- | --- |

(210)

Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (44). În temeiul articolului 107 din tratat, resursele autorităților locale sunt resurse de stat (45).

44

45

| (211) | În acest caz, măsurile relevante – și anume, granturile pentru investiții directe în favoarea întreprinderii FZG și injecțiile de capital anuale în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG – au fost acordate în mod direct de la bugetul autorităților locale. Ajutoarele pentru investiții au provenit direct din partea landului Renania-Palatinat, în timp ce injecțiile de capital au fost cofinanțate de land și de ZEF, o asociație a entităților teritoriale publice locale. |
| --- | --- |

(211)

În acest caz, măsurile relevante – și anume, granturile pentru investiții directe în favoarea întreprinderii FZG și injecțiile de capital anuale în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG – au fost acordate în mod direct de la bugetul autorităților locale. Ajutoarele pentru investiții au provenit direct din partea landului Renania-Palatinat, în timp ce injecțiile de capital au fost cofinanțate de land și de ZEF, o asociație a entităților teritoriale publice locale.

| (212) | Din acest motiv, Comisia consideră că măsurile sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(212)

Din acest motiv, Comisia consideră că măsurile sunt finanțate prin intermediul resurselor de stat și, de asemenea, sunt imputabile statului.

7.1.1.3.   
  Avantaj economic

Avantaj economic

| (213) | Un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat este orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (46). Doar efectul măsurii asupra întreprinderii este relevant, și nu cauza sau obiectivul intervenției statului (47). Ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a intervenției statului, este prezent un avantaj. |
| --- | --- |

(213)

Un avantaj în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat este orice beneficiu economic pe care întreprinderea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață, și anume în absența intervenției statului (46). Doar efectul măsurii asupra întreprinderii este relevant, și nu cauza sau obiectivul intervenției statului (47). Ori de câte ori situația financiară a unei întreprinderi este îmbunătățită ca urmare a intervenției statului, este prezent un avantaj.

46

47

| (214) | Comisia reamintește, de asemenea, că acele „capitaluri puse la dispoziția unei întreprinderi de către stat, în mod direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat” (48). În speță, pentru a stabili dacă finanțarea publică a aeroportului Zweibrücken conferă un avantaj întreprinderilor FGAZ/FZG pe care acestea nu l-ar fi primit în condiții normale de piață, Comisia trebuie să compare comportamentul autorităților publice care acordă ajutoarele directe pentru investiții și injecțiile de capital cu cel al unui operator economic privat în economia de piață care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung (49). |
| --- | --- |

(214)

Comisia reamintește, de asemenea, că acele „capitaluri puse la dispoziția unei întreprinderi de către stat, în mod direct sau indirect, în circumstanțe care corespund condițiilor de piață normale, nu pot fi considerate ajutoare de stat” (48). În speță, pentru a stabili dacă finanțarea publică a aeroportului Zweibrücken conferă un avantaj întreprinderilor FGAZ/FZG pe care acestea nu l-ar fi primit în condiții normale de piață, Comisia trebuie să compare comportamentul autorităților publice care acordă ajutoarele directe pentru investiții și injecțiile de capital cu cel al unui operator economic privat în economia de piață care are în vedere perspective de rentabilitate pe termen lung (49).

48

49

| (215) | Evaluarea ar trebui să excludă orice consecințe pozitive asupra situației economice a regiunii în care este situat aeroportul, întrucât Curtea de Justiție a clarificat că întrebarea relevantă pentru aplicarea principiului operatorului privat în economia de piață este dacă „în împrejurări asemănătoare, un acționar privat, având în vedere posibilitatea previzibilă de a obține un profit și făcând abstracție de toate considerentele de ordin social, sectorial și de politică regională, ar fi subscris capitalul respectiv” (50). |
| --- | --- |

(215)

Evaluarea ar trebui să excludă orice consecințe pozitive asupra situației economice a regiunii în care este situat aeroportul, întrucât Curtea de Justiție a clarificat că întrebarea relevantă pentru aplicarea principiului operatorului privat în economia de piață este dacă „în împrejurări asemănătoare, un acționar privat, având în vedere posibilitatea previzibilă de a obține un profit și făcând abstracție de toate considerentele de ordin social, sectorial și de politică regională, ar fi subscris capitalul respectiv” (50).

50

| (216) | În hotărârea Stardust Marine, Curtea de Justiție a susținut că, „pentru a analiza dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent care operează într-o economie de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de susținere financiară, cu scopul de a evalua rațiunile economice ale comportamentului statului și, în consecință, de a se evita evaluările care au la bază o situație ulterioară” (51). |
| --- | --- |

(216)

În hotărârea Stardust Marine, Curtea de Justiție a susținut că, „pentru a analiza dacă statul a adoptat sau nu comportamentul unui investitor prudent care operează într-o economie de piață, este necesară plasarea în contextul perioadei în care au fost luate măsurile de susținere financiară, cu scopul de a evalua rațiunile economice ale comportamentului statului și, în consecință, de a se evita evaluările care au la bază o situație ulterioară” (51).

Stardust Marine

51

| (217) | De asemenea, Curtea de Justiție a statuat în cauza EDF că „[...] pentru a demonstra că evaluările economice efectuate după acordarea avantajului respectiv, constatarea retrospectivă a rentabilității efective a investiției realizate de statul membru vizat sau justificările ulterioare cu privire la procedeul ales efectiv nu sunt suficiente pentru a dovedi că acest stat membru a adoptat, în mod prealabil sau simultan acordării avantajului, o astfel de decizie în calitatea sa de acționar” (52). |
| --- | --- |

(217)

De asemenea, Curtea de Justiție a statuat în cauza EDF că „[...] pentru a demonstra că evaluările economice efectuate după acordarea avantajului respectiv, constatarea retrospectivă a rentabilității efective a investiției realizate de statul membru vizat sau justificările ulterioare cu privire la procedeul ales efectiv nu sunt suficiente pentru a dovedi că acest stat membru a adoptat, în mod prealabil sau simultan acordării avantajului, o astfel de decizie în calitatea sa de acționar” (52).

52

| (218) | Pentru a putea aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață, Comisia trebuie să se plaseze la momentul adoptării deciziei de a furniza fonduri publice întreprinderilor FGAZ/FZG. De asemenea, Comisia trebuie să își bazeze evaluarea pe informațiile și pe ipotezele de care dispuneau autoritățile locale competente la momentul adoptării deciziei cu privire la dispozițiile financiare ale măsurilor de infrastructură în cauză. |
| --- | --- |

(218)

Pentru a putea aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață, Comisia trebuie să se plaseze la momentul adoptării deciziei de a furniza fonduri publice întreprinderilor FGAZ/FZG. De asemenea, Comisia trebuie să își bazeze evaluarea pe informațiile și pe ipotezele de care dispuneau autoritățile locale competente la momentul adoptării deciziei cu privire la dispozițiile financiare ale măsurilor de infrastructură în cauză.

Ajutoare directe pentru investiții

Ajutoare directe pentru investiții

| (219) | Comisia observă că ajutoarele directe pentru investiții au acoperit o parte din costurile de investiții suportate de FGAZ/FZG în contextul activității sale economice. În mod normal, un operator aeroportuar trebuie să suporte toate costurile legate de construcția și funcționarea aeroportului (cu excepția costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică și, în general, nu trebuie să fie suportate de operatorul aeroportuar în temeiul cadrului juridic aplicabil), inclusiv costurile de investiții, astfel încât acoperirea parțială a costurilor respective scutește întreprinderile FGAZ/FZG de o sarcină pe care ar fi trebuit să o suporte în mod normal. |
| --- | --- |

(219)

Comisia observă că ajutoarele directe pentru investiții au acoperit o parte din costurile de investiții suportate de FGAZ/FZG în contextul activității sale economice. În mod normal, un operator aeroportuar trebuie să suporte toate costurile legate de construcția și funcționarea aeroportului (cu excepția costurilor care intră în sfera sectoarelor de competență publică și, în general, nu trebuie să fie suportate de operatorul aeroportuar în temeiul cadrului juridic aplicabil), inclusiv costurile de investiții, astfel încât acoperirea parțială a costurilor respective scutește întreprinderile FGAZ/FZG de o sarcină pe care ar fi trebuit să o suporte în mod normal.

| (220) | Germania nu a susținut în mod explicit că ajutoarele pentru investiții directe au respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Mai degrabă, Germania a susținut că închiderea aeroportului nu a fost niciodată o opțiune realistă pentru autoritățile locale și că, având în vedere necesitatea de a exploata aeroportul, a fost justificat din punct de vedere economic ca acesta să fie deschis, de asemenea, pentru aviația comercială. La alte puncte, Germania a susținut că investițiile în aeroport au fost motivate de dorința de a revigora regiunea din punct de vedere economic și că subvențiile publice au fost necesare deoarece veniturile generate de exploatarea comercială a aeroportului nu ar fi suficiente pentru a acoperi costurile aferente. |
| --- | --- |

(220)

Germania nu a susținut în mod explicit că ajutoarele pentru investiții directe au respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Mai degrabă, Germania a susținut că închiderea aeroportului nu a fost niciodată o opțiune realistă pentru autoritățile locale și că, având în vedere necesitatea de a exploata aeroportul, a fost justificat din punct de vedere economic ca acesta să fie deschis, de asemenea, pentru aviația comercială. La alte puncte, Germania a susținut că investițiile în aeroport au fost motivate de dorința de a revigora regiunea din punct de vedere economic și că subvențiile publice au fost necesare deoarece veniturile generate de exploatarea comercială a aeroportului nu ar fi suficiente pentru a acoperi costurile aferente.

| (221) | De asemenea, Germania a subliniat că infrastructura este necesară pentru a crea locuri de muncă (aproximativ 5 000 de locuri de muncă pe teritoriul landului Renania-Palatinat, din care 2 708 depind direct și indirect de aeroport), pentru a reduce costurile sociale (25 de milioane EUR pe an) și pentru a genera venituri fiscale. Germania a declarat, de asemenea, că locurile de muncă sunt deosebit de importante în zonă, întrucât aceasta are o rată a șomajului care este în prezent cu 2 % mai mare decât rata medie a șomajului la nivelul landului. De asemenea, Germania a susținut că două expertize subliniază importanța aeroportului pentru economia regională (53). |
| --- | --- |

(221)

De asemenea, Germania a subliniat că infrastructura este necesară pentru a crea locuri de muncă (aproximativ 5 000 de locuri de muncă pe teritoriul landului Renania-Palatinat, din care 2 708 depind direct și indirect de aeroport), pentru a reduce costurile sociale (25 de milioane EUR pe an) și pentru a genera venituri fiscale. Germania a declarat, de asemenea, că locurile de muncă sunt deosebit de importante în zonă, întrucât aceasta are o rată a șomajului care este în prezent cu 2 % mai mare decât rata medie a șomajului la nivelul landului. De asemenea, Germania a susținut că două expertize subliniază importanța aeroportului pentru economia regională (53).

53

| (222) | Cu toate acestea, atunci când se aplică testul operatorului economic privat în economia de piață, nu se poate ține cont de considerente sociale și regionale. De asemenea, inclusiv în cazul în care Comisia ar ține cont de considerentele sociale și regionale respective, studiile prezentate de Germania demonstrează că, în iunie 2012, FZG a asigurat doar 115 locuri de muncă pe aeroportul Zweibrücken. Studiile respective confirmă faptul că zona comercială din jurul aeroportului transformat asigură în total 2 708 locuri de muncă directe și indirecte. Cu toate acestea, doar 7,8 %, și anume 210 locuri de muncă, au legătură cu transportul și depozitarea, reprezentând activitățile care sunt direct legate de prezența aeroportului. |
| --- | --- |

(222)

Cu toate acestea, atunci când se aplică testul operatorului economic privat în economia de piață, nu se poate ține cont de considerente sociale și regionale. De asemenea, inclusiv în cazul în care Comisia ar ține cont de considerentele sociale și regionale respective, studiile prezentate de Germania demonstrează că, în iunie 2012, FZG a asigurat doar 115 locuri de muncă pe aeroportul Zweibrücken. Studiile respective confirmă faptul că zona comercială din jurul aeroportului transformat asigură în total 2 708 locuri de muncă directe și indirecte. Cu toate acestea, doar 7,8 %, și anume 210 locuri de muncă, au legătură cu transportul și depozitarea, reprezentând activitățile care sunt direct legate de prezența aeroportului.

| (223) | Deși s-ar putea accepta, în principiu, că inclusiv subvențiile nerambursabile acordate unei întreprinderi care este deținută în întregime de stat ar putea fi considerate drept investiții realizate în condițiile pieței, Germania nu a prezentat un plan de afaceri sau calcule ex ante privind rentabilitatea preconizată a ajutoarelor pentru investiții. Singurele prognoze prezentate sunt un studiu din anul 2003, care prezintă numărul de pasageri din sectorul aviației comerciale care ar putea asigura rentabilitatea, și prognoza din 2010 privind rezultatele anuale pentru perioada 2011-2015. Ultima prognoză estimează că FZG va deveni rentabilă abia în 2015, presupunând că numărul pasagerilor va crește la peste 500 000 de pasageri pe an. |
| --- | --- |

(223)

Deși s-ar putea accepta, în principiu, că inclusiv subvențiile nerambursabile acordate unei întreprinderi care este deținută în întregime de stat ar putea fi considerate drept investiții realizate în condițiile pieței, Germania nu a prezentat un plan de afaceri sau calcule ex ante privind rentabilitatea preconizată a ajutoarelor pentru investiții. Singurele prognoze prezentate sunt un studiu din anul 2003, care prezintă numărul de pasageri din sectorul aviației comerciale care ar putea asigura rentabilitatea, și prognoza din 2010 privind rezultatele anuale pentru perioada 2011-2015. Ultima prognoză estimează că FZG va deveni rentabilă abia în 2015, presupunând că numărul pasagerilor va crește la peste 500 000 de pasageri pe an.

ex ante

| (224) | Investițiile în infrastructură pe aeroportul Zweibrücken presupun costuri semnificative (a se vedea detalierea costurilor de investiții din tabelul 2 și tabelul 3, minus investițiile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum au fost identificate în considerentele 198-200, precum și investițiile realizate înainte de 12 decembrie 2000) și o perioadă lungă de rezultate negative (prevăzute cel puțin până în 2015). |
| --- | --- |

(224)

Investițiile în infrastructură pe aeroportul Zweibrücken presupun costuri semnificative (a se vedea detalierea costurilor de investiții din tabelul 2 și tabelul 3, minus investițiile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum au fost identificate în considerentele 198-200, precum și investițiile realizate înainte de 12 decembrie 2000) și o perioadă lungă de rezultate negative (prevăzute cel puțin până în 2015).

| (225) | În pofida incertitudinilor inerente și semnificative aferente proiectului, cum ar fi natura pe termen lung a acestuia, nu a existat un plan de afaceri ex ante și nici o analiză de sensibilitate a ipotezelor subiacente privind rentabilitatea. Acest lucru nu este în conformitate cu tipul de analiză pe care un investitor prudent l-ar fi realizat pentru un astfel de proiect. |
| --- | --- |

(225)

În pofida incertitudinilor inerente și semnificative aferente proiectului, cum ar fi natura pe termen lung a acestuia, nu a existat un plan de afaceri ex ante și nici o analiză de sensibilitate a ipotezelor subiacente privind rentabilitatea. Acest lucru nu este în conformitate cu tipul de analiză pe care un investitor prudent l-ar fi realizat pentru un astfel de proiect.

ex ante

| (226) | În cele din urmă, Comisia observă că, începând din 2000, întreprinderile FGAZ/FZG au generat pierderi în fiecare an, cu o tendință de creștere începând cu 2005. |
| --- | --- |

(226)

În cele din urmă, Comisia observă că, începând din 2000, întreprinderile FGAZ/FZG au generat pierderi în fiecare an, cu o tendință de creștere începând cu 2005.

| (227) | În primul rând, ajutoarele pentru investiții directe au fost nerambursabile și nu au asigurat randamentul. În al doilea rând, Germania nu a prezentat nicio dovadă a faptului că ajutoarele pentru investiții au fost puse la dispoziția întreprinderii FZG în condițiile pieței. În al treilea rând, Germania nu se bazează pe principiul operatorului economic privat în economia de piață. Prin urmare, Comisia consideră că ajutoarele pentru investiții directe acordate de land în favoarea întreprinderii FZG după 12 decembrie 2000 i-au conferit acesteia un avantaj economic (în măsura în care ajutoarele pentru investiții nu au fost legate exclusiv de activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a concluzionat în considerentele 198, 199 și 200). |
| --- | --- |

(227)

În primul rând, ajutoarele pentru investiții directe au fost nerambursabile și nu au asigurat randamentul. În al doilea rând, Germania nu a prezentat nicio dovadă a faptului că ajutoarele pentru investiții au fost puse la dispoziția întreprinderii FZG în condițiile pieței. În al treilea rând, Germania nu se bazează pe principiul operatorului economic privat în economia de piață. Prin urmare, Comisia consideră că ajutoarele pentru investiții directe acordate de land în favoarea întreprinderii FZG după 12 decembrie 2000 i-au conferit acesteia un avantaj economic (în măsura în care ajutoarele pentru investiții nu au fost legate exclusiv de activități care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a concluzionat în considerentele 198, 199 și 200).

Injecțiile de capital anuale

Injecțiile de capital anuale

| (228) | Injecțiile de capital anuale acordate de landul Renania-Palatinat și ZEF au contribuit la acoperirea pierderilor anuale ale întreprinderii FGAZ, care, la rândul lor, au fost determinate aproape în întregime de pierderile anuale ale întreprinderii FZG (a se vedea tabelul 4). În cele din urmă, injecțiile de capital anuale au contribuit, așadar, la acoperirea parțială a costurilor normale de investiții și de exploatare ale întreprinderilor FGAZ/FZG, reducând astfel o povară economică pe care acestea ar fi trebuit să o suporte în mod normal. |
| --- | --- |

(228)

Injecțiile de capital anuale acordate de landul Renania-Palatinat și ZEF au contribuit la acoperirea pierderilor anuale ale întreprinderii FGAZ, care, la rândul lor, au fost determinate aproape în întregime de pierderile anuale ale întreprinderii FZG (a se vedea tabelul 4). În cele din urmă, injecțiile de capital anuale au contribuit, așadar, la acoperirea parțială a costurilor normale de investiții și de exploatare ale întreprinderilor FGAZ/FZG, reducând astfel o povară economică pe care acestea ar fi trebuit să o suporte în mod normal.

| (229) | Din același motiv, astfel cum a fost subliniat în considerentele 222-228 cu privire la ajutoarele pentru investiții directe acordate FZG, Comisia consideră, de asemenea, că injecțiile de capital anuale în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG nu au fost acordate în condiții normale de piață. În special, Germania nu a susținut că injecțiile de capital au fost investiții de piață normale. Germania nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze considerațiile ex ante privind rentabilitatea și nici nu a explicat motivul pentru care un operator economic privat în economia de piață ar continua să efectueze injecții de capital într-o întreprindere care generează pierderi în mod constant. În acest sens, trebuie să se considere că injecțiile de capital anuale acordă un avantaj economic întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(229)

Din același motiv, astfel cum a fost subliniat în considerentele 222-228 cu privire la ajutoarele pentru investiții directe acordate FZG, Comisia consideră, de asemenea, că injecțiile de capital anuale în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG nu au fost acordate în condiții normale de piață. În special, Germania nu a susținut că injecțiile de capital au fost investiții de piață normale. Germania nu a prezentat niciun element de probă care să demonstreze considerațiile ex ante privind rentabilitatea și nici nu a explicat motivul pentru care un operator economic privat în economia de piață ar continua să efectueze injecții de capital într-o întreprindere care generează pierderi în mod constant. În acest sens, trebuie să se considere că injecțiile de capital anuale acordă un avantaj economic întreprinderilor FGAZ/FZG.

ex ante

Concluzie

Concluzie

| (230) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că, în absența unui plan de afaceri ex ante sau a altor studii de rentabilitate rezonabile, un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat decizia de a iniția proiectul de investiții în cauză și de a acoperi, pe o bază anuală continuă, pierderile anuale în creștere ale întreprinderilor FGAZ/FZG. Prin urmare, decizia landului Renania-Palatinat și a asociației ZEF de a acorda măsurile respective conferă un avantaj economic întreprinderilor FGAZ/FZG pe care acestea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(230)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că, în absența unui plan de afaceri ex ante sau a altor studii de rentabilitate rezonabile, un operator economic privat în economia de piață nu ar fi luat decizia de a iniția proiectul de investiții în cauză și de a acoperi, pe o bază anuală continuă, pierderile anuale în creștere ale întreprinderilor FGAZ/FZG. Prin urmare, decizia landului Renania-Palatinat și a asociației ZEF de a acorda măsurile respective conferă un avantaj economic întreprinderilor FGAZ/FZG pe care acestea nu l-ar fi obținut în condiții normale de piață.

ex ante

7.1.1.4.   
  Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (231) | Pentru a se încadra în domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din tratat, o măsură de stat trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Prin urmare, numai măsurile care acordă un avantaj în mod selectiv întreprinderilor intră sub incidența noțiunii de ajutor de stat. |
| --- | --- |

(231)

Pentru a se încadra în domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din tratat, o măsură de stat trebuie să favorizeze „anumite întreprinderi sau producția anumitor bunuri”. Prin urmare, numai măsurile care acordă un avantaj în mod selectiv întreprinderilor intră sub incidența noțiunii de ajutor de stat.

| (232) | În speță, ajutoarele pentru investiții directe și injecțiile de capital anuale au avantajat numai întreprinderile FGAZ/FZG. Prin urmare, ambele măsuri sunt selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(232)

În speță, ajutoarele pentru investiții directe și injecțiile de capital anuale au avantajat numai întreprinderile FGAZ/FZG. Prin urmare, ambele măsuri sunt selective în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

7.1.1.5.   
  Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (233) | Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (54). Avantajul economic conferit de ajutoarele pentru investiții directe și de injecțiile de capital, în speță, operatorului aeroportuar îi consolidează poziția economică, întrucât acesta a fost în măsură să își demareze afacerea fără a suporta costurile de investiții și de exploatare inerente. |
| --- | --- |

(233)

Atunci când un ajutor acordat de un stat membru consolidează poziția unei întreprinderi în raport cu alte întreprinderi concurente pe piața internă, acestea din urmă trebuie considerate ca fiind afectate de ajutorul respectiv (54). Avantajul economic conferit de ajutoarele pentru investiții directe și de injecțiile de capital, în speță, operatorului aeroportuar îi consolidează poziția economică, întrucât acesta a fost în măsură să își demareze afacerea fără a suporta costurile de investiții și de exploatare inerente.

54

| (234) | Conform evaluărilor din considerentul 173 și următoarele, exploatarea unui aeroport este o activitate economică. Concurența are loc, pe de o parte, între aeroporturi pentru atragerea de companii aeriene și de trafic aerian corespunzător (pasageri și marfă) și, pe de altă parte, între administratorii aeroporturilor, care pot concura între ei pentru a li se încredința administrarea unui anumit aeroport. În plus, în special în ceea ce privește companiile aeriene low-cost și operatorii de curse charter, aeroporturile care nu sunt situate în aceleași zone deservite și chiar în state membre diferite pot, de asemenea, să se afle în concurență unele cu altele în vederea atragerii companiilor aeriene respective. |
| --- | --- |

(234)

Conform evaluărilor din considerentul 173 și următoarele, exploatarea unui aeroport este o activitate economică. Concurența are loc, pe de o parte, între aeroporturi pentru atragerea de companii aeriene și de trafic aerian corespunzător (pasageri și marfă) și, pe de altă parte, între administratorii aeroporturilor, care pot concura între ei pentru a li se încredința administrarea unui anumit aeroport. În plus, în special în ceea ce privește companiile aeriene low-cost și operatorii de curse charter, aeroporturile care nu sunt situate în aceleași zone deservite și chiar în state membre diferite pot, de asemenea, să se afle în concurență unele cu altele în vederea atragerii companiilor aeriene respective.

| (235) | Astfel cum este menționat la punctul 40 din orientările din 2005 privind sectorul aviației și reafirmat la punctul 45 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, nu este posibil să se excludă nici măcar aeroporturile mici din domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din tratat. De asemenea, punctul 45 din orientările din 2014 privind sectorul aviației prevede în mod explicit că „întreprinderea care beneficiază de finanțare publică are dimensiuni relativ mici nu exclude așadar posibilitatea ca schimburile comerciale dintre statele membre să fie afectate”. |
| --- | --- |

(235)

Astfel cum este menționat la punctul 40 din orientările din 2005 privind sectorul aviației și reafirmat la punctul 45 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, nu este posibil să se excludă nici măcar aeroporturile mici din domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din tratat. De asemenea, punctul 45 din orientările din 2014 privind sectorul aviației prevede în mod explicit că „întreprinderea care beneficiază de finanțare publică are dimensiuni relativ mici nu exclude așadar posibilitatea ca schimburile comerciale dintre statele membre să fie afectate”.

| (236) | Aeroportul Zweibrücken deservește în prezent aproximativ 242 000 de pasageri pe an și a deservit până la aproximativ 340 000 de pasageri pe an în trecut. Previziunile furnizate de Germania au indicat faptul că numărul de pasageri ar putea crește până la 1 milion de pasageri pe an în 2025. Astfel cum s-a observat în considerentul 21, aeroportul Zweibrücken este situat în imediata apropiere a aeroportului Saarbrücken (39 km) și la două ore de mers cu automobilul de alte șase aeroporturi. Conform studiului de prognoză privind traficul aerian furnizat de Germania, în medie, 15 % din pasagerii care utilizează aeroportul Zweibrücken provin din alte state membre (Franța și Luxemburg). Există zboruri internaționale de pe aeroportul Zweibrücken către destinații precum Mallorca sau Antalya. Pista aeroportului Zweibrücken are o lungime suficientă (3 000 m) și le permite companiilor aeriene să deservească destinații internaționale pe distanțe medii. Având în vedere aceste elemente, Comisia consideră că finanțarea publică a întreprinderilor FGAZ/FZG denaturează sau amenință să denatureze concurența și are cel puțin un efect potențial asupra schimburilor comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(236)

Aeroportul Zweibrücken deservește în prezent aproximativ 242 000 de pasageri pe an și a deservit până la aproximativ 340 000 de pasageri pe an în trecut. Previziunile furnizate de Germania au indicat faptul că numărul de pasageri ar putea crește până la 1 milion de pasageri pe an în 2025. Astfel cum s-a observat în considerentul 21, aeroportul Zweibrücken este situat în imediata apropiere a aeroportului Saarbrücken (39 km) și la două ore de mers cu automobilul de alte șase aeroporturi. Conform studiului de prognoză privind traficul aerian furnizat de Germania, în medie, 15 % din pasagerii care utilizează aeroportul Zweibrücken provin din alte state membre (Franța și Luxemburg). Există zboruri internaționale de pe aeroportul Zweibrücken către destinații precum Mallorca sau Antalya. Pista aeroportului Zweibrücken are o lungime suficientă (3 000 m) și le permite companiilor aeriene să deservească destinații internaționale pe distanțe medii. Având în vedere aceste elemente, Comisia consideră că finanțarea publică a întreprinderilor FGAZ/FZG denaturează sau amenință să denatureze concurența și are cel puțin un efect potențial asupra schimburilor comerciale dintre statele membre.

| (237) | În afara acestor considerații generale, Comisia consideră, de asemenea, că aeroportul Zweibrücken se află sau s-a aflat în concurență directă cu aeroportul Saarbrücken. În primul rând, nu trebuie trecut cu vederea faptul că TUIfly, fostul cel mai mare client al aeroportului Saarbrücken, a părăsit aeroportul respectiv și și-a transferat activitatea pe aeroportul Zweibrücken în 2007. În al doilea rând, pentru o perioadă de timp substanțială, zboruri spre Berlin au fost oferite de pe ambele aeroporturi, Zweibrücken (Germanwings) și Saarbrücken (Air Berlin și Luxair) în paralel, ceea ce demonstrează concurența atât între aeroporturi, cât și între companiile aeriene. Acordul de servicii aeroportuare încheiat între FZG și Germanwings prevedea chiar plata unor tarife mai mari pentru serviciile furnizate de FZG în cazul în care Air Berlin și-ar fi încetat serviciile către Berlin din Saarbrücken. |
| --- | --- |

(237)

În afara acestor considerații generale, Comisia consideră, de asemenea, că aeroportul Zweibrücken se află sau s-a aflat în concurență directă cu aeroportul Saarbrücken. În primul rând, nu trebuie trecut cu vederea faptul că TUIfly, fostul cel mai mare client al aeroportului Saarbrücken, a părăsit aeroportul respectiv și și-a transferat activitatea pe aeroportul Zweibrücken în 2007. În al doilea rând, pentru o perioadă de timp substanțială, zboruri spre Berlin au fost oferite de pe ambele aeroporturi, Zweibrücken (Germanwings) și Saarbrücken (Air Berlin și Luxair) în paralel, ceea ce demonstrează concurența atât între aeroporturi, cât și între companiile aeriene. Acordul de servicii aeroportuare încheiat între FZG și Germanwings prevedea chiar plata unor tarife mai mari pentru serviciile furnizate de FZG în cazul în care Air Berlin și-ar fi încetat serviciile către Berlin din Saarbrücken.

| (238) | Pe lângă acești indicatori privind concurența dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, există, de asemenea, elemente de probă că unii funcționari ai landului Renania-Palatinat au perceput în mod evident existența concurenței, contrar observațiilor oficiale prezentate de Germania potrivit cărora cele două aeroporturi nu s-au considerat niciodată ca aflându-se în concurență directă. În două note interne ale guvernului landului Renania-Palatinat, elaborate în 2003, poziția susținută de autori este aceea că la momentul respectiv nu era posibilă/recomandabilă o cooperare între aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken. Mai degrabă, una dintre note a explicat că, cel puțin atât timp cât FRAPORT AG este implicată în activitățile desfășurate pe aeroportul Saarbrücken, relația dintre cele două aeroporturi va fi una de concurență (55). De asemenea, conform notelor, „din perspectiva landului Renania-Palatinat, se poate preconiza că aeroportul Zweibrücken va prevala în această relație de concurență pe termen lung” (56). Declarațiile indică faptul că, în 2003 cel puțin, relația percepută dintre cele două aeroporturi a fost, într-adevăr, una de concurență. |
| --- | --- |

(238)

Pe lângă acești indicatori privind concurența dintre aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken, există, de asemenea, elemente de probă că unii funcționari ai landului Renania-Palatinat au perceput în mod evident existența concurenței, contrar observațiilor oficiale prezentate de Germania potrivit cărora cele două aeroporturi nu s-au considerat niciodată ca aflându-se în concurență directă. În două note interne ale guvernului landului Renania-Palatinat, elaborate în 2003, poziția susținută de autori este aceea că la momentul respectiv nu era posibilă/recomandabilă o cooperare între aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken. Mai degrabă, una dintre note a explicat că, cel puțin atât timp cât FRAPORT AG este implicată în activitățile desfășurate pe aeroportul Saarbrücken, relația dintre cele două aeroporturi va fi una de concurență (55). De asemenea, conform notelor, „din perspectiva landului Renania-Palatinat, se poate preconiza că aeroportul Zweibrücken va prevala în această relație de concurență pe termen lung” (56). Declarațiile indică faptul că, în 2003 cel puțin, relația percepută dintre cele două aeroporturi a fost, într-adevăr, una de concurență.

55

56

| (239) | În acest context, finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG trebuie considerată ca fiind susceptibilă de a denatura concurența și de a avea un efect asupra schimburilor comerciale. |
| --- | --- |

(239)

În acest context, finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG trebuie considerată ca fiind susceptibilă de a denatura concurența și de a avea un efect asupra schimburilor comerciale.

7.1.1.6.   
  Concluzie

Concluzie

| (240) | Având în vedere constatările de mai sus din considerentele 173-239, Comisia consideră că finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG sub formă de ajutoare pentru investiții directe și injecții de capital anuale în perioada 2000-2009 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(240)

Având în vedere constatările de mai sus din considerentele 173-239, Comisia consideră că finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG sub formă de ajutoare pentru investiții directe și injecții de capital anuale în perioada 2000-2009 constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

7.1.2.   LEGALITATEA AJUTORULUI

| (241) | În temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat, statele membre trebuie să notifice proiectele care urmăresc să instituie sau să modifice ajutoarele și nu le pot pune în aplicare înainte de emiterea unei decizii finale în cadrul procedurii de notificare. |
| --- | --- |

(241)

În temeiul articolului 108 alineatul (3) din tratat, statele membre trebuie să notifice proiectele care urmăresc să instituie sau să modifice ajutoarele și nu le pot pune în aplicare înainte de emiterea unei decizii finale în cadrul procedurii de notificare.

| (242) | Întrucât finanțarea a fost deja pusă la dispoziția întreprinderilor FGAZ/FZG, Comisia consideră că Germania nu a respectat interdicția prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat (57). |
| --- | --- |

(242)

Întrucât finanțarea a fost deja pusă la dispoziția întreprinderilor FGAZ/FZG, Comisia consideră că Germania nu a respectat interdicția prevăzută la articolul 108 alineatul (3) din tratat (57).

57

7.1.3.   COMPATIBILITATE

7.1.3.1.   
  Aplicabilitatea orientărilor din 2014 și 2005 privind sectorul aviației

Aplicabilitatea orientărilor din 2014 și 2005 privind sectorul aviației

| (243) | Articolul 107 alineatul (3) din tratat prevede anumite excepții de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din tratat conform căreia ajutorul de stat nu este compatibil cu piața internă. Ajutorul în cauză poate fi evaluat pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”. |
| --- | --- |

(243)

Articolul 107 alineatul (3) din tratat prevede anumite excepții de la regula generală prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din tratat conform căreia ajutorul de stat nu este compatibil cu piața internă. Ajutorul în cauză poate fi evaluat pe baza articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat, care prevede că pot fi considerate compatibile cu piața internă „ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități sau a anumitor regiuni economice, în cazul în care acestea nu modifică în mod nefavorabil condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun”.

| (244) | În această privință, orientările din 2014 privind sectorul aviației asigură un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat. |
| --- | --- |

(244)

În această privință, orientările din 2014 privind sectorul aviației asigură un cadru pentru a evalua dacă ajutoarele acordate aeroporturilor pot fi declarate compatibile în temeiul articolului 107 alineatul (3) din tratat.

| (245) | În temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor se aplică Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (58). În această privință, dacă ajutorul pentru investiții ilegal a fost acordat înainte de 4 aprilie 2014, Comisia va aplica normele privind compatibilitatea care sunt în vigoare la momentul acordării ajutoarelor pentru investiții ilegale. În consecință, Comisia va aplica principiile prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014 (59). |
| --- | --- |

(245)

În temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor se aplică Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal (58). În această privință, dacă ajutorul pentru investiții ilegal a fost acordat înainte de 4 aprilie 2014, Comisia va aplica normele privind compatibilitatea care sunt în vigoare la momentul acordării ajutoarelor pentru investiții ilegale. În consecință, Comisia va aplica principiile prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației în cazul ajutoarelor pentru investiții ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014 (59).

58

59

| (246) | În conformitate cu orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute în comunicarea sa privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal nu ar trebui să se aplice cazurilor nesoluționate care vizează ajutoarele de exploatare ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014. În schimb, Comisia va aplica principiile menționate în orientările din 2014 privind sectorul aviației în toate cazurile care vizează ajutoarele de exploatare (notificări în curs și ajutoare ilegale nenotificate) acordate aeroporturilor, chiar dacă acestea au fost acordate înainte de data de 4 aprilie 2014 și de începutul perioadei de tranziție (60). |
| --- | --- |

(246)

În conformitate cu orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia consideră că dispozițiile prevăzute în comunicarea sa privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal nu ar trebui să se aplice cazurilor nesoluționate care vizează ajutoarele de exploatare ilegale acordate aeroporturilor înainte de 4 aprilie 2014. În schimb, Comisia va aplica principiile menționate în orientările din 2014 privind sectorul aviației în toate cazurile care vizează ajutoarele de exploatare (notificări în curs și ajutoare ilegale nenotificate) acordate aeroporturilor, chiar dacă acestea au fost acordate înainte de data de 4 aprilie 2014 și de începutul perioadei de tranziție (60).

60

| (247) | Comisia a concluzionat deja în considerentul 242 că injecțiile de capital directe și anuale constituie ajutoare de stat ilegale acordate înainte de 4 aprilie 2014. |
| --- | --- |

(247)

Comisia a concluzionat deja în considerentul 242 că injecțiile de capital directe și anuale constituie ajutoare de stat ilegale acordate înainte de 4 aprilie 2014.

7.1.3.2.   
  Distincția între ajutorul pentru investiții și ajutorul de exploatare

Distincția între ajutorul pentru investiții și ajutorul de exploatare

| (248) | Având în vedere dispozițiile orientărilor din 2014 privind sectorul aviației menționate în considerentele 245-246, Comisia trebuie să determine dacă măsura în cauză constituie ajutor pentru investiții sau de exploatare ilegal. |
| --- | --- |

(248)

Având în vedere dispozițiile orientărilor din 2014 privind sectorul aviației menționate în considerentele 245-246, Comisia trebuie să determine dacă măsura în cauză constituie ajutor pentru investiții sau de exploatare ilegal.

| (249) | În conformitate cu punctul 25 litera (r) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, ajutoarele pentru investiții sunt definite drept „ajutoarele menite să finanțeze active imobilizate; mai precis, să acopere «deficitul de finanțare a costurilor de capital»”. De asemenea, în conformitate cu punctul 25 litera (r) din orientări, ajutoarele pentru investiții se referă atât la plățile în avans (și anume acoperă costurile inițiale de investiție), cât și la ajutoarele plătite în tranșe periodice (destinate să acopere costurile de capital în ceea ce privește amortizarea anuală și cheltuielile de finanțare). |
| --- | --- |

(249)

În conformitate cu punctul 25 litera (r) din orientările din 2014 privind sectorul aviației, ajutoarele pentru investiții sunt definite drept „ajutoarele menite să finanțeze active imobilizate; mai precis, să acopere «deficitul de finanțare a costurilor de capital»”. De asemenea, în conformitate cu punctul 25 litera (r) din orientări, ajutoarele pentru investiții se referă atât la plățile în avans (și anume acoperă costurile inițiale de investiție), cât și la ajutoarele plătite în tranșe periodice (destinate să acopere costurile de capital în ceea ce privește amortizarea anuală și cheltuielile de finanțare).

| (250) | Ajutoarele de exploatare, în schimb, vizează acoperirea integrală sau parțială a costurilor de exploatare ale unui aeroport, definite drept „costurile suportate de un aeroport în vederea furnizării de servicii aeroportuare; acestea includ anumite categorii de costuri, cum ar fi costurile cu personalul, cele aferente serviciilor contractate, cele legate de comunicații, deșeuri, energie, întreținere, chirie și administrație, dar exclud costurile de capital, sprijinul pentru marketing sau orice alte stimulente acordate companiilor aeriene de către aeroport, precum și costurile care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică” (61). |
| --- | --- |

(250)

Ajutoarele de exploatare, în schimb, vizează acoperirea integrală sau parțială a costurilor de exploatare ale unui aeroport, definite drept „costurile suportate de un aeroport în vederea furnizării de servicii aeroportuare; acestea includ anumite categorii de costuri, cum ar fi costurile cu personalul, cele aferente serviciilor contractate, cele legate de comunicații, deșeuri, energie, întreținere, chirie și administrație, dar exclud costurile de capital, sprijinul pentru marketing sau orice alte stimulente acordate companiilor aeriene de către aeroport, precum și costurile care se încadrează în sfera sectoarelor de competență publică” (61).

61

| (251) | Având în vedere aceste definiții, se poate considera că injecțiile de capital directe, care au fost legate toate de anumite proiecte de investiții, constituie ajutor pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(251)

Având în vedere aceste definiții, se poate considera că injecțiile de capital directe, care au fost legate toate de anumite proiecte de investiții, constituie ajutor pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG.

| (252) | În schimb, partea din injecțiile de capital anuale care a fost utilizată pentru a acoperi pierderile de exploatare anuale (62) ale întreprinderilor FGAZ/FZG, minus costurile incluse în EBITDA, care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a stabilit în considerentele 198, 199 și 200, și costurile suportate înainte de 12 decembrie 2000 constituie ajutor de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(252)

În schimb, partea din injecțiile de capital anuale care a fost utilizată pentru a acoperi pierderile de exploatare anuale (62) ale întreprinderilor FGAZ/FZG, minus costurile incluse în EBITDA, care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a stabilit în considerentele 198, 199 și 200, și costurile suportate înainte de 12 decembrie 2000 constituie ajutor de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG.

62

| (253) | În cele din urmă, partea din injecțiile de capital anuale care acoperă pierderile întreprinderilor FGAZ/FZG care nu sunt deja incluse în EBITDA (și anume, amortizarea anuală a activelor, costurile de finanțare etc.) minus costurile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a stabilit în considerentele 198, 199 și 200, și costurile suportate înainte de 12 decembrie 2000 constituie ajutor pentru investiții. |
| --- | --- |

(253)

În cele din urmă, partea din injecțiile de capital anuale care acoperă pierderile întreprinderilor FGAZ/FZG care nu sunt deja incluse în EBITDA (și anume, amortizarea anuală a activelor, costurile de finanțare etc.) minus costurile care intră în sfera sectoarelor de competență publică, astfel cum s-a stabilit în considerentele 198, 199 și 200, și costurile suportate înainte de 12 decembrie 2000 constituie ajutor pentru investiții.

7.1.3.3.   
  Compatibilitatea ajutorului pentru investiții

Compatibilitatea ajutorului pentru investiții

| (254) | În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, Comisia are obligația de a examina dacă sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:






  (a) | construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.); |
| --- | --- | --- |

(254)

În conformitate cu punctul 61 din orientările din 2005 privind sectorul aviației, Comisia are obligația de a examina dacă sunt îndeplinite următoarele condiții cumulative:

(a)

construirea și operarea infrastructurii îndeplinește un obiectiv de interes general definit în mod clar (dezvoltare regională, accesibilitate etc.);

| (b) | infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit; |
| --- | --- |

(b)

infrastructura este necesară și proporțională cu obiectivul stabilit;

| (c) | infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente; |
| --- | --- |

(c)

infrastructura are perspective satisfăcătoare de utilizare pe termen mediu, în special în ceea ce privește utilizarea infrastructurii existente;

| (d) | toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu; și |
| --- | --- |

(d)

toți potențialii utilizatori ai infrastructurii au acces la aceasta în mod egal și nediscriminatoriu; și

| (e) | dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului Uniunii. |
| --- | --- |

(e)

dezvoltarea comerțului nu este afectată într-o măsură contrară interesului Uniunii.

| (255) | De asemenea, pentru a fi compatibile cu piața internă, ajutoarele de stat destinate aeroporturilor – ca oricare altă măsură de ajutor de stat – ar trebui să aibă un efect stimulativ și să fie necesare și proporționale cu obiectivul legitim urmărit. |
| --- | --- |

(255)

De asemenea, pentru a fi compatibile cu piața internă, ajutoarele de stat destinate aeroporturilor – ca oricare altă măsură de ajutor de stat – ar trebui să aibă un efect stimulativ și să fie necesare și proporționale cu obiectivul legitim urmărit.

| (256) | Germania a afirmat că ajutoarele pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG respectă toate criteriile de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(256)

Germania a afirmat că ajutoarele pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG respectă toate criteriile de compatibilitate prevăzute în orientările din 2005 privind sectorul aviației.

(a)   Contribuția la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun bine definit

Contribuția la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun bine definit

| (257) | Comisia reamintește că orientările din 2005 privind sectorul aviației nu prevăd criterii precise conform cărora se va evalua dacă ajutoarele pentru investiții acordate unui aeroport contribuie la un obiectiv de interes comun bine definit. Cu toate acestea, o simplă dublare a infrastructurii aeroportuare existente nu poate fi considerată ca urmărind un obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(257)

Comisia reamintește că orientările din 2005 privind sectorul aviației nu prevăd criterii precise conform cărora se va evalua dacă ajutoarele pentru investiții acordate unui aeroport contribuie la un obiectiv de interes comun bine definit. Cu toate acestea, o simplă dublare a infrastructurii aeroportuare existente nu poate fi considerată ca urmărind un obiectiv de interes comun.

| (258) | În acest sens, Comisia trebuie, prin urmare, să aprecieze, în primul rând, dacă aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară existentă din regiune. |
| --- | --- |

(258)

În acest sens, Comisia trebuie, prin urmare, să aprecieze, în primul rând, dacă aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară existentă din regiune.

Dublare: suprapunere între aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken

Dublare: suprapunere între aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken

| (259) | Comisia reamintește că aeroportul Zweibrücken este situat în imediata vecinătate a aeroportului Saarbrücken. Distanța liniară între cele două aeroporturi este de aproximativ 20 de kilometri, corespunzând la aproximativ 39 de kilometri rutieri. Timpul de călătorie cu automobilul între cele două aeroporturi este de aproximativ 30 de minute. În același timp, cel puțin 6 alte aeroporturi sunt situate la mai puțin de 2 ore cu automobilul față de aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(259)

Comisia reamintește că aeroportul Zweibrücken este situat în imediata vecinătate a aeroportului Saarbrücken. Distanța liniară între cele două aeroporturi este de aproximativ 20 de kilometri, corespunzând la aproximativ 39 de kilometri rutieri. Timpul de călătorie cu automobilul între cele două aeroporturi este de aproximativ 30 de minute. În același timp, cel puțin 6 alte aeroporturi sunt situate la mai puțin de 2 ore cu automobilul față de aeroportul Zweibrücken.

| (260) | Apropierea dintre cele două aeroporturi înseamnă că ambele deservesc zone practic identice. Diferitele studii prezentate de Germania în cazul de față (63), precum și în procedura oficială de investigare paralelă privind aeroportul Saarbrücken (64) confirmă faptul că majoritatea pasagerilor care folosesc cele două aeroporturi provin din vestul landului Renania-Palatinat și din landul Saar. |
| --- | --- |

(260)

Apropierea dintre cele două aeroporturi înseamnă că ambele deservesc zone practic identice. Diferitele studii prezentate de Germania în cazul de față (63), precum și în procedura oficială de investigare paralelă privind aeroportul Saarbrücken (64) confirmă faptul că majoritatea pasagerilor care folosesc cele două aeroporturi provin din vestul landului Renania-Palatinat și din landul Saar.

63

64

| (261) | De asemenea, profilurile aeroporturilor Saarbrücken și Zweibrücken sunt relativ similare. Atunci când pe aeroportul Zweibrücken au fost inițiate operațiunile de aviație comercială, în 2006, primul client a fost Germanwings, care a deservit o rută către Berlin. Aceeași rută era deservită din aeroportul Saarbrücken de compania aeriană Luxair și, începând cu anul 2007, de Air Berlin. Al doilea mare client al aeroportului Zweibrücken a fost TUIFly, care oferă zboruri către diferite locații de vacanță, în principal la Marea Mediterană. Înainte de a deservi aeroportul Zweibrücken, TUIFly a fost unul dintre cei mai importanți clienți ai aeroportului Saarbrücken. |
| --- | --- |

(261)

De asemenea, profilurile aeroporturilor Saarbrücken și Zweibrücken sunt relativ similare. Atunci când pe aeroportul Zweibrücken au fost inițiate operațiunile de aviație comercială, în 2006, primul client a fost Germanwings, care a deservit o rută către Berlin. Aceeași rută era deservită din aeroportul Saarbrücken de compania aeriană Luxair și, începând cu anul 2007, de Air Berlin. Al doilea mare client al aeroportului Zweibrücken a fost TUIFly, care oferă zboruri către diferite locații de vacanță, în principal la Marea Mediterană. Înainte de a deservi aeroportul Zweibrücken, TUIFly a fost unul dintre cei mai importanți clienți ai aeroportului Saarbrücken.

| (262) | Zweibrücken a încercat, de asemenea, să pătrundă mai puternic pe piața zborurilor low-cost prin încheierea unui acord cu Ryanair, care, cu toate acestea, a menținut ruta Londra-Stansted pentru mai puțin de un an. În cele din urmă, Germanwings a abandonat, de asemenea, aeroportul și, în consecință, de la sfârșitul anului 2011, aeroportul Zweibrücken se concentrează aproape exclusiv pe zboruri charter de vacanță și pe transportul aerian de mărfuri. |
| --- | --- |

(262)

Zweibrücken a încercat, de asemenea, să pătrundă mai puternic pe piața zborurilor low-cost prin încheierea unui acord cu Ryanair, care, cu toate acestea, a menținut ruta Londra-Stansted pentru mai puțin de un an. În cele din urmă, Germanwings a abandonat, de asemenea, aeroportul și, în consecință, de la sfârșitul anului 2011, aeroportul Zweibrücken se concentrează aproape exclusiv pe zboruri charter de vacanță și pe transportul aerian de mărfuri.

| (263) | Cu toate acestea, zborurile charter de vacanță sunt și au fost disponibile, de asemenea, din Saarbrücken. În special, se pare că principalele destinații deservite de aeroportul Zweibrücken sunt deservite în mod frecvent, de asemenea, de aeroportul Saarbrücken. De exemplu, orarul de zbor din vara anului 2014 demonstrează că cele mai frecvente două destinații deservite de aeroportul Zweibrücken sunt Antalya și Palma de Mallorca, reprezentând 70 % din zborurile săptămânale. În același timp, ambele destinații sunt deservite, de asemenea, din Saarbrücken, cu o frecvență similară: în săptămâna 16 iunie 2014-23 iunie 2014, 16 zboruri au avut ca punct de plecare aeroportul Zweibrücken, îndreptându-se către Antalya sau Palma de Mallorca, în timp ce din Saarbrücken au plecat 18 zboruri către destinații identice. |
| --- | --- |

(263)

Cu toate acestea, zborurile charter de vacanță sunt și au fost disponibile, de asemenea, din Saarbrücken. În special, se pare că principalele destinații deservite de aeroportul Zweibrücken sunt deservite în mod frecvent, de asemenea, de aeroportul Saarbrücken. De exemplu, orarul de zbor din vara anului 2014 demonstrează că cele mai frecvente două destinații deservite de aeroportul Zweibrücken sunt Antalya și Palma de Mallorca, reprezentând 70 % din zborurile săptămânale. În același timp, ambele destinații sunt deservite, de asemenea, din Saarbrücken, cu o frecvență similară: în săptămâna 16 iunie 2014-23 iunie 2014, 16 zboruri au avut ca punct de plecare aeroportul Zweibrücken, îndreptându-se către Antalya sau Palma de Mallorca, în timp ce din Saarbrücken au plecat 18 zboruri către destinații identice.

Dublare: capacitate, număr de pasageri și rezultate anuale

Dublare: capacitate, număr de pasageri și rezultate anuale

| (264) | După ce aeroportul Zweibrücken a intrat pe piața aviației comerciale, numărul de pasageri a crescut rapid, de la 78 000 în 2006 la 338 000 în 2009. După această perioadă de creștere rapidă, cifrele au început să scadă, ajungând la 242 000 de pasageri în 2012. Având în vedere că pe aeroportul Zweibrücken capacitatea este de 700 000 de pasageri, rezultă că aeroportul nu a funcționat niciodată la mai mult de 50 % din capacitatea sa disponibilă și funcționează în prezent la aproximativ 35 % din capacitatea disponibilă. |
| --- | --- |

(264)

După ce aeroportul Zweibrücken a intrat pe piața aviației comerciale, numărul de pasageri a crescut rapid, de la 78 000 în 2006 la 338 000 în 2009. După această perioadă de creștere rapidă, cifrele au început să scadă, ajungând la 242 000 de pasageri în 2012. Având în vedere că pe aeroportul Zweibrücken capacitatea este de 700 000 de pasageri, rezultă că aeroportul nu a funcționat niciodată la mai mult de 50 % din capacitatea sa disponibilă și funcționează în prezent la aproximativ 35 % din capacitatea disponibilă.

| (265) | Prin comparație, numărul de pasageri pe aeroportul Saarbrücken a fost stabil, în esență, de aproximativ 450 000 de pasageri pe an până când aeroportul Zweibrücken au pătruns pe piața aviației comerciale, când numărul de pasageri a scăzut de la 487 000 în 2005 la 350 000 în 2007. După adaptarea tarifelor de aeroport, aeroportul Saarbrücken a reușit să atragă compania aeriană Air Berlin în 2007, ceea ce a condus la o revenire și o creștere a numărului de pasageri, care a atins un maximum de 518 000 de pasageri în 2008. În 2012, 425 000 de pasageri au utilizat aeroportul Saarbrücken. Având în vedere că Saarbrücken dispune în prezent de o capacitate de 700 000 de pasageri pe an, s-a utilizat numai 50-75 % din capacitatea sa disponibilă. În acest sens, trebuie remarcat faptul că respectiva capacitate a aeroportului Saarbrücken ar putea fi mai mare (și anume 750 000-800 000 de pasageri pe an) dacă nu ar fi limitată în ceea ce privește numărul controalelor de securitate pentru pasageri pe care aeroportul le poate efectua pe oră. Limitarea decurge din faptul că aeroportul Saarbrücken are doar două scanere de securitate disponibile în prezent. |
| --- | --- |

(265)

Prin comparație, numărul de pasageri pe aeroportul Saarbrücken a fost stabil, în esență, de aproximativ 450 000 de pasageri pe an până când aeroportul Zweibrücken au pătruns pe piața aviației comerciale, când numărul de pasageri a scăzut de la 487 000 în 2005 la 350 000 în 2007. După adaptarea tarifelor de aeroport, aeroportul Saarbrücken a reușit să atragă compania aeriană Air Berlin în 2007, ceea ce a condus la o revenire și o creștere a numărului de pasageri, care a atins un maximum de 518 000 de pasageri în 2008. În 2012, 425 000 de pasageri au utilizat aeroportul Saarbrücken. Având în vedere că Saarbrücken dispune în prezent de o capacitate de 700 000 de pasageri pe an, s-a utilizat numai 50-75 % din capacitatea sa disponibilă. În acest sens, trebuie remarcat faptul că respectiva capacitate a aeroportului Saarbrücken ar putea fi mai mare (și anume 750 000-800 000 de pasageri pe an) dacă nu ar fi limitată în ceea ce privește numărul controalelor de securitate pentru pasageri pe care aeroportul le poate efectua pe oră. Limitarea decurge din faptul că aeroportul Saarbrücken are doar două scanere de securitate disponibile în prezent.

| (266) | De asemenea, Comisia constată faptul că atât aeroportul Saarbrücken, cât și aeroportul Zweibrücken au fost generatoare de pierderi în perioada care face obiectul anchetei (2000-2009). În special, la ambele aeroporturi pierderile anuale au crescut considerabil începând cu anul 2006, când aeroportul Zweibrücken a pătruns pe piața aviației comerciale. |
| --- | --- |

(266)

De asemenea, Comisia constată faptul că atât aeroportul Saarbrücken, cât și aeroportul Zweibrücken au fost generatoare de pierderi în perioada care face obiectul anchetei (2000-2009). În special, la ambele aeroporturi pierderile anuale au crescut considerabil începând cu anul 2006, când aeroportul Zweibrücken a pătruns pe piața aviației comerciale.

Dublare: elemente de probă privind concurența directă între cele două aeroporturi

Dublare: elemente de probă privind concurența directă între cele două aeroporturi

| (267) | Comisia a observat deja în considerentele 237 și 238 că există unele indicii conform cărora aeroportul Zweibrücken s-a aflat în concurență directă cu aeroportul Saarbrücken În primul rând, trebuie menționat faptul că TUIFly, fostul cel mai mare client al aeroportului Saarbrücken, a părăsit aeroportul și și-a transferat activitatea pe aeroportul Zweibrücken în 2007 (65). În al doilea rând, pentru o perioadă de timp semnificativă, zboruri spre Berlin au fost oferite de pe ambele aeroporturi, Zweibrücken (Germanwings) și Saarbrücken (Air Berlin și Luxair) în paralel, ceea ce demonstrează concurența atât între aeroporturi, cât și între rutele deservite de companiile aeriene. Acordul de servicii aeroportuare încheiat între FZG și Germanwings prevedea chiar plata unor tarife mai mari pentru serviciile furnizate de FZG în cazul în care Air Berlin și-ar fi încetat serviciile către Berlin din Saarbrücken. |
| --- | --- |

(267)

Comisia a observat deja în considerentele 237 și 238 că există unele indicii conform cărora aeroportul Zweibrücken s-a aflat în concurență directă cu aeroportul Saarbrücken În primul rând, trebuie menționat faptul că TUIFly, fostul cel mai mare client al aeroportului Saarbrücken, a părăsit aeroportul și și-a transferat activitatea pe aeroportul Zweibrücken în 2007 (65). În al doilea rând, pentru o perioadă de timp semnificativă, zboruri spre Berlin au fost oferite de pe ambele aeroporturi, Zweibrücken (Germanwings) și Saarbrücken (Air Berlin și Luxair) în paralel, ceea ce demonstrează concurența atât între aeroporturi, cât și între rutele deservite de companiile aeriene. Acordul de servicii aeroportuare încheiat între FZG și Germanwings prevedea chiar plata unor tarife mai mari pentru serviciile furnizate de FZG în cazul în care Air Berlin și-ar fi încetat serviciile către Berlin din Saarbrücken.

65

| (268) | În plus față de indicatorii suplimentari menționați deja (a se vedea considerentul 238), Comisia face trimitere, de asemenea, la procesul-verbal al reuniunii consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ din 26 iunie 2009. Rezumând raportul consiliului de administrație, procesul-verbal redă o reuniune între conducerea întreprinderii FGAZ, Ryanair și Ministerul Economiei din landul Renania-Palatinat. În cursul reuniunii, în cadrul căreia a fost discutat viitorul relației companiei aeriene Ryanair cu aeroportul Zweibrücken, reprezentantul ministerului „a subliniat față de [Ryanair] că guvernul landului Renania-Palatinat ar considera că este un gest foarte neplăcut dacă Ryanair ar începe să deservească aeroportul Saarbrücken”. În loc să demonstreze complementaritatea între cele două aeroporturi, nota demonstrează mai degrabă că cele două aeroporturi s-au aflat în concurență. |
| --- | --- |

(268)

În plus față de indicatorii suplimentari menționați deja (a se vedea considerentul 238), Comisia face trimitere, de asemenea, la procesul-verbal al reuniunii consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ din 26 iunie 2009. Rezumând raportul consiliului de administrație, procesul-verbal redă o reuniune între conducerea întreprinderii FGAZ, Ryanair și Ministerul Economiei din landul Renania-Palatinat. În cursul reuniunii, în cadrul căreia a fost discutat viitorul relației companiei aeriene Ryanair cu aeroportul Zweibrücken, reprezentantul ministerului „a subliniat față de [Ryanair] că guvernul landului Renania-Palatinat ar considera că este un gest foarte neplăcut dacă Ryanair ar începe să deservească aeroportul Saarbrücken”. În loc să demonstreze complementaritatea între cele două aeroporturi, nota demonstrează mai degrabă că cele două aeroporturi s-au aflat în concurență.

Dublare: transportul de mărfuri

Dublare: transportul de mărfuri

| (269) | Comisia observă în continuare că aeroportul Zweibrücken este implicat, de asemenea, în transportul aerian de marfă. Deși transportul de marfă nu este un domeniu important al operațiunilor de pe aeroportul Saarbrücken, acesta reprezintă un element central al modelului de afaceri al aeroportului Frankfurt-Hahn. Astfel cum s-a menționat în considerentul 21, aeroportul Frankfurt-Hahn se află la doar aproximativ 128 km sau circa 84 de minute cu automobilul față de Zweibrücken. În plus, servicii de transport mărfuri sunt oferite, de asemenea, pe aeroportul Luxemburg, situat la aproximativ 145 km sau circa 86 de minute cu automobilul (a se vedea considerentul 21) față de aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(269)

Comisia observă în continuare că aeroportul Zweibrücken este implicat, de asemenea, în transportul aerian de marfă. Deși transportul de marfă nu este un domeniu important al operațiunilor de pe aeroportul Saarbrücken, acesta reprezintă un element central al modelului de afaceri al aeroportului Frankfurt-Hahn. Astfel cum s-a menționat în considerentul 21, aeroportul Frankfurt-Hahn se află la doar aproximativ 128 km sau circa 84 de minute cu automobilul față de Zweibrücken. În plus, servicii de transport mărfuri sunt oferite, de asemenea, pe aeroportul Luxemburg, situat la aproximativ 145 km sau circa 86 de minute cu automobilul (a se vedea considerentul 21) față de aeroportul Zweibrücken.

| (270) | În această privință, Comisia observă că, de regulă, transportul de mărfuri prezintă o mobilitate mai mare decât transportul de pasageri (66). În general, zona deservită pentru aeroporturile destinate transportului de marfă este considerată a avea o rază minimă de aproximativ 200 de kilometri și o durată de călătorie de 2 ore. Într-o anumită măsură, sectorul pare să sugereze că, în general, până la o jumătate de zi de transport cu camionul (și anume, o durată de până la 12 ore de călătorie pentru camioane) ar fi acceptabilă (67). |
| --- | --- |

(270)

În această privință, Comisia observă că, de regulă, transportul de mărfuri prezintă o mobilitate mai mare decât transportul de pasageri (66). În general, zona deservită pentru aeroporturile destinate transportului de marfă este considerată a avea o rază minimă de aproximativ 200 de kilometri și o durată de călătorie de 2 ore. Într-o anumită măsură, sectorul pare să sugereze că, în general, până la o jumătate de zi de transport cu camionul (și anume, o durată de până la 12 ore de călătorie pentru camioane) ar fi acceptabilă (67).

66

67

| (271) | Având în vedere că, în general, zona deservită pentru transportul de marfă este mult mai mare decât pentru transportul de pasageri, aeroporturile Frankfurt-Hahn și Luxemburg asigură o capacitate de transport aerian de mărfuri suficientă pentru regiune. |
| --- | --- |

(271)

Având în vedere că, în general, zona deservită pentru transportul de marfă este mult mai mare decât pentru transportul de pasageri, aeroporturile Frankfurt-Hahn și Luxemburg asigură o capacitate de transport aerian de mărfuri suficientă pentru regiune.

Dublare: discutarea constatărilor

Dublare: discutarea constatărilor

| (272) | Pe baza considerațiilor expuse în considerentele 259-270, Comisia constată că aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară disponibilă pe aeroportul Saarbrücken. Mai precis, în opinia Comisiei, chiar și înainte ca aeroportul Zweibrücken să fi intrat pe piața aviației comerciale, regiunea era bine conectată prin aeroporturile existente, în special, aeroportul Saarbrücken și aeroportul Zweibrücken nu mărește conectivitatea regiunii. |
| --- | --- |

(272)

Pe baza considerațiilor expuse în considerentele 259-270, Comisia constată că aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară disponibilă pe aeroportul Saarbrücken. Mai precis, în opinia Comisiei, chiar și înainte ca aeroportul Zweibrücken să fi intrat pe piața aviației comerciale, regiunea era bine conectată prin aeroporturile existente, în special, aeroportul Saarbrücken și aeroportul Zweibrücken nu mărește conectivitatea regiunii.

| (273) | De asemenea, orice cerere de servicii de aviație neîndeplinită de aeroportul Saarbrücken ar putea fi îndeplinită cu ușurință de celelalte 6 aeroporturi, la care se poate ajunge în mai puțin de 2 ore cu automobilul. În special în ceea ce privește zborurile de agrement, duratele de călătorie de până la 2 ore sunt general acceptate. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește cererea pentru serviciile de transport aerian de mărfuri. |
| --- | --- |

(273)

De asemenea, orice cerere de servicii de aviație neîndeplinită de aeroportul Saarbrücken ar putea fi îndeplinită cu ușurință de celelalte 6 aeroporturi, la care se poate ajunge în mai puțin de 2 ore cu automobilul. În special în ceea ce privește zborurile de agrement, duratele de călătorie de până la 2 ore sunt general acceptate. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește cererea pentru serviciile de transport aerian de mărfuri.

| (274) | Germania nu a prezentat niciun element de probă conform căruia numărul de pasageri estimat necesită intrarea pe piață a aeroportului Zweibrücken. În special, în timp ce intrarea pe piața aviației comerciale a avut loc în 2006, primul studiu furnizat privind numărul de pasageri estimat datează din septembrie 2009. (68) Prin urmare, nu se poate considera că finanțarea publică începând cu anul 2000 a avut scopul de a răspunde cererii de servicii de aviație care, în caz contrar, nu ar fi avut loc. |
| --- | --- |

(274)

Germania nu a prezentat niciun element de probă conform căruia numărul de pasageri estimat necesită intrarea pe piață a aeroportului Zweibrücken. În special, în timp ce intrarea pe piața aviației comerciale a avut loc în 2006, primul studiu furnizat privind numărul de pasageri estimat datează din septembrie 2009. (68) Prin urmare, nu se poate considera că finanțarea publică începând cu anul 2000 a avut scopul de a răspunde cererii de servicii de aviație care, în caz contrar, nu ar fi avut loc.

68

| (275) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în 1997, aeroportul Saarbrücken a preconizat că numărul de pasageri va crește la 676 000 până în 2010 (69). Întrucât la momentul respectiv aeroportul Zweibrücken nu era încă activ pe piața aviației comerciale, se poate presupune că prognoza respectivă a fost cea mai fiabilă estimare a numărului de pasageri pentru regiune. Având în vedere că aeroportul Saarbrücken are o capacitate de 700 000-800 000 de pasageri pe an, este clar că numărul de pasageri preconizat în 1997 poate fi atins de aeroportul Saarbrücken pe cont propriu pentru o perioadă semnificativă de timp. |
| --- | --- |

(275)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că, în 1997, aeroportul Saarbrücken a preconizat că numărul de pasageri va crește la 676 000 până în 2010 (69). Întrucât la momentul respectiv aeroportul Zweibrücken nu era încă activ pe piața aviației comerciale, se poate presupune că prognoza respectivă a fost cea mai fiabilă estimare a numărului de pasageri pentru regiune. Având în vedere că aeroportul Saarbrücken are o capacitate de 700 000-800 000 de pasageri pe an, este clar că numărul de pasageri preconizat în 1997 poate fi atins de aeroportul Saarbrücken pe cont propriu pentru o perioadă semnificativă de timp.

69

| (276) | Comisia consideră, de asemenea, că nici numărul real de pasageri de pe aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken nu demonstrează că aeroportul Saarbrücken dispune de o capacitate insuficientă pentru a răspunde cererii din regiune. Este adevărat că, prin combinarea numărului de pasageri de pe aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken, se ajunge la aproximativ 850 000 de pasageri în 2008 și la 810 000 în 2009, ceea ce reprezintă mai mult decât capacitatea maximă a aeroportului Saarbrücken. În același timp, Comisia consideră că aceste cifre oferă o imagine distorsionată într-o anumită măsură a cererii reale din regiune: în primul rând, numărul mare de pasageri pare să fie determinat de concurența directă între rutele spre Berlin din Zweibrücken și Saarbrücken (și între Germanwings și, respectiv, Air Berlin/Luxair), care au atras temporar pasageri suplimentari. Cu toate acestea, odată ce Germanwings și-a suspendat linia neprofitabilă către Berlin, cererea pe ruta în cauză a scăzut. În al doilea rând, Comisia constată (a se vedea punctul 7.3) că Germanwings, TUIFly și Ryanair au beneficiat de ajutor de stat incompatibil care le-a fost acordat de întreprinderile FGAZ/FZG În măsura în care acest lucru s-ar fi putut concretiza în reducerea prețurilor biletelor, Comisia se îndoiește de faptul că numărul de pasageri subvenționat în acest mod de pe aeroportul Zweibrücken a reprezentat cererea reală în regiune. În cele din urmă, trebuie menționat faptul că numărul combinat de pasageri a scăzut începând cu 2009: numărul de pasageri combinat pentru aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken s-a ridicat la aproximativ 670 000 în 2012, fiind, prin urmare, sub limita capacității aeroportului Saarbrücken. |
| --- | --- |

(276)

Comisia consideră, de asemenea, că nici numărul real de pasageri de pe aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken nu demonstrează că aeroportul Saarbrücken dispune de o capacitate insuficientă pentru a răspunde cererii din regiune. Este adevărat că, prin combinarea numărului de pasageri de pe aeroporturile Saarbrücken și Zweibrücken, se ajunge la aproximativ 850 000 de pasageri în 2008 și la 810 000 în 2009, ceea ce reprezintă mai mult decât capacitatea maximă a aeroportului Saarbrücken. În același timp, Comisia consideră că aceste cifre oferă o imagine distorsionată într-o anumită măsură a cererii reale din regiune: în primul rând, numărul mare de pasageri pare să fie determinat de concurența directă între rutele spre Berlin din Zweibrücken și Saarbrücken (și între Germanwings și, respectiv, Air Berlin/Luxair), care au atras temporar pasageri suplimentari. Cu toate acestea, odată ce Germanwings și-a suspendat linia neprofitabilă către Berlin, cererea pe ruta în cauză a scăzut. În al doilea rând, Comisia constată (a se vedea punctul 7.3) că Germanwings, TUIFly și Ryanair au beneficiat de ajutor de stat incompatibil care le-a fost acordat de întreprinderile FGAZ/FZG În măsura în care acest lucru s-ar fi putut concretiza în reducerea prețurilor biletelor, Comisia se îndoiește de faptul că numărul de pasageri subvenționat în acest mod de pe aeroportul Zweibrücken a reprezentat cererea reală în regiune. În cele din urmă, trebuie menționat faptul că numărul combinat de pasageri a scăzut începând cu 2009: numărul de pasageri combinat pentru aeroporturile Zweibrücken și Saarbrücken s-a ridicat la aproximativ 670 000 în 2012, fiind, prin urmare, sub limita capacității aeroportului Saarbrücken.

| (277) | De asemenea, Comisia nu poate accepta argumentul Germaniei potrivit căruia cele două aeroporturi doar se completează reciproc – și nu se află în concurență. În primul rând, în pofida faptului că modelele de afaceri ale celor două aeroporturi par să difere într-o anumită măsură, este evident că activitatea de bază a aeroportului Zweibrücken (zboruri de vacanță, în special către Antalya/Palma de Mallorca) este deservită, de asemenea, de aeroportul Saarbrücken. Este adevărat că în rest aeroportul Saarbrücken se concentrează pe zborurile regulate către principalele orașe, cum ar fi Luxemburg, Berlin, și Hamburg. Totuși, aceasta nu schimbă faptul că aeroportul Zweibrücken pare să furnizeze doar unele servicii limitate care nu sunt sau nu pot fi oferite de aeroportul Saarbrücken. |
| --- | --- |

(277)

De asemenea, Comisia nu poate accepta argumentul Germaniei potrivit căruia cele două aeroporturi doar se completează reciproc – și nu se află în concurență. În primul rând, în pofida faptului că modelele de afaceri ale celor două aeroporturi par să difere într-o anumită măsură, este evident că activitatea de bază a aeroportului Zweibrücken (zboruri de vacanță, în special către Antalya/Palma de Mallorca) este deservită, de asemenea, de aeroportul Saarbrücken. Este adevărat că în rest aeroportul Saarbrücken se concentrează pe zborurile regulate către principalele orașe, cum ar fi Luxemburg, Berlin, și Hamburg. Totuși, aceasta nu schimbă faptul că aeroportul Zweibrücken pare să furnizeze doar unele servicii limitate care nu sunt sau nu pot fi oferite de aeroportul Saarbrücken.

| (278) | De asemenea, Comisia constată că diferențele în materie de infrastructură care există între cele două aeroporturi nu infirmă constatarea acesteia că aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară care exista deja anterior în Saarbrücken. Deși este adevărat, de asemenea, că aeroportul Zweibrücken are o pistă mai lungă, ceea ce îl face mai adecvat pentru zborurile pe distanțe lungi și pentru avioane de marfă de mare tonaj, aceste diferențe nu sunt suficiente pentru a justifica existența a două aeroporturi în imediată apropiere. În primul rând, astfel cum s-a explicat în considerentele 269 și 270, cererea de servicii de transport aerian de mărfuri este deservită suficient de aeroporturile Frankfurt-Hahn și Luxemburg, unde – conform informațiilor deținute de Comisie – nu există restricții în ceea ce privește greutatea avioanelor. În al doilea rând, Germania nu a demonstrat că un număr semnificativ de zboruri comerciale de pasageri care pleacă din Zweibrücken nu ar putea să plece din Saarbrücken. |
| --- | --- |

(278)

De asemenea, Comisia constată că diferențele în materie de infrastructură care există între cele două aeroporturi nu infirmă constatarea acesteia că aeroportul Zweibrücken dublează infrastructura aeroportuară care exista deja anterior în Saarbrücken. Deși este adevărat, de asemenea, că aeroportul Zweibrücken are o pistă mai lungă, ceea ce îl face mai adecvat pentru zborurile pe distanțe lungi și pentru avioane de marfă de mare tonaj, aceste diferențe nu sunt suficiente pentru a justifica existența a două aeroporturi în imediată apropiere. În primul rând, astfel cum s-a explicat în considerentele 269 și 270, cererea de servicii de transport aerian de mărfuri este deservită suficient de aeroporturile Frankfurt-Hahn și Luxemburg, unde – conform informațiilor deținute de Comisie – nu există restricții în ceea ce privește greutatea avioanelor. În al doilea rând, Germania nu a demonstrat că un număr semnificativ de zboruri comerciale de pasageri care pleacă din Zweibrücken nu ar putea să plece din Saarbrücken.

| (279) | Având în vedere, în sfârșit, că aeroportul Saarbrücken a fost aparent în măsură să răspundă cererilor de servicii de aviație preluate parțial de aeroportul Zweibrücken înainte ca acesta din urmă să fi intrat pe piață, diferența de infrastructură nu justifică dublarea infrastructurii care exista deja în Saarbrücken. |
| --- | --- |

(279)

Având în vedere, în sfârșit, că aeroportul Saarbrücken a fost aparent în măsură să răspundă cererilor de servicii de aviație preluate parțial de aeroportul Zweibrücken înainte ca acesta din urmă să fi intrat pe piață, diferența de infrastructură nu justifică dublarea infrastructurii care exista deja în Saarbrücken.

Concluzie

Concluzie

| (280) | Ținând seama de faptele și considerațiile prezentate și discutate în considerentele 255-279, Comisia constată că ajutoarele pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG au contribuit la crearea sau menținerea unei infrastructuri care nu face decât să dubleze aeroportul (neprofitabil) din Saarbrücken. Prin urmare, nu se poate considera că ajutorul pentru investiții contribuie la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun. |
| --- | --- |

(280)

Ținând seama de faptele și considerațiile prezentate și discutate în considerentele 255-279, Comisia constată că ajutoarele pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG au contribuit la crearea sau menținerea unei infrastructuri care nu face decât să dubleze aeroportul (neprofitabil) din Saarbrücken. Prin urmare, nu se poate considera că ajutorul pentru investiții contribuie la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun.

| (281) | Întrucât condițiile de compatibilitate enumerate (în considerentul 254) sunt cumulative, Comisia nu trebuie să evalueze celelalte condiții de compatibilitate. În consecință, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru investiții nu ar trebui să fie considerat ca fiind compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(281)

Întrucât condițiile de compatibilitate enumerate (în considerentul 254) sunt cumulative, Comisia nu trebuie să evalueze celelalte condiții de compatibilitate. În consecință, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru investiții nu ar trebui să fie considerat ca fiind compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

| (282) | Întrucât Germania nu a prezentat și Comisia nu a identificat niciun motiv alternativ de compatibilitate, se concluzionează, prin urmare, că, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(282)

Întrucât Germania nu a prezentat și Comisia nu a identificat niciun motiv alternativ de compatibilitate, se concluzionează, prin urmare, că, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru investiții în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG este incompatibil cu piața internă.

7.1.3.4.   
  Compatibilitatea ajutorului de exploatare în temeiul normelor privind SIEG

Compatibilitatea ajutorului de exploatare în temeiul normelor privind SIEG

| (283) | Germania susține că finanțarea publică referitoare la ajutorul de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG trebuie să fie considerată compatibilă cu piața internă, sub formă de compensație pentru prestarea unui serviciu de interes economic general în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(283)

Germania susține că finanțarea publică referitoare la ajutorul de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG trebuie să fie considerată compatibilă cu piața internă, sub formă de compensație pentru prestarea unui serviciu de interes economic general în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat.

| (284) | Articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede că „întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii”. |
| --- | --- |

(284)

Articolul 106 alineatul (2) din TFUE prevede că „întreprinderile care au sarcina de a gestiona serviciile de interes economic general sau care prezintă caracter de monopol fiscal se supun normelor tratatelor și, în special, regulilor de concurență, în măsura în care aplicarea acestor norme nu împiedică, în drept sau în fapt, îndeplinirea misiunii speciale care le-a fost încredințată. Dezvoltarea schimburilor comerciale nu trebuie să fie afectată într-o măsură care contravine intereselor Uniunii”.

| (285) | Articolul conține o derogare (parțială) de la interdicția de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din tratat, în măsura în care ajutorul este necesar și proporțional pentru prestarea respectivului serviciu de interes economic general în condiții economice acceptabile. |
| --- | --- |

(285)

Articolul conține o derogare (parțială) de la interdicția de acordare a ajutoarelor de stat prevăzută la articolul 107 alineatul (1) din tratat, în măsura în care ajutorul este necesar și proporțional pentru prestarea respectivului serviciu de interes economic general în condiții economice acceptabile.

| (286) | Înainte de 31 ianuarie 2012, cadrul din 2005 privind SIEG (70) și decizia din 2005 privind SIEG au reprezentat politica Comisiei în aplicarea derogării prevăzute la articolul 106 alineatul (2) din tratat. |
| --- | --- |

(286)

Înainte de 31 ianuarie 2012, cadrul din 2005 privind SIEG (70) și decizia din 2005 privind SIEG au reprezentat politica Comisiei în aplicarea derogării prevăzute la articolul 106 alineatul (2) din tratat.

70

| (287) | Comisia ia act de faptul că cele două instrumente impun ca întreprinderii în cauză să îi fi fost încredințată prestarea unui SIEG autentic. De asemenea, încredințarea operatorului aeroportuar a unei obligații de serviciu public trebuie să fie înregistrată în „unul sau mai multe documente oficiale”, care să specifice, printre altele, „natura precisă a obligației de serviciu public” (71). |
| --- | --- |

(287)

Comisia ia act de faptul că cele două instrumente impun ca întreprinderii în cauză să îi fi fost încredințată prestarea unui SIEG autentic. De asemenea, încredințarea operatorului aeroportuar a unei obligații de serviciu public trebuie să fie înregistrată în „unul sau mai multe documente oficiale”, care să specifice, printre altele, „natura precisă a obligației de serviciu public” (71).

71

SIEG autentic

SIEG autentic

| (288) | În ceea ce privește, în primul rând, chestiunea dacă exploatarea aeroportului Zweibrücken constituie un SIEG autentic, Comisia reamintește că, pentru ca o activitate să constituie un SIEG, aceasta trebuie să prezinte caracteristici speciale în raport cu activitățile economice obișnuite și că obiectivul de interes general urmărit nu poate fi doar de a dezvolta anumite activități economice sau regiuni economice, astfel cum este prevăzut la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat (72). Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că acest lucru se poate întâmpla numai în cazul în care, fără aeroportul respectiv, o parte din zona deservită ar fi izolată de restul Uniunii într-o asemenea măsură încât s-ar aduce atingere dezvoltării sale sociale și economice (73). |
| --- | --- |

(288)

În ceea ce privește, în primul rând, chestiunea dacă exploatarea aeroportului Zweibrücken constituie un SIEG autentic, Comisia reamintește că, pentru ca o activitate să constituie un SIEG, aceasta trebuie să prezinte caracteristici speciale în raport cu activitățile economice obișnuite și că obiectivul de interes general urmărit nu poate fi doar de a dezvolta anumite activități economice sau regiuni economice, astfel cum este prevăzut la articolul 107 alineatul (3) litera (c) din tratat (72). Având în vedere argumentele de mai sus, Comisia consideră că acest lucru se poate întâmpla numai în cazul în care, fără aeroportul respectiv, o parte din zona deservită ar fi izolată de restul Uniunii într-o asemenea măsură încât s-ar aduce atingere dezvoltării sale sociale și economice (73).

72

73

| (289) | Comisia consideră, de asemenea, că există o anumită suprapunere între definiția corespunzătoare a unui SIEG și chestiunea dacă finanțarea publică a unui aeroport (atât costurile de investiții, cât și costurile de exploatare) contribuie la îndeplinirea unui obiectiv bine definit de interes comun. Comisia a amintit în considerentul 257 și următoarele că finanțarea publică care conduce la dublarea infrastructurii aeroportuare într-o anumită regiune nu poate fi considerată ca având o contribuție la un obiectiv de interes comun (a se vedea, de asemenea, considerentul 294 și următoarele). Comisia reamintește, de asemenea, că administrarea generală a unui aeroport poate să fie considerată un SIEG numai „în cazul în care, fără aeroportul respectiv, o parte din zona potențial deservită de acest aeroport ar fi izolată de restul Uniunii într-o asemenea măsură încât s-ar aduce atingere dezvoltării sale sociale și economice” (74). În acest context, Comisia consideră, de asemenea, că exploatarea unui aeroport care dublează un alt aeroport din aceeași regiune nu poate fi considerată a constitui un SIEG autentic (75). |
| --- | --- |

(289)

Comisia consideră, de asemenea, că există o anumită suprapunere între definiția corespunzătoare a unui SIEG și chestiunea dacă finanțarea publică a unui aeroport (atât costurile de investiții, cât și costurile de exploatare) contribuie la îndeplinirea unui obiectiv bine definit de interes comun. Comisia a amintit în considerentul 257 și următoarele că finanțarea publică care conduce la dublarea infrastructurii aeroportuare într-o anumită regiune nu poate fi considerată ca având o contribuție la un obiectiv de interes comun (a se vedea, de asemenea, considerentul 294 și următoarele). Comisia reamintește, de asemenea, că administrarea generală a unui aeroport poate să fie considerată un SIEG numai „în cazul în care, fără aeroportul respectiv, o parte din zona potențial deservită de acest aeroport ar fi izolată de restul Uniunii într-o asemenea măsură încât s-ar aduce atingere dezvoltării sale sociale și economice” (74). În acest context, Comisia consideră, de asemenea, că exploatarea unui aeroport care dublează un alt aeroport din aceeași regiune nu poate fi considerată a constitui un SIEG autentic (75).

74

75

| (290) | Comisia a concluzionat că, în măsura în care constituie ajutor de stat, finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken este incompatibilă cu piața internă, întrucât conduce la dublarea infrastructurii existente. De asemenea, Comisia constată că exploatarea aeroportului Zweibrücken nu constituie un serviciu de interes economic general autentic. În măsura în care Germania consideră că exploatarea aeroportului Zweibrücken constituite un SIEG, aceasta comite, prin urmare, o eroare vădită în ceea ce privește definirea SIEG (76). |
| --- | --- |

(290)

Comisia a concluzionat că, în măsura în care constituie ajutor de stat, finanțarea publică a infrastructurii aeroportului Zweibrücken este incompatibilă cu piața internă, întrucât conduce la dublarea infrastructurii existente. De asemenea, Comisia constată că exploatarea aeroportului Zweibrücken nu constituie un serviciu de interes economic general autentic. În măsura în care Germania consideră că exploatarea aeroportului Zweibrücken constituite un SIEG, aceasta comite, prin urmare, o eroare vădită în ceea ce privește definirea SIEG (76).

76

Actul de atribuire

Actul de atribuire

| (291) | În al doilea rând, Comisia constată că, în orice caz, întreprinderilor FGAZ/FZG nu le-a fost încredințată în mod adecvat exploatarea aeroportului Zweibrücken ca un SIEG. În ceea ce privește actele de atribuire relevante, Germania a făcut trimitere numai la autorizația de funcționare generală a aeroportului și la „obligația de a exploata aeroportul” în conformitate cu articolul 45 din LuftVZO. Comisia constată că, în opinia Germaniei, impunerea unei obligații de a exploata aeroportul a fost rezultatul unei modernizări a aeroportului Zweibrücken de la „aerodrom” la „aeroport” în sensul articolelor 49 și 38 din LuftVZO (77). Cu toate acestea, îmbunătățirea a avut loc abia la începutul anului 2010, ceea ce înseamnă că în perioada care face obiectul anchetei în speță (2000-2009), nu poate fi dedusă o atribuire din articolul 45 din LuftVZO. |
| --- | --- |

(291)

În al doilea rând, Comisia constată că, în orice caz, întreprinderilor FGAZ/FZG nu le-a fost încredințată în mod adecvat exploatarea aeroportului Zweibrücken ca un SIEG. În ceea ce privește actele de atribuire relevante, Germania a făcut trimitere numai la autorizația de funcționare generală a aeroportului și la „obligația de a exploata aeroportul” în conformitate cu articolul 45 din LuftVZO. Comisia constată că, în opinia Germaniei, impunerea unei obligații de a exploata aeroportul a fost rezultatul unei modernizări a aeroportului Zweibrücken de la „aerodrom” la „aeroport” în sensul articolelor 49 și 38 din LuftVZO (77). Cu toate acestea, îmbunătățirea a avut loc abia la începutul anului 2010, ceea ce înseamnă că în perioada care face obiectul anchetei în speță (2000-2009), nu poate fi dedusă o atribuire din articolul 45 din LuftVZO.

77

.

| (292) | De asemenea, Germania susține că „întreprinderii FZG nu i-a fost încredințată în mod oficial prestarea unui SIEG general, în afară de autorizația de funcționare și de includerea în proiectul de conversie al regiunii Renania-Palatinat”. Având în vedere că Germania nu a explicat modul în care autorizația de funcționare în sine poate să constituie un act de atribuire corespunzător care îndeplinește cerințele prevăzute în considerentul 287 sau modul în care includerea în proiectul de conversie constituie o atribuire corectă, Comisia constată că întreprinderilor FGAZ/FZG nu li s-a încredințat în mod adecvat prestarea unui SIEG autentic. |
| --- | --- |

(292)

De asemenea, Germania susține că „întreprinderii FZG nu i-a fost încredințată în mod oficial prestarea unui SIEG general, în afară de autorizația de funcționare și de includerea în proiectul de conversie al regiunii Renania-Palatinat”. Având în vedere că Germania nu a explicat modul în care autorizația de funcționare în sine poate să constituie un act de atribuire corespunzător care îndeplinește cerințele prevăzute în considerentul 287 sau modul în care includerea în proiectul de conversie constituie o atribuire corectă, Comisia constată că întreprinderilor FGAZ/FZG nu li s-a încredințat în mod adecvat prestarea unui SIEG autentic.

| (293) | În consecință, pentru motivele expuse în considerentul 288 și următoarele, se concluzionează că finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG sub forma ajutorului de exploatare nu poate fi considerată drept compensație pentru prestarea unui SIEG compatibilă cu piața internă. |
| --- | --- |

(293)

În consecință, pentru motivele expuse în considerentul 288 și următoarele, se concluzionează că finanțarea publică acordată întreprinderilor FGAZ/FZG sub forma ajutorului de exploatare nu poate fi considerată drept compensație pentru prestarea unui SIEG compatibilă cu piața internă.

7.1.3.5.   
  Compatibilitatea ajutoarelor de exploatare în temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației

Compatibilitatea ajutoarelor de exploatare în temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației

| (294) | Secțiunea 5.1 din orientările din 2014 privind sectorul aviației stabilește criteriile pe care le va aplica Comisia în evaluarea compatibilității ajutoarelor de exploatare cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. În conformitate cu punctul 172 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia va aplica aceste criterii tuturor cazurilor care vizează ajutoarele de exploatare, inclusiv notificărilor în curs și cazurilor de ajutor ilegal nenotificat. |
| --- | --- |

(294)

Secțiunea 5.1 din orientările din 2014 privind sectorul aviației stabilește criteriile pe care le va aplica Comisia în evaluarea compatibilității ajutoarelor de exploatare cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. În conformitate cu punctul 172 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, Comisia va aplica aceste criterii tuturor cazurilor care vizează ajutoarele de exploatare, inclusiv notificărilor în curs și cazurilor de ajutor ilegal nenotificat.

| (295) | Ajutoarele de exploatare ilegale acordate înainte de data publicării orientărilor din 2014 privind sectorul aviației pot fi declarate compatibile în ceea ce privește integralitatea cheltuielilor de exploatare neacoperite, sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții (78):






  (a) | contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit: ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor vor fi considerate ca fiind contribuții la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun, în cazul în care, inter alia, sporesc mobilitatea cetățenilor Uniunii și conectivitatea regiunilor sau facilitează dezvoltarea regională (79); |
| --- | --- | --- |

(295)

Ajutoarele de exploatare ilegale acordate înainte de data publicării orientărilor din 2014 privind sectorul aviației pot fi declarate compatibile în ceea ce privește integralitatea cheltuielilor de exploatare neacoperite, sub rezerva îndeplinirii următoarelor condiții (78):

78

(a)

contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit: ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor vor fi considerate ca fiind contribuții la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun, în cazul în care, inter alia, sporesc mobilitatea cetățenilor Uniunii și conectivitatea regiunilor sau facilitează dezvoltarea regională (79);

contribuția la un obiectiv de interes comun bine definit

inter alia

79

| (b) | necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate realiza pe cont propriu (80); |
| --- | --- |

(b)

necesitatea intervenției statului: o măsură de ajutor de stat trebuie să vizeze o situație în care ajutorul poate aduce o îmbunătățire substanțială pe care piața nu o poate realiza pe cont propriu (80);

necesitatea intervenției statului

80

| (c) | existența unui efect stimulativ: ajutoarele de exploatare au un efect stimulativ în cazul în care este probabil ca, în absența lor și luând în considerare posibila prezență a unor ajutoare pentru investiții și nivelul traficului, nivelul activității economice a aeroportului în cauză să se reducă în mod semnificativ (81); |
| --- | --- |

(c)

existența unui efect stimulativ: ajutoarele de exploatare au un efect stimulativ în cazul în care este probabil ca, în absența lor și luând în considerare posibila prezență a unor ajutoare pentru investiții și nivelul traficului, nivelul activității economice a aeroportului în cauză să se reducă în mod semnificativ (81);

existența unui efect stimulativ

81

| (d) | proporționalitatea ajutoarelor (ajutoare limitate la minimul necesar): pentru a fi proporționale, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor trebuie să fie limitate la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc (82); |
| --- | --- |

(d)

proporționalitatea ajutoarelor (ajutoare limitate la minimul necesar): pentru a fi proporționale, ajutoarele de exploatare acordate aeroporturilor trebuie să fie limitate la minimul necesar pentru ca activitatea care beneficiază de ajutor să aibă loc (82);

proporționalitatea ajutoarelor (ajutoare limitate la minimul necesar)

82

| (e) | evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale (83). |
| --- | --- |

(e)

evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale (83).

evitarea efectelor negative nejustificate asupra concurenței și a schimburilor comerciale

83

(a)   Contribuția la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun bine definit

Contribuția la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun bine definit

| (296) | Punctul 114 din orientările din 2014 privind sectorul aviației stabilește că „multiplicarea aeroporturilor nerentabile nu contribuie la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun”. Comisia consideră că argumentele prezentate în considerentul 259 și următoarele cu privire la compatibilitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderilor FGAZ/FZG în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației sunt aplicabile în egală măsură compatibilității ajutorului de exploatare în temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației. Din acest motiv, Comisia constată că ajutorul pentru exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG nu face decât să dubleze un aeroport nerentabil și, prin urmare, nu contribuie la un obiectiv bine definit de interes comun. Prin urmare, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG, nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. |
| --- | --- |

(296)

Punctul 114 din orientările din 2014 privind sectorul aviației stabilește că „multiplicarea aeroporturilor nerentabile nu contribuie la îndeplinirea unui obiectiv de interes comun”. Comisia consideră că argumentele prezentate în considerentul 259 și următoarele cu privire la compatibilitatea ajutorului pentru investiții acordat întreprinderilor FGAZ/FZG în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației sunt aplicabile în egală măsură compatibilității ajutorului de exploatare în temeiul orientărilor din 2014 privind sectorul aviației. Din acest motiv, Comisia constată că ajutorul pentru exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG nu face decât să dubleze un aeroport nerentabil și, prin urmare, nu contribuie la un obiectiv bine definit de interes comun. Prin urmare, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul pentru exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG, nu poate fi considerat ca fiind compatibil cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat.

Concluzie

Concluzie

| (297) | Comisia concluzionează că ajutorul de exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG nu este compatibil cu piața internă, fie în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat, fie în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Întrucât Germania nu a prezentat și Comisia nu a identificat niciun motiv alternativ de compatibilitate, se concluzionează, prin urmare, că, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG este incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(297)

Comisia concluzionează că ajutorul de exploatare acordat întreprinderilor FGAZ/FZG nu este compatibil cu piața internă, fie în temeiul articolului 106 alineatul (2) din tratat, fie în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (c) din tratat. Întrucât Germania nu a prezentat și Comisia nu a identificat niciun motiv alternativ de compatibilitate, se concluzionează, prin urmare, că, în măsura în care constituie ajutor de stat, ajutorul de exploatare în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG este incompatibil cu piața internă.

7.2.   AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR A LANDULUI RENANIA-PALATINAT

AJUTOR POTENȚIAL CONSTÂND ÎNTR-UN ÎMPRUMUT BANCAR ȘI PARTICIPAREA ÎN CADRUL STRUCTURII INTERNE DE GESTIONARE CENTRALIZATĂ A LICHIDITĂȚILOR A LANDULUI RENANIA-PALATINAT

7.2.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

7.2.1.1.   
  Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

| (298) | Din motivele expuse în considerentul 173 și următoarele, FGAZ/FZG trebuie să fie considerate o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

(298)

Din motivele expuse în considerentul 173 și următoarele, FGAZ/FZG trebuie să fie considerate o întreprindere în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat.

7.2.1.2.   
  Resurse de stat și imputabilitatea statului

Resurse de stat și imputabilitatea statului

| (299) | Pentru a constitui ajutor de stat, măsurile în cauză trebuie să fie finanțate prin intermediul resurselor de stat și decizia de acordare a măsurii trebuie să fie imputabilă statului. |
| --- | --- |

(299)

Pentru a constitui ajutor de stat, măsurile în cauză trebuie să fie finanțate prin intermediul resurselor de stat și decizia de acordare a măsurii trebuie să fie imputabilă statului.

| (300) | Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (84). În temeiul articolului 107 din tratat, resursele autorităților locale sunt resurse de stat (85). |
| --- | --- |

(300)

Definiția ajutorului de stat se aplică tuturor avantajelor finanțate din resurse de stat, acordate de stat sau de către orice organism intermediar acționând în temeiul competențelor care i-au fost conferite (84). În temeiul articolului 107 din tratat, resursele autorităților locale sunt resurse de stat (85).

84

85

Garanția de stat de 100 %

Garanția de stat de 100 %

| (301) | Orice garanție publică presupune o potențială pierdere de resurse de stat. Întrucât garanția de stat de 100 % a fost emisă direct de landul Renania-Palatinat, aceasta a fost acordată din resurse de stat și este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(301)

Orice garanție publică presupune o potențială pierdere de resurse de stat. Întrucât garanția de stat de 100 % a fost emisă direct de landul Renania-Palatinat, aceasta a fost acordată din resurse de stat și este imputabilă statului.

Structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului

Structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului

| (302) | Germania a susținut că structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului Renania-Palatinat nu este finanțată direct de la bugetul public al landului. Germania susține că toate fondurile din structura de gestionare centralizată a lichidităților provin de la întreprinderile participante sau sunt obținute sub formă de împrumuturi de pe piața de capital. |
| --- | --- |

(302)

Germania a susținut că structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului Renania-Palatinat nu este finanțată direct de la bugetul public al landului. Germania susține că toate fondurile din structura de gestionare centralizată a lichidităților provin de la întreprinderile participante sau sunt obținute sub formă de împrumuturi de pe piața de capital.

| (303) | Comisia consideră că, în cazul de față, în toate momentele, statul a exercitat un control direct sau indirect asupra resurselor din cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților și, în consecință, acestea constituie resurse de stat. În primul rând, numai întreprinderile deținute majoritar de landul Renania-Palatinat (cel puțin 50 %) pot participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Datorită participației publice majoritare, întreprinderile participante sunt în mod clar întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei (86). Întrucât toate întreprinderile participante sunt, prin urmare, întreprinderi publice, resursele acestora constituie resurse de stat. Acest fapt în sine arată că fondurile structurii de gestionare centralizată a lichidităților, în măsura în care sunt formate din depozitele plasate de întreprinderile participante, constituie resurse de stat. |
| --- | --- |

(303)

Comisia consideră că, în cazul de față, în toate momentele, statul a exercitat un control direct sau indirect asupra resurselor din cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților și, în consecință, acestea constituie resurse de stat. În primul rând, numai întreprinderile deținute majoritar de landul Renania-Palatinat (cel puțin 50 %) pot participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Datorită participației publice majoritare, întreprinderile participante sunt în mod clar întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE a Comisiei (86). Întrucât toate întreprinderile participante sunt, prin urmare, întreprinderi publice, resursele acestora constituie resurse de stat. Acest fapt în sine arată că fondurile structurii de gestionare centralizată a lichidităților, în măsura în care sunt formate din depozitele plasate de întreprinderile participante, constituie resurse de stat.

86

| (304) | În al doilea rând, în cazul în care depozitele întreprinderilor participante la structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt insuficiente pentru a acoperi nevoile de lichidități ale unui participant, landul Renania-Palatinat obține finanțare pe termen scurt pe piața financiară în nume propriu și transferă fondurile respective către întreprinderile participante la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Întrucât landul contractează împrumuturile necesare în nume propriu, trebuie să se considere că fondurile astfel obținute constituie, de asemenea, resurse de stat. |
| --- | --- |

(304)

În al doilea rând, în cazul în care depozitele întreprinderilor participante la structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt insuficiente pentru a acoperi nevoile de lichidități ale unui participant, landul Renania-Palatinat obține finanțare pe termen scurt pe piața financiară în nume propriu și transferă fondurile respective către întreprinderile participante la structura de gestionare centralizată a lichidităților. Întrucât landul contractează împrumuturile necesare în nume propriu, trebuie să se considere că fondurile astfel obținute constituie, de asemenea, resurse de stat.

| (305) | Prin urmare, Comisia consideră că finanțarea furnizată de structura de gestionare centralizată a lichidităților este realizată prin intermediul resurselor de stat, întrucât atât depozitele plasate de întreprinderile participante, cât și împrumuturile contractate de land pentru a acoperi lipsa lichidităților în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților constituie resurse de stat. |
| --- | --- |

(305)

Prin urmare, Comisia consideră că finanțarea furnizată de structura de gestionare centralizată a lichidităților este realizată prin intermediul resurselor de stat, întrucât atât depozitele plasate de întreprinderile participante, cât și împrumuturile contractate de land pentru a acoperi lipsa lichidităților în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților constituie resurse de stat.

| (306) | De asemenea, este clar că landul deținea controlul cuprinzător asupra structurii de gestionare centralizată a lichidităților și, în consecință, finanțarea acordată întreprinderilor participante este imputabilă statului. În primul rând, Comisia constată că acordul de participare la structura de gestionare centralizată a lichidităților este încheiat între land și întreprinderile implicate. Prin urmare, decizia de a permite unei întreprinderi să participe la structura de gestionare centralizată a lichidităților este luată direct de land. De asemenea, landul decide cu privire la suma maximă pe care o întreprindere participantă o poate retrage din structura de gestionare centralizată a lichidităților sub forma unei linii de credit. În plus, landul Renania-Palatinat gestionează în mod direct operațiunile cotidiene ale structurii de gestionare centralizată a lichidităților prin intermediul „Landeshauptkasse”, care este o instituție din cadrul Ministerului de Finanțe al landului Renania-Palatinat. „Landeshauptkasse” reprezintă, de asemenea, în mod oficial landul la obținerea de fonduri pe piață pentru a remedia lipsa de lichidități în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților. |
| --- | --- |

(306)

De asemenea, este clar că landul deținea controlul cuprinzător asupra structurii de gestionare centralizată a lichidităților și, în consecință, finanțarea acordată întreprinderilor participante este imputabilă statului. În primul rând, Comisia constată că acordul de participare la structura de gestionare centralizată a lichidităților este încheiat între land și întreprinderile implicate. Prin urmare, decizia de a permite unei întreprinderi să participe la structura de gestionare centralizată a lichidităților este luată direct de land. De asemenea, landul decide cu privire la suma maximă pe care o întreprindere participantă o poate retrage din structura de gestionare centralizată a lichidităților sub forma unei linii de credit. În plus, landul Renania-Palatinat gestionează în mod direct operațiunile cotidiene ale structurii de gestionare centralizată a lichidităților prin intermediul „Landeshauptkasse”, care este o instituție din cadrul Ministerului de Finanțe al landului Renania-Palatinat. „Landeshauptkasse” reprezintă, de asemenea, în mod oficial landul la obținerea de fonduri pe piață pentru a remedia lipsa de lichidități în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților.

| (307) | Pe baza acestor elemente, se pare că statul este în măsură să controleze direct activitățile structurii de gestionare centralizată a lichidităților, în special întreprinderile care pot participa și linia de credit individuală acordată fiecărei întreprinderi participante. Prin urmare, deciziile cu privire la participarea la structura de gestionare centralizată a lichidităților și la amploarea participării sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(307)

Pe baza acestor elemente, se pare că statul este în măsură să controleze direct activitățile structurii de gestionare centralizată a lichidităților, în special întreprinderile care pot participa și linia de credit individuală acordată fiecărei întreprinderi participante. Prin urmare, deciziile cu privire la participarea la structura de gestionare centralizată a lichidităților și la amploarea participării sunt imputabile statului.

Împrumutul acordat de Sparkasse Südwestpfalz

Împrumutul acordat de Sparkasse Südwestpfalz

| (308) | În ceea ce privește împrumutul în sine, Comisia acceptă faptul că Sparkasse Südwestpfalz este o bancă independentă care ia deciziile privind acordarea de împrumuturi pe propria răspundere. Nu există niciun indiciu clar că decizia de acordare a împrumutului întreprinderilor FGAZ/FZG este imputabilă statului. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză nu este imputabilă statului. |
| --- | --- |

(308)

În ceea ce privește împrumutul în sine, Comisia acceptă faptul că Sparkasse Südwestpfalz este o bancă independentă care ia deciziile privind acordarea de împrumuturi pe propria răspundere. Nu există niciun indiciu clar că decizia de acordare a împrumutului întreprinderilor FGAZ/FZG este imputabilă statului. Prin urmare, Comisia consideră că măsura în cauză nu este imputabilă statului.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.1.3.   
  Avantaj economic

Avantaj economic

Garanția de stat de 100 %

Garanția de stat de 100 %

| (309) | În conformitate cu punctul 3.2 din Comunicarea privind garanțiile, o garanție individuală de stat nu constituie ajutor atunci când se întrunesc următoarele condiții: „(a) Împrumutatul nu se află în dificultate financiară [...], (b) Gradul de acoperire oferit de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. [...] (c) Garanția nu acoperă mai mult de 80 % din împrumutul neachitat sau din altă obligație financiară [...], (d) Pentru garanție se achită un preț corespunzător prețului pieței [...]”. |
| --- | --- |

(309)

În conformitate cu punctul 3.2 din Comunicarea privind garanțiile, o garanție individuală de stat nu constituie ajutor atunci când se întrunesc următoarele condiții: „(a) Împrumutatul nu se află în dificultate financiară [...], (b) Gradul de acoperire oferit de garanție poate fi determinat în mod corespunzător în momentul acordării garanției. [...] (c) Garanția nu acoperă mai mult de 80 % din împrumutul neachitat sau din altă obligație financiară [...], (d) Pentru garanție se achită un preț corespunzător prețului pieței [...]”.

| (310) | În cazul de față, landul Renania-Palatinat a oferit o garanție de 100 % pentru a acoperi un împrumut acordat întreprinderilor FGAZ/FZG și, prin urmare, garanția depășește pragul de 80 % din împrumutul neachitat. De asemenea, astfel cum se explică mai jos, prețul de piață al garanției nu este achitat. Prin urmare, garanția implică în mod evident un avantaj. |
| --- | --- |

(310)

În cazul de față, landul Renania-Palatinat a oferit o garanție de 100 % pentru a acoperi un împrumut acordat întreprinderilor FGAZ/FZG și, prin urmare, garanția depășește pragul de 80 % din împrumutul neachitat. De asemenea, astfel cum se explică mai jos, prețul de piață al garanției nu este achitat. Prin urmare, garanția implică în mod evident un avantaj.

| (311) | În conformitate cu punctul 4.2 al doilea paragraf din Comunicarea privind garanțiile, avantajul poate fi calculat ca diferența dintre rata dobânzii de pe piață pe care FGAZ/FZG ar fi suportat-o în absența garanției și rata dobânzii obținută în temeiul garanției de stat, după calcularea primelor plătite. |
| --- | --- |

(311)

În conformitate cu punctul 4.2 al doilea paragraf din Comunicarea privind garanțiile, avantajul poate fi calculat ca diferența dintre rata dobânzii de pe piață pe care FGAZ/FZG ar fi suportat-o în absența garanției și rata dobânzii obținută în temeiul garanției de stat, după calcularea primelor plătite.

| (312) | În ceea ce privește garanția emisă de land, Comisia reamintește că FGAZ/FZG a obținut garanția de 100 % cu titlu gratuit și fără a constitui nicio garanție reală. Este clar că, în condiții normale de piață, FGAZ/FZG ar fi trebuit să plătească o primă pentru a obține o garanție pentru propriile împrumuturi din partea unui terț. |
| --- | --- |

(312)

În ceea ce privește garanția emisă de land, Comisia reamintește că FGAZ/FZG a obținut garanția de 100 % cu titlu gratuit și fără a constitui nicio garanție reală. Este clar că, în condiții normale de piață, FGAZ/FZG ar fi trebuit să plătească o primă pentru a obține o garanție pentru propriile împrumuturi din partea unui terț.

| (313) | Întrucât întreprinderile FGAZ/FZG nu au trebuit să plătească o primă, acestea au obținut un avantaj economic de care nu ar fi dispus altfel pe piață. Valoarea avantajului este echivalentă cu prima pe care FGAZ/FZG ar fi trebuit să o plătească în condiții normale de piață. |
| --- | --- |

(313)

Întrucât întreprinderile FGAZ/FZG nu au trebuit să plătească o primă, acestea au obținut un avantaj economic de care nu ar fi dispus altfel pe piață. Valoarea avantajului este echivalentă cu prima pe care FGAZ/FZG ar fi trebuit să o plătească în condiții normale de piață.

Structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului

Structura de gestionare centralizată a lichidităților la nivelul landului

| (314) | În ceea ce privește participarea întreprinderilor FGAZ/FZG la structura de gestionare centralizată a lichidităților, Germania a explicat că structura funcționează după cum urmează: FGAZ solicită fonduri din cadrul structurii pentru a-și asigura lichiditatea și landul îi oferă fondurile respective. Ratele dobânzii practicate sunt rate pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money în condițiile pieței, la același nivel disponibil pentru land. În cazul în care depozitele întreprinderilor participante sunt insuficiente pentru a acoperi cererea, landul completează structura de gestionare centralizată a lichidităților prin contractarea de împrumuturi în nume propriu. Germania explică, de asemenea, că, în principiu, landul impune la rândul său condițiile obținute pe piața de capital participanților la structura de gestionare centralizată a lichidităților, permițând astfel acestora – filialele landului – să se refinanțeze în aceleași condiții ca landul însăși, indiferent de bonitate. De asemenea, Comisia observă că finanțarea este disponibilă pentru întreprinderi pe o perioadă de timp nedeterminată. |
| --- | --- |

(314)

În ceea ce privește participarea întreprinderilor FGAZ/FZG la structura de gestionare centralizată a lichidităților, Germania a explicat că structura funcționează după cum urmează: FGAZ solicită fonduri din cadrul structurii pentru a-și asigura lichiditatea și landul îi oferă fondurile respective. Ratele dobânzii practicate sunt rate pentru împrumuturile pe termen scurt de tip call money în condițiile pieței, la același nivel disponibil pentru land. În cazul în care depozitele întreprinderilor participante sunt insuficiente pentru a acoperi cererea, landul completează structura de gestionare centralizată a lichidităților prin contractarea de împrumuturi în nume propriu. Germania explică, de asemenea, că, în principiu, landul impune la rândul său condițiile obținute pe piața de capital participanților la structura de gestionare centralizată a lichidităților, permițând astfel acestora – filialele landului – să se refinanțeze în aceleași condiții ca landul însăși, indiferent de bonitate. De asemenea, Comisia observă că finanțarea este disponibilă pentru întreprinderi pe o perioadă de timp nedeterminată.

call money

| (315) | Având în vedere acest mecanism, se acordă un avantaj întreprinderii FGAZ, întrucât condițiile în care landul acordă împrumuturi din structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt mai favorabile decât cele de care ar beneficia FGAZ pe piață. Condițiile pentru obținerea de împrumuturi din structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt aceleași cu cele de care beneficiază landul pentru a se autofinanța. Având în vedere că landul, în calitate de autoritate publică, este în măsură să contracteze împrumuturi la rate foarte favorabile (deoarece nu există aproape niciun risc de neplată), Comisia consideră că rata la care FGAZ poate obține un împrumut din structura de gestionare centralizată a lichidităților este mai favorabilă decât cea de care ar dispune în mod normal. De asemenea, FGAZ nu trebuie să constituie o garanție pentru împrumuturile respective și situația sa financiară/solvabilitatea nu este luată în considerare. Prin urmare, prin faptul că permite întreprinderii FGAZ să participe în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților, landul a acordat un avantaj economic întreprinderii FGAZ/FZG (87). |
| --- | --- |

(315)

Având în vedere acest mecanism, se acordă un avantaj întreprinderii FGAZ, întrucât condițiile în care landul acordă împrumuturi din structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt mai favorabile decât cele de care ar beneficia FGAZ pe piață. Condițiile pentru obținerea de împrumuturi din structura de gestionare centralizată a lichidităților sunt aceleași cu cele de care beneficiază landul pentru a se autofinanța. Având în vedere că landul, în calitate de autoritate publică, este în măsură să contracteze împrumuturi la rate foarte favorabile (deoarece nu există aproape niciun risc de neplată), Comisia consideră că rata la care FGAZ poate obține un împrumut din structura de gestionare centralizată a lichidităților este mai favorabilă decât cea de care ar dispune în mod normal. De asemenea, FGAZ nu trebuie să constituie o garanție pentru împrumuturile respective și situația sa financiară/solvabilitatea nu este luată în considerare. Prin urmare, prin faptul că permite întreprinderii FGAZ să participe în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților, landul a acordat un avantaj economic întreprinderii FGAZ/FZG (87).

87

7.2.1.4.   
  Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (316) | Întrucât garanția de 100 % și dreptul de a participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților au fost acordate numai întreprinderilor FGAZ/FZG (și, în cazul structurii de gestionare centralizată a lichidităților, altor întreprinderi în cadrul cărora landul deține majoritatea acțiunilor), ambele măsuri trebuie să fie considerate ca fiind de natură selectivă. |
| --- | --- |

(316)

Întrucât garanția de 100 % și dreptul de a participa la structura de gestionare centralizată a lichidităților au fost acordate numai întreprinderilor FGAZ/FZG (și, în cazul structurii de gestionare centralizată a lichidităților, altor întreprinderi în cadrul cărora landul deține majoritatea acțiunilor), ambele măsuri trebuie să fie considerate ca fiind de natură selectivă.

7.2.1.5.   
  Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (317) | Pentru aceleași motive subliniate în considerentul 233 și următoarele, Comisia consideră că orice avantaj economic selectiv acordat întreprinderilor FGAZ/FZG este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(317)

Pentru aceleași motive subliniate în considerentul 233 și următoarele, Comisia consideră că orice avantaj economic selectiv acordat întreprinderilor FGAZ/FZG este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

7.2.1.6.   
  Concluzie

Concluzie

| (318) | În concluzie, Comisia consideră că prin acordarea a unei garanții de 100 % pentru un împrumut bancar în mod gratuit în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG și prin faptul că a permis întreprinderii FGAZ să participe la structura de gestionare centralizată a lichidităților deținută de land, landul a acordat ajutor de stat pentru FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(318)

În concluzie, Comisia consideră că prin acordarea a unei garanții de 100 % pentru un împrumut bancar în mod gratuit în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG și prin faptul că a permis întreprinderii FGAZ să participe la structura de gestionare centralizată a lichidităților deținută de land, landul a acordat ajutor de stat pentru FGAZ/FZG.

| (319) | De asemenea, Comisia concluzionează că împrumutul acordat de Sparkasse Südwestpfalz nu constituie ajutor de stat. |
| --- | --- |

(319)

De asemenea, Comisia concluzionează că împrumutul acordat de Sparkasse Südwestpfalz nu constituie ajutor de stat.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.2.   COMPATIBILITATE

| (320) | Comisia consideră că evaluarea privind compatibilitatea prezentată în considerentul 248 și următoarele, precum și în considerentul 283 și următoarele cu privire la ajutorul de stat sub formă de ajutoare directe pentru investiții și injecții de capital anuale se aplică în egală măsură ajutoarelor de stat sub formă de garanții și participării la structura de gestionare centralizată a lichidităților. În consecință, Comisia constată că ajutorul de stat acordat prin constituirea în mod gratuit a garanției de 100 % în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG și permiterea participării acestora la structura de gestionare centralizată a lichidităților deținută de land sunt incompatibile cu piața internă. |
| --- | --- |

(320)

Comisia consideră că evaluarea privind compatibilitatea prezentată în considerentul 248 și următoarele, precum și în considerentul 283 și următoarele cu privire la ajutorul de stat sub formă de ajutoare directe pentru investiții și injecții de capital anuale se aplică în egală măsură ajutoarelor de stat sub formă de garanții și participării la structura de gestionare centralizată a lichidităților. În consecință, Comisia constată că ajutorul de stat acordat prin constituirea în mod gratuit a garanției de 100 % în favoarea întreprinderilor FGAZ/FZG și permiterea participării acestora la structura de gestionare centralizată a lichidităților deținută de land sunt incompatibile cu piața internă.

7.3.   REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT ȘI ACORDUL DE SERVICII DE MARKETING ÎNCHEIAT CU RYANAIR

REDUCERI ALE TARIFELOR DE AEROPORT ȘI ACORDUL DE SERVICII DE MARKETING ÎNCHEIAT CU RYANAIR

7.3.1.   EXISTENȚA AJUTORULUI

7.3.1.1.   
  Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

Activitatea economică și noțiunea de întreprindere

| (321) | Prin furnizarea de servicii de transport aerian, companiile aeriene desfășoară o activitate economică și, prin urmare, constituie întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În consecință, trebuie să se analizeze dacă acordurile între companiile aeriene și aeroportul în cauză, în măsura în care sunt imputabile statului și implică un transfer de resurse de stat, au acordat un avantaj economic companiilor aeriene. |
| --- | --- |

(321)

Prin furnizarea de servicii de transport aerian, companiile aeriene desfășoară o activitate economică și, prin urmare, constituie întreprinderi în sensul articolului 107 alineatul (1) din tratat. În consecință, trebuie să se analizeze dacă acordurile între companiile aeriene și aeroportul în cauză, în măsura în care sunt imputabile statului și implică un transfer de resurse de stat, au acordat un avantaj economic companiilor aeriene.

7.3.1.2.   
  Resurse de stat și imputabilitatea statului

Resurse de stat și imputabilitatea statului

| (322) | Măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat. În hotărârea pronunțată în cauza Stardust Marine (88), Curtea de Justiție a statuat că resursele unei întreprinderi constituite în temeiul dreptului privat, ale cărei acțiuni sunt deținute majoritar de către stat, constituie resurse de stat. În acest sens, este o practică constantă a Comisiei să considere că, indiferent dacă o întreprindere publică este generatoare de pierderi sau de profituri, toate resursele sale sunt considerate resurse de stat (89). |
| --- | --- |

(322)

Măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat. În hotărârea pronunțată în cauza Stardust Marine (88), Curtea de Justiție a statuat că resursele unei întreprinderi constituite în temeiul dreptului privat, ale cărei acțiuni sunt deținute majoritar de către stat, constituie resurse de stat. În acest sens, este o practică constantă a Comisiei să considere că, indiferent dacă o întreprindere publică este generatoare de pierderi sau de profituri, toate resursele sale sunt considerate resurse de stat (89).

Stardust Marine

88

89

| (323) | În ceea ce privește imputabilitatea statului, în hotărârea Stardust Marine Curtea de Justiție a susținut, de asemenea, că faptul că statul sau o entitate de stat este acționar unic sau majoritar al unei întreprinderi nu este suficient pentru a constata că un transfer de resurse din partea întreprinderii în cauză este imputabil acționarilor publici ai acesteia (90). Astfel cum arată Curtea de Justiție, inclusiv în cazul în care statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a controlului într-un caz concret nu poate fi prezumată în mod automat, întrucât o întreprindere publică poate acționa cu mai multă sau mai puțină independență, în funcție de gradul de autonomie care i-a fost acordat de către stat. |
| --- | --- |

(323)

În ceea ce privește imputabilitatea statului, în hotărârea Stardust Marine Curtea de Justiție a susținut, de asemenea, că faptul că statul sau o entitate de stat este acționar unic sau majoritar al unei întreprinderi nu este suficient pentru a constata că un transfer de resurse din partea întreprinderii în cauză este imputabil acționarilor publici ai acesteia (90). Astfel cum arată Curtea de Justiție, inclusiv în cazul în care statul este în măsură să controleze o întreprindere publică și să exercite o influență dominantă asupra operațiunilor acesteia, exercitarea efectivă a controlului într-un caz concret nu poate fi prezumată în mod automat, întrucât o întreprindere publică poate acționa cu mai multă sau mai puțină independență, în funcție de gradul de autonomie care i-a fost acordat de către stat.

Stardust Marine

90

| (324) | Astfel cum arată Curtea de Justiție, indicatorii din care ar putea fi dedusă imputabilitatea sunt (91):






  (a) | faptul că întreprinderea în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice; |
| --- | --- | --- |

(324)

Astfel cum arată Curtea de Justiție, indicatorii din care ar putea fi dedusă imputabilitatea sunt (91):

91

(a)

faptul că întreprinderea în cauză nu putea adopta decizia contestată fără a ține seama de cerințele autorităților publice;

| (b) | faptul că întreprinderea trebuia să țină seama de directivele emise de autoritățile publice; |
| --- | --- |

(b)

faptul că întreprinderea trebuia să țină seama de directivele emise de autoritățile publice;

| (c) | integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice; |
| --- | --- |

(c)

integrarea întreprinderii publice în structurile administrației publice;

| (d) | natura activităților întreprinderii publice și exercitarea acestor activități pe piață în condiții normale de concurență cu operatori privați; |
| --- | --- |

(d)

natura activităților întreprinderii publice și exercitarea acestor activități pe piață în condiții normale de concurență cu operatori privați;

| (e) | statutul juridic al întreprinderii; |
| --- | --- |

(e)

statutul juridic al întreprinderii;

| (f) | intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii; |
| --- | --- |

(f)

intensitatea supravegherii exercitate de autoritățile publice asupra conducerii întreprinderii;

| (g) | orice alt indicator care arată, într-un anumit caz, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținându-se cont și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde. |
| --- | --- |

(g)

orice alt indicator care arată, într-un anumit caz, o implicare a autorităților publice în procesul de adoptare a unei măsuri sau improbabilitatea implicării acestora, ținându-se cont și de amploarea măsurii, de conținutul acesteia sau de condițiile pe care le cuprinde.

Resurse de stat

Resurse de stat

| (325) | Comisia observă că întreprinderile FGAZ/FZG sunt deținute în proporție de 100 % de către stat, și anume 50 % de landul Renania-Palatinat, și 50 % de asociația ZEF. Prin urmare, se poate considera că FGAZ/FZG constituie întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE. Se poate presupune că statul, în calitate de acționar unic al întreprinderilor FGAZ/FZG și prin desemnarea unor consilii de supraveghere (identice) ale întreprinderilor FGAZ/FZG (care, la rândul lor, desemnează conducerea), are o influență dominantă asupra acestora și le poate controla resursele. Prin urmare, orice avantaj acordat din resursele întreprinderilor FGAZ/FZG ar însemna o pierdere de resurse de stat, constituind, așadar, un transfer de resurse de stat. |
| --- | --- |

(325)

Comisia observă că întreprinderile FGAZ/FZG sunt deținute în proporție de 100 % de către stat, și anume 50 % de landul Renania-Palatinat, și 50 % de asociația ZEF. Prin urmare, se poate considera că FGAZ/FZG constituie întreprinderi publice în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 2006/111/CE. Se poate presupune că statul, în calitate de acționar unic al întreprinderilor FGAZ/FZG și prin desemnarea unor consilii de supraveghere (identice) ale întreprinderilor FGAZ/FZG (care, la rândul lor, desemnează conducerea), are o influență dominantă asupra acestora și le poate controla resursele. Prin urmare, orice avantaj acordat din resursele întreprinderilor FGAZ/FZG ar însemna o pierdere de resurse de stat, constituind, așadar, un transfer de resurse de stat.

Imputabilitate

Imputabilitate

| (326) | În timp ce Germania a susținut că încheierea de acorduri între companiile aeriene și FZG nu este imputabilă statului, aceasta a recunoscut că statul – reprezentat de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF – este implicat indirect, prin intermediul reprezentanților săi în consiliul de supraveghere al întreprinderii-mamă a întreprinderii FZG, și anume FGAZ. În conformitate cu statutul întreprinderilor FGAZ și FZG, consiliile de supraveghere ale ambelor entități sunt constituite în întregime din reprezentanți numiți de autoritățile publice, și anume landul și asociația ZEF. Un reprezentant numit de land este automat președintele ambelor consilii de supraveghere. Consiliile de supraveghere numesc conducerea întreprinderilor FGAZ și FZG. Pentru ambele entități, consiliile de supraveghere trebuie să aprobe toate tranzacțiile în valoare de peste [...] EUR, ceea ce le conferă un control general asupra activităților economice ale întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(326)

În timp ce Germania a susținut că încheierea de acorduri între companiile aeriene și FZG nu este imputabilă statului, aceasta a recunoscut că statul – reprezentat de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF – este implicat indirect, prin intermediul reprezentanților săi în consiliul de supraveghere al întreprinderii-mamă a întreprinderii FZG, și anume FGAZ. În conformitate cu statutul întreprinderilor FGAZ și FZG, consiliile de supraveghere ale ambelor entități sunt constituite în întregime din reprezentanți numiți de autoritățile publice, și anume landul și asociația ZEF. Un reprezentant numit de land este automat președintele ambelor consilii de supraveghere. Consiliile de supraveghere numesc conducerea întreprinderilor FGAZ și FZG. Pentru ambele entități, consiliile de supraveghere trebuie să aprobe toate tranzacțiile în valoare de peste [...] EUR, ceea ce le conferă un control general asupra activităților economice ale întreprinderilor FGAZ/FZG.

| (327) | În al doilea rând, procesul-verbal al consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ demonstrează că acesta a fost informat și consultat cu privire la negocierea și încheierea de acorduri cu companiile aeriene. În plus, procesele-verbale demonstrează, de asemenea, că la încheierea acordurilor, conducerea întreprinderilor FGAZ/FZG a trebuit să țină cont de cerințele autorităților publice. De exemplu, procesul-verbal al reuniunii consiliului din 13 iulie 2006 arată că, după ce conducerea a comunicat încheierea cu succes a acordului cu Germanwings, președintele Consiliului de supraveghere a indicat că landul a fost foarte mulțumit de modul în care au evoluat lucrurile, observând că acordul ar putea să conducă la crearea de locuri de muncă și să contribuie la justificarea din punct de vedere economic a aeroportului. În special, președintele a sugerat, de asemenea, că efectele pozitive – crearea de locuri de muncă și justificarea din punct de vedere economic a aeroportului – ar putea conduce la o prelungire a acordului P&L încheiat între FGAZ și FZG. Având în vedere că FZG depinde într-o măsură foarte mare de acordul P&L pentru a-și acoperi pierderile din exploatare și că landul și ZEF au puterea de a nu prelungi acordul de transfer al profitului și pierderilor sau de a întrerupe injecțiile de capital care au făcut posibilă funcționarea întreprinderii, în mod evident, conducerea FGAZ/FZG a trebuit să țină seama de cerințele autorităților publice pentru a-și asigura supraviețuirea economică. |
| --- | --- |

(327)

În al doilea rând, procesul-verbal al consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ demonstrează că acesta a fost informat și consultat cu privire la negocierea și încheierea de acorduri cu companiile aeriene. În plus, procesele-verbale demonstrează, de asemenea, că la încheierea acordurilor, conducerea întreprinderilor FGAZ/FZG a trebuit să țină cont de cerințele autorităților publice. De exemplu, procesul-verbal al reuniunii consiliului din 13 iulie 2006 arată că, după ce conducerea a comunicat încheierea cu succes a acordului cu Germanwings, președintele Consiliului de supraveghere a indicat că landul a fost foarte mulțumit de modul în care au evoluat lucrurile, observând că acordul ar putea să conducă la crearea de locuri de muncă și să contribuie la justificarea din punct de vedere economic a aeroportului. În special, președintele a sugerat, de asemenea, că efectele pozitive – crearea de locuri de muncă și justificarea din punct de vedere economic a aeroportului – ar putea conduce la o prelungire a acordului P&L încheiat între FGAZ și FZG. Având în vedere că FZG depinde într-o măsură foarte mare de acordul P&L pentru a-și acoperi pierderile din exploatare și că landul și ZEF au puterea de a nu prelungi acordul de transfer al profitului și pierderilor sau de a întrerupe injecțiile de capital care au făcut posibilă funcționarea întreprinderii, în mod evident, conducerea FGAZ/FZG a trebuit să țină seama de cerințele autorităților publice pentru a-și asigura supraviețuirea economică.

| (328) | Procesul-verbal al consiliul de supraveghere din 13 iulie 2006 indică, de asemenea, că un exercițiu militar care a avut loc pe aeroportul Zweibrücken a condus la plângeri din partea populației cu privire la zgomot. Conducerea a subliniat că exercițiul militar al forțelor aeriene neerlandeze a generat venituri importante. Cu toate acestea, președintele a sugerat că, în viitor, conducerea ar trebui să analizeze cu atenție dacă este necesară desfășurarea exercițiilor militare și să informeze populația în timp. Considerațiile de mai sus demonstrează că autoritățile publice au fost implicate în gestionarea deciziilor cotidiene ale întreprinderilor FGAZ/FZG și au fost de acord cu acestea. |
| --- | --- |

(328)

Procesul-verbal al consiliul de supraveghere din 13 iulie 2006 indică, de asemenea, că un exercițiu militar care a avut loc pe aeroportul Zweibrücken a condus la plângeri din partea populației cu privire la zgomot. Conducerea a subliniat că exercițiul militar al forțelor aeriene neerlandeze a generat venituri importante. Cu toate acestea, președintele a sugerat că, în viitor, conducerea ar trebui să analizeze cu atenție dacă este necesară desfășurarea exercițiilor militare și să informeze populația în timp. Considerațiile de mai sus demonstrează că autoritățile publice au fost implicate în gestionarea deciziilor cotidiene ale întreprinderilor FGAZ/FZG și au fost de acord cu acestea.

| (329) | Procesul-verbal al reuniunii consiliului de supraveghere din 26 iunie 2009 sugerează de asemenea că statul, reprezentat de landul Renania-Palatinat, a fost implicat direct în negocierile cu companiile aeriene. Procesul-verbal redă raportul conducerii către consiliul de supraveghere, care menționează o reuniune între conducere, un reprezentant al Ministerului Economiei din landul Renania-Palatinat și Ryanair, care a avut loc la Londra. În cadrul reuniunii, a fost discutată relația dintre Ryanair și aeroportul Zweibrücken. Pe lângă simpla prezență a unui reprezentant în cadrul negocierilor comerciale, implicarea activă a ministerului poate fi dedusă, de asemenea, din faptul că reprezentantul ministerului a reamintit companiei aeriene Ryanair că deservirea aeroportului Saarbrücken ar fi considerată un „act neplăcut” de către guvernul landului Renania-Palatinat. |
| --- | --- |

(329)

Procesul-verbal al reuniunii consiliului de supraveghere din 26 iunie 2009 sugerează de asemenea că statul, reprezentat de landul Renania-Palatinat, a fost implicat direct în negocierile cu companiile aeriene. Procesul-verbal redă raportul conducerii către consiliul de supraveghere, care menționează o reuniune între conducere, un reprezentant al Ministerului Economiei din landul Renania-Palatinat și Ryanair, care a avut loc la Londra. În cadrul reuniunii, a fost discutată relația dintre Ryanair și aeroportul Zweibrücken. Pe lângă simpla prezență a unui reprezentant în cadrul negocierilor comerciale, implicarea activă a ministerului poate fi dedusă, de asemenea, din faptul că reprezentantul ministerului a reamintit companiei aeriene Ryanair că deservirea aeroportului Saarbrücken ar fi considerată un „act neplăcut” de către guvernul landului Renania-Palatinat.

| (330) | Viitorul implicării companiei aeriene Ryanair în Zweibrücken a fost discutat ulterior în cadrul consiliului de supraveghere, care a considerat că, fără o îmbunătățire semnificativă a orarului de zboruri al companiei Ryanair și ținând seama de contribuția monetară solicitată de Ryanair (92), va sprijini propunerea conducerii de a rezilia relațiile contractuale. Ținând seama de contribuția monetară solicitată de Ryanair, care ar fi impus obligativitatea aprobării unui nou acord de către consiliul de supraveghere, precum și de implicarea timpurie a autorităților publice în negocieri, rezultă în mod clar existența unui control cuprinzător al consiliului de supraveghere asupra deciziilor comerciale ale conducerii. Acest lucru poate fi considerat ca un nou indicator al obligației conducerii de a ține seama de cerințele autorităților publice în luarea deciziilor și demonstrează gradul de control și influența exercitată de consiliul de supraveghere asupra deciziilor comerciale ale întreprinderilor FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(330)

Viitorul implicării companiei aeriene Ryanair în Zweibrücken a fost discutat ulterior în cadrul consiliului de supraveghere, care a considerat că, fără o îmbunătățire semnificativă a orarului de zboruri al companiei Ryanair și ținând seama de contribuția monetară solicitată de Ryanair (92), va sprijini propunerea conducerii de a rezilia relațiile contractuale. Ținând seama de contribuția monetară solicitată de Ryanair, care ar fi impus obligativitatea aprobării unui nou acord de către consiliul de supraveghere, precum și de implicarea timpurie a autorităților publice în negocieri, rezultă în mod clar existența unui control cuprinzător al consiliului de supraveghere asupra deciziilor comerciale ale conducerii. Acest lucru poate fi considerat ca un nou indicator al obligației conducerii de a ține seama de cerințele autorităților publice în luarea deciziilor și demonstrează gradul de control și influența exercitată de consiliul de supraveghere asupra deciziilor comerciale ale întreprinderilor FGAZ/FZG.

92

| (331) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că există indicii suficiente pentru a constata că acordurile de servicii aeroportuare încheiate între FGAZ/FZG și diferitele companii aeriene sunt imputabile statului. |
| --- | --- |

(331)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia consideră că există indicii suficiente pentru a constata că acordurile de servicii aeroportuare încheiate între FGAZ/FZG și diferitele companii aeriene sunt imputabile statului.

7.3.1.3.   
  Avantaj economic

Avantaj economic

| (332) | Pentru a evalua dacă un acord încheiat între un aeroport deținut de stat și o companie aeriană conferă un avantaj economic pentru aceasta din urmă, este necesar să se analizeze dacă acordul respectiv a respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Atunci când se aplică testul operatorului economic privat în economia de piață în cazul unui acord între un aeroport și o companie aeriană, trebuie să se evalueze dacă, la data la care a fost încheiat acordul, un operator prudent în economia de piață s-ar fi așteptat ca acordul să genereze un profit mai ridicat decât cel obținut în alte condiții. Profitul mai ridicat trebuie măsurat prin diferența dintre veniturile marginale care se preconizează că vor fi generate în urma acordului (și anume, diferența dintre veniturile care ar fi obținute în cazul încheierii acordului și veniturile care ar fi obținute în absența acordului) și costurile marginale care se preconizează că vor fi suportate în urma acordului (și anume, diferența dintre costurile care ar fi suportate în cazul încheierii acordului și costurile care ar fi suportate în absența acordului), fluxurile de trezorerie rezultate fiind actualizate la o rată de actualizare adecvată. |
| --- | --- |

(332)

Pentru a evalua dacă un acord încheiat între un aeroport deținut de stat și o companie aeriană conferă un avantaj economic pentru aceasta din urmă, este necesar să se analizeze dacă acordul respectiv a respectat principiul operatorului economic privat în economia de piață. Atunci când se aplică testul operatorului economic privat în economia de piață în cazul unui acord între un aeroport și o companie aeriană, trebuie să se evalueze dacă, la data la care a fost încheiat acordul, un operator prudent în economia de piață s-ar fi așteptat ca acordul să genereze un profit mai ridicat decât cel obținut în alte condiții. Profitul mai ridicat trebuie măsurat prin diferența dintre veniturile marginale care se preconizează că vor fi generate în urma acordului (și anume, diferența dintre veniturile care ar fi obținute în cazul încheierii acordului și veniturile care ar fi obținute în absența acordului) și costurile marginale care se preconizează că vor fi suportate în urma acordului (și anume, diferența dintre costurile care ar fi suportate în cazul încheierii acordului și costurile care ar fi suportate în absența acordului), fluxurile de trezorerie rezultate fiind actualizate la o rată de actualizare adecvată.

| (333) | În cadrul prezentei analize, trebuie să fie luate în considerare toate veniturile și costurile marginale relevante asociate acordului. Elementele diferite (reducerile tarifelor de aeroport, ajutoarele pentru marketing, alte stimulente financiare) nu trebuie să fie evaluate separat. Într-adevăr, astfel cum se menționează în hotărârea Charleroi: „este [...] necesar, în cadrul aplicării criteriului investitorului privat, să se aibă în vedere operațiunea comercială în ansamblul său pentru a se verifica dacă entitatea de stat și entitatea controlată de aceasta, luate împreună, s-au comportat ca operatori raționali în economia de piață. La evaluarea măsurilor în litigiu, Comisia are obligația să țină cont de toate elementele pertinente și de contextul acestora [...]” (93). |
| --- | --- |

(333)

În cadrul prezentei analize, trebuie să fie luate în considerare toate veniturile și costurile marginale relevante asociate acordului. Elementele diferite (reducerile tarifelor de aeroport, ajutoarele pentru marketing, alte stimulente financiare) nu trebuie să fie evaluate separat. Într-adevăr, astfel cum se menționează în hotărârea Charleroi: „este [...] necesar, în cadrul aplicării criteriului investitorului privat, să se aibă în vedere operațiunea comercială în ansamblul său pentru a se verifica dacă entitatea de stat și entitatea controlată de aceasta, luate împreună, s-au comportat ca operatori raționali în economia de piață. La evaluarea măsurilor în litigiu, Comisia are obligația să țină cont de toate elementele pertinente și de contextul acestora [...]” (93).

93

| (334) | Veniturile marginale preconizate trebuie să includă, în special, veniturile provenite din tarifele de aeroport, luând în considerare reducerile de prețuri, precum și traficul care se preconizează a fi generat de acord și veniturile provenite din activitățile nonaeronautice care se preconizează a fi generate de traficul suplimentar. Costurile marginale preconizate trebuie să includă, în special, toate costurile de exploatare și de investiții marginale, care nu ar fi suportate în absența acordului, precum și costurile sprijinului pentru marketing și ale altor stimulente financiare. |
| --- | --- |

(334)

Veniturile marginale preconizate trebuie să includă, în special, veniturile provenite din tarifele de aeroport, luând în considerare reducerile de prețuri, precum și traficul care se preconizează a fi generat de acord și veniturile provenite din activitățile nonaeronautice care se preconizează a fi generate de traficul suplimentar. Costurile marginale preconizate trebuie să includă, în special, toate costurile de exploatare și de investiții marginale, care nu ar fi suportate în absența acordului, precum și costurile sprijinului pentru marketing și ale altor stimulente financiare.

| (335) | De asemenea, Comisia constată în acest context că diferențierea prețurilor (inclusiv sprijinul pentru marketing și alte stimulente) este o practică comercială standard. Cu toate acestea, astfel de politici diferențiate în materie de fixare a prețurilor ar trebui să fie justificate din punct de vedere comercial (94). |
| --- | --- |

(335)

De asemenea, Comisia constată în acest context că diferențierea prețurilor (inclusiv sprijinul pentru marketing și alte stimulente) este o practică comercială standard. Cu toate acestea, astfel de politici diferențiate în materie de fixare a prețurilor ar trebui să fie justificate din punct de vedere comercial (94).

94

Aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață acordurilor în cauză, în special acordul cu Ryanair

Aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață acordurilor în cauză, în special acordul cu Ryanair

| (336) | Pentru a pune în aplicare principiul, ținând seama de situația de fapt din cazul de față, Comisia consideră că un prim pas ar fi să se răspundă la următoarele întrebări:






  (a) | Ar trebui ca acordul de servicii de marketing și acordul de servicii aeroportuare, care au fost încheiate la o distanță de două săptămâni, să fie analizate separat sau împreună? |
| --- | --- | --- |

(336)

Pentru a pune în aplicare principiul, ținând seama de situația de fapt din cazul de față, Comisia consideră că un prim pas ar fi să se răspundă la următoarele întrebări:

(a)

Ar trebui ca acordul de servicii de marketing și acordul de servicii aeroportuare, care au fost încheiate la o distanță de două săptămâni, să fie analizate separat sau împreună?

| (b) | Ce avantaje ar putea preconiza că va obține un operator economic privat în economia de piață ipotetic care acționează în locul întreprinderilor FGAZ/FZG, ca urmare a acordurilor de marketing? |
| --- | --- |

(b)

Ce avantaje ar putea preconiza că va obține un operator economic privat în economia de piață ipotetic care acționează în locul întreprinderilor FGAZ/FZG, ca urmare a acordurilor de marketing?

| (c) | În scopul aplicării principiului operatorului economic privat în economia de piață, care este relevanța comparării condițiilor acordurilor de servicii aeroportuare menționate în cadrul procedurii oficiale de investigare cu tarifele de aeroport percepute în alte aeroporturi? |
| --- | --- |

(c)

În scopul aplicării principiului operatorului economic privat în economia de piață, care este relevanța comparării condițiilor acordurilor de servicii aeroportuare menționate în cadrul procedurii oficiale de investigare cu tarifele de aeroport percepute în alte aeroporturi?

| (337) | După ce răspunde la aceste întrebări, următoarea etapă pentru Comisie este de a aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață diferitelor măsuri care fac obiectul anchetei. |
| --- | --- |

(337)

După ce răspunde la aceste întrebări, următoarea etapă pentru Comisie este de a aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață diferitelor măsuri care fac obiectul anchetei.

(a)   Privind analiza comună a acordului de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare

Privind analiza comună a acordului de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare

| (338) | Comisia consideră că cele două tipuri de măsuri care fac obiectul procedurii oficiale de investigare în speță, și anume acordul de servicii aeroportuare și acordul de servicii de marketing, trebuie evaluate împreună, ca o singură măsură. Abordarea se referă la acordul de servicii aeroportuare încheiat între Ryanair și FZG, pe de o parte, și la acordurile de servicii de marketing încheiate între FZG și Ryanair și între AMS și landul Renania-Palatinat, pe de altă parte. Ryanair nu contestă evaluarea acordului de servicii de marketing încheiat direct între Ryanair și FZG împreună cu acordul de servicii aeroportuare. În opinia Comisiei, acest lucru este valabil, de asemenea, pentru acordul de servicii de marketing încheiat cu AMS. |
| --- | --- |

(338)

Comisia consideră că cele două tipuri de măsuri care fac obiectul procedurii oficiale de investigare în speță, și anume acordul de servicii aeroportuare și acordul de servicii de marketing, trebuie evaluate împreună, ca o singură măsură. Abordarea se referă la acordul de servicii aeroportuare încheiat între Ryanair și FZG, pe de o parte, și la acordurile de servicii de marketing încheiate între FZG și Ryanair și între AMS și landul Renania-Palatinat, pe de altă parte. Ryanair nu contestă evaluarea acordului de servicii de marketing încheiat direct între Ryanair și FZG împreună cu acordul de servicii aeroportuare. În opinia Comisiei, acest lucru este valabil, de asemenea, pentru acordul de servicii de marketing încheiat cu AMS.

| (339) | Există mai multe indicii care sugerează faptul că acordurile respective ar trebui să fie evaluate ca reprezentând o măsură unică, întrucât acestea au fost încheiate în cadrul unei singure tranzacții. |
| --- | --- |

(339)

Există mai multe indicii care sugerează faptul că acordurile respective ar trebui să fie evaluate ca reprezentând o măsură unică, întrucât acestea au fost încheiate în cadrul unei singure tranzacții.

| (340) | În primul rând, acordurile au fost încheiate între aceleași părți, în esență, aproape în același moment:






  (a) | AMS este o filială deținută de Ryanair în procent de 100 %. Acordul de servicii de marketing a fost încheiat în numele întreprinderii AMS de către dl Edward Wilson, care, la momentul respectiv, era directorul AMS și, concomitent, directorul Ryanair (95). În scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, întreprinderile AMS și Ryanair sunt considerate a fi o singură întreprindere, în sensul că întreprinderea AMS acționează ca intermediar în interesul și sub controlul administrativ al Ryanair. În cazul acordurilor în speță, acest lucru poate fi dedus, de asemenea, din faptul că acordul de servicii de marketing precizează că „AMS are dreptul exclusiv de a oferi servicii de marketing pe site-ul de turism www.ryanair.com, site-ul companiei aeriene low-cost din Irlanda, Ryanair”.
  De asemenea, s-a constatat în considerentul 326 și următoarele că decizia întreprinderilor FGAZ/FZG de a încheia acorduri de servicii aeroportuare cu companii aeriene precum Ryanair a fost imputabilă statului. Controlul asupra întreprinderilor FGAZ/FZG a fost exercitat, în această privință, de landul Renania-Palatinat și de ZEF. Cu toate acestea, având în vedere că landul a numit președintele Consiliului de supraveghere al întreprinderilor FGAZ/FZG și că landul a finanțat efectiv între 95 % și 80 % din valoarea pierderilor înregistrate de întreprinderile FGAZ/FZG (având, așadar, o influență semnificativă asupra asociației ZEF și un mai mare interes financiar în cadrul întreprinderii), se poate considera fără riscul de a greși că landul a deținut controlul efectiv asupra întreprinderilor FGAZ/FZG. În ceea ce privește relația comercială dintre Ryanair și FGAZ/FZG, pe de o parte, și landul Renania-Palatinat, pe de altă parte, Comisia constată că intenția întreprinderilor FGAZ/FZG și a landului de a încheia acordurile respective a fost convergentă în foarte mare măsură: ambele au fost interesate de creșterea traficului pe aeroport și a contat prea puțin pentru land dacă acordul ar fi fost încheiat de FGAZ/FZG (ale cărui costuri ar fi trebuit să le ramburseze ulterior în temeiul acordului P&L) sau dacă l-ar fi încheiat pe cont propriu. În acest sens, faptul că unul dintre acordurile de servicii de marketing a fost încheiat direct cu landul, în timp ce acordul de servicii aeroportuare a fost încheiat cu filiale dependente nu poate fi un argument împotriva evaluării acordurilor ca o tranzacție comercială unică. |
| --- | --- | --- |

(340)

În primul rând, acordurile au fost încheiate între aceleași părți, în esență, aproape în același moment:

(a)

AMS este o filială deținută de Ryanair în procent de 100 %. Acordul de servicii de marketing a fost încheiat în numele întreprinderii AMS de către dl Edward Wilson, care, la momentul respectiv, era directorul AMS și, concomitent, directorul Ryanair (95). În scopul aplicării normelor privind ajutoarele de stat, întreprinderile AMS și Ryanair sunt considerate a fi o singură întreprindere, în sensul că întreprinderea AMS acționează ca intermediar în interesul și sub controlul administrativ al Ryanair. În cazul acordurilor în speță, acest lucru poate fi dedus, de asemenea, din faptul că acordul de servicii de marketing precizează că „AMS are dreptul exclusiv de a oferi servicii de marketing pe site-ul de turism www.ryanair.com, site-ul companiei aeriene low-cost din Irlanda, Ryanair”.

95

exclusiv

De asemenea, s-a constatat în considerentul 326 și următoarele că decizia întreprinderilor FGAZ/FZG de a încheia acorduri de servicii aeroportuare cu companii aeriene precum Ryanair a fost imputabilă statului. Controlul asupra întreprinderilor FGAZ/FZG a fost exercitat, în această privință, de landul Renania-Palatinat și de ZEF. Cu toate acestea, având în vedere că landul a numit președintele Consiliului de supraveghere al întreprinderilor FGAZ/FZG și că landul a finanțat efectiv între 95 % și 80 % din valoarea pierderilor înregistrate de întreprinderile FGAZ/FZG (având, așadar, o influență semnificativă asupra asociației ZEF și un mai mare interes financiar în cadrul întreprinderii), se poate considera fără riscul de a greși că landul a deținut controlul efectiv asupra întreprinderilor FGAZ/FZG. În ceea ce privește relația comercială dintre Ryanair și FGAZ/FZG, pe de o parte, și landul Renania-Palatinat, pe de altă parte, Comisia constată că intenția întreprinderilor FGAZ/FZG și a landului de a încheia acordurile respective a fost convergentă în foarte mare măsură: ambele au fost interesate de creșterea traficului pe aeroport și a contat prea puțin pentru land dacă acordul ar fi fost încheiat de FGAZ/FZG (ale cărui costuri ar fi trebuit să le ramburseze ulterior în temeiul acordului P&L) sau dacă l-ar fi încheiat pe cont propriu. În acest sens, faptul că unul dintre acordurile de servicii de marketing a fost încheiat direct cu landul, în timp ce acordul de servicii aeroportuare a fost încheiat cu filiale dependente nu poate fi un argument împotriva evaluării acordurilor ca o tranzacție comercială unică.

| (b) | De asemenea, acordurile au fost încheiate în aproape același moment, întrucât acordul de servicii aeroportuare (22 septembrie 2008) a fost încheiat cu exact două săptămâni înainte de acordul de servicii de marketing cu AMS (6 octombrie 2008). |
| --- | --- |

(b)

De asemenea, acordurile au fost încheiate în aproape același moment, întrucât acordul de servicii aeroportuare (22 septembrie 2008) a fost încheiat cu exact două săptămâni înainte de acordul de servicii de marketing cu AMS (6 octombrie 2008).

| (341) | În al doilea rând, acordul de servicii de marketing cu AMS prevede, în prima secțiune intitulată „Obiectul acordului”, faptul că acordul este „rezultatul angajamentului Ryanair de a opera pe ruta dintre Zweibrücken și Londra”. Formularea stabilește o legătură directă clară între acordul de servicii și acordul de servicii de marketing, în sensul că niciunul dintre acorduri nu ar fi fost încheiat în lipsa celuilalt. Acordul de servicii de marketing se bazează pe încheierea acordului de servicii aeroportuare și pe serviciile furnizate de Ryanair. Într-adevăr, preambulul la acordul de servicii de marketing prevede că landul Renania-Palatinat vizează pasagerii companiei aeriene Ryanair pentru a promova turismul și oportunitățile de afaceri din regiune și, în special, aeroportul Zweibrücken ca destinație. |
| --- | --- |

(341)

În al doilea rând, acordul de servicii de marketing cu AMS prevede, în prima secțiune intitulată „Obiectul acordului”, faptul că acordul este „rezultatul angajamentului Ryanair de a opera pe ruta dintre Zweibrücken și Londra”. Formularea stabilește o legătură directă clară între acordul de servicii și acordul de servicii de marketing, în sensul că niciunul dintre acorduri nu ar fi fost încheiat în lipsa celuilalt. Acordul de servicii de marketing se bazează pe încheierea acordului de servicii aeroportuare și pe serviciile furnizate de Ryanair. Într-adevăr, preambulul la acordul de servicii de marketing prevede că landul Renania-Palatinat vizează pasagerii companiei aeriene Ryanair pentru a promova turismul și oportunitățile de afaceri din regiune și, în special, aeroportul Zweibrücken ca destinație.

| (342) | În al treilea rând, acordul de servicii de marketing precizează în preambul că landul Renania-Palatinat a decis să „promoveze în mod activ aeroportul Zweibrücken ca destinație de vacanță pentru pasagerii curselor aeriene internaționale și, de asemenea, ca un centru de afaceri atractiv”. Acest lucru este un indiciu al faptului că încheierea acordului de servicii de marketing are drept scop principal și specific promovarea aeroportului Zweibrücken (și a regiunii înconjurătoare). |
| --- | --- |

(342)

În al treilea rând, acordul de servicii de marketing precizează în preambul că landul Renania-Palatinat a decis să „promoveze în mod activ aeroportul Zweibrücken ca destinație de vacanță pentru pasagerii curselor aeriene internaționale și, de asemenea, ca un centru de afaceri atractiv”. Acest lucru este un indiciu al faptului că încheierea acordului de servicii de marketing are drept scop principal și specific promovarea aeroportului Zweibrücken (și a regiunii înconjurătoare).

| (343) | În al patrulea rând, acordul de servicii de marketing prevede, în mod specific, că vor fi introduse două link-uri pe bara din dreapta a paginii dedicate destinației Zweibrücken și cinci paragrafe în secțiunea „Top cinci atracții” de pe pagina dedicată destinației Zweibrücken pe site-ul Ryanair.com. Pe baza argumentelor de mai sus, poate fi dedus că scopul acordului este de a sprijini în mod specific aeroportul Zweibrücken și nu landul Renania-Palatinat în ansamblu. |
| --- | --- |

(343)

În al patrulea rând, acordul de servicii de marketing prevede, în mod specific, că vor fi introduse două link-uri pe bara din dreapta a paginii dedicate destinației Zweibrücken și cinci paragrafe în secțiunea „Top cinci atracții” de pe pagina dedicată destinației Zweibrücken pe site-ul Ryanair.com. Pe baza argumentelor de mai sus, poate fi dedus că scopul acordului este de a sprijini în mod specific aeroportul Zweibrücken și nu landul Renania-Palatinat în ansamblu.

| (344) | În al cincilea rând, acordul poate fi reziliat imediat de către landul Renania-Palatinat în cazul în care Ryanair încetează să deservească ruta Zweibrücken-Londra. Acest lucru demonstrează din nou că acordul de servicii de marketing și acordul de servicii aeroportuare sunt legate în mod indisolubil. |
| --- | --- |

(344)

În al cincilea rând, acordul poate fi reziliat imediat de către landul Renania-Palatinat în cazul în care Ryanair încetează să deservească ruta Zweibrücken-Londra. Acest lucru demonstrează din nou că acordul de servicii de marketing și acordul de servicii aeroportuare sunt legate în mod indisolubil.

| (345) | În concluzie, acordul de servicii de marketing încheiat de landul Renania-Palatinat și AMS este indisolubil legat de acordul de servicii aeroportuare încheiat de Ryanair și FZG. Considerațiile de mai sus demonstrează că, în absența acordului de servicii aeroportuare, acordul de servicii de marketing nu ar fi fost încheiat. Într-adevăr, acordul de servicii de marketing prevede în mod explicit că se bazează pe serviciile furnizate de compania aeriană Ryanair pe ruta Zweibrücken-Londra și are în vedere în principal serviciile de marketing destinate promovării rutei. În același timp, se pare că încheierea acordului de servicii aeroportuare a depins, de asemenea, de acordul de servicii de marketing: deși acordul de servicii aeroportuare a fost încheiat mai devreme, acesta nu obliga Ryanair să accepte servicii din partea aeroportului Zweibrücken. Dimpotrivă, acesta prevedea în mod specific că, „în cazul în care serviciile nu sunt inițiate până la 28 octombrie 2008, prezentul acord expiră fără răspundere față de niciuna dintre părți”. De fapt, Ryanair și-a început activitatea pe aeroportul Zweibrücken după încheierea acordului cu AMS. |
| --- | --- |

(345)

În concluzie, acordul de servicii de marketing încheiat de landul Renania-Palatinat și AMS este indisolubil legat de acordul de servicii aeroportuare încheiat de Ryanair și FZG. Considerațiile de mai sus demonstrează că, în absența acordului de servicii aeroportuare, acordul de servicii de marketing nu ar fi fost încheiat. Într-adevăr, acordul de servicii de marketing prevede în mod explicit că se bazează pe serviciile furnizate de compania aeriană Ryanair pe ruta Zweibrücken-Londra și are în vedere în principal serviciile de marketing destinate promovării rutei. În același timp, se pare că încheierea acordului de servicii aeroportuare a depins, de asemenea, de acordul de servicii de marketing: deși acordul de servicii aeroportuare a fost încheiat mai devreme, acesta nu obliga Ryanair să accepte servicii din partea aeroportului Zweibrücken. Dimpotrivă, acesta prevedea în mod specific că, „în cazul în care serviciile nu sunt inițiate până la 28 octombrie 2008, prezentul acord expiră fără răspundere față de niciuna dintre părți”. De fapt, Ryanair și-a început activitatea pe aeroportul Zweibrücken după încheierea acordului cu AMS.

| (346) | Din aceste motive, Comisia consideră că este adecvat să se analizeze în comun acordul de servicii aeroportuare din 22 septembrie 2008 și acordul de servicii de marketing din 6 octombrie 2008, pentru a stabili dacă acestea constituie sau nu ajutor de stat. |
| --- | --- |

(346)

Din aceste motive, Comisia consideră că este adecvat să se analizeze în comun acordul de servicii aeroportuare din 22 septembrie 2008 și acordul de servicii de marketing din 6 octombrie 2008, pentru a stabili dacă acestea constituie sau nu ajutor de stat.

(b)   Privind avantajele pe care un operator economic privat în economia de piață ar fi putut preconiza că le va obține din acordurile de servicii de marketing și prețul pe care ar fi fost dispus să îl plătească pentru serviciile respective

Privind avantajele pe care un operator economic privat în economia de piață ar fi putut preconiza că le va obține din acordurile de servicii de marketing și prețul pe care ar fi fost dispus să îl plătească pentru serviciile respective

| (347) | Pentru a putea aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață în speță, comportamentul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului ca semnatari ai acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și ai acordului de servicii de marketing cu AMS trebuie să fie comparat cu cel al unui operator economic privat în economia de piață ipotetic responsabil de exploatarea aeroportului Zweibrücken. |
| --- | --- |

(347)

Pentru a putea aplica principiul operatorului economic privat în economia de piață în speță, comportamentul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului ca semnatari ai acordului de servicii aeroportuare cu Ryanair și ai acordului de servicii de marketing cu AMS trebuie să fie comparat cu cel al unui operator economic privat în economia de piață ipotetic responsabil de exploatarea aeroportului Zweibrücken.

| (348) | La analizarea tranzacției în cauză, este recomandabil să se examineze avantajele pe care operatorul economic privat în economia de piață ipotetic, motivat de perspectiva de a obține un profit, ar putea să le aibă din achiziționarea serviciilor de marketing. Analiza nu ar trebui să ia în considerare impactul general al unor astfel de servicii asupra turismului și asupra performanței economice a regiunii. Ar trebui luat în considerare numai impactul serviciilor respective asupra rentabilității aeroportului, întrucât aceasta ar fi singura preocupare pentru un operator economic privat în economia de piață ipotetic. |
| --- | --- |

(348)

La analizarea tranzacției în cauză, este recomandabil să se examineze avantajele pe care operatorul economic privat în economia de piață ipotetic, motivat de perspectiva de a obține un profit, ar putea să le aibă din achiziționarea serviciilor de marketing. Analiza nu ar trebui să ia în considerare impactul general al unor astfel de servicii asupra turismului și asupra performanței economice a regiunii. Ar trebui luat în considerare numai impactul serviciilor respective asupra rentabilității aeroportului, întrucât aceasta ar fi singura preocupare pentru un operator economic privat în economia de piață ipotetic.

| (349) | Prin urmare, serviciile de marketing ar trebui să stimuleze traficul de pasageri pe rutele aeriene care fac obiectul acordurilor de servicii de marketing și al acordurilor de servicii aeroportuare aferente, întrucât serviciile de marketing sunt concepute pentru a promova rutele aeriene respective. Deși impactul va aduce avantaje în principal companiei aeriene în cauză, acesta ar putea aduce avantaje, de asemenea, administratorului aeroportuar. Creșterea numărului de pasageri poate însemna, pentru operatorul aeroportuar, o majorare a veniturilor generate de anumite tarife de aeroport, precum și a veniturilor din activități nonaeronautice, provenite în special din parcările pentru autoturisme, restaurante și alte afaceri. |
| --- | --- |

(349)

Prin urmare, serviciile de marketing ar trebui să stimuleze traficul de pasageri pe rutele aeriene care fac obiectul acordurilor de servicii de marketing și al acordurilor de servicii aeroportuare aferente, întrucât serviciile de marketing sunt concepute pentru a promova rutele aeriene respective. Deși impactul va aduce avantaje în principal companiei aeriene în cauză, acesta ar putea aduce avantaje, de asemenea, administratorului aeroportuar. Creșterea numărului de pasageri poate însemna, pentru operatorul aeroportuar, o majorare a veniturilor generate de anumite tarife de aeroport, precum și a veniturilor din activități nonaeronautice, provenite în special din parcările pentru autoturisme, restaurante și alte afaceri.

| (350) | Prin urmare, nu există nicio îndoială că un operator economic privat în economia de piață, care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar fi luat în considerare efectul pozitiv respectiv atunci când ar fi avut în vedere încheierea unui acord de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare aferent. Operatorul economic privat în economia de piață ar fi luat în considerare impactul rutei aeriene în cauză asupra viitoarelor sale costuri și venituri prin estimarea, în acest context, a numărului de pasageri de pe rutele respective, care ar fi reflectat efectul pozitiv al serviciilor de marketing. De asemenea, efectul ar fi fost evaluat pe întreaga durată a exploatării rutelor aeriene în cauză, astfel cum este prevăzut în acordul de servicii aeroportuare și în acordul de servicii de marketing. |
| --- | --- |

(350)

Prin urmare, nu există nicio îndoială că un operator economic privat în economia de piață, care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar fi luat în considerare efectul pozitiv respectiv atunci când ar fi avut în vedere încheierea unui acord de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare aferent. Operatorul economic privat în economia de piață ar fi luat în considerare impactul rutei aeriene în cauză asupra viitoarelor sale costuri și venituri prin estimarea, în acest context, a numărului de pasageri de pe rutele respective, care ar fi reflectat efectul pozitiv al serviciilor de marketing. De asemenea, efectul ar fi fost evaluat pe întreaga durată a exploatării rutelor aeriene în cauză, astfel cum este prevăzut în acordul de servicii aeroportuare și în acordul de servicii de marketing.

| (351) | Atunci când un operator aeroportuar încheie un acord pentru promovarea anumitor rute aeriene, se obișnuiește să se estimeze rata de ocupare a locurilor (sau coeficientul de ocupare a locurilor) (96) pentru rutele aeriene în cauză și să se ia în considerare acest lucru la evaluarea veniturilor viitoare. Comisia este de acord cu Ryanair în acest sens, și anume că acordurile de servicii de marketing nu generează numai costuri pentru operatorul aeroportuar, ci ar putea, de asemenea, să implice anumite avantaje. |
| --- | --- |

(351)

Atunci când un operator aeroportuar încheie un acord pentru promovarea anumitor rute aeriene, se obișnuiește să se estimeze rata de ocupare a locurilor (sau coeficientul de ocupare a locurilor) (96) pentru rutele aeriene în cauză și să se ia în considerare acest lucru la evaluarea veniturilor viitoare. Comisia este de acord cu Ryanair în acest sens, și anume că acordurile de servicii de marketing nu generează numai costuri pentru operatorul aeroportuar, ci ar putea, de asemenea, să implice anumite avantaje.

96

| (352) | De asemenea, se recomandă să se stabilească dacă, pentru un operator economic privat ipotetic în economia de piață care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar putea fi preconizate și cuantificate în mod rezonabil și alte beneficii decât cele rezultate din impactul pozitiv asupra traficului de călători pe rutele aeriene vizate de acordul de servicii de marketing pe parcursul duratei de exploatare a rutelor respective, astfel cum este prevăzut în acordul de servicii de marketing sau în acordul de servicii aeroportuare. |
| --- | --- |

(352)

De asemenea, se recomandă să se stabilească dacă, pentru un operator economic privat ipotetic în economia de piață care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar putea fi preconizate și cuantificate în mod rezonabil și alte beneficii decât cele rezultate din impactul pozitiv asupra traficului de călători pe rutele aeriene vizate de acordul de servicii de marketing pe parcursul duratei de exploatare a rutelor respective, astfel cum este prevăzut în acordul de servicii de marketing sau în acordul de servicii aeroportuare.

| (353) | Anumite părți terțe interesate susțin acest argument, în special Ryanair, în studiul său din 17 ianuarie 2014. Studiul din 17 ianuarie 2014 se bazează pe ideea că serviciile de marketing achiziționate de un operator aeroportuar, precum întreprinderile FGAZ/FZG și landul, vor contribui la consolidarea imaginii mărcii și, prin urmare, la creșterea durabilă a numărului de pasageri care utilizează aeroportul, în plus față de numărul de pasageri pe rutele aeriene vizate de acordul de servicii de marketing și de acordul de servicii aeroportuare pe durata de exploatare prevăzută în acordurile respective. În special, Ryanair a susținut în studiul său că serviciile de marketing vor avea efecte pozitive durabile asupra traficului de călători pe aeroport, inclusiv după expirarea acordului de servicii de marketing. |
| --- | --- |

(353)

Anumite părți terțe interesate susțin acest argument, în special Ryanair, în studiul său din 17 ianuarie 2014. Studiul din 17 ianuarie 2014 se bazează pe ideea că serviciile de marketing achiziționate de un operator aeroportuar, precum întreprinderile FGAZ/FZG și landul, vor contribui la consolidarea imaginii mărcii și, prin urmare, la creșterea durabilă a numărului de pasageri care utilizează aeroportul, în plus față de numărul de pasageri pe rutele aeriene vizate de acordul de servicii de marketing și de acordul de servicii aeroportuare pe durata de exploatare prevăzută în acordurile respective. În special, Ryanair a susținut în studiul său că serviciile de marketing vor avea efecte pozitive durabile asupra traficului de călători pe aeroport, inclusiv după expirarea acordului de servicii de marketing.

| (354) | În primul rând, trebuie menționat faptul că nu există nimic care să sugereze că, atunci când a fost încheiat acordul de servicii de marketing, operatorul aeroportuar sau landul au luat vreodată în calcul sau, cu atât mai puțin, au cuantificat eventualele avantaje ale acordurilor de servicii de marketing asupra rutelor aeriene, altele decât cele care fac obiectul acordului, sau posibilitatea ca astfel de avantaje să continue după expirarea acordului. De asemenea, Germania nu a sugerat nicio metodă de estimare a valorii posibile pe care un astfel de operator economic privat în economia de piață ipotetic, care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar fi putut-o atribui unor astfel de avantaje atunci când a evaluat dacă dorește sau nu să încheie acordurile respective în 2008. |
| --- | --- |

(354)

În primul rând, trebuie menționat faptul că nu există nimic care să sugereze că, atunci când a fost încheiat acordul de servicii de marketing, operatorul aeroportuar sau landul au luat vreodată în calcul sau, cu atât mai puțin, au cuantificat eventualele avantaje ale acordurilor de servicii de marketing asupra rutelor aeriene, altele decât cele care fac obiectul acordului, sau posibilitatea ca astfel de avantaje să continue după expirarea acordului. De asemenea, Germania nu a sugerat nicio metodă de estimare a valorii posibile pe care un astfel de operator economic privat în economia de piață ipotetic, care exploatează aeroportul Zweibrücken în locul întreprinderilor FGAZ/FZG și al landului, ar fi putut-o atribui unor astfel de avantaje atunci când a evaluat dacă dorește sau nu să încheie acordurile respective în 2008.

| (355) | În plus, natura durabilă a unor astfel de avantaje nu poate fi evaluată pe baza informațiilor disponibile. Nu este exclus ca promovarea aeroportului Zweibrücken și a regiunii pe site-ul companiei Ryanair să fi încurajat persoanele care au vizitat site-ul să cumpere bilete Ryanair către Zweibrücken, atunci când mesajul publicitar a fost afișat pentru prima dată sau imediat după. Cu toate acestea, este foarte puțin probabil ca efectul mesajelor publicitare asupra vizitatorilor să fi fost de durată sau să fi avut o influență asupra achiziționării de bilete de avion pentru o perioadă mai mare de câteva săptămâni de la data afișării acestora pe site-ul Ryanair. O campanie publicitară este susceptibilă de a avea un efect de durată atunci când operațiunile de promovare se realizează cu ajutorul unuia sau mai multor mijloace de publicitate la care consumatorii sunt expuși în mod frecvent de-a lungul unei perioade determinate. De exemplu, o campanie publicitară care implică posturi de radio și televiziune, site-uri populare și/sau diferite postere publicitare afișate în afara sau în interiorul unor spații publice ar putea avea un efect durabil în cazul în care consumatorii sunt expuși în mod regulat la aceste mijloace de informare. Cu toate acestea, este foarte puțin probabil ca activitățile promoționale limitate doar la site-ul Ryanair să aibă un efect care durează cu mult dincolo de sfârșitul perioadei de promovare. |
| --- | --- |

(355)

În plus, natura durabilă a unor astfel de avantaje nu poate fi evaluată pe baza informațiilor disponibile. Nu este exclus ca promovarea aeroportului Zweibrücken și a regiunii pe site-ul companiei Ryanair să fi încurajat persoanele care au vizitat site-ul să cumpere bilete Ryanair către Zweibrücken, atunci când mesajul publicitar a fost afișat pentru prima dată sau imediat după. Cu toate acestea, este foarte puțin probabil ca efectul mesajelor publicitare asupra vizitatorilor să fi fost de durată sau să fi avut o influență asupra achiziționării de bilete de avion pentru o perioadă mai mare de câteva săptămâni de la data afișării acestora pe site-ul Ryanair. O campanie publicitară este susceptibilă de a avea un efect de durată atunci când operațiunile de promovare se realizează cu ajutorul unuia sau mai multor mijloace de publicitate la care consumatorii sunt expuși în mod frecvent de-a lungul unei perioade determinate. De exemplu, o campanie publicitară care implică posturi de radio și televiziune, site-uri populare și/sau diferite postere publicitare afișate în afara sau în interiorul unor spații publice ar putea avea un efect durabil în cazul în care consumatorii sunt expuși în mod regulat la aceste mijloace de informare. Cu toate acestea, este foarte puțin probabil ca activitățile promoționale limitate doar la site-ul Ryanair să aibă un efect care durează cu mult dincolo de sfârșitul perioadei de promovare.

| (356) | De fapt, este foarte probabil că majoritatea persoanelor nu vizitează site-ul Ryanair suficient de frecvent pentru ca, în urma vizualizării mesajelor publicitare respective, să rămână în memorie cu o imagine clară a regiunii în cauză. Acest argument este bine susținut de doi factori. În primul rând, în conformitate cu acordul de servicii de marketing, promovarea regiunii Zweibrücken pe pagina de start a site-ului companiei aeriene Ryanair s-a limitat la 5 alineate de 150 de cuvinte în cadrul secțiunii „Top cinci atracții” de pe pagina dedicată destinației Zweibrücken, prezența pentru o perioadă foarte scurtă de timp (16 zile) a unui link simplu pe pagina de start a site-ului www.ryanair.com către un site pus la dispoziție de land și prezența a două link-uri simple pe pagina dedicată destinației Zweibrücken către un site pus la dispoziție de land. Atât tipul activităților promoționale (un link simplu cu o valoare de marketing limitată), cât și durata redusă a acestora ar fi redus considerabil efectul activităților respective după sfârșitul perioadei de promovare, în special pentru că activitățile au fost limitate doar la site-ul Ryanair și nu au fost susținute prin niciun alt mijloc de informare. În al doilea rând, majoritatea operațiunilor de marketing prevăzute în acordul încheiat cu AMS se refereau doar la pagina de internet privind destinația Zweibrücken. Este foarte probabil că majoritatea persoanelor nu vizitează pagina frecvent; dacă și atunci când o fac, acest lucru se datorează probabil doar faptului să sunt deja interesate de destinația respectivă. |
| --- | --- |

(356)

De fapt, este foarte probabil că majoritatea persoanelor nu vizitează site-ul Ryanair suficient de frecvent pentru ca, în urma vizualizării mesajelor publicitare respective, să rămână în memorie cu o imagine clară a regiunii în cauză. Acest argument este bine susținut de doi factori. În primul rând, în conformitate cu acordul de servicii de marketing, promovarea regiunii Zweibrücken pe pagina de start a site-ului companiei aeriene Ryanair s-a limitat la 5 alineate de 150 de cuvinte în cadrul secțiunii „Top cinci atracții” de pe pagina dedicată destinației Zweibrücken, prezența pentru o perioadă foarte scurtă de timp (16 zile) a unui link simplu pe pagina de start a site-ului www.ryanair.com către un site pus la dispoziție de land și prezența a două link-uri simple pe pagina dedicată destinației Zweibrücken către un site pus la dispoziție de land. Atât tipul activităților promoționale (un link simplu cu o valoare de marketing limitată), cât și durata redusă a acestora ar fi redus considerabil efectul activităților respective după sfârșitul perioadei de promovare, în special pentru că activitățile au fost limitate doar la site-ul Ryanair și nu au fost susținute prin niciun alt mijloc de informare. În al doilea rând, majoritatea operațiunilor de marketing prevăzute în acordul încheiat cu AMS se refereau doar la pagina de internet privind destinația Zweibrücken. Este foarte probabil că majoritatea persoanelor nu vizitează pagina frecvent; dacă și atunci când o fac, acest lucru se datorează probabil doar faptului să sunt deja interesate de destinația respectivă.

| (357) | Prin urmare, chiar dacă serviciile de marketing au sporit traficul de călători pe rutele vizate de acordurile de servicii de marketing pe parcursul perioadei de punere în aplicare a acestora, este foarte probabil ca un astfel de efect să fi fost zero sau neglijabil după această perioadă și ca efectul asupra altor rute aeriene să fie, de asemenea, nesemnificativ. |
| --- | --- |

(357)

Prin urmare, chiar dacă serviciile de marketing au sporit traficul de călători pe rutele vizate de acordurile de servicii de marketing pe parcursul perioadei de punere în aplicare a acestora, este foarte probabil ca un astfel de efect să fi fost zero sau neglijabil după această perioadă și ca efectul asupra altor rute aeriene să fie, de asemenea, nesemnificativ.

| (358) | De asemenea, din studiile Ryanair din 17 și 31 ianuarie 2014 rezultă că generarea de avantaje care merg dincolo de rutele aeriene vizate de acordurile de servicii de marketing sau care durează după perioada de punere în aplicare a acestora pentru rutele respective, astfel cum este prevăzut în cadrul acordului de servicii de marketing și al acordului de servicii aeroportuare, a fost extrem de nesigură și nu a putut fi cuantificată cu un grad de fiabilitate care ar fi considerat suficient de către un operator economic privat în economia de piață prudent. |
| --- | --- |

(358)

De asemenea, din studiile Ryanair din 17 și 31 ianuarie 2014 rezultă că generarea de avantaje care merg dincolo de rutele aeriene vizate de acordurile de servicii de marketing sau care durează după perioada de punere în aplicare a acestora pentru rutele respective, astfel cum este prevăzut în cadrul acordului de servicii de marketing și al acordului de servicii aeroportuare, a fost extrem de nesigură și nu a putut fi cuantificată cu un grad de fiabilitate care ar fi considerat suficient de către un operator economic privat în economia de piață prudent.

| (359) | Astfel, de exemplu, conform studiului din 17 ianuarie 2014, „profiturile marginale viitoare din perioada ulterioară termenului de expirare stabilit al acordului de servicii aeroportuare sunt în mod inerent incerte”. De asemenea, studiul propune două metode de evaluare a priori a efectelor pozitive ale acordurilor de servicii de marketing: o metodă bazată pe „fluxul de numerar” și o metodă bazată pe „capitalizare”. |
| --- | --- |

(359)

Astfel, de exemplu, conform studiului din 17 ianuarie 2014, „profiturile marginale viitoare din perioada ulterioară termenului de expirare stabilit al acordului de servicii aeroportuare sunt în mod inerent incerte”. De asemenea, studiul propune două metode de evaluare a priori a efectelor pozitive ale acordurilor de servicii de marketing: o metodă bazată pe „fluxul de numerar” și o metodă bazată pe „capitalizare”.

a priori

| (360) | Metodologia bazată pe „fluxul de numerar” presupune evaluarea avantajelor acordurilor de servicii de marketing și a acordurilor de servicii aeroportuare prin evaluarea veniturilor viitoare care ar putea fi obținute de operatorul aeroportuar ca urmare a încheierii acordului de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare, minus costurile corespunzătoare. În cadrul metodei bazate pe „capitalizare”, îmbunătățirea imaginii de marcă a aeroportului prin servicii de marketing este tratată drept o imobilizare necorporală, achiziționată la prețul stabilit în acordul de servicii de marketing. |
| --- | --- |

(360)

Metodologia bazată pe „fluxul de numerar” presupune evaluarea avantajelor acordurilor de servicii de marketing și a acordurilor de servicii aeroportuare prin evaluarea veniturilor viitoare care ar putea fi obținute de operatorul aeroportuar ca urmare a încheierii acordului de servicii de marketing și a acordului de servicii aeroportuare, minus costurile corespunzătoare. În cadrul metodei bazate pe „capitalizare”, îmbunătățirea imaginii de marcă a aeroportului prin servicii de marketing este tratată drept o imobilizare necorporală, achiziționată la prețul stabilit în acordul de servicii de marketing.

| (361) | Cu toate acestea, studiul subliniază dificultățile majore prezentate de metoda bazată pe „capitalizare” și arată că rezultatele obținute prin această metodă pot fi nefiabile; acesta sugerează că metoda bazată pe „fluxul de numerar” ar putea fi mai eficientă. În special, studiul constată următoarele:

  „Abordarea bazată pe capitalizare nu ar trebui să ia în considerare decât cota cheltuielilor de marketing care poate fi atribuită bazei de active necorporale a unui aeroport. Cu toate acestea, ar putea fi dificil să se identifice cota cheltuielilor de marketing care vizează generarea veniturilor viitoare preconizate pentru aeroport (și anume o investiție în baza de active necorporale a aeroportului) spre deosebire de generarea veniturilor curente pentru aeroport.”

  De asemenea, studiul subliniază că:

  „În vederea punerii în aplicare a metodei bazate pe capitalizare, este necesar să se estimeze durata medie de timp pentru care un aeroport ar putea păstra un client ca urmare a campaniei de marketing organizată de AMS. În practică, ar fi foarte dificil să se estimeze perioada medie de păstrare a clienților în urma unei campanii organizate de AMS, din cauza datelor insuficiente.” |
| --- | --- |

(361)

Cu toate acestea, studiul subliniază dificultățile majore prezentate de metoda bazată pe „capitalizare” și arată că rezultatele obținute prin această metodă pot fi nefiabile; acesta sugerează că metoda bazată pe „fluxul de numerar” ar putea fi mai eficientă. În special, studiul constată următoarele:

„Abordarea bazată pe capitalizare nu ar trebui să ia în considerare decât cota cheltuielilor de marketing care poate fi atribuită bazei de active necorporale a unui aeroport. Cu toate acestea, ar putea fi dificil să se identifice cota cheltuielilor de marketing care vizează generarea veniturilor viitoare preconizate pentru aeroport (și anume o investiție în baza de active necorporale a aeroportului) spre deosebire de generarea veniturilor curente pentru aeroport.”

De asemenea, studiul subliniază că:

„În vederea punerii în aplicare a metodei bazate pe capitalizare, este necesar să se estimeze durata medie de timp pentru care un aeroport ar putea păstra un client ca urmare a campaniei de marketing organizată de AMS. În practică, ar fi foarte dificil să se estimeze perioada medie de păstrare a clienților în urma unei campanii organizate de AMS, din cauza datelor insuficiente.”

| (362) | Studiul din 31 ianuarie 2014 propune o aplicare practică a metodei bazate pe „fluxul de numerar”. În cadrul acestei metode, avantajele acordurilor de servicii de marketing și ale acordurilor de servicii aeroportuare care durează inclusiv după expirarea acordului de servicii de marketing sunt exprimate ca „valoare finală” care se calculează la data expirării acordului. Valoarea finală se calculează pe baza profiturilor marginale preconizate în urma încheierii acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing în ultimul an de aplicare a acordului de servicii aeroportuare. Profiturile sunt prelungite în cursul perioadei următoare, având o durată egală cu durata acordului de servicii aeroportuare, și sunt ajustate pentru a ține cont de rata de creștere a pieței transportului aerian din Europa și de factorul de probabilitate de natură să reflecte capacitatea acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing de a contribui la profitul aeroportului după expirarea acestora. Conform studiului din 31 ianuarie 2014, capacitatea de a genera avantaje durabile depinde de diferiți factori, „inclusiv o vizibilitate mai mare și o marcă mai puternică, precum și externalități de rețea și clienți fideli”, deși nu se furnizează detalii cu privire la factorii respectivi. De asemenea, metoda ia în considerare o rată de actualizare care reflectă costurile de capital. |
| --- | --- |

(362)

Studiul din 31 ianuarie 2014 propune o aplicare practică a metodei bazate pe „fluxul de numerar”. În cadrul acestei metode, avantajele acordurilor de servicii de marketing și ale acordurilor de servicii aeroportuare care durează inclusiv după expirarea acordului de servicii de marketing sunt exprimate ca „valoare finală” care se calculează la data expirării acordului. Valoarea finală se calculează pe baza profiturilor marginale preconizate în urma încheierii acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing în ultimul an de aplicare a acordului de servicii aeroportuare. Profiturile sunt prelungite în cursul perioadei următoare, având o durată egală cu durata acordului de servicii aeroportuare, și sunt ajustate pentru a ține cont de rata de creștere a pieței transportului aerian din Europa și de factorul de probabilitate de natură să reflecte capacitatea acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing de a contribui la profitul aeroportului după expirarea acestora. Conform studiului din 31 ianuarie 2014, capacitatea de a genera avantaje durabile depinde de diferiți factori, „inclusiv o vizibilitate mai mare și o marcă mai puternică, precum și externalități de rețea și clienți fideli”, deși nu se furnizează detalii cu privire la factorii respectivi. De asemenea, metoda ia în considerare o rată de actualizare care reflectă costurile de capital.

| (363) | Studiul propune un factor de probabilitate de 30 %, pe care îl consideră prudent. Cu toate acestea, studiul, cu un puternic caracter teoretic, nu oferă nicio justificare temeinică cu privire la factorul menționat, fie de natură cantitativă sau calitativă. Studiul nu se bazează pe niciun fel de elemente de probă referitoare la activitățile companiei aeriene Ryanair, piețele de transport aerian sau serviciile aeroportuare pentru a justifica un factor de probabilitate de 30 %. Studiul nu stabilește nicio legătură între acest nivel și factorii pe care îi menționează sumar (vizibilitate, marcă puternică, externalități de rețea și pasageri fideli) și care ar trebui să extindă avantajele acordului de servicii aeroportuare și ale acordului de servicii de marketing după datele de expirare ale acestora. În cele din urmă, studiul nu se bazează deloc pe conținutul specific al serviciilor de marketing prevăzute în cadrul diferitelor acorduri încheiate cu AMS pentru a analiza măsura în care serviciile respective ar putea influența factorii menționați mai sus. |
| --- | --- |

(363)

Studiul propune un factor de probabilitate de 30 %, pe care îl consideră prudent. Cu toate acestea, studiul, cu un puternic caracter teoretic, nu oferă nicio justificare temeinică cu privire la factorul menționat, fie de natură cantitativă sau calitativă. Studiul nu se bazează pe niciun fel de elemente de probă referitoare la activitățile companiei aeriene Ryanair, piețele de transport aerian sau serviciile aeroportuare pentru a justifica un factor de probabilitate de 30 %. Studiul nu stabilește nicio legătură între acest nivel și factorii pe care îi menționează sumar (vizibilitate, marcă puternică, externalități de rețea și pasageri fideli) și care ar trebui să extindă avantajele acordului de servicii aeroportuare și ale acordului de servicii de marketing după datele de expirare ale acestora. În cele din urmă, studiul nu se bazează deloc pe conținutul specific al serviciilor de marketing prevăzute în cadrul diferitelor acorduri încheiate cu AMS pentru a analiza măsura în care serviciile respective ar putea influența factorii menționați mai sus.

| (364) | De asemenea, studiul nu demonstrează faptul că, la expirarea unui acord de servicii aeroportuare și a unui acord de servicii de marketing, profiturile generate de acordurile respective pentru operatorul aeroportuar în ultimul an de aplicare a acestora vor continua în viitor, cu un oarecare grad de probabilitate. Studiul nu justifică nici relevanța ratei de creștere a pieței transportului aerian în Europa în vederea evaluării efectelor unui acord de servicii aeroportuare și ale unui acord de servicii de marketing pentru un anumit aeroport. |
| --- | --- |

(364)

De asemenea, studiul nu demonstrează faptul că, la expirarea unui acord de servicii aeroportuare și a unui acord de servicii de marketing, profiturile generate de acordurile respective pentru operatorul aeroportuar în ultimul an de aplicare a acestora vor continua în viitor, cu un oarecare grad de probabilitate. Studiul nu justifică nici relevanța ratei de creștere a pieței transportului aerian în Europa în vederea evaluării efectelor unui acord de servicii aeroportuare și ale unui acord de servicii de marketing pentru un anumit aeroport.

| (365) | Prin urmare, este foarte puțin probabil ca o „valoare finală”, calculată în conformitate cu metoda propusă de Ryanair, să fie luată în considerare de către un operator prudent în economia de piață atunci când decide dacă dorește sau nu să încheie un acord. |
| --- | --- |

(365)

Prin urmare, este foarte puțin probabil ca o „valoare finală”, calculată în conformitate cu metoda propusă de Ryanair, să fie luată în considerare de către un operator prudent în economia de piață atunci când decide dacă dorește sau nu să încheie un acord.

| (366) | Studiul din 31 ianuarie 2014 arată, prin urmare, că o metodă bazată pe „fluxul de numerar” nu ar face decât să conducă la rezultate foarte incerte și nesigure, la fel ca metoda bazată pe „capitalizare”. |
| --- | --- |

(366)

Studiul din 31 ianuarie 2014 arată, prin urmare, că o metodă bazată pe „fluxul de numerar” nu ar face decât să conducă la rezultate foarte incerte și nesigure, la fel ca metoda bazată pe „capitalizare”.

| (367) | De asemenea, nici Germania și nici părțile interesate terțe nu au furnizat elemente de probă din care să reiasă că metoda propusă de Ryanair în studiul din 31 ianuarie 2014 sau orice altă metodă de cuantificare a beneficiilor după expirarea acordurilor de servicii aeroportuare și a acordurilor de servicii de marketing a fost pusă în aplicare cu succes de către operatori aeroportuari regionali comparabili cu operatorul aeroportului Zweibrücken. Germania nu a transmis nicio observație cu privire la studiile din 17 și 31 ianuarie 2014. |
| --- | --- |

(367)

De asemenea, nici Germania și nici părțile interesate terțe nu au furnizat elemente de probă din care să reiasă că metoda propusă de Ryanair în studiul din 31 ianuarie 2014 sau orice altă metodă de cuantificare a beneficiilor după expirarea acordurilor de servicii aeroportuare și a acordurilor de servicii de marketing a fost pusă în aplicare cu succes de către operatori aeroportuari regionali comparabili cu operatorul aeroportului Zweibrücken. Germania nu a transmis nicio observație cu privire la studiile din 17 și 31 ianuarie 2014.

| (368) | De asemenea, o valoare finală calculată folosind metoda propusă de Ryanair nu poate fi pozitivă (și, prin urmare, tinde doar să sporească profitabilitatea acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing) decât dacă profitul marginal preconizat ca urmare a acordurilor respective în ultimul an de aplicare a acordului de servicii aeroportuare este pozitiv. În cazul în care profitul este negativ, luarea în considerare a valorii finale va reduce, de regulă, rentabilitatea acordurilor. În considerentul 378 și următoarele de mai jos se va demonstra că acordurile încheiate în 2008 au avut ca rezultat fluxuri de numerar incrementale negative. |
| --- | --- |

(368)

De asemenea, o valoare finală calculată folosind metoda propusă de Ryanair nu poate fi pozitivă (și, prin urmare, tinde doar să sporească profitabilitatea acordului de servicii aeroportuare și a acordului de servicii de marketing) decât dacă profitul marginal preconizat ca urmare a acordurilor respective în ultimul an de aplicare a acordului de servicii aeroportuare este pozitiv. În cazul în care profitul este negativ, luarea în considerare a valorii finale va reduce, de regulă, rentabilitatea acordurilor. În considerentul 378 și următoarele de mai jos se va demonstra că acordurile încheiate în 2008 au avut ca rezultat fluxuri de numerar incrementale negative.

| (369) | De asemenea, astfel cum este prevăzut mai sus (a se vedea considerentele 341 și următoarele), serviciile de marketing vizează în mod clar persoanele care ar putea utiliza ruta care face obiectul acordului de servicii de marketing. În cazul în care ruta în cauză nu este reînnoită la expirarea acordului de servicii aeroportuare, este puțin probabil că serviciile de marketing vor continua să aibă un efect pozitiv asupra traficului de călători pe aeroport după data expirării. Este foarte dificil pentru un administrator aeroportuar să evalueze probabilitatea ca o companie aeriană să continue să deservească o rută la expirarea termenului asumat în temeiul acordului de servicii aeroportuare. În special, companiile aeriene low-cost au arătat că, atunci când este vorba despre deschiderea și închiderea unor rute, acestea sunt foarte receptive la condițiile pieței care, de cele mai multe ori, se schimbă foarte repede. Prin urmare, atunci când încheie o operațiune precum cea care face obiectul anchetei în speță, un operator în economia de piață prudent nu s-ar baza pe prelungirea de către o companie aeriană a exploatării rutei în cauză la expirarea acordului. |
| --- | --- |

(369)

De asemenea, astfel cum este prevăzut mai sus (a se vedea considerentele 341 și următoarele), serviciile de marketing vizează în mod clar persoanele care ar putea utiliza ruta care face obiectul acordului de servicii de marketing. În cazul în care ruta în cauză nu este reînnoită la expirarea acordului de servicii aeroportuare, este puțin probabil că serviciile de marketing vor continua să aibă un efect pozitiv asupra traficului de călători pe aeroport după data expirării. Este foarte dificil pentru un administrator aeroportuar să evalueze probabilitatea ca o companie aeriană să continue să deservească o rută la expirarea termenului asumat în temeiul acordului de servicii aeroportuare. În special, companiile aeriene low-cost au arătat că, atunci când este vorba despre deschiderea și închiderea unor rute, acestea sunt foarte receptive la condițiile pieței care, de cele mai multe ori, se schimbă foarte repede. Prin urmare, atunci când încheie o operațiune precum cea care face obiectul anchetei în speță, un operator în economia de piață prudent nu s-ar baza pe prelungirea de către o companie aeriană a exploatării rutei în cauză la expirarea acordului.

| (370) | În concluzie, din considerațiile de mai sus rezultă în mod clar că singurul avantaj pe care un operator în economia de piață prudent l-ar aștepta ca urmare a unui acord de servicii de marketing și pe care l-ar cuantifica la momentul luării deciziei de a încheia sau nu un astfel de acord, împreună cu un acord de servicii aeroportuare, ar fi un posibil impact pozitiv al serviciilor de marketing asupra numărului de pasageri de pe rutele care fac obiectul acordurilor în cauză, pe durata exploatării rutelor respective, astfel cum se prevede în acorduri. Comisia consideră că orice alte avantaje posibile sunt prea nesigure pentru a fi cuantificate și luate în considerare. |
| --- | --- |

(370)

În concluzie, din considerațiile de mai sus rezultă în mod clar că singurul avantaj pe care un operator în economia de piață prudent l-ar aștepta ca urmare a unui acord de servicii de marketing și pe care l-ar cuantifica la momentul luării deciziei de a încheia sau nu un astfel de acord, împreună cu un acord de servicii aeroportuare, ar fi un posibil impact pozitiv al serviciilor de marketing asupra numărului de pasageri de pe rutele care fac obiectul acordurilor în cauză, pe durata exploatării rutelor respective, astfel cum se prevede în acorduri. Comisia consideră că orice alte avantaje posibile sunt prea nesigure pentru a fi cuantificate și luate în considerare.

(c)   Posibilitatea de a compara aeroportul Zweibrücken cu alte aeroporturi europene

Posibilitatea de a compara aeroportul Zweibrücken cu alte aeroporturi europene

| (371) | În conformitate cu noile orientări pentru aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață, existența unui ajutor în favoarea unei companii aeriene care utilizează un anumit aeroport poate fi exclusă, în principiu, în cazul în care tariful perceput pentru serviciile aeroportuare corespunde prețului pieței sau în cazul în care se poate demonstra prin intermediul unei analize ex ante – și anume, o analiză bazată pe informațiile disponibile la momentul acordării ajutorului și pe evoluțiile previzibile la momentul respectiv – că acordul dintre aeroport și compania aeriană va genera un profit marginal pozitiv pentru aeroport (97). Cu toate acestea, în ceea ce privește prima metodă (o comparație cu „prețul pieței”), Comisia are îndoieli cu privire la faptul că, în prezent, poate fi identificat un nivel de referință adecvat pentru stabilirea unui preț real al pieței pentru serviciile furnizate de aeroporturi. Prin urmare, Comisia consideră că o analiză ex ante privind rentabilitatea marginală reprezintă criteriul cel mai relevant pentru evaluarea acordurilor încheiate de aeroporturi cu companii aeriene individuale (98). |
| --- | --- |

(371)

În conformitate cu noile orientări pentru aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață, existența unui ajutor în favoarea unei companii aeriene care utilizează un anumit aeroport poate fi exclusă, în principiu, în cazul în care tariful perceput pentru serviciile aeroportuare corespunde prețului pieței sau în cazul în care se poate demonstra prin intermediul unei analize ex ante – și anume, o analiză bazată pe informațiile disponibile la momentul acordării ajutorului și pe evoluțiile previzibile la momentul respectiv – că acordul dintre aeroport și compania aeriană va genera un profit marginal pozitiv pentru aeroport (97). Cu toate acestea, în ceea ce privește prima metodă (o comparație cu „prețul pieței”), Comisia are îndoieli cu privire la faptul că, în prezent, poate fi identificat un nivel de referință adecvat pentru stabilirea unui preț real al pieței pentru serviciile furnizate de aeroporturi. Prin urmare, Comisia consideră că o analiză ex ante privind rentabilitatea marginală reprezintă criteriul cel mai relevant pentru evaluarea acordurilor încheiate de aeroporturi cu companii aeriene individuale (98).

ex ante

97

ex ante

98

| (372) | Ar trebui remarcat faptul că, în general, aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață pe baza unui preț mediu pe alte piețe similare se poate dovedi utilă dacă un astfel de preț poate fi identificat sau dedus în mod rezonabil din alți indicatori de piață. Cu toate acestea, metoda nu este la fel de relevantă în cazul serviciilor aeroportuare, întrucât structura costurilor și a veniturilor are tendința de a varia foarte mult de la un aeroport la altul. Acest lucru se datorează faptului că structura costurilor și a veniturilor depinde de nivelul de dezvoltare al aeroportului, de numărul companiilor aeriene care utilizează aeroportul, de capacitatea aeroportului în ceea ce privește traficul de călători, de starea infrastructurii și a investițiilor aferente, de cadrul de reglementare care poate varia de la un stat membru la altul, precum și de eventualele datorii sau obligații contractate de aeroport în trecut (99). |
| --- | --- |

(372)

Ar trebui remarcat faptul că, în general, aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață pe baza unui preț mediu pe alte piețe similare se poate dovedi utilă dacă un astfel de preț poate fi identificat sau dedus în mod rezonabil din alți indicatori de piață. Cu toate acestea, metoda nu este la fel de relevantă în cazul serviciilor aeroportuare, întrucât structura costurilor și a veniturilor are tendința de a varia foarte mult de la un aeroport la altul. Acest lucru se datorează faptului că structura costurilor și a veniturilor depinde de nivelul de dezvoltare al aeroportului, de numărul companiilor aeriene care utilizează aeroportul, de capacitatea aeroportului în ceea ce privește traficul de călători, de starea infrastructurii și a investițiilor aferente, de cadrul de reglementare care poate varia de la un stat membru la altul, precum și de eventualele datorii sau obligații contractate de aeroport în trecut (99).

99

| (373) | De asemenea, procesul de liberalizare a pieței transportului aerian complică orice analiză pur comparativă. Astfel cum se poate observa în cazul de față, practicile comerciale între aeroporturi și companiile aeriene nu sunt întotdeauna bazate exclusiv pe o listă a tarifelor publicată. Mai degrabă, relațiile comerciale sunt foarte variate. Acestea includ o partajare a riscurilor în ceea ce privește traficul de călători și orice responsabilități comerciale și financiare aferente, sisteme de stimulente standard și variații ale partajării riscurilor pe durata acordurilor. Prin urmare, o tranzacție nu poate fi comparată cu o alta pe baza prețului unei escale sau a prețului pe pasager. |
| --- | --- |

(373)

De asemenea, procesul de liberalizare a pieței transportului aerian complică orice analiză pur comparativă. Astfel cum se poate observa în cazul de față, practicile comerciale între aeroporturi și companiile aeriene nu sunt întotdeauna bazate exclusiv pe o listă a tarifelor publicată. Mai degrabă, relațiile comerciale sunt foarte variate. Acestea includ o partajare a riscurilor în ceea ce privește traficul de călători și orice responsabilități comerciale și financiare aferente, sisteme de stimulente standard și variații ale partajării riscurilor pe durata acordurilor. Prin urmare, o tranzacție nu poate fi comparată cu o alta pe baza prețului unei escale sau a prețului pe pasager.

| (374) | În sfârșit, presupunând că s-ar putea stabili, pe baza unei analize comparative valabile, că „prețurile” aferente diferitelor tranzacții care fac obiectul prezentei evaluări sunt echivalente cu sau mai mari decât „prețurile pieței” stabilite prin intermediul unui eșantion de tranzacții comparative, Comisia nu ar fi în măsură, prin urmare, să concluzioneze din aceasta că tranzacțiile respective nu respectă testul operatorului economic privat în economia de piață dacă se dovedește că, în momentul în care au fost stabilite, operatorul aeroportuar a preconizat că acestea vor genera costuri marginale mai mari decât veniturile marginale. În consecință, un operator economic privat în economia de piață nu va fi stimulat în niciun fel să ofere bunuri sau servicii la „prețul pieței” în cazul în care acest lucru ar conduce la pierderi marginale. |
| --- | --- |

(374)

În sfârșit, presupunând că s-ar putea stabili, pe baza unei analize comparative valabile, că „prețurile” aferente diferitelor tranzacții care fac obiectul prezentei evaluări sunt echivalente cu sau mai mari decât „prețurile pieței” stabilite prin intermediul unui eșantion de tranzacții comparative, Comisia nu ar fi în măsură, prin urmare, să concluzioneze din aceasta că tranzacțiile respective nu respectă testul operatorului economic privat în economia de piață dacă se dovedește că, în momentul în care au fost stabilite, operatorul aeroportuar a preconizat că acestea vor genera costuri marginale mai mari decât veniturile marginale. În consecință, un operator economic privat în economia de piață nu va fi stimulat în niciun fel să ofere bunuri sau servicii la „prețul pieței” în cazul în care acest lucru ar conduce la pierderi marginale.

| (375) | În aceste condiții, Comisia consideră că, ținând cont de toate informațiile de care dispune, nu există motive pentru care să se abată de la abordarea recomandată în orientările din 2014 privind sectorul aviației pentru aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață în ceea ce privește relațiile între aeroporturi și companiile aeriene, și anume o analiză ex ante a rentabilității marginale. |
| --- | --- |

(375)

În aceste condiții, Comisia consideră că, ținând cont de toate informațiile de care dispune, nu există motive pentru care să se abată de la abordarea recomandată în orientările din 2014 privind sectorul aviației pentru aplicarea principiului operatorului economic privat în economia de piață în ceea ce privește relațiile între aeroporturi și companiile aeriene, și anume o analiză ex ante a rentabilității marginale.

ex ante

7.3.1.4.   
  Evaluarea costurilor și veniturilor marginale

Evaluarea costurilor și veniturilor marginale

Calendar

Calendar

| (376) | Atunci când decide dacă dorește sau nu să încheie un acord de servicii aeroportuare și/sau un acord de servicii de marketing, un operator economic privat în economia de piață va alege un calendar pentru evaluarea sa pe baza duratei acordurilor în cauză sau a termenului prevăzut în fiecare acord individual. Cu alte cuvinte, operatorul va evalua costurile și veniturile marginale pentru întreaga durată de aplicare a acordurilor. |
| --- | --- |

(376)

Atunci când decide dacă dorește sau nu să încheie un acord de servicii aeroportuare și/sau un acord de servicii de marketing, un operator economic privat în economia de piață va alege un calendar pentru evaluarea sa pe baza duratei acordurilor în cauză sau a termenului prevăzut în fiecare acord individual. Cu alte cuvinte, operatorul va evalua costurile și veniturile marginale pentru întreaga durată de aplicare a acordurilor.

| (377) | Nu pare să existe nicio justificare pentru alegerea unei perioade mai lungi. La data încheierii acordurilor, un operator economic privat în economia de piață prudent nu va lua în calcul prelungirea acordurilor la expirare, în aceleași condiții sau în condiții diferite. De asemenea, un operator prudent ar fi conștient de faptul că, în general, companiile aeriene low-cost, precum Ryanair, au fost și sunt cunoscute dintotdeauna ca fiind foarte reactive la evoluțiile pieței, atât la deschiderea sau închiderea unor rute, cât și la majorarea sau reducerea numărului de zboruri. |
| --- | --- |

(377)

Nu pare să existe nicio justificare pentru alegerea unei perioade mai lungi. La data încheierii acordurilor, un operator economic privat în economia de piață prudent nu va lua în calcul prelungirea acordurilor la expirare, în aceleași condiții sau în condiții diferite. De asemenea, un operator prudent ar fi conștient de faptul că, în general, companiile aeriene low-cost, precum Ryanair, au fost și sunt cunoscute dintotdeauna ca fiind foarte reactive la evoluțiile pieței, atât la deschiderea sau închiderea unor rute, cât și la majorarea sau reducerea numărului de zboruri.

Evaluare

Evaluare

| (378) | Germania afirmă că FGAZ/FZG nu a elaborat planuri de afaceri ex ante înainte de a încheia acorduri de servicii aeroportuare individuale cu diferitele companii aeriene. Germania a explicat că, întrucât majoritatea costurilor aeroportului pot fi considerate fixe și că o extindere a activităților comerciale nu ar conduce la costuri suplimentare semnificative, nu au fost necesare astfel de planuri de afaceri ex ante. |
| --- | --- |

(378)

Germania afirmă că FGAZ/FZG nu a elaborat planuri de afaceri ex ante înainte de a încheia acorduri de servicii aeroportuare individuale cu diferitele companii aeriene. Germania a explicat că, întrucât majoritatea costurilor aeroportului pot fi considerate fixe și că o extindere a activităților comerciale nu ar conduce la costuri suplimentare semnificative, nu au fost necesare astfel de planuri de afaceri ex ante.

ex ante

ex ante

| (379) | Cu toate acestea, la cererea Comisiei, Germania a elaborat o prezentare generală a costurilor și veniturilor marginale care ar fi putut fi preconizate în momentul în care au fost încheiate acordurile corespunzătoare. Germania a pregătit datele respective pentru fiecare dintre acordurile încheiate cu companiile aeriene pe parcursul perioadei care face obiectul anchetei, și anume 2000-2009, astfel cum sunt rezumate în tabelul 8.

  Tabelul 8


  Rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate cu Germanwings, TUIFly și Ryanair | Germanwings
  (acord 15 septembrie 2006-15 septembrie 2009) | Germanwings
  (acord 30 iunie 2008-31 decembrie 2011) (100) | TUIFly
  (acord 1 aprilie 2008-31 martie 2011) (101) | Ryanair
  (acord 22 septembrie 2008-21 septembrie 2009) (102) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de pasageri estimat | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Venituri suplimentare preconizate din activități aeronautice | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Venituri suplimentare preconizate din activități nonaeronautice | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Costuri marginale preconizate | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Costuri aferente sprijinului pentru marketing | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rezultat nominal preconizat | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rată de actualizare | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Rezultat actualizat preconizat | [...] | [...] | [...] | [...] |

(379)

Cu toate acestea, la cererea Comisiei, Germania a elaborat o prezentare generală a costurilor și veniturilor marginale care ar fi putut fi preconizate în momentul în care au fost încheiate acordurile corespunzătoare. Germania a pregătit datele respective pentru fiecare dintre acordurile încheiate cu companiile aeriene pe parcursul perioadei care face obiectul anchetei, și anume 2000-2009, astfel cum sunt rezumate în tabelul 8.

Tabelul 8

Tabelul 8

Rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate cu Germanwings, TUIFly și Ryanair

Rentabilitatea marginală a acordurilor încheiate cu Germanwings, TUIFly și Ryanair

Germanwings

(acord 15 septembrie 2006-15 septembrie 2009)

Germanwings

(acord 30 iunie 2008-31 decembrie 2011) (100)

100

TUIFly

(acord 1 aprilie 2008-31 martie 2011) (101)

101

Ryanair

(acord 22 septembrie 2008-21 septembrie 2009) (102)

102

Numărul de pasageri estimat

[...]

[...]

[...]

[...]

Venituri suplimentare preconizate din activități aeronautice

[...]

[...]

[...]

[...]

Venituri suplimentare preconizate din activități nonaeronautice

[...]

[...]

[...]

[...]

Costuri marginale preconizate

[...]

[...]

[...]

[...]

Costuri aferente sprijinului pentru marketing

[...]

[...]

[...]

[...]

Rezultat nominal preconizat

[...]

[...]

[...]

[...]

Rată de actualizare

[...]

[...]

[...]

[...]

Rezultat actualizat preconizat

[...]

[...]

[...]

[...]

| (380) | La elaborarea tabelului 8, Germania a luat în considerare următoarele aspecte:






  (a) | numărul de pasageri preconizat a fost dedus din numărul preconizat de zboruri pe săptămână și extrapolat pentru întreaga durată a acordului; |
| --- | --- | --- |

(380)

La elaborarea tabelului 8, Germania a luat în considerare următoarele aspecte:

(a)

numărul de pasageri preconizat a fost dedus din numărul preconizat de zboruri pe săptămână și extrapolat pentru întreaga durată a acordului;

| (b) | veniturile preconizate din activități aeronautice (tarife de handling și de aterizare, curățare și degivrare etc.) au fost calculate pe întreaga durată a acordului pe baza condițiilor convenite cu fiecare companie aeriană, luând în considerare reducerile și stimulentele relevante; |
| --- | --- |

(b)

veniturile preconizate din activități aeronautice (tarife de handling și de aterizare, curățare și degivrare etc.) au fost calculate pe întreaga durată a acordului pe baza condițiilor convenite cu fiecare companie aeriană, luând în considerare reducerile și stimulentele relevante;

| (c) | veniturile preconizate din activități nonaviatice (tarife de parcare, cheltuielile în cadrul terminalului etc.) au fost calculate, de asemenea, pe durata de valabilitate a acordului; |
| --- | --- |

(c)

veniturile preconizate din activități nonaviatice (tarife de parcare, cheltuielile în cadrul terminalului etc.) au fost calculate, de asemenea, pe durata de valabilitate a acordului;

| (d) | costurile marginale preconizate au fost calculate pe întreaga durată a acordului, ținând cont de amortizarea investițiilor necesare pentru gestionarea zborurilor comerciale (noul terminal, noi ghișee de îmbarcare, locuri de parcare etc.), precum și de personalul suplimentar și de costurile materialelor. Au fost luate în considerare numai costurile generate de fiecare companie aeriană. Pe această bază, Germania a susținut că respectivele costuri pentru noul terminal și pentru angajarea de personal nou au fost generate inițial de începerea activității pe aeroportul Zweibrücken a companiei aeriene Germanwings, astfel încât costurile au fost alocate în principal la primul acord cu Germanwings; |
| --- | --- |

(d)

costurile marginale preconizate au fost calculate pe întreaga durată a acordului, ținând cont de amortizarea investițiilor necesare pentru gestionarea zborurilor comerciale (noul terminal, noi ghișee de îmbarcare, locuri de parcare etc.), precum și de personalul suplimentar și de costurile materialelor. Au fost luate în considerare numai costurile generate de fiecare companie aeriană. Pe această bază, Germania a susținut că respectivele costuri pentru noul terminal și pentru angajarea de personal nou au fost generate inițial de începerea activității pe aeroportul Zweibrücken a companiei aeriene Germanwings, astfel încât costurile au fost alocate în principal la primul acord cu Germanwings;

| (e) | la cererea Comisiei, plățile reprezentând sprijinul pentru marketing acordat companiei aeriene Ryanair în temeiul acordului între land și AMS au fost luate în considerare drept costuri marginale aferente acordului cu Ryanair; |
| --- | --- |

(e)

la cererea Comisiei, plățile reprezentând sprijinul pentru marketing acordat companiei aeriene Ryanair în temeiul acordului între land și AMS au fost luate în considerare drept costuri marginale aferente acordului cu Ryanair;

| (f) | rata de actualizare s-a bazat pe ratele de actualizare comunicate de Deutsche Bundesbank, începând cu 2008. |
| --- | --- |

(f)

rata de actualizare s-a bazat pe ratele de actualizare comunicate de Deutsche Bundesbank, începând cu 2008.

| (381) | Comisia consideră solidă abordarea adoptată de Germania în estimarea numărului de pasageri și în calcularea, pe această bază, a veniturilor marginale estimate provenite din activități aeronautice și nonaeronautice. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește ratele de actualizare. |
| --- | --- |

(381)

Comisia consideră solidă abordarea adoptată de Germania în estimarea numărului de pasageri și în calcularea, pe această bază, a veniturilor marginale estimate provenite din activități aeronautice și nonaeronautice. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește ratele de actualizare.

| (382) | Comisia notează, de asemenea, dezacordul Germaniei față de neluarea în considerare a câștigurilor pe termen lung prin calcularea veniturilor marginale numai pe durata acordului. Ca răspuns la această situație, Comisia face referire la raționamentul cuprins în considerentele 376 și 377 conform căruia este adecvat, într-adevăr, să se ia în considerare numai costurile și veniturile marginale generate pe durata acordului. |
| --- | --- |

(382)

Comisia notează, de asemenea, dezacordul Germaniei față de neluarea în considerare a câștigurilor pe termen lung prin calcularea veniturilor marginale numai pe durata acordului. Ca răspuns la această situație, Comisia face referire la raționamentul cuprins în considerentele 376 și 377 conform căruia este adecvat, într-adevăr, să se ia în considerare numai costurile și veniturile marginale generate pe durata acordului.

| (383) | De asemenea, Comisia ia notă de observația Germaniei potrivit căreia acordul de servicii de marketing nu poate fi considerat doar generator de costuri, ci ar trebui să fie considerat, de asemenea, generator de venituri. Germania nu a propus nicio metodologie specifică pentru a evalua venitul marginal specific generat de acordul de servicii de marketing dincolo de creșterea traficului (și, prin urmare, a veniturilor provenite din activitățile nonaeronautice) pe aeroport. În orice caz, Comisia a stabilit deja în considerentul 347 și următoarele că un operator economic privat în economia de piață ar lua în considerare numai veniturile marginale ale aeroportului la evaluarea efectelor pozitive ale acordului de servicii de marketing. |
| --- | --- |

(383)

De asemenea, Comisia ia notă de observația Germaniei potrivit căreia acordul de servicii de marketing nu poate fi considerat doar generator de costuri, ci ar trebui să fie considerat, de asemenea, generator de venituri. Germania nu a propus nicio metodologie specifică pentru a evalua venitul marginal specific generat de acordul de servicii de marketing dincolo de creșterea traficului (și, prin urmare, a veniturilor provenite din activitățile nonaeronautice) pe aeroport. În orice caz, Comisia a stabilit deja în considerentul 347 și următoarele că un operator economic privat în economia de piață ar lua în considerare numai veniturile marginale ale aeroportului la evaluarea efectelor pozitive ale acordului de servicii de marketing.

| (384) | În ceea ce privește, în special, costurile de exploatare marginale, Comisia trebuie să se bazeze pe datele furnizate de Germania și de FGAZ/FZG, în măsura în care acestea par rezonabile, întrucât nu este în măsură să estimeze importanța costurilor respective în mod independent. Același lucru este valabil, în principiu, pentru costurile de investiții marginale, întrucât Germania și FGAZ/FZG se află într-o poziție mai bună pentru a estima care dintre investiții pot fi atribuite direct unui anumit acord de servicii aeroportuare. În urma analizării informațiilor furnizate de Germania, Comisia acceptă calculul general al costurilor marginale ca fiind rezonabil. |
| --- | --- |

(384)

În ceea ce privește, în special, costurile de exploatare marginale, Comisia trebuie să se bazeze pe datele furnizate de Germania și de FGAZ/FZG, în măsura în care acestea par rezonabile, întrucât nu este în măsură să estimeze importanța costurilor respective în mod independent. Același lucru este valabil, în principiu, pentru costurile de investiții marginale, întrucât Germania și FGAZ/FZG se află într-o poziție mai bună pentru a estima care dintre investiții pot fi atribuite direct unui anumit acord de servicii aeroportuare. În urma analizării informațiilor furnizate de Germania, Comisia acceptă calculul general al costurilor marginale ca fiind rezonabil.

| (385) | De asemenea, pare rezonabil că angajarea de personal suplimentar pentru a gestiona compania aeriană Germanwings și investițiile inițiale în renovarea terminalului poate fi atribuită primului acord cu Germanwings, întrucât acordul respectiv a declanșat dezvoltarea puternică a aviației comerciale pe aeroportul Zweibrücken. |
| --- | --- |

(385)

De asemenea, pare rezonabil că angajarea de personal suplimentar pentru a gestiona compania aeriană Germanwings și investițiile inițiale în renovarea terminalului poate fi atribuită primului acord cu Germanwings, întrucât acordul respectiv a declanșat dezvoltarea puternică a aviației comerciale pe aeroportul Zweibrücken.

Concluzie

Concluzie

| (386) | Întrucât rezultatul actualizat preconizat este negativ pentru primul acord încheiat cu Germanwings, precum și pentru acordurile încheiate cu TUIFly și Ryanair, Comisia constată că întreprinderile FGAZ/FZG nu au acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când au încheiat acordurile respective. Aeroportul nu ar fi putut preconiza că va acoperi cel puțin costurile marginale generate de oricare dintre acordurile respective. Întrucât, prin urmare, întreprinderile FGAZ/FZG nu s-au comportat ca un operator economic privat în economia de piață, decizia de a încheia acordurile în condițiile respective a acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair un avantaj economic. |
| --- | --- |

(386)

Întrucât rezultatul actualizat preconizat este negativ pentru primul acord încheiat cu Germanwings, precum și pentru acordurile încheiate cu TUIFly și Ryanair, Comisia constată că întreprinderile FGAZ/FZG nu au acționat ca un operator economic privat în economia de piață atunci când au încheiat acordurile respective. Aeroportul nu ar fi putut preconiza că va acoperi cel puțin costurile marginale generate de oricare dintre acordurile respective. Întrucât, prin urmare, întreprinderile FGAZ/FZG nu s-au comportat ca un operator economic privat în economia de piață, decizia de a încheia acordurile în condițiile respective a acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair un avantaj economic.

| (387) | În schimb, s-ar fi putut preconiza că al doilea acord cu Germanwings va conduce la un rezultat actualizat pozitiv. Prin urmare, la încheierea acordului respectiv, FGAZ/FZG nu a conferit un avantaj economic companiei aeriene Germanwings. |
| --- | --- |

(387)

În schimb, s-ar fi putut preconiza că al doilea acord cu Germanwings va conduce la un rezultat actualizat pozitiv. Prin urmare, la încheierea acordului respectiv, FGAZ/FZG nu a conferit un avantaj economic companiei aeriene Germanwings.

7.3.1.5.   
  Caracterul selectiv

Caracterul selectiv

| (388) | Avantajul economic identificat în considerentul 376 și următoarele a fost acordat pe o bază selectivă, întrucât numai companiile aeriene care operau de pe aeroportul Zweibrücken au beneficiat de acesta. |
| --- | --- |

(388)

Avantajul economic identificat în considerentul 376 și următoarele a fost acordat pe o bază selectivă, întrucât numai companiile aeriene care operau de pe aeroportul Zweibrücken au beneficiat de acesta.

| (389) | În acest context, argumentul invocat de Germania potrivit căruia reducerile tarifelor de aeroport pentru companiile aeriene care operează zboruri din Zweibrücken nu au fost selective trebuie să fie respins. Germania a susținut că reducerile au fost deschise tuturor companiilor aeriene care doresc să opereze zboruri din Zweibrücken, ceea ce le-ar face neselective. |
| --- | --- |

(389)

În acest context, argumentul invocat de Germania potrivit căruia reducerile tarifelor de aeroport pentru companiile aeriene care operează zboruri din Zweibrücken nu au fost selective trebuie să fie respins. Germania a susținut că reducerile au fost deschise tuturor companiilor aeriene care doresc să opereze zboruri din Zweibrücken, ceea ce le-ar face neselective.

| (390) | Ca răspuns, Comisia observă, în primul rând, că acordurile individuale încheiate cu companiile aeriene diferă față de lista tarifelor și unul față de celălalt (a se vedea considerentele 67-72), conținând astfel condiții negociate individual. Avantajul exact acordat ar părea să fie selectiv în ceea ce privește fiecare companie aeriană. |
| --- | --- |

(390)

Ca răspuns, Comisia observă, în primul rând, că acordurile individuale încheiate cu companiile aeriene diferă față de lista tarifelor și unul față de celălalt (a se vedea considerentele 67-72), conținând astfel condiții negociate individual. Avantajul exact acordat ar părea să fie selectiv în ceea ce privește fiecare companie aeriană.

| (391) | Cu toate acestea, în același timp, Comisia observă că, în cazul în care lista tarifelor ar fi fost aplicată în același mod pentru fiecare companie aeriană care dorește să opereze zboruri din Zweibrücken, orice avantaj acordat astfel ar trebui totuși să fie considerat selectiv. Astfel cum a afirmat avocatul general Mengozzi în cauza Deutsche Lufthansa AG/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, acceptarea argumentației Germaniei ar echivala cu „negarea de la bun început a posibilității de a califica drept ajutoare de stat condițiile în care o întreprindere publică își oferă serviciile în cazul în care aceste condiții sunt aplicabile fără distincție tuturor contractanților săi (103).” De asemenea, avocatul general Mengozzi a remarcat că:

  „Astfel cum Comisia a remarcat în mod corect, în opinia noastră, o asemenea excludere nu este în concordanță nici cu jurisprudența Curții, potrivit căreia pot avea un caracter selectiv și intervenții publice care privesc fără deosebire toți operatorii dintr-un anumit sector economic, nici cu avize anterioare în care au fost considerate selective avantaje care decurg din furnizarea de bunuri sau servicii de către întreprinderi publice (sau private) la tarife sau în condiții identice pentru toți operatorii care desfășoară o anumită activitate (104).” |
| --- | --- |

(391)

Cu toate acestea, în același timp, Comisia observă că, în cazul în care lista tarifelor ar fi fost aplicată în același mod pentru fiecare companie aeriană care dorește să opereze zboruri din Zweibrücken, orice avantaj acordat astfel ar trebui totuși să fie considerat selectiv. Astfel cum a afirmat avocatul general Mengozzi în cauza Deutsche Lufthansa AG/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, acceptarea argumentației Germaniei ar echivala cu „negarea de la bun început a posibilității de a califica drept ajutoare de stat condițiile în care o întreprindere publică își oferă serviciile în cazul în care aceste condiții sunt aplicabile fără distincție tuturor contractanților săi (103).” De asemenea, avocatul general Mengozzi a remarcat că:

Deutsche Lufthansa AG/Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH

103

„Astfel cum Comisia a remarcat în mod corect, în opinia noastră, o asemenea excludere nu este în concordanță nici cu jurisprudența Curții, potrivit căreia pot avea un caracter selectiv și intervenții publice care privesc fără deosebire toți operatorii dintr-un anumit sector economic, nici cu avize anterioare în care au fost considerate selective avantaje care decurg din furnizarea de bunuri sau servicii de către întreprinderi publice (sau private) la tarife sau în condiții identice pentru toți operatorii care desfășoară o anumită activitate (104).”

104

7.3.1.6.   
  Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

Denaturarea concurenței și efectul asupra schimburilor comerciale

| (392) | Se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a beneficiarului în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (105). În practică, o denaturare a concurenței are loc, prin urmare, de îndată ce statul acordă un avantaj financiar unei întreprinderi într-un sector liberalizat în care există sau ar putea exista concurență. Jurisprudența instanțelor europene a stabilit că orice acordare de ajutoare unei întreprinderi care își exercită activitățile pe piața internă poate fi susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre (106). |
| --- | --- |

(392)

Se consideră că o măsură acordată de stat denaturează sau amenință să denatureze concurența în cazul în care este susceptibilă să amelioreze poziția concurențială a beneficiarului în comparație cu celelalte întreprinderi cu care acesta concurează (105). În practică, o denaturare a concurenței are loc, prin urmare, de îndată ce statul acordă un avantaj financiar unei întreprinderi într-un sector liberalizat în care există sau ar putea exista concurență. Jurisprudența instanțelor europene a stabilit că orice acordare de ajutoare unei întreprinderi care își exercită activitățile pe piața internă poate fi susceptibilă să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre (106).

105

106

| (393) | De la intrarea în vigoare a celui de al treilea pachet privind liberalizarea transportului aerian la 1 ianuarie 1993 (107), transportatorii aerieni sunt liberi să opereze zboruri pe legături intraeuropene. Astfel cum a remarcat Curtea de Justiție,

  „în cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea într-un sector în care concurează [...] producători din diferite state membre, orice ajutor pe care îl poate primi din partea autorităților publice este de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze concurența, în măsura în care prezența sa permanentă pe piață împiedică concurenții să își crească cota de piață și le reduce șansele de creștere a exporturilor (108).” |
| --- | --- |

(393)

De la intrarea în vigoare a celui de al treilea pachet privind liberalizarea transportului aerian la 1 ianuarie 1993 (107), transportatorii aerieni sunt liberi să opereze zboruri pe legături intraeuropene. Astfel cum a remarcat Curtea de Justiție,

107

„în cazul în care o întreprindere își desfășoară activitatea într-un sector în care concurează [...] producători din diferite state membre, orice ajutor pe care îl poate primi din partea autorităților publice este de natură să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre și să denatureze concurența, în măsura în care prezența sa permanentă pe piață împiedică concurenții să își crească cota de piață și le reduce șansele de creștere a exporturilor (108).”

108

| (394) | Comisia a constatat că întreprinderile FGAZ/FZG și landul Renania-Palatinat au acordat un avantaj selectiv companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair. Companiile aeriene respective sunt active pe o piață competitivă, la nivelul întregii Uniuni, și avantajul pe care l-au primit a fost de natură să îmbunătățească poziția competitivă a acestora pe piața în cauză. Având în vedere acest aspect, Comisia constată că avantajul acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(394)

Comisia a constatat că întreprinderile FGAZ/FZG și landul Renania-Palatinat au acordat un avantaj selectiv companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair. Companiile aeriene respective sunt active pe o piață competitivă, la nivelul întregii Uniuni, și avantajul pe care l-au primit a fost de natură să îmbunătățească poziția competitivă a acestora pe piața în cauză. Având în vedere acest aspect, Comisia constată că avantajul acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair este de natură să denatureze concurența și să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

7.3.1.7.   
  Concluzie

Concluzie

| (395) | Pentru motivele de mai sus, Comisia constată că Germanwings, TUIFly și Ryanair au beneficiat de ajutoare de stat, în valoare de aproximativ 1 054 985 EUR, 232 781 EUR și, respectiv, 464 879 EUR. |
| --- | --- |

(395)

Pentru motivele de mai sus, Comisia constată că Germanwings, TUIFly și Ryanair au beneficiat de ajutoare de stat, în valoare de aproximativ 1 054 985 EUR, 232 781 EUR și, respectiv, 464 879 EUR.

7.3.2.   COMPATIBILITATE

| (396) | Comisia constată că Germania nu a prezentat argumente care să arate că ajutorul acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair este compatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(396)

Comisia constată că Germania nu a prezentat argumente care să arate că ajutorul acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair este compatibil cu piața internă.

| (397) | Pe baza jurisprudenței Curții (109), Comisia reamintește că este responsabilitatea Germaniei să precizeze temeiul juridic pe baza căruia o măsură de ajutor de stat poate fi considerată compatibilă cu piața internă și să demonstreze că sunt îndeplinite toate condițiile necesare. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a solicitat Germaniei să precizeze dacă ar putea fi stabilită compatibilitatea în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Cu toate acestea, Germania nu a formulat niciun argument pentru a demonstra că au fost îndeplinite condițiile relevante de compatibilitate a ajutoarelor la înființare în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Nici părțile interesate care au prezentat observații nu au invocat argumente care să demonstreze compatibilitatea măsurii de ajutor de stat cu piața internă. |
| --- | --- |

(397)

Pe baza jurisprudenței Curții (109), Comisia reamintește că este responsabilitatea Germaniei să precizeze temeiul juridic pe baza căruia o măsură de ajutor de stat poate fi considerată compatibilă cu piața internă și să demonstreze că sunt îndeplinite toate condițiile necesare. În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a solicitat Germaniei să precizeze dacă ar putea fi stabilită compatibilitatea în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Cu toate acestea, Germania nu a formulat niciun argument pentru a demonstra că au fost îndeplinite condițiile relevante de compatibilitate a ajutoarelor la înființare în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației. Nici părțile interesate care au prezentat observații nu au invocat argumente care să demonstreze compatibilitatea măsurii de ajutor de stat cu piața internă.

109

| (398) | Cu toate acestea, Comisia consideră că este util să se analizeze, pe scurt, dacă ajutorul de stat în cauză ar putea fi considerat ajutor la înființare compatibil. |
| --- | --- |

(398)

Cu toate acestea, Comisia consideră că este util să se analizeze, pe scurt, dacă ajutorul de stat în cauză ar putea fi considerat ajutor la înființare compatibil.

7.3.2.1.   
  Cadrul juridic aplicabil

Cadrul juridic aplicabil

| (399) | În ceea ce privește ajutorul la înființare, orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd următoarele:

  „În ceea ce privește ajutoarele la înființare acordate companiilor aeriene, Comisia va aplica principiile enunțate în prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor la înființare notificate în privința cărora i se solicită să ia o decizie după 4 aprilie 2014, chiar și în cazul în care măsurile au fost notificate înainte de data menționată. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Comisia va aplica în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta nu va aplica principiile enunțate în prezentele orientări în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene înainte de 4 aprilie 2014
   (110).” |
| --- | --- |

(399)

În ceea ce privește ajutorul la înființare, orientările din 2014 privind sectorul aviației prevăd următoarele:

„În ceea ce privește ajutoarele la înființare acordate companiilor aeriene, Comisia va aplica principiile enunțate în prezentele orientări tuturor măsurilor de ajutor la înființare notificate în privința cărora i se solicită să ia o decizie după 4 aprilie 2014, chiar și în cazul în care măsurile au fost notificate înainte de data menționată. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind stabilirea normelor aplicabile pentru evaluarea ajutorului de stat ilegal, Comisia va aplica în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene normele în vigoare la momentul acordării ajutoarelor. În consecință, aceasta nu va aplica principiile enunțate în prezentele orientări în cazul ajutoarelor la înființare ilegale acordate companiilor aeriene înainte de 4 aprilie 2014
   (110).”

110

| (400) | Orientările din 2005 privind sectorul aviației, la rândul lor, stipulează următoarele:

  „Comisia evaluează compatibilitatea [...] ajutorului la înființare acordat fără autorizarea sa și care, prin urmare, încalcă dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 108 alineatul (3) din tratat], pe baza prezentelor orientări, în cazul în care plata ajutorului a început după publicarea orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.” |
| --- | --- |

(400)

Orientările din 2005 privind sectorul aviației, la rândul lor, stipulează următoarele:

„Comisia evaluează compatibilitatea [...] ajutorului la înființare acordat fără autorizarea sa și care, prin urmare, încalcă dispozițiile articolului 88 alineatul (3) din tratat [în prezent articolul 108 alineatul (3) din tratat], pe baza prezentelor orientări, în cazul în care plata ajutorului a început după publicarea orientărilor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.”

| (401) | Întrucât acordurile cu Germanwings, TUIFly și Ryanair au fost încheiate după publicarea orientărilor din 2005 privind sectorul aviației în Jurnalul Oficial la 9 decembrie 2005, orientările respective constituie temeiul juridic aplicabil pentru evaluarea compatibilității acordurilor cu piața internă. |
| --- | --- |

(401)

Întrucât acordurile cu Germanwings, TUIFly și Ryanair au fost încheiate după publicarea orientărilor din 2005 privind sectorul aviației în Jurnalul Oficial la 9 decembrie 2005, orientările respective constituie temeiul juridic aplicabil pentru evaluarea compatibilității acordurilor cu piața internă.

7.3.2.2.   
  Evaluarea compatibilității în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației

Evaluarea compatibilității în temeiul orientărilor din 2005 privind sectorul aviației

| (402) | Întrucât condițiile de compatibilitate pentru ajutoarele la înființare prevăzute la punctul 79 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt cumulative, Comisia consideră că este suficient să se demonstreze că una dintre condițiile respective nu este îndeplinită pentru a se putea concluziona că ajutorul acordat companiilor aeriene nu este compatibil. Comisia își începe analiza cu condiția prevăzută la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(402)

Întrucât condițiile de compatibilitate pentru ajutoarele la înființare prevăzute la punctul 79 din orientările din 2005 privind sectorul aviației sunt cumulative, Comisia consideră că este suficient să se demonstreze că una dintre condițiile respective nu este îndeplinită pentru a se putea concluziona că ajutorul acordat companiilor aeriene nu este compatibil. Comisia își începe analiza cu condiția prevăzută la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației.

| (403) | Punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației prevede, printre altele, că valoarea ajutorului acordat într-un an nu poate depăși 50 % din costurile totale eligibile pentru anul în cauză, iar ajutorul total nu poate depăși o medie de 30 % din costurile eligibile. Costurile eligibile sunt definite drept „costurile suplimentare la înființare suportate pentru lansarea noii rute sau frecvențe [...] pe care operatorul aerian nu trebuie să le suporte după înființare, în regim de operare normală” (111). |
| --- | --- |

(403)

Punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației prevede, printre altele, că valoarea ajutorului acordat într-un an nu poate depăși 50 % din costurile totale eligibile pentru anul în cauză, iar ajutorul total nu poate depăși o medie de 30 % din costurile eligibile. Costurile eligibile sunt definite drept „costurile suplimentare la înființare suportate pentru lansarea noii rute sau frecvențe [...] pe care operatorul aerian nu trebuie să le suporte după înființare, în regim de operare normală” (111).

111

| (404) | În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a observat că acordurile cu Germanwings, TUIFly și Ryanair nu au prevăzut nicio legătură între ajutorul acordat și costurile eligibile. Prin urmare, Germania a fost invitată să furnizeze detalii privind relația dintre acordarea ajutorului și costurile eligibile. Nici Germania, nici părțile terțe care au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii nu au furnizat astfel de informații. În acest context și ținând seama de faptul că acordurile încheiate cu companiile aeriene în cauză nu fac nicio trimitere la costurile suportate de companiile aeriene, fără a menționa costurile eligibile, Comisia constată că nu este îndeplinită condiția privind compatibilitatea prevăzută la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației. |
| --- | --- |

(404)

În decizia de inițiere a procedurii, Comisia a observat că acordurile cu Germanwings, TUIFly și Ryanair nu au prevăzut nicio legătură între ajutorul acordat și costurile eligibile. Prin urmare, Germania a fost invitată să furnizeze detalii privind relația dintre acordarea ajutorului și costurile eligibile. Nici Germania, nici părțile terțe care au prezentat observații cu privire la decizia de inițiere a procedurii nu au furnizat astfel de informații. În acest context și ținând seama de faptul că acordurile încheiate cu companiile aeriene în cauză nu fac nicio trimitere la costurile suportate de companiile aeriene, fără a menționa costurile eligibile, Comisia constată că nu este îndeplinită condiția privind compatibilitatea prevăzută la punctul 79 litera (d) din orientările din 2005 privind sectorul aviației.

| (405) | În concluzie, ajutorul acordat companiilor aeriene nu poate fi considerat ajutor la înființare compatibil, întrucât cel puțin una dintre condițiile de compatibilitate nu este îndeplinită. Prin urmare, ajutorul de stat acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil, care trebuie să fie recuperat. |
| --- | --- |

(405)

În concluzie, ajutorul acordat companiilor aeriene nu poate fi considerat ajutor la înființare compatibil, întrucât cel puțin una dintre condițiile de compatibilitate nu este îndeplinită. Prin urmare, ajutorul de stat acordat companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair constituie ajutor de stat ilegal și incompatibil, care trebuie să fie recuperat.

8.   RECUPERARE

RECUPERARE

| (406) | În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide ca statul membru în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (112) care s-a dovedit a fi incompatibilă cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în permanență faptul că obligația unui stat de a anula ajutorul considerat de către Comisie incompatibil cu piața internă are drept scop restabilirea situației existente anterior (113). În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (114). |
| --- | --- |

(406)

În conformitate cu TFUE și cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție, Comisia are competența de a decide ca statul membru în cauză să anuleze sau să modifice măsura de ajutor (112) care s-a dovedit a fi incompatibilă cu piața internă. De asemenea, Curtea a susținut în permanență faptul că obligația unui stat de a anula ajutorul considerat de către Comisie incompatibil cu piața internă are drept scop restabilirea situației existente anterior (113). În acest context, Curtea de Justiție a afirmat că obiectivul este îndeplinit atunci când beneficiarul rambursează sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care a beneficiat față de concurenții săi de pe piață, iar situația anterioară plății ajutorului este restabilită (114).

112

113

114

| (407) | Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (115) prevede că „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”. |
| --- | --- |

(407)

Urmând jurisprudența menționată, articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 (115) prevede că „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar”.

115

| (408) | Prin urmare, ajutorul de stat menționat mai sus (a se vedea considerentele 282, 297, 318, 320, 395 și 405, ținând seama de considerentele 198, 199 și 200) trebuie să fie rambursat în Germania, în măsura în care acesta a fost plătit. |
| --- | --- |

(408)

Prin urmare, ajutorul de stat menționat mai sus (a se vedea considerentele 282, 297, 318, 320, 395 și 405, ținând seama de considerentele 198, 199 și 200) trebuie să fie rambursat în Germania, în măsura în care acesta a fost plătit.

| (409) | Tabelul 9 indică sumele indicative care trebuie să fie recuperate.

  Tabelul 9


  Informații cu privire la sumele primite ca ajutor de stat, la sumele care trebuie recuperate și la sumele deja recuperate










  Identitatea beneficiarului | Valoarea totală indicativă a ajutorului primit (în EUR) | Valoarea totală indicativă a ajutorului care trebuie recuperat (116) (în EUR)
  (Principalul) | Valoarea totală deja rambursată (în EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Principalul | Dobândă de recuperare (117) |
| FGAZ/FZG: Ajutoare pentru investiții directe | | | | |
| FGAZ/FZG: Injecții de capital | | | | |
| FGAZ/FZG: Garanție de 100 % | | | | |
| FGAZ/FZG: Participare la structura de gestionare centralizată a lichidităților | | | | |
| Germanwings | 1 115 971 | 1 115 971 | | |
| TUIFly | 233 002 | 233 002 | | |
| Ryanair/AMS | 469 132 | 469 132 | | |

(409)

Tabelul 9 indică sumele indicative care trebuie să fie recuperate.

Tabelul 9

Tabelul 9

Informații cu privire la sumele primite ca ajutor de stat, la sumele care trebuie recuperate și la sumele deja recuperate

Informații cu privire la sumele primite ca ajutor de stat, la sumele care trebuie recuperate și la sumele deja recuperate

Identitatea beneficiarului

Valoarea totală indicativă a ajutorului primit (în EUR)

Valoarea totală indicativă a ajutorului care trebuie recuperat (116) (în EUR)

116

(Principalul)

Valoarea totală deja rambursată (în EUR)

Principalul

Dobândă de recuperare (117)

117

FGAZ/FZG: Ajutoare pentru investiții directe

FGAZ/FZG: Injecții de capital

FGAZ/FZG: Garanție de 100 %

FGAZ/FZG: Participare la structura de gestionare centralizată a lichidităților

Germanwings

1 115 971

1 115 971

TUIFly

233 002

233 002

Ryanair/AMS

469 132

469 132

| (410) | Pentru a ține cont de avantajul efectiv primit de compania aeriană în cauză și de filialele acesteia în temeiul acordurilor, sumele indicate în tabelul 9 pot fi ajustate în funcție de elementele de probă furnizate de Germania, pe baza: (i) diferenței dintre, pe de o parte, plățile efective prezentate ex post, care au fost efectuate de compania aeriană cu privire la tarifele de aeroport (inclusiv taxa de aterizare, taxa pentru serviciile destinate pasagerilor și serviciile de handling la sol în temeiul acordului de servicii aeroportuare) și, pe de altă parte, fluxurile de numerar preconizate (ex ante) asociate acestor elemente de venituri și care sunt prezentate în tabelul 8; și a (ii) diferenței dintre, pe de o parte, plățile efective aferente serviciilor de marketing, prezentate ex post, care au fost acordate companiei aeriene în temeiul acordurilor de servicii de marketing și, pe de altă parte, costurile de marketing prevăzute ex ante, care corespund sumelor indicate în tabelul 8, |
| --- | --- |

(410)

Pentru a ține cont de avantajul efectiv primit de compania aeriană în cauză și de filialele acesteia în temeiul acordurilor, sumele indicate în tabelul 9 pot fi ajustate în funcție de elementele de probă furnizate de Germania, pe baza: (i) diferenței dintre, pe de o parte, plățile efective prezentate ex post, care au fost efectuate de compania aeriană cu privire la tarifele de aeroport (inclusiv taxa de aterizare, taxa pentru serviciile destinate pasagerilor și serviciile de handling la sol în temeiul acordului de servicii aeroportuare) și, pe de altă parte, fluxurile de numerar preconizate (ex ante) asociate acestor elemente de venituri și care sunt prezentate în tabelul 8; și a (ii) diferenței dintre, pe de o parte, plățile efective aferente serviciilor de marketing, prezentate ex post, care au fost acordate companiei aeriene în temeiul acordurilor de servicii de marketing și, pe de altă parte, costurile de marketing prevăzute ex ante, care corespund sumelor indicate în tabelul 8,

ex post

ex ante

ex post

ex ante

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Ajutorul de stat pus în aplicare în mod ilegal de Germania cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, în favoarea întreprinderilor Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken („FGAZ”)/Flughafen Zweibrücken GmbH („FZG”) în perioada 2000-2009, prin ajutoare pentru investiții directe, injecții de capital anuale, acordarea unei garanții de 100 % pentru un împrumut bancar cu titlu gratuit și permiterea participării întreprinderii FGAZ la structura de gestionare centralizată a lichidităților deținută de landul Renania-Palatinat este incompatibil cu piața internă.

(2)   Ajutorul de stat pus în aplicare în mod ilegal de Germania, cu încălcarea articolului 108 alineatul (3) din tratat, în favoarea companiilor aeriene Germanwings, TUIFly și Ryanair/AMS, prin acordurile de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing încheiate la 15 septembrie 2006 (Germanwings), 1 aprilie 2008 (TUIFly) și, respectiv, 22 septembrie 2008/6 octombrie 2008 [Ryanair/Airport Marketing Services („AMS”)] este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Împrumutul acordat întreprinderii FZG de Sparkasse Südwestpfalz nu constituie ajutor de stat.

(2)   Acordul de servicii aeroportuare încheiat de FZG cu Germanwings la 30 iunie 2008 nu constituie ajutor de stat.

Articolul 3

(1)   Germania recuperează de la beneficiari ajutorul incompatibil menționat la articolul 1.

(2)   FGAZ și FZG răspund în mod solidar pentru rambursarea ajutorului de stat primit de fiecare dintre acestea.

(3)   Ryanair și AMS răspund în mod solidar pentru rambursarea ajutorului de stat primit de fiecare dintre acestea.

(4)   Sumele care urmează să fie recuperate sunt după cum urmează:

| (a) | în ceea ce privește ajutoarele pentru investiții directe acordate de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF în favoarea întreprinderii FZG:
  20 564 170 EUR, sumă acordată în perioada 12 decembrie 2000-31 decembrie 2009, minus costurile aferente serviciilor de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, în măsura în care acestea au fost acoperite de ajutoarele pentru investiții directe; |
| --- | --- |

(a)

în ceea ce privește ajutoarele pentru investiții directe acordate de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF în favoarea întreprinderii FZG:
  20 564 170 EUR, sumă acordată în perioada 12 decembrie 2000-31 decembrie 2009, minus costurile aferente serviciilor de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, în măsura în care acestea au fost acoperite de ajutoarele pentru investiții directe;

| (b) | în ceea ce privește injecțiile de capital anuale acordate de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF în favoarea întreprinderii FZG:
  26 629 000 EUR, sumă acordată în perioada 2000-2009, minus costurile aferente serviciilor de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, în măsura în care acestea au fost acoperite de injecțiile de capital anuale, și minus sumele acordate înainte de 12 decembrie 2000; |
| --- | --- |

(b)

în ceea ce privește injecțiile de capital anuale acordate de landul Renania-Palatinat și de asociația ZEF în favoarea întreprinderii FZG:
  26 629 000 EUR, sumă acordată în perioada 2000-2009, minus costurile aferente serviciilor de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz, în măsura în care acestea au fost acoperite de injecțiile de capital anuale, și minus sumele acordate înainte de 12 decembrie 2000;

| (c) | în ceea ce privește garanția de 100 % pentru împrumutul acordat de landul Renania-Palatinat în favoarea întreprinderii FZG: echivalentul de numerar al valorii garanției, care urmează să fie stabilit în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții; |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește garanția de 100 % pentru împrumutul acordat de landul Renania-Palatinat în favoarea întreprinderii FZG: echivalentul de numerar al valorii garanției, care urmează să fie stabilit în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții;

| (d) | în ceea ce privește participarea întreprinderii FGAZ în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților deținută de landul Renania-Palatinat: echivalentul de numerar al condițiilor avantajoase de acordare a împrumuturilor, care urmează să fie stabilit în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007, minus orice avantaj primit la împrumuturile care au fost utilizate pentru a acoperi costurile aferente serviciului de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursarea în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz; |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește participarea întreprinderii FGAZ în cadrul structurii de gestionare centralizată a lichidităților deținută de landul Renania-Palatinat: echivalentul de numerar al condițiilor avantajoase de acordare a împrumuturilor, care urmează să fie stabilit în conformitate cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007, minus orice avantaj primit la împrumuturile care au fost utilizate pentru a acoperi costurile aferente serviciului de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursarea în temeiul articolului 8 alineatul (3) din Luftsicherheitsgesetz;

| (e) | în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare încheiat între Germanwings și FZG la 15 septembrie 2006: cuantumul ajutorului incompatibil; |
| --- | --- |

(e)

în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare încheiat între Germanwings și FZG la 15 septembrie 2006: cuantumul ajutorului incompatibil;

| (f) | în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare încheiat între TUIfly și FZG la 1 aprilie 2008: cuantumul ajutorului incompatibil; |
| --- | --- |

(f)

în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare încheiat între TUIfly și FZG la 1 aprilie 2008: cuantumul ajutorului incompatibil;

| (g) | în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing încheiate între Ryanair și FZG la 22 septembrie 2008 și între AMS și landul Renania-Palatinat, la 6 octombrie 2008: cuantumul ajutorului incompatibil. |
| --- | --- |

(g)

în ceea ce privește acordul de servicii aeroportuare și acordurile de servicii de marketing încheiate între Ryanair și FZG la 22 septembrie 2008 și între AMS și landul Renania-Palatinat, la 6 octombrie 2008: cuantumul ajutorului incompatibil.

(5)   Sumele care urmează să fie recuperate sunt purtătoare de dobândă începând de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarilor până la data recuperării lor efective.

(6)   Germania prezinte datele exacte la care ajutorul acordat de stat a fost pus la dispoziția beneficiarilor vizați.

(7)   Dobânda se calculează ca dobândă compusă, în conformitate cu prevederile capitolului V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (118).

(8)   Germania anulează toate celelalte plăți restante aferente ajutorului menționat la articolul 1, începând de la data adoptării prezentei decizii.

Articolul 4

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Germania se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 5

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Germania pune la dispoziția Comisiei următoarele informații:

| (a) | cuantumul total al ajutorului primit de către beneficiari, în special:






  (i) | suma ajutoarelor directe pentru investiții, a injecțiilor de capital și a echivalentelor de numerar pentru împrumuturile avantajoase care au acoperit costurile aferente serviciului de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din LuftSiG; |
| --- | --- | --- |

(a)

cuantumul total al ajutorului primit de către beneficiari, în special:

(i)

suma ajutoarelor directe pentru investiții, a injecțiilor de capital și a echivalentelor de numerar pentru împrumuturile avantajoase care au acoperit costurile aferente serviciului de pompieri și costurile pentru care operatorul aeroportuar are dreptul la rambursare în conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din LuftSiG;

| (ii) | informații privind bonitatea întreprinderilor FGAZ/FZG la momentul emiterii garanției de 100 % și al acordării fiecărui împrumut din structura de gestionare centralizată a lichidităților, pentru a permite Comisiei să determine echivalentul de numerar al garanției și al condițiilor avantajoase ale împrumuturilor acordate din structura de gestionare centralizată a lichidităților, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții, respectiv cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007; |
| --- | --- |

(ii)

informații privind bonitatea întreprinderilor FGAZ/FZG la momentul emiterii garanției de 100 % și al acordării fiecărui împrumut din structura de gestionare centralizată a lichidităților, pentru a permite Comisiei să determine echivalentul de numerar al garanției și al condițiilor avantajoase ale împrumuturilor acordate din structura de gestionare centralizată a lichidităților, în conformitate cu Comunicarea Comisiei cu privire la aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE privind ajutoarele de stat sub formă de garanții, respectiv cu Comunicarea Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007;

| (b) | suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar; |
| --- | --- |

(b)

suma totală (principalul și dobânzile de recuperare) care trebuie recuperată de la fiecare beneficiar;

| (c) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; |
| --- | --- |

(c)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie;

| (d) | documente care să demonstreze că beneficiarilor li s-a solicitat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(d)

documente care să demonstreze că beneficiarilor li s-a solicitat să ramburseze ajutorul.

(2)   Germania informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate în vederea punerii în aplicare a prezentei decizii până la finalizarea recuperării ajutorului menționat la articolul 1. Germania transmite fără întârziere, la simpla solicitare a Comisiei, informații referitoare la măsurile deja întreprinse și la cele prevăzute în vederea respectării prezentei decizii. De asemenea, Germania furnizează informații detaliate privind cuantumurile ajutorului și ale dobânzilor de recuperare care au fost deja recuperate de la beneficiari.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează Republicii Federale Germania.

Adoptată la Bruxelles, 1 octombrie 2014.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Vicepreședinte

---

(1)  Începând de la 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolul 107 și, respectiv, articolul 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „TFUE”). Cele două serii de articole sunt identice în ceea ce privește conținutul. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE se interpretează, după caz, drept trimiteri la articolele 87 și 88 din Tratatul CE. De asemenea, TFUE a introdus anumite modificări terminologice, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune” și a sintagmei „piață comună” cu „piață internă”. Terminologia din TFUE va fi folosită pe tot cuprinsul prezentei decizii.

1

(2)  
  JO C 216, 21.7.2012, p. 56.

2

(3)  Întrebarea cu solicitare de răspuns scris E-6470/08 din 2 decembrie 2008 adresată de Hiltrud Breyer (Verts/ALE) Comisiei privind subvențiile acordate aeroportului Zweibrücken de landul Renania-Palatinat.

3

(4)  
  JO C 216, 21.7.2012, p. 56.

4

(5)  Comunicarea Comisiei – Orientări privind ajutoarele de stat destinate aeroporturilor și companiilor aeriene (JO C 99, 4.4.2014, p. 3).

5

(6)  Aplicarea articolelor 92 și 93 din Tratatul CE și a articolului 61 din Acordul privind SEE ajutoarelor de stat din sectorul aviației (JO C 350, 10.12.1994, p. 5).

6

(7)  Orientări comunitare privind finanțarea aeroporturilor și ajutoarele la înființare acordate companiile aeriene cu plecare de pe aeroporturi regionale (JO C 312, 9.12.2005, p. 1).

7

(8)  
  JO C 113, 15.4.2014, p. 30.

8

(9)  Regulamentul nr. 1 din 15 aprilie 1958 de stabilire a regimului lingvistic al Comunității Economice Europene (JO 17, 6.10.1958, p. 385/58).

9

(10)  Decizia Comisiei din 22 decembrie 1993 – K (93) 3964/6 – Konver I – și Decizia Comisiei din 21 decembrie 1995 – K (95) 3208 – Konver II. Pentru landul Renania-Palatinat, proiectele de conversie au inclus proiectul „aeroportului militar Zweibrücken”. Finanțarea din partea Uniunii a atins valoarea de 9 milioane EUR.

10

(11)  http://www.flughafen-zweibruecken.de/de/wir-ueber-uns-de/daten-und-fakten-de.

11

(12)  Toate distanțele sunt exprimate în kilometri pe șosea, pe baza rutei celei mai rapide. Sursa: site-ul maps.google.com, accesat la 25 iunie 2014.

12

(13)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025”, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, septembrie 2009, p. 56.

13

(*1)  informații protejate de obligația păstrării secretului profesional

*1

(14)  Cauzele conexate T-443/08 și T-455/08 Mitteldeutsche Flughafen AG and Flughafen Leipzig Halle GmbH/Comisia (denumite în continuare „
  hotărârea Leipzig/Halle
  ”), Rep., 2011, p. II-1311, în special punctele 93-94, confirmate de cauza C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, 2012, ECLI:EU:C:2012:821.

14

Mitteldeutsche Flughafen AG and Flughafen Leipzig Halle GmbH/Comisia

hotărârea Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen and Flughafen Leipzig-Halle/Comisia

(15)  Decizia 2005/842/CE a Comisiei din 28 noiembrie 2005 privind aplicarea articolului 86 alineatul (2) din Tratatul CE la ajutorul de stat, sub forma compensației pentru obligația de serviciu public, acordat anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 312, 29.11.2005, p. 67).

15

(16)  Decizia 2012/21/UE a Comisiei din 20 decembrie 2011 privind aplicarea articolului 106 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene în cazul ajutoarelor de stat sub formă de compensații pentru obligația de serviciu public acordate anumitor întreprinderi cărora le-a fost încredințată prestarea unui serviciu de interes economic general (JO L 7, 11.1.2012, p. 3).

16

(17)  Comunicarea Comisiei privind cadrul Uniunii Europene pentru ajutoarele de stat sub forma compensațiilor pentru obligația de serviciu public (2011) (JO C 8, 11.1.2012, p. 15).

17

(18)  Comunicare a Comisiei: Liniile directoare comunitare privind ajutorul de stat pentru salvarea și restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate (JO C 244, 1.10.2004, p. 2).

18

(19)  Comunicare a Comisiei privind revizuirea metodei de stabilire a ratelor de referință și de scont din 12 decembrie 2007 (JO C 14, 19.1.2008, p. 6).

19

(20)  Comunicarea Comisiei privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE ajutoarelor de stat sub formă de garanții (JO C 155, 20.6.2008, p. 10).

20

(21)  Transmisă ca anexa 8 la scrisoarea Germaniei din 27 ianuarie 2011.

21

(22)  Prof. Dr. Heuer und Prof. Dr. Klophaus, unter Mitarbeit von Dr. Berster and Wilken, Deutsches Zentrum für Luft – und Raumfahrt, Januar 2006, „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Zweibrücken”, S. 146; Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025”, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, September 2009, p. 85.

22

(23)  Acordul de servicii aeroportuare între Ryanair și FZG din 22 septembrie 2008, secțiunea 3.

23

(24)  Oxera, „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?” (Cum ar trebui să fie tratate contractele încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață?), redactat pentru Ryanair la 17 ianuarie 2014.

24

(25)  Analiza elaborată de Oxera pentru Ryanair, „How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application” (Cum ar trebui să fie tratate contractele încheiate cu întreprinderea AMS în cadrul analizei profitabilității ca parte a testului operatorului economic privat în economia de piață? – Aplicare practică), 31 ianuarie 2014.

25

(26)  Cauza C-35/96 Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I-3851, cauza C-41/90 Höfner și Elser, Rec., 1991, p. I-1979, C-244/94 Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, Rec., 1995, p. I-4013, cauza C-55/96 Job Centre, Rec., 1997, p. I-7119.

26

Comisia/Italia

Höfner și Elser

Fédération Française des Sociétés d'Assurances/Ministère de l'Agriculture et de la Pêche

Job Centre

(27)  Cauza 118/85 Comisia/Italia, Rec., 1987, p. 2599, cauza 35/96 Comisia/Italia, Rec., 1998, p. I-3851.

27

Comisia/Italia

Comisia/Italia

(28)  
  Hotărârea Leipzig/Halle, în special punctele 93-94, confirmată de cauza C-288/11 P Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia, 2012, ECLI:EU:C:2012:821; a se vedea, de asemenea, cauza T-128/89 Aéroports de Paris/Comisia, Rec., 2000, p. II-3929, confirmată de cauza C-82/01P Aéroports de Paris/Comisia, Rec., 2002, p. I-9297 și cauza T-196/04 Ryanair/Comisia („hotărârea Charleroi”), Rep., 2008, p. II-3643.

28

Hotărârea Leipzig/Halle

Mitteldeutsche Flughafen și Flughafen Leipzig-Halle/Comisia

Aéroports de Paris/Comisia

Aéroports de Paris/Comisia

Ryanair/Comisia

(29)  Cauzele C-159/91 și C-160/91, Poucet/AGV și Pistre/Cancave, Rec., 1993, p. I-637.

29

Poucet/AGV și Pistre/Cancave

(30)  
  Hotărârea Leipzig-Halle, punctele 42-43.

30

Hotărârea Leipzig-Halle

(31)  Cauza C-170/83 Hydrotherm, Rec., 1984, p. I-2999, punctul 11. A se vedea, de asemenea, cauza T-137/02, Pollmeier Malchow/Comisia, Rec., 2004, p. II-3541, punctul 50.

31

Hydrotherm

Pollmeier Malchow/Comisia

(32)  Desfășurarea în comun a unei activități economice este evaluată, în mod normal, prin analizarea existenței unor legături funcționale, economice și organice între entități. A se vedea, de exemplu, cauza C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA/Comisia, Rep., 2010, p. I-13355, punctele 47-55, cauza C-222/04 Ministero dell'Economia e delle Finanze/Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții, Rec., 2006, p. I-289, punctul 112.

32

Acea Electrabel Produzione SpA

Comisia,

Ministero dell'Economia e delle Finanze

Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții

(33)  Cauza C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA/Comisia, Rep., 2010, p. I-13355, punctele 47-55, cauza C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții, Rec., 2006, p. I-289, punctul 112.

33

Acea Electrabel Produzione SpA/Comisia,

Cassa di Risparmio di Firenze SpA și alții

(34)  
  Hotărârea Leipzig/Halle, punctul 95. A se vedea, de asemenea, cauza C-205/03 P FENIN/Comisia, Rec., 2006, p. I-6295, punctul 26.

34

Hotărârea Leipzig/Halle

FENIN/Comisia

(35)  A se vedea procesul-verbal al consiliului de supraveghere al întreprinderii FGAZ din 2 octombrie 2006, din care rezultă că aeroportul este remunerat pentru furnizarea de servicii utilizatorilor militari.

35

(36)  Cauza C-364/92 SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Rec., 1994, p. I-43.

36

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

(37)  Cauza C-118/85, Comisia/Italia, Rec., 1987, p. 2599, punctele 7 și 8 și cauza C-30/87 Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, Rec., 1988, p. 2479, punctul 18.

37

Comisia/Italia

Bodson/Pompes funèbres des régions libérées

(38)  Cauza C-343/95 Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova, Rec., 1997, p. I-1547, Decizia nr. N309/02 a Comisiei din 19 martie 2003, decizia N438/02 a Comisiei din 16 octombrie 2002, „Ajutor acordat ca sprijin pentru funcțiile autorităților publice în sectorul portuar belgian” (JO C 284, 21.11.2002).

38

Cali & Figli/Servizi Ecologici Porto di Genova

(39)  Decizia nr. N309/02 a Comisiei din 19 martie 2003.

39

(40)  A se vedea, în special, cauza C-364/92, SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol, Rec., 1994, p. I-43, punctul 30 și cauza C-113/07 P, Selex Sistemi Integrati/Comisia, Rep., 2009, p. I-2207, punctul 71.

40

SAT Fluggesellschaft/Eurocontrol

Selex Sistemi Integrati/Comisia

(41)  A se vedea, printre altele, cauza C-172/03 Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck, Rec., 2005, p. I-1627, punctul 36 și jurisprudența citată.

41

Wolfgang Heiser/Finanzamt Innsbruck

(42)  Decizia Comisiei din 20 februarie 2014 în cazul privind ajutorul de stat SA.35847 (2012/N) – Republica Cehă – Aeroportul Ostrava, nepublicată încă în Jurnalul Oficial, considerentul 16.

42

(43)  Zweibrücken nu este inclus pe lista Publicației de informații aeronautice militare din Germania (MIL AIP Germania), care conține o listă a tuturor aeroporturilor militare din Germania.

43

(44)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397.

44

Franța/Comisia („Stardust Marine”)

(45)  Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punctul 108.

45

Nord-Pas-de-Calais

(46)  Cauza C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) și alții/La Poste și alții, Rec., 1996, p. I-3547, punctul 60 și cauza C-342/96 Regatul Spaniei/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1999, p. I-2459, punctul 41.

46

Syndicat français de l

Express international (SFEI) și alții/La Poste și alții

Regatul Spaniei/Comisia Comunităților Europene

(47)  Cauza 173/73, Republica Italiană/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1974, p. 709, punctul 13.

47

Republica Italiană/Comisia Comunităților Europene

(48)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia („
  Stardust Marine
  ”), Rec., 2002, p. I-4397, punctul 69.

48

Franța/Comisia

Stardust Marine

(49)  Cauza C-305/89, Italia/Comisia („
  Alfa Romeo
  ”), Rec., 1991, p. I-1603, punctul 23, cauza T-296/97, Alitalia/Comisia, Rec., 2000, p. II-03871, punctul 84.

49

Italia/Comisia

Alfa Romeo

Alitalia/Comisia

(50)  Cauza 40/85 Belgia/Comisia, Rec., 1986, p. I-2321.

50

Belgia/Comisia

(51)  Hotărârea Stardust Marine, punctul 71.

51

Stardust Marine

(52)  Cauza C-124/10P Comisia Europeană/Électricité de France („
  EDF
  ”), 2012, ECLI:EU:C:2012:318, punctul 85.

52

Comisia Europeană/Électricité de France

EDF

(53)  Prof. Dr. Heuer und Prof. Dr. Klophaus, unter Mitarbeit von Dr. Berster and Wilken, Deutsches Zentrum für Luft – und Raumfahrt, Januar 2006, „Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Zweibrücken”, S. 146; Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025”, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, September 2009, p. 85.

53

(54)  Cauza T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Comisia, Rec., 1998, p. II-717.

54

Het Vlaamse Gewest/Comisia

(55)  
  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003
  , Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15 mai 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003

(56)  
  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15 mai 2003.

56

Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums

(57)  Cauza T-109/01, Fleuren Compost/Comisia, Rec., 2004, p. II-127.

57

Fleuren Compost/Comisia

(58)  
  JO C 119, 22.5.2002, p. 22.

58

(59)  Punctul 173 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

59

(60)  Punctul 172 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

60

(61)  Punctul 25 litera (v) din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

61

(62)  Exprimat în profit înainte de deducerea dobânzilor și a impozitului și de includerea deprecierii și a amortizării (denumit în continuare „EBITDA”).

62

(63)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025”, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, septembrie 2009; Intraplan Consult GmbH, „Luftverkehrsprognose Flughafen Saarbrücken – Vorgehensweise und Ergebnisse”, octombrie 2010.

63

(64)  Decizia Comisiei din 1 octombrie 2014 în cazul privind ajutorul de stat SA.26190 – Germania – Aeroportul Saarbrücken, nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

64

(65)  Comisia observă că TUIFly a susținut că decizia de a părăsi aeroportul Saarbrücken și de a-și transfera activitatea pe aeroportul Zweibrücken a fost motivată de preocupările legate de securitatea pistei Saarbrücken. În același timp, în cadrul procedurii oficiale de investigare în cazul SA.26190, Germania a afirmat că deciziile companiilor aeriene de a părăsi Saarbrücken nu au fost justificate niciodată prin trimitere la infrastructura aeroportului Saarbrücken. Comisia nu este în măsură să evalueze motivațiile exacte care au determinat TUIFly să își transfere activitatea de la Saarbrücken la Zweibrücken.

65

(66)  De exemplu, aeroportul Leipzig/Halle a fost în concurență cu aeroportul Vatry (Franța) pentru stabilirea platformei europene a întreprinderii DHL. A se vedea hotărârea Leipzig/Halle, punctul 93.

66

hotărârea Leipzig/Halle

(67)  Răspunsul aeroportului Liège la consultarea publică asupra orientărilor din 2014 privind sectorul aviației.

67

(68)  Desel Consulting und Airport Research Center GmbH, „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025”, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, septembrie 2009.

68

(69)  Decizia Comisiei din 1 octombrie 2014 în cazul privind ajutorul de stat SA.26190 – Germania – Aeroportul Saarbrücken, nepublicată încă în Jurnalul Oficial.

69

(70)  
  JO C 297, 29.11.2005.

70

(71)  Punctul 66 din orientările din 2005 privind sectorul aviației. A se vedea, de asemenea, articolul 4 din decizia din 2005 privind SIEG.

71

(72)  A se vedea Decizia N 381/04 – Franța – Proiect pentru o rețea de telecomunicații de mare capacitate în Pyrénées-Atlantiques (DORSAL) (JO C 162, 2.7.2005, p. 5).

72

(73)  A se vedea punctul 72 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

73

(74)  Punctul 72 din orientările din 2014 privind sectorul aviației. A se vedea, de asemenea, punctul 34 din orientările din 2005 privind sectorul aviației.

74

(75)  A se vedea, de asemenea, cauza T-79/10, Colt Télécommunications France/Comisia, 2013, ECLI:EU:T:2013:463, punctele 150-151, 154, 158 și 166.

75

Colt Télécommunications France/Comisia

(76)  Ibidem, punctele 92, 119.

76

(77)  Informațiile prezentate de Germania la 27 ianuarie 2011, p. 17: „
  Aus der Aufstufung des Flughafens [vom Verkehrslandeplatz zum Verkehrsflughafen] folgt des Weiteren eine Betriebspflicht des Flughafens
  ”.

77

Aus der Aufstufung des Flughafens [vom Verkehrslandeplatz zum Verkehrsflughafen] folgt des Weiteren eine Betriebspflicht des Flughafens

(78)  În conformitate cu punctul 137 din orientările din 2014 privind sectorul aviației, nu toate condițiile prevăzute la secțiunea 5.1 din orientări se aplică ajutoarelor de exploatare acordate în trecut.

78

(79)  Punctele 137, 113 și 114 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

79

(80)  Punctele 137 și 116 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

80

(81)  Punctele 137 și 124 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

81

(82)  Punctele 137 și 125 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

82

(83)  Punctele 137 și 131 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

83

(84)  Cauza C-482/99 Franța/Comisia („Stardust Marine”), Rec., 2002, p. I-4397.

84

Franța/Comisia („Stardust Marine”)

(85)  Cauzele conexate T-267/08 și T-279/08, Nord-Pas-de-Calais, 2011, ECLI:EU:T:2011:209, punctul 108.

85

Nord-Pas-de-Calais

(86)  Directiva 2006/111/CE a Comisiei din 16 noiembrie 2006 privind transparența relațiilor financiare dintre statele membre și întreprinderile publice, precum și transparența relațiilor financiare din cadrul anumitor întreprinderi (JO L 318, 17.11.2006, p. 17).

86

(87)  Efectul structurii de gestionare centralizată a lichidităților este oarecum similar cu o garanție de 100 % acordată întreprinderilor FGAZ/FZG fără a percepe o primă sau a solicita garanții. Landul își asumă riscul unei eventuale incapacități de plată a întreprinderilor FGAZ/FZG, fără a obține în schimb o plată compensatorie.

87

(88)  
  Stardust Marine, punctele 51 și următoarele.

88

Stardust Marine

(89)  A se vedea, de exemplu, decizia C 41/2005 a Comisiei, Costuri nerecuperabile în Ungaria (JO C 324, 21.12.2005, p. 12), cu trimiteri suplimentare.

89

(90)  
  Stardust Marine, punctele 51 și următoarele.

90

Stardust Marine

(91)  Idem.

91

(92)  În cadrul reuniunii, Ryanair a propus menținerea rutei între Londra și Zweibrücken deschisă în timpul iernii „în schimbul sumei de [...] EUR” și a declarat că ar fi dispusă să înceapă deservirea a două rute noi (Barcelona și Alicante) din Zweibrücken „în schimbul sumei de [...] EUR”.

92

(93)  Cauza T-196/04, Ryanair/Comisia, Rep., 2008, p. II-3643, punctul 59.

93

Ryanair/Comisia

(94)  A se vedea Decizia 2011/60/UE a Comisiei din 27 ianuarie 2010 privind ajutorul de stat C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovacia – Acordul între aeroportul Bratislava și Ryanair (JO L 27, 1.2.2011, p. 24).

94

(95)  A se vedea site-ul http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, accesat la 23 iunie 2014.

95

(96)  Rata de ocupare sau coeficientul de ocupare este definit(ă) drept procentul de locuri ocupate în aeronava care deservește ruta aeriană în cauză.

96

(97)  A se vedea punctul 53 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

97

(98)  A se vedea punctele 59 și 61 din orientările din 2014 privind sectorul aviației.

98

(99)  A se vedea nota de subsol 94.

99

(100)  [...]

100

(101)  [...]

101

(102)  [...]

102

(103)  Avizul avocatului general, cauza C-284/12 Lufthansa/Flughafen Frankfurt-Hahn, 2013, nepublicată încă, punctul 50.

103

Lufthansa/Flughafen Frankfurt-Hahn

(104)  Ibidem (note de subsol interne omise). Ibidem, punctele 51-52.

104

(105)  Cauza 730/79 Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1980, p. 267, punctul 11 și cauzele conexate T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 până la 607/97, T-1/98, T-3/98 până la T-6/98 și T-23/98 Alzetta Mauro și alții/Comisia Comunităților Europene, Rec., 2000, p. II-2325, punctul 80.

105

Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene

Alzetta Mauro și alții/Comisia Comunităților Europene

(106)  Cauza 730/79 Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1980, p. 2671, punctele 11 și 12 și cauza T-214/95 Het Vlaamse Gewest (Regiunea Flamandă)/Comisia Comunităților Europene, Rec., 1998, p. II-717, punctele 48-50.

106

Philip Morris Holland BV/Comisia Comunităților Europene

Het Vlaamse Gewest (Regiunea Flamandă)/Comisia Comunităților Europene

(107)  Regulamentul (CEE) nr. 2407/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind licențele operatorilor de transport aerieni (JO L 240, 24.8.1992, p. 1), Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare (JO L 240, 24.8.1992, p. 8) și Regulamentul (CEE) nr. 2409/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind tarifele serviciilor aeriene pentru transportul de pasageri și de marfă (JO L 240, 24.8.1992, p. 15).

107

(108)  Cauza C-305/89, Italia/Comisia, Rec., 1991, p. I-1603, punctul 26.

108

Italia/Comisia

(109)  A se vedea, în special, cauza C-364/90, Italia/Comisia, Rec., 1993, p. I-2097, punctul 20.

109

Italia/Comisia

(110)  Orientările din 2014 privind sectorul aviației, punctul 174.

110

(111)  Punctul 79 litera (e) din orientările din 2005 privind sectorul aviației.

111

(112)  Cauza C-70/72, Comisia/Germania, Rec., 1973, p. 813, punctul 13.

112

Comisia/Germania

(113)  Cauzele conexate C-278/92, C-279/92 și C-280/92 Spania/Comisia, Rec., 1994, p. I-4103, punctul 75.

113

Spania/Comisia

(114)  Cauza C-75/97 Belgia/Comisia, Rec., 1999, p. I-3671, punctele 64-65.

114

Belgia/Comisia

(115)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

115

(116)  Sumele care trebuie recuperate de la întreprinderile FGAZ/FZG trebuie să fie calculate pe baza formulei menționate la articolul 3 și, în acest stadiu, nu pot fi aproximate.

116

(117)  Având în vedere că ajutorul este pus la dispoziția companiilor aeriene în mod continuu în cursul perioadei în cauză, Comisia consideră că este acceptabil să se fixeze ca dată de la care trebuie să se calculeze dobânda de recuperare ultima zi a perioadei pentru care s-a calculat cuantumul ajutorului (de exemplu, 31 decembrie dacă perioada respectivă este de un an calendaristic sau 31 octombrie dacă perioada respectivă începe la 1 ianuarie și se încheie la 31 octombrie). În acest sens, optând pentru ultima zi a perioadei în cauză, Comisia adoptă abordarea care este cea mai favorabilă beneficiarilor.

117

(118)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor detaliate de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

118

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/132 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/132

---

DECIZIA (UE) 2016/153 A COMISIEI

din 2 iulie 2015

privind ajutorul de stat SA.31883-2015/N, 2011/C pe care Austria l-a acordat și intenționează să îl acorde în continuare în favoarea ÖVAG și Volksbanken Verbund și de modificare a Deciziei 2013/298/UE

[notificată cu numărul C(2015) 4635]

(Numai textul în limba germană este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, în special articolul 62 alineatul (1) litera (a),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu dispoziția (dispozițiile) menționată (menționate) anterior (1),

întrucât:

1.   PROCEDURĂ

PROCEDURĂ

| (1) | La 9 decembrie 2008 (2), Comisia a aprobat schema de sprijinire a sistemului bancar austriac („decizia din 2008”), care a fost prelungită ulterior de patru ori (3) și care a expirat la 30 iunie 2011. |
| --- | --- |

(1)

La 9 decembrie 2008 (2), Comisia a aprobat schema de sprijinire a sistemului bancar austriac („decizia din 2008”), care a fost prelungită ulterior de patru ori (3) și care a expirat la 30 iunie 2011.

2

3

| (2) | În aprilie 2009, Österreichische Volksbanken AG (denumită în continuare „ÖVAG”) a primit 1 miliard EUR sub formă de capital nou în cadrul schemei de sprijinire a sistemului bancar austriac. În plus, ÖVAG a plasat pe piață trei emisiuni de instrumente de reducere a datoriilor, care au fost garantate de stat în baza schemei în cauză, fiecare în valoare de 1 miliard EUR, la 9 februarie, 18 martie și, respectiv, 14 septembrie 2009. Austria a furnizat respectivele ajutoare de stat plecând de la premisa că ÖVAG este o instituție financiară solidă și a prezentat un plan de viabilitate la 29 septembrie 2009. |
| --- | --- |

(2)

În aprilie 2009, Österreichische Volksbanken AG (denumită în continuare „ÖVAG”) a primit 1 miliard EUR sub formă de capital nou în cadrul schemei de sprijinire a sistemului bancar austriac. În plus, ÖVAG a plasat pe piață trei emisiuni de instrumente de reducere a datoriilor, care au fost garantate de stat în baza schemei în cauză, fiecare în valoare de 1 miliard EUR, la 9 februarie, 18 martie și, respectiv, 14 septembrie 2009. Austria a furnizat respectivele ajutoare de stat plecând de la premisa că ÖVAG este o instituție financiară solidă și a prezentat un plan de viabilitate la 29 septembrie 2009.

| (3) | Analiza ulterioară a determinat Comisia să concluzioneze că aplicarea criteriilor prevăzute în anexa la Comunicarea Comisiei privind recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crizei financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței (4) („Comunicarea privind recapitalizarea”) a indicat că banca nu putea fi considerată ca având o situație solidă, în sensul comunicării, la momentul recapitalizării. Austria și-a menținut poziția potrivit căreia banca avea o situație solidă, însă a prezentat un plan de restructurare pentru ÖVAG la 2 noiembrie 2010. |
| --- | --- |

(3)

Analiza ulterioară a determinat Comisia să concluzioneze că aplicarea criteriilor prevăzute în anexa la Comunicarea Comisiei privind recapitalizarea instituțiilor financiare în contextul actualei crizei financiare: limitarea ajutorului la minimul necesar și garanții împotriva denaturărilor nejustificate ale concurenței (4) („Comunicarea privind recapitalizarea”) a indicat că banca nu putea fi considerată ca având o situație solidă, în sensul comunicării, la momentul recapitalizării. Austria și-a menținut poziția potrivit căreia banca avea o situație solidă, însă a prezentat un plan de restructurare pentru ÖVAG la 2 noiembrie 2010.

4

| (4) | Printr-o scrisoare din 9 decembrie 2011 (5), Comisia a informat Austria că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) privind recapitalizarea cu 1 miliard EUR și garanția de 3 miliarde EUR acordate de Austria în favoarea ÖVAG, solicitând Austriei să prezinte un plan de restructurare modificat. Versiunea finală a acestuia a fost prezentată la 4 septembrie 2012 („planul de restructurare din 2012”). |
| --- | --- |

(4)

Printr-o scrisoare din 9 decembrie 2011 (5), Comisia a informat Austria că a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („tratatul”) privind recapitalizarea cu 1 miliard EUR și garanția de 3 miliarde EUR acordate de Austria în favoarea ÖVAG, solicitând Austriei să prezinte un plan de restructurare modificat. Versiunea finală a acestuia a fost prezentată la 4 septembrie 2012 („planul de restructurare din 2012”).

5

| (5) | La 19 septembrie 2012, Comisia a încheiat procedura oficială de investigare prin adoptarea unei decizii de declarare a compatibilității ajutorului de restructurare („decizia din 2012”) (6), inclusiv măsurile menționate în considerentul 2 de mai sus, precum și o infuzie de capital de 250 de milioane EUR din partea statului sub formă de acțiuni ordinare și o garanție pentru active având ca efect majorarea capitalului cu 100 de milioane EUR. Decizia s-a bazat pe planul de restructurare din 2012 și pe angajamentele din anexa la decizia din 2012 („angajamentele din 2012”). |
| --- | --- |

(5)

La 19 septembrie 2012, Comisia a încheiat procedura oficială de investigare prin adoptarea unei decizii de declarare a compatibilității ajutorului de restructurare („decizia din 2012”) (6), inclusiv măsurile menționate în considerentul 2 de mai sus, precum și o infuzie de capital de 250 de milioane EUR din partea statului sub formă de acțiuni ordinare și o garanție pentru active având ca efect majorarea capitalului cu 100 de milioane EUR. Decizia s-a bazat pe planul de restructurare din 2012 și pe angajamentele din anexa la decizia din 2012 („angajamentele din 2012”).

6

| (6) | Decizia din 2012 s-a întemeiat pe un plan de reorganizare a grupului Volksbanken-Verbund din Austria („grupul Verbund”) sub forma unei asociații cu răspundere solidară (Haftungsgemeinschaft). Grupul cuprindea 51 de bănci Volksbanken independente („băncile primare”) și ÖVAG. Băncile primare aveau numai răspundere limitată față de ÖVAG, în timp ce ÖVAG avea răspundere deplină față de Verbund (7). |
| --- | --- |

(6)

Decizia din 2012 s-a întemeiat pe un plan de reorganizare a grupului Volksbanken-Verbund din Austria („grupul Verbund”) sub forma unei asociații cu răspundere solidară (Haftungsgemeinschaft). Grupul cuprindea 51 de bănci Volksbanken independente („băncile primare”) și ÖVAG. Băncile primare aveau numai răspundere limitată față de ÖVAG, în timp ce ÖVAG avea răspundere deplină față de Verbund (7).

Haftungsgemeinschaft

7

| (7) | La 26 octombrie 2014, rezultatele evaluării cuprinzătoare efectuate de Banca Centrală Europeană și de Autoritatea Bancară Europeană (denumită în continuare „evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE/ABE”) au pus în evidență un deficit al ratei capitalului propriu de bază de rang 1 („CET 1”), atât în scenariul de referință, cât și în scenariile adverse la nivelul Verbund, care a inclus ÖVAG. |
| --- | --- |

(7)

La 26 octombrie 2014, rezultatele evaluării cuprinzătoare efectuate de Banca Centrală Europeană și de Autoritatea Bancară Europeană (denumită în continuare „evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE/ABE”) au pus în evidență un deficit al ratei capitalului propriu de bază de rang 1 („CET 1”), atât în scenariul de referință, cât și în scenariile adverse la nivelul Verbund, care a inclus ÖVAG.

| (8) | Autoritățile austriece au anunțat public că nu vor acorda niciun ajutor suplimentar în favoarea Verbund. Măsurile identificate la momentul respectiv de către Verbund pentru eliminarea deficitului de capital [în special, vânzarea filialelor conexe și reducerea suplimentară a activelor ponderate în funcție de risc (risk weighted assets – „RWA”)] nu ar fi fost suficiente ca atare pentru a elimina deficitul de capital în termenul impus de mecanismul unic de supraveghere (denumit în continuare „MUS”). |
| --- | --- |

(8)

Autoritățile austriece au anunțat public că nu vor acorda niciun ajutor suplimentar în favoarea Verbund. Măsurile identificate la momentul respectiv de către Verbund pentru eliminarea deficitului de capital [în special, vânzarea filialelor conexe și reducerea suplimentară a activelor ponderate în funcție de risc (risk weighted assets – „RWA”)] nu ar fi fost suficiente ca atare pentru a elimina deficitul de capital în termenul impus de mecanismul unic de supraveghere (denumit în continuare „MUS”).

risk weighted assets

| (9) | La 23 decembrie 2014, ÖVAG a organizat o reuniune generală extraordinară, în cadrul căreia s-a decis luarea măsurilor necesare în vederea lichidării ÖVAG (Abbaugesellschaft), sub rezerva obținerii aprobării din partea autorităților naționale de reglementare, a mecanismului unic de supraveghere și a Comisiei. Funcțiile principale ale ÖVAG în calitate de organizație centrală pentru Verbund urmau să fie transferate către una dintre băncile primare ca parte a unui nou plan de restructurare (denumit în continuare „noul plan de restructurare”) pentru Verbund, care includea un sistem de răspundere solidară integrală. |
| --- | --- |

(9)

La 23 decembrie 2014, ÖVAG a organizat o reuniune generală extraordinară, în cadrul căreia s-a decis luarea măsurilor necesare în vederea lichidării ÖVAG (Abbaugesellschaft), sub rezerva obținerii aprobării din partea autorităților naționale de reglementare, a mecanismului unic de supraveghere și a Comisiei. Funcțiile principale ale ÖVAG în calitate de organizație centrală pentru Verbund urmau să fie transferate către una dintre băncile primare ca parte a unui nou plan de restructurare (denumit în continuare „noul plan de restructurare”) pentru Verbund, care includea un sistem de răspundere solidară integrală.

Abbaugesellschaft

| (10) | Noul plan de restructurare constituie o schimbare fundamentală față de planul de restructurare din 2012, ceea ce face necesară o decizie de modificare din partea Comisiei. |
| --- | --- |

(10)

Noul plan de restructurare constituie o schimbare fundamentală față de planul de restructurare din 2012, ceea ce face necesară o decizie de modificare din partea Comisiei.

| (11) | În perioada octombrie 2014-iunie 2015, Comisia, autoritățile austriece, MUS, ÖVAG și Verbund au discutat noul plan de restructurare în cadrul unei serii de convorbiri telefonice și de schimburi de corespondență scrisă. Comisia s-a întâlnit cu reprezentanți ai ÖVAG și ai Austriei la 18 decembrie 2014 și cu reprezentanți ai Verbund la 7 mai 2015. |
| --- | --- |

(11)

În perioada octombrie 2014-iunie 2015, Comisia, autoritățile austriece, MUS, ÖVAG și Verbund au discutat noul plan de restructurare în cadrul unei serii de convorbiri telefonice și de schimburi de corespondență scrisă. Comisia s-a întâlnit cu reprezentanți ai ÖVAG și ai Austriei la 18 decembrie 2014 și cu reprezentanți ai Verbund la 7 mai 2015.

| (12) | La 28 mai 2015, în cadrul unei reuniuni a acționarilor ÖVAG, s-a aprobat transferarea funcțiilor sale centrale către Volksbank Wien-Baden (denumită în continuare „VBWB”) și înființarea unei unități de lichidare pentru funcții reziduale, în conformitate cu secțiunea 162 din Legea austriacă privind redresarea și rezoluția băncilor (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, „BaSAG”). |
| --- | --- |

(12)

La 28 mai 2015, în cadrul unei reuniuni a acționarilor ÖVAG, s-a aprobat transferarea funcțiilor sale centrale către Volksbank Wien-Baden (denumită în continuare „VBWB”) și înființarea unei unități de lichidare pentru funcții reziduale, în conformitate cu secțiunea 162 din Legea austriacă privind redresarea și rezoluția băncilor (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, „BaSAG”).

Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken

| (13) | La 29 mai 2015, în cadrul unei reuniuni a acționarilor VBWB, s-a aprobat transferarea funcțiilor centrale ale ÖVAG și o majorare de capital de 113 milioane EUR. |
| --- | --- |

(13)

La 29 mai 2015, în cadrul unei reuniuni a acționarilor VBWB, s-a aprobat transferarea funcțiilor centrale ale ÖVAG și o majorare de capital de 113 milioane EUR.

| (14) | De asemenea, la 29 mai 2015, băncile primare care reprezintă 97,83 % din activele ponderate în funcție de risc ale Verbund au semnat un acord de asociere bancară (Verbundvertrag) și un acord de cooperare (Zusammenarbeitsvertrag) |
| --- | --- |

(14)

De asemenea, la 29 mai 2015, băncile primare care reprezintă 97,83 % din activele ponderate în funcție de risc ale Verbund au semnat un acord de asociere bancară (Verbundvertrag) și un acord de cooperare (Zusammenarbeitsvertrag)

Verbundvertrag

Zusammenarbeitsvertrag

| (15) | Verbund a transmis versiunea finală a noului plan de restructurare la 23 iunie 2015. |
| --- | --- |

(15)

Verbund a transmis versiunea finală a noului plan de restructurare la 23 iunie 2015.

| (16) | La 25 iunie 2015, Austria a prezentat un set de angajamente, care sunt prevăzute în anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(16)

La 25 iunie 2015, Austria a prezentat un set de angajamente, care sunt prevăzute în anexa la prezenta decizie.

| (17) | Întrucât prezenta decizie se adoptă în temeiul competențelor Comisiei în materie de ajutoare de stat, aceasta nu aduce atingere eventualelor obligații de control al concentrărilor economice care se aplică diferitelor părți implicate în tranzacții. |
| --- | --- |

(17)

Întrucât prezenta decizie se adoptă în temeiul competențelor Comisiei în materie de ajutoare de stat, aceasta nu aduce atingere eventualelor obligații de control al concentrărilor economice care se aplică diferitelor părți implicate în tranzacții.

2.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURILOR TRECUTE ȘI VIITOARE

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURILOR TRECUTE ȘI VIITOARE

2.1.   BENEFICIARUL ȘI DIFICULTĂȚILE ACESTUIA

| (18) | În prezent, Verbund cuprinde: (i) 51 de bănci primare independente din punct de vedere juridic – 41 de bănci regionale de tip cooperativ, cinci bănci speciale, patru cooperative de credit și o societate de investiții și credite imobiliare (Bausparkasse); (ii) organizația centrală, ÖVAG; și (iii) sistemul legal de asigurare a depozitelor, Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. ÖVAG este organizația centrală a Verbund și, în această calitate, furnizează servicii pentru băncile primare sub forma administrării centralizate și a activităților de gestionare a lichidităților. Băncile primare sunt unități bancare de dimensiuni mici (cu o valoare a bilanțului între 65 de milioane EUR și 3 600 de milioane EUR), care furnizează, în principal, servicii bancare persoanelor fizice și juridice la nivel local și regional. |
| --- | --- |

(18)

În prezent, Verbund cuprinde: (i) 51 de bănci primare independente din punct de vedere juridic – 41 de bănci regionale de tip cooperativ, cinci bănci speciale, patru cooperative de credit și o societate de investiții și credite imobiliare (Bausparkasse); (ii) organizația centrală, ÖVAG; și (iii) sistemul legal de asigurare a depozitelor, Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. ÖVAG este organizația centrală a Verbund și, în această calitate, furnizează servicii pentru băncile primare sub forma administrării centralizate și a activităților de gestionare a lichidităților. Băncile primare sunt unități bancare de dimensiuni mici (cu o valoare a bilanțului între 65 de milioane EUR și 3 600 de milioane EUR), care furnizează, în principal, servicii bancare persoanelor fizice și juridice la nivel local și regional.

| (19) | Verbund are o cotă de piață de aproximativ 6 % în Austria, având circa 900 000 de clienți-persoane fizice și 80 000 de clienți-persoane juridice. Băncile primare au peste 500 de sucursale, cu 4 900 de angajați. Volumul total al avansurilor acordate clienților se ridică la aproximativ 30 de miliarde EUR, iar volumul total al pasivelor către clienți se ridică la aproximativ 27 de miliarde EUR. |
| --- | --- |

(19)

Verbund are o cotă de piață de aproximativ 6 % în Austria, având circa 900 000 de clienți-persoane fizice și 80 000 de clienți-persoane juridice. Băncile primare au peste 500 de sucursale, cu 4 900 de angajați. Volumul total al avansurilor acordate clienților se ridică la aproximativ 30 de miliarde EUR, iar volumul total al pasivelor către clienți se ridică la aproximativ 27 de miliarde EUR.

| (20) | Membrii Verbund sunt legați printr-un acord de asociere care prevede răspunderea comună și transferul de lichidități. În cadrul sistemului actual, organizația centrală, ÖVAG, are răspundere nelimitată pentru băncile primare, în timp ce răspunderea băncilor primare pentru organizația centrală este limitată, în măsura în care rata capitalului propriu al unei bănci primare nu poate scădea sub nivelul impus de cerințele minime de reglementare. |
| --- | --- |

(20)

Membrii Verbund sunt legați printr-un acord de asociere care prevede răspunderea comună și transferul de lichidități. În cadrul sistemului actual, organizația centrală, ÖVAG, are răspundere nelimitată pentru băncile primare, în timp ce răspunderea băncilor primare pentru organizația centrală este limitată, în măsura în care rata capitalului propriu al unei bănci primare nu poate scădea sub nivelul impus de cerințele minime de reglementare.

| (21) | O participație de 51,6 % în ÖVAG este deținută în prezent de băncile primare prin intermediul holdingului Volksbanken Holding. Austria deține 43,3 % din ÖVAG. Alți acționari importanți sunt DZ Bank AG (3,8 %) și Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), în timp ce 0,4 % aparține altor părți. |
| --- | --- |

(21)

O participație de 51,6 % în ÖVAG este deținută în prezent de băncile primare prin intermediul holdingului Volksbanken Holding. Austria deține 43,3 % din ÖVAG. Alți acționari importanți sunt DZ Bank AG (3,8 %) și Raiffeisen Zentralbank (0,9 %), în timp ce 0,4 % aparține altor părți.

| (22) | Piața geografică cea mai importantă a grupului Verbund este Austria. Cu toate acestea, ÖVAG a fost activă anterior în mai multe state din Europa Centrală și de Est, deși cota sa de piață în statele respective era redusă, cu excepția României. |
| --- | --- |

(22)

Piața geografică cea mai importantă a grupului Verbund este Austria. Cu toate acestea, ÖVAG a fost activă anterior în mai multe state din Europa Centrală și de Est, deși cota sa de piață în statele respective era redusă, cu excepția României.

| (23) | Dificultățile ÖVAG au provenit din mai multe surse: expunerea acesteia la statele din Europa Centrală și de Est prin filialele sale prestatoare de servicii bancare pentru persoane fizice, grupate în VB International AG (denumită în continuare „VBI”); implicarea sa în finanțele publice și finanțarea pentru infrastructuri; activități imobiliare; un portofoliu de investiții cuprinzând, printre altele, instrumente emise de Lehman Brothers și de băncile islandeze; și dependența de finanțarea interbancară (8). Acești factori au cauzat pierderi însemnate pentru ÖVAG în 2008 și au avut ca rezultat măsurile de sprijin acordate băncii de către Austria în 2009 (9). Amploarea pierderilor în anul 2011 a antrenat alte măsuri sub formă de ajutor de stat (10). În pofida eforturilor de restructurare, în 2014, evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE/ABE în 2014 a pus în evidență un deficit de capital suplimentar la nivelul Verbund (inclusiv ÖVAG), determinat, în principal, de riscurile și deficiențele la nivelul ÖVAG (11). |
| --- | --- |

(23)

Dificultățile ÖVAG au provenit din mai multe surse: expunerea acesteia la statele din Europa Centrală și de Est prin filialele sale prestatoare de servicii bancare pentru persoane fizice, grupate în VB International AG (denumită în continuare „VBI”); implicarea sa în finanțele publice și finanțarea pentru infrastructuri; activități imobiliare; un portofoliu de investiții cuprinzând, printre altele, instrumente emise de Lehman Brothers și de băncile islandeze; și dependența de finanțarea interbancară (8). Acești factori au cauzat pierderi însemnate pentru ÖVAG în 2008 și au avut ca rezultat măsurile de sprijin acordate băncii de către Austria în 2009 (9). Amploarea pierderilor în anul 2011 a antrenat alte măsuri sub formă de ajutor de stat (10). În pofida eforturilor de restructurare, în 2014, evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE/ABE în 2014 a pus în evidență un deficit de capital suplimentar la nivelul Verbund (inclusiv ÖVAG), determinat, în principal, de riscurile și deficiențele la nivelul ÖVAG (11).

8

9

10

11

2.2.   MĂSURILE DE AJUTOR DIN 2009 ȘI RESTRUCTURAREA ULTERIOARĂ

Măsuri de ajutor

Măsuri de ajutor

| (24) | În aprilie 2009, Austria a subscris certificate de participație (Partizipationsscheine, „PS”) pentru ÖVAG, în valoare de 1 miliard EUR („recapitalizarea din 2009”). Instrumentul reprezentat de certificatele de participațiune nu a conferit statului drepturi de vot, însă acesta a obținut un cupon preferențial și o opțiune de conversie. Instrumentul este perpetuu și este considerat în continuare drept capital propriu de bază de rang 1. Certificatele de participație absorb pierderile în mod proporțional cu capitalul total cu capacitate de absorbție a pierderilor. ÖVAG a avut dreptul să răscumpere integral sau în tranșe certificatele de participație în orice moment. Statul a avut dreptul de a converti certificatele de participație în acțiuni ordinare ÖVAG, însă nu a procedat astfel. |
| --- | --- |

(24)

În aprilie 2009, Austria a subscris certificate de participație (Partizipationsscheine, „PS”) pentru ÖVAG, în valoare de 1 miliard EUR („recapitalizarea din 2009”). Instrumentul reprezentat de certificatele de participațiune nu a conferit statului drepturi de vot, însă acesta a obținut un cupon preferențial și o opțiune de conversie. Instrumentul este perpetuu și este considerat în continuare drept capital propriu de bază de rang 1. Certificatele de participație absorb pierderile în mod proporțional cu capitalul total cu capacitate de absorbție a pierderilor. ÖVAG a avut dreptul să răscumpere integral sau în tranșe certificatele de participație în orice moment. Statul a avut dreptul de a converti certificatele de participație în acțiuni ordinare ÖVAG, însă nu a procedat astfel.

Partizipationsscheine

| (25) | De asemenea, ÖVAG a beneficiat de garanții guvernamentale în cadrul schemei de sprijinire a sistemului bancar austriac și a emis obligațiuni garantate de stat în valoare de 3 miliarde EUR în 2009, care au ajuns la scadență în 2012 și 2013. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, ÖVAG a beneficiat de garanții guvernamentale în cadrul schemei de sprijinire a sistemului bancar austriac și a emis obligațiuni garantate de stat în valoare de 3 miliarde EUR în 2009, care au ajuns la scadență în 2012 și 2013.

Restructurare

Restructurare

| (26) | ÖVAG inițiase deja un proces de restructurare în 2009, care a vizat, printre altele, separarea băncii de activitățile care au constituit principala sursă a problemelor sale. Cu toate acestea, anumite riscuri rezultate din portofoliul moștenit au afectat banca din nou în 2011. Acestea au inclus:






  (a) | pierderi generate de filialele VBI și deprecierile valorii contabile a acestora în conturile ÖVAG, în valoare totală de 380 de milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(26)

ÖVAG inițiase deja un proces de restructurare în 2009, care a vizat, printre altele, separarea băncii de activitățile care au constituit principala sursă a problemelor sale. Cu toate acestea, anumite riscuri rezultate din portofoliul moștenit au afectat banca din nou în 2011. Acestea au inclus:

(a)

pierderi generate de filialele VBI și deprecierile valorii contabile a acestora în conturile ÖVAG, în valoare totală de 380 de milioane EUR;

| (b) | deprecieri în valoare de 300 de milioane EUR ale investițiilor ÖVAG legate de țările cele mai afectate de criza datoriilor suverane; |
| --- | --- |

(b)

deprecieri în valoare de 300 de milioane EUR ale investițiilor ÖVAG legate de țările cele mai afectate de criza datoriilor suverane;

| (c) | reducerea cu 142 de milioane EUR a capitalului de participație rămas, deținut de ÖVAG în cadrul Kommunalkredit; |
| --- | --- |

(c)

reducerea cu 142 de milioane EUR a capitalului de participație rămas, deținut de ÖVAG în cadrul Kommunalkredit;

| (d) | reevaluarea în minus a valorii contabile a Investkredit („IK”), care a fost redusă cu 323 de milioane EUR, în contextul fuziunii prin absorbția de către ÖVAG. |
| --- | --- |

(d)

reevaluarea în minus a valorii contabile a Investkredit („IK”), care a fost redusă cu 323 de milioane EUR, în contextul fuziunii prin absorbția de către ÖVAG.

2.3.   MĂSURILE DE AJUTOR AFERENTE ANULUI 2012 ȘI RESTRUCTURAREA ULTERIOARĂ

Măsuri de ajutor

Măsuri de ajutor

| (27) | Amploarea pierderilor raportate de ÖVAG pentru 2011 a condus la măsuri suplimentare de ajutor de stat, constând într-o infuzie de capital de 250 de milioane EUR din partea statului sub formă de acțiuni ordinare („recapitalizarea din 2012”) și o garanție pentru active. |
| --- | --- |

(27)

Amploarea pierderilor raportate de ÖVAG pentru 2011 a condus la măsuri suplimentare de ajutor de stat, constând într-o infuzie de capital de 250 de milioane EUR din partea statului sub formă de acțiuni ordinare („recapitalizarea din 2012”) și o garanție pentru active.

| (28) | Recapitalizarea din 2012 s-a desfășurat în două etape. În primul rând, s-a redus capitalul băncii cu 70 % în vederea compensării pierderilor acumulate. Reducerea capitalului a determinat, de asemenea, reducerea în mod proporțional a certificatelor de participație infuzate de Austria în 2009, astfel rămânând un capital de participație a statului în cadrul ÖVAG de 300 de milioane EUR. În cea de a doua etapă, ÖVAG a primit capital nou în valoare totală de 484 de milioane EUR, din care 250 de milioane EUR au fost subscrise de către Austria, iar restul de către Volksbanken Holding. Prețul a fost de 2,181 EUR pe acțiune. |
| --- | --- |

(28)

Recapitalizarea din 2012 s-a desfășurat în două etape. În primul rând, s-a redus capitalul băncii cu 70 % în vederea compensării pierderilor acumulate. Reducerea capitalului a determinat, de asemenea, reducerea în mod proporțional a certificatelor de participație infuzate de Austria în 2009, astfel rămânând un capital de participație a statului în cadrul ÖVAG de 300 de milioane EUR. În cea de a doua etapă, ÖVAG a primit capital nou în valoare totală de 484 de milioane EUR, din care 250 de milioane EUR au fost subscrise de către Austria, iar restul de către Volksbanken Holding. Prețul a fost de 2,181 EUR pe acțiune.

| (29) | Drept rezultat, statul a obținut o participație de 43,4 % în ÖVAG și a devenit al doilea cel mai mare acționar după Volksbanken Holding (cu 50,2 % la acel moment), contribuind astfel la diluarea participațiilor celorlalți acționari, care nu au participat la infuzia de capital: DZ-Bank 3,8 %, ERGO 1,5 %, RZB 0,9 %, pachete minoritare 0,1 %. |
| --- | --- |

(29)

Drept rezultat, statul a obținut o participație de 43,4 % în ÖVAG și a devenit al doilea cel mai mare acționar după Volksbanken Holding (cu 50,2 % la acel moment), contribuind astfel la diluarea participațiilor celorlalți acționari, care nu au participat la infuzia de capital: DZ-Bank 3,8 %, ERGO 1,5 %, RZB 0,9 %, pachete minoritare 0,1 %.

| (30) | Garanția pentru active a determinat creșterea capitalului ÖVAG cu 100 de milioane EUR prin acoperirea pierderilor legate de portofoliul asigurat de credite neperformante. ÖVAG nu poate recurge la garanția pentru active decât în anumite condiții, care vor fi verificate la 31 decembrie 2015 (12). Garanția pentru active este remunerată cu 10 % pe an (și anume, ca o infuzie de capital) și va expira la 1 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

(30)

Garanția pentru active a determinat creșterea capitalului ÖVAG cu 100 de milioane EUR prin acoperirea pierderilor legate de portofoliul asigurat de credite neperformante. ÖVAG nu poate recurge la garanția pentru active decât în anumite condiții, care vor fi verificate la 31 decembrie 2015 (12). Garanția pentru active este remunerată cu 10 % pe an (și anume, ca o infuzie de capital) și va expira la 1 ianuarie 2016.

12

Restructurare

Restructurare

| (31) | În ceea ce privește măsurile de ajutor din 2012, ÖVAG și-a revizuit planul de restructurare inițial și a optat pentru o restructurare profundă. Măsurile au fost aprobate în decizia din 2012. Planul de restructurare din 2012, care a stat la baza deciziei din 2012, a inclus următoarele puncte:






  (a) | ÖVAG a creat o divizie internă de rezoluție, în cadrul căreia urmau să fie lichidate anumite active, așa-numitul segment conex. |
| --- | --- | --- |

(31)

În ceea ce privește măsurile de ajutor din 2012, ÖVAG și-a revizuit planul de restructurare inițial și a optat pentru o restructurare profundă. Măsurile au fost aprobate în decizia din 2012. Planul de restructurare din 2012, care a stat la baza deciziei din 2012, a inclus următoarele puncte:

(a)

ÖVAG a creat o divizie internă de rezoluție, în cadrul căreia urmau să fie lichidate anumite active, așa-numitul segment conex.

| (b) | Bilanțul și activele ponderate în funcție de risc ale ÖVAG au trebuit să scadă la 18,4 miliarde EUR și, respectiv, 10,1 miliarde EUR până la 31 decembrie 2017. Cea mai mare parte a reducerii urma să aibă loc în cadrul segmentului conex, în timp ce bilanțul și activele ponderate în funcție de risc din segmentul central trebuiau să scadă doar ușor (valorile țintă fiind de 5,4 miliarde EUR și, respectiv, 4,5 miliarde EUR până la 31 decembrie 2017). |
| --- | --- |

(b)

Bilanțul și activele ponderate în funcție de risc ale ÖVAG au trebuit să scadă la 18,4 miliarde EUR și, respectiv, 10,1 miliarde EUR până la 31 decembrie 2017. Cea mai mare parte a reducerii urma să aibă loc în cadrul segmentului conex, în timp ce bilanțul și activele ponderate în funcție de risc din segmentul central trebuiau să scadă doar ușor (valorile țintă fiind de 5,4 miliarde EUR și, respectiv, 4,5 miliarde EUR până la 31 decembrie 2017).

| (c) | În segmentul central, ÖVAG urma să-și mențină numai rolul de organizație centrală a Verbund și să ofere produse și servicii pentru băncile primare și clienții acestora. ÖVAG nu mai era autorizată să efectueze operațiuni de creditare cu părți terțe în cont propriu. |
| --- | --- |

(c)

În segmentul central, ÖVAG urma să-și mențină numai rolul de organizație centrală a Verbund și să ofere produse și servicii pentru băncile primare și clienții acestora. ÖVAG nu mai era autorizată să efectueze operațiuni de creditare cu părți terțe în cont propriu.

| (d) | ÖVAG urma să se retragă din anumite domenii de activitate economică, în special energia provenită din sursele regenerabile și anumite tipuri de credite imobiliare („Modellfinanzierung”). |
| --- | --- |

(d)

ÖVAG urma să se retragă din anumite domenii de activitate economică, în special energia provenită din sursele regenerabile și anumite tipuri de credite imobiliare („Modellfinanzierung”).

Modellfinanzierung

| (e) | ÖVAG urma să-și vândă acțiunile deținute în cadrul VBLI, Malta/IK, Malta Volksbank, Volksbank România și RZB către părțile independente ale Verbund și către statul austriac. |
| --- | --- |

(e)

ÖVAG urma să-și vândă acțiunile deținute în cadrul VBLI, Malta/IK, Malta Volksbank, Volksbank România și RZB către părțile independente ale Verbund și către statul austriac.

| (f) | Acționarii DZ Bank, Ergo Gruppe și RZB urmau să ia anumite măsuri de creștere a capitalului ÖVAG. |
| --- | --- |

(f)

Acționarii DZ Bank, Ergo Gruppe și RZB urmau să ia anumite măsuri de creștere a capitalului ÖVAG.

| (g) | Până la sfârșitul perioadei de restructurare, la 31 decembrie 2017, ÖVAG trebuia să se abțină de la efectuarea oricărei achiziții, de la plata dividendelor, de la determinarea prețului pe piață în cadrul unității sale de servicii bancare electronice, Live Bank, precum și de la utilizarea ajutoarelor de stat în scopuri de publicitate, și să respecte anumite norme privind remunerarea personalului său de conducere. |
| --- | --- |

(g)

Până la sfârșitul perioadei de restructurare, la 31 decembrie 2017, ÖVAG trebuia să se abțină de la efectuarea oricărei achiziții, de la plata dividendelor, de la determinarea prețului pe piață în cadrul unității sale de servicii bancare electronice, Live Bank, precum și de la utilizarea ajutoarelor de stat în scopuri de publicitate, și să respecte anumite norme privind remunerarea personalului său de conducere.

| (h) | ÖVAG s-a angajat să ramburseze întreaga participație restantă a statului, în valoare de 300 de milioane EUR, până la 31 decembrie 2017, iar o sumă de cel puțin 150 de milioane EUR urma să fie plătită în prima jumătate a anului 2017. Băncile primare urmau să contribuie la efectuarea rambursării menționate, în măsura în care cerințele minime de reglementare privind adecvarea capitalului permiteau acest lucru. |
| --- | --- |

(h)

ÖVAG s-a angajat să ramburseze întreaga participație restantă a statului, în valoare de 300 de milioane EUR, până la 31 decembrie 2017, iar o sumă de cel puțin 150 de milioane EUR urma să fie plătită în prima jumătate a anului 2017. Băncile primare urmau să contribuie la efectuarea rambursării menționate, în măsura în care cerințele minime de reglementare privind adecvarea capitalului permiteau acest lucru.

| (32) | Între 2012 și 2014, ÖVAG a reușit să își reducă bilanțul și activele ponderate în funcție de risc atât în cadrul segmentelor centrale, cât și în cele conexe, într-un timp mai scurt decât cel impus prin decizia din 2012. La 31 decembrie 2014, aceasta a înregistrat un bilanț total de 15,1 miliarde EUR, active ponderate în funcție de risc în valoare de 8,7 miliarde EUR și o proporție a capitalului propriu central de 6,21 %. |
| --- | --- |

(32)

Între 2012 și 2014, ÖVAG a reușit să își reducă bilanțul și activele ponderate în funcție de risc atât în cadrul segmentelor centrale, cât și în cele conexe, într-un timp mai scurt decât cel impus prin decizia din 2012. La 31 decembrie 2014, aceasta a înregistrat un bilanț total de 15,1 miliarde EUR, active ponderate în funcție de risc în valoare de 8,7 miliarde EUR și o proporție a capitalului propriu central de 6,21 %.

2.4.   EVALUAREA CUPRINZĂTOARE EFECTUATĂ DE BCE/ABE

| (33) | În 2014, Banca Centrală Europeană („BCE”) și Autoritatea Bancară Europeană au efectuat o evaluare cuprinzătoare, analizând 130 dintre cele mai mari bănci din zona euro în ceea ce privește calitatea bilanțurilor și reziliența financiară a acestora. Rezultatele evaluării cuprinzătoare au fost publicate la 26 octombrie 2014. Verbund a fost evaluată pe o bază consolidată, incluzând ÖVAG, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul privind cerințele de capital (13) și cu articolul 30 din Legea austriacă privind sistemul bancar (14). Verbund a fost una dintre cele 25 de bănci care nu au îndeplinit cerințele privind fondurile proprii minime în scenariile preconizate. Rata sa de capital propriu de bază de rang 1 în 2016 a fost de 7,2 % (prag: 8 %) în scenariul de referință și de 2,1 % (prag: 5,5 %) în scenariul de criză. Diferența maximă dintre rezultatul testului și prag corespunde unei nevoi suplimentare de capital propriu de bază de rang 1 în valoare de 865 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(33)

În 2014, Banca Centrală Europeană („BCE”) și Autoritatea Bancară Europeană au efectuat o evaluare cuprinzătoare, analizând 130 dintre cele mai mari bănci din zona euro în ceea ce privește calitatea bilanțurilor și reziliența financiară a acestora. Rezultatele evaluării cuprinzătoare au fost publicate la 26 octombrie 2014. Verbund a fost evaluată pe o bază consolidată, incluzând ÖVAG, în conformitate cu articolul 10 din Regulamentul privind cerințele de capital (13) și cu articolul 30 din Legea austriacă privind sistemul bancar (14). Verbund a fost una dintre cele 25 de bănci care nu au îndeplinit cerințele privind fondurile proprii minime în scenariile preconizate. Rata sa de capital propriu de bază de rang 1 în 2016 a fost de 7,2 % (prag: 8 %) în scenariul de referință și de 2,1 % (prag: 5,5 %) în scenariul de criză. Diferența maximă dintre rezultatul testului și prag corespunde unei nevoi suplimentare de capital propriu de bază de rang 1 în valoare de 865 de milioane EUR.

13

14

| (34) | BCE a acordat termen grupului Verbund până la 26 iulie 2015 pentru a îndeplini cerința de capital menționată și pentru a ajunge la o proporție a ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de 14,63 %. |
| --- | --- |

(34)

BCE a acordat termen grupului Verbund până la 26 iulie 2015 pentru a îndeplini cerința de capital menționată și pentru a ajunge la o proporție a ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de 14,63 %.

2.5.   NOUL PLAN DE RESTRUCTURARE NOTIFICAT ÎN 2015

| (35) | Ca urmare a dificultăților prezentate mai sus, grupul Verbund a început un proces de transformare fundamentală, în acord cu statul austriac. Planul de transformare are la bază următoarele principii:






  (a) | Funcția centrală de organizare va fi transferată de la ÖVAG la VBWB. |
| --- | --- | --- |

(35)

Ca urmare a dificultăților prezentate mai sus, grupul Verbund a început un proces de transformare fundamentală, în acord cu statul austriac. Planul de transformare are la bază următoarele principii:

(a)

Funcția centrală de organizare va fi transferată de la ÖVAG la VBWB.

| (b) | Odată ce funcția centrală de organizare este transferată, ÖVAG va fi separată de Verbund. |
| --- | --- |

(b)

Odată ce funcția centrală de organizare este transferată, ÖVAG va fi separată de Verbund.

| (c) | Instituția bancară separată ÖVAG va intra în lichidare și va renunța la licența sa bancară, astfel încât aceasta nu mai trebuie să îndeplinească cerințele privind fondurile proprii aplicate băncilor. |
| --- | --- |

(c)

Instituția bancară separată ÖVAG va intra în lichidare și va renunța la licența sa bancară, astfel încât aceasta nu mai trebuie să îndeplinească cerințele privind fondurile proprii aplicate băncilor.

| (d) | Cele 51 de bănci primare din cadrul grupului Verbund vor fuziona, formând 10 instituții de dimensiuni mai mari, și vor coopera într-o măsură mai mare decât în trecut. |
| --- | --- |

(d)

Cele 51 de bănci primare din cadrul grupului Verbund vor fuziona, formând 10 instituții de dimensiuni mai mari, și vor coopera într-o măsură mai mare decât în trecut.

| (e) | Băncile primare vor avea, în viitor, răspundere nelimitată în ceea ce privește obligațiile grupului Verbund și ale organizației centrale. Până în prezent, băncile primare au fost răspunzătoare numai în măsura în care acest lucru nu le-a împiedicat să îndeplinească cerințele de reglementare privind fondurile proprii minime. |
| --- | --- |

(e)

Băncile primare vor avea, în viitor, răspundere nelimitată în ceea ce privește obligațiile grupului Verbund și ale organizației centrale. Până în prezent, băncile primare au fost răspunzătoare numai în măsura în care acest lucru nu le-a împiedicat să îndeplinească cerințele de reglementare privind fondurile proprii minime.

| (36) | Măsurile prevăzute în planul de transformare, în special în ceea ce privește procedura de lichidare a ÖVAG, renunțarea la licența sa bancară și separarea sa de Verbund, vor permite grupului Verbund să atingă imediat o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [9-11] (*1) %. În plus, Verbund a inițiat o serie de măsuri suplimentare pentru a elibera capital. Acestea includ reducerea expunerii sale în sectorul întreprinderilor și în sectorul imobiliar (cu un efect cumulat asupra capitalului propriu de bază de rang 1de [100-200] de milioane EUR începând din ianuarie 2014 până în decembrie 2017), vânzarea companiilor specializate în produse financiare ([100-200] de milioane EUR) și vânzarea de titluri de valoare ([50-100] de milioane EUR). Cu toate acestea, pentru perioada de până la sfârșitul anului 2017, măsurile vor elibera capital în valoare de numai [450-550] de milioane EUR, ceea ce nu este suficient pentru a compensa un deficit de capital în cuantum de 865 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(36)

Măsurile prevăzute în planul de transformare, în special în ceea ce privește procedura de lichidare a ÖVAG, renunțarea la licența sa bancară și separarea sa de Verbund, vor permite grupului Verbund să atingă imediat o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [9-11] (*1) %. În plus, Verbund a inițiat o serie de măsuri suplimentare pentru a elibera capital. Acestea includ reducerea expunerii sale în sectorul întreprinderilor și în sectorul imobiliar (cu un efect cumulat asupra capitalului propriu de bază de rang 1de [100-200] de milioane EUR începând din ianuarie 2014 până în decembrie 2017), vânzarea companiilor specializate în produse financiare ([100-200] de milioane EUR) și vânzarea de titluri de valoare ([50-100] de milioane EUR). Cu toate acestea, pentru perioada de până la sfârșitul anului 2017, măsurile vor elibera capital în valoare de numai [450-550] de milioane EUR, ceea ce nu este suficient pentru a compensa un deficit de capital în cuantum de 865 de milioane EUR.

*1

Transferul funcției centrale de organizare

Transferul funcției centrale de organizare

| (37) | VBWB va prelua funcția centrală de organizare a Verbund, care a fost îndeplinită până în prezent de către ÖVAG. Activele necesare pentru această funcție vor fi transferate către VBWB, împreună cu obligațiile corespunzătoare ale ÖVAG, la 30 iunie 2015, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2015. Atât totalul activelor, cât și totalul pasivelor care urmează a fi transferate se ridică fiecare la aproape 8,6 miliarde EUR. Această sumă cuprinde toate activitățile atribuite segmentului central în decizia din 2012, cu excepția a trei filiale mai mici – VB Factoring, VB Mobilienleasing și VB Investments – care vor rămâne în cadrul ÖVAG, reprezentând mai puțin de 10 % din cuantumul total. |
| --- | --- |

(37)

VBWB va prelua funcția centrală de organizare a Verbund, care a fost îndeplinită până în prezent de către ÖVAG. Activele necesare pentru această funcție vor fi transferate către VBWB, împreună cu obligațiile corespunzătoare ale ÖVAG, la 30 iunie 2015, cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 2015. Atât totalul activelor, cât și totalul pasivelor care urmează a fi transferate se ridică fiecare la aproape 8,6 miliarde EUR. Această sumă cuprinde toate activitățile atribuite segmentului central în decizia din 2012, cu excepția a trei filiale mai mici – VB Factoring, VB Mobilienleasing și VB Investments – care vor rămâne în cadrul ÖVAG, reprezentând mai puțin de 10 % din cuantumul total.

Separarea și lichidarea ÖVAG

Separarea și lichidarea ÖVAG

| (38) | După transferarea funcției centrale de organizare, precum și a activelor și a pasivelor relevante, ÖVAG va fi plasată în lichidare la 4 iulie 2015 și va fi transformată într-o entitate de lichidare („Abbaugesellschaft”) în temeiul secțiunii 162 din BaSAG. Numele instituției va fi schimbat în immigon portfolioabbau ag (denumită în continuare „Immigon”). Activele rămase, în valoare de 7,4 miliarde EUR, vor fi lichidate până la data de 31 decembrie 2017. Acestea includ toate activitățile atribuite segmentului conex în decizia din 2012, precum și participațiile deținute în cadrul VB Factoring, VB Mobilienleasing și VB Investments, menționate în considerentul 37. |
| --- | --- |

(38)

După transferarea funcției centrale de organizare, precum și a activelor și a pasivelor relevante, ÖVAG va fi plasată în lichidare la 4 iulie 2015 și va fi transformată într-o entitate de lichidare („Abbaugesellschaft”) în temeiul secțiunii 162 din BaSAG. Numele instituției va fi schimbat în immigon portfolioabbau ag (denumită în continuare „Immigon”). Activele rămase, în valoare de 7,4 miliarde EUR, vor fi lichidate până la data de 31 decembrie 2017. Acestea includ toate activitățile atribuite segmentului conex în decizia din 2012, precum și participațiile deținute în cadrul VB Factoring, VB Mobilienleasing și VB Investments, menționate în considerentul 37.

Abbaugesellschaft

immigon portfolioabbau ag

| (39) | Conform planului actual, veniturile rezultate din lichidarea activelor vor fi suficiente pentru a acoperi integral pasivele restante. În acest proces, capitalul propriu al ÖVAG și capitalul de participație va fi redus cu 96,65 %. Această reducere se aplică, de asemenea, capitalului de participație al statului restant, în valoare de 300 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(39)

Conform planului actual, veniturile rezultate din lichidarea activelor vor fi suficiente pentru a acoperi integral pasivele restante. În acest proces, capitalul propriu al ÖVAG și capitalul de participație va fi redus cu 96,65 %. Această reducere se aplică, de asemenea, capitalului de participație al statului restant, în valoare de 300 de milioane EUR.

| (40) | Garanția pentru active existentă va rămâne în cadrul ÖVAG/Immigon, dar va fi modificată. În prezent, toate activele care generează o creanță în temeiul garanției trebuie să fie înregistrate până la 31 decembrie 2015, iar cuantumul corespunzător creanțelor respective va fi achitat până la 31 iulie 2016. Conform acordului de garantare modificat, data de înregistrare a creanțelor în conformitate cu garanția rămâne la 31 decembrie 2015. Cu toate acestea, se poate solicita achitarea cuantumului corespunzător creanțelor în orice moment între 31 decembrie 2015 și sfârșitul perioadei de lichidare în 2017. În același timp, se va reduce pragul de capital sub care se poate cere achitarea de la o proporție mai mică de 10 % a fondurilor proprii de bază la mai puțin de zero capital, și anume creanțele legate de garanție pot fi soluționate numai în cazul în care ÖVAG/Immigon ar deveni insolvabilă, în caz contrar, în timpul procesului de lichidare. Taxa pentru perioada prelungită de decontare de garanției rămâne de 10 % pe an. |
| --- | --- |

(40)

Garanția pentru active existentă va rămâne în cadrul ÖVAG/Immigon, dar va fi modificată. În prezent, toate activele care generează o creanță în temeiul garanției trebuie să fie înregistrate până la 31 decembrie 2015, iar cuantumul corespunzător creanțelor respective va fi achitat până la 31 iulie 2016. Conform acordului de garantare modificat, data de înregistrare a creanțelor în conformitate cu garanția rămâne la 31 decembrie 2015. Cu toate acestea, se poate solicita achitarea cuantumului corespunzător creanțelor în orice moment între 31 decembrie 2015 și sfârșitul perioadei de lichidare în 2017. În același timp, se va reduce pragul de capital sub care se poate cere achitarea de la o proporție mai mică de 10 % a fondurilor proprii de bază la mai puțin de zero capital, și anume creanțele legate de garanție pot fi soluționate numai în cazul în care ÖVAG/Immigon ar deveni insolvabilă, în caz contrar, în timpul procesului de lichidare. Taxa pentru perioada prelungită de decontare de garanției rămâne de 10 % pe an.

| (41) | Pentru a obține un beneficiu în termeni de capital din această transformare, Verbund trebuie să pună în aplicare două măsuri principale:






  (a) | restituirea licenței bancare de către ÖVAG/Immigon pentru a elibera compania de obligația de a îndeplini cerințele de capital aplicabile în mod individual; |
| --- | --- | --- |

(41)

Pentru a obține un beneficiu în termeni de capital din această transformare, Verbund trebuie să pună în aplicare două măsuri principale:

(a)

restituirea licenței bancare de către ÖVAG/Immigon pentru a elibera compania de obligația de a îndeplini cerințele de capital aplicabile în mod individual;

| (b) | separarea ÖVAG/Immigon de grupul Verbund pentru a se asigura că Verbund nu va trebui să îndeplinească cerințe de capital pentru ÖVAG/immigon pe o bază consolidată. |
| --- | --- |

(b)

separarea ÖVAG/Immigon de grupul Verbund pentru a se asigura că Verbund nu va trebui să îndeplinească cerințe de capital pentru ÖVAG/immigon pe o bază consolidată.

| (42) | La 10 decembrie 2014, ÖVAG a semnat un contract cu banca română Banca Transilvania pentru vânzarea participației sale de 51 % în cadrul Volksbank România S.A., eliminând astfel principalul obstacol din calea restituirii licenței sale bancare. Tranzacția a fost finalizată la 7 aprilie 2015. Această operațiune a permis, de asemenea, ÖVAG să îndeplinească una dintre condițiile planului de restructurare din 2012. În plus, ÖVAG a finalizat vânzarea VB Malta în septembrie 2014 și a decis să lichideze IK Malta, îndeplinind astfel cerințele corespunzătoare din decizia din 2012. |
| --- | --- |

(42)

La 10 decembrie 2014, ÖVAG a semnat un contract cu banca română Banca Transilvania pentru vânzarea participației sale de 51 % în cadrul Volksbank România S.A., eliminând astfel principalul obstacol din calea restituirii licenței sale bancare. Tranzacția a fost finalizată la 7 aprilie 2015. Această operațiune a permis, de asemenea, ÖVAG să îndeplinească una dintre condițiile planului de restructurare din 2012. În plus, ÖVAG a finalizat vânzarea VB Malta în septembrie 2014 și a decis să lichideze IK Malta, îndeplinind astfel cerințele corespunzătoare din decizia din 2012.

| (43) | În vederea separării de Immigon, Verbund trebuie să își reducă participația în cadrul Immigon la o participație minoritară. Acest lucru se va realiza prin transferarea unei proporții de 8,5 % din capitalul social în cuantum de 51,6 % deținut de Volksbanken Holding către o parte terță independentă, GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH, un vehicul cu destinație specială. |
| --- | --- |

(43)

În vederea separării de Immigon, Verbund trebuie să își reducă participația în cadrul Immigon la o participație minoritară. Acest lucru se va realiza prin transferarea unei proporții de 8,5 % din capitalul social în cuantum de 51,6 % deținut de Volksbanken Holding către o parte terță independentă, GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH, un vehicul cu destinație specială.

| (44) | Odată cu transferarea funcției centrale de organizare, o parte substanțială din datoriile ÖVAG către Verbund vor fi transferate către VBWB. Cu toate acestea, după separare, Verbund va păstra o expunere la Immigon în valoare de [700-800] de milioane EUR, sub forma a diverse instrumente financiare utilizate pentru a oferi finanțare în favoarea ÖVAG. |
| --- | --- |

(44)

Odată cu transferarea funcției centrale de organizare, o parte substanțială din datoriile ÖVAG către Verbund vor fi transferate către VBWB. Cu toate acestea, după separare, Verbund va păstra o expunere la Immigon în valoare de [700-800] de milioane EUR, sub forma a diverse instrumente financiare utilizate pentru a oferi finanțare în favoarea ÖVAG.

| (45) | În scopul de a neutraliza riscul pentru Verbund care rezultă din expunerea la Immigon rămasă, Verbund a luat următoarele măsuri:






  (a) | Se va vinde imediat pe piață o parte din expunerea la Immigon în valoare de [200-300] de milioane EUR, diminuând expunerea rămasă la [400-600] de milioane EUR. Tranzacția va cauza grupului Verbund pierderi în valoare de [0-100] de milioane EUR. |
| --- | --- | --- |

(45)

În scopul de a neutraliza riscul pentru Verbund care rezultă din expunerea la Immigon rămasă, Verbund a luat următoarele măsuri:

(a)

Se va vinde imediat pe piață o parte din expunerea la Immigon în valoare de [200-300] de milioane EUR, diminuând expunerea rămasă la [400-600] de milioane EUR. Tranzacția va cauza grupului Verbund pierderi în valoare de [0-100] de milioane EUR.

| (b) | Suma rămasă, în valoare de [400-600] de milioane EUR, va fi acoperită de o garanție comercială în schimbul unui comision anual de [0-5] %. Garanția va intra în vigoare numai după consumarea unei prime tranșe de pierderi [0-200] de milioane EUR. |
| --- | --- |

(b)

Suma rămasă, în valoare de [400-600] de milioane EUR, va fi acoperită de o garanție comercială în schimbul unui comision anual de [0-5] %. Garanția va intra în vigoare numai după consumarea unei prime tranșe de pierderi [0-200] de milioane EUR.

| (c) | Prima tranșă de pierderi, în valoare de [0-200] de milioane EUR va fi asigurată integral, ceea ce determină un impact negativ suplimentar asupra rezultatului din 2015 în valoare de [0-200] de milioane EUR. |
| --- | --- |

(c)

Prima tranșă de pierderi, în valoare de [0-200] de milioane EUR va fi asigurată integral, ceea ce determină un impact negativ suplimentar asupra rezultatului din 2015 în valoare de [0-200] de milioane EUR.

Transformarea grupului Verbund

Transformarea grupului Verbund

| (46) | Verbund este alcătuit în prezent din 51 de bănci primare. Conform planului de transformare, cele 51 de instituții vor fuziona, formând 10 bănci de dimensiuni mai mari: opt bănci regionale, cu bilanțuri totale între 1,9 miliarde EUR și 5,3 miliarde EUR, care își desfășoară activitatea în diferite părți ale Austriei, precum și două bănci speciale – Sparda Bank Austria (0,8 miliarde EUR) și Ärzte-/Apothekerbank (1,1 miliarde EUR). Fuziunile în cauză vor avea loc până la sfârșitul anului 2017. Este probabil ca gruparea start:bausparkasse, care reunește societățile de investiții și credite imobiliare (Bausparkassen) ale Verbund, să fie vândută. |
| --- | --- |

(46)

Verbund este alcătuit în prezent din 51 de bănci primare. Conform planului de transformare, cele 51 de instituții vor fuziona, formând 10 bănci de dimensiuni mai mari: opt bănci regionale, cu bilanțuri totale între 1,9 miliarde EUR și 5,3 miliarde EUR, care își desfășoară activitatea în diferite părți ale Austriei, precum și două bănci speciale – Sparda Bank Austria (0,8 miliarde EUR) și Ärzte-/Apothekerbank (1,1 miliarde EUR). Fuziunile în cauză vor avea loc până la sfârșitul anului 2017. Este probabil ca gruparea start:bausparkasse, care reunește societățile de investiții și credite imobiliare (Bausparkassen) ale Verbund, să fie vândută.

start:bausparkasse

Bausparkassen

| (47) | Relațiile dintre băncile primare din cadrul Verbund sunt reglementate de două acorduri: acordul de asociere, încheiat în temeiul articolului 30a din BWG (Verbundvertrag), și acordul de cooperare. |
| --- | --- |

(47)

Relațiile dintre băncile primare din cadrul Verbund sunt reglementate de două acorduri: acordul de asociere, încheiat în temeiul articolului 30a din BWG (Verbundvertrag), și acordul de cooperare.

Verbundvertrag

| (48) | Acordul de asociere este încheiat între organizația centrală sub forma VBWB, băncile primare ale Verbund și Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Principalele sale dispoziții sunt următoarele:






  (a) | Organizația centrală asigură furnizarea de lichidități către băncile primare și conformitatea cu cerințele de reglementare privind fondurile proprii. Membrii se angajează să încheie acorduri privind prețurile de transfer al fondurilor pentru alocarea de fonduri proprii. |
| --- | --- | --- |

(48)

Acordul de asociere este încheiat între organizația centrală sub forma VBWB, băncile primare ale Verbund și Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Principalele sale dispoziții sunt următoarele:

(a)

Organizația centrală asigură furnizarea de lichidități către băncile primare și conformitatea cu cerințele de reglementare privind fondurile proprii. Membrii se angajează să încheie acorduri privind prețurile de transfer al fondurilor pentru alocarea de fonduri proprii.

| (b) | Ca și înainte, organizația centrală are răspundere nelimitată în ceea ce privește plata contribuțiilor către membri. Conform noului acord de asociere, în prezent băncile primare au, de asemenea, răspundere nelimitată. |
| --- | --- |

(b)

Ca și înainte, organizația centrală are răspundere nelimitată în ceea ce privește plata contribuțiilor către membri. Conform noului acord de asociere, în prezent băncile primare au, de asemenea, răspundere nelimitată.

| (c) | Organizația centrală primește competențe sporite și în prezent poate, de asemenea, să emită instrucțiuni care afectează interesele băncilor individuale din cadrul Verbund. Aceasta poate impune sancțiuni în caz de nerespectare a obligațiilor. Competențele sporite se referă îndeosebi la supravegherea administrativă, financiară și tehnică, la planificarea și controlul grupului Verbund, la conformitatea cu normele de supraveghere, la mecanismele de control intern pentru membri, la procedurile de analiză, evaluare și control al riscurilor și la criteriile pentru activitatea în curs a membrilor. |
| --- | --- |

(c)

Organizația centrală primește competențe sporite și în prezent poate, de asemenea, să emită instrucțiuni care afectează interesele băncilor individuale din cadrul Verbund. Aceasta poate impune sancțiuni în caz de nerespectare a obligațiilor. Competențele sporite se referă îndeosebi la supravegherea administrativă, financiară și tehnică, la planificarea și controlul grupului Verbund, la conformitatea cu normele de supraveghere, la mecanismele de control intern pentru membri, la procedurile de analiză, evaluare și control al riscurilor și la criteriile pentru activitatea în curs a membrilor.

| (d) | Retragerile și reducerile de capital sunt permise, la fel ca înainte, numai cu aprobarea organizației centrale. |
| --- | --- |

(d)

Retragerile și reducerile de capital sunt permise, la fel ca înainte, numai cu aprobarea organizației centrale.

| (49) | Acordul de cooperare (Zusammenarbeitsvertrag) reglementează domeniile care nu sunt acoperite de dispozițiile acordului de asociere. Partenerii contractuali sunt băncile primare ale grupului Verbund și Volksbank Haftungsgenossenschaft EG. Scopul acordului de cooperare este de a realiza sinergii în cadrul Verbund prin punerea în practică a fuziunilor planificate și prin intensificarea cooperării între membri. Competențele decizionale în domeniile reglementate de acordul de cooperare sunt transferate către Volksbank Haftungsgenossenschaft. Deciziile Consiliului de administrație al Volksbank Haftungsgenossenschaft sunt obligatorii pentru partenerii contractuali. Acordul de cooperare reglementează, în special, aspectele privind comercializarea, o strategie comercială unică, politica produselor, inclusiv contractele-cadru cu furnizorii părți terțe, controlul vânzărilor, optimizarea și standardizarea proceselor comerciale, achizițiile în domeniul tehnologiei informației și reprezentarea juridică. |
| --- | --- |

(49)

Acordul de cooperare (Zusammenarbeitsvertrag) reglementează domeniile care nu sunt acoperite de dispozițiile acordului de asociere. Partenerii contractuali sunt băncile primare ale grupului Verbund și Volksbank Haftungsgenossenschaft EG. Scopul acordului de cooperare este de a realiza sinergii în cadrul Verbund prin punerea în practică a fuziunilor planificate și prin intensificarea cooperării între membri. Competențele decizionale în domeniile reglementate de acordul de cooperare sunt transferate către Volksbank Haftungsgenossenschaft. Deciziile Consiliului de administrație al Volksbank Haftungsgenossenschaft sunt obligatorii pentru partenerii contractuali. Acordul de cooperare reglementează, în special, aspectele privind comercializarea, o strategie comercială unică, politica produselor, inclusiv contractele-cadru cu furnizorii părți terțe, controlul vânzărilor, optimizarea și standardizarea proceselor comerciale, achizițiile în domeniul tehnologiei informației și reprezentarea juridică.

Zusammenarbeitsvertrag

| (50) | În cazul unui litigiu, organizația centrală decide dacă o măsură în temeiul acordului de cooperare constituie un amestec inadmisibil în responsabilitățile sale în temeiul acordului de asociere. În cazul în care autoritatea de reglementare impune adoptarea unor amendamente la acordul de asociere, acordul de cooperare conține o clauză care permite modificarea, de asemenea, a acestuia în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(50)

În cazul unui litigiu, organizația centrală decide dacă o măsură în temeiul acordului de cooperare constituie un amestec inadmisibil în responsabilitățile sale în temeiul acordului de asociere. În cazul în care autoritatea de reglementare impune adoptarea unor amendamente la acordul de asociere, acordul de cooperare conține o clauză care permite modificarea, de asemenea, a acestuia în mod corespunzător.

| (51) | Obiectivul planului de transformare este de a crea o structură formată din opt bănci regionale puternice, alături de o organizație centrală și două bănci speciale. Sediile locale se vor concentra asupra vânzărilor și asupra serviciilor oferite clienților locali, în timp ce administrația este concentrată în băncile regionale și organizația centrală. |
| --- | --- |

(51)

Obiectivul planului de transformare este de a crea o structură formată din opt bănci regionale puternice, alături de o organizație centrală și două bănci speciale. Sediile locale se vor concentra asupra vânzărilor și asupra serviciilor oferite clienților locali, în timp ce administrația este concentrată în băncile regionale și organizația centrală.

| (52) | Verbund se va concentra asupra clienților din Austria, cu un accent special pe întreprinderile mici și mijlocii, lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, clienții privați, finanțarea locuințelor și clienții înstăriți. |
| --- | --- |

(52)

Verbund se va concentra asupra clienților din Austria, cu un accent special pe întreprinderile mici și mijlocii, lucrătorii care desfășoară o activitate independentă, clienții privați, finanțarea locuințelor și clienții înstăriți.

Programarea financiară

Programarea financiară

| (53) | Pe baza noului plan de restructurare, Verbund a transmis Comisiei previziuni privind evoluția preconizată a indicatorilor financiari esențiali în următorii cinci ani. Previziunile au fost efectuate pentru două scenarii diferite – un scenariu de referință și un scenariu de criză. |
| --- | --- |

(53)

Pe baza noului plan de restructurare, Verbund a transmis Comisiei previziuni privind evoluția preconizată a indicatorilor financiari esențiali în următorii cinci ani. Previziunile au fost efectuate pentru două scenarii diferite – un scenariu de referință și un scenariu de criză.

| (54) | Planificarea financiară, astfel cum a fost transmisă, ia în considerare impactul neutralizării expunerii la Immigon (15), precum și fluxurile de plăți preconizate a fi efectuate de către Verbund privind dreptul de participare la profit (Genussrecht) acordat Austriei conform catalogului de angajamente. |
| --- | --- |

(54)

Planificarea financiară, astfel cum a fost transmisă, ia în considerare impactul neutralizării expunerii la Immigon (15), precum și fluxurile de plăți preconizate a fi efectuate de către Verbund privind dreptul de participare la profit (Genussrecht) acordat Austriei conform catalogului de angajamente.

15

Genussrecht

| (55) | Scenariul de referință presupune realizarea unei creșteri economice moderate pe piața centrală, Austria, cu o valoarea nominală de 0,8 % în 2015, 1,5 % în 2016 și 1,7 % în anii următori până în 2019, o rata anuală a inflației între 1,1 % și 2,2 % și creșterea ratei Euribor pe trei luni de la 0,1 % în 2015 la 1,9 % în 2019. Pe baza acestor ipoteze, Verbund preconizează că se vor înregistra pierderi în anul 2015, dar și o rentabilitate favorabilă a fondurilor proprii (RoE) de [8-9] % în 2019. Se preconizează creșterea ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de la [9-11] % în 2015 până la [11-13] % în 2019. Tendințele privind alte date financiare esențiale pot fi identificate în următoarele tabele privind bilanțul și contul de profit și pierderi.

  Tabelul 1


  Date financiare esențiale în scenariul de referință

  [...] |
| --- | --- |

(55)

Scenariul de referință presupune realizarea unei creșteri economice moderate pe piața centrală, Austria, cu o valoarea nominală de 0,8 % în 2015, 1,5 % în 2016 și 1,7 % în anii următori până în 2019, o rata anuală a inflației între 1,1 % și 2,2 % și creșterea ratei Euribor pe trei luni de la 0,1 % în 2015 la 1,9 % în 2019. Pe baza acestor ipoteze, Verbund preconizează că se vor înregistra pierderi în anul 2015, dar și o rentabilitate favorabilă a fondurilor proprii (RoE) de [8-9] % în 2019. Se preconizează creșterea ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de la [9-11] % în 2015 până la [11-13] % în 2019. Tendințele privind alte date financiare esențiale pot fi identificate în următoarele tabele privind bilanțul și contul de profit și pierderi.

Tabelul 1

Tabelul 1

Date financiare esențiale în scenariul de referință

Date financiare esențiale în scenariul de referință

[...]

| (56) | Scenariul de criză se bazează pe ipoteza unei crize a creditelor cauzată de deficiențe în sectorul bancar european pe care finanțatorii externi (donatorii) și BCE nu le pot soluționa. Creșterea economică reală este ușor negativă, cu o redresare lentă începând cu 2017. În 2015 și 2016, rata inflației este negativă, iar în anii următori – marginal pozitivă. Ratele dobânzii rămân extrem de scăzute, iar valoarea francului elvețian în raport cu moneda euro crește și mai mult. Pe baza acestor ipoteze, Verbund preconizează că rentabilitatea capitalului propriu va rămâne negativă în 2015 și 2016 și va crește ulterior până la [5-8] % în 2019, iar rata capitalului propriu de bază de rang 1 va crește de la [8-10] % în 2015 la [10-12] % în 2019. Tendințele privind alte date financiare esențiale pot fi identificate în următoarele tabele privind bilanțul și contul de profit și pierderi.

  Tabelul 2


  Date financiare esențiale în scenariul de criză

  [...] |
| --- | --- |

(56)

Scenariul de criză se bazează pe ipoteza unei crize a creditelor cauzată de deficiențe în sectorul bancar european pe care finanțatorii externi (donatorii) și BCE nu le pot soluționa. Creșterea economică reală este ușor negativă, cu o redresare lentă începând cu 2017. În 2015 și 2016, rata inflației este negativă, iar în anii următori – marginal pozitivă. Ratele dobânzii rămân extrem de scăzute, iar valoarea francului elvețian în raport cu moneda euro crește și mai mult. Pe baza acestor ipoteze, Verbund preconizează că rentabilitatea capitalului propriu va rămâne negativă în 2015 și 2016 și va crește ulterior până la [5-8] % în 2019, iar rata capitalului propriu de bază de rang 1 va crește de la [8-10] % în 2015 la [10-12] % în 2019. Tendințele privind alte date financiare esențiale pot fi identificate în următoarele tabele privind bilanțul și contul de profit și pierderi.

Tabelul 2

Tabelul 2

Date financiare esențiale în scenariul de criză

Date financiare esențiale în scenariul de criză

[...]

Noi angajamente și măsuri compensatorii din partea Austriei

Noi angajamente și măsuri compensatorii din partea Austriei

| (57) | Autoritățile austriece și-au asumat o serie de angajamente în ceea ce privește punerea în aplicare a noului plan de restructurare. Angajamentele asumate de autoritățile austrice sunt prezentate într-un document separat, anexat la prezenta decizie. |
| --- | --- |

(57)

Autoritățile austriece și-au asumat o serie de angajamente în ceea ce privește punerea în aplicare a noului plan de restructurare. Angajamentele asumate de autoritățile austrice sunt prezentate într-un document separat, anexat la prezenta decizie.

| (58) | În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, trebuie prezentate cu regularitate rapoarte, astfel încât Comisia să poată verifica dacă noul plan de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător. Austria va numi un administrator fiduciar însărcinat cu monitorizarea, care să sprijine Comisia în îndeplinirea sarcinii sale de a se asigura că decizia este pusă în aplicare în mod corect. Administratorul fiduciar însărcinat cu monitorizarea va prezenta un raport de monitorizare la fiecare șase luni. Primul raport ar trebui să fie prezentat cel târziu la șase luni după aprobarea planului de restructurare. În opinia Comisiei, acest angajament garantează monitorizarea adecvată a punerii în aplicare a planului de restructurare. |
| --- | --- |

(58)

În conformitate cu secțiunea 5 din Comunicarea privind restructurarea, trebuie prezentate cu regularitate rapoarte, astfel încât Comisia să poată verifica dacă noul plan de restructurare este pus în aplicare în mod corespunzător. Austria va numi un administrator fiduciar însărcinat cu monitorizarea, care să sprijine Comisia în îndeplinirea sarcinii sale de a se asigura că decizia este pusă în aplicare în mod corect. Administratorul fiduciar însărcinat cu monitorizarea va prezenta un raport de monitorizare la fiecare șase luni. Primul raport ar trebui să fie prezentat cel târziu la șase luni după aprobarea planului de restructurare. În opinia Comisiei, acest angajament garantează monitorizarea adecvată a punerii în aplicare a planului de restructurare.

Aprobarea planului de către autoritățile de supraveghere

Aprobarea planului de către autoritățile de supraveghere

| (59) | Noul plan de restructurare notificat Comisiei corespunde planului de majorare a capitalului prezentat BCE/MUS și are ca obiectiv principal transformarea grupului Verbund astfel încât să se soluționeze deficitul de capital identificat în evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE și ABE. |
| --- | --- |

(59)

Noul plan de restructurare notificat Comisiei corespunde planului de majorare a capitalului prezentat BCE/MUS și are ca obiectiv principal transformarea grupului Verbund astfel încât să se soluționeze deficitul de capital identificat în evaluarea cuprinzătoare efectuată de BCE și ABE.

| (60) | Mecanismul unic de supraveghere (MUS) a impus o cotă a capitalului prudențial de 14,63 %, care trebuie să fie atinsă de la 26 iulie 2015. La data menționată, MSU va reexamina cerința referitoare la capitalul prudențial, ținând seama, de asemenea, de punerea în aplicare a planului de majorare a capitalului. S-a început punerea în aplicare a planului prin introducerea măsurilor (a)-(c) din considerentul 35 în registrul societăților din Austria. Pentru ca instanțele naționale austriece să aprobe introducerea în registrul societăților, MUS a aprobat măsurile respective. |
| --- | --- |

(60)

Mecanismul unic de supraveghere (MUS) a impus o cotă a capitalului prudențial de 14,63 %, care trebuie să fie atinsă de la 26 iulie 2015. La data menționată, MSU va reexamina cerința referitoare la capitalul prudențial, ținând seama, de asemenea, de punerea în aplicare a planului de majorare a capitalului. S-a început punerea în aplicare a planului prin introducerea măsurilor (a)-(c) din considerentul 35 în registrul societăților din Austria. Pentru ca instanțele naționale austriece să aprobe introducerea în registrul societăților, MUS a aprobat măsurile respective.

3.   PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE

PROCEDURA OFICIALĂ DE INVESTIGARE

| (61) | Comisia reamintește că a inițiat o procedură oficială de investigare, în urma căreia a fost adoptată decizia din 2012. A devenit necesar să se modifice decizia respectivă în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (16). |
| --- | --- |

(61)

Comisia reamintește că a inițiat o procedură oficială de investigare, în urma căreia a fost adoptată decizia din 2012. A devenit necesar să se modifice decizia respectivă în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (16).

16

4.   POZIȚIA AUSTRIEI

POZIȚIA AUSTRIEI

| (62) | În declarațiile publice, Austria a exclus acordarea oricărui ajutor nou pentru Verbund. Austria consideră că planul de restructurare prezentat nu constituie un ajutor nou. |
| --- | --- |

(62)

În declarațiile publice, Austria a exclus acordarea oricărui ajutor nou pentru Verbund. Austria consideră că planul de restructurare prezentat nu constituie un ajutor nou.

| (63) | Cu toate acestea, Austria recunoaște că noul plan de restructurare modifică semnificativ planul de restructurare din 2012, astfel încât este necesară adoptarea unei decizii de modificare de către Comisie înainte ca acesta să poată fi pus în aplicare. În consecință, Austria a notificat Comisiei noul plan. |
| --- | --- |

(63)

Cu toate acestea, Austria recunoaște că noul plan de restructurare modifică semnificativ planul de restructurare din 2012, astfel încât este necesară adoptarea unei decizii de modificare de către Comisie înainte ca acesta să poată fi pus în aplicare. În consecință, Austria a notificat Comisiei noul plan.

| (64) | În mod similar, Austria recunoaște că Verbund trebuie considerat, în ceea ce privește normele în materie de ajutoare de stat, ca succesor al ÖVAG, prin urmare, acesta face, de asemenea, obiectul prezentei decizii de modificare. |
| --- | --- |

(64)

În mod similar, Austria recunoaște că Verbund trebuie considerat, în ceea ce privește normele în materie de ajutoare de stat, ca succesor al ÖVAG, prin urmare, acesta face, de asemenea, obiectul prezentei decizii de modificare.

| (65) | În același timp, Austria susține că noul plan de restructurare, cu lista sa de angajamente, păstrează bilanțul deciziei din 2012 și, prin urmare, compatibilitatea inițială a ajutorului. |
| --- | --- |

(65)

În același timp, Austria susține că noul plan de restructurare, cu lista sa de angajamente, păstrează bilanțul deciziei din 2012 și, prin urmare, compatibilitatea inițială a ajutorului.

5.   EVALUAREA MĂSURILOR

EVALUAREA MĂSURILOR

5.1.   AJUTORUL DE STAT

Prezența ajutorului de stat existent și a succesiunii economice

Prezența ajutorului de stat existent și a succesiunii economice

| (66) | În ceea ce privește măsurile aprobate de Comisie sub formă de ajutor de restructurare pentru ÖVAG în 2009 și 2012, Comisia a concluzionat deja că acestea constituie ajutor de stat. În consecință, nu este necesar să se reevalueze caracterul de ajutor de stat al măsurilor respective în prezenta decizie. |
| --- | --- |

(66)

În ceea ce privește măsurile aprobate de Comisie sub formă de ajutor de restructurare pentru ÖVAG în 2009 și 2012, Comisia a concluzionat deja că acestea constituie ajutor de stat. În consecință, nu este necesar să se reevalueze caracterul de ajutor de stat al măsurilor respective în prezenta decizie.

| (67) | Un element central al planului de restructurare din 2012, pe care s-a bazat decizia din 2012, a fost reorientarea ÖVAG către funcția de organizație centrală integrată într-un sistem de răspundere solidară cu băncile primare. În acest cadru, ÖVAG în calitate de organizație centrală își asuma răspunderea pentru toate obligațiile Verbund, în timp ce băncile primare individuale sunt răspunzătoare numai atât timp cât nu se încalcă propria lor rată individuală a capitalului. |
| --- | --- |

(67)

Un element central al planului de restructurare din 2012, pe care s-a bazat decizia din 2012, a fost reorientarea ÖVAG către funcția de organizație centrală integrată într-un sistem de răspundere solidară cu băncile primare. În acest cadru, ÖVAG în calitate de organizație centrală își asuma răspunderea pentru toate obligațiile Verbund, în timp ce băncile primare individuale sunt răspunzătoare numai atât timp cât nu se încalcă propria lor rată individuală a capitalului.

| (68) | Unele dintre angajamentele din 2012 asumate de Austria vizau, de asemenea, băncile primare, protejând anumite surse de venit ale ÖVAG ca instituție centrală (angajamentul 9) și obligând băncile primare să participe la rambursarea capitalului de participație în cadrul ÖVAG „în măsura permisă de cerințele de reglementare minime” (angajamentul 11.2). Aceste angajamente au fost necesare din cauza acordului specific privind răspunderea în cadrul Verbund, pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil. În plus, angajamentele, în combinație cu acordul specific privind răspunderea au permis Comisiei să trateze ÖVAG separat de Verbund. |
| --- | --- |

(68)

Unele dintre angajamentele din 2012 asumate de Austria vizau, de asemenea, băncile primare, protejând anumite surse de venit ale ÖVAG ca instituție centrală (angajamentul 9) și obligând băncile primare să participe la rambursarea capitalului de participație în cadrul ÖVAG „în măsura permisă de cerințele de reglementare minime” (angajamentul 11.2). Aceste angajamente au fost necesare din cauza acordului specific privind răspunderea în cadrul Verbund, pentru ca ajutorul să fie considerat compatibil. În plus, angajamentele, în combinație cu acordul specific privind răspunderea au permis Comisiei să trateze ÖVAG separat de Verbund.

| (69) | În cadrul noului plan de restructurare, activitatea economică de bază a ÖVAG va fi efectuată de una dintre băncile primare, VBWB. Mai precis, VBWB va prelua rolul ÖVAG în calitate de organizație centrală a Verbund, toate funcțiile și activele necesare relevante fiind transferate de la ÖVAG către VBWB. În total, se vor transfera 8,6 miliarde EUR în active și pasive, inclusiv toate funcțiile centrale ale ÖVAG, astfel cum sunt definite în decizia din 2012, cu excepția a trei filiale mai mici, VB Factoring (cu un bilanț de 86 de milioane EUR), VB Mobilienleasing (700 de milioane EUR) și VB Investments (30 de milioane EUR), care vor rămâne în cadrul entității de lichidare Immigon. |
| --- | --- |

(69)

În cadrul noului plan de restructurare, activitatea economică de bază a ÖVAG va fi efectuată de una dintre băncile primare, VBWB. Mai precis, VBWB va prelua rolul ÖVAG în calitate de organizație centrală a Verbund, toate funcțiile și activele necesare relevante fiind transferate de la ÖVAG către VBWB. În total, se vor transfera 8,6 miliarde EUR în active și pasive, inclusiv toate funcțiile centrale ale ÖVAG, astfel cum sunt definite în decizia din 2012, cu excepția a trei filiale mai mici, VB Factoring (cu un bilanț de 86 de milioane EUR), VB Mobilienleasing (700 de milioane EUR) și VB Investments (30 de milioane EUR), care vor rămâne în cadrul entității de lichidare Immigon.

| (70) | Spre deosebire de structura asimetrică a răspunderii între băncile primare și organizația centrală, Verbund va fi integrat într-un regim de răspundere solidară integral, în conformitate cu noul plan de restructurare. Având în vedere modificările structurale suplimentare din cadrul Verbund (considerentul 49), noua organizație centrală, VBWB, nu mai poate fi luată în considerare separat de băncile primare. Acest punct de vedere este susținut de abordarea consolidată adoptată de MUS în evaluarea cuprinzătoare, precum și de faptul că cerința referitoare la capital a fost formulată la nivel agregat (la nivelul Verbund). |
| --- | --- |

(70)

Spre deosebire de structura asimetrică a răspunderii între băncile primare și organizația centrală, Verbund va fi integrat într-un regim de răspundere solidară integral, în conformitate cu noul plan de restructurare. Având în vedere modificările structurale suplimentare din cadrul Verbund (considerentul 49), noua organizație centrală, VBWB, nu mai poate fi luată în considerare separat de băncile primare. Acest punct de vedere este susținut de abordarea consolidată adoptată de MUS în evaluarea cuprinzătoare, precum și de faptul că cerința referitoare la capital a fost formulată la nivel agregat (la nivelul Verbund).

| (71) | Din aceste motive, Comisia consideră că Verbund este succesorul economic al entității care a beneficiat de ajutor în temeiul deciziei din 2012, ÖVAG. Prin urmare, Verbund este beneficiarul ajutorului de stat existent. |
| --- | --- |

(71)

Din aceste motive, Comisia consideră că Verbund este succesorul economic al entității care a beneficiat de ajutor în temeiul deciziei din 2012, ÖVAG. Prin urmare, Verbund este beneficiarul ajutorului de stat existent.

Niciun ajutor de stat nou pentru ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund

Niciun ajutor de stat nou pentru ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund

| (72) | Pe lângă chestiunea transferării ajutorului de stat existent către succesorul economic, Comisia trebuie să evalueze, de asemenea, dacă în noul plan de restructurare este implicat un ajutor nou. |
| --- | --- |

(72)

Pe lângă chestiunea transferării ajutorului de stat existent către succesorul economic, Comisia trebuie să evalueze, de asemenea, dacă în noul plan de restructurare este implicat un ajutor nou.

| (73) | Comisia observă că, în conformitate cu informațiile prezentate de Austria, în cadrul noului plan de restructurare nu se va acorda niciun ajutor de stat suplimentar. |
| --- | --- |

(73)

Comisia observă că, în conformitate cu informațiile prezentate de Austria, în cadrul noului plan de restructurare nu se va acorda niciun ajutor de stat suplimentar.

| (74) | În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, ajutor de stat înseamnă „ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. O măsură constituie ajutor de stat, în sensul dispoziției menționate, în cazul în care sunt îndeplinite cumulativ condițiile următoare: (a) măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat; (b) măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului său; (c) acest avantaj trebuie să fie selectiv; și (d) măsura trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(74)

În conformitate cu articolul 107 alineatul (1) din TFUE, ajutor de stat înseamnă „ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. O măsură constituie ajutor de stat, în sensul dispoziției menționate, în cazul în care sunt îndeplinite cumulativ condițiile următoare: (a) măsura trebuie să fie imputabilă statului și să fie finanțată din resurse de stat; (b) măsura trebuie să confere un avantaj beneficiarului său; (c) acest avantaj trebuie să fie selectiv; și (d) măsura trebuie să denatureze sau să amenințe să denatureze concurența și să aibă potențialul de a afecta schimburile comerciale dintre statele membre.

| (75) | Noul plan de restructurare nu conferă niciun avantaj nou pentru ÖVAG sau Immigon. ÖVAG încetează să mai existe, toate activele și pasivele sale de bază fiind transferate către VBWB, iar restul fiind lichidate în cadrul Immigon. Conform planului actual, se preconizează că lichidarea Immigon va consuma capitalul acesteia aproape în totalitate, fără a recurge totuși la garanția pentru active. Aceasta implică faptul că riscurile imanente în instrumentele privind capitalul propriu de bază de rang 1ale ÖVAG sunt preconizate să se materializeze, inclusiv pierderea cotei de capital a Austriei în cadrul ÖVAG, în valoare de 250 de milioane EUR, precum și capitalul de participație restant în valoare nominală de 300 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(75)

Noul plan de restructurare nu conferă niciun avantaj nou pentru ÖVAG sau Immigon. ÖVAG încetează să mai existe, toate activele și pasivele sale de bază fiind transferate către VBWB, iar restul fiind lichidate în cadrul Immigon. Conform planului actual, se preconizează că lichidarea Immigon va consuma capitalul acesteia aproape în totalitate, fără a recurge totuși la garanția pentru active. Aceasta implică faptul că riscurile imanente în instrumentele privind capitalul propriu de bază de rang 1ale ÖVAG sunt preconizate să se materializeze, inclusiv pierderea cotei de capital a Austriei în cadrul ÖVAG, în valoare de 250 de milioane EUR, precum și capitalul de participație restant în valoare nominală de 300 de milioane EUR.

| (76) | Garanția pentru active continuă să acopere ÖVAG/Immigon. În temeiul actualului aranjament contractual, garanția poate fi exercitată numai la 31 decembrie 2015 cu privire la creanțele înregistrate până la această dată și în cuantumul necesar pentru a susține o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de 10 %. În conformitate cu informațiile prezentate de Austria, titlurile de valoare eligibile pentru compensare în temeiul garanției au fost deja înregistrate, cuantumul acestora depășind suma maximă a garanției, în valoare de 100 de milioane EUR. Deși eligibilitatea creanțelor înregistrate va fi decisă numai la 31 decembrie 2015, conducerea Immigon trebuie, în conformitate cu obligația sa legală de a proteja interesele proprietarilor, să înregistreze toate creanțele în vederea soluționării lor la sfârșitul anului 2015. |
| --- | --- |

(76)

Garanția pentru active continuă să acopere ÖVAG/Immigon. În temeiul actualului aranjament contractual, garanția poate fi exercitată numai la 31 decembrie 2015 cu privire la creanțele înregistrate până la această dată și în cuantumul necesar pentru a susține o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de 10 %. În conformitate cu informațiile prezentate de Austria, titlurile de valoare eligibile pentru compensare în temeiul garanției au fost deja înregistrate, cuantumul acestora depășind suma maximă a garanției, în valoare de 100 de milioane EUR. Deși eligibilitatea creanțelor înregistrate va fi decisă numai la 31 decembrie 2015, conducerea Immigon trebuie, în conformitate cu obligația sa legală de a proteja interesele proprietarilor, să înregistreze toate creanțele în vederea soluționării lor la sfârșitul anului 2015.

| (77) | La 31 decembrie 2015, Immigon, în calitate de entitate de lichidare, nu va mai trebui să îndeplinească cerințe în materie de capital. În consecință, este dificil să se evalueze condiția de decontare a garanției în raport cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1. Cu toate acestea, având în vedere că o astfel de evaluare constituie exclusiv o chestiune de drept intern, Comisia acceptă poziția Austriei potrivit căreia continuarea existenței ÖVAG sub forma unei entități de lichidare în conformitate cu articolul 162 BaSAG nu are nicio influență asupra validității continue a garanției. Pe baza acestei poziții și întrucât Immigon, până la acea dată, va suferi o reducere a capitalului cu 96,65 %, se îndeplinește condiția de decontare, și anume o cotă a fondurilor proprii de bază mai mică de 10 %, iar toate creanțele eligibile la 31 decembrie 2015 vor trebui să fie soluționate. |
| --- | --- |

(77)

La 31 decembrie 2015, Immigon, în calitate de entitate de lichidare, nu va mai trebui să îndeplinească cerințe în materie de capital. În consecință, este dificil să se evalueze condiția de decontare a garanției în raport cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1. Cu toate acestea, având în vedere că o astfel de evaluare constituie exclusiv o chestiune de drept intern, Comisia acceptă poziția Austriei potrivit căreia continuarea existenței ÖVAG sub forma unei entități de lichidare în conformitate cu articolul 162 BaSAG nu are nicio influență asupra validității continue a garanției. Pe baza acestei poziții și întrucât Immigon, până la acea dată, va suferi o reducere a capitalului cu 96,65 %, se îndeplinește condiția de decontare, și anume o cotă a fondurilor proprii de bază mai mică de 10 %, iar toate creanțele eligibile la 31 decembrie 2015 vor trebui să fie soluționate.

| (78) | În aceste condiții, modificările aduse acordului de garantare – (a) prelungirea perioadei de decontare a plății garanției, fără a permite înregistrarea altor creanțe ulterior datei de 31 decembrie 2015; și (b) efectuarea plăților de decontare este posibilă numai în cazul în care capitalul ar scădea sub zero în caz contrar – reduc de fapt riscul de exercitare a garanției cu care se confruntă furnizorul garanției. În plus, plata comisionului aplicabil de 10 % pe an va continua să se aplice pentru o perioadă suplimentară de doi ani. Prin urmare, noile condiții ale garanției pentru active nu fac decât să consolideze poziția furnizorului garanției și nu oferă un avantaj suplimentar pentru ÖVAG/Immigon. |
| --- | --- |

(78)

În aceste condiții, modificările aduse acordului de garantare – (a) prelungirea perioadei de decontare a plății garanției, fără a permite înregistrarea altor creanțe ulterior datei de 31 decembrie 2015; și (b) efectuarea plăților de decontare este posibilă numai în cazul în care capitalul ar scădea sub zero în caz contrar – reduc de fapt riscul de exercitare a garanției cu care se confruntă furnizorul garanției. În plus, plata comisionului aplicabil de 10 % pe an va continua să se aplice pentru o perioadă suplimentară de doi ani. Prin urmare, noile condiții ale garanției pentru active nu fac decât să consolideze poziția furnizorului garanției și nu oferă un avantaj suplimentar pentru ÖVAG/Immigon.

| (79) | Nici noul plan de restructurare nu conferă niciun avantaj nou grupului Verbund, inclusiv noii sale organizații centrale, VBWB Astfel cum s-a explicat anterior (17), Verbund este beneficiarul ajutorului existent. Mai precis, în conformitate cu decizia din 2012, băncile primare trebuiau să participe la rambursarea sumei restante de 300 de milioane EUR, reprezentând capital de participație, până la sfârșitul anului 2017, în măsura permisă de cerințele lor de reglementare minime. Trebuie reamintit faptul că, în cadrul evaluării cuprinzătoare, deficitul de capital nu a fost evaluat numai la nivelul ÖVAG, ci la nivelul grupului Verbund în ansamblu. |
| --- | --- |

(79)

Nici noul plan de restructurare nu conferă niciun avantaj nou grupului Verbund, inclusiv noii sale organizații centrale, VBWB Astfel cum s-a explicat anterior (17), Verbund este beneficiarul ajutorului existent. Mai precis, în conformitate cu decizia din 2012, băncile primare trebuiau să participe la rambursarea sumei restante de 300 de milioane EUR, reprezentând capital de participație, până la sfârșitul anului 2017, în măsura permisă de cerințele lor de reglementare minime. Trebuie reamintit faptul că, în cadrul evaluării cuprinzătoare, deficitul de capital nu a fost evaluat numai la nivelul ÖVAG, ci la nivelul grupului Verbund în ansamblu.

17

| (80) | În timp ce capitalul de participație purtător de risc este consumat în procesul lichidării ÖVAG/Immigon, noile angajamente prezentate de Austria includ o plată efectuată de Verbund către Austria în cuantum de 300 de milioane EUR, prin acordarea unui drept de participare la profit în favoarea Austriei. Verbund se angajează să respecte un calendar de plată în cuantum cumulat de 300 de milioane EUR până la sfârșitul perioadei [2020-2025], sub rezerva atingerii unor praguri intermediare ale plăților în [...], [...] și [...]. |
| --- | --- |

(80)

În timp ce capitalul de participație purtător de risc este consumat în procesul lichidării ÖVAG/Immigon, noile angajamente prezentate de Austria includ o plată efectuată de Verbund către Austria în cuantum de 300 de milioane EUR, prin acordarea unui drept de participare la profit în favoarea Austriei. Verbund se angajează să respecte un calendar de plată în cuantum cumulat de 300 de milioane EUR până la sfârșitul perioadei [2020-2025], sub rezerva atingerii unor praguri intermediare ale plăților în [...], [...] și [...].

| (81) | Stabilind un nou angajament privind plata sumei de 300 de milioane EUR către stat, Verbund reintroduce o creanță echivalentă în cuantum cu rambursarea inițială necesară. Creanța inițială s-ar pierde în procesul de lichidare a ÖVAG, întrucât s-ar materializa riscurile imanente. În timp ce noul calendar de plată va conduce la o întârziere semnificativă a plăților în comparație cu angajamentul inițial, trebuie să se ia în considerare faptul că, prin simpla lichidare a ÖVAG (precum și în scenariul contrafactual al rezoluției întregului grup Verbund), toate creanțele, fondurile proprii și capitalul de participație al statului ar înceta să existe. |
| --- | --- |

(81)

Stabilind un nou angajament privind plata sumei de 300 de milioane EUR către stat, Verbund reintroduce o creanță echivalentă în cuantum cu rambursarea inițială necesară. Creanța inițială s-ar pierde în procesul de lichidare a ÖVAG, întrucât s-ar materializa riscurile imanente. În timp ce noul calendar de plată va conduce la o întârziere semnificativă a plăților în comparație cu angajamentul inițial, trebuie să se ia în considerare faptul că, prin simpla lichidare a ÖVAG (precum și în scenariul contrafactual al rezoluției întregului grup Verbund), toate creanțele, fondurile proprii și capitalul de participație al statului ar înceta să existe.

| (82) | De asemenea, noul angajament este obligatoriu pentru Verbund, deși plățile legate de dreptul de participare la profit rămân dependente de profit. În același timp, angajamentul garantează faptul că dreptul Austriei de a primi plățile are rang prioritar față de plata oricăror dividende. De asemenea, pentru orice dividende acordate unor părți din afara grupului Verbund consolidat, Austria va primi o plată de compensare de valoare egală și în plus față de plata corespunzătoare dreptului de participare la profit. |
| --- | --- |

(82)

De asemenea, noul angajament este obligatoriu pentru Verbund, deși plățile legate de dreptul de participare la profit rămân dependente de profit. În același timp, angajamentul garantează faptul că dreptul Austriei de a primi plățile are rang prioritar față de plata oricăror dividende. De asemenea, pentru orice dividende acordate unor părți din afara grupului Verbund consolidat, Austria va primi o plată de compensare de valoare egală și în plus față de plata corespunzătoare dreptului de participare la profit.

| (83) | În plus, Austria va primi un procent de 25 % plus unu din acțiunile VBWB ca garanție pentru plățile aferente dreptului de participare la profit. În cazul în care Verbund nu efectuează plățile în conformitate cu pragurile stabilite în calendarul de plată, acționarii VBWB vor transfera Austrei acțiuni suplimentare cu titlu gratuit, sporind participația Austriei în cadrul VBWB la [26-40] %. În plus, Austria va fi, de asemenea, în măsură să blocheze garanția la acel moment. |
| --- | --- |

(83)

În plus, Austria va primi un procent de 25 % plus unu din acțiunile VBWB ca garanție pentru plățile aferente dreptului de participare la profit. În cazul în care Verbund nu efectuează plățile în conformitate cu pragurile stabilite în calendarul de plată, acționarii VBWB vor transfera Austrei acțiuni suplimentare cu titlu gratuit, sporind participația Austriei în cadrul VBWB la [26-40] %. În plus, Austria va fi, de asemenea, în măsură să blocheze garanția la acel moment.

| (84) | Prin urmare, noul angajament, deși diferă sub anumite aspecte de angajamentul inițial, este echivalent cu acesta din urmă. În consecință, nu se poate considera că noul angajament conferă un avantaj în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund. |
| --- | --- |

(84)

Prin urmare, noul angajament, deși diferă sub anumite aspecte de angajamentul inițial, este echivalent cu acesta din urmă. În consecință, nu se poate considera că noul angajament conferă un avantaj în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund.

| (85) | Pe lângă noul angajament de a plăti o sumă echivalentă cu valoarea inițială a capitalului de participație în cadrul ÖVAG prin instituirea unui nou drept de participare la profit în cadrul VBWB, noul plan de restructurare nu aduce alte modificări substanțiale vizând statul austriac, care ar putea fi interpretate ca reprezentând un avantaj conferit VBWB sau Verbund. |
| --- | --- |

(85)

Pe lângă noul angajament de a plăti o sumă echivalentă cu valoarea inițială a capitalului de participație în cadrul ÖVAG prin instituirea unui nou drept de participare la profit în cadrul VBWB, noul plan de restructurare nu aduce alte modificări substanțiale vizând statul austriac, care ar putea fi interpretate ca reprezentând un avantaj conferit VBWB sau Verbund.

| (86) | Întrucât noul plan de restructurare nu conferă un avantaj în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund, nu este necesar să se continue evaluarea criteriilor cumulative privind ajutorul de stat. Pe această bază, Comisia consideră că măsurile prevăzute în noul plan de restructurare nu îndeplinesc condițiile de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, nu constituie un nou ajutor de stat acordat în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund în sensul dispoziției menționate. |
| --- | --- |

(86)

Întrucât noul plan de restructurare nu conferă un avantaj în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund, nu este necesar să se continue evaluarea criteriilor cumulative privind ajutorul de stat. Pe această bază, Comisia consideră că măsurile prevăzute în noul plan de restructurare nu îndeplinesc condițiile de la articolul 107 alineatul (1) din TFUE și, prin urmare, nu constituie un nou ajutor de stat acordat în favoarea ÖVAG, Immigon, VBWB sau Verbund în sensul dispoziției menționate.

5.2.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII JURIDICE A MĂSURILOR

| (87) | Astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.1, noul plan de restructurare nu conține un nou ajutor, ci ajutorul acordat ÖVAG, aprobat prin decizia din 2012, este transferat către Verbund ca succesor economic al ÖVAG. |
| --- | --- |

(87)

Astfel cum s-a explicat în secțiunea 5.1, noul plan de restructurare nu conține un nou ajutor, ci ajutorul acordat ÖVAG, aprobat prin decizia din 2012, este transferat către Verbund ca succesor economic al ÖVAG.

| (88) | Prin urmare, în temeiul deciziei din 2012, Comisia trebuie să stabilească dacă măsurile de ajutor din 2012 rămân compatibile cu piața internă conform noului plan de restructurare și al catalogului de angajamente. Evaluarea trebuie să se desfășoare pe baza aceluiași temei juridic aplicat în decizia din 2012, și anume pe baza Comunicării privind recapitalizarea, a Comunicării privind prelungirea (18) din 2011, precum și a Comunicării privind restructurarea (19). |
| --- | --- |

(88)

Prin urmare, în temeiul deciziei din 2012, Comisia trebuie să stabilească dacă măsurile de ajutor din 2012 rămân compatibile cu piața internă conform noului plan de restructurare și al catalogului de angajamente. Evaluarea trebuie să se desfășoare pe baza aceluiași temei juridic aplicat în decizia din 2012, și anume pe baza Comunicării privind recapitalizarea, a Comunicării privind prelungirea (18) din 2011, precum și a Comunicării privind restructurarea (19).

18

19

| (89) | Considerentele 83-92 din decizia din 2012, care se referă la compatibilitatea ajutorului acordat în 2012, evaluată pe baza Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării privind prelungirea din 2011, continuă să se aplice fără modificări. Recapitalizarea acordată ÖVAG, în valoare de 250 de milioane EUR, și capitalul de participație rămas, în valoare de 300 de milioane EUR, vor rămâne în cadrul Immigon și, conform planului, vor fi consumate complet în procesul de lichidare până în 2017. |
| --- | --- |

(89)

Considerentele 83-92 din decizia din 2012, care se referă la compatibilitatea ajutorului acordat în 2012, evaluată pe baza Comunicării privind recapitalizarea și a Comunicării privind prelungirea din 2011, continuă să se aplice fără modificări. Recapitalizarea acordată ÖVAG, în valoare de 250 de milioane EUR, și capitalul de participație rămas, în valoare de 300 de milioane EUR, vor rămâne în cadrul Immigon și, conform planului, vor fi consumate complet în procesul de lichidare până în 2017.

| (90) | Astfel cum se explică în considerentul 93 din decizia din 2012, Comunicarea privind restructurarea prevede că restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei actuale este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE numai dacă restabilește profitabilitatea băncii, include o contribuție proprie suficientă și o partajare a sarcinii adecvată și, de asemenea, conține măsuri suficiente de limitare a denaturării concurenței. În ceea ce privește cele trei elemente, Comisia trebuie să verifice în ce măsură modificările prezentate în planul de restructurare și în catalogul de angajamente mențin compatibilitatea măsurilor stabilite în decizia din 2012. |
| --- | --- |

(90)

Astfel cum se explică în considerentul 93 din decizia din 2012, Comunicarea privind restructurarea prevede că restructurarea unei instituții financiare în contextul crizei actuale este compatibilă cu piața internă în temeiul articolului 107 alineatul (3) litera (b) din TFUE numai dacă restabilește profitabilitatea băncii, include o contribuție proprie suficientă și o partajare a sarcinii adecvată și, de asemenea, conține măsuri suficiente de limitare a denaturării concurenței. În ceea ce privește cele trei elemente, Comisia trebuie să verifice în ce măsură modificările prezentate în planul de restructurare și în catalogul de angajamente mențin compatibilitatea măsurilor stabilite în decizia din 2012.

Viabilitatea în cadrul scenariului de referință

Viabilitatea în cadrul scenariului de referință

| (91) | Astfel cum se explică în considerentul 71, ajutorul din 2012 este transferat grupului Verbund, care, de asemenea, face integral obiectul noului plan de restructurare. În acest context, este necesar să se examineze dacă rentabilitatea pe termen lung a Verbund sub noua sa formă, conform planului de restructurare, va fi restabilită până în 2019. |
| --- | --- |

(91)

Astfel cum se explică în considerentul 71, ajutorul din 2012 este transferat grupului Verbund, care, de asemenea, face integral obiectul noului plan de restructurare. În acest context, este necesar să se examineze dacă rentabilitatea pe termen lung a Verbund sub noua sa formă, conform planului de restructurare, va fi restabilită până în 2019.

| (92) | În acest scop, Austria a prezentat un plan financiar până în 2019, care include un scenariu de referință și un scenariu de criză pentru întregul grup Verbund, pe baza cărora Comisia a efectuat analiza acesteia. |
| --- | --- |

(92)

În acest scop, Austria a prezentat un plan financiar până în 2019, care include un scenariu de referință și un scenariu de criză pentru întregul grup Verbund, pe baza cărora Comisia a efectuat analiza acesteia.

| (93) | Transformarea structurii grupului Verbund în sine, prin fuzionarea băncilor primare locale pentru a forma instituții organizate la nivel regional, poate fi evaluată ca fiind benefică, în măsura în care diferențele existente în cadrul Verbund în ceea ce privește aportul de capital și rentabilitatea vor fi uniformizate într-o anumită măsură și se pot exploata economiile de scară și sinergiile potențiale. Graficul de mai jos arată în mod clar că o comparație între vechiul și noul Verbund pune în evidență reducerea spreadului ratei capitalului propriu de bază de rangul 1 și al ratei rentabilității financiare. Rata capitalului propriu de bază de rangul 1 Rentabilitatea capitalului propriu |
| --- | --- |

(93)

Transformarea structurii grupului Verbund în sine, prin fuzionarea băncilor primare locale pentru a forma instituții organizate la nivel regional, poate fi evaluată ca fiind benefică, în măsura în care diferențele existente în cadrul Verbund în ceea ce privește aportul de capital și rentabilitatea vor fi uniformizate într-o anumită măsură și se pot exploata economiile de scară și sinergiile potențiale. Graficul de mai jos arată în mod clar că o comparație între vechiul și noul Verbund pune în evidență reducerea spreadului ratei capitalului propriu de bază de rangul 1 și al ratei rentabilității financiare. Rata capitalului propriu de bază de rangul 1 Rentabilitatea capitalului propriu

Image 1

| (94) | Comisia salută faptul că sinergiile potențiale au influențat planificarea financiară doar în ceea ce privește costurile, care sunt mai ușor de cuantificat decât veniturile și au fost incluse la o rată de doar [70-80] % din potențialul care a fost deja identificat. Cu un procent mai mic de [10-20] % pe an reprezentând costurile cu personalul și mai puțin de [5-10] % pe an pentru alte costuri, Comisia este de părere că s-a adoptat o abordare destul de prudentă și că este posibil să existe sinergii suplimentare față de cele incluse deja în plan. |
| --- | --- |

(94)

Comisia salută faptul că sinergiile potențiale au influențat planificarea financiară doar în ceea ce privește costurile, care sunt mai ușor de cuantificat decât veniturile și au fost incluse la o rată de doar [70-80] % din potențialul care a fost deja identificat. Cu un procent mai mic de [10-20] % pe an reprezentând costurile cu personalul și mai puțin de [5-10] % pe an pentru alte costuri, Comisia este de părere că s-a adoptat o abordare destul de prudentă și că este posibil să existe sinergii suplimentare față de cele incluse deja în plan.

| (95) | Strategia de afaceri a Verbund în noua sa formă a rămas, în esență, neschimbată. Se pune accentul în mod clar pe clienții de la nivel local și regional, atât în sectorul privat, cât și în sectorul clienților comerciali, precum și pe tranzacțiile cu întreprinderile mici și mijlocii. Aceste activități comerciale reprezintă deja cea mai mare parte a portofoliului, sunt profitabile și nu au fost considerate problematice în decizia din 2012. În scenariul de referință, activele purtătoare de dobânzi din zonele respective cresc cu aproximativ [5-7] % până în 2019, așadar cu mai puțin de jumătate din creșterea economică reală preconizată, de aproximativ 15 %, în decursul aceleiași perioade (20). Numai în domeniile economice speciale, cum ar fi, de exemplu, serviciile de investiții în valori mobiliare, se preconizează rate de creștere mai ridicate. Având în vedere dimensiunea inițială foarte limitată a acestor activități, sunt justificate ipoteze de creștere mai mare. |
| --- | --- |

(95)

Strategia de afaceri a Verbund în noua sa formă a rămas, în esență, neschimbată. Se pune accentul în mod clar pe clienții de la nivel local și regional, atât în sectorul privat, cât și în sectorul clienților comerciali, precum și pe tranzacțiile cu întreprinderile mici și mijlocii. Aceste activități comerciale reprezintă deja cea mai mare parte a portofoliului, sunt profitabile și nu au fost considerate problematice în decizia din 2012. În scenariul de referință, activele purtătoare de dobânzi din zonele respective cresc cu aproximativ [5-7] % până în 2019, așadar cu mai puțin de jumătate din creșterea economică reală preconizată, de aproximativ 15 %, în decursul aceleiași perioade (20). Numai în domeniile economice speciale, cum ar fi, de exemplu, serviciile de investiții în valori mobiliare, se preconizează rate de creștere mai ridicate. Având în vedere dimensiunea inițială foarte limitată a acestor activități, sunt justificate ipoteze de creștere mai mare.

20

| (96) | În ceea ce privește pasivele, trebuie să se sublinieze importanța deosebită a activității de depuneri din partea clienților privați (aproximativ 80 % din totalul pasivelor). Acest tip de finanțare este evaluat în cadrul acordului Basel III ca fiind deosebit de fiabil și se plasează, în mod corespunzător, la un nivel înalt în cadrul indicatorilor legați de finanțare precum rata de acoperire a necesarului de lichiditate și indicatorul de finanțare stabilă netă. Verbund a furnizat, de asemenea, dovezi cu privire la stabilitatea deosebită a activității de depuneri, inclusiv în timpul crizei, astfel încât Comisia consideră că situația de finanțare a Verbund reprezintă un avantaj deosebit. În activitatea de depuneri, de asemenea, creșterea preconizată până în 2019 este de aproximativ [5-7] % și cu peste 50 % mai mică decât creșterea economică reală preconizată. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește pasivele, trebuie să se sublinieze importanța deosebită a activității de depuneri din partea clienților privați (aproximativ 80 % din totalul pasivelor). Acest tip de finanțare este evaluat în cadrul acordului Basel III ca fiind deosebit de fiabil și se plasează, în mod corespunzător, la un nivel înalt în cadrul indicatorilor legați de finanțare precum rata de acoperire a necesarului de lichiditate și indicatorul de finanțare stabilă netă. Verbund a furnizat, de asemenea, dovezi cu privire la stabilitatea deosebită a activității de depuneri, inclusiv în timpul crizei, astfel încât Comisia consideră că situația de finanțare a Verbund reprezintă un avantaj deosebit. În activitatea de depuneri, de asemenea, creșterea preconizată până în 2019 este de aproximativ [5-7] % și cu peste 50 % mai mică decât creșterea economică reală preconizată.

| (97) | Ipotezele de risc în ceea ce privește diferitele portofolii de credite par plauzibile. În scenariul de referință, valorile planificate pentru provizioane de risc și deprecieri corespund costurilor de risc normale, cu rate de aproximativ [7-15] puncte de bază pentru activitatea cu clienți privați și [30-45] de puncte de bază pentru activitatea cu clienți persoane juridice. Aceste ipoteze par adecvate pentru situația economică a activității de creditare din Austria, deși nu sunt conservatoare. |
| --- | --- |

(97)

Ipotezele de risc în ceea ce privește diferitele portofolii de credite par plauzibile. În scenariul de referință, valorile planificate pentru provizioane de risc și deprecieri corespund costurilor de risc normale, cu rate de aproximativ [7-15] puncte de bază pentru activitatea cu clienți privați și [30-45] de puncte de bază pentru activitatea cu clienți persoane juridice. Aceste ipoteze par adecvate pentru situația economică a activității de creditare din Austria, deși nu sunt conservatoare.

| (98) | Conform scenariului de referință, planul va determina trecerea grupului Verbund de la o rentabilitate negativă a capitalului propriu după impozitare, cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [9-11] % în 2015, la o rentabilitate a capitalului propriu după impozitare de [8-9] %, cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [11-13] % în 2019. Având în vedere profilul de risc moderat al modelului de afaceri al Verbund, rentabilitatea capitalului propriu după impozitare poate fi evaluată ca o remunerare adecvată a capitalului. |
| --- | --- |

(98)

Conform scenariului de referință, planul va determina trecerea grupului Verbund de la o rentabilitate negativă a capitalului propriu după impozitare, cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [9-11] % în 2015, la o rentabilitate a capitalului propriu după impozitare de [8-9] %, cu o rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de [11-13] % în 2019. Având în vedere profilul de risc moderat al modelului de afaceri al Verbund, rentabilitatea capitalului propriu după impozitare poate fi evaluată ca o remunerare adecvată a capitalului.

| (99) | Constatările din considerentele 94-98 privind planificarea financiară cu privire la creștere, lichiditate, costuri, gestionarea riscurilor și rentabilitate permit Comisiei să concluzioneze că planificarea este solidă, că aceasta a fost calculată pe baza unor ipoteze prudente în esență și că este probabil să se asigure profitabilitatea pe termen lung a grupului Verbund și, prin urmare, capacitatea acestuia de a avea acces la piața de capital. |
| --- | --- |

(99)

Constatările din considerentele 94-98 privind planificarea financiară cu privire la creștere, lichiditate, costuri, gestionarea riscurilor și rentabilitate permit Comisiei să concluzioneze că planificarea este solidă, că aceasta a fost calculată pe baza unor ipoteze prudente în esență și că este probabil să se asigure profitabilitatea pe termen lung a grupului Verbund și, prin urmare, capacitatea acestuia de a avea acces la piața de capital.

Viabilitatea în scenariul de criză

Viabilitatea în scenariul de criză

| (100) | Evaluarea rentabilității pe termen lung și a viabilității este confirmată, de asemenea, de scenariul de criză furnizat în același timp. În acest caz, se presupune că va exista o criză simultană provocată de: (a) o perioadă cu dobânzi mici mai îndelungată decât se prevede în prezent; și (b) o criză a creditelor. În timp ce o perioadă mai îndelungată cu rate scăzute ale dobânzii exercită presiuni asupra marjei dobânzii, criza creditelor trebuie, de asemenea, să fie finanțată simultan prin provizioane de risc și deprecieri mai mari, precum și o ponderare mai accentuată în funcție de riscuri a stocurilor de credite în general, ceea ce conduce la cerințe de capital mai mari. |
| --- | --- |

(100)

Evaluarea rentabilității pe termen lung și a viabilității este confirmată, de asemenea, de scenariul de criză furnizat în același timp. În acest caz, se presupune că va exista o criză simultană provocată de: (a) o perioadă cu dobânzi mici mai îndelungată decât se prevede în prezent; și (b) o criză a creditelor. În timp ce o perioadă mai îndelungată cu rate scăzute ale dobânzii exercită presiuni asupra marjei dobânzii, criza creditelor trebuie, de asemenea, să fie finanțată simultan prin provizioane de risc și deprecieri mai mari, precum și o ponderare mai accentuată în funcție de riscuri a stocurilor de credite în general, ceea ce conduce la cerințe de capital mai mari.

| (101) | Având în vedere randamentul scăzut, provizioanele de risc mai mari și deprecierile, Verbund ar înregistra pierderi semnificative în 2015 și pierderi suplimentare mai mici în 2016. Cu toate acestea, este evident că, chiar și fără a lua măsuri de combatere precum un program de reducere a costurilor sau ajustarea marjelor de preț în mod corespunzător, pierderile rezultate pot fi acoperite din cota capitalului de bază la momentul respectiv și vor afecta nivelul de randament al Verbund pe termen lung doar într-o măsură limitată. În scenariul de criză, rata capitalului de bază nu scade sub [8-10] % și Verbund înregistrează totuși o rentabilitate după impozitare de [5-8] % în 2019. |
| --- | --- |

(101)

Având în vedere randamentul scăzut, provizioanele de risc mai mari și deprecierile, Verbund ar înregistra pierderi semnificative în 2015 și pierderi suplimentare mai mici în 2016. Cu toate acestea, este evident că, chiar și fără a lua măsuri de combatere precum un program de reducere a costurilor sau ajustarea marjelor de preț în mod corespunzător, pierderile rezultate pot fi acoperite din cota capitalului de bază la momentul respectiv și vor afecta nivelul de randament al Verbund pe termen lung doar într-o măsură limitată. În scenariul de criză, rata capitalului de bază nu scade sub [8-10] % și Verbund înregistrează totuși o rentabilitate după impozitare de [5-8] % în 2019.

Cerințele în materie de supraveghere

Cerințele în materie de supraveghere

| (102) | Având în vedere deficitul de capital identificat în cadrul evaluării cuprinzătoare efectuate de autoritatea de supraveghere în 2014, grupului Verbund i s-a impus în prezent obiectivul de a ajunge la rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de 14,63 % până la 26 iulie 2015. Planificarea financiară actuală nu va conduce la obținerea unei astfel de rate a capitalului. |
| --- | --- |

(102)

Având în vedere deficitul de capital identificat în cadrul evaluării cuprinzătoare efectuate de autoritatea de supraveghere în 2014, grupului Verbund i s-a impus în prezent obiectivul de a ajunge la rată a capitalului propriu de bază de rang 1 de 14,63 % până la 26 iulie 2015. Planificarea financiară actuală nu va conduce la obținerea unei astfel de rate a capitalului.

| (103) | De asemenea, Comisia remarcă faptul că măsurile întreprinse în vederea neutralizării riscului la care este expus grupul Verbund din cauza expunerii la Immigon (21) au un impact negativ asupra ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de aproximativ [0-2] %. În plus, planificarea prezentată se bazează pe ipoteza că expunerea la Immigon poate fi redusă în [...] și [...] prin vânzări suplimentare. Vânzările ar determina o pierdere globală preconizată rezultată din expunere în cuantum de [0-200] de milioane EUR, cu un risc suplimentar de evoluție negativă în cuantum de alte [0-100] de milioane EUR, în cazul în care vânzările nu pot fi efectuate și prima tranșă de pierderi de [0-200] de milioane EUR este consumată în întregime. O pierdere suplimentară de [0-100] de milioane EUR ar reduce și mai mult rata capitalului propriu de bază de rang 1 cu [0-2] puncte procentuale. |
| --- | --- |

(103)

De asemenea, Comisia remarcă faptul că măsurile întreprinse în vederea neutralizării riscului la care este expus grupul Verbund din cauza expunerii la Immigon (21) au un impact negativ asupra ratei capitalului propriu de bază de rang 1 de aproximativ [0-2] %. În plus, planificarea prezentată se bazează pe ipoteza că expunerea la Immigon poate fi redusă în [...] și [...] prin vânzări suplimentare. Vânzările ar determina o pierdere globală preconizată rezultată din expunere în cuantum de [0-200] de milioane EUR, cu un risc suplimentar de evoluție negativă în cuantum de alte [0-100] de milioane EUR, în cazul în care vânzările nu pot fi efectuate și prima tranșă de pierderi de [0-200] de milioane EUR este consumată în întregime. O pierdere suplimentară de [0-100] de milioane EUR ar reduce și mai mult rata capitalului propriu de bază de rang 1 cu [0-2] puncte procentuale.

21

| (104) | În același timp, Verbund a identificat, de asemenea, măsuri pentru a continua să își reducă activele ponderate în funcție de risc, în plus față de măsurile deja incluse în planificarea financiară. Printre alte măsuri posibile se numără o structură de securitizare a portofoliului de credite pentru întreprinderile mici și mijlocii și vânzarea start:bausparkasse și Immo-Bank, care ar spori rata capitalului de bază până la [10-15] % dacă se ia în considerare plata, la pragul impus, a dreptului Austriei de participare la profit. În această privință, Comisia constată că punerea în aplicare simultană a tuturor acestor măsuri – dacă este cazul – ar putea avea un impact negativ asupra rentabilității viitoare a băncii. |
| --- | --- |

(104)

În același timp, Verbund a identificat, de asemenea, măsuri pentru a continua să își reducă activele ponderate în funcție de risc, în plus față de măsurile deja incluse în planificarea financiară. Printre alte măsuri posibile se numără o structură de securitizare a portofoliului de credite pentru întreprinderile mici și mijlocii și vânzarea start:bausparkasse și Immo-Bank, care ar spori rata capitalului de bază până la [10-15] % dacă se ia în considerare plata, la pragul impus, a dreptului Austriei de participare la profit. În această privință, Comisia constată că punerea în aplicare simultană a tuturor acestor măsuri – dacă este cazul – ar putea avea un impact negativ asupra rentabilității viitoare a băncii.

| (105) | Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea redusă a riscurilor de evoluție negativă și domeniul de aplicare a măsurilor deja identificate privind activele ponderate în funcție de risc, Comisia consideră că există o rezervă de amortizare suficientă în cadrul planului pentru a limita impactul asupra viabilității. Acest punct de vedere este consolidat de decizia pozitivă a autorității de supraveghere cu privire la aprobarea măsurilor (a)-(c) din considerentul 35, în scopul de a permite introducerea acestora în registrul societăților austriece. Decizia pozitivă a MUS s-a bazat pe același plan de restructurare care stă la baza prezentei decizii, sugerând Comisiei că MSU va considera, de asemenea, că Verbund – chiar și atunci când se iau în considerare riscurile inerente în plan – va fi capabil să îndeplinească cerințele prudențiale necesare în materie de capital, aplicabile după revizuirea de către autoritățile de supraveghere din 26 iulie 2015. |
| --- | --- |

(105)

Cu toate acestea, având în vedere dimensiunea redusă a riscurilor de evoluție negativă și domeniul de aplicare a măsurilor deja identificate privind activele ponderate în funcție de risc, Comisia consideră că există o rezervă de amortizare suficientă în cadrul planului pentru a limita impactul asupra viabilității. Acest punct de vedere este consolidat de decizia pozitivă a autorității de supraveghere cu privire la aprobarea măsurilor (a)-(c) din considerentul 35, în scopul de a permite introducerea acestora în registrul societăților austriece. Decizia pozitivă a MUS s-a bazat pe același plan de restructurare care stă la baza prezentei decizii, sugerând Comisiei că MSU va considera, de asemenea, că Verbund – chiar și atunci când se iau în considerare riscurile inerente în plan – va fi capabil să îndeplinească cerințele prudențiale necesare în materie de capital, aplicabile după revizuirea de către autoritățile de supraveghere din 26 iulie 2015.

Contribuția proprie și repartizarea sarcinii

Contribuția proprie și repartizarea sarcinii

| (106) | Comisia trebuie să evalueze dacă noul set de angajamente poate înlocui în mod adecvat angajamentele din 2012 pentru a garanta compatibilitatea ajutorului existent pentru Verbund, succesorul economic al ÖVAG. În consecință, trebuie să se examineze dacă repartizarea sarcinii și contribuția proprie a Verbund sunt corespunzătoare. |
| --- | --- |

(106)

Comisia trebuie să evalueze dacă noul set de angajamente poate înlocui în mod adecvat angajamentele din 2012 pentru a garanta compatibilitatea ajutorului existent pentru Verbund, succesorul economic al ÖVAG. În consecință, trebuie să se examineze dacă repartizarea sarcinii și contribuția proprie a Verbund sunt corespunzătoare.

| (107) | În ceea ce privește contribuția proprie și repartizarea sarcinii, lista de angajamente anexată la decizia din 2012 a inclus dispoziții privind remunerarea și rambursarea: (a) a garanției pentru active; și (b) a capitalului de participație, precum și o interdicție privind plata dividendelor. |
| --- | --- |

(107)

În ceea ce privește contribuția proprie și repartizarea sarcinii, lista de angajamente anexată la decizia din 2012 a inclus dispoziții privind remunerarea și rambursarea: (a) a garanției pentru active; și (b) a capitalului de participație, precum și o interdicție privind plata dividendelor.

| (108) | În ceea ce privește modificările aduse garanției pentru active, actualul plan de lichidare nu se bazează pe nicio plată în numerar din garanție pentru o lichidare în stare de solvabilitate. În cazul în care toate ipotezele se vor materializa astfel cum au fost prevăzute și societatea de lichidare rămâne solvabilă fără garanție, o plată excepțională din garanție, corespunzând soluționării tuturor creanțelor eligibile în iulie 2016, va avea drept efect în realitate numai creșterea masei finale de lichidare a Immigon, disponibilă pentru capitalul de participație și acționari. Planul actual de limitare a plății garanției la cazul împiedicării insolvenței Immigon are drept scop limitarea la minimum a riscului ca ajutoarele de stat să fie utilizate pentru a remunera deținătorii instrumentelor corespunzătoare fondurilor proprii. |
| --- | --- |

(108)

În ceea ce privește modificările aduse garanției pentru active, actualul plan de lichidare nu se bazează pe nicio plată în numerar din garanție pentru o lichidare în stare de solvabilitate. În cazul în care toate ipotezele se vor materializa astfel cum au fost prevăzute și societatea de lichidare rămâne solvabilă fără garanție, o plată excepțională din garanție, corespunzând soluționării tuturor creanțelor eligibile în iulie 2016, va avea drept efect în realitate numai creșterea masei finale de lichidare a Immigon, disponibilă pentru capitalul de participație și acționari. Planul actual de limitare a plății garanției la cazul împiedicării insolvenței Immigon are drept scop limitarea la minimum a riscului ca ajutoarele de stat să fie utilizate pentru a remunera deținătorii instrumentelor corespunzătoare fondurilor proprii.

| (109) | În ceea ce privește capitalul de participație, în conformitate cu lista de angajamente anexată la decizia din 2012 (22), ÖVAG a trebuit să ramburseze 300 de milioane EUR până la sfârșitul anului 2017, Verbund fiind obligat să contribuie în măsura permisă de cerințele de reglementare minime. Din formularea acestuia, este evident că, în cazul Verbund, angajamentul respectiv a constituit o declarație de intenție mai degrabă decât o cerință cu caracter juridic obligatoriu. |
| --- | --- |

(109)

În ceea ce privește capitalul de participație, în conformitate cu lista de angajamente anexată la decizia din 2012 (22), ÖVAG a trebuit să ramburseze 300 de milioane EUR până la sfârșitul anului 2017, Verbund fiind obligat să contribuie în măsura permisă de cerințele de reglementare minime. Din formularea acestuia, este evident că, în cazul Verbund, angajamentul respectiv a constituit o declarație de intenție mai degrabă decât o cerință cu caracter juridic obligatoriu.

22

| (110) | Noul set de angajamente introduce o cerință obligatorie din punct de vedere juridic pentru Verbund. Mai exact, Verbund se angajează să pună la dispoziția Austriei un nou instrument financiar, un drept de participare la profit (Genussrecht). Pe baza acestui instrument, care are o valoare nominală redusă, Austria va primi alocări dependente de profit, care vor avea rang prioritar față de toate celelalte alocări hibride sau de dividende. Până în [2020-2025], alocările aferente unui drept de participare la profit se vor ridica la 300 de milioane EUR, minus orice plăți primite în urma lichidării ÖVAG. |
| --- | --- |

(110)

Noul set de angajamente introduce o cerință obligatorie din punct de vedere juridic pentru Verbund. Mai exact, Verbund se angajează să pună la dispoziția Austriei un nou instrument financiar, un drept de participare la profit (Genussrecht). Pe baza acestui instrument, care are o valoare nominală redusă, Austria va primi alocări dependente de profit, care vor avea rang prioritar față de toate celelalte alocări hibride sau de dividende. Până în [2020-2025], alocările aferente unui drept de participare la profit se vor ridica la 300 de milioane EUR, minus orice plăți primite în urma lichidării ÖVAG.

Genussrecht

| (111) | Fluxul de numerar corespunzător dreptului de participare la profit va fi asigurat suplimentar prin faptul că Austria va primi: (a) o participație de 25 % în cadrul VBWB și o acțiune (o minoritate de blocare) cu titlu de garanție; precum și (b) dreptul de a numi jumătate din membrii consiliului de supraveghere al VBWB. |
| --- | --- |

(111)

Fluxul de numerar corespunzător dreptului de participare la profit va fi asigurat suplimentar prin faptul că Austria va primi: (a) o participație de 25 % în cadrul VBWB și o acțiune (o minoritate de blocare) cu titlu de garanție; precum și (b) dreptul de a numi jumătate din membrii consiliului de supraveghere al VBWB.

| (112) | Pentru dreptul de participare la profit, se prevăd următoarele praguri de plată cumulativă: [0-50] de milioane EUR în [...]; [0-100] de milioane EUR în [...]; [0-200] de milioane EUR în [...]; și 300 de milioane EUR în [2020-2025]. În cazul în care un prag nu este respectat, Austria primește dreptul la titlul de participație deținut ca garanție, care, în caz contrar, după primirea întregii sume de 300 de milioane EUR, se întoarce în proprietatea Verbund. În plus, în cazul nerespectării pragurilor de plată, Austria ar urma să primească, de asemenea, o proporție de [1-15] % din totalul acțiunilor, precum și dreptul de a bloca garanția. În acest caz, Verbund are obligația suplimentară de a prezenta un nou plan de restructurare, pe care Austria ar trebui să îl notifice ulterior Comisiei. |
| --- | --- |

(112)

Pentru dreptul de participare la profit, se prevăd următoarele praguri de plată cumulativă: [0-50] de milioane EUR în [...]; [0-100] de milioane EUR în [...]; [0-200] de milioane EUR în [...]; și 300 de milioane EUR în [2020-2025]. În cazul în care un prag nu este respectat, Austria primește dreptul la titlul de participație deținut ca garanție, care, în caz contrar, după primirea întregii sume de 300 de milioane EUR, se întoarce în proprietatea Verbund. În plus, în cazul nerespectării pragurilor de plată, Austria ar urma să primească, de asemenea, o proporție de [1-15] % din totalul acțiunilor, precum și dreptul de a bloca garanția. În acest caz, Verbund are obligația suplimentară de a prezenta un nou plan de restructurare, pe care Austria ar trebui să îl notifice ulterior Comisiei.

| (113) | Comisia a evaluat impactul noului regim de rambursare asupra planului de restructurare și a ajuns la concluzia că planul este suficient de solid pentru ca rambursarea să fie efectuată astfel cum s-a planificat, fără a impune o sarcină nejustificată asupra ratei capitalului de bază. Pragul de [0-50] de milioane EUR în [...] este realizabil inclusiv în scenariul de criză. Cu toate acestea, Comisia a constatat că punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor identificate de reducere a activelor ponderate în funcție de risc (23) ar avea un impact negativ asupra rentabilității băncii, care ar putea periclita, de asemenea, planul de rambursare. |
| --- | --- |

(113)

Comisia a evaluat impactul noului regim de rambursare asupra planului de restructurare și a ajuns la concluzia că planul este suficient de solid pentru ca rambursarea să fie efectuată astfel cum s-a planificat, fără a impune o sarcină nejustificată asupra ratei capitalului de bază. Pragul de [0-50] de milioane EUR în [...] este realizabil inclusiv în scenariul de criză. Cu toate acestea, Comisia a constatat că punerea în aplicare simultană a tuturor măsurilor identificate de reducere a activelor ponderate în funcție de risc (23) ar avea un impact negativ asupra rentabilității băncii, care ar putea periclita, de asemenea, planul de rambursare.

23

| (114) | Comisia consideră că noul angajament privind rambursarea ajutorului asigură continuitatea compatibilității ajutorului existent pentru următoarele motive:






  (a) | Prin intermediul acestui angajament, Austria primește o nouă creanță care se substituie în mod adecvat creanței nerambursate deținute împotriva ÖVAG. Ca entitate de lichidare, nu se preconizează că ÖVAG va rambursa capitalul de participație dincolo de surplusurile reziduale din lichidarea sa. |
| --- | --- | --- |

(114)

Comisia consideră că noul angajament privind rambursarea ajutorului asigură continuitatea compatibilității ajutorului existent pentru următoarele motive:

(a)

Prin intermediul acestui angajament, Austria primește o nouă creanță care se substituie în mod adecvat creanței nerambursate deținute împotriva ÖVAG. Ca entitate de lichidare, nu se preconizează că ÖVAG va rambursa capitalul de participație dincolo de surplusurile reziduale din lichidarea sa.

| (b) | Combinarea valorilor cumulative aferente pragului impus și distribuirea benevolă de dividende descrisă mai jos (24) reprezintă un compromis adecvat între asigurarea rambursării ajutorului și restabilirea viabilității grupului Verbund. |
| --- | --- |

(b)

Combinarea valorilor cumulative aferente pragului impus și distribuirea benevolă de dividende descrisă mai jos (24) reprezintă un compromis adecvat între asigurarea rambursării ajutorului și restabilirea viabilității grupului Verbund.

24

| (c) | Pe această bază, extinderea calendarului de rambursare poate fi acceptată. |
| --- | --- |

(c)

Pe această bază, extinderea calendarului de rambursare poate fi acceptată.

| (d) | Austria are posibilitatea să își folosească minoritatea de blocare pentru a modifica noul plan de restructurare, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(d)

Austria are posibilitatea să își folosească minoritatea de blocare pentru a modifica noul plan de restructurare, dacă este necesar.

| (115) | În ceea ce privește interdicția de plată a dividendelor, angajamentul relevant (25) anexat la decizia din 2012 continuă să se aplice într-o manieră modificată. În conformitate cu noul angajament, dividendele pot fi distribuite investitorilor străini dacă se îndeplinesc următoarele condiții:






  (a) | totalul tuturor alocărilor este mai mic de [5-8] milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

(115)

În ceea ce privește interdicția de plată a dividendelor, angajamentul relevant (25) anexat la decizia din 2012 continuă să se aplice într-o manieră modificată. În conformitate cu noul angajament, dividendele pot fi distribuite investitorilor străini dacă se îndeplinesc următoarele condiții:

25

(a)

totalul tuturor alocărilor este mai mic de [5-8] milioane EUR;

| (b) | dreptul de participare la profit a fost exercitat în mod prioritar, având cel puțin aceeași valoare, în conformitate cu pragurile stabilite și în același an; |
| --- | --- |

(b)

dreptul de participare la profit a fost exercitat în mod prioritar, având cel puțin aceeași valoare, în conformitate cu pragurile stabilite și în același an;

| (c) | Austria primește o plată compensatorie suplimentară de aceeași valoare cu dividendele propuse; |
| --- | --- |

(c)

Austria primește o plată compensatorie suplimentară de aceeași valoare cu dividendele propuse;

| (d) | s-a generat capital de bază nou extern având cel puțin aceeași valoare cu orice dividende sau plăți compensatorii suplimentare. |
| --- | --- |

(d)

s-a generat capital de bază nou extern având cel puțin aceeași valoare cu orice dividende sau plăți compensatorii suplimentare.

| (116) | Comisia consideră că, prin combinarea caracterului prioritar al obligației de rambursare, a plății compensatorii și a generării de capital de bază nou extern, se poate garanta că ajutorul nu servește drept rentabilitate a capitalului și că eventualele dividende sunt plătite exclusiv din surplusul de venituri. |
| --- | --- |

(116)

Comisia consideră că, prin combinarea caracterului prioritar al obligației de rambursare, a plății compensatorii și a generării de capital de bază nou extern, se poate garanta că ajutorul nu servește drept rentabilitate a capitalului și că eventualele dividende sunt plătite exclusiv din surplusul de venituri.

| (117) | În ansamblu, Comisia consideră că noul set de angajamente asigură compatibilitatea ajutorului existent în ceea ce privește contribuția proprie și repartizarea sarcinii. |
| --- | --- |

(117)

În ansamblu, Comisia consideră că noul set de angajamente asigură compatibilitatea ajutorului existent în ceea ce privește contribuția proprie și repartizarea sarcinii.

Măsuri de limitare a denaturărilor concurenței

Măsuri de limitare a denaturărilor concurenței

| (118) | Comisia trebuie să evalueze dacă noul set de angajamente poate înlocui în mod adecvat angajamentele aferente anului 2012 pentru a garanta în continuare compatibilitatea ajutorului existent pentru Verbund. Prin urmare, trebuie să se examineze dacă denaturările concurenței cauzate de ajutorul acordat grupului Verbund sunt limitate atât cât este posibil. |
| --- | --- |

(118)

Comisia trebuie să evalueze dacă noul set de angajamente poate înlocui în mod adecvat angajamentele aferente anului 2012 pentru a garanta în continuare compatibilitatea ajutorului existent pentru Verbund. Prin urmare, trebuie să se examineze dacă denaturările concurenței cauzate de ajutorul acordat grupului Verbund sunt limitate atât cât este posibil.

| (119) | Angajamentele din 2012 au prevăzut următoarele măsuri referitoare la ÖVAG, menite să limiteze denaturările concurenței: (i) reducerea bilanțului și a activelor ponderate în funcție de risc; (ii) limitarea activităților la „activitățile economice legate de asociație” întreprinse de ÖVAG, în calitate de organizație centrală a grupului Verbund; (iii) o interdicție privind achizițiile; (iv) o interdicție privind determinarea prețului pe piață, aplicabilă filialei de servicii bancare electronice a ÖVAG, Live Bank; (v) o interdicție privind utilizarea ajutorului de stat în scopuri de publicitate; și (vi) măsuri comportamentale, privind sistemele de remunerare și de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

(119)

Angajamentele din 2012 au prevăzut următoarele măsuri referitoare la ÖVAG, menite să limiteze denaturările concurenței: (i) reducerea bilanțului și a activelor ponderate în funcție de risc; (ii) limitarea activităților la „activitățile economice legate de asociație” întreprinse de ÖVAG, în calitate de organizație centrală a grupului Verbund; (iii) o interdicție privind achizițiile; (iv) o interdicție privind determinarea prețului pe piață, aplicabilă filialei de servicii bancare electronice a ÖVAG, Live Bank; (v) o interdicție privind utilizarea ajutorului de stat în scopuri de publicitate; și (vi) măsuri comportamentale, privind sistemele de remunerare și de gestionare a riscurilor.

| (120) | Noul set de angajamente, anexat la prezenta decizie, menține echilibrul inițial în ceea ce privește limitarea denaturărilor concurenței. În special, aspectele legate de bilanț și de reducerea activelor ponderate în funcție de risc sunt soluționate prin lichidarea ÖVAG, în timp ce aspectul referitor la axarea pe funcțiile organizației centrale a Verbund este soluționată prin transferul acestor funcții către VBWB. Noul set de angajamente menține, de asemenea, interdicțiile privind determinarea prețului pe piață, achizițiile și finanțarea publicității din ajutorul de stat, precum și măsurile comportamentale existente. |
| --- | --- |

(120)

Noul set de angajamente, anexat la prezenta decizie, menține echilibrul inițial în ceea ce privește limitarea denaturărilor concurenței. În special, aspectele legate de bilanț și de reducerea activelor ponderate în funcție de risc sunt soluționate prin lichidarea ÖVAG, în timp ce aspectul referitor la axarea pe funcțiile organizației centrale a Verbund este soluționată prin transferul acestor funcții către VBWB. Noul set de angajamente menține, de asemenea, interdicțiile privind determinarea prețului pe piață, achizițiile și finanțarea publicității din ajutorul de stat, precum și măsurile comportamentale existente.

| (121) | În ceea ce privește determinarea prețului pe piață, se interzice filialei Live Bank să ofere clienților rate ale dobânzii, cu orice scadență, mai mari decât cele oferite de cel mai bun al treilea concurent de pe piața de servicii bancare electronice directe. |
| --- | --- |

(121)

În ceea ce privește determinarea prețului pe piață, se interzice filialei Live Bank să ofere clienților rate ale dobânzii, cu orice scadență, mai mari decât cele oferite de cel mai bun al treilea concurent de pe piața de servicii bancare electronice directe.

| (122) | În ceea ce privește achizițiile, se interzice grupului Verbund să achiziționeze participațiuni minoritare sau majoritare și orice pachete de active. Singurele excepții de la această interdicție sunt (a) achizițiile necesare pentru a menține stabilitatea financiară ori stabilitatea la nivelul Verbund sau achizițiile efectuate în scopul asigurării unei concurențe eficiente, cu condiția ca acestea să fie aprobate în prealabil de către Comisie, și (b) achizițiile care aparțin, din punct de vedere al gestionării obligațiilor existente ale clienților aflați în dificultate financiară, de activitatea curentă obișnuită desfășurată de Verbund. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește achizițiile, se interzice grupului Verbund să achiziționeze participațiuni minoritare sau majoritare și orice pachete de active. Singurele excepții de la această interdicție sunt (a) achizițiile necesare pentru a menține stabilitatea financiară ori stabilitatea la nivelul Verbund sau achizițiile efectuate în scopul asigurării unei concurențe eficiente, cu condiția ca acestea să fie aprobate în prealabil de către Comisie, și (b) achizițiile care aparțin, din punct de vedere al gestionării obligațiilor existente ale clienților aflați în dificultate financiară, de activitatea curentă obișnuită desfășurată de Verbund.

| (123) | În ceea ce privește publicitatea, Verbund nu va fi autorizat să promoveze acordarea măsurilor de ajutor de stat sau orice avantaje care decurg din acestea. |
| --- | --- |

(123)

În ceea ce privește publicitatea, Verbund nu va fi autorizat să promoveze acordarea măsurilor de ajutor de stat sau orice avantaje care decurg din acestea.

| (124) | În ceea ce privește măsurile comportamentale, Verbund va menține sisteme adecvate de remunerare și de gestionare a riscurilor. Mai exact, sistemele de remunerare ale Verbund vor fi transparente, bazate pe stimulente care previn riscurile neadecvate și aliniate la obiective de afaceri sustenabile pe termen lung. Sistemul de gestionare a riscurilor al grupului Verbund va fi dezvoltat în continuare, în vederea asigurării unei politici de afaceri prudente, stabile și durabile. |
| --- | --- |

(124)

În ceea ce privește măsurile comportamentale, Verbund va menține sisteme adecvate de remunerare și de gestionare a riscurilor. Mai exact, sistemele de remunerare ale Verbund vor fi transparente, bazate pe stimulente care previn riscurile neadecvate și aliniate la obiective de afaceri sustenabile pe termen lung. Sistemul de gestionare a riscurilor al grupului Verbund va fi dezvoltat în continuare, în vederea asigurării unei politici de afaceri prudente, stabile și durabile.

| (125) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că noul set de angajamente limitează în mod adecvat denaturarea concurenței determinată de ajutorul de stat acordat în favoarea Verbund, |
| --- | --- |

(125)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia consideră că noul set de angajamente limitează în mod adecvat denaturarea concurenței determinată de ajutorul de stat acordat în favoarea Verbund,

DECIDE:

Articolul 1

(1)   Măsurile cuprinse în planul de restructurare din 23 iunie 2015 și setul de angajamente corespunzător nu constituie un nou ajutor de stat.

(2)   Măsurile cuprinse în planul de restructurare din 23 iunie 2015 și setul corespunzător de angajamente sunt de așa natură încât măsurile menționate la articolul 1 alineatul (1) din Decizia 2013/298/UE rămân compatibile cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Articolul 2 din Decizia 2013/298/UE se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Austria se asigură că planul de restructurare prezentat la 23 iunie 2015 este pus în aplicare integral, inclusiv angajamentele prevăzute în anexa la prezenta decizie.”

(2)   Anexa la Decizia 2013/298/UE a Comisiei se înlocuiește cu anexa la prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Republicii Austria.

Adoptată la Bruxelles, 2 iulie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO C 46, 17.2.2012, p. 3.

1

(2)  Decizia Comisiei din 9 decembrie 2008 în cazul privind ajutorul de stat N 557/2008 – Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (JO C 3, 8.1.2009, p. 2).

2

Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich

(3)  Prima prelungire a schemei, care a inclus anumite modificări, a fost aprobată la 30 iunie 2009 (JO C 172, 24.7.2009, p. 4), a doua prelungire a fost aprobată la 17 decembrie 2009 (JO C 28, 4.2.2010, p. 6), a treia, la 25 iunie 2010 (JO C 250, 17.9.2010, p. 4), iar a patra, la 16 decembrie 2010 (JO C 20, 21.1.2011, p. 3).

3

(4)  A se vedea punctul 13 și anexa la Comunicarea Comisiei, JO C 10, 15.1.2009, p. 2.

4

(5)  Decizia Comisiei din 9 decembrie 2011 în cazul SA.31883 (2011/C) (ex N516/10), Restructurarea Österreichische Volksbanken AG (JO C 46, 17.2.2012, p. 3).

5

(6)  Decizia 2013/298/UE a Comisiei din 19 septembrie 2012 privind ajutorul de stat SA.31883 (2011/C) (ex N516/10) acordat de Austria și pe care Austria intenționează să îl acorde în favoarea Österreichische Volksbanken AG (JO L 168, 20.6.2013, p. 30).

6

(7)  Verbund este descrisă mai în detaliu în considerentul 18 și următoarele.

7

(8)  A se vedea considerentele 13 și 14 din decizia din 2012.

8

(9)  A se vedea considerentele 24 și 25.

9

(10)  A se vedea considerentele 27-30 și decizia din 2012 pentru mai multe detalii.

10

(11)  Deficitul de capital este descris mai pe larg în considerentul 33.

11

(12)  Pentru detalii, a se vedea considerentele 24-29 din decizia din 2012.

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentul (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

13

(14)  Bankwesengesetz („BWG”).

14

(*1)  Informații confidențiale.

*1

(15)  A se vedea considerentul 45.

15

(16)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

16

(17)  A se vedea considerentele 66-71.

17

(18)  A se vedea considerentul 82 din decizia din 2012.

18

(19)  A se vedea considerentul 93 din decizia din 2012.

19

(20)  Toate ipotezele privind creșterea economică și inflația sunt preluate din raportul Comisiei din primăvara anului 2015.

20

(21)  A se vedea considerentul 45.

21

(22)  Punctul 11.2 din lista de angajamente anexate la decizia din 2012.

22

(23)  Măsurile sunt descrise mai pe larg în considerentul 100.

23

(24)  A se vedea considerentul 115.

24

(25)  Punctul 9.3 din lista de angajamente anexată la decizia din 2012.

25

---

ANEXĂ

„ANEXĂ

LISTA DE ANGAJAMENTE ÎN CADRUL PROCEDURII PRIVIND AJUTORUL DE STAT SA.31883 ÖSTERREICHISCHE VOLKSBANKEN AG

PREAMBUL

Prin Decizia Comisiei din 19 septembrie 2012, ajutorul de stat SA.31883 (2011/C) acordat de Austria în favoarea Österreichische Volksbanken AG (denumită în continuare «ÖVAG») a fost declarat compatibil cu piața internă.

Având în vedere necesitatea reînnoită de restructurare a sectorului Volksbanken, s-a elaborat prezenta listă de angajamente, ținând seama de seria anterioară de angajamente și de planul subiacent de restructurare și de lichidare a ÖVAG (denumit în continuare «planul de restructurare»). Drept urmare, dispozițiile din seria anterioară de angajamente, anexate la decizia Comisiei din 19 septembrie 2012, încetează să mai producă efecte.

Planul de restructurare modificat nu prevede măsuri suplimentare de sprijin din partea statului în favoarea ÖVAG. Reducerea capitalului social al ÖVAG, inclusiv a participației Republicii Austria în cuantum de 43,3 % (însemnând aproximativ 250 de milioane EUR), precum și reducerea simultană cu 96,65 % a capitalului de participație al Republicii Austria în valoare de 300 de milioane EUR nu constituie un ajutor nou în sensul articolului 1 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (1).

Republica Austria își asumă prin prezenta următoarele angajamente cu privire la Österreichische Volksbanken-Aktiengesellschaft («ÖVAG») și Volksbanken-Verbund, reprezentate de VBWB Wien-Baden AG (denumită în continuare «VBWB») în calitatea sa de nouă organizație centrală a Verbund, astfel încât Comisia Europeană, printr-o decizie emisă în conformitate cu articolul 107 alineatul (3) litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare «TFUE»), să poată considera ajutorul acordat în favoarea ÖVAG compatibil cu piața internă.

Acest text ar trebui să fie interpretat în cadrul general al dreptului UE și cu trimitere la Regulamentul (CE) nr. 659/1999, precum și în coroborare cu decizia la care angajamentele sunt anexate ca angajamente și/sau condiții și obligații.

1.   Generalități

1.1.   Republica Austria se angajează să se asigure că planul de restructurare a ÖVAG, prezentat la sfârșitul lunii iunie 2015, este pus în aplicare în mod corect și complet.

1.2.   Republica Austria se angajează să se asigure că angajamentele enumerate mai jos (denumite în continuare «angajamentele») sunt respectate pe deplin pe parcursul punerii în aplicare a planului de restructurare.

1.3.   Etapa de restructurare se va încheia la data adunării generale a VBWB în cadrul căreia se decide cu privire la conturile anuale pentru anul fiscal 2019, dar cel mai târziu la 30 iunie 2020. Următoarele angajamente se vor aplica pe durata etapei de restructurare, sub rezerva unor dispoziții contrare.

2.   Planul de restructurare și de lichidare

2.1.   Capitalul social al ÖVAG, în valoare de 577 328 623,46 EUR (inclusiv participația Republicii Austria în valoare de 43,3 %) va fi redus la 19 335 951,23 EUR. Capitalul de participație a statului, în valoare de 300 de milioane EUR, va fi redus cu aceeași proporție de 96,65 %.

2.2.   Funcția de organizație centrală și de instituție centrală a ÖVAG va fi transferată retroactiv, cu începere de la 31 decembrie 2014, de la aceasta ca societate cedentă către VBWB ca societate beneficiară, cu condiția ca societatea cedentă să continue să existe, în schimbul emiterii de acțiuni.

2.3.   Începând de la 4 iulie 2015, ÖVAG, cu acordul autorității de supraveghere competente (BCE), se va retrage din Verbund, după aprobarea autorității de supraveghere, funcționând în continuare ca entitate de lichidare în conformitate cu secțiunea 162 din Legea federală privind redresarea și rezoluția băncilor (Bundesgesetz über die Sanierung und Abwicklung von Banken, BaSAG) și, ca atare, nu va mai deține o licență bancară în conformitate cu secțiunea 1 din Legea privind sistemul bancar (Bankwesengesetz, BWG). Denumirea entității de lichidare va fi schimbată în «immigon portfolioabbau ag».

2.4.   Utilizarea garanției pentru active în valoare de 100 de milioane EUR furnizată de Republica Federală, în conformitate cu Acordul privind o garanție pentru active din 15 martie 2013, astfel cum a fost modificat prin proiectul de acord din 25 iunie 2015 (denumit în continuare «acordul de modificare a garanției»), este permisă în orice moment între 31 decembrie 2015 și cel târziu data aprobării conturilor anuale ale ÖVAG pentru exercițiul financiar 2017.

2.5.   Condițiile pentru o eventuală utilizare a garanției pentru active sunt fie irecuperabilitatea parțială sau completă a activelor respective, fie insolvența oficială a debitorului, pe lângă necesitatea efectuării plății din garanție pentru a preveni îndatorarea excesivă a ÖVAG, în conformitate cu legislația în materie de insolvență și sub rezerva tuturor celorlalte condiții aplicabile din acordul de modificare a garanției. Data de referință pentru evaluarea creanțelor garantate în portofoliu, în conformitate cu anexa 1 la acordul de garantare din 15 martie 2013, astfel cum a fost modificat prin acordul de modificare a garanției, este 31 decembrie 2015. După această dată nu se va mai accepta nicio creanță rezultată din garanție.

2.6.   Obiectivul planului de lichidare a ÖVAG este de a lichida integral toate activele până la 31 decembrie 2017. Rezultă, de asemenea, din planul de lichidare a ÖVAG că va rămâne o valoare reziduală pozitivă. Ca o compensație parțială pentru reducerea capitalului social deținut de Republica Austria în cadrul ÖVAG, Verbund și Volksbanken Holding eGen vor ceda Republicii creanțele lor aferente veniturilor obținute din lichidarea ÖVAG. În plus, Verbund depune toate eforturile pentru a se angaja că alți acționari ai ÖVAG își vor ceda, de asemenea, creanțele către Republica Austria.

3.   Vânzarea participațiilor în cadrul ÖVAG

În punerea în aplicare a proiectului furnizat de acord de restructurare încheiat cu Republica Austria la 23 iunie 2015 (denumit în continuare «acordul de restructurare»), ÖVAG va lichida integral toate acțiunile deținute în cadrul RZB («semnarea») până la 31 decembrie 2017.

4.   Măsurile luate RZB

Austria se angajează că măsurile planificate de Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (RZB) pentru a reduce capitalul propriu al ÖVAG, astfel cum se prevede în acordul de restructurare din 26 aprilie 2012, cu o sumă reziduală curentă în valoare de [0-20] de milioane EUR, vor fi puse în aplicare prin [...].

5.   Repartizarea profiturilor viitoare de către Verbund

5.1.   Distribuirea profitului de către entitățile consolidate în cadrul asociației instituțiilor de credit (Kreditinstituteverbund) ale Volksbanken, în conformitate cu articolul 30 litera (a) punctul 1 din BWG, astfel cum a fost modificată, unor terțe persoane (fizice sau juridice) este admisibilă, în principiu, numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile stabilite la punctele 5.2-5.6 din acordul în cauză.

5.2.   Exercitarea dreptului de participare la profit al Republicii Austria se va face în conformitate cu acordul de restructurare; în special, nerespectarea pragurilor prevăzute în acesta va permite Republicii Austria să înstrăineze acțiunile VBWB care i-au fost cedate în temeiul acordului de restructurare.

5.3.   Exercitarea dreptului de participare la profit al Republicii Austria în conformitate cu acordul de restructurare se va face, de preferință, cel puțin la o valoare egală cu suma distribuită.

5.4.   Valoarea totală a tuturor sumelor distribuite va fi limitată la [5-8] milioane EUR pe an.

5.5.   Republica Austria va primi o plată compensatorie, independent de punctul 5.3, egală cu cuantumul sumelor distribuite. Repartizarea profitului pe elementele aparținând fondurilor proprii, desemnate după data de 29 iunie 2015 cu scopul de a consolida și a susține redresarea Verbund, nu va conduce la o plată compensatorie către Republica Austria.

5.6.   Verbund va strânge fonduri capital propriu de bază de rang 1 (net, după deducerea rambursărilor) cu o valoare cel puțin egală cu suma anuală a sumelor distribuite și a plăților compensatorii (compensație pentru profiturile reținute).

6.   Interdicția privind plata dividendelor ÖVAG

ÖVAG nu va plăti dividende în perioada până la finalizarea lichidării. În măsura în care sunt separabile din punct de vedere juridic, plățile pentru remunerarea măsurilor de ajutor vor rămâne neschimbate.

7.   Interdicția privind determinarea prețului pe piață

În domeniul serviciilor de depuneri, se interzice filialei Live Bank, până la sfârșitul perioadei de lichidare, să ofere condiții de rată a dobânzii (pentru toate scadențele) mai favorabile decât cele oferite de cel mai bun al treilea concurent de pe piața austriacă de servicii bancare electronice directe, fără aprobarea prealabilă a Comisiei.

8.   Reprezentarea Republicii Austria în cadrul Volksbank Wien-Baden AG în calitatea sa de organizație centrală a Verbund

8.1.   Începând de la separarea ÖVAG și după transferarea funcției de organizație centrală a Verbund către VBWB, Republica Austria va solicita Verbund să îi cedeze cu titlu gratuit o participație de 25 % plus unu («25 % + 1»).

8.2.   În cazul în care Verbund nu reușește să își îndeplinească angajamentele în materie de rambursare în conformitate cu punctul 9.3, Republica Austria va solicita Verbund să îi cedeze cu titlu gratuit acțiuni suplimentare în cadrul VBWB până la o participație totală a Austriei de [26-40] %. În plus, Republica Austria va primi dreptul de a dispune cu privire la întreaga sa participație, în conformitate cu dispozițiile acordului de restructurare.

8.3.   Verbund va acorda Republicii Austria un drept de reprezentare constând în jumătate din membrii Consiliului de supraveghere a VBWB care urmează să fie numiți de către proprietari.

9.   Remunerarea măsurilor de sprijin

9.1.   Garanția pentru active, în valoare de 100 de milioane EUR, acordată de către Republica Austria în favoarea ÖVAG, va fi remunerată cu un comision independent de profit de 10 % pe an.

9.2.   VBWB acordă Republicii Austria un drept de participare la profit cu titlu de compensație pentru reducerea, în temeiul acordului de restructurare, a capitalului de participație al statului în cadrul ÖVAG în valoare de 300 de milioane EUR în cursul procesului de separare. Din întreaga sumă care urmează să fie plătită în contul dreptului de participare la profit, se va deduce orice capital de participație deținut de stat care este reținut în cursul procesului de separare și este rambursat în mod corespunzător.

9.3.   Plata aferentă dreptului de participare la profit trebuie să atingă cel puțin [0-50] de milioane EUR până la aprobarea [...] conturilor anuale ale VBWB și cel puțin [0-100] de milioane EUR până în momentul aprobării [...] conturilor anuale ale VBWB. În cazul în care unul dintre cele două praguri nu este atins, va trebui să se notifice un nou plan de restructurare. Ar trebui menționat că acordul de restructurare prevede un prag de plată în valoare de cel puțin [0-200] de milioane EUR până în momentul aprobării [...] conturilor anuale ale VBWB și plata integrală până la data aprobării conturilor anuale pentru [2020-2025] ale VBWB.

10.   Alte obligații comportamentale

10.1.   ÖVAG și Verbund se angajează să se abțină de la achiziții. Aceasta se aplică achiziționării de întreprinderi cu structură juridică proprie, achiziționării de acțiuni în cadrul unor întreprinderi, precum și pachetelor de active reprezentând o tranzacție comercială sau un domeniu de activitate. Aceasta nu se aplică în cazul achizițiilor care trebuie să fie realizate în scopul menținerii stabilității financiare și/sau a stabilității asociației sau în interesul unei concurențe eficiente, sub rezerva aprobării acestora în prealabil de către Comisie. Aceasta nu se aplică nici în cazul achizițiilor care aparțin, din punct de vedere al gestionării obligațiilor existente ale clienților aflați în dificultate financiară, activității curente obișnuite din cadrul unei bănci.

10.2.   ÖVAG și Verbund nu trebuie să utilizeze acordarea măsurilor de ajutor sau orice avantaj care decurge din acestea în scopuri publicitare.

10.3.   ÖVAG și Verbund trebuie să verifice efectul de stimulare și adecvarea sistemelor lor de remunerare și să se asigure, utilizând posibilitățile prevăzute de dreptul civil, că acestea nu au ca rezultat expunerea la riscuri nejustificate, sunt orientate către obiectivele sustenabile pe termen lung ale întreprinderii și sunt transparente.

10.4.   Verbund trebuie să continue să-și extindă operațiunile de monitorizare a riscurilor și să desfășoare o politică comercială prudentă, solidă și orientată către durabilitate.

11.   Administratorul fiduciar însărcinat cu monitorizarea

11.1.   Republica Austria se va asigura că punerea în aplicare integrală și corectă a planului de restructurare a ÖVAG și a Verbund și punerea în aplicare integrală și corectă a tuturor angajamentelor din cadrul prezentului document conținând angajamente este monitorizată permanent de către un administrator fiduciar însărcinat cu monitorizarea care este independent, are calificarea necesară și este obligat să păstreze confidențialitatea.

11.2.   Numirea, atribuțiile, obligațiile și eliberarea din funcție a administratorului fiduciar însărcinat cu monitorizarea trebuie să aibă loc în conformitate cu procedurile stabilite în anexa privind «administratorul fiduciar».

11.3.   Republica Austria se va asigura că, pe durata punerii în aplicare a deciziei, Comisia sau administratorul fiduciar are acces nelimitat la toate informațiile necesare pentru monitorizarea punerii în aplicare a prezentei decizii. Comisia sau administratorul fiduciar poate solicita explicații și clarificări de la ÖVAG și Verbund. Republica Austria, ÖVAG și Verbund vor coopera pe deplin cu Comisia și cu administratorul fiduciar însărcinat cu monitorizarea cu privire la toate solicitările de informații legate de monitorizarea punerii în aplicare a prezentei decizii.”

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

1

---

| 10.2.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 34/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 34/152

---

DECIZIA (UE) 2016/154 A COMISIEI

din 22 iulie 2015

privind ajutorul de stat SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Reclasarea drept capital a provizioanelor contabile scutite de plata impozitelor pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală pus în aplicare de Franța în favoarea EDF

[notificată cu numărul C(2015) 4959]

(Numai textul în limba franceză este autentic)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 108 alineatul (2) primul paragraf (1),

după ce părțile interesate au fost invitate să își prezinte observațiile în conformitate cu articolul menționat anterior (2)

și având în vedere observațiile acestora,

întrucât:

| (1) | Prin decizia din 16 octombrie 2002, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE („decizia de inițiere a procedurii”) privind avantajul rezultat din neplata impozitului pe profit datorat de instituția publică cu caracter industrial și comercial „Electricité de France (E.D.F.), Service National” („EDF”, devenită societatea pe acțiuni Electricité de France SA la sfârșitul anului 2004), la momentul restructurării bilanțului său în 1997, pentru o parte din provizioanele contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală („RAG”) și reclasificate drept capital. |
| --- | --- |

(1)

Prin decizia din 16 octombrie 2002, Comisia a inițiat procedura oficială de investigare prevăzută la articolul 108 alineatul (2) din TFUE („decizia de inițiere a procedurii”) privind avantajul rezultat din neplata impozitului pe profit datorat de instituția publică cu caracter industrial și comercial „Electricité de France (E.D.F.), Service National” („EDF”, devenită societatea pe acțiuni Electricité de France SA la sfârșitul anului 2004), la momentul restructurării bilanțului său în 1997, pentru o parte din provizioanele contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală („RAG”) și reclasificate drept capital.

| (2) | În observațiile pe care le-au prezentat Comisiei prin scrisoarea din 11 decembrie 2002, autoritățile franceze au contestat faptul că EDF ar fi beneficiat de un avantaj fiscal și au susținut, în special, că dotarea suplimentară cu capital corecta subcapitalizarea și era, prin urmare, justificată. |
| --- | --- |

(2)

În observațiile pe care le-au prezentat Comisiei prin scrisoarea din 11 decembrie 2002, autoritățile franceze au contestat faptul că EDF ar fi beneficiat de un avantaj fiscal și au susținut, în special, că dotarea suplimentară cu capital corecta subcapitalizarea și era, prin urmare, justificată.

| (3) | Prin scrisoarea din 21 ianuarie 2003, Comisia a transmis Franței singurele observații primite de la o parte interesată, invitând-o să își prezinte comentariile. Franța nu a transmis niciun fel de comentarii cu privire la observațiile respective. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 21 ianuarie 2003, Comisia a transmis Franței singurele observații primite de la o parte interesată, invitând-o să își prezinte comentariile. Franța nu a transmis niciun fel de comentarii cu privire la observațiile respective.

| (4) | La 12 februarie 2003, a avut loc o reuniune tehnică între Comisie și autoritățile franceze, urmată de o cerere de informații din partea Comisiei la 4 iulie 2003. |
| --- | --- |

(4)

La 12 februarie 2003, a avut loc o reuniune tehnică între Comisie și autoritățile franceze, urmată de o cerere de informații din partea Comisiei la 4 iulie 2003.

| (5) | La 11 noiembrie 2003, Franța a furnizat noi informații. La 17 noiembrie 2003, a avut loc o nouă reuniune tehnică între Comisie, autoritățile franceze și reprezentanții EDF. Autoritățile franceze au furnizat informații suplimentare la 20 noiembrie 2003. |
| --- | --- |

(5)

La 11 noiembrie 2003, Franța a furnizat noi informații. La 17 noiembrie 2003, a avut loc o nouă reuniune tehnică între Comisie, autoritățile franceze și reprezentanții EDF. Autoritățile franceze au furnizat informații suplimentare la 20 noiembrie 2003.

| (6) | Prin decizia din 16 decembrie 2003 (3), Comisia a declarat ajutorul de care a beneficiat EDF ca fiind incompatibil cu piața internă și a solicitat recuperarea ajutorului respectiv cu dobândă. Ajutorul a fost rambursat în februarie 2004. |
| --- | --- |

(6)

Prin decizia din 16 decembrie 2003 (3), Comisia a declarat ajutorul de care a beneficiat EDF ca fiind incompatibil cu piața internă și a solicitat recuperarea ajutorului respectiv cu dobândă. Ajutorul a fost rambursat în februarie 2004.

| (7) | Prin hotărârea sa din 15 decembrie 2009, Tribunalul a anulat decizia Comisiei (4). Franța a plătit din nou întreprinderii EDF ajutorul care fusese rambursat în 2004. |
| --- | --- |

(7)

Prin hotărârea sa din 15 decembrie 2009, Tribunalul a anulat decizia Comisiei (4). Franța a plătit din nou întreprinderii EDF ajutorul care fusese rambursat în 2004.

| (8) | Prin hotărârea sa din 5 iunie 2012, Curtea a respins calea de atac introdusă de Comisie împotriva hotărârii pronunțate de Tribunal (5). |
| --- | --- |

(8)

Prin hotărârea sa din 5 iunie 2012, Curtea a respins calea de atac introdusă de Comisie împotriva hotărârii pronunțate de Tribunal (5).

| (9) | Prin decizia din 2 mai 2013, Comisia a prelungit procedura oficială de investigare (denumită în continuare „decizia de extindere”) (6). |
| --- | --- |

(9)

Prin decizia din 2 mai 2013, Comisia a prelungit procedura oficială de investigare (denumită în continuare „decizia de extindere”) (6).

| (10) | Autoritățile franceze au transmis Comisiei observațiile acestora la 1 iulie 2013. |
| --- | --- |

(10)

Autoritățile franceze au transmis Comisiei observațiile acestora la 1 iulie 2013.

| (11) | Prin scrisoarea din 13 august 2013, Comisia a transmis Franței observațiile din 29 iulie 2013 formulate de o singură parte interesată, și anume EDF, invitând-o să își prezinte comentariile. La 11 octombrie 2013, Franța și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile formulate de EDF. |
| --- | --- |

(11)

Prin scrisoarea din 13 august 2013, Comisia a transmis Franței observațiile din 29 iulie 2013 formulate de o singură parte interesată, și anume EDF, invitând-o să își prezinte comentariile. La 11 octombrie 2013, Franța și-a prezentat comentariile cu privire la observațiile formulate de EDF.

| (12) | La 18 octombrie 2013, EDF a trimis Comisiei un studiu întocmit de o firmă de consultanță (Oxera), datat 15 octombrie 2013. La 22 octombrie 2013, Comisia a transmis Franței studiul, invitând-o să își prezinte observațiile. Invitația a fost însă însoțită de rezerva conform căreia studiul fusese transmis la mai mult de două luni și jumătate după expirarea termenului prevăzut prin decizia de extindere a procedurii și, de asemenea, că acesta a fost întocmit ulterior deciziei în favoarea investițiilor în EDF, invocată de Franța. La 6 noiembrie 2013, Franța și-a prezentat observațiile cu privire la studiul respectiv. |
| --- | --- |

(12)

La 18 octombrie 2013, EDF a trimis Comisiei un studiu întocmit de o firmă de consultanță (Oxera), datat 15 octombrie 2013. La 22 octombrie 2013, Comisia a transmis Franței studiul, invitând-o să își prezinte observațiile. Invitația a fost însă însoțită de rezerva conform căreia studiul fusese transmis la mai mult de două luni și jumătate după expirarea termenului prevăzut prin decizia de extindere a procedurii și, de asemenea, că acesta a fost întocmit ulterior deciziei în favoarea investițiilor în EDF, invocată de Franța. La 6 noiembrie 2013, Franța și-a prezentat observațiile cu privire la studiul respectiv.

| (13) | La 14 noiembrie 2013, a avut loc o reuniune între Comisie și autoritățile franceze. La 15 noiembrie 2013, Comisia a solicitat informații și clarificări suplimentare cu privire la observațiile Franței, acestea fiind transmise la 23 decembrie 2013. |
| --- | --- |

(13)

La 14 noiembrie 2013, a avut loc o reuniune între Comisie și autoritățile franceze. La 15 noiembrie 2013, Comisia a solicitat informații și clarificări suplimentare cu privire la observațiile Franței, acestea fiind transmise la 23 decembrie 2013.

| (14) | La 22 noiembrie 2013, EDF a trimis Comisiei un aviz juridic la solicitarea EDF pentru a completa și a susține observațiile sale din 29 iulie 2013. |
| --- | --- |

(14)

La 22 noiembrie 2013, EDF a trimis Comisiei un aviz juridic la solicitarea EDF pentru a completa și a susține observațiile sale din 29 iulie 2013.

| (15) | La cererea EDF, a avut loc o reuniune cu reprezentanții Comisiei, în prezența autorităților franceze, la 12 martie 2014. |
| --- | --- |

(15)

La cererea EDF, a avut loc o reuniune cu reprezentanții Comisiei, în prezența autorităților franceze, la 12 martie 2014.

| (16) | La 13 mai 2014, Comisia a solicitat Franței eventuale observații privind avizul juridic prezentat de EDF, precum și precizări și informații suplimentare, pe care Franța le-a furnizat prin scrisoarea din 19 iunie 2014. |
| --- | --- |

(16)

La 13 mai 2014, Comisia a solicitat Franței eventuale observații privind avizul juridic prezentat de EDF, precum și precizări și informații suplimentare, pe care Franța le-a furnizat prin scrisoarea din 19 iunie 2014.

1.   DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

DESCRIEREA DETALIATĂ A MĂSURII

1.1.   BENEFICIARUL: EDF, EVOLUȚIA STATUTULUI ȘI A CAPITALULUI ACESTEIA

| (17) | EDF a fost înființată prin Legea nr. 46-628 din 8 aprilie 1946 privind naționalizarea energiei electrice și a gazului (denumită în continuare „Legea nr. 46-628”), care, prin articolul 1, a naționalizat producția, transportul, distribuția, importul și exportul de energie electrică în Franța. Legea a încredințat gestionarea întreprinderilor de energie electrică naționalizate unei instituții publice naționale cu caracter industrial și comercial, denumită „Electricité de France (E.D.F.), Service National”. |
| --- | --- |

(17)

EDF a fost înființată prin Legea nr. 46-628 din 8 aprilie 1946 privind naționalizarea energiei electrice și a gazului (denumită în continuare „Legea nr. 46-628”), care, prin articolul 1, a naționalizat producția, transportul, distribuția, importul și exportul de energie electrică în Franța. Legea a încredințat gestionarea întreprinderilor de energie electrică naționalizate unei instituții publice naționale cu caracter industrial și comercial, denumită „Electricité de France (E.D.F.), Service National”.

| (18) | Articolul 16 din Legea nr. 46-628 prevedea că soldul net al bunurilor, drepturilor și obligațiilor transferate către EDF constituie capitalul său, aparține națiunii, este inalienabil și, în caz de pierderi de exploatare, trebuie reconstituit pe baza rezultatelor exercițiilor ulterioare. În conformitate cu articolul 1 din Decretul nr. 56-493 din 14 mai 1956 privind dotările cu capital în favoarea EDF, acestea erau supuse normelor prevăzute la articolul 16 din legea sus-menționată. Conform articolului 2 din decretul citat, dotările cu capital determină atribuirea de dobânzi și dividende în favoarea statului. |
| --- | --- |

(18)

Articolul 16 din Legea nr. 46-628 prevedea că soldul net al bunurilor, drepturilor și obligațiilor transferate către EDF constituie capitalul său, aparține națiunii, este inalienabil și, în caz de pierderi de exploatare, trebuie reconstituit pe baza rezultatelor exercițiilor ulterioare. În conformitate cu articolul 1 din Decretul nr. 56-493 din 14 mai 1956 privind dotările cu capital în favoarea EDF, acestea erau supuse normelor prevăzute la articolul 16 din legea sus-menționată. Conform articolului 2 din decretul citat, dotările cu capital determină atribuirea de dobânzi și dividende în favoarea statului.

| (19) | În temeiul Legii nr. 46-628, EDF a fost, de la înființarea sa și inclusiv în 1997, o instituție publică națională cu caracter industrial și comercial, care nu face obiectul normelor aplicabile societăților anonime. O instituție publică cu caracter industrial și comercial nu are capital social, spre deosebire de o societate pe acțiuni de drept public, care este deținută de acționarii acesteia (7). În pofida termenilor „capital” și „dotare cu capital” utilizați în textele relevante, EDF nu a avut niciun capital social ca urmare a statutului său de persoană juridică de drept public. Legea nr. 2004-803 din 9 august 2004 privind serviciul public de distribuție a energiei electrice și a gazelor și întreprinderile din sectorul energiei electrice și al gazelor (denumită în continuare „Legea nr. 2004-803”) prevedea o viitoare modificare a acestui statut. În articolul 24, Legea nr. 2004-803 preciza că EDF, din al cărei capital statul trebuia să dețină mai mult de 70 %, ar fi reglementată de legile aplicabile societăților pe acțiuni, cu excepția cazurilor în care există dispoziții legale contrare. Articolul 47 din legea respectivă prevedea, de asemenea, transformarea ulterioară a instituției publice EDF în societate pe acțiuni, sub rezerva publicării unui decret privind noul său statut. Articolul 46 preciza că bilanțul societății pe acțiuni EDF la 31 decembrie 2004 va fi întocmit pe baza bilanțului la data de 31 decembrie 2003 și a contului de profit și pierdere pentru exercițiul financiar 2004 al instituției publice EDF. |
| --- | --- |

(19)

În temeiul Legii nr. 46-628, EDF a fost, de la înființarea sa și inclusiv în 1997, o instituție publică națională cu caracter industrial și comercial, care nu face obiectul normelor aplicabile societăților anonime. O instituție publică cu caracter industrial și comercial nu are capital social, spre deosebire de o societate pe acțiuni de drept public, care este deținută de acționarii acesteia (7). În pofida termenilor „capital” și „dotare cu capital” utilizați în textele relevante, EDF nu a avut niciun capital social ca urmare a statutului său de persoană juridică de drept public. Legea nr. 2004-803 din 9 august 2004 privind serviciul public de distribuție a energiei electrice și a gazelor și întreprinderile din sectorul energiei electrice și al gazelor (denumită în continuare „Legea nr. 2004-803”) prevedea o viitoare modificare a acestui statut. În articolul 24, Legea nr. 2004-803 preciza că EDF, din al cărei capital statul trebuia să dețină mai mult de 70 %, ar fi reglementată de legile aplicabile societăților pe acțiuni, cu excepția cazurilor în care există dispoziții legale contrare. Articolul 47 din legea respectivă prevedea, de asemenea, transformarea ulterioară a instituției publice EDF în societate pe acțiuni, sub rezerva publicării unui decret privind noul său statut. Articolul 46 preciza că bilanțul societății pe acțiuni EDF la 31 decembrie 2004 va fi întocmit pe baza bilanțului la data de 31 decembrie 2003 și a contului de profit și pierdere pentru exercițiul financiar 2004 al instituției publice EDF.

7

| (20) | Transformarea EDF în societate pe acțiuni a devenit efectivă în temeiul Decretului nr. 2004-1224 din 17 noiembrie 2004 privind statutul societății pe acțiuni Electricité de France. Statutul anexat la decretul respectiv prevede că EDF ar fi, de la data respectivă, o societate pe acțiuni reglementată de legile și reglementările aplicabile societăților comerciale, în special Codul comercial, în măsura în care nu există o derogare prin dispoziții mai specifice, inclusiv statutul însuși. |
| --- | --- |

(20)

Transformarea EDF în societate pe acțiuni a devenit efectivă în temeiul Decretului nr. 2004-1224 din 17 noiembrie 2004 privind statutul societății pe acțiuni Electricité de France. Statutul anexat la decretul respectiv prevede că EDF ar fi, de la data respectivă, o societate pe acțiuni reglementată de legile și reglementările aplicabile societăților comerciale, în special Codul comercial, în măsura în care nu există o derogare prin dispoziții mai specifice, inclusiv statutul însuși.

| (21) | Articolul 6 din statutul EDF prevede că capitalul social al societății, care, inițial, era deținut în întregime de stat, este stabilit la 8,129 miliarde EUR, divizat în 1 625 800 000 de acțiuni în valoare de 5 EUR fiecare. Capitalul social al noii societăți pe acțiuni EDF a fost stabilit în noiembrie 2004 la aceeași sumă precum capitalul și dotările cu capital ale instituției publice cu caracter economic și comercial EDF cumulate până în prezent, și anume 8,1 miliarde EUR. Această valoare a capitalului și a dotărilor cu capital a fost atinsă în temeiul Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 privind diverse măsuri economice și comerciale (denumită în continuare „Legea nr. 97-1026”) și a rămas neschimbată din 1997. |
| --- | --- |

(21)

Articolul 6 din statutul EDF prevede că capitalul social al societății, care, inițial, era deținut în întregime de stat, este stabilit la 8,129 miliarde EUR, divizat în 1 625 800 000 de acțiuni în valoare de 5 EUR fiecare. Capitalul social al noii societăți pe acțiuni EDF a fost stabilit în noiembrie 2004 la aceeași sumă precum capitalul și dotările cu capital ale instituției publice cu caracter economic și comercial EDF cumulate până în prezent, și anume 8,1 miliarde EUR. Această valoare a capitalului și a dotărilor cu capital a fost atinsă în temeiul Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 privind diverse măsuri economice și comerciale (denumită în continuare „Legea nr. 97-1026”) și a rămas neschimbată din 1997.

| (22) | Astfel cum este prevăzut în Legea 2004-803 și în statutul EDF, în orice moment, statul trebuia – și trebuie – să dețină peste 70 % din capitalul societății. În noiembrie 2005, acțiuni noi ale EDF admise spre tranzacționare în cadrul Euronext au fost oferite la preț deschis („OPD”), deschizând astfel, efectiv, capitalul EDF către alți acționari decât statul. |
| --- | --- |

(22)

Astfel cum este prevăzut în Legea 2004-803 și în statutul EDF, în orice moment, statul trebuia – și trebuie – să dețină peste 70 % din capitalul societății. În noiembrie 2005, acțiuni noi ale EDF admise spre tranzacționare în cadrul Euronext au fost oferite la preț deschis („OPD”), deschizând astfel, efectiv, capitalul EDF către alți acționari decât statul.

1.2.   CREAREA DE PROVIZIOANE CONTABILE PENTRU REÎNNOIREA REȚELEI DE ALIMENTARE GENERALĂ

| (23) | În temeiul articolului 36, Legea nr. 46-628 a transferat către EDF toate concesiunile de energie electrică naționalizate. Pentru aceste concesiuni, în temeiul articolului 37 din lege, concesionarul este obligat să respecte un caiet de sarcini-tip. Diferitele concesiuni privind transportul de energie electrică astfel transferate de către stat societății EDF au fost reunite în 1958 într-o concesiune unică, cunoscută sub numele de rețea de alimentare generală (RAG). |
| --- | --- |

(23)

În temeiul articolului 36, Legea nr. 46-628 a transferat către EDF toate concesiunile de energie electrică naționalizate. Pentru aceste concesiuni, în temeiul articolului 37 din lege, concesionarul este obligat să respecte un caiet de sarcini-tip. Diferitele concesiuni privind transportul de energie electrică astfel transferate de către stat societății EDF au fost reunite în 1958 într-o concesiune unică, cunoscută sub numele de rețea de alimentare generală (RAG).

| (24) | În absența unor norme contabile specifice concesiunilor, încă din 1946, EDF a considerat că era proprietara bunurilor care făceau parte din RAG și a inclus bunurile respective în activul bilanțului său. În temeiul articolului 8 din caietul de sarcini aprobat prin Decretul nr. 56-1225 din 28 noiembrie 1956, EDF este obligată să execute, pe cheltuiala sa, toate lucrările de întreținere și de reînnoire necesare pentru menținerea lucrărilor concesiunii în bună stare de funcționare. |
| --- | --- |

(24)

În absența unor norme contabile specifice concesiunilor, încă din 1946, EDF a considerat că era proprietara bunurilor care făceau parte din RAG și a inclus bunurile respective în activul bilanțului său. În temeiul articolului 8 din caietul de sarcini aprobat prin Decretul nr. 56-1225 din 28 noiembrie 1956, EDF este obligată să execute, pe cheltuiala sa, toate lucrările de întreținere și de reînnoire necesare pentru menținerea lucrărilor concesiunii în bună stare de funcționare.

| (25) | În 1987, ca urmare a unei modificări din 1982 a planului contabil general care prevedea reguli specifice pentru bunurile care urmează să îi revină statului la sfârșitul perioadei de concesionare, EDF și-a modificat practicile contabile pentru activele RAG considerate până în acel moment ca bunuri proprii și a clasificat aceste active în postul bilanțier „Bunuri concesionate”. EDF a aplicat acestor active normele contabile speciale stabilite în Franța pentru bunurile concesionate care trebuie returnate statului la sfârșitul perioadei de concesiune și a creat provizioane pentru reînnoirea RAG, scutite de plata impozitelor. |
| --- | --- |

(25)

În 1987, ca urmare a unei modificări din 1982 a planului contabil general care prevedea reguli specifice pentru bunurile care urmează să îi revină statului la sfârșitul perioadei de concesionare, EDF și-a modificat practicile contabile pentru activele RAG considerate până în acel moment ca bunuri proprii și a clasificat aceste active în postul bilanțier „Bunuri concesionate”. EDF a aplicat acestor active normele contabile speciale stabilite în Franța pentru bunurile concesionate care trebuie returnate statului la sfârșitul perioadei de concesiune și a creat provizioane pentru reînnoirea RAG, scutite de plata impozitelor.

| (26) | Într-un raport din 1994 (8), Curtea de Conturi a considerat că, în cazul unui concesionar unic și permanent al statului, desemnat prin lege, precum EDF, era dificil să se considere bunurile care constituie RAG ca bunuri care trebuie să revină statului la sfârșitul perioadei de concesiune, spre deosebire de bunurile proprii ale RAG aparținând EDF. Cu alte cuvinte, modificarea contabilă introdusă de EDF în 1987, care se traduce prin constituirea de provizioane scutite de plata impozitelor, nu apărea ca fiind justificată pentru Curtea de Conturi. Lucrările pentru a regulariza situația EDF au fost inițiate rapid între societate și autoritățile de tutelă administrative. |
| --- | --- |

(26)

Într-un raport din 1994 (8), Curtea de Conturi a considerat că, în cazul unui concesionar unic și permanent al statului, desemnat prin lege, precum EDF, era dificil să se considere bunurile care constituie RAG ca bunuri care trebuie să revină statului la sfârșitul perioadei de concesiune, spre deosebire de bunurile proprii ale RAG aparținând EDF. Cu alte cuvinte, modificarea contabilă introdusă de EDF în 1987, care se traduce prin constituirea de provizioane scutite de plata impozitelor, nu apărea ca fiind justificată pentru Curtea de Conturi. Lucrările pentru a regulariza situația EDF au fost inițiate rapid între societate și autoritățile de tutelă administrative.

8

| (27) | În 1997, contabilitatea EDF conținea două tipuri de provizioane scutite de plata impozitelor create pentru reînnoirea RAG: provizioanele neutilizate încă, în valoare de 38,5 miliarde FRF și drepturile concesionarului, corespunzând operațiunilor de reînnoire deja realizate, în valoare de 18,345 miliarde FRF. |
| --- | --- |

(27)

În 1997, contabilitatea EDF conținea două tipuri de provizioane scutite de plata impozitelor create pentru reînnoirea RAG: provizioanele neutilizate încă, în valoare de 38,5 miliarde FRF și drepturile concesionarului, corespunzând operațiunilor de reînnoire deja realizate, în valoare de 18,345 miliarde FRF.

1.3.   RECLASAREA PROVIZIOANELOR CONTABILE

| (28) | Legea nr. 97-1026 a clarificat statutul bunurilor care constituie RAG. Articolul 4 din lege prevede:






  „I. | Lucrările rețelei de alimentare generală cu energie electrică constituie proprietatea Électricité de France din momentul în care i-a fost concesionată această rețea. |
| --- | --- | --- |

(28)

Legea nr. 97-1026 a clarificat statutul bunurilor care constituie RAG. Articolul 4 din lege prevede:

„I.

Lucrările rețelei de alimentare generală cu energie electrică constituie proprietatea Électricité de France din momentul în care i-a fost concesionată această rețea.

| II. | Pentru aplicarea prevederilor alineatului I, la 1 ianuarie 1997, contravaloarea bunurilor în natură concesionate din cadrul rețelei de alimentare generală care figurează la pasivul bilanțului Electricité de France se înscrie, fără diferențele de reevaluare corespunzătoare, în postul «Dotări cu capital» (...).” |
| --- | --- |

II.

Pentru aplicarea prevederilor alineatului I, la 1 ianuarie 1997, contravaloarea bunurilor în natură concesionate din cadrul rețelei de alimentare generală care figurează la pasivul bilanțului Electricité de France se înscrie, fără diferențele de reevaluare corespunzătoare, în postul «Dotări cu capital» (...).”

| (29) | Recursul la legislație se impunea pentru orice operațiune referitoare la capitalul EDF. Într-adevăr, în versiunea sa în vigoare în anul 1997, articolul 16 din Legea nr. 46-628 prevedea că capitalul EDF este inalienabil și aparține națiunii. Prin urmare, dotările cu capital în favoarea EDF care rezultă din reclasarea provizioanelor pentru reînnoirea RAG erau reglementate de dreptul francez. |
| --- | --- |

(29)

Recursul la legislație se impunea pentru orice operațiune referitoare la capitalul EDF. Într-adevăr, în versiunea sa în vigoare în anul 1997, articolul 16 din Legea nr. 46-628 prevedea că capitalul EDF este inalienabil și aparține națiunii. Prin urmare, dotările cu capital în favoarea EDF care rezultă din reclasarea provizioanelor pentru reînnoirea RAG erau reglementate de dreptul francez.

| (30) | Legea nr. 97-1026 stabilește proprietatea asupra activelor RAG. Prin urmare, bilanțul EDF a fost reorganizat prin Legea nr. 97-1026. Provizioanele constituite de EDF în perioada 1987-1996 pentru reînnoirea RAG în vederea rambursării acestor active către stat, utilizate sau nu, deveneau fără obiect în cazul în care proprietatea bunurilor RAG era considerată ca aparținând EDF. |
| --- | --- |

(30)

Legea nr. 97-1026 stabilește proprietatea asupra activelor RAG. Prin urmare, bilanțul EDF a fost reorganizat prin Legea nr. 97-1026. Provizioanele constituite de EDF în perioada 1987-1996 pentru reînnoirea RAG în vederea rambursării acestor active către stat, utilizate sau nu, deveneau fără obiect în cazul în care proprietatea bunurilor RAG era considerată ca aparținând EDF.

| (31) | Într-o scrisoare a ministrului economiei, finanțelor și industriei, a secretarului de stat pentru buget și a secretarului de stat pentru industrie, adresată EDF la 22 decembrie 1997 (denumită în continuare „scrisoarea ministrului economiei”), se explică, în anexa 1, restructurarea bilanțului EDF, în temeiul articolului 4 din Legea nr. 97-1026:






  „— | Reclasificarea «drepturilor concedentului» (18 345 563 605 FRF):






  — | Consolidare în dotări cu capital a contravalorii bunurilor în natură ale RAG concesionate, care se ridică la valoarea de 14 119 065 335 FRF. |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Într-o scrisoare a ministrului economiei, finanțelor și industriei, a secretarului de stat pentru buget și a secretarului de stat pentru industrie, adresată EDF la 22 decembrie 1997 (denumită în continuare „scrisoarea ministrului economiei”), se explică, în anexa 1, restructurarea bilanțului EDF, în temeiul articolului 4 din Legea nr. 97-1026:

„—

Reclasificarea «drepturilor concedentului» (18 345 563 605 FRF):

—

Consolidare în dotări cu capital a contravalorii bunurilor în natură ale RAG concesionate, care se ridică la valoarea de 14 119 065 335 FRF.

| — | Fuziunea dintre diferențele din reevaluarea RAG din 1959 (2 425 de milioane FRF) și din 1976 (active neamortizabile: 97 de milioane FRF) cu postul «Diferențe din reevaluarea RAG», a cărui valoare trece, astfel, de la 1 720 de milioane de FRF la 4 145 de milioane FRF. |
| --- | --- |

—

Fuziunea dintre diferențele din reevaluarea RAG din 1959 (2 425 de milioane FRF) și din 1976 (active neamortizabile: 97 de milioane FRF) cu postul «Diferențe din reevaluarea RAG», a cărui valoare trece, astfel, de la 1 720 de milioane de FRF la 4 145 de milioane FRF.

| — | Fuziunea dintre provizioanele reglementate privind reevaluarea activelor amortizabile din 1976 (1 704 de milioane FRF), postul crescând de la 877 de milioane FRF la 2 581 de milioane FRF. |
| --- | --- |

—

Fuziunea dintre provizioanele reglementate privind reevaluarea activelor amortizabile din 1976 (1 704 de milioane FRF), postul crescând de la 877 de milioane FRF la 2 581 de milioane FRF.

| — | Reclasificarea provizioanelor pentru reînnoire care au devenit nejustificate (38 520 943 408 FRF) ca excedent reportat, în conformitate cu avizul Consiliului național al contabilității nr. 97-06 din 18 iunie 1997 privind modificările contabile.” |
| --- | --- |

—

Reclasificarea provizioanelor pentru reînnoire care au devenit nejustificate (38 520 943 408 FRF) ca excedent reportat, în conformitate cu avizul Consiliului național al contabilității nr. 97-06 din 18 iunie 1997 privind modificările contabile.”

| (32) | În cadrul reorganizării bilanțului EDF, autoritățile franceze au urmat avizul nr. 97-06 din 18 iunie 1997 al Consiliului național al contabilității privind modificările aduse unor metode contabile, modificările estimărilor, modificările unor opțiuni fiscale și corectările unor erori („avizul Consiliului național al contabilității”), care stabilește faptul că corectările unor erori contabile care, prin însăși natura lor, se referă la contabilizarea operațiunilor din trecut, „trebuie să fie contabilizate în rezultatul exercițiului financiar în cursul căruia sunt descoperite”. |
| --- | --- |

(32)

În cadrul reorganizării bilanțului EDF, autoritățile franceze au urmat avizul nr. 97-06 din 18 iunie 1997 al Consiliului național al contabilității privind modificările aduse unor metode contabile, modificările estimărilor, modificările unor opțiuni fiscale și corectările unor erori („avizul Consiliului național al contabilității”), care stabilește faptul că corectările unor erori contabile care, prin însăși natura lor, se referă la contabilizarea operațiunilor din trecut, „trebuie să fie contabilizate în rezultatul exercițiului financiar în cursul căruia sunt descoperite”.

trebuie să fie contabilizate în rezultatul exercițiului financiar în cursul căruia sunt descoperite

| (33) | În conformitate cu Legea nr. 97-1026 și cu scrisoarea ministrului economiei, diferențele din reevaluare au fost transferate la rubrica „Capitaluri proprii” fără incidență fiscală, întrucât acestea corespundeau câștigurilor din reevaluare realizate cu scutire de impozit sau în cadrul unui regim de neutralitate fiscală, în conformitate cu legile privind reevaluarea din 1959 și din 1976. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu Legea nr. 97-1026 și cu scrisoarea ministrului economiei, diferențele din reevaluare au fost transferate la rubrica „Capitaluri proprii” fără incidență fiscală, întrucât acestea corespundeau câștigurilor din reevaluare realizate cu scutire de impozit sau în cadrul unui regim de neutralitate fiscală, în conformitate cu legile privind reevaluarea din 1959 și din 1976.

1.4.   EFECTELE FISCALE ALE RECLASIFICĂRII PROVIZIOANELOR CONTABILE

| (34) | Anexa 3 la scrisoarea ministrului economiei stabilește, de asemenea, consecințele fiscale ale reorganizării bilanțului EDF. O variație a activului net este observată ca rezultat al reclasificării provizioanelor pentru reînnoire neutilizate, în valoare de 38,5 miliarde FRF, excedent reportat, și supusă impozitului pe profit la cota de 41,66 % aplicabilă în 1997. Astfel, provizioanele neutilizate încă, în valoare de 38,5 miliarde FRF, au fost impozitate în mod normal de către autoritățile franceze. În același timp, partea din provizioanele create, de asemenea, cu scutire de impozit și consolidate ca dotare cu capital corespunzătoare drepturilor concedentului nu a făcut obiectul impozitării. |
| --- | --- |

(34)

Anexa 3 la scrisoarea ministrului economiei stabilește, de asemenea, consecințele fiscale ale reorganizării bilanțului EDF. O variație a activului net este observată ca rezultat al reclasificării provizioanelor pentru reînnoire neutilizate, în valoare de 38,5 miliarde FRF, excedent reportat, și supusă impozitului pe profit la cota de 41,66 % aplicabilă în 1997. Astfel, provizioanele neutilizate încă, în valoare de 38,5 miliarde FRF, au fost impozitate în mod normal de către autoritățile franceze. În același timp, partea din provizioanele create, de asemenea, cu scutire de impozit și consolidate ca dotare cu capital corespunzătoare drepturilor concedentului nu a făcut obiectul impozitării.

| (35) | O notă din partea Direcției Generale Impozite din 9 aprilie 2002, comunicată Comisiei de către autoritățile franceze, arată că „drepturile concedentului aferente RAG reprezintă o datorie inexistentă pe care încorporarea în capital a scutit-o de impozit, în mod nejustificat” și că „această rezervă ar fi trebuit, anterior încorporării sale în capital, să fie transferată din pasivul organismului, în care figura în mod greșit, către un cont de situație netă, determinând astfel o variație pozitivă a activului net impozabil în temeiul articolului 38-2” din Codul general al impozitelor. Acestea au luat act de faptul că „avantajul ca impozit astfel obținut [în 1997 de către EDF] poate fi evaluat la 5,88 miliarde FRF (14,119 × 41,66 %)”. |
| --- | --- |

(35)

O notă din partea Direcției Generale Impozite din 9 aprilie 2002, comunicată Comisiei de către autoritățile franceze, arată că „drepturile concedentului aferente RAG reprezintă o datorie inexistentă pe care încorporarea în capital a scutit-o de impozit, în mod nejustificat” și că „această rezervă ar fi trebuit, anterior încorporării sale în capital, să fie transferată din pasivul organismului, în care figura în mod greșit, către un cont de situație netă, determinând astfel o variație pozitivă a activului net impozabil în temeiul articolului 38-2” din Codul general al impozitelor. Acestea au luat act de faptul că „avantajul ca impozit astfel obținut [în 1997 de către EDF] poate fi evaluat la 5,88 miliarde FRF (14,119 × 41,66 %)”.

drepturile concedentului aferente RAG reprezintă o datorie inexistentă pe care încorporarea în capital a scutit-o de impozit, în mod nejustificat

această rezervă ar fi trebuit, anterior încorporării sale în capital, să fie transferată din pasivul organismului, în care figura în mod greșit, către un cont de situație netă, determinând astfel o variație pozitivă a activului net impozabil în temeiul articolului 38-2

avantajul ca impozit astfel obținut

poate fi evaluat la 5,88 miliarde FRF (14,119 × 41,66 %)

2.   DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII

| (36) | În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că crearea nelegală de provizioane suplimentare pentru reînnoirea RAG în perioada 1987-1996 a favorizat EDF în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Această operațiune i-a oferit întreprinderii un avantaj economic selectiv care rezultă din diferența dintre valoarea capitalizată a impozitului pe profit care nu este plătit pentru provizioane în cursul aceleiași perioade și cuantumul impozitului pe profit plătit de EDF în 1997, în urma intrării în vigoare a articolului 4 din Legea nr. 97-1026. |
| --- | --- |

(36)

În decizia sa de inițiere a procedurii, Comisia a concluzionat că crearea nelegală de provizioane suplimentare pentru reînnoirea RAG în perioada 1987-1996 a favorizat EDF în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Această operațiune i-a oferit întreprinderii un avantaj economic selectiv care rezultă din diferența dintre valoarea capitalizată a impozitului pe profit care nu este plătit pentru provizioane în cursul aceleiași perioade și cuantumul impozitului pe profit plătit de EDF în 1997, în urma intrării în vigoare a articolului 4 din Legea nr. 97-1026.

| (37) | Deși EDF exercita în Franța activități pe o serie de piețe supuse unor drepturi de monopol înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) privind liberalizarea sectorului energiei electrice, Comisia a considerat că măsurile de ajutor în cauză în favoarea EDF au denaturat sau au amenințat să denatureze concurența și au afectat schimburile comerciale dintre statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Acest lucru rezulta, în special, din faptul că, în pofida drepturilor exclusive ale EDF pentru exercitarea anumitor activități în Franța, exista totuși un anumit nivel de comerț între statele membre pe piețele respective. În plus, exista liberă concurență pe piețele conexe pe care EDF își diversificase deja activitățile în afara drepturilor sale exclusive din punct de vedere geografic sau din punct de vedere sectorial. Aceste efecte existau deja cu mult timp înainte de liberalizarea sectorului energiei electrice. |
| --- | --- |

(37)

Deși EDF exercita în Franța activități pe o serie de piețe supuse unor drepturi de monopol înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (9) privind liberalizarea sectorului energiei electrice, Comisia a considerat că măsurile de ajutor în cauză în favoarea EDF au denaturat sau au amenințat să denatureze concurența și au afectat schimburile comerciale dintre statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Acest lucru rezulta, în special, din faptul că, în pofida drepturilor exclusive ale EDF pentru exercitarea anumitor activități în Franța, exista totuși un anumit nivel de comerț între statele membre pe piețele respective. În plus, exista liberă concurență pe piețele conexe pe care EDF își diversificase deja activitățile în afara drepturilor sale exclusive din punct de vedere geografic sau din punct de vedere sectorial. Aceste efecte existau deja cu mult timp înainte de liberalizarea sectorului energiei electrice.

9

| (38) | De asemenea, Comisia a concluzionat că era vorba despre un ajutor nou care, în această etapă, nu părea să conducă la constatarea îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. În același timp, autoritățile franceze nu au invocat aplicarea dispozițiilor articolului 106 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

(38)

De asemenea, Comisia a concluzionat că era vorba despre un ajutor nou care, în această etapă, nu părea să conducă la constatarea îndeplinirii condițiilor prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE. În același timp, autoritățile franceze nu au invocat aplicarea dispozițiilor articolului 106 alineatul (2) din TFUE.

3.   OBSERVAȚIILE UNEI PĂRȚI TERȚE INTERESATE

OBSERVAȚIILE UNEI PĂRȚI TERȚE INTERESATE

| (39) | Prin scrisoarea din 6 ianuarie 2003, Sindicatul național al producătorilor independenți de energie termică (SNPIET) și-a prezentat observațiile Comisiei în cadrul procedurii oficiale de investigare. Potrivit acestor observații, în ceea ce privește neplata, în 1997, a impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi respectat, în cadrul activităților sale, normele în uz pentru societățile industriale și comerciale, contrar cerințelor din Legea nr. 46-628 din 8 aprilie 1946. |
| --- | --- |

(39)

Prin scrisoarea din 6 ianuarie 2003, Sindicatul național al producătorilor independenți de energie termică (SNPIET) și-a prezentat observațiile Comisiei în cadrul procedurii oficiale de investigare. Potrivit acestor observații, în ceea ce privește neplata, în 1997, a impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi respectat, în cadrul activităților sale, normele în uz pentru societățile industriale și comerciale, contrar cerințelor din Legea nr. 46-628 din 8 aprilie 1946.

4.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

OBSERVAȚIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA DECIZIA DE INIȚIERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (40) | Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile Comisiei prin scrisoarea din 11 decembrie 2002. Acestea contestă caracterul de ajutor de stat al neplății, în 1997, a impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG. |
| --- | --- |

(40)

Autoritățile franceze și-au prezentat observațiile Comisiei prin scrisoarea din 11 decembrie 2002. Acestea contestă caracterul de ajutor de stat al neplății, în 1997, a impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG.

| (41) | În primul rând, autoritățile franceze contestă cuantumul provizioanelor pentru reînnoirea RAG avansat de Comisie. În continuare, autoritățile franceze susțin că, inclusiv în absența unor provizioane pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi fost în măsură să plătească impozitul pe profit în perioada 1987-1996 din cauza unor reporturi fiscale foarte deficitare. De asemenea, întrucât statul este, în același timp, proprietar al EDF și autoritate concedentă a RAG, autoritățile franceze au considerat că drepturile concedentului nu constituie, pentru stat, o datorie cu adevărat exigibilă. Prin urmare, cu ocazia restructurării bilanțului în 1997, acestea au distribuit drepturile concedentului la capitalurile proprii ale EDF pentru a-i corecta subcapitalizarea, dar fără a le supune la plata impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(41)

În primul rând, autoritățile franceze contestă cuantumul provizioanelor pentru reînnoirea RAG avansat de Comisie. În continuare, autoritățile franceze susțin că, inclusiv în absența unor provizioane pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi fost în măsură să plătească impozitul pe profit în perioada 1987-1996 din cauza unor reporturi fiscale foarte deficitare. De asemenea, întrucât statul este, în același timp, proprietar al EDF și autoritate concedentă a RAG, autoritățile franceze au considerat că drepturile concedentului nu constituie, pentru stat, o datorie cu adevărat exigibilă. Prin urmare, cu ocazia restructurării bilanțului în 1997, acestea au distribuit drepturile concedentului la capitalurile proprii ale EDF pentru a-i corecta subcapitalizarea, dar fără a le supune la plata impozitului pe profit.

| (42) | Autoritățile franceze consideră că restructurarea contabilă din 1997 poate fi considerată ca o dotare suplimentară cu capital cu o sumă egală cu scutirea parțială de impozit, al cărei scop a fost, de asemenea, de a corecta subcapitalizarea. EDF și statul ar fi dorit să aloce fondurile proprii pentru capital, fără să ia în considerare impozitul pe profit. S-ar fi considerat că este mai eficient și mai neutru să se distribuie în mod direct drepturile concedentului la fondurile proprii pentru valoarea totală a acestora decât să se efectueze operațiunea de natură echivalentă care ar fi constat în alocarea la capital a unei sume nete după plata impozitului pe profit, impunerea plății de către EDF a impozitului pe profit corespunzător variației activului net și, în sfârșit, efectuarea unei dotări suplimentare cu capital cu o sumă egală cu impozitul plătit. |
| --- | --- |

(42)

Autoritățile franceze consideră că restructurarea contabilă din 1997 poate fi considerată ca o dotare suplimentară cu capital cu o sumă egală cu scutirea parțială de impozit, al cărei scop a fost, de asemenea, de a corecta subcapitalizarea. EDF și statul ar fi dorit să aloce fondurile proprii pentru capital, fără să ia în considerare impozitul pe profit. S-ar fi considerat că este mai eficient și mai neutru să se distribuie în mod direct drepturile concedentului la fondurile proprii pentru valoarea totală a acestora decât să se efectueze operațiunea de natură echivalentă care ar fi constat în alocarea la capital a unei sume nete după plata impozitului pe profit, impunerea plății de către EDF a impozitului pe profit corespunzător variației activului net și, în sfârșit, efectuarea unei dotări suplimentare cu capital cu o sumă egală cu impozitul plătit.

| (43) | Autoritățile franceze consideră că o astfel de dotare suplimentară era justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-au materializat de altfel în cursul anilor următori. În circumstanțe comparabile, potrivit autorităților franceze, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi procedat la un astfel de aport de capital. |
| --- | --- |

(43)

Autoritățile franceze consideră că o astfel de dotare suplimentară era justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-au materializat de altfel în cursul anilor următori. În circumstanțe comparabile, potrivit autorităților franceze, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi procedat la un astfel de aport de capital.

| (44) | Autoritățile franceze contestă, de asemenea, faptul că remunerația plătită statului a fost redusă în mod nejustificat între anii 1987 și 1996, ca urmare a creării provizioanelor în cauză. Acestea precizează că, inclusiv dacă rezultatul net ar fi fost mai ridicat, remunerația statului nu ar fi fost mai mare deoarece, în cursul perioadei în cauză, nivelul remunerației nu corespundea unui procent predeterminat din rezultatul net al societății. Acest nivel era stabilit în mod liber de către stat în valoare absolută și nu putea fi stabilit în funcție de situația financiară a societății. În plus, remunerația nu era plătită obligatoriu din profiturile nete pentru fiecare an. Din această perspectivă și având în vedere reporturile deficitare ale EDF, autoritățile franceze subliniază că, în final, statul a prelevat, în perioada 1987-1996, un dividend al cărui nivel a depășit considerabil limitele stabilite în dreptul societăților comerciale. |
| --- | --- |

(44)

Autoritățile franceze contestă, de asemenea, faptul că remunerația plătită statului a fost redusă în mod nejustificat între anii 1987 și 1996, ca urmare a creării provizioanelor în cauză. Acestea precizează că, inclusiv dacă rezultatul net ar fi fost mai ridicat, remunerația statului nu ar fi fost mai mare deoarece, în cursul perioadei în cauză, nivelul remunerației nu corespundea unui procent predeterminat din rezultatul net al societății. Acest nivel era stabilit în mod liber de către stat în valoare absolută și nu putea fi stabilit în funcție de situația financiară a societății. În plus, remunerația nu era plătită obligatoriu din profiturile nete pentru fiecare an. Din această perspectivă și având în vedere reporturile deficitare ale EDF, autoritățile franceze subliniază că, în final, statul a prelevat, în perioada 1987-1996, un dividend al cărui nivel a depășit considerabil limitele stabilite în dreptul societăților comerciale.

| (45) | De asemenea, autoritățile franceze consideră că, inclusiv în cazul în care crearea provizioanelor pentru reînnoirea RAG a avut drept rezultat un avantaj, un astfel de avantaj ar trebui considerat anulat de creșterea impozitului pe profit plătit în 1997. Acestea consideră, de asemenea, că, în perioada 1987-1996, EDF a plătit statului, în total, o sumă mai mare decât impozitul pe profit pe care l-ar fi plătit o societate comercială care nu ar fi constituit provizioane pentru reînnoirea RAG și care ar fi plătit acționarului său dividende în valoare de 37,5 % din rezultatul net după impozitare. |
| --- | --- |

(45)

De asemenea, autoritățile franceze consideră că, inclusiv în cazul în care crearea provizioanelor pentru reînnoirea RAG a avut drept rezultat un avantaj, un astfel de avantaj ar trebui considerat anulat de creșterea impozitului pe profit plătit în 1997. Acestea consideră, de asemenea, că, în perioada 1987-1996, EDF a plătit statului, în total, o sumă mai mare decât impozitul pe profit pe care l-ar fi plătit o societate comercială care nu ar fi constituit provizioane pentru reînnoirea RAG și care ar fi plătit acționarului său dividende în valoare de 37,5 % din rezultatul net după impozitare.

| (46) | În același timp, autoritățile franceze consideră că, dacă existența unui avantaj necuvenit ar fi stabilită, ar fi vorba despre un ajutor existent și nu de un ajutor nou, având în vedere prescripția de zece ani prevăzută la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (10), care curge de la data la care ajutoarele au fost acordate inițial. Având în vedere că prima cerere de informații a Comisiei a fost formulată la 10 iulie 2001, eventualele ajutoare acordate înainte de 1991 ar fi prescrise. Autoritățile franceze consideră că măsurile legislative adoptate în 1997 nu au suspendat termenul de prescripție, ținând seama de faptul că numai acțiunea Comisiei ar putea avea acest efect. În cele din urmă, autoritățile franceze susțin că, în orice caz, ar fi vorba despre un ajutor existent, întrucât acesta a fost acordat înainte de liberalizarea pieței energiei electrice. |
| --- | --- |

(46)

În același timp, autoritățile franceze consideră că, dacă existența unui avantaj necuvenit ar fi stabilită, ar fi vorba despre un ajutor existent și nu de un ajutor nou, având în vedere prescripția de zece ani prevăzută la articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului (10), care curge de la data la care ajutoarele au fost acordate inițial. Având în vedere că prima cerere de informații a Comisiei a fost formulată la 10 iulie 2001, eventualele ajutoare acordate înainte de 1991 ar fi prescrise. Autoritățile franceze consideră că măsurile legislative adoptate în 1997 nu au suspendat termenul de prescripție, ținând seama de faptul că numai acțiunea Comisiei ar putea avea acest efect. În cele din urmă, autoritățile franceze susțin că, în orice caz, ar fi vorba despre un ajutor existent, întrucât acesta a fost acordat înainte de liberalizarea pieței energiei electrice.

al Consiliului

10

| (47) | În scrisoarea din 20 noiembrie 2003, autoritățile franceze și-au reiterat argumentele referitoare la diferențele din reevaluare incluse în suma drepturilor concedentului care figurează în conturile sociale și în ceea ce privește aplicarea normei de prescripție. În plus, acestea susțin că rata impozitului pe profit care ar fi trebuit aplicată la restructurarea bilanțului EDF este cea din anul 1996 (rată de 36,67 %), și nu din 1997 (rată de 41,66 %). Într-adevăr, autoritățile franceze consideră că această restructurare a fost realizată pe baza unei declarații fiscale depuse la 23 decembrie 1997, și anume după închiderea exercițiului financiar 1996, dar înainte de închiderea exercițiului financiar 1997. |
| --- | --- |

(47)

În scrisoarea din 20 noiembrie 2003, autoritățile franceze și-au reiterat argumentele referitoare la diferențele din reevaluare incluse în suma drepturilor concedentului care figurează în conturile sociale și în ceea ce privește aplicarea normei de prescripție. În plus, acestea susțin că rata impozitului pe profit care ar fi trebuit aplicată la restructurarea bilanțului EDF este cea din anul 1996 (rată de 36,67 %), și nu din 1997 (rată de 41,66 %). Într-adevăr, autoritățile franceze consideră că această restructurare a fost realizată pe baza unei declarații fiscale depuse la 23 decembrie 1997, și anume după închiderea exercițiului financiar 1996, dar înainte de închiderea exercițiului financiar 1997.

| (48) | Autoritățile franceze contestă astfel afirmația Comisiei potrivit căreia EDF ar fi beneficiat de un avantaj în 1997 din cauza neplății impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG. |
| --- | --- |

(48)

Autoritățile franceze contestă astfel afirmația Comisiei potrivit căreia EDF ar fi beneficiat de un avantaj în 1997 din cauza neplății impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG.

5.   HOTĂRÂRILE INSTANȚELOR UNIUNII EUROPENE

HOTĂRÂRILE INSTANȚELOR UNIUNII EUROPENE

| (49) | În hotărârea sa din 15 decembrie 2009, Tribunalul a anulat decizia Comisiei din 16 decembrie 2003 pentru motivul că ar fi trebuit să se verifice de către Comisie dacă un investitor privat avizat în economia de piață ar fi realizat o investiție comparabilă ca sumă în împrejurări similare. Tribunalul a constatat că Comisia ar fi trebuit să verifice dacă operațiunea răspundea criteriului investitorului privat. Prin urmare, Tribunalul a considerat că Comisia a săvârșit o eroare de drept și a încălcat articolul 107 din TFUE. |
| --- | --- |

(49)

În hotărârea sa din 15 decembrie 2009, Tribunalul a anulat decizia Comisiei din 16 decembrie 2003 pentru motivul că ar fi trebuit să se verifice de către Comisie dacă un investitor privat avizat în economia de piață ar fi realizat o investiție comparabilă ca sumă în împrejurări similare. Tribunalul a constatat că Comisia ar fi trebuit să verifice dacă operațiunea răspundea criteriului investitorului privat. Prin urmare, Tribunalul a considerat că Comisia a săvârșit o eroare de drept și a încălcat articolul 107 din TFUE.

| (50) | În hotărârea sa din 5 iunie 2012, Curtea a respins calea de atac introdusă de Comisie împotriva hotărârii pronunțate de Tribunal. Curtea a statuat, în special, că constatarea Tribunalului conform căreia obligația Comisiei de a verifica dacă capitalul a fost furnizat de stat în împrejurări care corespund condițiilor normale ale pieței există independent de forma sub care a fost înregistrat capitalul nu este viciată de nicio eroare de drept. Curtea a statuat, de asemenea, că concluzia Tribunalului conform căreia criteriul investitorului privat poate fi aplicabil inclusiv în cazurile în care au fost utilizate mijloace de natură fiscală nu este viciată de o eroare de drept. |
| --- | --- |

(50)

În hotărârea sa din 5 iunie 2012, Curtea a respins calea de atac introdusă de Comisie împotriva hotărârii pronunțate de Tribunal. Curtea a statuat, în special, că constatarea Tribunalului conform căreia obligația Comisiei de a verifica dacă capitalul a fost furnizat de stat în împrejurări care corespund condițiilor normale ale pieței există independent de forma sub care a fost înregistrat capitalul nu este viciată de nicio eroare de drept. Curtea a statuat, de asemenea, că concluzia Tribunalului conform căreia criteriul investitorului privat poate fi aplicabil inclusiv în cazurile în care au fost utilizate mijloace de natură fiscală nu este viciată de o eroare de drept.

6.   DECIZIA DE EXTINDERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

DECIZIA DE EXTINDERE A PROCEDURII OFICIALE DE INVESTIGARE

| (51) | Ca urmare a anulării deciziei din 16 decembrie 2003, Comisia trebuie să adopte o nouă decizie, în conformitate cu articolul 266 din TFUE și cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 pentru a închide procedura în conformitate cu aspectele de drept stabilite în mod definitiv prin hotărârea Curții. Dat fiind că decizia din 16 decembrie 2003 a fost anulată, Comisia trebuia să reexamineze chestiunile referitoare la articolele 3 și 4 din decizia respectivă. |
| --- | --- |

(51)

Ca urmare a anulării deciziei din 16 decembrie 2003, Comisia trebuie să adopte o nouă decizie, în conformitate cu articolul 266 din TFUE și cu articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 pentru a închide procedura în conformitate cu aspectele de drept stabilite în mod definitiv prin hotărârea Curții. Dat fiind că decizia din 16 decembrie 2003 a fost anulată, Comisia trebuia să reexamineze chestiunile referitoare la articolele 3 și 4 din decizia respectivă.

| (52) | Pe de o parte, nici Curtea, nici Tribunalul nu au considerat că decizia de inițiere a procedurii era eronată. Prin urmare, aceasta poate constitui baza unei noi decizii finale. Pe de altă parte, Curtea a stabilit în mod clar criterii de aplicabilitate și de aplicare a criteriului investitorului privat în economia de piață. Aceste criterii se bazează, în special, pe existența unor elemente obiective și verificabile din care să reiasă că decizia statului membru a fost de a realiza o investiție în întreprinderea publică verificată pe baza unor evaluări economice comparabile cu cele pe care le-ar fi realizat un investitor privat avizat în economia de piață, înainte de efectuarea investiției, pentru a stabili rentabilitatea acesteia pe viitor (11). |
| --- | --- |

(52)

Pe de o parte, nici Curtea, nici Tribunalul nu au considerat că decizia de inițiere a procedurii era eronată. Prin urmare, aceasta poate constitui baza unei noi decizii finale. Pe de altă parte, Curtea a stabilit în mod clar criterii de aplicabilitate și de aplicare a criteriului investitorului privat în economia de piață. Aceste criterii se bazează, în special, pe existența unor elemente obiective și verificabile din care să reiasă că decizia statului membru a fost de a realiza o investiție în întreprinderea publică verificată pe baza unor evaluări economice comparabile cu cele pe care le-ar fi realizat un investitor privat avizat în economia de piață, înainte de efectuarea investiției, pentru a stabili rentabilitatea acesteia pe viitor (11).

11

| (53) | În decizia de extindere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a observat că, în stadiul curent al procedurii administrative, nicio dovadă, demonstrație sau document nu sprijină afirmația autorităților franceze potrivit căreia reforma contabilă din 1997 ar echivala cu o dotare suplimentară cu capital cu o sumă egală cu scutirea parțială de impozit. Contrar observațiilor autorităților franceze, nu s-a dovedit nici că o astfel de dotare suplimentară cu capital ar constitui nu un ajutor, ci o investiție pe care ar fi efectuat-o, în condiții similare, un investitor privat avizat în economia de piață, justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-ar fi materializat, de altfel, în cursul anilor următori. |
| --- | --- |

(53)

În decizia de extindere a procedurii oficiale de investigare, Comisia a observat că, în stadiul curent al procedurii administrative, nicio dovadă, demonstrație sau document nu sprijină afirmația autorităților franceze potrivit căreia reforma contabilă din 1997 ar echivala cu o dotare suplimentară cu capital cu o sumă egală cu scutirea parțială de impozit. Contrar observațiilor autorităților franceze, nu s-a dovedit nici că o astfel de dotare suplimentară cu capital ar constitui nu un ajutor, ci o investiție pe care ar fi efectuat-o, în condiții similare, un investitor privat avizat în economia de piață, justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-ar fi materializat, de altfel, în cursul anilor următori.

| (54) | Prin urmare, în decizia de extindere, Comisia a precizat, având în vedere informațiile și documentele disponibile, analiza preliminară a eventualului avantaj economic care rezultă din neplata de către EDF, în 1997, a impozitului pe profit pentru partea din provizioane care corespunde celor 14,119 miliarde FRF reprezentând drepturi ale concedentului reclasificate ca dotări cu capital. |
| --- | --- |

(54)

Prin urmare, în decizia de extindere, Comisia a precizat, având în vedere informațiile și documentele disponibile, analiza preliminară a eventualului avantaj economic care rezultă din neplata de către EDF, în 1997, a impozitului pe profit pentru partea din provizioane care corespunde celor 14,119 miliarde FRF reprezentând drepturi ale concedentului reclasificate ca dotări cu capital.

| (55) | În acest sens, evaluarea globală a faptelor din speță părea să indice că această măsură intră sub incidența autorităților publice, excluzând astfel aplicabilitatea principiului investitorului privat în economia de piață. Într-adevăr, în sprijinul cererii lor, autoritățile franceze nu au furnizat nicio informație și niciun plan de afaceri anterior sau simultan deciziei de a nu percepe impozitul pe EDF care ar indica rentabilitatea unei astfel de operațiuni. În practică, având în vedere criteriile stabilite de Curte, Comisia a subliniat faptul că Franța ar trebui să stabilească data scadentă a documentelor furnizate, precum și dovada că acestea au fost examinate de miniștrii și funcționarii competenți și de camerele Parlamentului înainte de adoptarea deciziei atacate. |
| --- | --- |

(55)

În acest sens, evaluarea globală a faptelor din speță părea să indice că această măsură intră sub incidența autorităților publice, excluzând astfel aplicabilitatea principiului investitorului privat în economia de piață. Într-adevăr, în sprijinul cererii lor, autoritățile franceze nu au furnizat nicio informație și niciun plan de afaceri anterior sau simultan deciziei de a nu percepe impozitul pe EDF care ar indica rentabilitatea unei astfel de operațiuni. În practică, având în vedere criteriile stabilite de Curte, Comisia a subliniat faptul că Franța ar trebui să stabilească data scadentă a documentelor furnizate, precum și dovada că acestea au fost examinate de miniștrii și funcționarii competenți și de camerele Parlamentului înainte de adoptarea deciziei atacate.

| (56) | În schimb, în lipsa acestor elemente, în temeiul unor competențe fiscale, Franța pare să fi rezervat un tratament fiscal derogatoriu de la planul de restructurare al bilanțului EDF, în ceea ce privește reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului, prevăzută la articolul 4 din Legea nr. 97-1026. Niciuna dintre dispozițiile bugetare exprese nu afecta anterior această resursă fiscală în favoarea EDF și nici nu au fost puse în aplicare norme sau controale în materie de investiții care să ofere o bază legală presupusei investiții. |
| --- | --- |

(56)

În schimb, în lipsa acestor elemente, în temeiul unor competențe fiscale, Franța pare să fi rezervat un tratament fiscal derogatoriu de la planul de restructurare al bilanțului EDF, în ceea ce privește reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului, prevăzută la articolul 4 din Legea nr. 97-1026. Niciuna dintre dispozițiile bugetare exprese nu afecta anterior această resursă fiscală în favoarea EDF și nici nu au fost puse în aplicare norme sau controale în materie de investiții care să ofere o bază legală presupusei investiții.

| (57) | În mod similar, în decizia sa de extindere, Comisia a notat cu titlu subsidiar că, inclusiv în cazul în care principiul investitorului privat în economia de piață ar fi fost aplicabil, aplicarea principiului ar permite, în stadiul de față, să se concluzioneze că un investitor privat nu ar fi investit 5,88 miliarde EUR în dotarea cu capital a EDF în 1997. În absența unor informații furnizate de autoritățile franceze, părea exclus ca un acționar privat în condiții normale de piață să fi realizat presupusa investiție fără a fi examinat, în prealabil, studii obiective și fiabile efectuate, de preferință, de către o parte terță imparțială, și anume un consilier în investiții, mai degrabă decât, de exemplu, întreprinderea beneficiară, care să arate, în special, rentabilitatea capitalului investit, randamentul investițiilor și riscurile inerente în termeni absoluți și în raport cu modalitățile de remunerare legate de o astfel de investiție. |
| --- | --- |

(57)

În mod similar, în decizia sa de extindere, Comisia a notat cu titlu subsidiar că, inclusiv în cazul în care principiul investitorului privat în economia de piață ar fi fost aplicabil, aplicarea principiului ar permite, în stadiul de față, să se concluzioneze că un investitor privat nu ar fi investit 5,88 miliarde EUR în dotarea cu capital a EDF în 1997. În absența unor informații furnizate de autoritățile franceze, părea exclus ca un acționar privat în condiții normale de piață să fi realizat presupusa investiție fără a fi examinat, în prealabil, studii obiective și fiabile efectuate, de preferință, de către o parte terță imparțială, și anume un consilier în investiții, mai degrabă decât, de exemplu, întreprinderea beneficiară, care să arate, în special, rentabilitatea capitalului investit, randamentul investițiilor și riscurile inerente în termeni absoluți și în raport cu modalitățile de remunerare legate de o astfel de investiție.

| (58) | În acest sens, Comisia a adăugat la factorii pe care un investitor privat avizat i-ar fi examinat înainte de angajarea fondurilor incertitudinea referitoare la suma și la evoluția sarcinilor de finanțare a pensiilor pe care EDF trebuia să le suporte în 1997 în temeiul regimului său specific și evaluarea pe care ar putea să o efectueze un investitor la acel moment. |
| --- | --- |

(58)

În acest sens, Comisia a adăugat la factorii pe care un investitor privat avizat i-ar fi examinat înainte de angajarea fondurilor incertitudinea referitoare la suma și la evoluția sarcinilor de finanțare a pensiilor pe care EDF trebuia să le suporte în 1997 în temeiul regimului său specific și evaluarea pe care ar putea să o efectueze un investitor la acel moment.

| (59) | În aceste condiții, scutirea parțială de la plata impozitului pe profit în 1997 nu a reprezentat o investiție productivă din partea statului acționar, ci mai degrabă o măsură derogatorie de natură fiscală care ar fi generat un avantaj economic pentru EDF. |
| --- | --- |

(59)

În aceste condiții, scutirea parțială de la plata impozitului pe profit în 1997 nu a reprezentat o investiție productivă din partea statului acționar, ci mai degrabă o măsură derogatorie de natură fiscală care ar fi generat un avantaj economic pentru EDF.

| (60) | De asemenea, s-a dovedit că neperceperea impozitului pe profit datorat de EDF implica resurse de stat și era susceptibilă să afecteze concurența și schimburile comerciale dintre statele membre, îndeplinind astfel celelalte condiții de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(60)

De asemenea, s-a dovedit că neperceperea impozitului pe profit datorat de EDF implica resurse de stat și era susceptibilă să afecteze concurența și schimburile comerciale dintre statele membre, îndeplinind astfel celelalte condiții de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (61) | În lipsa unui temei juridic care ar justifica compatibilitatea cu piața internă a unui ajutor pentru funcționare care consolidează poziția EDF în raport cu concurenții săi, în decizia sa din 2 mai 2013, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă. Îndoieli similare au fost abordate deja în decizia de inițiere a procedurii. |
| --- | --- |

(61)

În lipsa unui temei juridic care ar justifica compatibilitatea cu piața internă a unui ajutor pentru funcționare care consolidează poziția EDF în raport cu concurenții săi, în decizia sa din 2 mai 2013, Comisia și-a exprimat îndoielile cu privire la compatibilitatea ajutorului cu piața internă. Îndoieli similare au fost abordate deja în decizia de inițiere a procedurii.

7.   OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

OBSERVAȚIILE PĂRȚILOR INTERESATE

| (62) | Prin scrisoarea din 29 iulie 2013, EDF a prezentat observații cu privire la decizia de extindere. EDF formulează trei critici principale împotriva raționamentului dezvoltat în decizie: (i) decizia nu ține seama de învățămintele desprinse din hotărârea Tribunalului și nu ține seama de adevărata natură a recapitalizării EDF pusă în aplicare de către stat; (ii) decizia este excesiv de formală postulând, în mod eronat, necesitatea unui plan de afaceri legat de investiții, în timp ce recapitalizarea este rezultatul unui proces de reflecție atent planificat, astfel cum reiese din numeroase documente din perioada respectivă; și (iii) decizia postulează, fără demonstrație, că niciun investitor plasat în situația cea mai apropiată de stat nu ar fi realizat o investiție comparabilă, contrar elementelor de fapt prezentate de EDF în sprijinul observațiilor sale. |
| --- | --- |

(62)

Prin scrisoarea din 29 iulie 2013, EDF a prezentat observații cu privire la decizia de extindere. EDF formulează trei critici principale împotriva raționamentului dezvoltat în decizie: (i) decizia nu ține seama de învățămintele desprinse din hotărârea Tribunalului și nu ține seama de adevărata natură a recapitalizării EDF pusă în aplicare de către stat; (ii) decizia este excesiv de formală postulând, în mod eronat, necesitatea unui plan de afaceri legat de investiții, în timp ce recapitalizarea este rezultatul unui proces de reflecție atent planificat, astfel cum reiese din numeroase documente din perioada respectivă; și (iii) decizia postulează, fără demonstrație, că niciun investitor plasat în situația cea mai apropiată de stat nu ar fi realizat o investiție comparabilă, contrar elementelor de fapt prezentate de EDF în sprijinul observațiilor sale.

| (63) | În opinia EDF, Comisia ar continua, astfel, să analizeze măsura adoptată de statul francez în 1997 doar prin prisma presupuselor sale implicații fiscale, în timp ce Tribunalul a respins în mod clar această abordare. Astfel cum a statuat Tribunalul, măsura pusă în aplicare de către stat, atunci când a procedat la reclasificarea drepturilor concedentului ca dotări cu capital, constituie o operațiune de recapitalizare a EDF pentru a corecta dezechilibrul bilanțului EDF în perspectiva deschiderii piețelor energiei la concurență. Scrisoarea din partea ministrului economiei din 22 decembrie 1997 nu conține o decizie fiscală distinctă de legea din 1997, dar servește la stabilirea implicațiilor fiscale ale acesteia. Această măsură de recapitalizare, unică și indivizibilă, ar trebui să fie analizată, și nu presupusele implicații fiscale care sunt separate în mod artificial de aceasta în decizia de extindere a procedurii oficiale de investigare. |
| --- | --- |

(63)

În opinia EDF, Comisia ar continua, astfel, să analizeze măsura adoptată de statul francez în 1997 doar prin prisma presupuselor sale implicații fiscale, în timp ce Tribunalul a respins în mod clar această abordare. Astfel cum a statuat Tribunalul, măsura pusă în aplicare de către stat, atunci când a procedat la reclasificarea drepturilor concedentului ca dotări cu capital, constituie o operațiune de recapitalizare a EDF pentru a corecta dezechilibrul bilanțului EDF în perspectiva deschiderii piețelor energiei la concurență. Scrisoarea din partea ministrului economiei din 22 decembrie 1997 nu conține o decizie fiscală distinctă de legea din 1997, dar servește la stabilirea implicațiilor fiscale ale acesteia. Această măsură de recapitalizare, unică și indivizibilă, ar trebui să fie analizată, și nu presupusele implicații fiscale care sunt separate în mod artificial de aceasta în decizia de extindere a procedurii oficiale de investigare.

| (64) | Potrivit EDF, existența unui plan de afaceri specific investiției nu ar fi impusă de jurisprudență, care nu stabilește nicio formalitate în acest sens, ci impune elemente obiective și verificabile, anterioare sau concomitente cu măsura examinată. În plus, un astfel de plan de afaceri nu ar fi fost indispensabil pentru stat în 1997. Acesta avea cinci reprezentanți în Consiliul de administrație al EDF, deținea totalitatea capitalului EDF din anul 1946 și, în momentul desfășurării faptelor, cunoștea perfect întreprinderea și era implicat în gestiunea acesteia și în stabilirea orientărilor sale strategice, într-o perspectivă pe termen lung. Potrivit EDF, o astfel de perspectivă pe termen lung este deosebit de relevantă în cazul EDF, datorită intensității capitalului aferent activității sale și duratei de viață a instalațiilor de mai multe decenii, mergând de la 30 până la 75 de ani în unele cazuri. |
| --- | --- |

(64)

Potrivit EDF, existența unui plan de afaceri specific investiției nu ar fi impusă de jurisprudență, care nu stabilește nicio formalitate în acest sens, ci impune elemente obiective și verificabile, anterioare sau concomitente cu măsura examinată. În plus, un astfel de plan de afaceri nu ar fi fost indispensabil pentru stat în 1997. Acesta avea cinci reprezentanți în Consiliul de administrație al EDF, deținea totalitatea capitalului EDF din anul 1946 și, în momentul desfășurării faptelor, cunoștea perfect întreprinderea și era implicat în gestiunea acesteia și în stabilirea orientărilor sale strategice, într-o perspectivă pe termen lung. Potrivit EDF, o astfel de perspectivă pe termen lung este deosebit de relevantă în cazul EDF, datorită intensității capitalului aferent activității sale și duratei de viață a instalațiilor de mai multe decenii, mergând de la 30 până la 75 de ani în unele cazuri.

| (65) | În opinia EDF, statul în calitate de acționar, iar nu ca autoritate publică, așa cum rezultă din numeroase documente din perioada respectivă, ar fi realizat o investiție pe baza unor analize și evaluări prospective precise. Astfel, încă din anul 1995, ar fi debutat activitatea EDF și a ministerelor sale de resort pentru a stabili consecințele avizului Curții de Conturi, menționat în considerentul 26. Această activitate a vizat, în special, reorganizarea bilanțului societății și rentabilitatea capitalului. Acestea au condus la semnarea, la 8 aprilie 1997, a contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000 și, concomitent, la depunerea, la 2 aprilie 1997, a unui proiect de lege privind diverse dispoziții de ordin economic și financiar, dintre care articolul 45 reproducea textual dispozițiile articolului 4 din Legea nr. 97-1026. Lucrările pregătitoare ale Adunării și ale Senatului, și chiar legea în sine ar demonstra, potrivit EDF, că natura intervenției statului este cea a unui acționar: o dotare cu capital care recapitalizează EDF. |
| --- | --- |

(65)

În opinia EDF, statul în calitate de acționar, iar nu ca autoritate publică, așa cum rezultă din numeroase documente din perioada respectivă, ar fi realizat o investiție pe baza unor analize și evaluări prospective precise. Astfel, încă din anul 1995, ar fi debutat activitatea EDF și a ministerelor sale de resort pentru a stabili consecințele avizului Curții de Conturi, menționat în considerentul 26. Această activitate a vizat, în special, reorganizarea bilanțului societății și rentabilitatea capitalului. Acestea au condus la semnarea, la 8 aprilie 1997, a contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000 și, concomitent, la depunerea, la 2 aprilie 1997, a unui proiect de lege privind diverse dispoziții de ordin economic și financiar, dintre care articolul 45 reproducea textual dispozițiile articolului 4 din Legea nr. 97-1026. Lucrările pregătitoare ale Adunării și ale Senatului, și chiar legea în sine ar demonstra, potrivit EDF, că natura intervenției statului este cea a unui acționar: o dotare cu capital care recapitalizează EDF.

| (66) | Astfel cum reiese din circa 40 de documente din perioada respectivă, pe care EDF le anexează la înscrisurile sale, în cadrul lucrărilor de analiză și reflecție, statul a fost ghidat de patru preocupări principale:






  — | luarea în considerare a noului context concurențial de deschidere progresivă a piețelor ca urmare a Directivei 96/92/CE; |
| --- | --- | --- |

(66)

Astfel cum reiese din circa 40 de documente din perioada respectivă, pe care EDF le anexează la înscrisurile sale, în cadrul lucrărilor de analiză și reflecție, statul a fost ghidat de patru preocupări principale:

—

luarea în considerare a noului context concurențial de deschidere progresivă a piețelor ca urmare a Directivei 96/92/CE;

| — | normalizarea relațiilor sale financiare cu EDF în temeiul dreptului comun, punând capăt unor ambiguități care ar fi putut exista în trecut; |
| --- | --- |

—

normalizarea relațiilor sale financiare cu EDF în temeiul dreptului comun, punând capăt unor ambiguități care ar fi putut exista în trecut;

| — | remedierea dezechilibrului semnificativ care afecta structura bilanțului EDF prin consolidarea fondurilor sale proprii; |
| --- | --- |

—

remedierea dezechilibrului semnificativ care afecta structura bilanțului EDF prin consolidarea fondurilor sale proprii;

| — | facilitarea comparațiilor internaționale pentru a consolida credibilitatea întreprinderii în rândurile comunității financiare. |
| --- | --- |

—

facilitarea comparațiilor internaționale pentru a consolida credibilitatea întreprinderii în rândurile comunității financiare.

| (67) | În final, în ceea ce privește EDF, criteriul investitorului privat avizat în economia de piață este nu doar aplicabil în lumina considerațiilor menționate, ci este și satisfăcut în speță, întrucât statul a acționat la fel cum ar fi făcut un investitor privat. În opinia, conform concluziilor Curții (punctele 78 și 89 din hotărâre) este necesar să se stabilească dacă EDF ar fi putut obține același avantaj precum cel care i-a fost pus la dispoziție prin intermediul unor resurse de stat în condiții normale de piață și dacă, ca urmare a efectelor sale, acesta este de natură să denatureze sau să amenințe că denaturează concurența. |
| --- | --- |

(67)

În final, în ceea ce privește EDF, criteriul investitorului privat avizat în economia de piață este nu doar aplicabil în lumina considerațiilor menționate, ci este și satisfăcut în speță, întrucât statul a acționat la fel cum ar fi făcut un investitor privat. În opinia, conform concluziilor Curții (punctele 78 și 89 din hotărâre) este necesar să se stabilească dacă EDF ar fi putut obține același avantaj precum cel care i-a fost pus la dispoziție prin intermediul unor resurse de stat în condiții normale de piață și dacă, ca urmare a efectelor sale, acesta este de natură să denatureze sau să amenințe că denaturează concurența.

| (68) | Numeroase documente din acea perioadă demonstrează încă o dată că statul a examinat efectiv și a cuantificat rentabilitatea investiției sale, la fel cum ar fi făcut un investitor acționar unic al societății și prin dezvoltarea unei perspective pe termen lung. Pe această bază a fost stabilită remunerația statului în contractul de antrepriză al EDF pentru perioada 1997-2000, remunerație care era, în perioada respectivă, în concordanță cu remunerația acționarilor unor societăți comparabile. Prin urmare, estimările sumelor pe care EDF ar trebui să le plătească statului din 1997 până în 2000 au fost examinate de acesta înainte de încheierea contractului. |
| --- | --- |

(68)

Numeroase documente din acea perioadă demonstrează încă o dată că statul a examinat efectiv și a cuantificat rentabilitatea investiției sale, la fel cum ar fi făcut un investitor acționar unic al societății și prin dezvoltarea unei perspective pe termen lung. Pe această bază a fost stabilită remunerația statului în contractul de antrepriză al EDF pentru perioada 1997-2000, remunerație care era, în perioada respectivă, în concordanță cu remunerația acționarilor unor societăți comparabile. Prin urmare, estimările sumelor pe care EDF ar trebui să le plătească statului din 1997 până în 2000 au fost examinate de acesta înainte de încheierea contractului.

| (69) | De asemenea, în observațiile sale din iulie 2013, EDF anticipa un studiu comandat la OXERA, care nu era încă finalizat atunci când EDF și-a prezentat observațiile. EDF susținea că studiul OXERA ar compara rata internă de rentabilitate preconizată a investiției statului în 1997 și cea impusă de piețele de capital pentru o investiție similară și ar indica faptul că un investitor privat ar fi investit în conformitate cu condițiile prevăzute în contractul de antrepriză 1997-2000. |
| --- | --- |

(69)

De asemenea, în observațiile sale din iulie 2013, EDF anticipa un studiu comandat la OXERA, care nu era încă finalizat atunci când EDF și-a prezentat observațiile. EDF susținea că studiul OXERA ar compara rata internă de rentabilitate preconizată a investiției statului în 1997 și cea impusă de piețele de capital pentru o investiție similară și ar indica faptul că un investitor privat ar fi investit în conformitate cu condițiile prevăzute în contractul de antrepriză 1997-2000.

| (70) | EDF a prezentat Comisiei la 18 octombrie 2013, studiul OXERA, datat 15 octombrie 2013 (12), fără alte observații. Astfel cum anticipa EDF în observațiile sale din iulie 2013, studiul OXERA concluzionează că un investitor privat avizat în economia de piață ar fi investit în creșterea sumei dotărilor cu capital către EDF. Această concluzie rezultă din faptul că rentabilitatea (rata internă de rentabilitate) pe care un astfel de investitor ar fi putut să o aștepte în 1997 se situa între 35 % și 15 %, cu o medie de 27 % în cinci ani, în orice caz mai mare decât rentabilitatea de 12,7 % pe care un astfel de investitor ar fi solicitat-o. Randamentul se calculează ținând cont de valoarea, la începutul și la sfârșitul perioadei, vânzării drepturilor deținute de stat în EDF. |
| --- | --- |

(70)

EDF a prezentat Comisiei la 18 octombrie 2013, studiul OXERA, datat 15 octombrie 2013 (12), fără alte observații. Astfel cum anticipa EDF în observațiile sale din iulie 2013, studiul OXERA concluzionează că un investitor privat avizat în economia de piață ar fi investit în creșterea sumei dotărilor cu capital către EDF. Această concluzie rezultă din faptul că rentabilitatea (rata internă de rentabilitate) pe care un astfel de investitor ar fi putut să o aștepte în 1997 se situa între 35 % și 15 %, cu o medie de 27 % în cinci ani, în orice caz mai mare decât rentabilitatea de 12,7 % pe care un astfel de investitor ar fi solicitat-o. Randamentul se calculează ținând cont de valoarea, la începutul și la sfârșitul perioadei, vânzării drepturilor deținute de stat în EDF.

12

| (71) | EDF consideră că, în afara nivelului scăzut al fondurilor proprii, fundamentele economice ale EDF erau sănătoase în 1997, după cum observau analiștii din acea perioadă, care nu au exprimat nicio îndoială cu privire la viabilitatea financiară sau la perspectivele comerciale ale întreprinderii atunci când statul a realizat investiția. Ratingul financiar al EDF era excelent (AAA acordat de Moody's între 1992 și 1997, AAA acordat de Standard & Poor's în 1996-1997) și ar fi rămas astfel chiar dacă ar fi trebuit să fie redus cu una sau două trepte, pentru a reflecta garanția de stat de care beneficia EDF ca instituție publică cu caracter industrial sau comercial. Din mai multe documente de la acea perioadă reiese că nivelul de remunerare a statului francez de către EDF era comparabil cu ratele de rentabilitate sub formă de dividende ale societăților CAC40 (4,5 % până la 5 % din capital), precum și ale întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul energetic din Europa (4,7 % și 5,27 % estimate pentru 1996 și, respectiv, 1997). Acest lucru ar arăta, de asemenea, că EDF ar fi putut obține același volum de fonduri pe piața capitalurilor, ceea ce înseamnă că măsura nu este, ca urmare a efectelor sale, de natură să denatureze concurența. |
| --- | --- |

(71)

EDF consideră că, în afara nivelului scăzut al fondurilor proprii, fundamentele economice ale EDF erau sănătoase în 1997, după cum observau analiștii din acea perioadă, care nu au exprimat nicio îndoială cu privire la viabilitatea financiară sau la perspectivele comerciale ale întreprinderii atunci când statul a realizat investiția. Ratingul financiar al EDF era excelent (AAA acordat de Moody's între 1992 și 1997, AAA acordat de Standard & Poor's în 1996-1997) și ar fi rămas astfel chiar dacă ar fi trebuit să fie redus cu una sau două trepte, pentru a reflecta garanția de stat de care beneficia EDF ca instituție publică cu caracter industrial sau comercial. Din mai multe documente de la acea perioadă reiese că nivelul de remunerare a statului francez de către EDF era comparabil cu ratele de rentabilitate sub formă de dividende ale societăților CAC40 (4,5 % până la 5 % din capital), precum și ale întreprinderilor care își desfășoară activitatea în sectorul energetic din Europa (4,7 % și 5,27 % estimate pentru 1996 și, respectiv, 1997). Acest lucru ar arăta, de asemenea, că EDF ar fi putut obține același volum de fonduri pe piața capitalurilor, ceea ce înseamnă că măsura nu este, ca urmare a efectelor sale, de natură să denatureze concurența.

| (72) | În special, EDF consideră că un investitor privat care deține întregul capital social al unei filiale ar fi fost în măsură să realizeze, în condiții comparabile, o investiție similară în cadrul filialei respective, prin conversia în capital a unei creanțe a acesteia, indiferent de natura sa. Această analiză a fost susținută de un aviz juridic emis la cererea EDF. Urmărind să remedieze o structură financiară disproporționată de nivelul scăzut al capitalurilor proprii față de gradul de îndatorare financiară, statul ar fi permis, de asemenea, întreprinderii să concureze cu alți mari operatori din sector în Uniune. Prin urmare, același acționar nu ar fi lăsat, cu bună știință, să persiste un dezechilibru semnificativ în bilanțul filialei sale cu baze economice solide, având în vedere că dispunea de o modalitate simplă de a remedia acest dezechilibru prin conversia în capital a unei creanțe. |
| --- | --- |

(72)

În special, EDF consideră că un investitor privat care deține întregul capital social al unei filiale ar fi fost în măsură să realizeze, în condiții comparabile, o investiție similară în cadrul filialei respective, prin conversia în capital a unei creanțe a acesteia, indiferent de natura sa. Această analiză a fost susținută de un aviz juridic emis la cererea EDF. Urmărind să remedieze o structură financiară disproporționată de nivelul scăzut al capitalurilor proprii față de gradul de îndatorare financiară, statul ar fi permis, de asemenea, întreprinderii să concureze cu alți mari operatori din sector în Uniune. Prin urmare, același acționar nu ar fi lăsat, cu bună știință, să persiste un dezechilibru semnificativ în bilanțul filialei sale cu baze economice solide, având în vedere că dispunea de o modalitate simplă de a remedia acest dezechilibru prin conversia în capital a unei creanțe.

| (73) | Prin urmare, în opinia EDF este rezonabil să se presupună că un investitor privat aflat într-o situație cât mai apropiată de cea a statului, și anume un acționar care deține 100 % din întreprindere, prin dezvoltarea unei perspective pe termen lung, într-o piață foarte mare consumatoare de capital pe punctul de a fi deschisă concurenței, ar fi efectuat aceeași investiție. |
| --- | --- |

(73)

Prin urmare, în opinia EDF este rezonabil să se presupună că un investitor privat aflat într-o situație cât mai apropiată de cea a statului, și anume un acționar care deține 100 % din întreprindere, prin dezvoltarea unei perspective pe termen lung, într-o piață foarte mare consumatoare de capital pe punctul de a fi deschisă concurenței, ar fi efectuat aceeași investiție.

8.   OBSERVAȚIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA DECIZIA DE EXTINDERE A PROCEDURII

OBSERVAȚIILE FRANȚEI CU PRIVIRE LA DECIZIA DE EXTINDERE A PROCEDURII

| (74) | Autoritățile franceze consideră, în principal, că statul a acționat ca un investitor privat avizat în economia de piață atunci când a reclasificat ca scutite de impozit pe profit drepturile concedentului ca dotări cu capital ale EDF. Autoritățile franceze consideră, contrar descrierii din decizia de inițiere a procedurii din 16 octombrie 2002 și din decizia de extindere a procedurii din 2 mai 2013, că măsura pe care Comisia trebuie să o analizeze este o măsură unică de recapitalizare a EDF, prin adoptarea articolului 4 din Legea nr. 9-1026, și nu măsura de acordare a unei scutiri fiscale privind reclasificarea drepturilor concedentului ca dotare cu capital, care ar fi separată de termenii din această lege. Autoritățile franceze se bazează pe informațiile disponibile în mai multe documente care datează din 1996 și 1997, anexate la observațiile acestora, care sprijină și confirmă, în opinia lor, această afirmație. Documentele în cauză sunt menționate în considerentele 87-108. În plus, potrivit autoritățile franceze, alte documente prezentate de EDF ar susține observațiile Franței. |
| --- | --- |

(74)

Autoritățile franceze consideră, în principal, că statul a acționat ca un investitor privat avizat în economia de piață atunci când a reclasificat ca scutite de impozit pe profit drepturile concedentului ca dotări cu capital ale EDF. Autoritățile franceze consideră, contrar descrierii din decizia de inițiere a procedurii din 16 octombrie 2002 și din decizia de extindere a procedurii din 2 mai 2013, că măsura pe care Comisia trebuie să o analizeze este o măsură unică de recapitalizare a EDF, prin adoptarea articolului 4 din Legea nr. 9-1026, și nu măsura de acordare a unei scutiri fiscale privind reclasificarea drepturilor concedentului ca dotare cu capital, care ar fi separată de termenii din această lege. Autoritățile franceze se bazează pe informațiile disponibile în mai multe documente care datează din 1996 și 1997, anexate la observațiile acestora, care sprijină și confirmă, în opinia lor, această afirmație. Documentele în cauză sunt menționate în considerentele 87-108. În plus, potrivit autoritățile franceze, alte documente prezentate de EDF ar susține observațiile Franței.

| (75) | În subsidiar, autoritățile franceze reamintesc că acestea contestă suma ajutorului și reiterează observațiile lor din 20 noiembrie 2003 conform cărora rata de impozitare care urmează să fie aplicată pentru impozitul respectiv ar trebui să fie cea din 1996 și nu cea din 1997, astfel cum este precizat în considerentul 47. |
| --- | --- |

(75)

În subsidiar, autoritățile franceze reamintesc că acestea contestă suma ajutorului și reiterează observațiile lor din 20 noiembrie 2003 conform cărora rata de impozitare care urmează să fie aplicată pentru impozitul respectiv ar trebui să fie cea din 1996 și nu cea din 1997, astfel cum este precizat în considerentul 47.

Cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat în economia de piață

Cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat în economia de piață

| (76) | Autoritățile franceze contestă faptul că scutirea fiscală în cauză decurge din calitatea de autoritate publică a Franței, ceea ce face inaplicabil principiul investitorului privat avizat în economia de piață. Acestea consideră că Curtea nu impune statului membru să prezinte un plan de afaceri efectiv cu privire la măsura în cauză. |
| --- | --- |

(76)

Autoritățile franceze contestă faptul că scutirea fiscală în cauză decurge din calitatea de autoritate publică a Franței, ceea ce face inaplicabil principiul investitorului privat avizat în economia de piață. Acestea consideră că Curtea nu impune statului membru să prezinte un plan de afaceri efectiv cu privire la măsura în cauză.

| (77) | În această privință, în primul rând, acestea subliniază că EDF era, în 1997, o instituție publică cu caracter industrial și comercial aflată sub tutela statului, care, prin urmare, avea cunoștințe detaliate despre întreprindere, precum și despre strategia industrială și perspectivele financiare ale acesteia. Prin urmare, acestea consideră că este admisibilă transmiterea informațiilor și a evaluărilor de care dispunea statul înainte de a lua măsura contestată și care demonstrează rentabilitatea investiției. Comisia trebuie să realizeze o analiză globală, incluzând, în special, aceste elemente, precum și orice alt element relevant. |
| --- | --- |

(77)

În această privință, în primul rând, acestea subliniază că EDF era, în 1997, o instituție publică cu caracter industrial și comercial aflată sub tutela statului, care, prin urmare, avea cunoștințe detaliate despre întreprindere, precum și despre strategia industrială și perspectivele financiare ale acesteia. Prin urmare, acestea consideră că este admisibilă transmiterea informațiilor și a evaluărilor de care dispunea statul înainte de a lua măsura contestată și care demonstrează rentabilitatea investiției. Comisia trebuie să realizeze o analiză globală, incluzând, în special, aceste elemente, precum și orice alt element relevant.

| (78) | În al doilea rând, având în vedere natura și obiectul articolului 4 din Legea nr. 971026, autoritățile franceze consideră că statul a acționat în calitate de acționar, prin acordarea unei scutiri fiscale la reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului. Astfel, legea a fost precedată de semnarea, la 8 aprilie 1997, a contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000, a cărui punere în aplicare presupunea adoptarea de măsuri legislative pentru restructurarea bilanțului său. Anterior, într-o scrisoare din 12 iulie 1996, autoritățile de supraveghere au semnalat societății EDF că un astfel de contract trebuia să stabilească pentru EDF un obiectiv ambițios de remunerare a statului. Or, titlul III din contract prevedea o remunerație a statului care rezulta din două elemente: (i) o remunerație a dotărilor cu capital la o rată fixă de 3 %; și (ii) o remunerație suplimentară egală cu 40 % din valoarea netă a rezultatului contabil al EDF, suma cumulată a celor două elemente neputând fi, totuși, mai mare de 6 % din suma dotărilor cu capital. |
| --- | --- |

(78)

În al doilea rând, având în vedere natura și obiectul articolului 4 din Legea nr. 971026, autoritățile franceze consideră că statul a acționat în calitate de acționar, prin acordarea unei scutiri fiscale la reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului. Astfel, legea a fost precedată de semnarea, la 8 aprilie 1997, a contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000, a cărui punere în aplicare presupunea adoptarea de măsuri legislative pentru restructurarea bilanțului său. Anterior, într-o scrisoare din 12 iulie 1996, autoritățile de supraveghere au semnalat societății EDF că un astfel de contract trebuia să stabilească pentru EDF un obiectiv ambițios de remunerare a statului. Or, titlul III din contract prevedea o remunerație a statului care rezulta din două elemente: (i) o remunerație a dotărilor cu capital la o rată fixă de 3 %; și (ii) o remunerație suplimentară egală cu 40 % din valoarea netă a rezultatului contabil al EDF, suma cumulată a celor două elemente neputând fi, totuși, mai mare de 6 % din suma dotărilor cu capital.

| (79) | Statul ar fi examinat această remunerație sub forma unor perspective de dividende, pe care le-ar fi cuantificat, în ceea ce privește remunerația suplimentară, la 3,5 miliarde FRF, putând ajunge până la 6 miliarde FRF în perioada respectivă, astfel cum reiese din scrisoarea din 22 aprilie 1997 a autorităților de supraveghere către EDF. Această estimare se baza pe perspectivele economico-financiare pe care EDF le-a transmis serviciilor Ministerului de Finanțe la 19 februarie 1997 și pe ipotezele din contractul de antrepriză. Raportul din septembrie 1997 al raportorului Senatului privind Legea nr. 97-1026 includea, de asemenea, analize ale serviciilor ministerului privind impactul preconizat asupra remunerării statului acționar pentru 1998, și anume 2,6 miliarde FRF, din care 1,5 miliarde FRF dobândă fixă și 1,1 miliarde FRF remunerație suplimentară. Prin urmare, statul ar fi estimat proiecțiile viitoare de remunerare înainte de adoptarea măsurii în cauză, cum ar fi făcut orice acționar care dorește să participe la majorarea capitalului societății sale. |
| --- | --- |

(79)

Statul ar fi examinat această remunerație sub forma unor perspective de dividende, pe care le-ar fi cuantificat, în ceea ce privește remunerația suplimentară, la 3,5 miliarde FRF, putând ajunge până la 6 miliarde FRF în perioada respectivă, astfel cum reiese din scrisoarea din 22 aprilie 1997 a autorităților de supraveghere către EDF. Această estimare se baza pe perspectivele economico-financiare pe care EDF le-a transmis serviciilor Ministerului de Finanțe la 19 februarie 1997 și pe ipotezele din contractul de antrepriză. Raportul din septembrie 1997 al raportorului Senatului privind Legea nr. 97-1026 includea, de asemenea, analize ale serviciilor ministerului privind impactul preconizat asupra remunerării statului acționar pentru 1998, și anume 2,6 miliarde FRF, din care 1,5 miliarde FRF dobândă fixă și 1,1 miliarde FRF remunerație suplimentară. Prin urmare, statul ar fi estimat proiecțiile viitoare de remunerare înainte de adoptarea măsurii în cauză, cum ar fi făcut orice acționar care dorește să participe la majorarea capitalului societății sale.

| (80) | În al treilea rând, autoritățile franceze consideră că reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului și, în sens mai larg, restructurarea bilanțului EDF și consolidarea fondurilor proprii completau nivelul scăzut al structurii financiare a întreprinderii. În cazul în care această deficiență ar fi continuat, probabil că EDF ar fi trebuit să facă față unei creșteri a ratei dobânzii pentru datoriile sale și unei dificultăți cu partenerii săi comerciali cauzate de o percepție negativă a riscului de contrapartidă. O astfel de preocupare pentru statul acționar ar reieși din expunerea de motive de la articolul 4 din proiectul de lege devenit ulterior Legea nr. 97-1026, precum și din discursul ministrului competent de prezentare a proiectului de lege în fața Senatului, la 2 octombrie 1997. |
| --- | --- |

(80)

În al treilea rând, autoritățile franceze consideră că reclasificarea provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului și, în sens mai larg, restructurarea bilanțului EDF și consolidarea fondurilor proprii completau nivelul scăzut al structurii financiare a întreprinderii. În cazul în care această deficiență ar fi continuat, probabil că EDF ar fi trebuit să facă față unei creșteri a ratei dobânzii pentru datoriile sale și unei dificultăți cu partenerii săi comerciali cauzate de o percepție negativă a riscului de contrapartidă. O astfel de preocupare pentru statul acționar ar reieși din expunerea de motive de la articolul 4 din proiectul de lege devenit ulterior Legea nr. 97-1026, precum și din discursul ministrului competent de prezentare a proiectului de lege în fața Senatului, la 2 octombrie 1997.

| (81) | Rapoartele deputatului și senatorului raportori cu privire la proiectul de lege în fața Adunării Naționale, respectiv a Senatului insistă, în plus, asupra efectului pozitiv al restructurării bilanțului EDF asupra indicelor datoriei în raport cu capitalurile proprii: primul raport considera că acestea (24,2 miliarde FRF) sunt insuficiente în raport cu datoriile pentru împrumuturi (131,9 miliarde FRF) și cu activul net (696,4 milioane FRF); consolidarea capitalurilor proprii ar însemna pentru EDF o structură a bilanțului mai conformă cu realitatea sa patrimonială, permițând, în același timp, comparații mai pertinente cu concurenții europeni; al doilea raport insista, în plus, asupra efectului pozitiv pentru EDF al unei credibilități crescute în ochii comunității financiare și ai partenerilor săi potențiali. Or, astfel cum susțin autoritățile franceze, consolidarea structurii financiare a unei întreprinderi este o preocupare a unui investitor privat avizat în economia de piață aflat într-o situație similară. |
| --- | --- |

(81)

Rapoartele deputatului și senatorului raportori cu privire la proiectul de lege în fața Adunării Naționale, respectiv a Senatului insistă, în plus, asupra efectului pozitiv al restructurării bilanțului EDF asupra indicelor datoriei în raport cu capitalurile proprii: primul raport considera că acestea (24,2 miliarde FRF) sunt insuficiente în raport cu datoriile pentru împrumuturi (131,9 miliarde FRF) și cu activul net (696,4 milioane FRF); consolidarea capitalurilor proprii ar însemna pentru EDF o structură a bilanțului mai conformă cu realitatea sa patrimonială, permițând, în același timp, comparații mai pertinente cu concurenții europeni; al doilea raport insista, în plus, asupra efectului pozitiv pentru EDF al unei credibilități crescute în ochii comunității financiare și ai partenerilor săi potențiali. Or, astfel cum susțin autoritățile franceze, consolidarea structurii financiare a unei întreprinderi este o preocupare a unui investitor privat avizat în economia de piață aflat într-o situație similară.

| (82) | În consecință, potrivit autorităților franceze, testul investitorului privat avizat în economia de piață era, într-adevăr, aplicabil, iar statul ar fi acționat în calitatea sa de acționar, reclasificând, fără a colecta impozitele, provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului ca dotări cu capital pentru EDF. |
| --- | --- |

(82)

În consecință, potrivit autorităților franceze, testul investitorului privat avizat în economia de piață era, într-adevăr, aplicabil, iar statul ar fi acționat în calitatea sa de acționar, reclasificând, fără a colecta impozitele, provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului ca dotări cu capital pentru EDF.

Cu privire la aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață

Cu privire la aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață

| (83) | Mai întâi, autoritățile franceze reamintesc că contractul de antrepriză între stat și EDF prevedea o remunerație a statului care rezultă din două elemente: (i) o remunerație a dotărilor cu capital la o rată fixă de 3 %; și (ii) o remunerație suplimentară egală cu 40 % din rezultatul contabil net al EDF, ceea ce ar arăta că statul dispunea de informații cu privire la randamentul preconizat al capitalurilor investite. În plus, astfel cum demonstrează raportul deputatului Adunării Naționale menționat anterior, dată fiind existența unei rate fixe privind dotările cu capital, reclasificarea drept capital a provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului a avut ca efect o majorare în valoare absolută a remunerației statului, ca urmare a lărgirii bazei de impozitare. |
| --- | --- |

(83)

Mai întâi, autoritățile franceze reamintesc că contractul de antrepriză între stat și EDF prevedea o remunerație a statului care rezultă din două elemente: (i) o remunerație a dotărilor cu capital la o rată fixă de 3 %; și (ii) o remunerație suplimentară egală cu 40 % din rezultatul contabil net al EDF, ceea ce ar arăta că statul dispunea de informații cu privire la randamentul preconizat al capitalurilor investite. În plus, astfel cum demonstrează raportul deputatului Adunării Naționale menționat anterior, dată fiind existența unei rate fixe privind dotările cu capital, reclasificarea drept capital a provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului a avut ca efect o majorare în valoare absolută a remunerației statului, ca urmare a lărgirii bazei de impozitare.

| (84) | În continuare, autoritățile franceze consideră că rentabilitatea investițiilor în EDF în 1997 trebuia analizată dintr-o perspectivă pe termen lung în ceea ce privește plățile viitoare către stat și pe baza creșterii valorii întreprinderii. Or, la rezultatele nete pozitive după impozitare și la remunerația statului (1,4 miliarde FRF în plus față de 2,5 miliarde FRF în 1998 pentru remunerația statului) s-ar adăuga o generație de resurse importante în perioada 1997-2000, de aproximativ 70 de miliarde FRF, astfel cum se prevede în contractul de antrepriză. După cum se arată în scrisoarea EDF din 19 februarie 1997, statul a stabilit un obiectiv de creștere a valorii activului net al societății cifrat la această sumă și care rezultă din reducerea gradului de îndatorare, din constituirea de active și din investițiile pentru dezvoltare, oferind perspective de creștere a valorii capitalului EDF. |
| --- | --- |

(84)

În continuare, autoritățile franceze consideră că rentabilitatea investițiilor în EDF în 1997 trebuia analizată dintr-o perspectivă pe termen lung în ceea ce privește plățile viitoare către stat și pe baza creșterii valorii întreprinderii. Or, la rezultatele nete pozitive după impozitare și la remunerația statului (1,4 miliarde FRF în plus față de 2,5 miliarde FRF în 1998 pentru remunerația statului) s-ar adăuga o generație de resurse importante în perioada 1997-2000, de aproximativ 70 de miliarde FRF, astfel cum se prevede în contractul de antrepriză. După cum se arată în scrisoarea EDF din 19 februarie 1997, statul a stabilit un obiectiv de creștere a valorii activului net al societății cifrat la această sumă și care rezultă din reducerea gradului de îndatorare, din constituirea de active și din investițiile pentru dezvoltare, oferind perspective de creștere a valorii capitalului EDF.

| (85) | În cele din urmă, la evaluarea riscurilor investiției, statul acționar ar fi luat în considerare caracteristicile activității preponderente a EDF, care se desfășura în principal în Franța, bazate pe principiul unei tarifări reglementate care trebuie să acopere costurile societății. Aceste caracteristici ar trebui să reducă riscurile asociate investițiilor și, în consecință, cerința de rentabilitate. O notă a EDF din 27 iulie 1996, transmisă la Senat la 15 septembrie 1997 ar arăta, de asemenea, că remunerațiile acționarilor în societăți străine diferă semnificativ în funcție de mediul instituțional și de reglementare a sectorului din fiecare țară. |
| --- | --- |

(85)

În cele din urmă, la evaluarea riscurilor investiției, statul acționar ar fi luat în considerare caracteristicile activității preponderente a EDF, care se desfășura în principal în Franța, bazate pe principiul unei tarifări reglementate care trebuie să acopere costurile societății. Aceste caracteristici ar trebui să reducă riscurile asociate investițiilor și, în consecință, cerința de rentabilitate. O notă a EDF din 27 iulie 1996, transmisă la Senat la 15 septembrie 1997 ar arăta, de asemenea, că remunerațiile acționarilor în societăți străine diferă semnificativ în funcție de mediul instituțional și de reglementare a sectorului din fiecare țară.

| (86) | În consecință, potrivit autorităților franceze, statul a acționat în calitate de investitor privat avizat în economia de piață atunci când a reclasificat provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului ca dotări cu capital fără a preleva impozitul pe profit. Această concluzie ar fi confirmată, de asemenea, de observațiile formulate de către EDF, inclusiv de studiile și analizele care stau la baza acestora, reluate în considerentele 62-73. În special, pentru studiul economic efectuat de OXERA și transmis de EDF, autoritățile franceze consideră că este necesar să se efectueze aceeași analiză de către Comisie pentru a stabili dacă recapitalizarea EDF de către stat în 1997 descrie sau nu natura unei investiții prudente. |
| --- | --- |

(86)

În consecință, potrivit autorităților franceze, statul a acționat în calitate de investitor privat avizat în economia de piață atunci când a reclasificat provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului ca dotări cu capital fără a preleva impozitul pe profit. Această concluzie ar fi confirmată, de asemenea, de observațiile formulate de către EDF, inclusiv de studiile și analizele care stau la baza acestora, reluate în considerentele 62-73. În special, pentru studiul economic efectuat de OXERA și transmis de EDF, autoritățile franceze consideră că este necesar să se efectueze aceeași analiză de către Comisie pentru a stabili dacă recapitalizarea EDF de către stat în 1997 descrie sau nu natura unei investiții prudente.

Documentele trimise de Franța în sprijinul observațiilor sale

Documentele trimise de Franța în sprijinul observațiilor sale

| (87) | În sprijinul răspunsului acestora la decizia de extindere a procedurii, autoritățile franceze au transmis Comisiei nouă documente, în anexa la observațiile lor din 1 iulie 2013. Cele nouă documente sunt prezentate pentru a susține afirmația prezentată deja în observațiile autorităților franceze din 11 decembrie 2002, potrivit cărora o dotare suplimentară cu capital, echivalentă cu încasările provenite din impozitul neperceput era justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-au materializat, de altfel, în cursul anilor următori. Fără a aduce atingere argumentelor invocate de Franța în observațiile sale, este necesar să se realizeze o analiză sistematică a elementelor principale conținute în documentele respective. |
| --- | --- |

(87)

În sprijinul răspunsului acestora la decizia de extindere a procedurii, autoritățile franceze au transmis Comisiei nouă documente, în anexa la observațiile lor din 1 iulie 2013. Cele nouă documente sunt prezentate pentru a susține afirmația prezentată deja în observațiile autorităților franceze din 11 decembrie 2002, potrivit cărora o dotare suplimentară cu capital, echivalentă cu încasările provenite din impozitul neperceput era justificată de perspectivele de rentabilitate oferite de EDF în 1997, care s-au materializat, de altfel, în cursul anilor următori. Fără a aduce atingere argumentelor invocate de Franța în observațiile sale, este necesar să se realizeze o analiză sistematică a elementelor principale conținute în documentele respective.

| (88) | Documentele se referă fie la întocmirea sau la executarea contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000, fie la discuția privind proiectul de lege care a devenit ulterior Legea nr. 97-1026. Este vorba despre documente care datează din 1996 și 1997, fiind întocmite, prin urmare, în aceeași perioadă cu presupusa decizie de investiție. Mai exact, documentele cuprind contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000 (13), scrisori ale miniștrilor de resort către societate (14), scrisori ale societății către administrațiile din cadrul ministerului sau al Senatului (15), precum și documente și două rapoarte ale Adunării Naționale și ale Senatului, în vederea pregătirii discuțiilor cu privire la proiectul de lege (16). Conținutul documentelor este detaliat mai jos. |
| --- | --- |

(88)

Documentele se referă fie la întocmirea sau la executarea contractului de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000, fie la discuția privind proiectul de lege care a devenit ulterior Legea nr. 97-1026. Este vorba despre documente care datează din 1996 și 1997, fiind întocmite, prin urmare, în aceeași perioadă cu presupusa decizie de investiție. Mai exact, documentele cuprind contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000 (13), scrisori ale miniștrilor de resort către societate (14), scrisori ale societății către administrațiile din cadrul ministerului sau al Senatului (15), precum și documente și două rapoarte ale Adunării Naționale și ale Senatului, în vederea pregătirii discuțiilor cu privire la proiectul de lege (16). Conținutul documentelor este detaliat mai jos.

13

14

15

16

| (89) | Printr-o scrisoare din 12 iulie 1996 adresată președintelui EDF, miniștrii de resort salută rezultatele contractului de planificare 1993-1996 între EDF și stat și, având în vedere termenul de 31 decembrie 1996, inițiază pregătirea contractului de planificare 1997-2000. În plus, scrisoarea precizează că definiția echilibrelor financiare din contractul de planificare 1997-2000 trebuia să se înscrie într-un nou cadru de normalizare a situației contabile și fiscale a EDF, în urma lucrărilor desfășurate începând cu 1995. Scrisoarea includea o cerere de a lansa lucrările și discuțiile dintre serviciile responsabile și EDF, informând în același timp societatea cu privire la cele trei obiective principale care trebuiau să fie luate în considerare în cadrul viitorului contract:






  — | în primul rând, miniștrii solicitau ca: „sporurile de productivitate realizate de societate trebuie să permită acesteia din urmă să își continue politica de reducere tarifară, contribuind la competitivitatea industriei franceze și la creșterea puterii de cumpărare a consumatorilor”; |
| --- | --- | --- |

(89)

Printr-o scrisoare din 12 iulie 1996 adresată președintelui EDF, miniștrii de resort salută rezultatele contractului de planificare 1993-1996 între EDF și stat și, având în vedere termenul de 31 decembrie 1996, inițiază pregătirea contractului de planificare 1997-2000. În plus, scrisoarea precizează că definiția echilibrelor financiare din contractul de planificare 1997-2000 trebuia să se înscrie într-un nou cadru de normalizare a situației contabile și fiscale a EDF, în urma lucrărilor desfășurate începând cu 1995. Scrisoarea includea o cerere de a lansa lucrările și discuțiile dintre serviciile responsabile și EDF, informând în același timp societatea cu privire la cele trei obiective principale care trebuiau să fie luate în considerare în cadrul viitorului contract:

—

în primul rând, miniștrii solicitau ca: „sporurile de productivitate realizate de societate trebuie să permită acesteia din urmă să își continue politica de reducere tarifară, contribuind la competitivitatea industriei franceze și la creșterea puterii de cumpărare a consumatorilor”;

| — | EDF trebuia, în același timp, să își mențină eforturile de reducere a datoriei și să stabilească un obiectiv ambițios pentru remunerarea statului, cu un stimulent pentru ca EDF să își îmbunătățească performanțele; |
| --- | --- |

—

EDF trebuia, în același timp, să își mențină eforturile de reducere a datoriei și să stabilească un obiectiv ambițios pentru remunerarea statului, cu un stimulent pentru ca EDF să își îmbunătățească performanțele;

| — | în cele din urmă, contractul de planificare trebuia, de asemenea, să stabilească orientările strategice privind dezvoltarea EDF pe plan internațional, ierarhizând prioritățile. |
| --- | --- |

—

în cele din urmă, contractul de planificare trebuia, de asemenea, să stabilească orientările strategice privind dezvoltarea EDF pe plan internațional, ierarhizând prioritățile.

| (90) | În continuarea lucrărilor de pregătire a contractului, la 19 februarie 1997, directorul financiar al EDF transmitea Direcției Trezorerie o notă a EDF din 18 februarie 1997. Nota conținea principalele ipoteze din scenariul financiar asociat contractului de antrepriză dintre stat și EDF pentru perioada 1997-2000, incluzând, în special, conturile anuale de profit și pierdere și tabelele de finanțare previzionate pentru perioada în cauză. |
| --- | --- |

(90)

În continuarea lucrărilor de pregătire a contractului, la 19 februarie 1997, directorul financiar al EDF transmitea Direcției Trezorerie o notă a EDF din 18 februarie 1997. Nota conținea principalele ipoteze din scenariul financiar asociat contractului de antrepriză dintre stat și EDF pentru perioada 1997-2000, incluzând, în special, conturile anuale de profit și pierdere și tabelele de finanțare previzionate pentru perioada în cauză.

| (91) | Nota respectivă prevedea o reducere tarifară în fiecare an (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), investiții industriale de dezvoltare de [...] FRF, din care [...] FRF pe plan internațional, și investiții de [...] FRF în activitatea principală în perioada 1997-2000. O remunerație deductibilă fiscal din dotările cu capital de 3 % dintr-o bază estimată la 50 de miliarde FRF după restructurarea bilanțului și de 40 % din venituri după partea fixă a remunerației și a impozitului pe profit este, la rândul său, menționată. Datoria la sfârșitul anului trebuia, de asemenea, să treacă de la [...] FRF la sfârșitul anului 1996, la [...] FRF la sfârșitul anului 2000. În mod similar, soldul datoriei minus activele trebuia să treacă de la [...] FRF la sfârșitul anului 1996, la [...] FRF la sfârșitul anului 2000. |
| --- | --- |

(91)

Nota respectivă prevedea o reducere tarifară în fiecare an (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), investiții industriale de dezvoltare de [...] FRF, din care [...] FRF pe plan internațional, și investiții de [...] FRF în activitatea principală în perioada 1997-2000. O remunerație deductibilă fiscal din dotările cu capital de 3 % dintr-o bază estimată la 50 de miliarde FRF după restructurarea bilanțului și de 40 % din venituri după partea fixă a remunerației și a impozitului pe profit este, la rândul său, menționată. Datoria la sfârșitul anului trebuia, de asemenea, să treacă de la [...] FRF la sfârșitul anului 1996, la [...] FRF la sfârșitul anului 2000. În mod similar, soldul datoriei minus activele trebuia să treacă de la [...] FRF la sfârșitul anului 1996, la [...] FRF la sfârșitul anului 2000.

*1

| (92) | Dintre documentele transmise de autoritățile franceze în anexa la observațiile acestora, nota EDF din 18 februarie 1997, trimisă a doua zi autorităților de supraveghere, este singura care conține estimări și proiecții sistematice și cifrice ale rezultatelor economice și financiare de exploatare a EDF. Pe baza acestor estimări din februarie 1997, statul, în calitate de acționar, se putea aștepta la o remunerare a capitalului investit de 2,1 miliarde FRF în 1997, 2,5 miliarde în 1998, 2,4 miliarde în 1999 și 2,4 miliarde în 2000, însemnând 2,35 miliarde FRF ca medie anuală. Contul de profit și pierdere previzional al EDF 1997-2000 cuprinse în notă, au fost după cum urmează:

  Tabelul 1


  Contul de profit și pierdere previzional al EDF 1997-2000 (miliarde FRF în curs) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Venituri | 186,3 | 184,2 | 185,7 | 187,5 |
| Cheltuieli | 177,0 | 177,2 | 179,1 | 180,9 |
| din care combustibil și energie | 36,9 | 36,8 | 37,8 | 38,5 |
| din care cheltuieli de funcționare | 88,3 | 91,2 | 93,6 | 95,7 |
| Rezultatul activității principale | 9,3 | 7,0 | 6,6 | 6,6 |
| Rezultat înainte de remunerarea statului | 6,8 | 6,5 | 6,1 | 6,1 |
| Remunerația dotărilor cu capital | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Remunerația suplimentară | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| Impozitul pe profitul | 3,9 | 2,6 | 2,4 | 2,3 |
| Rezultat net | 0,9 | 1,4 | 1,3 | 1,4 |
| Sursa: Nota EDF din 18 februarie 1997„Contract de antrepriză – perspective economico-financiare”. |

(92)

Dintre documentele transmise de autoritățile franceze în anexa la observațiile acestora, nota EDF din 18 februarie 1997, trimisă a doua zi autorităților de supraveghere, este singura care conține estimări și proiecții sistematice și cifrice ale rezultatelor economice și financiare de exploatare a EDF. Pe baza acestor estimări din februarie 1997, statul, în calitate de acționar, se putea aștepta la o remunerare a capitalului investit de 2,1 miliarde FRF în 1997, 2,5 miliarde în 1998, 2,4 miliarde în 1999 și 2,4 miliarde în 2000, însemnând 2,35 miliarde FRF ca medie anuală. Contul de profit și pierdere previzional al EDF 1997-2000 cuprinse în notă, au fost după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Contul de profit și pierdere previzional al EDF 1997-2000 (miliarde FRF în curs)

Contul de profit și pierdere previzional al EDF 1997-2000 (miliarde FRF în curs)

1997

1998

1999

2000

Venituri

186,3

184,2

185,7

187,5

Cheltuieli

177,0

177,2

179,1

180,9

din care combustibil și energie

36,9

36,8

37,8

38,5

din care cheltuieli de funcționare

88,3

91,2

93,6

95,7

Rezultatul activității principale

9,3

7,0

6,6

6,6

Rezultat înainte de remunerarea statului

6,8

6,5

6,1

6,1

Remunerația dotărilor cu capital

1,5

1,5

1,5

1,5

Remunerația suplimentară

0,6

1,0

0,9

0,9

Impozitul pe profitul

3,9

2,6

2,4

2,3

Rezultat net

0,9

1,4

1,3

1,4

Sursa: Nota EDF din 18 februarie 1997„Contract de antrepriză – perspective economico-financiare”.

Sursa:

| (93) | Astfel cum se menționează în nota EDF, remunerația plătită statului era deductibilă din punct de vedere fiscal. Este vorba despre o derogare de la principiul conform căruia impozitul pe profit se percepe pe venitul societății după amortizare și dobânzi, ceea ce reduce profitul net și, prin urmare, suma destinată eventual plății dividendelor. Această derogare ad-hoc creștea potențial remunerația plătită statului acționar, dar, în aceeași măsură, scădea impozitul datorat statului perceptor. În răspunsul acestora din 23 decembrie 2013, autoritățile franceze au explicat că remunerația dotărilor cu capital a fost asimilată unui dividend de drept comun începând din 2001 și, prin urmare, caracterul deductibil fiscal al acestei remunerații a fost eliminat. Această normă de asimilare a fost aplicată pentru contractul de grup încheiat între EDF și stat pentru perioada 2001-2003, care a urmat contractului 1997-2000. |
| --- | --- |

(93)

Astfel cum se menționează în nota EDF, remunerația plătită statului era deductibilă din punct de vedere fiscal. Este vorba despre o derogare de la principiul conform căruia impozitul pe profit se percepe pe venitul societății după amortizare și dobânzi, ceea ce reduce profitul net și, prin urmare, suma destinată eventual plății dividendelor. Această derogare ad-hoc creștea potențial remunerația plătită statului acționar, dar, în aceeași măsură, scădea impozitul datorat statului perceptor. În răspunsul acestora din 23 decembrie 2013, autoritățile franceze au explicat că remunerația dotărilor cu capital a fost asimilată unui dividend de drept comun începând din 2001 și, prin urmare, caracterul deductibil fiscal al acestei remunerații a fost eliminat. Această normă de asimilare a fost aplicată pentru contractul de grup încheiat între EDF și stat pentru perioada 2001-2003, care a urmat contractului 1997-2000.

| (94) | La 8 aprilie 1997, un contract de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000 a fost încheiat și semnat de miniștrii de resort și de președintele și directorul general al EDF. Contractul preciza principalele orientări pe care EDF trebuia să le dea acțiunii sale pe termen mediu, cuprindea angajamentele reciproce ale semnatarilor și amintea că angajamentele erau asumate conform unor ipoteze de referință largi și nu puteau fi repuse în discuție decât printr-o modificare semnificativă a mediului societății. Contractul cuprindea angajamente diverse reunite sub trei titluri: reafirmarea sarcinilor fundamentale ale societății publice (titlul I), pregătirea în prezent a viitorului societății (titlul II) și înscrierea societății într-un cadru financiar și instituțional renovat (titlul III). Două anexe la contract detaliau indicatorii de performanță urmăriți pentru execuție (anexa I) și mișcările tarifare prevăzute pe an în perioada 1997-2000 (anexa II). |
| --- | --- |

(94)

La 8 aprilie 1997, un contract de antrepriză între stat și EDF pentru perioada 1997-2000 a fost încheiat și semnat de miniștrii de resort și de președintele și directorul general al EDF. Contractul preciza principalele orientări pe care EDF trebuia să le dea acțiunii sale pe termen mediu, cuprindea angajamentele reciproce ale semnatarilor și amintea că angajamentele erau asumate conform unor ipoteze de referință largi și nu puteau fi repuse în discuție decât printr-o modificare semnificativă a mediului societății. Contractul cuprindea angajamente diverse reunite sub trei titluri: reafirmarea sarcinilor fundamentale ale societății publice (titlul I), pregătirea în prezent a viitorului societății (titlul II) și înscrierea societății într-un cadru financiar și instituțional renovat (titlul III). Două anexe la contract detaliau indicatorii de performanță urmăriți pentru execuție (anexa I) și mișcările tarifare prevăzute pe an în perioada 1997-2000 (anexa II).

| (95) | Principalele angajamente și linii directoare specificate în contract în legătură cu obiectul prezentei decizii sunt reproduse în continuare:






  — | statul își reafirma voința de a menține statutul societății care, printre altele, și-a demonstrat eficacitatea și ar trebui să rămână un punct de referință stabil în evoluția viitoare, astfel cum se prevede în Directiva UE privind organizarea pieței interne a energiei electrice (17). La rândul său, EDF trebuia să participe la amenajarea teritoriului și la solidaritatea națională, în special prin punerea în aplicare a unei politici ambițioase pentru a susține activitatea economică și ocuparea forței de muncă prin punerea în serviciul colectivităților pentru a le sprijini să creeze locuri de muncă și prin îmbunătățirea situației clienților săi celor mai defavorizați (titlul I); |
| --- | --- | --- |

(95)

Principalele angajamente și linii directoare specificate în contract în legătură cu obiectul prezentei decizii sunt reproduse în continuare:

—

statul își reafirma voința de a menține statutul societății care, printre altele, și-a demonstrat eficacitatea și ar trebui să rămână un punct de referință stabil în evoluția viitoare, astfel cum se prevede în Directiva UE privind organizarea pieței interne a energiei electrice (17). La rândul său, EDF trebuia să participe la amenajarea teritoriului și la solidaritatea națională, în special prin punerea în aplicare a unei politici ambițioase pentru a susține activitatea economică și ocuparea forței de muncă prin punerea în serviciul colectivităților pentru a le sprijini să creeze locuri de muncă și prin îmbunătățirea situației clienților săi celor mai defavorizați (titlul I);

17

| — | dezvoltarea EDF trebuia să favorizeze „
  consolidarea competitivității societăților franceze
  ”; astfel, creșterile de productivitate la care se angaja societatea trebuiau să fie alocate, prioritar, scăderii nivelului mediu al prețurilor sale. Ajustările tarifare trebuiau să conducă la reduceri medii constante în franci de [...] % în aprilie 1997, [...] % în aprilie 1998, apoi de [...] % în aprilie 1999 și [...] % în aprilie 2000. În același timp, dezvoltarea EDF trebuia să aibă scopul de a cuceri noi piețe, privilegiind, în special, Europa (titlul II); |
| --- | --- |

—

dezvoltarea EDF trebuia să favorizeze „
  consolidarea competitivității societăților franceze
  ”; astfel, creșterile de productivitate la care se angaja societatea trebuiau să fie alocate, prioritar, scăderii nivelului mediu al prețurilor sale. Ajustările tarifare trebuiau să conducă la reduceri medii constante în franci de [...] % în aprilie 1997, [...] % în aprilie 1998, apoi de [...] % în aprilie 1999 și [...] % în aprilie 2000. În același timp, dezvoltarea EDF trebuia să aibă scopul de a cuceri noi piețe, privilegiind, în special, Europa (titlul II);

consolidarea competitivității societăților franceze

| — | bilanțul EDF trebuia să fie restructurat în dublul scop de a consolida situația netă a societății și de a stabiliza relația financiară cu statul pe baze mai apropiate de dreptul comun; astfel, guvernul se angaja să înainteze Parlamentului o măsură legislativă de restructurare a bilanțului EDF, în 1997, cu data intrării în vigoare a restructurării prevăzută pentru 1 ianuarie 1997. Contractul prevedea o remunerație a statului acționar compusă din două elemente: o remunerație a dotărilor cu capital, cu o rată a dobânzii de 3 % și o remunerație suplimentară egală cu 40 % din valoarea contabilă netă, cu o plafonare a sumei respectivelor componente la 6 % din valoarea dotărilor cu capital, fără a include o cuantificare estimativă în valoare absolută a sumelor prevăzute. În plus, în perioada 1997-2000, EDF s-a angajat în special să cheltuiască [...] FRF pentru investiții industriale în străinătate, să își aducă datoriile brute până la [...] FRF la sfârșitul anului 2000 reducându-le cu [...] FRF pentru a se înscrie pe o traiectorie care să îi permită să ajungă la o datorie nulă până în momentul reînnoirii parcului de producție. În cele din urmă, contractul prevedea că o eventuală depășire a obiectivelor corespunzătoare unui excedent de resurse trebuia să fie alocată „
  cu prioritate unei reduceri tarifare suplimentare
  ”, înainte de remunerația statului acționar sau de participarea la profit a personalului societății (titlul III). |
| --- | --- |

—

bilanțul EDF trebuia să fie restructurat în dublul scop de a consolida situația netă a societății și de a stabiliza relația financiară cu statul pe baze mai apropiate de dreptul comun; astfel, guvernul se angaja să înainteze Parlamentului o măsură legislativă de restructurare a bilanțului EDF, în 1997, cu data intrării în vigoare a restructurării prevăzută pentru 1 ianuarie 1997. Contractul prevedea o remunerație a statului acționar compusă din două elemente: o remunerație a dotărilor cu capital, cu o rată a dobânzii de 3 % și o remunerație suplimentară egală cu 40 % din valoarea contabilă netă, cu o plafonare a sumei respectivelor componente la 6 % din valoarea dotărilor cu capital, fără a include o cuantificare estimativă în valoare absolută a sumelor prevăzute. În plus, în perioada 1997-2000, EDF s-a angajat în special să cheltuiască [...] FRF pentru investiții industriale în străinătate, să își aducă datoriile brute până la [...] FRF la sfârșitul anului 2000 reducându-le cu [...] FRF pentru a se înscrie pe o traiectorie care să îi permită să ajungă la o datorie nulă până în momentul reînnoirii parcului de producție. În cele din urmă, contractul prevedea că o eventuală depășire a obiectivelor corespunzătoare unui excedent de resurse trebuia să fie alocată „
  cu prioritate unei reduceri tarifare suplimentare
  ”, înainte de remunerația statului acționar sau de participarea la profit a personalului societății (titlul III).

cu prioritate unei reduceri tarifare suplimentare

| (96) | O scrisoare a miniștrilor cosemnatari ai contractului de antrepriză către președintele EDF din 22 aprilie 1997 confirmă caracterul consensual și definitiv al ipotezelor de referință și al proiecțiilor financiare cuprinse în nota EDF din 18 februarie 1997 care stă la baza contractului de antrepriză 1997-2000. Astfel, scrisoarea face referire în mod expres la consultările prealabile între EDF și autoritățile publice în pregătirea scenariului financiar. Aceasta reia obiectivul unei reduceri medii de [...] % a tarifelor EDF în patru ani. |
| --- | --- |

(96)

O scrisoare a miniștrilor cosemnatari ai contractului de antrepriză către președintele EDF din 22 aprilie 1997 confirmă caracterul consensual și definitiv al ipotezelor de referință și al proiecțiilor financiare cuprinse în nota EDF din 18 februarie 1997 care stă la baza contractului de antrepriză 1997-2000. Astfel, scrisoarea face referire în mod expres la consultările prealabile între EDF și autoritățile publice în pregătirea scenariului financiar. Aceasta reia obiectivul unei reduceri medii de [...] % a tarifelor EDF în patru ani.

| (97) | Scrisoarea din 22 aprilie 1997 menționează dispozițiile decretului din 14 mai 1956, astfel cum a fost modificat, și modalitățile de remunerare a statului care intră sub incidența titlului III din contractul de antrepriză. În conformitate cu dispozițiile respective, în scrisoare se afirmă că „din scenariul de bază reieșea o sumă pentru remunerația suplimentară de 3,5 miliarde FRF în perioada” 1997-2000 și că aceste condiții au făcut posibilă atingerea unei sume totale a plăților către stat de 5,1 miliarde FRF în 1997, inclusiv dobânda fixă și plata în avans a impozitului pe profit. Aceste sume corespund celor cuprinse în nota EDF din 18 februarie 1997. Corespondența sumelor pentru remunerația suplimentară calculată pe rezultatele societății confirmă că sumele de orice natură (venituri, cheltuieli, profit sau pierdere, etc.) prevăzute în contul de exploatare previzional al EDF pentru perioada 1997-2000 au fost examinate, aprobate și menținute de către autoritățile de supraveghere. |
| --- | --- |

(97)

Scrisoarea din 22 aprilie 1997 menționează dispozițiile decretului din 14 mai 1956, astfel cum a fost modificat, și modalitățile de remunerare a statului care intră sub incidența titlului III din contractul de antrepriză. În conformitate cu dispozițiile respective, în scrisoare se afirmă că „din scenariul de bază reieșea o sumă pentru remunerația suplimentară de 3,5 miliarde FRF în perioada” 1997-2000 și că aceste condiții au făcut posibilă atingerea unei sume totale a plăților către stat de 5,1 miliarde FRF în 1997, inclusiv dobânda fixă și plata în avans a impozitului pe profit. Aceste sume corespund celor cuprinse în nota EDF din 18 februarie 1997. Corespondența sumelor pentru remunerația suplimentară calculată pe rezultatele societății confirmă că sumele de orice natură (venituri, cheltuieli, profit sau pierdere, etc.) prevăzute în contul de exploatare previzional al EDF pentru perioada 1997-2000 au fost examinate, aprobate și menținute de către autoritățile de supraveghere.

din scenariul de bază reieșea o sumă pentru remunerația suplimentară de 3,5 miliarde FRF în perioada

| (98) | Scrisoarea din partea miniștrilor de resort din 22 aprilie 1997 a subliniat, de asemenea, faptul că bilanțul general al contractului a fost realizat în cadrul contabil și fiscal al restructurării bilanțului EDF, care urma să intre în vigoare, sub rezerva dispozițiilor legislative necesare, la 1 ianuarie 1997. În această privință, scrisoarea precizează că „[m]odalitățile detaliate de punere în aplicare a acestei restructurări, atât pe plan contabil, cât și pe plan fiscal, vor fi supuse, pe baza planului în prezent adoptat, unor schimburi suplimentare între autoritățile de supraveghere și societate”. |
| --- | --- |

(98)

Scrisoarea din partea miniștrilor de resort din 22 aprilie 1997 a subliniat, de asemenea, faptul că bilanțul general al contractului a fost realizat în cadrul contabil și fiscal al restructurării bilanțului EDF, care urma să intre în vigoare, sub rezerva dispozițiilor legislative necesare, la 1 ianuarie 1997. În această privință, scrisoarea precizează că „[m]odalitățile detaliate de punere în aplicare a acestei restructurări, atât pe plan contabil, cât și pe plan fiscal, vor fi supuse, pe baza planului în prezent adoptat, unor schimburi suplimentare între autoritățile de supraveghere și societate”.

[m]odalitățile detaliate de punere în aplicare a acestei restructurări, atât pe plan contabil, cât și pe plan fiscal, vor fi supuse, pe baza planului în prezent adoptat, unor schimburi suplimentare între autoritățile de supraveghere și societate

| (99) | Într-adevăr, cu puțin timp înainte de această scrisoare, Guvernul a prezentat Adunării Naționale un proiect de lege adoptat de Consiliul de Miniștri la 5 aprilie 1997 privind diferite dispoziții de ordin economic și financiar, al cărui articol 45 prevedea reclasificarea provizioanelor contabile ale EDF. Expunerea de motive a acestui proiect explica faptul că ajustările contabile prevăzute ar permite EDF să dispună de un bilanț mai conform cu situația economică reală a acesteia, cu un nivel al capitalurilor proprii proporțional cu volumul său de activitate. Proiectul de lege nu a fost examinat, ca urmare a dizolvării Adunării Naționale la 21 aprilie 1997. |
| --- | --- |

(99)

Într-adevăr, cu puțin timp înainte de această scrisoare, Guvernul a prezentat Adunării Naționale un proiect de lege adoptat de Consiliul de Miniștri la 5 aprilie 1997 privind diferite dispoziții de ordin economic și financiar, al cărui articol 45 prevedea reclasificarea provizioanelor contabile ale EDF. Expunerea de motive a acestui proiect explica faptul că ajustările contabile prevăzute ar permite EDF să dispună de un bilanț mai conform cu situația economică reală a acesteia, cu un nivel al capitalurilor proprii proporțional cu volumul său de activitate. Proiectul de lege nu a fost examinat, ca urmare a dizolvării Adunării Naționale la 21 aprilie 1997.

| (100) | După transmiterea către Parlament a proiectului de lege privind măsuri urgente cu caracter fiscal și financiar, ulterior adoptat ca Legea nr. 97-1026, Adunarea Națională și Senatul și-au desemnat raportorii. Raportul nr. 204 al Adunării Naționale descrie istoricul care stă la baza necesității de a clarifica statutul patrimonial al lucrărilor de transport de energie electrică ale EDF, care ar face caduce practicile contabile contestate de Curtea de Conturi în raportul său special privind concesiunile EDF nr. 1993 din 10 octombrie 1994. Acesta explică modificările contabile care vor fi necesare și furnizează estimări cantitative ale impactului acestora asupra diferitelor elemente din bilanț, după cum urmează:

  Tabelul 2


  Efectele reorganizării capitalurilor proprii ale EDF care rezultă din articolul 4 din Legea MUFF privind conturile 1996 (miliarde FRF) | Sfârșitul anului 1996 | Efectul articolului |
| --- | --- | --- | --- |
| Capitaluri proprii | 24,2 | 79,8 |
| din care (pasive): | | |
| Capital | 2,6 | 2,6 |
| Dotări cu capital | 36,6 | 50,7 |
| Diferențe din reevaluare | 2,1 | 6,2 |
| Rezerve statutare | 0,15 | 0,15 |
| Rezultat reportat (18) | 20,2 | 18,3 |
| Profit/pierderi în cursul exercițiului financiar după remunerarea statului | 1,9 | 1,9 |
| Sursa: Ministerul Economiei și Finanțelor. |

(100)

După transmiterea către Parlament a proiectului de lege privind măsuri urgente cu caracter fiscal și financiar, ulterior adoptat ca Legea nr. 97-1026, Adunarea Națională și Senatul și-au desemnat raportorii. Raportul nr. 204 al Adunării Naționale descrie istoricul care stă la baza necesității de a clarifica statutul patrimonial al lucrărilor de transport de energie electrică ale EDF, care ar face caduce practicile contabile contestate de Curtea de Conturi în raportul său special privind concesiunile EDF nr. 1993 din 10 octombrie 1994. Acesta explică modificările contabile care vor fi necesare și furnizează estimări cantitative ale impactului acestora asupra diferitelor elemente din bilanț, după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Efectele reorganizării capitalurilor proprii ale EDF care rezultă din articolul 4 din Legea MUFF privind conturile 1996 (miliarde FRF)

Efectele reorganizării capitalurilor proprii ale EDF care rezultă din articolul 4 din Legea MUFF privind conturile 1996 (miliarde FRF)

Sfârșitul anului 1996

Efectul articolului

Capitaluri proprii

24,2

79,8

din care (pasive):

Capital

2,6

2,6

Dotări cu capital

36,6

50,7

Diferențe din reevaluare

2,1

6,2

Rezerve statutare

0,15

0,15

Rezultat reportat (18)

18

20,2

18,3

Profit/pierderi în cursul exercițiului financiar după remunerarea statului

1,9

1,9

Sursa: Ministerul Economiei și Finanțelor.

Sursa:

| (101) | Raportul Adunării Naționale subliniază efectele proiectului de lege pentru a face mai relevante comparațiile cu gradele de îndatorare ale concurenților din alte țări europene (Austria, Regatul Unit, Suedia, Spania, Germania): după restructurarea bilanțului, raportul datorie netă/capitaluri proprii al EDF ar trece de la 480 % la 148 %. |
| --- | --- |

(101)

Raportul Adunării Naționale subliniază efectele proiectului de lege pentru a face mai relevante comparațiile cu gradele de îndatorare ale concurenților din alte țări europene (Austria, Regatul Unit, Suedia, Spania, Germania): după restructurarea bilanțului, raportul datorie netă/capitaluri proprii al EDF ar trece de la 480 % la 148 %.

| (102) | În plus, raportul Adunării Naționale subliniază schimbările în relațiile financiare dintre stat și EDF. Acesta explică statutul juridic și remunerația dotărilor cu capital pentru EDF, reglementate de Decretul nr. 56-493 din 14 mai 1956, astfel cum a fost modificat prin Decretul nr. 86-1360 din 30 decembrie 1986. Acest sistem prevedea o remunerație fixă plafonată la 8 % și o remunerație suplimentară privind rezultatul EDF după impozitare și dobânda fixă. Plățile efectuate de EDF pentru perioada cuprinsă între 1991 și 1996 prezentate în raport au atins 3,41 miliarde FRF pe an în medie în perioada respectivă; raportate la capitalurile proprii la sfârșitul anului 1996, plățile respective au produs o rentabilitate curentă medie de 14,1 % pentru statul acționar (19); plățile sunt recapitulate în tabelul de mai jos:

  Tabelul 3


  Relațiile financiare dintre stat și EDF (în milioane FRF curente) | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobânzi pe dotările cu capital (BG – linia bugetară 407) | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 |
| Remunerația suplimentară a dotărilor cu capital (BG – linia bugetară 116) | 500 | 665 | 965 | 1 938 | 1 500 | 4 002 |
| Total | 2 316 | 2 481 | 2 781 | 3 754 | 3 316 | 5 818 |
| Sursa: Raportul Adunării Naționale, p. 77, Calcule efectuate de Comisie pentru „total”. |

(102)

În plus, raportul Adunării Naționale subliniază schimbările în relațiile financiare dintre stat și EDF. Acesta explică statutul juridic și remunerația dotărilor cu capital pentru EDF, reglementate de Decretul nr. 56-493 din 14 mai 1956, astfel cum a fost modificat prin Decretul nr. 86-1360 din 30 decembrie 1986. Acest sistem prevedea o remunerație fixă plafonată la 8 % și o remunerație suplimentară privind rezultatul EDF după impozitare și dobânda fixă. Plățile efectuate de EDF pentru perioada cuprinsă între 1991 și 1996 prezentate în raport au atins 3,41 miliarde FRF pe an în medie în perioada respectivă; raportate la capitalurile proprii la sfârșitul anului 1996, plățile respective au produs o rentabilitate curentă medie de 14,1 % pentru statul acționar (19); plățile sunt recapitulate în tabelul de mai jos:

19

Tabelul 3

Tabelul 3

Relațiile financiare dintre stat și EDF (în milioane FRF curente)

Relațiile financiare dintre stat și EDF (în milioane FRF curente)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

Dobânzi pe dotările cu capital (BG – linia bugetară 407)

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

Remunerația suplimentară a dotărilor cu capital (BG – linia bugetară 116)

500

665

965

1 938

1 500

4 002

Total

2 316

2 481

2 781

3 754

3 316

5 818

Sursa: Raportul Adunării Naționale, p. 77, Calcule efectuate de Comisie pentru „total”.

Sursa:

| (103) | Raportul Adunării Naționale precizează, cu privire la modificările prevăzute în bilanțul EDF, că „[d]at fiind că dotările cu capital constituie baza dobânzii fixe, creșterea acestora indusă prin acest articol ar putea crește suma percepută pentru EDF. Prin urmare, o schimbare în ceea ce privește condițiile lor de remunerare este prevăzută în contractul stat-societate 1997-2000, semnat la 8 aprilie 1997. Rata fixă a dobânzii este adusă la 3 %, pentru a compensa efectul de bază”. Raportul subliniază, în plus, că, în pofida profiturilor obținute din 1990, EDF nu a plătit impozit pe profit și că redresarea provizioanelor legată de concesiunea RAG ar permite lichidarea o singură dată a rezultatelor reportate contabile și fiscale deficitare acumulate. Ca urmare a acestui fapt, raportul subliniază faptul că, potrivit ministerului responsabil, instituția publică (EDF) ar trebui să achite 3 miliarde FRF în 1997 și 2,5 miliarde FRF în 1998 cu titlul de impozit pe profit. |
| --- | --- |

(103)

Raportul Adunării Naționale precizează, cu privire la modificările prevăzute în bilanțul EDF, că „[d]at fiind că dotările cu capital constituie baza dobânzii fixe, creșterea acestora indusă prin acest articol ar putea crește suma percepută pentru EDF. Prin urmare, o schimbare în ceea ce privește condițiile lor de remunerare este prevăzută în contractul stat-societate 1997-2000, semnat la 8 aprilie 1997. Rata fixă a dobânzii este adusă la 3 %, pentru a compensa efectul de bază”. Raportul subliniază, în plus, că, în pofida profiturilor obținute din 1990, EDF nu a plătit impozit pe profit și că redresarea provizioanelor legată de concesiunea RAG ar permite lichidarea o singură dată a rezultatelor reportate contabile și fiscale deficitare acumulate. Ca urmare a acestui fapt, raportul subliniază faptul că, potrivit ministerului responsabil, instituția publică (EDF) ar trebui să achite 3 miliarde FRF în 1997 și 2,5 miliarde FRF în 1998 cu titlul de impozit pe profit.

| (104) | Raportul Adunării Naționale menționează examinarea unui amendament parlamentar la textul de lege prezentat și respins în comisie. Amendamentul avea scopul de a preciza că provizioanele contabile declasificate trebuiau convertite în fonduri proprii printr-un înscris contabil care nu trece prin contul de profit și pierdere al EDF, astfel încât să evite apariția unui profit foarte important pe care statul ar putea fi tentat să îl impoziteze în parte. În acest sens, amendamentul prevedea includerea în lege a procedeului contabil și clarificarea faptului că nicio taxă suplimentară nu ar putea fi impusă de către stat societății EDF la data transferului dreptului de proprietate asupra bunurilor RAG. Raportul arată că „înscrierea procedeului contabil de transformare a provizioanelor în capitaluri proprii în lege a fost respinsă la cererea Consiliului de Stat, deoarece nu era de natură legislativă”; în dezbatere, raportul menționează mai multe opinii parlamentare potrivit cărora statul ar trebui să poată preleva alte contribuții de la EDF, societatea ar trebui să achite impozitul aferent profiturilor sale, iar adevărata problemă era de „a ști cât va preleva guvernul de la EDF și în ce mod”. |
| --- | --- |

(104)

Raportul Adunării Naționale menționează examinarea unui amendament parlamentar la textul de lege prezentat și respins în comisie. Amendamentul avea scopul de a preciza că provizioanele contabile declasificate trebuiau convertite în fonduri proprii printr-un înscris contabil care nu trece prin contul de profit și pierdere al EDF, astfel încât să evite apariția unui profit foarte important pe care statul ar putea fi tentat să îl impoziteze în parte. În acest sens, amendamentul prevedea includerea în lege a procedeului contabil și clarificarea faptului că nicio taxă suplimentară nu ar putea fi impusă de către stat societății EDF la data transferului dreptului de proprietate asupra bunurilor RAG. Raportul arată că „înscrierea procedeului contabil de transformare a provizioanelor în capitaluri proprii în lege a fost respinsă la cererea Consiliului de Stat, deoarece nu era de natură legislativă”; în dezbatere, raportul menționează mai multe opinii parlamentare potrivit cărora statul ar trebui să poată preleva alte contribuții de la EDF, societatea ar trebui să achite impozitul aferent profiturilor sale, iar adevărata problemă era de „a ști cât va preleva guvernul de la EDF și în ce mod”.

| (105) | Pe de altă parte, raportul Senatului întocmit pentru dezbaterea proiectului de lege precizează caracterul nejustificat al creării provizioanelor contabile pentru reînnoirea bunurilor RAG începând cu 1987. Discursul ministrului responsabil în fața Senatului la 2 octombrie 1997, cu ocazia prezentării proiectului de lege, subliniază natura „fictivă” din punct de vedere fiscal a pierderilor EDF și a neplății impozitului pe profit pe care îl antrenau aceste provizioane. În discursul său, ministrul asigura Senatul că dispozitivul nu afecta în niciun fel monopolul EDF. Raportul Senatului prezintă consecințele articolului examinat cu privire la rubricile bilanțului EDF, înainte și după reclasificarea provizioanelor, pe baza unui calcul similar celui examinat în raportul Adunării Naționale, reluat în tabelul 2 de mai sus. Raportul precizează că verificarea bilanțului ar face mai ușoară comparația cu bilanțurile concurenților EDF; aceasta ar conferi o mai mare credibilitate a EDF în ochii comunității financiare, cu atât mai importantă cu cât costul de renegociere al datoriei sale depindea în special de raportul datorie netă/capitaluri proprii. |
| --- | --- |

(105)

Pe de altă parte, raportul Senatului întocmit pentru dezbaterea proiectului de lege precizează caracterul nejustificat al creării provizioanelor contabile pentru reînnoirea bunurilor RAG începând cu 1987. Discursul ministrului responsabil în fața Senatului la 2 octombrie 1997, cu ocazia prezentării proiectului de lege, subliniază natura „fictivă” din punct de vedere fiscal a pierderilor EDF și a neplății impozitului pe profit pe care îl antrenau aceste provizioane. În discursul său, ministrul asigura Senatul că dispozitivul nu afecta în niciun fel monopolul EDF. Raportul Senatului prezintă consecințele articolului examinat cu privire la rubricile bilanțului EDF, înainte și după reclasificarea provizioanelor, pe baza unui calcul similar celui examinat în raportul Adunării Naționale, reluat în tabelul 2 de mai sus. Raportul precizează că verificarea bilanțului ar face mai ușoară comparația cu bilanțurile concurenților EDF; aceasta ar conferi o mai mare credibilitate a EDF în ochii comunității financiare, cu atât mai importantă cu cât costul de renegociere al datoriei sale depindea în special de raportul datorie netă/capitaluri proprii.

| (106) | În cadrul „clarificării” relațiilor financiare ale EDF cu statul, raportul Senatului precizează că „în schimbul veniturilor fiscale pe care instituția publică le va aduce de acum înainte statului, contractul de antrepriză, semnat la 8 aprilie 1997 pentru anii 1997-2000, prevede o ușoară reducere a plăților EDF către stat”. Ca o consecință a deducerii pozitive a provizionului pentru reînnoire de 38.5 miliarde FRF, care făcea ca EDF să fie obligată la plata impozitului pe profit, în raportul Senatului se menționează că „relațiile financiare dintre stat și EDF au fost revizuite în sens descrescător”. |
| --- | --- |

(106)

În cadrul „clarificării” relațiilor financiare ale EDF cu statul, raportul Senatului precizează că „în schimbul veniturilor fiscale pe care instituția publică le va aduce de acum înainte statului, contractul de antrepriză, semnat la 8 aprilie 1997 pentru anii 1997-2000, prevede o ușoară reducere a plăților EDF către stat”. Ca o consecință a deducerii pozitive a provizionului pentru reînnoire de 38.5 miliarde FRF, care făcea ca EDF să fie obligată la plata impozitului pe profit, în raportul Senatului se menționează că „relațiile financiare dintre stat și EDF au fost revizuite în sens descrescător”.

| (107) | În cele din urmă, celelalte documente prezentate de Franța includ o scrisoare de transmitere din partea Direcției financiare a EDF către administrația Senatului, din 15 septembrie 1997. Scrisoarea EDF anexa un tabel cu cuantificarea efectelor articolului 4 din proiectul de lege și efectele asupra bilanțului, precum și o copie a instrucțiunilor din 27 iulie 1993 privind concesiunile de distribuire a energiei electrice și o notă internă a EDF de reflecție cu privire la experiențele străine privind remunerarea acționarilor în sectorul energiei electrice, din 27 iulie 1996. Acest ultim document explică principiile esențiale aplicabile remunerațiilor acționarului, disparitățile și cifrele de rentabilitate în cazul anumitor întreprinderi din sector: 6080 % din profituri în Statele Unite, 40 % pentru National Power și Power Gen, 78 % pentru Union Fenosa și 30 % pentru Endesa, care a adus statului spaniol o rentabilitate de 28 % în cursul perioadei 1991-1996, ținând cont de dividendele și de aprecierea cursului acțiunilor. |
| --- | --- |

(107)

În cele din urmă, celelalte documente prezentate de Franța includ o scrisoare de transmitere din partea Direcției financiare a EDF către administrația Senatului, din 15 septembrie 1997. Scrisoarea EDF anexa un tabel cu cuantificarea efectelor articolului 4 din proiectul de lege și efectele asupra bilanțului, precum și o copie a instrucțiunilor din 27 iulie 1993 privind concesiunile de distribuire a energiei electrice și o notă internă a EDF de reflecție cu privire la experiențele străine privind remunerarea acționarilor în sectorul energiei electrice, din 27 iulie 1996. Acest ultim document explică principiile esențiale aplicabile remunerațiilor acționarului, disparitățile și cifrele de rentabilitate în cazul anumitor întreprinderi din sector: 6080 % din profituri în Statele Unite, 40 % pentru National Power și Power Gen, 78 % pentru Union Fenosa și 30 % pentru Endesa, care a adus statului spaniol o rentabilitate de 28 % în cursul perioadei 1991-1996, ținând cont de dividendele și de aprecierea cursului acțiunilor.

| (108) | În pofida celorlalte două documente trimise Senatului de EDF în scrisoarea sa din 15 septembrie 1997, principiile, calculele și aplicarea acestora la remunerația acționarului de către EDF, prezentate în nota din 27 iulie 1996, nu au fost analizate sau incluse în raportul Senatului. Dimpotrivă, raportul Senatului, la fel ca cel al Adunării Naționale, precizează că scăderea preconizată a remunerației care va fi plătită statului de către EDF ca dotări cu capital efectuate de statul acționar era efectuată „pentru a se ține seama de majorarea dotărilor cu capital pe care prezentul articol era destinat să o inducă”. |
| --- | --- |

(108)

În pofida celorlalte două documente trimise Senatului de EDF în scrisoarea sa din 15 septembrie 1997, principiile, calculele și aplicarea acestora la remunerația acționarului de către EDF, prezentate în nota din 27 iulie 1996, nu au fost analizate sau incluse în raportul Senatului. Dimpotrivă, raportul Senatului, la fel ca cel al Adunării Naționale, precizează că scăderea preconizată a remunerației care va fi plătită statului de către EDF ca dotări cu capital efectuate de statul acționar era efectuată „pentru a se ține seama de majorarea dotărilor cu capital pe care prezentul articol era destinat să o inducă”.

9.   EVALUAREA MĂSURILOR: EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

EVALUAREA MĂSURILOR: EXISTENȚA AJUTORULUI DE STAT

| (109) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Aplicarea acestor condiții cumulative pentru scutirile fiscale acordate de Franța în favoarea EDF va fi discutată în cele ce urmează. |
| --- | --- |

(109)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede: „Cu excepția derogărilor prevăzute de tratate, sunt incompatibile cu piața internă ajutoarele acordate de state sau prin intermediul resurselor de stat, sub orice formă, care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producerii anumitor bunuri, în măsura în care acestea afectează schimburile comerciale dintre statele membre”. Aplicarea acestor condiții cumulative pentru scutirile fiscale acordate de Franța în favoarea EDF va fi discutată în cele ce urmează.

9.1.   AVANTAJ SELECTIV PENTRU O ÎNTREPRINDERE

| (110) | Dat fiind că Legea nr. 97-1026 a stabilit că EDF este considerată proprietară a RAG a cărei concesiune i-a fost acordată, trebuie să se verifice dacă legea menționată nu implică un transfer de proprietate asupra RAG. |
| --- | --- |

(110)

Dat fiind că Legea nr. 97-1026 a stabilit că EDF este considerată proprietară a RAG a cărei concesiune i-a fost acordată, trebuie să se verifice dacă legea menționată nu implică un transfer de proprietate asupra RAG.

| (111) | Conform informațiilor furnizate de autoritățile franceze, EDF poate fi considerată în mod rezonabil proprietară a RAG înainte de intrarea în vigoare a legii respective. Această concluzie se bazează pe următoarele elemente: caracteristicile diferitelor tipuri de contracte de concesiune în dreptul francez, caracteristicile speciale ale concesiunii originale către EDF, care nu cuprindea nicio clauză precisă de retrocedare, procedura de achiziție a activelor vizate, pentru care EDF a trebuit să achite o taxă similară unei indemnizații de expropriere, și condițiile de finanțare a întreținerii și a dezvoltării RAG pe cheltuiala EDF. Prin urmare, „clarificarea” în ceea ce privește proprietatea asupra RAG furnizată de Legea nr. 97-1026 nu pare să constituie, în sine, un avantaj economic în favoarea EDF. |
| --- | --- |

(111)

Conform informațiilor furnizate de autoritățile franceze, EDF poate fi considerată în mod rezonabil proprietară a RAG înainte de intrarea în vigoare a legii respective. Această concluzie se bazează pe următoarele elemente: caracteristicile diferitelor tipuri de contracte de concesiune în dreptul francez, caracteristicile speciale ale concesiunii originale către EDF, care nu cuprindea nicio clauză precisă de retrocedare, procedura de achiziție a activelor vizate, pentru care EDF a trebuit să achite o taxă similară unei indemnizații de expropriere, și condițiile de finanțare a întreținerii și a dezvoltării RAG pe cheltuiala EDF. Prin urmare, „clarificarea” în ceea ce privește proprietatea asupra RAG furnizată de Legea nr. 97-1026 nu pare să constituie, în sine, un avantaj economic în favoarea EDF.

| (112) | Prin urmare, trebuie să se examineze dacă Legea nr. 97-1026 a abordat toate implicațiile fiscale în clarificarea pe care o oferă în ceea ce privește proprietatea RAG și dacă, în caz contrar, nu a existat niciun avantaj economic de natură fiscală în favoarea EDF. |
| --- | --- |

(112)

Prin urmare, trebuie să se examineze dacă Legea nr. 97-1026 a abordat toate implicațiile fiscale în clarificarea pe care o oferă în ceea ce privește proprietatea RAG și dacă, în caz contrar, nu a existat niciun avantaj economic de natură fiscală în favoarea EDF.

9.1.1.   Renunțarea la perceperea impozitului datorat de EDF constituie a priori un avantaj selectiv

Renunțarea la perceperea impozitului datorat de EDF constituie a priori un avantaj selectiv

| (113) | În perioada 1987-1996, EDF a creat provizioane scutite de plata impozitelor create pentru reînnoirea RAG, în privința cărora Curtea de Conturi franceză a constatat nereguli. În articolul 4 din Legea nr. 97-1026, care declara că EDF este considerată proprietară a RAG, aceste provizioane nu erau luate în considerare și, prin urmare, acestea au trebuit să fie realocate către alte elemente din bilanț. |
| --- | --- |

(113)

În perioada 1987-1996, EDF a creat provizioane scutite de plata impozitelor create pentru reînnoirea RAG, în privința cărora Curtea de Conturi franceză a constatat nereguli. În articolul 4 din Legea nr. 97-1026, care declara că EDF este considerată proprietară a RAG, aceste provizioane nu erau luate în considerare și, prin urmare, acestea au trebuit să fie realocate către alte elemente din bilanț.

| (114) | Scrisoarea ministrului economiei prin care se stabilesc consecințele fiscale ale restructurării bilanțului EDF arată că provizioanele pentru reînnoirea RAG neutilizate au fost supuse de autoritățile franceze impozitului pe profit la cota de 41,66 % aplicabilă în 1997. |
| --- | --- |

(114)

Scrisoarea ministrului economiei prin care se stabilesc consecințele fiscale ale restructurării bilanțului EDF arată că provizioanele pentru reînnoirea RAG neutilizate au fost supuse de autoritățile franceze impozitului pe profit la cota de 41,66 % aplicabilă în 1997.

| (115) | În schimb, partea din provizioanele corespunzătoare operațiunilor de reînnoire realizate deja, numită și drepturile concedentului, a fost reclasificată ca dotări cu capital pentru o valoare de 14,119 miliarde FRF. Această reclasare a provizioanelor nu a fost supusă impozitului pe profit. Administrația fiscală recunoaște că tranzacția a fost ilegală, astfel cum rezultă din nota Direcției Generale Impozite din 9 aprilie 2002, adresată Comisiei și reprodusă în considerentul 35. |
| --- | --- |

(115)

În schimb, partea din provizioanele corespunzătoare operațiunilor de reînnoire realizate deja, numită și drepturile concedentului, a fost reclasificată ca dotări cu capital pentru o valoare de 14,119 miliarde FRF. Această reclasare a provizioanelor nu a fost supusă impozitului pe profit. Administrația fiscală recunoaște că tranzacția a fost ilegală, astfel cum rezultă din nota Direcției Generale Impozite din 9 aprilie 2002, adresată Comisiei și reprodusă în considerentul 35.

| (116) | În conformitate cu avizul Conseil national de la comptabilité (Consiliul Național al Contabilității), corectările erorilor trebuie contabilizate în rezultatul exercițiului în cursul căruia sunt constatate. În același timp, dacă provizioanele neutilizate care au fost create cu scutire de impozit în valoare de 38,5 miliarde FRF au fost supuse impozitului pe profit în cotă de 41,66 % în 1997, nu există niciun motiv obiectiv pentru ca cealaltă parte din provizioanele create cu scutire de impozit să nu fi fost impozitată cu aceeași cotă. |
| --- | --- |

(116)

În conformitate cu avizul Conseil national de la comptabilité (Consiliul Național al Contabilității), corectările erorilor trebuie contabilizate în rezultatul exercițiului în cursul căruia sunt constatate. În același timp, dacă provizioanele neutilizate care au fost create cu scutire de impozit în valoare de 38,5 miliarde FRF au fost supuse impozitului pe profit în cotă de 41,66 % în 1997, nu există niciun motiv obiectiv pentru ca cealaltă parte din provizioanele create cu scutire de impozit să nu fi fost impozitată cu aceeași cotă.

| (117) | Drepturile concedentului ar fi trebuit impozitate în același timp și cu aceeași cotă ca și celelalte provizioane contabile create cu scutire de impozit. Aceasta înseamnă că cele 14,119 miliarde FRF reprezentând drepturi ale concedentului ar fi trebuit adăugate la cele 38,5 miliarde FRF reprezentând provizioane neutilizate pentru a fi impozitate cu cota de 41,66 % aplicată la restructurarea bilanțului EDF. Prin neplata în întregime a impozitului pe profit datorat la restructurarea bilanțului său, EDF a economisit 5 882 849 762 de franci francezi (FRF) în temeiul impozitului datorat. |
| --- | --- |

(117)

Drepturile concedentului ar fi trebuit impozitate în același timp și cu aceeași cotă ca și celelalte provizioane contabile create cu scutire de impozit. Aceasta înseamnă că cele 14,119 miliarde FRF reprezentând drepturi ale concedentului ar fi trebuit adăugate la cele 38,5 miliarde FRF reprezentând provizioane neutilizate pentru a fi impozitate cu cota de 41,66 % aplicată la restructurarea bilanțului EDF. Prin neplata în întregime a impozitului pe profit datorat la restructurarea bilanțului său, EDF a economisit 5 882 849 762 de franci francezi (FRF) în temeiul impozitului datorat.

| (118) | Măsura fiscală respectivă a avut efecte care favorizau EDF în 1997, întrucât suma de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea de impozit cuprinsă în suma de 14,119 miliarde FRF a fost înregistrată în bilanțul EDF ca drepturi ale concedentului, reclasificate în momentul punerii în aplicare a Legii nr. 97-1026 cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 1997. Consecințele fiscale ale acestei legi sunt expuse în scrisoarea ministrului economiei, cu efect de la aceeași dată de 1 ianuarie 1997. |
| --- | --- |

(118)

Măsura fiscală respectivă a avut efecte care favorizau EDF în 1997, întrucât suma de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea de impozit cuprinsă în suma de 14,119 miliarde FRF a fost înregistrată în bilanțul EDF ca drepturi ale concedentului, reclasificate în momentul punerii în aplicare a Legii nr. 97-1026 cu efect retroactiv de la 1 ianuarie 1997. Consecințele fiscale ale acestei legi sunt expuse în scrisoarea ministrului economiei, cu efect de la aceeași dată de 1 ianuarie 1997.

| (119) | Autoritățile franceze susțin că, inclusiv în absența unor dotări cu provizioane pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi fost în măsură să plătească impozitul pe profit între anii 1987 și 1996 din cauza reporturilor fiscale deficitare. Acest argument este lipsit de pertinență. Avantajul fiscal datează din anul 1997, și nu din anii anteriori. În plus, dotările cu provizioane neregulate au cauzat, parțial, reporturile fiscale deficitare. Reporturile fiscale ar fi dispărut treptat între 1987 și 1996, astfel încât, în 1997, cuantumul impozitului datorat de EDF ar fi fost semnificativ mai mare decât s-a estimat, chiar și fără a lua în considerare neplata taxei pentru reclasificarea drepturilor concedentului. |
| --- | --- |

(119)

Autoritățile franceze susțin că, inclusiv în absența unor dotări cu provizioane pentru reînnoirea RAG, EDF nu ar fi fost în măsură să plătească impozitul pe profit între anii 1987 și 1996 din cauza reporturilor fiscale deficitare. Acest argument este lipsit de pertinență. Avantajul fiscal datează din anul 1997, și nu din anii anteriori. În plus, dotările cu provizioane neregulate au cauzat, parțial, reporturile fiscale deficitare. Reporturile fiscale ar fi dispărut treptat între 1987 și 1996, astfel încât, în 1997, cuantumul impozitului datorat de EDF ar fi fost semnificativ mai mare decât s-a estimat, chiar și fără a lua în considerare neplata taxei pentru reclasificarea drepturilor concedentului.

| (120) | Autoritățile franceze estimează, de asemenea, că, dacă constituirea de provizioane pentru reînnoirea RAG s-ar traduce printr-un avantaj, acesta ar trebui considerat anulat de creșterea impozitului pe profit plătit în 1997. Or, astfel cum arată înseși autoritățile franceze în nota din 9 aprilie 2002 reprodusă la considerentul 35, deși provizioanele pentru reînnoire neutilizate au fost impozitate în mod normal, drepturile concedentului au fost reclasificate ca dotări cu capital fără a fi supuse impozitului pe profit. Impozitul plătit de EDF în 1997 este, prin urmare, inferior impozitului datorat în mod normal. |
| --- | --- |

(120)

Autoritățile franceze estimează, de asemenea, că, dacă constituirea de provizioane pentru reînnoirea RAG s-ar traduce printr-un avantaj, acesta ar trebui considerat anulat de creșterea impozitului pe profit plătit în 1997. Or, astfel cum arată înseși autoritățile franceze în nota din 9 aprilie 2002 reprodusă la considerentul 35, deși provizioanele pentru reînnoire neutilizate au fost impozitate în mod normal, drepturile concedentului au fost reclasificate ca dotări cu capital fără a fi supuse impozitului pe profit. Impozitul plătit de EDF în 1997 este, prin urmare, inferior impozitului datorat în mod normal.

| (121) | Autoritățile franceze susțin, de asemenea, că, în perioada 1987-1996, EDF a transferat, în general, statului o sumă mai mare decât impozitul pe profit pe care l-ar fi plătit o societate comercială care nu ar fi constituit provizioane pentru reînnoirea RAG și care ar fi plătit acționarului său dividende în valoare de 37,5 % din rezultatul net după impozitare. În plus, cota impozitului pe profit care ar fi trebuit aplicată la restructurarea bilanțului EDF era cea din 1996, și nu cea din 1997. |
| --- | --- |

(121)

Autoritățile franceze susțin, de asemenea, că, în perioada 1987-1996, EDF a transferat, în general, statului o sumă mai mare decât impozitul pe profit pe care l-ar fi plătit o societate comercială care nu ar fi constituit provizioane pentru reînnoirea RAG și care ar fi plătit acționarului său dividende în valoare de 37,5 % din rezultatul net după impozitare. În plus, cota impozitului pe profit care ar fi trebuit aplicată la restructurarea bilanțului EDF era cea din 1996, și nu cea din 1997.

| (122) | Pe de o parte, astfel cum s-a menționat în considerentele 32 și 116, Consiliul Național al Contabilității consideră că erorile contabile trebuie să fie corectate în exercițiul financiar în cursul căruia au fost constatate. Întrucât provizioanele pentru reînnoirea RAG au rămas fără obiect ca urmare a Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997, acestea ar fi trebuit reclasificate în cursul exercițiului financiar 1997 și, prin urmare, ar fi trebuit impozitate la cota impozitului pe profit aplicabilă pentru anul respectiv. Pe de altă parte, înseși autoritățile franceze au aplicat cota de impozit pe profit din 1997 la partea din provizioane care a fost impozitată, astfel cum se explică la considerentul 34. |
| --- | --- |

(122)

Pe de o parte, astfel cum s-a menționat în considerentele 32 și 116, Consiliul Național al Contabilității consideră că erorile contabile trebuie să fie corectate în exercițiul financiar în cursul căruia au fost constatate. Întrucât provizioanele pentru reînnoirea RAG au rămas fără obiect ca urmare a Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997, acestea ar fi trebuit reclasificate în cursul exercițiului financiar 1997 și, prin urmare, ar fi trebuit impozitate la cota impozitului pe profit aplicabilă pentru anul respectiv. Pe de altă parte, înseși autoritățile franceze au aplicat cota de impozit pe profit din 1997 la partea din provizioane care a fost impozitată, astfel cum se explică la considerentul 34.

| (123) | Neplata de către EDF, în 1997, a impozitului pe profit în cuantum de 5 882 849 762 FRF reprezintă un avantaj economic pentru întreprinderea respectivă. EDF a putut să utilizeze această sumă pentru a-și majora capitalul propriu fără a face apel la resurse financiare externe. În cazul în care impozitul datorat ar fi fost plătit efectiv și majorarea capitalului propriu ar fi fost finanțată de rezultatele din exploatare ale societății, aceasta ar fi trebuit să își reducă costurile, să își crească veniturile sau să renunțe la unele cheltuieli de investiții. Dispunând de sume care ar fi trebuit să fie plătite statului francez ca impozit pe profit, EDF a fost beneficiar al unei măsuri care se aplică în sine și care a favorizat-o în raport cu societățile franceze aflate într-o situație similară, care trebuiau să plătească impozit pe profit pentru reclasificarea unor provizioane nejustificate în temeiul articolului 38-2 din Codul general al impozitelor în vigoare în 1997, astfel cum se explică în considerentul 35. |
| --- | --- |

(123)

Neplata de către EDF, în 1997, a impozitului pe profit în cuantum de 5 882 849 762 FRF reprezintă un avantaj economic pentru întreprinderea respectivă. EDF a putut să utilizeze această sumă pentru a-și majora capitalul propriu fără a face apel la resurse financiare externe. În cazul în care impozitul datorat ar fi fost plătit efectiv și majorarea capitalului propriu ar fi fost finanțată de rezultatele din exploatare ale societății, aceasta ar fi trebuit să își reducă costurile, să își crească veniturile sau să renunțe la unele cheltuieli de investiții. Dispunând de sume care ar fi trebuit să fie plătite statului francez ca impozit pe profit, EDF a fost beneficiar al unei măsuri care se aplică în sine și care a favorizat-o în raport cu societățile franceze aflate într-o situație similară, care trebuiau să plătească impozit pe profit pentru reclasificarea unor provizioane nejustificate în temeiul articolului 38-2 din Codul general al impozitelor în vigoare în 1997, astfel cum se explică în considerentul 35.

| (124) | Cu toate acestea, în observațiile sale din 11 decembrie 2002, Franța a invocat aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață. Astfel cum reamintesc instanțele Uniunii, în special în hotărârile lor menționate la considerentele 7 și 8, în speță, o dotare cu capital suplimentară în favoarea EDF corespunzătoare impozitului datorat nu ar favoriza societatea beneficiară furnizându-i un avantaj economic în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care s-ar stabili că un acționar privat ipotetic ar fi investit în EDF o sumă egală, în condiții și într-o situație similare, în conformitate cu criteriul investitorului privat avizat în economia de piață. |
| --- | --- |

(124)

Cu toate acestea, în observațiile sale din 11 decembrie 2002, Franța a invocat aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață. Astfel cum reamintesc instanțele Uniunii, în special în hotărârile lor menționate la considerentele 7 și 8, în speță, o dotare cu capital suplimentară în favoarea EDF corespunzătoare impozitului datorat nu ar favoriza societatea beneficiară furnizându-i un avantaj economic în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE în cazul în care s-ar stabili că un acționar privat ipotetic ar fi investit în EDF o sumă egală, în condiții și într-o situație similare, în conformitate cu criteriul investitorului privat avizat în economia de piață.

| (125) | Curtea, la punctul 99 din hotărârea sa din 5 iunie 2012 menționată anterior, a precizat că, prin hotărârea atacată, Tribunalul nu s-a antepronunțat nici cu privire la aplicabilitatea în speță a criteriului investitorului privat avizat în economia de piață, nici cu privire la rezultatul eventualei aplicări a acestui criteriu. Prin urmare, este necesar să se examineze, succesiv, aplicabilitatea și aplicarea acestui principiu la faptele din speță, ținând cont în special de criteriile stabilite de Curte. |
| --- | --- |

(125)

Curtea, la punctul 99 din hotărârea sa din 5 iunie 2012 menționată anterior, a precizat că, prin hotărârea atacată, Tribunalul nu s-a antepronunțat nici cu privire la aplicabilitatea în speță a criteriului investitorului privat avizat în economia de piață, nici cu privire la rezultatul eventualei aplicări a acestui criteriu. Prin urmare, este necesar să se examineze, succesiv, aplicabilitatea și aplicarea acestui principiu la faptele din speță, ținând cont în special de criteriile stabilite de Curte.

9.1.2.   Cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață

Cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață

| (126) | Pentru a determina aplicabilitatea eventuală a principiului investitorului privat avizat în economia de piață, este necesar să se stabilească, în cadrul unei aprecieri globale, dacă scutirea fiscală a fost acordată de Republica Franceză în calitate de acționar sau în calitate de autoritate publică. Curtea precizează, în hotărârea sa din 5 iunie 2012, o serie de elemente care trebuie luate în considerare în cadrul acestei evaluări generale. Aceste elemente, analizate în detaliu în continuare în funcție de circumstanțele din speță, sunt următoarele:






  — | în caz de incertitudine, statului membru îi revine sarcina de a dovedi fără echivoc și pe baza unor elemente obiective și verificabile că măsura adoptată decurge din calitatea sa de acționar (20); aceste elemente trebuie să indice în mod clar că, anterior sau simultan acordării avantajului economic, statul membru respectiv a adoptat decizia de a efectua, prin intermediul măsurii aplicate în mod efectiv, o investiție în cadrul întreprinderii publice controlate (21); |
| --- | --- | --- |

(126)

Pentru a determina aplicabilitatea eventuală a principiului investitorului privat avizat în economia de piață, este necesar să se stabilească, în cadrul unei aprecieri globale, dacă scutirea fiscală a fost acordată de Republica Franceză în calitate de acționar sau în calitate de autoritate publică. Curtea precizează, în hotărârea sa din 5 iunie 2012, o serie de elemente care trebuie luate în considerare în cadrul acestei evaluări generale. Aceste elemente, analizate în detaliu în continuare în funcție de circumstanțele din speță, sunt următoarele:

—

în caz de incertitudine, statului membru îi revine sarcina de a dovedi fără echivoc și pe baza unor elemente obiective și verificabile că măsura adoptată decurge din calitatea sa de acționar (20); aceste elemente trebuie să indice în mod clar că, anterior sau simultan acordării avantajului economic, statul membru respectiv a adoptat decizia de a efectua, prin intermediul măsurii aplicate în mod efectiv, o investiție în cadrul întreprinderii publice controlate (21);

20

21

| — | pot fi necesare, în această privință, în special elemente care să demonstreze că decizia respectivă este întemeiată pe evaluări economice comparabile cu evaluările pe care, în împrejurările speței, un investitor privat avizat în economia de piață aflat într-o situație cât mai apropiată de situația acestui stat membru le-ar fi efectuat înainte de a realiza investiția menționată, în scopul de a determina rentabilitatea viitoare a unei astfel de investiții (22); Comisia poate refuza examinarea elementelor de probă stabilite după adoptarea deciziei de a efectua investiția în cauză (23); |
| --- | --- |

—

pot fi necesare, în această privință, în special elemente care să demonstreze că decizia respectivă este întemeiată pe evaluări economice comparabile cu evaluările pe care, în împrejurările speței, un investitor privat avizat în economia de piață aflat într-o situație cât mai apropiată de situația acestui stat membru le-ar fi efectuat înainte de a realiza investiția menționată, în scopul de a determina rentabilitatea viitoare a unei astfel de investiții (22); Comisia poate refuza examinarea elementelor de probă stabilite după adoptarea deciziei de a efectua investiția în cauză (23);

22

23

| — | pot fi relevante în această privință natura și obiectul măsurii, contextul în care se înscrie aceasta, precum și obiectivul urmărit și normele care guvernează măsura respectivă (24); |
| --- | --- |

—

pot fi relevante în această privință natura și obiectul măsurii, contextul în care se înscrie aceasta, precum și obiectivul urmărit și normele care guvernează măsura respectivă (24);

24

| — | aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi adus, în condiții similare, o sumă egală cu impozitul datorat, într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF (25). |
| --- | --- |

—

aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi adus, în condiții similare, o sumă egală cu impozitul datorat, într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF (25).

25

| (127) | În observațiile acestora din 11 decembrie 2002 la care se face referire în considerentul 42, autoritățile franceze afirmau că s-ar fi considerat că este mai eficient și mai neutru pentru EDF să afecteze în mod direct drepturile concedentului în fonduri proprii pentru valoarea totală a acestora, fără a plăti impozitul pe profit. Cu toate acestea, niciunul dintre documentele prealabile sau contemporane cu presupusa decizie de a nu colecta impozitul, prezentate de Franța sau de EDF în sprijinul observațiilor lor privind decizia de extindere a procedurii, nu menționează, în mod direct sau indirect, presupusa decizie de investiție, consecințele, avantajele și dezavantajele sau decizia similară de a crește valoarea dotărilor cu capital prin renunțarea la impozit. Documentele transmise de autoritățile franceze și descrise la considerentele 87-108 nu menționează – și, a fortiori, nu analizează avantajele și dezavantajele pentru stat ale deciziei de a nu percepe impozitul pe profit pentru partea din provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului reclasificată ca dotare cu capital a EDF în conformitate cu Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997. |
| --- | --- |

(127)

În observațiile acestora din 11 decembrie 2002 la care se face referire în considerentul 42, autoritățile franceze afirmau că s-ar fi considerat că este mai eficient și mai neutru pentru EDF să afecteze în mod direct drepturile concedentului în fonduri proprii pentru valoarea totală a acestora, fără a plăti impozitul pe profit. Cu toate acestea, niciunul dintre documentele prealabile sau contemporane cu presupusa decizie de a nu colecta impozitul, prezentate de Franța sau de EDF în sprijinul observațiilor lor privind decizia de extindere a procedurii, nu menționează, în mod direct sau indirect, presupusa decizie de investiție, consecințele, avantajele și dezavantajele sau decizia similară de a crește valoarea dotărilor cu capital prin renunțarea la impozit. Documentele transmise de autoritățile franceze și descrise la considerentele 87-108 nu menționează – și, a fortiori, nu analizează avantajele și dezavantajele pentru stat ale deciziei de a nu percepe impozitul pe profit pentru partea din provizioanele reprezentând drepturi ale concedentului reclasificată ca dotare cu capital a EDF în conformitate cu Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997.

a fortiori

| (128) | În caz de incertitudini cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață precum cele exprimate de Comisie, Franței îi revine sarcina de a dovedi fără echivoc și pe baza unor elemente obiective și verificabile că măsura adoptată decurge din calitatea sa de acționar Cu toate acestea, din informațiile furnizate reiese că decizia de a realiza o investiție renunțând la colectarea impozitului datorat în principiu de EDF trebuie să fie considerată ca fiind luată în mod tacit, fără un act juridic motivat care să stabilească sau să verifice conținutul exact al deciziei, motivele și temeiul juridic pe care se întemeiază aceasta, autoritatea competentă emitentă și data la care a fost luată. Având în vedere elementele indicate de Curte pentru a verifica aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, și anume, în special, necesitatea de a dispune de elemente obiective și verificabile, o măsură pusă în aplicare efectiv sau evaluări economice prealabile, lipsa referințelor sau a probelor materiale trebuie văzută ca un prim indiciu cu privire la neaplicabilitatea acestui principiu. |
| --- | --- |

(128)

În caz de incertitudini cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață precum cele exprimate de Comisie, Franței îi revine sarcina de a dovedi fără echivoc și pe baza unor elemente obiective și verificabile că măsura adoptată decurge din calitatea sa de acționar Cu toate acestea, din informațiile furnizate reiese că decizia de a realiza o investiție renunțând la colectarea impozitului datorat în principiu de EDF trebuie să fie considerată ca fiind luată în mod tacit, fără un act juridic motivat care să stabilească sau să verifice conținutul exact al deciziei, motivele și temeiul juridic pe care se întemeiază aceasta, autoritatea competentă emitentă și data la care a fost luată. Având în vedere elementele indicate de Curte pentru a verifica aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, și anume, în special, necesitatea de a dispune de elemente obiective și verificabile, o măsură pusă în aplicare efectiv sau evaluări economice prealabile, lipsa referințelor sau a probelor materiale trebuie văzută ca un prim indiciu cu privire la neaplicabilitatea acestui principiu.

| (129) | În absența unor documente care să susțină decizia menționată, trebuie să se descrie eventuala măsură de investiție pe care ar fi pus-o în aplicare statul francez. În speță, Curtea a statuat că aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi investit, în condiții similare, 5,88 miliarde FRF într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF. O investiție realizată de către Franța ar însemna renunțarea la colectarea acestei sume în vederea obținerii unui profit care depășește resursele utilizate inițial. Prin urmare, analiza trebuie efectuată în raport cu cuantumul impozitului pe profit datorat. |
| --- | --- |

(129)

În absența unor documente care să susțină decizia menționată, trebuie să se descrie eventuala măsură de investiție pe care ar fi pus-o în aplicare statul francez. În speță, Curtea a statuat că aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi investit, în condiții similare, 5,88 miliarde FRF într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF. O investiție realizată de către Franța ar însemna renunțarea la colectarea acestei sume în vederea obținerii unui profit care depășește resursele utilizate inițial. Prin urmare, analiza trebuie efectuată în raport cu cuantumul impozitului pe profit datorat.

| (130) | În această privință, absența unor studii, referințe sau analize specifice privind rentabilitatea investiției pentru suma reprezentând scutirea de impozit constituie o dificultate în a izola efectele investiției menționate în informațiile furnizate de Franța sau de EDF. Această dificultate nu este insurmontabilă, având în vedere că se consideră, în vederea analizei celei mai mari părți dintre factorii relevanți pentru a verifica aplicabilitatea și aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, că aportul suplimentar la capitalul EDF pentru valoarea impozitului neperceput beneficia de drepturile care decurg din dotările globale. Astfel, în cazul în care dotările ar fi remunerate la o anumită rată, această rată ar trebui să fie și a fost aplicată în practică cuantumului impozitului neprelevat. În schimb, în cazurile în care efectul marginal sau scăzut este cel reținut, informațiile furnizate de Franța sau de EDF nu permit, la prima vedere, ilustrarea efectului de a fi sporit suma dotărilor corespunzătoare valorii impozitului neîncasat. |
| --- | --- |

(130)

În această privință, absența unor studii, referințe sau analize specifice privind rentabilitatea investiției pentru suma reprezentând scutirea de impozit constituie o dificultate în a izola efectele investiției menționate în informațiile furnizate de Franța sau de EDF. Această dificultate nu este insurmontabilă, având în vedere că se consideră, în vederea analizei celei mai mari părți dintre factorii relevanți pentru a verifica aplicabilitatea și aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, că aportul suplimentar la capitalul EDF pentru valoarea impozitului neperceput beneficia de drepturile care decurg din dotările globale. Astfel, în cazul în care dotările ar fi remunerate la o anumită rată, această rată ar trebui să fie și a fost aplicată în practică cuantumului impozitului neprelevat. În schimb, în cazurile în care efectul marginal sau scăzut este cel reținut, informațiile furnizate de Franța sau de EDF nu permit, la prima vedere, ilustrarea efectului de a fi sporit suma dotărilor corespunzătoare valorii impozitului neîncasat.

| (131) | Renunțarea la impozit a avut efectul de a crește dotarea cu capital a EDF și, prin urmare, fondurile proprii ale EDF cu o sumă suplimentară de 5,88 miliarde FRF, la un cuantum total de 14,119 miliarde FRF corespunzător provizioanelor reclasificate. Aceste provizioane, care nu corespundeau unui aport prealabil de sume noi din partea statului acționar, au fost reclasificate ca dotări cu capital, trecând către postul corespunzător din bilanțul EDF, printre celelalte capitaluri proprii (capital, dotări etc. – tabelul 2). Fără scutirea de impozit, fondurile proprii ale EDF care trebuiau să se ridice la 79,8 miliarde FRF în 1997, ar fi atins 72,1 miliarde FRF, în conformitate cu documentele examinate la acel moment (considerentul 100, tabelul 2). În loc de 50,7 miliarde FRF, fondurile alocate de stat la capitalul EDF s-ar fi stabilit la 44,8 miliarde FRF. |
| --- | --- |

(131)

Renunțarea la impozit a avut efectul de a crește dotarea cu capital a EDF și, prin urmare, fondurile proprii ale EDF cu o sumă suplimentară de 5,88 miliarde FRF, la un cuantum total de 14,119 miliarde FRF corespunzător provizioanelor reclasificate. Aceste provizioane, care nu corespundeau unui aport prealabil de sume noi din partea statului acționar, au fost reclasificate ca dotări cu capital, trecând către postul corespunzător din bilanțul EDF, printre celelalte capitaluri proprii (capital, dotări etc. – tabelul 2). Fără scutirea de impozit, fondurile proprii ale EDF care trebuiau să se ridice la 79,8 miliarde FRF în 1997, ar fi atins 72,1 miliarde FRF, în conformitate cu documentele examinate la acel moment (considerentul 100, tabelul 2). În loc de 50,7 miliarde FRF, fondurile alocate de stat la capitalul EDF s-ar fi stabilit la 44,8 miliarde FRF.

Presupusa decizie de investiție: elemente de analiză

Presupusa decizie de investiție: elemente de analiză

| (132) | În primul rând, după cum subliniază autoritățile franceze, având în vedere că integrarea valorii impozitului neplătit creștea baza impozabilă a dotărilor și că aceasta era remunerată la o rată fixă (3 %), valoarea absolută a remunerației statului a fost majorată ca urmare a scutirii de impozit sau a necolectării acestuia (considerentul 83). Cu toate acestea, creșterea dotării cu capital corespunzătoare scutirii fiscale nu s-a reflectat într-o creștere relativă a remunerației statului. Este cert, în această privință, că remunerația fondurilor alocate de stat pentru capitalul EDF este prevăzută prin Decretul nr. 56-1360 din 30 decembrie 1956 (considerentele 18 și 103). Astfel, au fost prevăzute remunerații diferite în contractele de antrepriză dinainte și de după cel în vigoare pentru perioada 1997-2000, astfel cum se arată în considerentele 93 și 102. Principiul unei remunerații preexista presupusa decizie și a fost menținut după adoptarea acesteia. |
| --- | --- |

(132)

În primul rând, după cum subliniază autoritățile franceze, având în vedere că integrarea valorii impozitului neplătit creștea baza impozabilă a dotărilor și că aceasta era remunerată la o rată fixă (3 %), valoarea absolută a remunerației statului a fost majorată ca urmare a scutirii de impozit sau a necolectării acestuia (considerentul 83). Cu toate acestea, creșterea dotării cu capital corespunzătoare scutirii fiscale nu s-a reflectat într-o creștere relativă a remunerației statului. Este cert, în această privință, că remunerația fondurilor alocate de stat pentru capitalul EDF este prevăzută prin Decretul nr. 56-1360 din 30 decembrie 1956 (considerentele 18 și 103). Astfel, au fost prevăzute remunerații diferite în contractele de antrepriză dinainte și de după cel în vigoare pentru perioada 1997-2000, astfel cum se arată în considerentele 93 și 102. Principiul unei remunerații preexista presupusa decizie și a fost menținut după adoptarea acesteia.

| (133) | De asemenea, analiza datelor arată că scutirea fiscală în cauză ar putea a avut drept efect reducerea remunerației investiției statului. Raportul întocmit de Adunarea Națională în septembrie 1997 arată în mod clar că majorarea sumei totale a dotării este la originea unei reduceri a remunerației acesteia pentru a nu „crește taxele impuse EDF” (considerentul 103). Raportul Senatului confirmă reducerea stabilită de autoritățile publice (considerentul 108). |
| --- | --- |

(133)

De asemenea, analiza datelor arată că scutirea fiscală în cauză ar putea a avut drept efect reducerea remunerației investiției statului. Raportul întocmit de Adunarea Națională în septembrie 1997 arată în mod clar că majorarea sumei totale a dotării este la originea unei reduceri a remunerației acesteia pentru a nu „crește taxele impuse EDF” (considerentul 103). Raportul Senatului confirmă reducerea stabilită de autoritățile publice (considerentul 108).

crește taxele impuse EDF

| (134) | Între 1991 și 1996, EDF a plătit mai mult statului pentru o bază inferioară de dotări cu capital în raport cu ceea ce era prevăzut între 1997 și 2000 pentru o bază superioară. Remunerația medie anuală în valoare absolută de 3,41 miliarde FRF pentru perioada 1991-1996, în care valoarea dotărilor era de 36,6 miliarde FRF, a fost mult mai mare decât cea de 2,35 miliarde FRF care era prevăzută pentru o bază extinsă la 50,7 miliarde FRF în perioada 1997-2000 (considerentele 92 și 102-103, tabelul 3). Rezultă că randamentul marginal actual al creșterii valorii dotării cu capital de 5,88 miliarde FRF preconizat pentru perioada 1997-2000 de către statul acționar ar putea fi analizat, prin urmare, ca fiind negativ având în vedere perioada 1991-1996. |
| --- | --- |

(134)

Între 1991 și 1996, EDF a plătit mai mult statului pentru o bază inferioară de dotări cu capital în raport cu ceea ce era prevăzut între 1997 și 2000 pentru o bază superioară. Remunerația medie anuală în valoare absolută de 3,41 miliarde FRF pentru perioada 1991-1996, în care valoarea dotărilor era de 36,6 miliarde FRF, a fost mult mai mare decât cea de 2,35 miliarde FRF care era prevăzută pentru o bază extinsă la 50,7 miliarde FRF în perioada 1997-2000 (considerentele 92 și 102-103, tabelul 3). Rezultă că randamentul marginal actual al creșterii valorii dotării cu capital de 5,88 miliarde FRF preconizat pentru perioada 1997-2000 de către statul acționar ar putea fi analizat, prin urmare, ca fiind negativ având în vedere perioada 1991-1996.

| (135) | Într-adevăr, autoritățile franceze s-au asigurat că remunerația absolută și relativă plătită statului francez în temeiul dotării cu capital este cu atât mai scăzută în valoare absolută și în valoare relativă cu cât baza dotării este mai extinsă, astfel cum reiese, fără echivoc, din rapoartele întocmite de Adunarea Națională și de Senat. Rezultă că, prin majorarea cuantumului alocării totale remunerate mai puțin decât alocarea existentă înainte de Legea nr. 97-1026, decizia de a acorda o scutire fiscală nu pare să constituie, în mod necesar, o investiție. |
| --- | --- |

(135)

Într-adevăr, autoritățile franceze s-au asigurat că remunerația absolută și relativă plătită statului francez în temeiul dotării cu capital este cu atât mai scăzută în valoare absolută și în valoare relativă cu cât baza dotării este mai extinsă, astfel cum reiese, fără echivoc, din rapoartele întocmite de Adunarea Națională și de Senat. Rezultă că, prin majorarea cuantumului alocării totale remunerate mai puțin decât alocarea existentă înainte de Legea nr. 97-1026, decizia de a acorda o scutire fiscală nu pare să constituie, în mod necesar, o investiție.

| (136) | În al doilea rând, modul în care se analizează și se stabilește remunerația creșterii dotărilor cu capital nu este cel pe care l-ar fi putut reține un investitor privat avizat în economia de piață. |
| --- | --- |

(136)

În al doilea rând, modul în care se analizează și se stabilește remunerația creșterii dotărilor cu capital nu este cel pe care l-ar fi putut reține un investitor privat avizat în economia de piață.

| (137) | Într-adevăr, astfel cum demonstrează trimiterile atât din scrisorile miniștrilor competenți, cât și din rapoartele parlamentare menționate în considerentele 97, 103 și 106, în analiza din 1997 a remunerației statului francez după restructurarea bilanțului EDF, autoritățile franceze au luat în considerare, în același timp, remunerația dotărilor cu capitalul necesar pentru statul acționar stricto sensu și suma preconizată reprezentând impozitul pe care statul l-ar percepe începând din 1997, după mai mulți ani de reporturi fiscale negative pentru statul care acționează în calitate de autoritate publică în colectarea impozitului. Astfel cum se arată la considerentul 93, remunerarea dotărilor era, la rândul său, deductibilă din impozitul pe profit, prin derogare de la dreptul comun. |
| --- | --- |

(137)

Într-adevăr, astfel cum demonstrează trimiterile atât din scrisorile miniștrilor competenți, cât și din rapoartele parlamentare menționate în considerentele 97, 103 și 106, în analiza din 1997 a remunerației statului francez după restructurarea bilanțului EDF, autoritățile franceze au luat în considerare, în același timp, remunerația dotărilor cu capitalul necesar pentru statul acționar stricto sensu și suma preconizată reprezentând impozitul pe care statul l-ar percepe începând din 1997, după mai mulți ani de reporturi fiscale negative pentru statul care acționează în calitate de autoritate publică în colectarea impozitului. Astfel cum se arată la considerentul 93, remunerarea dotărilor era, la rândul său, deductibilă din impozitul pe profit, prin derogare de la dreptul comun.

stricto sensu

| (138) | Conceptul examinat și validat de autoritățile franceze în 1997 a fost, prin urmare, cel al taxei globale pentru EDF, reprezentând impozit și remunerație a acționarului cumulate. Cuantumul total al impozitului perceput pentru EDF, chiar dincolo de scutirea în litigiu, care ține de prerogativele fiscale, și remunerația acordată statului în calitate de acționar se suprapun în ceea ce privește documentele prezentate de autoritățile franceze. Cu toate acestea, potrivit autorităților franceze, documentele demonstrează existența unei decizii de investiție. Dimpotrivă, luarea în considerare constantă a plății impozitelor datorate de către EDF statului perceptor, inclusiv prin regularizarea și achitarea impozitului neperceput înainte de Legea nr. 97-1026, cu scopul de a examina și a stabili remunerația statului acționar, sugerează că scutirea fiscală în cauză a fost acordată de către statul care acționează în calitate de autoritate publică și nu în calitate de investitor. |
| --- | --- |

(138)

Conceptul examinat și validat de autoritățile franceze în 1997 a fost, prin urmare, cel al taxei globale pentru EDF, reprezentând impozit și remunerație a acționarului cumulate. Cuantumul total al impozitului perceput pentru EDF, chiar dincolo de scutirea în litigiu, care ține de prerogativele fiscale, și remunerația acordată statului în calitate de acționar se suprapun în ceea ce privește documentele prezentate de autoritățile franceze. Cu toate acestea, potrivit autorităților franceze, documentele demonstrează existența unei decizii de investiție. Dimpotrivă, luarea în considerare constantă a plății impozitelor datorate de către EDF statului perceptor, inclusiv prin regularizarea și achitarea impozitului neperceput înainte de Legea nr. 97-1026, cu scopul de a examina și a stabili remunerația statului acționar, sugerează că scutirea fiscală în cauză a fost acordată de către statul care acționează în calitate de autoritate publică și nu în calitate de investitor.

| (139) | Acest lucru este confirmat, de asemenea, de natura obiectivelor stabilite la EDF de către stat în 1997, având în vedere preocupări și obiective de autoritate publică, și nu de acționar. Aceste preocupări sunt evidente în ceea ce privește stabilirea tarifelor EDF, astfel cum s-a convenit în contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000, de care depindea remunerația statului acționar. Într-adevăr, statul solicita ca EDF să contribuie la consolidarea competitivității industriei franceze și la consolidarea puterii de cumpărare a gospodăriilor franceze. Toate acestea sunt considerații nu doar străine de cele pe care le-ar fi reținut un investitor privat avizat în economia de piață, ci, în plus, contrare intereselor financiare ale unui investitor ipotetic. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește obiectivul stabilit la EDF în contractul de antrepriză 1997-2000 de a pune în aplicare o politică ambițioasă de sprijinire a activității economice și a ocupării forței de muncă prin punerea în serviciul colectivităților locale (considerentele 89 și 95). |
| --- | --- |

(139)

Acest lucru este confirmat, de asemenea, de natura obiectivelor stabilite la EDF de către stat în 1997, având în vedere preocupări și obiective de autoritate publică, și nu de acționar. Aceste preocupări sunt evidente în ceea ce privește stabilirea tarifelor EDF, astfel cum s-a convenit în contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000, de care depindea remunerația statului acționar. Într-adevăr, statul solicita ca EDF să contribuie la consolidarea competitivității industriei franceze și la consolidarea puterii de cumpărare a gospodăriilor franceze. Toate acestea sunt considerații nu doar străine de cele pe care le-ar fi reținut un investitor privat avizat în economia de piață, ci, în plus, contrare intereselor financiare ale unui investitor ipotetic. Același lucru este valabil, de asemenea, în ceea ce privește obiectivul stabilit la EDF în contractul de antrepriză 1997-2000 de a pune în aplicare o politică ambițioasă de sprijinire a activității economice și a ocupării forței de muncă prin punerea în serviciul colectivităților locale (considerentele 89 și 95).

Evaluări economice în vederea determinării rentabilității investiției solicitate

Evaluări economice în vederea determinării rentabilității investiției solicitate

| (140) | Contractul de antrepriză dintre stat și EDF, semnat la 8 aprilie 1997, conținea evaluări prealabile ale scenariului financiar, din care făceau parte previziuni asupra rentabilității investiției în alocări de capital a EDF pentru statul acționar (considerentul 92). Aceste documente, precum și analizele prezentate de autoritățile franceze se referă la efectele preconizate ale reclasificării tuturor provizioanelor constituite de EDF, indiferent dacă au fost sau nu impuse, dacă au rezultat sau nu din punerea în aplicare a Legii nr. 97-1026. Singura evaluare sistematică transmisă de autoritățile franceze cuprinsă în nota EDF din 18 februarie 1997 (considerentul 92) are un caracter general și se limitează la remunerarea normativă aplicată dotărilor cu capital, inclusiv cele anterioare restructurării bilanțului EDF, fără a include, de exemplu, remunerarea capitalului în afara dotărilor sau remunerarea fondurilor proprii. |
| --- | --- |

(140)

Contractul de antrepriză dintre stat și EDF, semnat la 8 aprilie 1997, conținea evaluări prealabile ale scenariului financiar, din care făceau parte previziuni asupra rentabilității investiției în alocări de capital a EDF pentru statul acționar (considerentul 92). Aceste documente, precum și analizele prezentate de autoritățile franceze se referă la efectele preconizate ale reclasificării tuturor provizioanelor constituite de EDF, indiferent dacă au fost sau nu impuse, dacă au rezultat sau nu din punerea în aplicare a Legii nr. 97-1026. Singura evaluare sistematică transmisă de autoritățile franceze cuprinsă în nota EDF din 18 februarie 1997 (considerentul 92) are un caracter general și se limitează la remunerarea normativă aplicată dotărilor cu capital, inclusiv cele anterioare restructurării bilanțului EDF, fără a include, de exemplu, remunerarea capitalului în afara dotărilor sau remunerarea fondurilor proprii.

| (141) | Niciun document transmis de Franța sau de EDF nu arată că decizia de investiție care se pretinde că a fost luată, și anume de a furniza o mai mare alocare de capital în favoarea EDF necolectând taxa de reclasificare, ar fi făcut obiectul unei examinări, a unor studii sau analize specifice. Cu toate acestea, având în vedere sumele implicate, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi realizat, probabil, o analiză financiară și economică a investițiilor înainte de a decide dacă, având în vedere rentabilitatea normativă a dotărilor cu capital, suma de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea fiscală era necesară pentru ca societatea să asigure rentabilitatea pe termen lung a investiției sale totale și pentru ca acționarul să fie suficient remunerat în acest scop. Un astfel de studiu economic prealabil, pe care Curtea îl menționează la punctul 84 din hotărârea sa printre elementele pe care se bazează concluzia pozitivă cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, nu a fost realizat. |
| --- | --- |

(141)

Niciun document transmis de Franța sau de EDF nu arată că decizia de investiție care se pretinde că a fost luată, și anume de a furniza o mai mare alocare de capital în favoarea EDF necolectând taxa de reclasificare, ar fi făcut obiectul unei examinări, a unor studii sau analize specifice. Cu toate acestea, având în vedere sumele implicate, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi realizat, probabil, o analiză financiară și economică a investițiilor înainte de a decide dacă, având în vedere rentabilitatea normativă a dotărilor cu capital, suma de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea fiscală era necesară pentru ca societatea să asigure rentabilitatea pe termen lung a investiției sale totale și pentru ca acționarul să fie suficient remunerat în acest scop. Un astfel de studiu economic prealabil, pe care Curtea îl menționează la punctul 84 din hotărârea sa printre elementele pe care se bazează concluzia pozitivă cu privire la aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață, nu a fost realizat.

| (142) | Trebuie, în special, să se constate că, dincolo de remunerația care ar urma să fie acordată în favoarea statului în perioada 1997-2000, nu a fost efectuat niciun studiu privind remunerarea și randamentul pe termen lung, deși Franța afirmă, în mod specific, că a făcut o investiție pe termen lung. Cu toate acestea, un investitor privat avizat în economia de piață nu ar fi omis să efectueze o analiză privind rentabilitatea investițiilor pentru perioada de după 2000. |
| --- | --- |

(142)

Trebuie, în special, să se constate că, dincolo de remunerația care ar urma să fie acordată în favoarea statului în perioada 1997-2000, nu a fost efectuat niciun studiu privind remunerarea și randamentul pe termen lung, deși Franța afirmă, în mod specific, că a făcut o investiție pe termen lung. Cu toate acestea, un investitor privat avizat în economia de piață nu ar fi omis să efectueze o analiză privind rentabilitatea investițiilor pentru perioada de după 2000.

| (143) | Dacă este rezonabil să se presupună că un investitor privat avizat în economia de piață ar fi luat în considerare efectele reducerii ratei datoriei EDF, trebuie arătat că avantajul pe care îl reprezintă pentru EDF faptul de a împrumuta la un cost mai mic ca urmare a unei rate a datoriei din fonduri proprii ameliorate, este menționat în termeni generali în anumite documente prezentate de Franța (considerentele 101 și 105), precum și de EDF. Cu toate acestea, niciun element nu evocă avantajele și rentabilitatea, pentru statul acționar, a unei reduceri a costului de creditare a EDF sau a unei scăderi a ratei datoriei. Conform cuantificărilor realizate la acea dată, prezentate în considerentul 101, rata datoriei nete din fondurile proprii ale EDF trebuia să ajungă la 148 % cu noua dotare cu capital în totalitate, care se ridica la 50,7 miliarde FRF, inclusiv cele 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea în litigiu. Fără scutirea fiscală, acest raport ar fi fost de aproximativ 163 %, și anume aproximativ de trei ori mai mic decât rata de 480 % înainte de Legea nr. 97-1026. Luată în considerare în mod izolat de celelalte efecte ale reclasificării diferitelor provizioane, contribuția scutirii fiscale la îmbunătățirea acestei rate este destul de limitată, iar traducerea concretă a acesteia în ceea ce privește reducerea costului de creditare pentru EDF, extrem de îndoielnică (considerentele 170-172). În orice caz, documentele furnizate de autoritățile franceze nu menționează, nici nu analizează ca o investiție nici remunerația pentru acționar care rezultă dintr-o rată de 148 % nici, a fortiori, cea care rezultă dintr-o rată de 163 %. Nu există, în această privință, nicio evaluare economică prealabilă comparabilă cu cele pe care un investitor privat avizat în economia de piață le-ar fi realizat, astfel cum este menționată de Curte la punctul 84 din hotărârea sa. |
| --- | --- |

(143)

Dacă este rezonabil să se presupună că un investitor privat avizat în economia de piață ar fi luat în considerare efectele reducerii ratei datoriei EDF, trebuie arătat că avantajul pe care îl reprezintă pentru EDF faptul de a împrumuta la un cost mai mic ca urmare a unei rate a datoriei din fonduri proprii ameliorate, este menționat în termeni generali în anumite documente prezentate de Franța (considerentele 101 și 105), precum și de EDF. Cu toate acestea, niciun element nu evocă avantajele și rentabilitatea, pentru statul acționar, a unei reduceri a costului de creditare a EDF sau a unei scăderi a ratei datoriei. Conform cuantificărilor realizate la acea dată, prezentate în considerentul 101, rata datoriei nete din fondurile proprii ale EDF trebuia să ajungă la 148 % cu noua dotare cu capital în totalitate, care se ridica la 50,7 miliarde FRF, inclusiv cele 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea în litigiu. Fără scutirea fiscală, acest raport ar fi fost de aproximativ 163 %, și anume aproximativ de trei ori mai mic decât rata de 480 % înainte de Legea nr. 97-1026. Luată în considerare în mod izolat de celelalte efecte ale reclasificării diferitelor provizioane, contribuția scutirii fiscale la îmbunătățirea acestei rate este destul de limitată, iar traducerea concretă a acesteia în ceea ce privește reducerea costului de creditare pentru EDF, extrem de îndoielnică (considerentele 170-172). În orice caz, documentele furnizate de autoritățile franceze nu menționează, nici nu analizează ca o investiție nici remunerația pentru acționar care rezultă dintr-o rată de 148 % nici, a fortiori, cea care rezultă dintr-o rată de 163 %. Nu există, în această privință, nicio evaluare economică prealabilă comparabilă cu cele pe care un investitor privat avizat în economia de piață le-ar fi realizat, astfel cum este menționată de Curte la punctul 84 din hotărârea sa.

a fortiori

| (144) | În acest sens, studiul economic prezentat de EDF în susținerea observațiilor sale (considerentele 69-70) nu permite să se stabilească faptul că Franța a acționat ca investitor și nu ca autoritate publică. Studiul a fost elaborat după presupusa decizie de investiție luată în 1997 și nu a fost examinat de autoritățile competente pentru a lua decizia respectivă. Pentru acest motiv, studiul nu este admisibil ca probă, în conformitate cu indicațiile Curții (considerentul 126 punctul 104 din hotărârea din 5 iunie). Faptul că studiul este efectuat pornind de la date de bază autentice disponibile la acel moment nu poate infirma această concluzie. Studiul a fost comandat în cadrul cauzei ca urmare a extinderii procedurii în mai 2013 și concluziile la care acesta ajunge erau, aparent, cunoscute de EDF în iulie 2013, deși studiul datează din octombrie 2013. În plus, motive suplimentare fac nevalide rezultatele în cifre la care ajunge studiul și, în consecință, infirmă concluziile pe care le extrage EDF în susținerea observațiilor sale, și anume:






  — | Studiul este întocmit pornind de la date de bază, aproape toate din perioada respectivă, și aplică abordări metodologice general acceptate în evaluarea valorii unor societăți, sub rezervele importante prezentate în continuare. Totuși, aceasta nu înseamnă că studiul nu reprezintă o evaluare economică deosebit de complexă, după o cercetare a datelor relativ aprofundată, implicând aproximativ trei luni pentru finalizare și validare. Această elaborare implică mai multe opțiuni metodologice succesive și, uneori, puse sub semnul întrebării. Fără această elaborare, este aproape imposibil ca, pornind de la datele de bază, dispersate și din surse diferite, să se ajungă la o idee sumară sau o previziune posibilă a rezultatelor cuantificate în ceea ce privește rentabilitatea pe care ar putea să o aștepte statul francez în 1997, prezentată în studiu. Cu toate acestea, Curtea solicită ca aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață să se bazeze pe evaluările previzibile în momentul în care a fost luată decizia (punctul 105 din hotărârea din 5 iunie 2012). Contrar argumentelor prezentate de EDF, faptul că, pe baza informațiilor disponibile în perioada 1996-1997, serviciile competente ale statului francez nici nu au realizat ele însele, nici nu au comandat un studiu de această amploare și complexitate oferă un indiciu că rentabilitatea investiției solicitate pentru acționar nu a fost un element important de luat în considerare pentru autoritățile franceze înainte de luarea deciziei. |
| --- | --- | --- |

(144)

În acest sens, studiul economic prezentat de EDF în susținerea observațiilor sale (considerentele 69-70) nu permite să se stabilească faptul că Franța a acționat ca investitor și nu ca autoritate publică. Studiul a fost elaborat după presupusa decizie de investiție luată în 1997 și nu a fost examinat de autoritățile competente pentru a lua decizia respectivă. Pentru acest motiv, studiul nu este admisibil ca probă, în conformitate cu indicațiile Curții (considerentul 126 punctul 104 din hotărârea din 5 iunie). Faptul că studiul este efectuat pornind de la date de bază autentice disponibile la acel moment nu poate infirma această concluzie. Studiul a fost comandat în cadrul cauzei ca urmare a extinderii procedurii în mai 2013 și concluziile la care acesta ajunge erau, aparent, cunoscute de EDF în iulie 2013, deși studiul datează din octombrie 2013. În plus, motive suplimentare fac nevalide rezultatele în cifre la care ajunge studiul și, în consecință, infirmă concluziile pe care le extrage EDF în susținerea observațiilor sale, și anume:

—

Studiul este întocmit pornind de la date de bază, aproape toate din perioada respectivă, și aplică abordări metodologice general acceptate în evaluarea valorii unor societăți, sub rezervele importante prezentate în continuare. Totuși, aceasta nu înseamnă că studiul nu reprezintă o evaluare economică deosebit de complexă, după o cercetare a datelor relativ aprofundată, implicând aproximativ trei luni pentru finalizare și validare. Această elaborare implică mai multe opțiuni metodologice succesive și, uneori, puse sub semnul întrebării. Fără această elaborare, este aproape imposibil ca, pornind de la datele de bază, dispersate și din surse diferite, să se ajungă la o idee sumară sau o previziune posibilă a rezultatelor cuantificate în ceea ce privește rentabilitatea pe care ar putea să o aștepte statul francez în 1997, prezentată în studiu. Cu toate acestea, Curtea solicită ca aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață să se bazeze pe evaluările previzibile în momentul în care a fost luată decizia (punctul 105 din hotărârea din 5 iunie 2012). Contrar argumentelor prezentate de EDF, faptul că, pe baza informațiilor disponibile în perioada 1996-1997, serviciile competente ale statului francez nici nu au realizat ele însele, nici nu au comandat un studiu de această amploare și complexitate oferă un indiciu că rentabilitatea investiției solicitate pentru acționar nu a fost un element important de luat în considerare pentru autoritățile franceze înainte de luarea deciziei.

| — | Studiul analizează comportamentul statului francez din perspectiva principiului investitorului privat avizat în economia de piață, cu informații și ipoteze foarte diferite de cele prezentate în considerentele 87-108, și care, potrivit autorităților franceze, au motivat și justificat presupusa decizia de investiții luată. Or, nu EDF a luat decizia de a investi și, astfel cum arată Curtea (punctele 82 și 83 din hotărârea din 5 iunie 2012), Franței îi revine sarcina de a evidenția elementele care prezintă natura și contextul în care a fost luată decizia. Întrucât Franța susține că a luat decizia având în vedere informațiile și datele pe care le-a prezentat, studiul și, prin urmare, EDF se substituie de facto investitorului invocat și afirmă că ar cunoaște mai bine decât statul francez considerațiile și informațiile care ar fi motivat efectiv decizia deja luată și ipotezele pe care le-ar fi reținut. Prin urmare, studiul se bazează pe speculații și conjuncturi privind datele, informații și ipoteze pe care autoritățile franceze le-ar fi putut lua în considerare – printre altele care nu pot fi excluse – în 1997 și, prin urmare, nu are forță probantă în 2015 (sau în octombrie 2013, când studiul a fost efectuat) pentru a explica și a clarifica decizia pe care autoritățile franceze au luat-o efectiv în 1997 și pe care aceste autorități o explică prin date și ipoteze diferite. |
| --- | --- |

—

Studiul analizează comportamentul statului francez din perspectiva principiului investitorului privat avizat în economia de piață, cu informații și ipoteze foarte diferite de cele prezentate în considerentele 87-108, și care, potrivit autorităților franceze, au motivat și justificat presupusa decizia de investiții luată. Or, nu EDF a luat decizia de a investi și, astfel cum arată Curtea (punctele 82 și 83 din hotărârea din 5 iunie 2012), Franței îi revine sarcina de a evidenția elementele care prezintă natura și contextul în care a fost luată decizia. Întrucât Franța susține că a luat decizia având în vedere informațiile și datele pe care le-a prezentat, studiul și, prin urmare, EDF se substituie de facto investitorului invocat și afirmă că ar cunoaște mai bine decât statul francez considerațiile și informațiile care ar fi motivat efectiv decizia deja luată și ipotezele pe care le-ar fi reținut. Prin urmare, studiul se bazează pe speculații și conjuncturi privind datele, informații și ipoteze pe care autoritățile franceze le-ar fi putut lua în considerare – printre altele care nu pot fi excluse – în 1997 și, prin urmare, nu are forță probantă în 2015 (sau în octombrie 2013, când studiul a fost efectuat) pentru a explica și a clarifica decizia pe care autoritățile franceze au luat-o efectiv în 1997 și pe care aceste autorități o explică prin date și ipoteze diferite.

de facto

| — | Valoarea probantă este cu atât mai absentă cu cât, pentru a ajunge la rezultatele prezentate în considerentul 70, studiul se bazează pe ipoteze fie arbitrare sau riscante, fie care nu sunt confirmate de fapte, fie în contradicție cu informațiile care reies din documentele prezentate de autoritățile franceze și care, în opinia acestora, ilustrează aplicabilitatea și aplicarea pozitivă în speță a principiului investitorului privat avizat în economia de piață. Astfel, în primul rând, studiul presupune că, după anul 2000, remunerația plătită statului acționar nu ar fi reglementată prin decret și tradusă printr-un contract de antrepriză între stat și EDF, ci ar fi fixă în raport cu dividendele pe care alte întreprinderi din sector le-ar plăti în perioada 1996-1997 (26). Or, remunerarea alocărilor la capitalul EDF era reglementată prin decret încă din 1956 (considerentul 102) și a fost stabilită prin lege și reflectată în contracte de antrepriză multianuale înainte și mult după 1997, bazată pe considerații care nu au legătură cu dividendele plătite de societăți din sector care operează pe alte piețe decât Franța (considerentele 94 și 95). De asemenea, în al doilea rând, studiul a reintrodus, fără justificare, în contul de profit și pierdere al EDF provizioane provenind din conturile sociale ale EDF în valoare de 11,6 miliarde FRF (fără taxe) și 7,3 miliarde (după impozitare) (27), crescând în mod artificial valoarea EDF, fără a ține seama de informațiile disponibile și de evoluțiile previzibile în 1997 în ceea ce privește sarcina angajamentelor EDF asupra sistemului de pensii al personalului său (considerentele 168-169). |
| --- | --- |

—

Valoarea probantă este cu atât mai absentă cu cât, pentru a ajunge la rezultatele prezentate în considerentul 70, studiul se bazează pe ipoteze fie arbitrare sau riscante, fie care nu sunt confirmate de fapte, fie în contradicție cu informațiile care reies din documentele prezentate de autoritățile franceze și care, în opinia acestora, ilustrează aplicabilitatea și aplicarea pozitivă în speță a principiului investitorului privat avizat în economia de piață. Astfel, în primul rând, studiul presupune că, după anul 2000, remunerația plătită statului acționar nu ar fi reglementată prin decret și tradusă printr-un contract de antrepriză între stat și EDF, ci ar fi fixă în raport cu dividendele pe care alte întreprinderi din sector le-ar plăti în perioada 1996-1997 (26). Or, remunerarea alocărilor la capitalul EDF era reglementată prin decret încă din 1956 (considerentul 102) și a fost stabilită prin lege și reflectată în contracte de antrepriză multianuale înainte și mult după 1997, bazată pe considerații care nu au legătură cu dividendele plătite de societăți din sector care operează pe alte piețe decât Franța (considerentele 94 și 95). De asemenea, în al doilea rând, studiul a reintrodus, fără justificare, în contul de profit și pierdere al EDF provizioane provenind din conturile sociale ale EDF în valoare de 11,6 miliarde FRF (fără taxe) și 7,3 miliarde (după impozitare) (27), crescând în mod artificial valoarea EDF, fără a ține seama de informațiile disponibile și de evoluțiile previzibile în 1997 în ceea ce privește sarcina angajamentelor EDF asupra sistemului de pensii al personalului său (considerentele 168-169).

26

27

| — | De asemenea, în al treilea rând, creșterea valorii EDF care rezultă din creșterea rentabilității și a rezultatelor este calculată în studiu pe baza „așteptărilor de piață” din 1997 (28). Cu toate acestea, autoritățile franceze dispuneau de previziuni privind veniturile și de rezultate specifice și cifrice pentru EDF pentru 1997-2000, validate în cadrul elaborării contractului de antrepriză pentru aceeași perioadă și afirmă că s-au bazat pe respective previziuni și informații pentru luarea deciziei (considerentele 78-79, 90, 94, 96), având, în același timp, în 1997, o cunoaștere detaliată a societății și a perspectivelor financiare ale acesteia (considerentul 77). Recurgerea la „așteptări de piață” din partea terților pentru a stabili in fine o estimare a valorii EDF în astfel de împrejurări nu este nici clară, nici în concordanță cu argumentele invocate de Franța pentru a explica și a justifica decizia pe care autoritățile sale susțin că ar fi luat-o. Acest lucru este cu atât mai puțin valabil cu cât autoritățile franceze subliniază că activitatea principală a EDF se desfășura în Franța, la tarifele reglementate în 1997 (a se vedea considerentul 85). În plus, tarifele erau stabilite la un nivel scăzut, în scopul de a consolida competitivitatea industriei franceze și puterea de cumpărare a gospodăriilor franceze (considerentele 89 și 95). Studiul nu reușește să explice și, cu atât mai mult, să justifice de ce remunerația, dividendele și rezultatele societăților constituite în societăți pe acțiuni cotate care nu aveau o prezență semnificativă în Franța și care operau pe piețe cu constrângeri concurențiale și de reglementare diferite (de exemplu, Endesa, Gas Natural și Union Fenosa în Spania, RWE, EON și Verbund în Germania, Fluxys în Belgia etc.) puteau să determine rezultatele, remunerația și dividendele EDF, ceea ce figurează printre ipotezele de care depind rezultatele prezentate la considerentul 70 (29). |
| --- | --- |

—

De asemenea, în al treilea rând, creșterea valorii EDF care rezultă din creșterea rentabilității și a rezultatelor este calculată în studiu pe baza „așteptărilor de piață” din 1997 (28). Cu toate acestea, autoritățile franceze dispuneau de previziuni privind veniturile și de rezultate specifice și cifrice pentru EDF pentru 1997-2000, validate în cadrul elaborării contractului de antrepriză pentru aceeași perioadă și afirmă că s-au bazat pe respective previziuni și informații pentru luarea deciziei (considerentele 78-79, 90, 94, 96), având, în același timp, în 1997, o cunoaștere detaliată a societății și a perspectivelor financiare ale acesteia (considerentul 77). Recurgerea la „așteptări de piață” din partea terților pentru a stabili in fine o estimare a valorii EDF în astfel de împrejurări nu este nici clară, nici în concordanță cu argumentele invocate de Franța pentru a explica și a justifica decizia pe care autoritățile sale susțin că ar fi luat-o. Acest lucru este cu atât mai puțin valabil cu cât autoritățile franceze subliniază că activitatea principală a EDF se desfășura în Franța, la tarifele reglementate în 1997 (a se vedea considerentul 85). În plus, tarifele erau stabilite la un nivel scăzut, în scopul de a consolida competitivitatea industriei franceze și puterea de cumpărare a gospodăriilor franceze (considerentele 89 și 95). Studiul nu reușește să explice și, cu atât mai mult, să justifice de ce remunerația, dividendele și rezultatele societăților constituite în societăți pe acțiuni cotate care nu aveau o prezență semnificativă în Franța și care operau pe piețe cu constrângeri concurențiale și de reglementare diferite (de exemplu, Endesa, Gas Natural și Union Fenosa în Spania, RWE, EON și Verbund în Germania, Fluxys în Belgia etc.) puteau să determine rezultatele, remunerația și dividendele EDF, ceea ce figurează printre ipotezele de care depind rezultatele prezentate la considerentul 70 (29).

28

in fine

29

| — | În sfârșit, în al patrulea rând, studiul postulează, fără justificare, că o majorare a dotării cu capital a EDF în 1997 era echivalentă cu achiziționarea unui activ financiar lichid, cel puțin în mod potențial (30). Cu toate acestea, EDF era, în 1997, o instituție publică industrială și comercială, fără capital social (considerentul 19), despre care autoritățile franceze și EDF afirmau, la acea dată, că își va menține același statut în viitor (considerentele 95 și 105). Caracterul riscant al acestei ipoteze de care depind, totuși, în mod esențial, rezultatele studiului este prezentat în detaliu la considerentele 179-181. |
| --- | --- |

—

În sfârșit, în al patrulea rând, studiul postulează, fără justificare, că o majorare a dotării cu capital a EDF în 1997 era echivalentă cu achiziționarea unui activ financiar lichid, cel puțin în mod potențial (30). Cu toate acestea, EDF era, în 1997, o instituție publică industrială și comercială, fără capital social (considerentul 19), despre care autoritățile franceze și EDF afirmau, la acea dată, că își va menține același statut în viitor (considerentele 95 și 105). Caracterul riscant al acestei ipoteze de care depind, totuși, în mod esențial, rezultatele studiului este prezentat în detaliu la considerentele 179-181.

30

Natura și obiectul măsurii, contextul acesteia, precum și normele care o reglementează

Natura și obiectul măsurii, contextul acesteia, precum și normele care o reglementează

| (145) | Curtea subliniază că natura măsurii luate face parte din elementele relevante care trebuie luate în considerare pentru a ajunge la o concluzie favorabilă în ceea ce privește aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață (punctul 86 din hotărâre). Decizia de a furniza o injecție suplimentară de capital în EDF prin necolectarea impozitului pe reclasificarea provizioanelor neregulamentare aferente RAG este atât o decizie cu caracter contabil de realocare între posturile bilanțului EDF (considerentele 100 și 105), cât și o decizie de natură fiscală, întrucât autoritățile competente consideră că impozitul pe profit trebuia să fie prelevat înainte de reclasificare (considerentul 35), deși taxa a fost achitată pe alte provizioane contabile reclasificate. Prin urmare, contrar afirmațiilor autorităților franceze, nu s-a stabilit că cele două componente, contabilă și fiscală, sunt legate în mod indisolubil într-o măsură unică, introdusă prin Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997. |
| --- | --- |

(145)

Curtea subliniază că natura măsurii luate face parte din elementele relevante care trebuie luate în considerare pentru a ajunge la o concluzie favorabilă în ceea ce privește aplicabilitatea principiului investitorului privat avizat în economia de piață (punctul 86 din hotărâre). Decizia de a furniza o injecție suplimentară de capital în EDF prin necolectarea impozitului pe reclasificarea provizioanelor neregulamentare aferente RAG este atât o decizie cu caracter contabil de realocare între posturile bilanțului EDF (considerentele 100 și 105), cât și o decizie de natură fiscală, întrucât autoritățile competente consideră că impozitul pe profit trebuia să fie prelevat înainte de reclasificare (considerentul 35), deși taxa a fost achitată pe alte provizioane contabile reclasificate. Prin urmare, contrar afirmațiilor autorităților franceze, nu s-a stabilit că cele două componente, contabilă și fiscală, sunt legate în mod indisolubil într-o măsură unică, introdusă prin Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997.

| (146) | Articolul 4 alineatul (2) din legea menționată prevedea că contravaloarea bunurilor în natură concesionate ale RAG care figurează în pasivul bilanțului EDF trebuia să fie înscrisă, fără diferențele de reevaluare corespunzătoare, în postul „Dotări cu capital” (considerentul 28). S-ar putea deduce de aici că legea prevedea că, pe lângă eventualele diferențe de apreciere, nicio reconsiderare contabilă sau fiscală nu trebuia să reducă cuantumul contravalorii care trebuie înscrisă ca dotare cu capital a EDF. Cu toate acestea, decizia de a percepe sau nu impozitul pe EDF nu este conform legii în temeiul articolului 34 din Constituția Franței, iar Legea nr. 97-1026 nu putea genera o hotărâre valabilă cu privire la această chestiune. Articolul menționat limitează competențele legislative ale Parlamentului în materie fiscală la stabilirea bazei de impozitare, a ratei și a modalităților de colectare a impozitelor de orice tip. Prin urmare, EDF a plătit impozit pe profit pentru anumite provizioane contabile, dar nu și pentru altele, ca urmare a aceleiași operațiuni de reclasificare efectuate prin lege. |
| --- | --- |

(146)

Articolul 4 alineatul (2) din legea menționată prevedea că contravaloarea bunurilor în natură concesionate ale RAG care figurează în pasivul bilanțului EDF trebuia să fie înscrisă, fără diferențele de reevaluare corespunzătoare, în postul „Dotări cu capital” (considerentul 28). S-ar putea deduce de aici că legea prevedea că, pe lângă eventualele diferențe de apreciere, nicio reconsiderare contabilă sau fiscală nu trebuia să reducă cuantumul contravalorii care trebuie înscrisă ca dotare cu capital a EDF. Cu toate acestea, decizia de a percepe sau nu impozitul pe EDF nu este conform legii în temeiul articolului 34 din Constituția Franței, iar Legea nr. 97-1026 nu putea genera o hotărâre valabilă cu privire la această chestiune. Articolul menționat limitează competențele legislative ale Parlamentului în materie fiscală la stabilirea bazei de impozitare, a ratei și a modalităților de colectare a impozitelor de orice tip. Prin urmare, EDF a plătit impozit pe profit pentru anumite provizioane contabile, dar nu și pentru altele, ca urmare a aceleiași operațiuni de reclasificare efectuate prin lege.

| (147) | Documentele pregătitoare transmise de autoritățile franceze menționate în considerentul 104 arată, de altfel, că în 1997 Consiliul de Stat era de opinie că dispozițiile cu caracter nelegislativ trebuiau să fie eliminate din textul proiectului de lege; în plus, un proiect de amendament la proiectul de lege al guvernului care viza limitarea taxelor pe care statul le-ar putea aplica societății EDF în temeiul legii a fost eliminat, de asemenea. În cele din urmă, miniștrii responsabili considerau, în aprilie 1997, că modalitățile detaliate de punere în aplicare a restructurării EDF pe plan contabil și pe plan fiscal trebuiau să facă obiectul unor discuții suplimentare între autoritățile de supraveghere și întreprindere (considerentul 98). |
| --- | --- |

(147)

Documentele pregătitoare transmise de autoritățile franceze menționate în considerentul 104 arată, de altfel, că în 1997 Consiliul de Stat era de opinie că dispozițiile cu caracter nelegislativ trebuiau să fie eliminate din textul proiectului de lege; în plus, un proiect de amendament la proiectul de lege al guvernului care viza limitarea taxelor pe care statul le-ar putea aplica societății EDF în temeiul legii a fost eliminat, de asemenea. În cele din urmă, miniștrii responsabili considerau, în aprilie 1997, că modalitățile detaliate de punere în aplicare a restructurării EDF pe plan contabil și pe plan fiscal trebuiau să facă obiectul unor discuții suplimentare între autoritățile de supraveghere și întreprindere (considerentul 98).

| (148) | Aceste elemente, precizate și cuantificate în scrisoarea de punere în aplicare trimisă de miniștrii de resort către EDF la 22 decembrie 1997, după adoptarea legii (considerentul 31), indică faptul că aspectele fiscale ale punerii în aplicare pot fi disociate de dispozițiile Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997. Miniștrii, în scrisoarea pe care au adresat-o EDF, explică restructurarea bilanțului EDF, în temeiul articolului 4 din Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 și, în mod tacit, par să decidă consecințele fiscale ale restructurării respective, fără să fie vorba despre vreo investiție viabilă sau despre dispoziții obligatorii în lege. |
| --- | --- |

(148)

Aceste elemente, precizate și cuantificate în scrisoarea de punere în aplicare trimisă de miniștrii de resort către EDF la 22 decembrie 1997, după adoptarea legii (considerentul 31), indică faptul că aspectele fiscale ale punerii în aplicare pot fi disociate de dispozițiile Legii nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997. Miniștrii, în scrisoarea pe care au adresat-o EDF, explică restructurarea bilanțului EDF, în temeiul articolului 4 din Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 și, în mod tacit, par să decidă consecințele fiscale ale restructurării respective, fără să fie vorba despre vreo investiție viabilă sau despre dispoziții obligatorii în lege.

| (149) | În ceea ce privește contextul măsurii, despre care Curtea subliniază că este un element pertinent, printre altele, pentru a aprecia eventuala aplicabilitate a principiului investitorului privat avizat în economia de piață, reuniunile pregătitoare și documentele justificative pentru perioada respectivă care au condus la contractul de antrepriză dintre stat și EDF, semnat la 8 aprilie 1997, arată că reclasificarea provizioanelor se înscria în contextul perspectivei de liberalizare parțială a piețelor energiei electrice pe teritoriul Uniunii, stabilită încă din 1996. De asemenea, preocuparea de a internaționaliza mai mult activitățile EDF este prezentă în contractul de antrepriză 1997-2000 și în documentele pregătitoare, precum și în documentele parlamentare. Chiar contractul de antrepriză presupune că, pentru a fi pus în aplicare, este necesară o măsură legislativă de remediere, astfel cum este cea prevăzută de Legea nr. 97-1026, stabilind prin aceasta o continuitate de facto între obiectivele contractului și cele ale legiuitorului. Cu toate acestea, nici contractul încheiat în aprilie 1997, nici documentele pregătitoare și discuțiile cu autoritățile de supraveghere ale EDF nu iau o poziție cu privire la cuantumul exact al impozitului. |
| --- | --- |

(149)

În ceea ce privește contextul măsurii, despre care Curtea subliniază că este un element pertinent, printre altele, pentru a aprecia eventuala aplicabilitate a principiului investitorului privat avizat în economia de piață, reuniunile pregătitoare și documentele justificative pentru perioada respectivă care au condus la contractul de antrepriză dintre stat și EDF, semnat la 8 aprilie 1997, arată că reclasificarea provizioanelor se înscria în contextul perspectivei de liberalizare parțială a piețelor energiei electrice pe teritoriul Uniunii, stabilită încă din 1996. De asemenea, preocuparea de a internaționaliza mai mult activitățile EDF este prezentă în contractul de antrepriză 1997-2000 și în documentele pregătitoare, precum și în documentele parlamentare. Chiar contractul de antrepriză presupune că, pentru a fi pus în aplicare, este necesară o măsură legislativă de remediere, astfel cum este cea prevăzută de Legea nr. 97-1026, stabilind prin aceasta o continuitate de facto între obiectivele contractului și cele ale legiuitorului. Cu toate acestea, nici contractul încheiat în aprilie 1997, nici documentele pregătitoare și discuțiile cu autoritățile de supraveghere ale EDF nu iau o poziție cu privire la cuantumul exact al impozitului.

de facto

| (150) | Acest context, reconstituit de elementele expuse de Franța în observațiile sale, nu permite totuși să se stabilească cu certitudine că măsura face parte din comportamentul unui acționar care efectuează o investiție. În fapt, necesitatea de a remedia deficiențele identificate de Curtea de Conturi în octombrie 1994 reprezintă, de asemenea, o parte din acest context. În timp ce, pe de o parte, trebuia să se remedieze o deficiență contabilă care permisese ca EDF să nu plătească impozitul pe profit timp de mai mulți ani, autoritățile franceze subliniau că acest dispozitiv nu ar repune în discuție monopolul EDF (considerentul 105) și că acest cadru stabil generat de liberalizarea pieței trebuia să fie menținut (considerentul 95). Este adevărat că liberalizarea genera oportunități de extindere pe piețele naționale ale altor state membre și că unele acțiuni erau prevăzute în contractul de antrepriză 1997-2000 pentru ca EDF să se internaționalizeze mai mult. Nu este mai puțin adevărat că preocuparea autorităților publice de a favoriza întreprinderile naționale prin măsuri de sprijin financiar la începutul liberalizării nu se limitează la întreprinderile publice, nici nu caracterizează comportamentul de acționar avizat într-o întreprindere publică. |
| --- | --- |

(150)

Acest context, reconstituit de elementele expuse de Franța în observațiile sale, nu permite totuși să se stabilească cu certitudine că măsura face parte din comportamentul unui acționar care efectuează o investiție. În fapt, necesitatea de a remedia deficiențele identificate de Curtea de Conturi în octombrie 1994 reprezintă, de asemenea, o parte din acest context. În timp ce, pe de o parte, trebuia să se remedieze o deficiență contabilă care permisese ca EDF să nu plătească impozitul pe profit timp de mai mulți ani, autoritățile franceze subliniau că acest dispozitiv nu ar repune în discuție monopolul EDF (considerentul 105) și că acest cadru stabil generat de liberalizarea pieței trebuia să fie menținut (considerentul 95). Este adevărat că liberalizarea genera oportunități de extindere pe piețele naționale ale altor state membre și că unele acțiuni erau prevăzute în contractul de antrepriză 1997-2000 pentru ca EDF să se internaționalizeze mai mult. Nu este mai puțin adevărat că preocuparea autorităților publice de a favoriza întreprinderile naționale prin măsuri de sprijin financiar la începutul liberalizării nu se limitează la întreprinderile publice, nici nu caracterizează comportamentul de acționar avizat într-o întreprindere publică.

| (151) | În sfârșit, Curtea arată că examinarea normelor care reglementează măsura în cauză este relevantă pentru a determina caracterul acesteia, fie de investiție din partea statului acționar, fie de prerogativă de putere publică. Prin urmare, clasificarea măsurii în oricare dintre categoriile de mai sus poate să țină cont de respectarea normelor care o reglementează. Prin urmare, este necesar să se analizeze normele care reglementează investiția de resurse fiscale în societăți precum EDF. Fără această măsură, produsul impozitului pe profit neperceput ar fi fost plătit la bugetul general al statului francez în 1997. În conformitate cu articolul 18 din Ordonanța nr. 59-2 din 2 ianuarie 1959 cu valoare de lege organică privind legea finanțelor, aplicabilă la data faptelor, toate veniturile care garantează execuția tuturor cheltuielilor, toate veniturile și toate cheltuielile statului se înregistrează într-un cont unic, intitulat bugetul general. Astfel, veniturile din impozit sunt vărsate la bugetul și în beneficiul statului, și nu în beneficiul unor întreprinderi publice. |
| --- | --- |

(151)

În sfârșit, Curtea arată că examinarea normelor care reglementează măsura în cauză este relevantă pentru a determina caracterul acesteia, fie de investiție din partea statului acționar, fie de prerogativă de putere publică. Prin urmare, clasificarea măsurii în oricare dintre categoriile de mai sus poate să țină cont de respectarea normelor care o reglementează. Prin urmare, este necesar să se analizeze normele care reglementează investiția de resurse fiscale în societăți precum EDF. Fără această măsură, produsul impozitului pe profit neperceput ar fi fost plătit la bugetul general al statului francez în 1997. În conformitate cu articolul 18 din Ordonanța nr. 59-2 din 2 ianuarie 1959 cu valoare de lege organică privind legea finanțelor, aplicabilă la data faptelor, toate veniturile care garantează execuția tuturor cheltuielilor, toate veniturile și toate cheltuielile statului se înregistrează într-un cont unic, intitulat bugetul general. Astfel, veniturile din impozit sunt vărsate la bugetul și în beneficiul statului, și nu în beneficiul unor întreprinderi publice.

| (152) | Acest buget este supus principiului constituțional al universalității, în temeiul căruia toate veniturile și toate creditele sunt înscrise în două blocuri distincte, fără a se stabili vreo legătură specială, de exemplu, între un venit din impozitul pe profit și o utilizare cum ar fi o dotare cu capital în favoarea unei întreprinderi publice cum este EDF. Desigur, prealocarea unei resurse fiscale unei persoane juridice, alta decât statul, cu titlu de subvenție sau cu titlu de investiție, este posibilă în temeiul dreptului francez, cu condiția ca alocarea respectivă să facă obiectul unor dispoziții specifice. Astfel, articolul 18 din Ordonanța nr. 59-2 prevedea că alocarea veniturilor publice, cu excepția creditelor și, în special, a avansurilor, are un caracter excepțional și nu poate rezulta decât dintr-o dispoziție prevăzută în legea finanțelor, din inițiativă guvernamentală. |
| --- | --- |

(152)

Acest buget este supus principiului constituțional al universalității, în temeiul căruia toate veniturile și toate creditele sunt înscrise în două blocuri distincte, fără a se stabili vreo legătură specială, de exemplu, între un venit din impozitul pe profit și o utilizare cum ar fi o dotare cu capital în favoarea unei întreprinderi publice cum este EDF. Desigur, prealocarea unei resurse fiscale unei persoane juridice, alta decât statul, cu titlu de subvenție sau cu titlu de investiție, este posibilă în temeiul dreptului francez, cu condiția ca alocarea respectivă să facă obiectul unor dispoziții specifice. Astfel, articolul 18 din Ordonanța nr. 59-2 prevedea că alocarea veniturilor publice, cu excepția creditelor și, în special, a avansurilor, are un caracter excepțional și nu poate rezulta decât dintr-o dispoziție prevăzută în legea finanțelor, din inițiativă guvernamentală.

| (153) | Or, legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 nu era o lege a finanțelor și nu putea, prin urmare, să aloce o resursă din impozit în beneficiul capitalului EDF. De asemenea, nu rezultă că au fost adoptate dispoziții specifice, din inițiativă guvernamentală, în legea finanțelor aplicabilă bugetului aferent exercițiului 1997, pentru a prealoca produsul impozitului datorat de EDF pentru cheltuielile statului francez în ceea ce privește orice investiție în capitalul EDF în cadrul aceluiași buget. În consecință, această dispoziție, care face posibilă investiția unei resurse fiscale stabilite în beneficiul statului către o persoană juridică distinctă de stat, cum ar fi EDF, nu pare să fi fost aplicată. |
| --- | --- |

(153)

Or, legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997 nu era o lege a finanțelor și nu putea, prin urmare, să aloce o resursă din impozit în beneficiul capitalului EDF. De asemenea, nu rezultă că au fost adoptate dispoziții specifice, din inițiativă guvernamentală, în legea finanțelor aplicabilă bugetului aferent exercițiului 1997, pentru a prealoca produsul impozitului datorat de EDF pentru cheltuielile statului francez în ceea ce privește orice investiție în capitalul EDF în cadrul aceluiași buget. În consecință, această dispoziție, care face posibilă investiția unei resurse fiscale stabilite în beneficiul statului către o persoană juridică distinctă de stat, cum ar fi EDF, nu pare să fi fost aplicată.

| (154) | Marea majoritate a elementelor de mai sus indică în mod clar faptul că Franța nu a luat, anterior sau simultan acordării avantajului economic care rezultă din neplata impozitului pe profit, decizia de a efectua, prin scutirea fiscală, o investiție în EDF. Prin urmare, principiul investitorului privat avizat în economia de piață nu este aplicabil măsurii în cauză. Următoarele considerații, legate de aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață prezintă, așadar, un caracter subsidiar. |
| --- | --- |

(154)

Marea majoritate a elementelor de mai sus indică în mod clar faptul că Franța nu a luat, anterior sau simultan acordării avantajului economic care rezultă din neplata impozitului pe profit, decizia de a efectua, prin scutirea fiscală, o investiție în EDF. Prin urmare, principiul investitorului privat avizat în economia de piață nu este aplicabil măsurii în cauză. Următoarele considerații, legate de aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață prezintă, așadar, un caracter subsidiar.

9.1.3.   Cu privire la aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață

Cu privire la aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață

| (155) | În hotărârea sa din 5 iunie 2012 pronunțată în această cauză, Curtea a apreciat că aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi adus o sumă egală cu impozitul datorat, în condiții similare, într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF (punctul 95 din hotărâre). Eventuala diferență dintre costul de investiții suportat de investitorul privat și cel care este suportat de statul acționar poate fi, de asemenea, luată în considerare pentru a stabili dacă condițiile stabilite de principiu sunt îndeplinite (punctul 96 din hotărâre). |
| --- | --- |

(155)

În hotărârea sa din 5 iunie 2012 pronunțată în această cauză, Curtea a apreciat că aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să permită să se determine dacă un acționar privat ar fi adus o sumă egală cu impozitul datorat, în condiții similare, într-o întreprindere care se află într-o situație comparabilă cu cea a EDF (punctul 95 din hotărâre). Eventuala diferență dintre costul de investiții suportat de investitorul privat și cel care este suportat de statul acționar poate fi, de asemenea, luată în considerare pentru a stabili dacă condițiile stabilite de principiu sunt îndeplinite (punctul 96 din hotărâre).

| (156) | Evaluarea se realizează în raport cu elementele obiective și verificabile și cu evaluările previzibile în momentul în care a fost luată decizia de investiție (punctele 102 și 105 din hotărâre). La efectuarea evaluării, trebuie luate în considerare doar beneficiile și obligațiile legate de situația statului în calitate de acționar, cu excepția celor legate de calitatea sa de autoritate publică (punctul 79 din hotărâre). |
| --- | --- |

(156)

Evaluarea se realizează în raport cu elementele obiective și verificabile și cu evaluările previzibile în momentul în care a fost luată decizia de investiție (punctele 102 și 105 din hotărâre). La efectuarea evaluării, trebuie luate în considerare doar beneficiile și obligațiile legate de situația statului în calitate de acționar, cu excepția celor legate de calitatea sa de autoritate publică (punctul 79 din hotărâre).

| (157) | Ținând seama de situația și de caracteristicile EDF, care exista ca o instituție publică controlată în totalitate de statul francez de peste 50 de ani, este necesar să se rețină trimiterea la un investitor care urmărește un obiectiv de rentabilitate pe termen lung și să se examineze cu mai multă atenție informațiile furnizate de Franța, astfel cum figurează acestea în considerentele 87-108. Tocmai aceste elemente sunt invocate de autoritățile franceze drept bază pentru decizia acestora în 1997. |
| --- | --- |

(157)

Ținând seama de situația și de caracteristicile EDF, care exista ca o instituție publică controlată în totalitate de statul francez de peste 50 de ani, este necesar să se rețină trimiterea la un investitor care urmărește un obiectiv de rentabilitate pe termen lung și să se examineze cu mai multă atenție informațiile furnizate de Franța, astfel cum figurează acestea în considerentele 87-108. Tocmai aceste elemente sunt invocate de autoritățile franceze drept bază pentru decizia acestora în 1997.

| (158) | În primul rând, este necesar să se analizeze rentabilitatea pe care o oferea EDF acționarului său în 1997. Această rentabilitate trebuie să fie comparată cu valori de referință. În 1997, rata medie de remunerare a obligațiunilor pe termen lung (30 de ani) în Franța era de 6,35 %. Chiar pentru perioade de scadență mai scurte (10 ani), mai mici decât cele ale duratei de viață a instalațiilor EDF, rata medie a dobânzii utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez era de 5,58 % (31). Aceste valori reprezintă atât randamentul unor active financiare considerate a avea un grad scăzut de risc, cât și costul finanțării pe termen lung a statului francez la momentul respectiv. O investiție într-o întreprindere cum era EDF în 1997 constituia o investiție mai riscantă decât deținerea unor obligațiuni de stat în aceeași perioadă. Prin urmare, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi pretins o rentabilitate mai mare decât cea a obligațiunilor de stat. |
| --- | --- |

(158)

În primul rând, este necesar să se analizeze rentabilitatea pe care o oferea EDF acționarului său în 1997. Această rentabilitate trebuie să fie comparată cu valori de referință. În 1997, rata medie de remunerare a obligațiunilor pe termen lung (30 de ani) în Franța era de 6,35 %. Chiar pentru perioade de scadență mai scurte (10 ani), mai mici decât cele ale duratei de viață a instalațiilor EDF, rata medie a dobânzii utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez era de 5,58 % (31). Aceste valori reprezintă atât randamentul unor active financiare considerate a avea un grad scăzut de risc, cât și costul finanțării pe termen lung a statului francez la momentul respectiv. O investiție într-o întreprindere cum era EDF în 1997 constituia o investiție mai riscantă decât deținerea unor obligațiuni de stat în aceeași perioadă. Prin urmare, un investitor privat avizat în economia de piață ar fi pretins o rentabilitate mai mare decât cea a obligațiunilor de stat.

31

| (159) | Or, analiza rentabilității curente pe care statul francez o putea aștepta în perioada 1996-1997, astfel cum reiese din documentele prezentate de autoritățile franceze, nu justifică concluzia că investiția respectă testul investitorului privat avizat în economia de piață. |
| --- | --- |

(159)

Or, analiza rentabilității curente pe care statul francez o putea aștepta în perioada 1996-1997, astfel cum reiese din documentele prezentate de autoritățile franceze, nu justifică concluzia că investiția respectă testul investitorului privat avizat în economia de piață.

| (160) | Autoritățile franceze au transmis contul de profit și pierdere previzional al EDF pentru perioada posterioară restructurării bilanțului, astfel cum este examinată în 1997 de către autoritățile în cauză (considerentul 92 tabelul 1). Estimările din tabel sunt susținute de alte documente din acea perioadă (considerentele 96, 97 și 103). Estimările din scenariul de bază al EDF pentru perioada următoare au fost validate de către autoritățile statului (considerentul 97). Pe baza acestui cont de profit și pierdere și a sumelor așteptate din resurse investite de către stat în EDF (considerentul 100 tabelul 2), este posibil să se calculeze rentabilitatea pe care statul o putea preconiza în ceea ce privește dotările cu capital, capitalul total (capital inițial și dotări) și fondurile proprii ale EDF (capital total, diferențe de reevaluare, rezerve reglementare și rezultat reportat) (32), astfel cum se arată în tabelul 4.

  Tabelul 4


  Remunerația estimată a capitalului la bilanțul EDF 1997-2000 (miliarde FRF) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 1997-2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Partea fixă la 3 % | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 6,0 |
| Partea variabilă | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 3,4 |
| Partea fixă și cea variabilă | 2,1 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 9,4 |
| Rentabilitatea capitalului propriu (79,8 miliarde FRF) (%) | 2,63 | 3,13 | 3,01 | 3,01 % | 2,94 |
| Rentabilitatea capitalului și a dotărilor (53,3 miliarde FRF) (%) | 3,94 | 4,69 | 4,50 | 4,50 | 4,41 |
| Rentabilitatea dotărilor cu capital (50,7 miliarde FRF) (%) | 4,14 | 4,93 | 4,73 | 4,73 | 4,64 |
| Sursa: Calcule efectuate de Comisie pe baza tabelelor 1 și 2. |

(160)

Autoritățile franceze au transmis contul de profit și pierdere previzional al EDF pentru perioada posterioară restructurării bilanțului, astfel cum este examinată în 1997 de către autoritățile în cauză (considerentul 92 tabelul 1). Estimările din tabel sunt susținute de alte documente din acea perioadă (considerentele 96, 97 și 103). Estimările din scenariul de bază al EDF pentru perioada următoare au fost validate de către autoritățile statului (considerentul 97). Pe baza acestui cont de profit și pierdere și a sumelor așteptate din resurse investite de către stat în EDF (considerentul 100 tabelul 2), este posibil să se calculeze rentabilitatea pe care statul o putea preconiza în ceea ce privește dotările cu capital, capitalul total (capital inițial și dotări) și fondurile proprii ale EDF (capital total, diferențe de reevaluare, rezerve reglementare și rezultat reportat) (32), astfel cum se arată în tabelul 4.

32

Tabelul 4

Tabelul 4

Remunerația estimată a capitalului la bilanțul EDF 1997-2000 (miliarde FRF)

Remunerația estimată a capitalului la bilanțul EDF 1997-2000 (miliarde FRF)

1997

1998

1999

2000

1997-2000

Partea fixă la 3 %

1,5

1,5

1,5

1,5

6,0

Partea variabilă

0,6

1,0

0,9

0,9

3,4

Partea fixă și cea variabilă

2,1

2,5

2,4

2,4

9,4

Rentabilitatea capitalului propriu (79,8 miliarde FRF) (%)

2,63

3,13

3,01

3,01 %

2,94

Rentabilitatea capitalului și a dotărilor (53,3 miliarde FRF) (%)

3,94

4,69

4,50

4,50

4,41

Rentabilitatea dotărilor cu capital (50,7 miliarde FRF) (%)

4,14

4,93

4,73

4,73

4,64

Sursa: Calcule efectuate de Comisie pe baza tabelelor 1 și 2.

Sursa:

| (161) | Din documentele menționate și transmise de autoritățile franceze, rezultă că, în 1997, remunerația așteptată de statul acționar din partea EDF pentru întreaga perioadă 1997-2000 era de 9,4 miliarde FRF, din care 6 miliarde FRF partea cu rată fixă de 3 % și 3,4 miliarde, pentru întreaga perioadă, partea suplimentară, după reclasificarea realizată prin Legea nr. 97-1026. Pe baza estimărilor validate în perioada respectivă, în medie, rentabilitatea curentă viitoare pe care o putea aștepta statul acționar era de 2,94 % din totalul fondurilor proprii ale EDF, 4,41 % din capitalul total investit de stat în EDF și 4,64 % din valoarea dotărilor cu capital. Această remunerație, aplicabilă sumei reprezentând scutirea fiscală reclasificată drept dotare cu capital, era cu mult sub pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile pe care statul francez le emitea în 1997 în vederea propriei sale finanțări pe termen lung. Un investitor privat avizat în economia de piață ar fi considerat că rentabilitatea curentă preconizată pentru o sumă de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea fiscală era insuficientă pentru a justifica investiția. |
| --- | --- |

(161)

Din documentele menționate și transmise de autoritățile franceze, rezultă că, în 1997, remunerația așteptată de statul acționar din partea EDF pentru întreaga perioadă 1997-2000 era de 9,4 miliarde FRF, din care 6 miliarde FRF partea cu rată fixă de 3 % și 3,4 miliarde, pentru întreaga perioadă, partea suplimentară, după reclasificarea realizată prin Legea nr. 97-1026. Pe baza estimărilor validate în perioada respectivă, în medie, rentabilitatea curentă viitoare pe care o putea aștepta statul acționar era de 2,94 % din totalul fondurilor proprii ale EDF, 4,41 % din capitalul total investit de stat în EDF și 4,64 % din valoarea dotărilor cu capital. Această remunerație, aplicabilă sumei reprezentând scutirea fiscală reclasificată drept dotare cu capital, era cu mult sub pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile pe care statul francez le emitea în 1997 în vederea propriei sale finanțări pe termen lung. Un investitor privat avizat în economia de piață ar fi considerat că rentabilitatea curentă preconizată pentru o sumă de 5,88 miliarde FRF reprezentând scutirea fiscală era insuficientă pentru a justifica investiția.

| (162) | De asemenea, Curtea a considerat, la punctul 96 din hotărârea sa din 5 iunie 2012, că este posibil, în contextul aplicării principiului investitorului privat avizat în economia de piață, să se ia în considerare diferența dintre costurile de investiții suportate de un investitor privat și cele suportate de către stat. Aceasta echivalează cu a compara rentabilitatea care, potrivit autorităților franceze, a justificat operațiunea de reclasificare a provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului la nivelul scutirii fiscale, cu cea pe care ar fi obținut-o un investitor privat care ar fi efectuat aceeași operațiune de recapitalizare într-o întreprindere similară în toate privințele cu EDF, cu excepția prerogativei, inaccesibilă investitorului privat, de a scuti dotarea cu capital de la plata impozitului pe profit. |
| --- | --- |

(162)

De asemenea, Curtea a considerat, la punctul 96 din hotărârea sa din 5 iunie 2012, că este posibil, în contextul aplicării principiului investitorului privat avizat în economia de piață, să se ia în considerare diferența dintre costurile de investiții suportate de un investitor privat și cele suportate de către stat. Aceasta echivalează cu a compara rentabilitatea care, potrivit autorităților franceze, a justificat operațiunea de reclasificare a provizioanelor reprezentând drepturi ale concedentului la nivelul scutirii fiscale, cu cea pe care ar fi obținut-o un investitor privat care ar fi efectuat aceeași operațiune de recapitalizare într-o întreprindere similară în toate privințele cu EDF, cu excepția prerogativei, inaccesibilă investitorului privat, de a scuti dotarea cu capital de la plata impozitului pe profit.

| (163) | O astfel de întreprindere al cărei acționar ar fi dispus de 5,88 miliarde FRF în vederea recapitalizării acesteia în condiții identice cu cele ale EDF ar fi avut o perspectivă de randament de 4,64 % pe an pentru capitalul suplimentar investit de către acționar, și anume 272 de milioane FRF pe an, fără a se ține cont de impozitul pe profit. Prin aplicarea cotei impozitului pe profit de 41,66 % aplicabilă în 1997, perspectiva de rentabilitate s-ar stabili la 159 de milioane FRF pe an pentru același aport de capital, și anume o rată anuală nominală de rentabilitate de 2,7 %. O astfel de cotă pentru o participație la capitalul unei societăți cu riscurile asociate unei astfel de investiții ar trebui să fie comparată cu pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile emise de Franța în aceeași perioadă. Prin urmare, randamentul scăzut ar fi putut descuraja un investitor privat care nu dispunea de prerogativele fiscale ale statului. Cu perspective atât de scăzute privind rentabilitatea capitalului investit, pare a fi exclus faptul că un investitor privat avizat a cărui societate ar trebui să plătească impozit pe profit pentru dotările cu capital ar fi participat, în locul Franței, la majorarea capitalului EDF în 1997. |
| --- | --- |

(163)

O astfel de întreprindere al cărei acționar ar fi dispus de 5,88 miliarde FRF în vederea recapitalizării acesteia în condiții identice cu cele ale EDF ar fi avut o perspectivă de randament de 4,64 % pe an pentru capitalul suplimentar investit de către acționar, și anume 272 de milioane FRF pe an, fără a se ține cont de impozitul pe profit. Prin aplicarea cotei impozitului pe profit de 41,66 % aplicabilă în 1997, perspectiva de rentabilitate s-ar stabili la 159 de milioane FRF pe an pentru același aport de capital, și anume o rată anuală nominală de rentabilitate de 2,7 %. O astfel de cotă pentru o participație la capitalul unei societăți cu riscurile asociate unei astfel de investiții ar trebui să fie comparată cu pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile emise de Franța în aceeași perioadă. Prin urmare, randamentul scăzut ar fi putut descuraja un investitor privat care nu dispunea de prerogativele fiscale ale statului. Cu perspective atât de scăzute privind rentabilitatea capitalului investit, pare a fi exclus faptul că un investitor privat avizat a cărui societate ar trebui să plătească impozit pe profit pentru dotările cu capital ar fi participat, în locul Franței, la majorarea capitalului EDF în 1997.

| (164) | Prin urmare, este necesar să se examineze dacă elementele și informațiile care datează din perioada în care a fost adoptată decizia de a reclasifica provizioanele fără a colecta impozitul, prezentate de Franța, conțin date suplimentare care ar fi asigurat un investitor privat avizat să realizeze presupusa investiție în pofida rentabilității aparente foarte scăzute. Astfel de indicații se referă, în special, la capacitatea EDF de: (i) a-și spori veniturile din activitate pe termen lung; (ii) a-și îmbunătăți rezultatele de exploatare prin creșteri ale eficienței; (iii) a crește valoarea netă a activelor productive ale societății; sau de (iv) a pune la dispoziția acționarului o remunerație constantă și suficientă. Aceștia sunt factori care pot aduce un plus de valoare pe termen lung pentru acționar, cu perspective pozitive, dar pot și să distrugă valoarea, cu perspective negative. |
| --- | --- |

(164)

Prin urmare, este necesar să se examineze dacă elementele și informațiile care datează din perioada în care a fost adoptată decizia de a reclasifica provizioanele fără a colecta impozitul, prezentate de Franța, conțin date suplimentare care ar fi asigurat un investitor privat avizat să realizeze presupusa investiție în pofida rentabilității aparente foarte scăzute. Astfel de indicații se referă, în special, la capacitatea EDF de: (i) a-și spori veniturile din activitate pe termen lung; (ii) a-și îmbunătăți rezultatele de exploatare prin creșteri ale eficienței; (iii) a crește valoarea netă a activelor productive ale societății; sau de (iv) a pune la dispoziția acționarului o remunerație constantă și suficientă. Aceștia sunt factori care pot aduce un plus de valoare pe termen lung pentru acționar, cu perspective pozitive, dar pot și să distrugă valoarea, cu perspective negative.

| (165) | În această privință, niciunul dintre documentele transmise de autoritățile franceze nu conține o cuantificare sau măcar o evaluare calitativă a unei eventuale creări de valoare pentru acționar, pe care autoritățile franceze să o fi examinat și să o fi luat în considerare pentru perioada 1997-2000 și dincolo de aceasta. Sunt prezente numai trimiteri generice la o mai bună luare în considerare a intereselor statului acționar. Acest lucru ar demonstra că o creștere a valorii întreprinderii ca investiție pentru statul acționar nu a fost luată în considerare pentru a decide cu privire la investiția solicitată. În orice caz, examinarea a patru factori care ar putea aduce un plus de valoare pentru acționar nu indică o creștere previzibilă pe baza datelor disponibile în 1997, mai ales contul de exploatare previzional 1997-2000 al EDF și previziunile scenariului financiar reținute de autoritățile de supraveghere (considerentul 92 tabelul 1, considerentul 96). |
| --- | --- |

(165)

În această privință, niciunul dintre documentele transmise de autoritățile franceze nu conține o cuantificare sau măcar o evaluare calitativă a unei eventuale creări de valoare pentru acționar, pe care autoritățile franceze să o fi examinat și să o fi luat în considerare pentru perioada 1997-2000 și dincolo de aceasta. Sunt prezente numai trimiteri generice la o mai bună luare în considerare a intereselor statului acționar. Acest lucru ar demonstra că o creștere a valorii întreprinderii ca investiție pentru statul acționar nu a fost luată în considerare pentru a decide cu privire la investiția solicitată. În orice caz, examinarea a patru factori care ar putea aduce un plus de valoare pentru acționar nu indică o creștere previzibilă pe baza datelor disponibile în 1997, mai ales contul de exploatare previzional 1997-2000 al EDF și previziunile scenariului financiar reținute de autoritățile de supraveghere (considerentul 92 tabelul 1, considerentul 96).

| (166) | În ceea ce privește veniturile totale ale EDF, statul acționar s-ar putea aștepta la o creștere foarte mică, de 0,64 %. Această cvasi-stagnare poate fi explicată prin obiectivul stabilit de către stat de a contribui „la competitivitatea industriei franceze și la creșterea puterii de cumpărare a consumatorului casnic”, ceea ce a condus la o reducere, în medie, de [...] % a tarifelor EDF pe o perioadă de patru ani (considerentul 89, considerentele 95-96), fapt ce implică o scădere anuală de [...] %. EDF își desfășura partea cea mai importantă a activității sale în Franța, ținând cont de faptul că, pentru perioada 1997-2000, era prevăzut ca peste 89 % din veniturile EDF să provină din piața franceză. Prin urmare, cea mai mare parte a veniturilor sale depindea de alegerile statului în ceea ce privește stabilirea prețurilor la energia electrică. Un investitor privat avizat nu ar fi putut să nu menționeze caracterul prejudiciabil pentru interesele sale patrimoniale al stabilirii unor obiective de politică publică incompatibile cu interesele sale de acționar. Niciun investitor privat avizat nu ar fi acceptat o reducere a remunerației investiției sale în vederea promovării competitivității întreprinderilor franceze. |
| --- | --- |

(166)

În ceea ce privește veniturile totale ale EDF, statul acționar s-ar putea aștepta la o creștere foarte mică, de 0,64 %. Această cvasi-stagnare poate fi explicată prin obiectivul stabilit de către stat de a contribui „la competitivitatea industriei franceze și la creșterea puterii de cumpărare a consumatorului casnic”, ceea ce a condus la o reducere, în medie, de [...] % a tarifelor EDF pe o perioadă de patru ani (considerentul 89, considerentele 95-96), fapt ce implică o scădere anuală de [...] %. EDF își desfășura partea cea mai importantă a activității sale în Franța, ținând cont de faptul că, pentru perioada 1997-2000, era prevăzut ca peste 89 % din veniturile EDF să provină din piața franceză. Prin urmare, cea mai mare parte a veniturilor sale depindea de alegerile statului în ceea ce privește stabilirea prețurilor la energia electrică. Un investitor privat avizat nu ar fi putut să nu menționeze caracterul prejudiciabil pentru interesele sale patrimoniale al stabilirii unor obiective de politică publică incompatibile cu interesele sale de acționar. Niciun investitor privat avizat nu ar fi acceptat o reducere a remunerației investiției sale în vederea promovării competitivității întreprinderilor franceze.

la competitivitatea industriei franceze și la creșterea puterii de cumpărare a consumatorului casnic

| (167) | Postul din contul de exploatare previzional 1997-2000 care prezintă rezultatele activității principale a EDF ar urma să scadă, de asemenea, cu 29 % în perioada respectivă, trecând de la 9,3 miliarde FRF în 1997 la 6,6 miliarde FRF în 2000. Costurile de funcționare trebuiau, la rândul lor, să crească cu 2,2 %, în principal ca urmare a creșterii cheltuielilor de funcționare curente, în timp ce cheltuielile financiare, amortizarea și dobânzile, cu excepția remunerației capitalului, trebuiau să scadă. Adăugând alocările pentru amortizări și cheltuieli financiare la rezultatele activității principale, evoluția preconizată pentru perioada 1997-2000 era, de asemenea, negativă, întrucât acest agregat trebuia să treacă de la 62,6 miliarde FRF la 53,9 miliarde FRF, ceea ce reprezintă o scădere de 13,9 %. Or, evoluția rezultatului activității curente înainte de amortizări și dobânzi este cea care determină capacitatea activității întreprinderii de a genera valoare și un flux de numerar pozitiv. În vederea atingerii obiectivelor de politică economică sau de reglementare, în afară de deteriorarea preconizată, statul a stabilit pentru EDF obiectivul de a aloca eventualele creșteri ale eficienței și productivității întreprinderii pentru reducerea suplimentară a tarifelor, ca o prioritate în fața unei remunerații mai mari a acționarului (considerentul 95). Rezultă că activitatea curentă a EDF, evaluată în funcție de obiective de politică economică a statului, nu ar fi oferit o perspectivă satisfăcătoare de remunerare viitoare. |
| --- | --- |

(167)

Postul din contul de exploatare previzional 1997-2000 care prezintă rezultatele activității principale a EDF ar urma să scadă, de asemenea, cu 29 % în perioada respectivă, trecând de la 9,3 miliarde FRF în 1997 la 6,6 miliarde FRF în 2000. Costurile de funcționare trebuiau, la rândul lor, să crească cu 2,2 %, în principal ca urmare a creșterii cheltuielilor de funcționare curente, în timp ce cheltuielile financiare, amortizarea și dobânzile, cu excepția remunerației capitalului, trebuiau să scadă. Adăugând alocările pentru amortizări și cheltuieli financiare la rezultatele activității principale, evoluția preconizată pentru perioada 1997-2000 era, de asemenea, negativă, întrucât acest agregat trebuia să treacă de la 62,6 miliarde FRF la 53,9 miliarde FRF, ceea ce reprezintă o scădere de 13,9 %. Or, evoluția rezultatului activității curente înainte de amortizări și dobânzi este cea care determină capacitatea activității întreprinderii de a genera valoare și un flux de numerar pozitiv. În vederea atingerii obiectivelor de politică economică sau de reglementare, în afară de deteriorarea preconizată, statul a stabilit pentru EDF obiectivul de a aloca eventualele creșteri ale eficienței și productivității întreprinderii pentru reducerea suplimentară a tarifelor, ca o prioritate în fața unei remunerații mai mari a acționarului (considerentul 95). Rezultă că activitatea curentă a EDF, evaluată în funcție de obiective de politică economică a statului, nu ar fi oferit o perspectivă satisfăcătoare de remunerare viitoare.

| (168) | Astfel cum a arătat Comisia în decizia de extindere a procedurii, un investitor privat avizat ar fi luat în considerare incertitudinile referitoare la valoarea și evoluția cheltuielilor de finanțare a pensiilor pe care EDF trebuia să le suporte în 1997, în conformitate cu regimul specific aplicabil sectorului industriei energiei electrice și a gazelor. În cazul EDF, în 1997, cheltuielile pentru pensii și, a fortiori, angajamentele din afara bilanțului aferente acestora, reprezentau o ipotecă care anticipa cerințe suplimentare destinate reducerii rezultatului net deja scăzut al întreprinderii. |
| --- | --- |

(168)

Astfel cum a arătat Comisia în decizia de extindere a procedurii, un investitor privat avizat ar fi luat în considerare incertitudinile referitoare la valoarea și evoluția cheltuielilor de finanțare a pensiilor pe care EDF trebuia să le suporte în 1997, în conformitate cu regimul specific aplicabil sectorului industriei energiei electrice și a gazelor. În cazul EDF, în 1997, cheltuielile pentru pensii și, a fortiori, angajamentele din afara bilanțului aferente acestora, reprezentau o ipotecă care anticipa cerințe suplimentare destinate reducerii rezultatului net deja scăzut al întreprinderii.

a fortiori

| (169) | În timp ce masa pensiilor EDF se ridica la 12,2 miliarde FRF în 1997, presupunând că nu apare nicio schimbare în legislație, masa pensiilor trebuia să crească semnificativ în anii următori, atingând, pentru întregul sistem (inclusiv GDF și întreprinderile care nu sunt naționalizate), 20 de miliarde FRF în 2010 și 25 de miliarde FRF în 2020 (33). Prin aplicarea unei chei de repartizare pentru EDF de 78,4 % care reflectă ponderea masei sale salariale în sectorul industriilor din program, procentul care îi revine EDF ar fi fost de 15,7 miliarde FRF în 2010 și 19,6 miliarde FRF în 2020, fără a se ține seama de eventuala constituire a unor provizioane pentru angajamentele viitoare, presupunând că nu apare nicio schimbare a legislației (34). Prin urmare, creșterea preconizată a cheltuielilor legate de pensii era mai importantă decât rezultatul net, după remunerarea statului și impozitare, prevăzut pentru perioada 1997-2000, astfel cum este ilustrat în tabelul 1. Prin urmare, evaluarea pe care o putea realiza un investitor privat avizat în economia de piață în 1997 care, ca și statul francez, ar fi avut o cunoaștere detaliată a situației societății, ar fi condus la creșterea sarcinilor viitoare ale societății și la reducerea, în aceeași măsură, a perspectivelor de rentabilitate a investițiilor. |
| --- | --- |

(169)

În timp ce masa pensiilor EDF se ridica la 12,2 miliarde FRF în 1997, presupunând că nu apare nicio schimbare în legislație, masa pensiilor trebuia să crească semnificativ în anii următori, atingând, pentru întregul sistem (inclusiv GDF și întreprinderile care nu sunt naționalizate), 20 de miliarde FRF în 2010 și 25 de miliarde FRF în 2020 (33). Prin aplicarea unei chei de repartizare pentru EDF de 78,4 % care reflectă ponderea masei sale salariale în sectorul industriilor din program, procentul care îi revine EDF ar fi fost de 15,7 miliarde FRF în 2010 și 19,6 miliarde FRF în 2020, fără a se ține seama de eventuala constituire a unor provizioane pentru angajamentele viitoare, presupunând că nu apare nicio schimbare a legislației (34). Prin urmare, creșterea preconizată a cheltuielilor legate de pensii era mai importantă decât rezultatul net, după remunerarea statului și impozitare, prevăzut pentru perioada 1997-2000, astfel cum este ilustrat în tabelul 1. Prin urmare, evaluarea pe care o putea realiza un investitor privat avizat în economia de piață în 1997 care, ca și statul francez, ar fi avut o cunoaștere detaliată a situației societății, ar fi condus la creșterea sarcinilor viitoare ale societății și la reducerea, în aceeași măsură, a perspectivelor de rentabilitate a investițiilor.

33

34

| (170) | În plus, investitorul privat avizat se putea aștepta la o reducere substanțială a datoriei EDF, care trebuia să treacă de la [...] FRF la [...] FRF în patru ani (considerentele 91 și 95). Cu toate acestea, este cert că EDF a păstrat un rating financiar AAA acordat de agenția de rating Moody's între 1992 și 1996, cu o rată a datoriei de 480 %. De asemenea, autoritățile franceze fac referire, într-un mod destul de vag, la o generare de resurse în valoare de 70 de miliarde FRF de către EDF pentru perioada 1997-2000 (considerentul 84). Cu toate acestea, reducerea gradului de îndatorare al EDF și efectul său mecanic asupra valorii activului net al întreprinderii nu trebuia să aibă drept rezultat o îmbunătățire a remunerației statului francez în cursul aceleiași perioade, ci, dimpotrivă, o deteriorare evidentă în comparație cu perioada cuprinsă între 1991 și 1996 (considerentul 134). |
| --- | --- |

(170)

În plus, investitorul privat avizat se putea aștepta la o reducere substanțială a datoriei EDF, care trebuia să treacă de la [...] FRF la [...] FRF în patru ani (considerentele 91 și 95). Cu toate acestea, este cert că EDF a păstrat un rating financiar AAA acordat de agenția de rating Moody's între 1992 și 1996, cu o rată a datoriei de 480 %. De asemenea, autoritățile franceze fac referire, într-un mod destul de vag, la o generare de resurse în valoare de 70 de miliarde FRF de către EDF pentru perioada 1997-2000 (considerentul 84). Cu toate acestea, reducerea gradului de îndatorare al EDF și efectul său mecanic asupra valorii activului net al întreprinderii nu trebuia să aibă drept rezultat o îmbunătățire a remunerației statului francez în cursul aceleiași perioade, ci, dimpotrivă, o deteriorare evidentă în comparație cu perioada cuprinsă între 1991 și 1996 (considerentul 134).

| (171) | Astfel cum a fost raportat de către EDF, o eventuală scădere a ratingului EDF de către agențiile de rating precum Moody's și Standard & Poor's nu ar fi permis mai puțin societății EDF să mențină un rating excelent (considerentul 71). În același timp, printre obiectivele stabilite între 1997 și 2000 figura reducerea gradului de îndatorare a EDF în valoare de [...]. În consecință, ar trebui să urmeze o reducere substanțială a cheltuielilor totale reprezentând dobânzile suportate de EDF. Nici reducerea datoriei totale a EDF, nici costul acesteia, nici eventualele avantaje care decurg pentru statul acționar nu ar fi fost compromise, așadar, de o alocare mai redusă de capital, de 44,8 miliarde FRF în loc de 50,7 miliarde FRF. O rată a datoriei din fonduri proprii de 163 % în loc de 148 % prevăzută ca urmare a scutirii fiscale nu ar fi fost în detrimentul dobânzilor acționarului. În acest domeniu nu există o structură financiară optimă, iar raportul Adunării Naționale (considerentul 100) prezintă proporții în sector variind între 250 % (Verbund, Austria) și 10-15 % (Veba, Germania și PowerGen, Regatul Unit) |
| --- | --- |

(171)

Astfel cum a fost raportat de către EDF, o eventuală scădere a ratingului EDF de către agențiile de rating precum Moody's și Standard & Poor's nu ar fi permis mai puțin societății EDF să mențină un rating excelent (considerentul 71). În același timp, printre obiectivele stabilite între 1997 și 2000 figura reducerea gradului de îndatorare a EDF în valoare de [...]. În consecință, ar trebui să urmeze o reducere substanțială a cheltuielilor totale reprezentând dobânzile suportate de EDF. Nici reducerea datoriei totale a EDF, nici costul acesteia, nici eventualele avantaje care decurg pentru statul acționar nu ar fi fost compromise, așadar, de o alocare mai redusă de capital, de 44,8 miliarde FRF în loc de 50,7 miliarde FRF. O rată a datoriei din fonduri proprii de 163 % în loc de 148 % prevăzută ca urmare a scutirii fiscale nu ar fi fost în detrimentul dobânzilor acționarului. În acest domeniu nu există o structură financiară optimă, iar raportul Adunării Naționale (considerentul 100) prezintă proporții în sector variind între 250 % (Verbund, Austria) și 10-15 % (Veba, Germania și PowerGen, Regatul Unit)

| (172) | Gradul de îndatorare a permis EDF să își finanțeze creșterea și rezultatele fără fonduri suplimentare de la acționar, majorând printr-un „efect de levier” al datoriei rentabilitatea fondurilor investite deja de către stat. Cu toate acestea, s-a acordat prioritate rambursării datoriilor, chiar dacă EDF avea un rating excelent înainte de reducerea datoriilor avute în vedere (considerentul 71). De asemenea, excelența ratingului care reflectă capacitatea de rambursare a EDF față de creditorii săi înainte de 1996 nu este incompatibilă cu un nivel scăzut de remunerare a acționarilor. Dimpotrivă, ratingul titlurilor de stat pe care EDF le emitea ar fi cu atât mai bun cu cât prelevarea efectuată de către acționarii săi ar fi mai redusă. În intervalul de timp stabilit prin proiecțiile prezentate de autoritățile franceze, reducerea anticipată a efectului de levier și, în orice caz, impactul redus al impozitului asupra ratei datoriei ar fi determinat un investitor privat avizat în economia de piață fie să reducă perspectivele de rentabilitate ale investiției sale, fie să nu considere că investiția în fonduri proprii pentru suma impozitului era justificată de necesitatea de a îmbunătăți situația privind îndatorarea EDF în 1997. |
| --- | --- |

(172)

Gradul de îndatorare a permis EDF să își finanțeze creșterea și rezultatele fără fonduri suplimentare de la acționar, majorând printr-un „efect de levier” al datoriei rentabilitatea fondurilor investite deja de către stat. Cu toate acestea, s-a acordat prioritate rambursării datoriilor, chiar dacă EDF avea un rating excelent înainte de reducerea datoriilor avute în vedere (considerentul 71). De asemenea, excelența ratingului care reflectă capacitatea de rambursare a EDF față de creditorii săi înainte de 1996 nu este incompatibilă cu un nivel scăzut de remunerare a acționarilor. Dimpotrivă, ratingul titlurilor de stat pe care EDF le emitea ar fi cu atât mai bun cu cât prelevarea efectuată de către acționarii săi ar fi mai redusă. În intervalul de timp stabilit prin proiecțiile prezentate de autoritățile franceze, reducerea anticipată a efectului de levier și, în orice caz, impactul redus al impozitului asupra ratei datoriei ar fi determinat un investitor privat avizat în economia de piață fie să reducă perspectivele de rentabilitate ale investiției sale, fie să nu considere că investiția în fonduri proprii pentru suma impozitului era justificată de necesitatea de a îmbunătăți situația privind îndatorarea EDF în 1997.

| (173) | În cele din urmă, un investitor privat avizat și-ar fi fondat decizia de investiții pe evaluarea capacității întreprinderii de a-i garanta o remunerație stabilă și suficientă. În această privință, remunerația prevăzută pentru statul acționar pentru perioada 1997-2000 ilustrată de autoritățile franceze era cu mult sub pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile emise de Franța în aceeași perioadă. În plus, această remunerație ar putea fi redusă, de facto, pentru a ține cont de impozitul plătit statului perceptor (considerentele 103 și 106). Remunerația acționarului era, de asemenea, redusă considerabil chiar în momentul în care statul efectua investiția solicitată. Orice acționar ar fi ținut seama de efectele negative ale scăderii foarte semnificative a remunerației dotărilor cu capital. Această remunerație trebuia să treacă de la o medie de 9,32 % reală în perioada 1991-1996 la 4,64 % prevăzută pentru perioada 19972000, ceea ce reprezintă o scădere cu mai mult de jumătate. Raportată la fondurile proprii, rentabilitatea a scăzut de la o medie de 14,1 % la sfârșitul anului 1996 la o medie estimată la 2,94 % pentru aceeași perioadă (considerentele 92 și 102, tabelele 1 și 3). |
| --- | --- |

(173)

În cele din urmă, un investitor privat avizat și-ar fi fondat decizia de investiții pe evaluarea capacității întreprinderii de a-i garanta o remunerație stabilă și suficientă. În această privință, remunerația prevăzută pentru statul acționar pentru perioada 1997-2000 ilustrată de autoritățile franceze era cu mult sub pragul de 6,35 % utilizat pentru obligațiunile emise de Franța în aceeași perioadă. În plus, această remunerație ar putea fi redusă, de facto, pentru a ține cont de impozitul plătit statului perceptor (considerentele 103 și 106). Remunerația acționarului era, de asemenea, redusă considerabil chiar în momentul în care statul efectua investiția solicitată. Orice acționar ar fi ținut seama de efectele negative ale scăderii foarte semnificative a remunerației dotărilor cu capital. Această remunerație trebuia să treacă de la o medie de 9,32 % reală în perioada 1991-1996 la 4,64 % prevăzută pentru perioada 19972000, ceea ce reprezintă o scădere cu mai mult de jumătate. Raportată la fondurile proprii, rentabilitatea a scăzut de la o medie de 14,1 % la sfârșitul anului 1996 la o medie estimată la 2,94 % pentru aceeași perioadă (considerentele 92 și 102, tabelele 1 și 3).

de facto

| (174) | Desigur, un investitor privat avizat poate accepta ca remunerația sa curentă să fie redusă în perspectiva unei creșteri a întreprinderii, care se traduce fie printr-o mai bună remunerație viitoare, fie printr-o creștere a valorii întreprinderii susceptibile de a genera o plus-valoare din vânzarea activelor sale, care reprezintă drepturi de proprietate asupra societății. În această privință, pe de o parte, rentabilitatea curentă care putea fi așteptată în 1997 nu ar fi permis să se compenseze reducerea drastică a rentabilității din trecut. Pe de altă parte, analiza a patru factori care ar putea aduce un plus de valoare pentru acționar, identificați în considerentele 164-173, nu conduce la concluzia unei creșteri previzibile a valorii societății pentru acționar, pe baza datelor disponibile în documentele transmise de autoritățile franceze. |
| --- | --- |

(174)

Desigur, un investitor privat avizat poate accepta ca remunerația sa curentă să fie redusă în perspectiva unei creșteri a întreprinderii, care se traduce fie printr-o mai bună remunerație viitoare, fie printr-o creștere a valorii întreprinderii susceptibile de a genera o plus-valoare din vânzarea activelor sale, care reprezintă drepturi de proprietate asupra societății. În această privință, pe de o parte, rentabilitatea curentă care putea fi așteptată în 1997 nu ar fi permis să se compenseze reducerea drastică a rentabilității din trecut. Pe de altă parte, analiza a patru factori care ar putea aduce un plus de valoare pentru acționar, identificați în considerentele 164-173, nu conduce la concluzia unei creșteri previzibile a valorii societății pentru acționar, pe baza datelor disponibile în documentele transmise de autoritățile franceze.

| (175) | În plus, elementele disponibile nu permit formularea unei concluzii conform căreia un investitor privat avizat care ar fi acționat în locul statului francez în 1997 ar fi putut miza pe un câștig de capital, care venea să compenseze nivelul scăzut al remunerației curente achitate către stat, având în vedere informațiile disponibile. Autoritățile franceze nu au efectuat nicio evaluare a valorii EDF înainte și după reclasificarea provizioanelor în 1997. |
| --- | --- |

(175)

În plus, elementele disponibile nu permit formularea unei concluzii conform căreia un investitor privat avizat care ar fi acționat în locul statului francez în 1997 ar fi putut miza pe un câștig de capital, care venea să compenseze nivelul scăzut al remunerației curente achitate către stat, având în vedere informațiile disponibile. Autoritățile franceze nu au efectuat nicio evaluare a valorii EDF înainte și după reclasificarea provizioanelor în 1997.

| (176) | De asemenea, în 1997, EDF era, de peste cincizeci de ani, o instituție publică cu caracter industrial și comercial, nu o societate pe acțiuni. În temeiul articolului 16 din Legea nr. 46-628, capitalul său aparținea națiunii franceze și nu putea fi înstrăinat (considerentul 18). În plus, trebuie să se constate că, inclusiv după restructurarea bilanțului EDF, introdusă prin Legea nr. 97-1026, în 1997, datoria netă totală a EDF în valoare de aproximativ 118 miliarde FRF depășea cu mult valoarea capitalurilor sale proprii, care se ridica la 79,8 miliarde FRF (considerentul 101 tabelul 2). |
| --- | --- |

(176)

De asemenea, în 1997, EDF era, de peste cincizeci de ani, o instituție publică cu caracter industrial și comercial, nu o societate pe acțiuni. În temeiul articolului 16 din Legea nr. 46-628, capitalul său aparținea națiunii franceze și nu putea fi înstrăinat (considerentul 18). În plus, trebuie să se constate că, inclusiv după restructurarea bilanțului EDF, introdusă prin Legea nr. 97-1026, în 1997, datoria netă totală a EDF în valoare de aproximativ 118 miliarde FRF depășea cu mult valoarea capitalurilor sale proprii, care se ridica la 79,8 miliarde FRF (considerentul 101 tabelul 2).

| (177) | Niciunul dintre documentele care au furnizat informații pentru presupusa decizie de investiție luată de autoritățile franceze nu prezintă proiectul unei eventuale privatizări a EDF prin vânzarea în totalitate sau în parte a capitalului deținut de stat. Acest lucru ar fi necesitat adoptarea, în prealabil, a unui statut de societate pe acțiuni și renunțarea la statutul de instituție publică cu caracter industrial și comercial. Dimpotrivă, singura referire la statutul EDF cuprinsă în documentele respective era reafirmarea de către stat a intenției sale de a menține statutul specific al EDF, care „trebuia să rămână un punct de referință stabil în evoluția viitoare” pe piața internă a energiei electrice (considerentul 95). Franța afirmă că decizia de investiție a fost luată pe baza acestor informații. Prin urmare, aceste fapte trebuie să rămână cadrul de referință pentru analiza deciziei menționate. |
| --- | --- |

(177)

Niciunul dintre documentele care au furnizat informații pentru presupusa decizie de investiție luată de autoritățile franceze nu prezintă proiectul unei eventuale privatizări a EDF prin vânzarea în totalitate sau în parte a capitalului deținut de stat. Acest lucru ar fi necesitat adoptarea, în prealabil, a unui statut de societate pe acțiuni și renunțarea la statutul de instituție publică cu caracter industrial și comercial. Dimpotrivă, singura referire la statutul EDF cuprinsă în documentele respective era reafirmarea de către stat a intenției sale de a menține statutul specific al EDF, care „trebuia să rămână un punct de referință stabil în evoluția viitoare” pe piața internă a energiei electrice (considerentul 95). Franța afirmă că decizia de investiție a fost luată pe baza acestor informații. Prin urmare, aceste fapte trebuie să rămână cadrul de referință pentru analiza deciziei menționate.

trebuia să rămână un punct de referință stabil în evoluția viitoare

| (178) | În aceste condiții, nu ar fi fost rezonabil și prudent din partea unui investitor să preconizeze un câștig de capital care ar fi depins de intervenția puterii legislative atât împotriva, pe de o parte, a dispozițiilor legislative adoptate de autoritățile franceze în 1946 și aplicate fără echivoc, cât și, pe de altă parte, a voinței exprese a statului, stabilită de ministrul responsabil cu participațiile deținute de stat la data faptelor în 1997, de a menține statutul juridic specific al EDF în cadrul unei piețe interne a energiei liberalizate la nivelul Uniunii. Ipotezele care susțin concluziile EDF în ceea ce privește rentabilitatea investiției la care un investitor privat avizat s-ar fi așteptat, pe baza valorii inițiale și viitoare a acțiunilor EDF în 1997 (considerentele 69 și 70), nu țin cont de statutul EDF în 1997 și sunt contrazise de documentele prezentate de autoritățile franceze care se referă la acesta. |
| --- | --- |

(178)

În aceste condiții, nu ar fi fost rezonabil și prudent din partea unui investitor să preconizeze un câștig de capital care ar fi depins de intervenția puterii legislative atât împotriva, pe de o parte, a dispozițiilor legislative adoptate de autoritățile franceze în 1946 și aplicate fără echivoc, cât și, pe de altă parte, a voinței exprese a statului, stabilită de ministrul responsabil cu participațiile deținute de stat la data faptelor în 1997, de a menține statutul juridic specific al EDF în cadrul unei piețe interne a energiei liberalizate la nivelul Uniunii. Ipotezele care susțin concluziile EDF în ceea ce privește rentabilitatea investiției la care un investitor privat avizat s-ar fi așteptat, pe baza valorii inițiale și viitoare a acțiunilor EDF în 1997 (considerentele 69 și 70), nu țin cont de statutul EDF în 1997 și sunt contrazise de documentele prezentate de autoritățile franceze care se referă la acesta.

| (179) | Astfel cum subliniază autoritățile franceze, în calitate de instituție publică cu caracter industrial și comercial, în 1997, EDF nu avea niciun capital social, spre deosebire, de exemplu, de o societate pe acțiuni al cărei capital este deținut de acționari (considerentul 19), care pot, în orice moment, să vândă acțiunile pe care le dețin. Prin urmare, investitorul de referință ar fi trebuit, în 1997, să determine, în special, un anumit număr de factori sau să formuleze, în mod necesar, ipoteze problematice, și anume: (i) la ce valoare ar stabili statul capitalul social al unei viitoare societăți pe acțiuni, în special incluzând sau nu cvasicapitalul propriu, ceea ce determină capacitatea societății de a asigura dividende stabile; (ii) care ar fi numărul de acțiuni în care ar fi divizat acest capital, știind că valoarea mai mult sau mai puțin crescută determină parțial atractivitatea lor pe piață; (iii) care ar fi forma eventuală a unei deschideri a capitalului prin emiterea de noi acțiuni și în ce valoare, ceea ce determină nivelul de diluare posibilă a participației sale; în sfârșit, (iv) în ce moment ar fi pusă în aplicare operațiunea, ceea ce, din cauza perspectivelor reduse de valorificare pe care le prezentau rezultatele previzionale ale EDF până în anul 2000 (considerentul 167) nu putea fi preconizat decât într-un viitor îndepărtat. Nimic din informațiile prezentate de autoritățile franceze pentru perioada anterioară presupusei investiții nu sugerează că aceste incertitudini ar fi putut fi eliminate în 1997. |
| --- | --- |

(179)

Astfel cum subliniază autoritățile franceze, în calitate de instituție publică cu caracter industrial și comercial, în 1997, EDF nu avea niciun capital social, spre deosebire, de exemplu, de o societate pe acțiuni al cărei capital este deținut de acționari (considerentul 19), care pot, în orice moment, să vândă acțiunile pe care le dețin. Prin urmare, investitorul de referință ar fi trebuit, în 1997, să determine, în special, un anumit număr de factori sau să formuleze, în mod necesar, ipoteze problematice, și anume: (i) la ce valoare ar stabili statul capitalul social al unei viitoare societăți pe acțiuni, în special incluzând sau nu cvasicapitalul propriu, ceea ce determină capacitatea societății de a asigura dividende stabile; (ii) care ar fi numărul de acțiuni în care ar fi divizat acest capital, știind că valoarea mai mult sau mai puțin crescută determină parțial atractivitatea lor pe piață; (iii) care ar fi forma eventuală a unei deschideri a capitalului prin emiterea de noi acțiuni și în ce valoare, ceea ce determină nivelul de diluare posibilă a participației sale; în sfârșit, (iv) în ce moment ar fi pusă în aplicare operațiunea, ceea ce, din cauza perspectivelor reduse de valorificare pe care le prezentau rezultatele previzionale ale EDF până în anul 2000 (considerentul 167) nu putea fi preconizat decât într-un viitor îndepărtat. Nimic din informațiile prezentate de autoritățile franceze pentru perioada anterioară presupusei investiții nu sugerează că aceste incertitudini ar fi putut fi eliminate în 1997.

| (180) | În aceste împrejurări, eventuala majorare a valorii dreptului deținut de stat în capitalul EDF care rezultă din dotarea cu capital în litigiu, presupunând că acest drept era stabilit – ceea ce, în mod evident, nu este cazul – ar fi implicat ca un investitor avizat să speculeze în legătură cu cel puțin patru factori esențiali asupra cărora, spre deosebire de legiuitor și de autoritatea de reglementare, acesta nu ar fi avut control sau, în orice caz, despre care nu ar fi avut informații valabile disponibile în 1997. Un investitor privat avizat nu ar fi ignorat lipsa aproape totală a lichidităților din investiția sa. Rezultă că un investitor privat avizat ar fi luat în considerare acest fapt atunci când ar fi trebuit să decidă dacă să investească sau nu. Această lipsă de lichidități este de natură să reducă interesul față de o posibilă creștere a valorii întreprinderii. |
| --- | --- |

(180)

În aceste împrejurări, eventuala majorare a valorii dreptului deținut de stat în capitalul EDF care rezultă din dotarea cu capital în litigiu, presupunând că acest drept era stabilit – ceea ce, în mod evident, nu este cazul – ar fi implicat ca un investitor avizat să speculeze în legătură cu cel puțin patru factori esențiali asupra cărora, spre deosebire de legiuitor și de autoritatea de reglementare, acesta nu ar fi avut control sau, în orice caz, despre care nu ar fi avut informații valabile disponibile în 1997. Un investitor privat avizat nu ar fi ignorat lipsa aproape totală a lichidităților din investiția sa. Rezultă că un investitor privat avizat ar fi luat în considerare acest fapt atunci când ar fi trebuit să decidă dacă să investească sau nu. Această lipsă de lichidități este de natură să reducă interesul față de o posibilă creștere a valorii întreprinderii.

| (181) | Mai mult, astfel cum s-a menționat în considerentul 144, testul investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să se bazeze, în principal, pe informațiile și elementele transmise de statul membru în cazul în care a fost deja adoptată o decizie, întrucât statul membru este cel care susține că aceste elemente, și nu altele, mai ipotetice sau chiar contradictorii față de informațiile prezentate, au fost luate în considerare de către statul membru. Or, Curtea solicită ca aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață să se bazeze pe evaluări care pot fi prevăzute la momentul la care a fost luată decizia (punctul 105 din hotărârea din 5 iunie 2012). Astfel, autoritățile franceze afirmau în 1997 că statutul EDF, care nu permitea crearea și vânzarea de acțiuni ale EDF, ar fi menținut ca o referință stabilă, inclusiv pe o piață europeană liberalizată (considerentul 95). Reținerea ipotezelor care contrazic afirmația autorităților franceze plasează testul într-o situație care nu este cea mai apropiată de cea a statului membru, contrar celor impuse de jurisprudență (considerentul 126). |
| --- | --- |

(181)

Mai mult, astfel cum s-a menționat în considerentul 144, testul investitorului privat avizat în economia de piață trebuie să se bazeze, în principal, pe informațiile și elementele transmise de statul membru în cazul în care a fost deja adoptată o decizie, întrucât statul membru este cel care susține că aceste elemente, și nu altele, mai ipotetice sau chiar contradictorii față de informațiile prezentate, au fost luate în considerare de către statul membru. Or, Curtea solicită ca aplicarea principiului investitorului privat avizat în economia de piață să se bazeze pe evaluări care pot fi prevăzute la momentul la care a fost luată decizia (punctul 105 din hotărârea din 5 iunie 2012). Astfel, autoritățile franceze afirmau în 1997 că statutul EDF, care nu permitea crearea și vânzarea de acțiuni ale EDF, ar fi menținut ca o referință stabilă, inclusiv pe o piață europeană liberalizată (considerentul 95). Reținerea ipotezelor care contrazic afirmația autorităților franceze plasează testul într-o situație care nu este cea mai apropiată de cea a statului membru, contrar celor impuse de jurisprudență (considerentul 126).

| (182) | Cu toate acestea, chiar dacă se presupunea, în scopurile analizei, că un investitor privat avizat ar fi putut lua în considerare o evaluare viitoare a valorii investiției sale la o dată nedefinită, în plus față de rentabilitatea regulată oferită, pentru a decide cu privire la presupusa investiție, investitorul ar fi reținut capacitatea întreprinderii de a genera dividende pe termen lung, respectând prin aceasta orizontul statului francez care controlează EDF începând din 1946. Pentru a estima valoarea drepturilor sale de proprietate în cadrul EDF, investitorul privat avizat ar fi respins valoarea contabilă a activelor nete ale societății, chiar mizând pe reducerea gradului de îndatorare și pe generarea de resurse pe care o susțin autoritățile franceze (considerentul 84). Valoarea activelor, valoarea investiției sau reducerea gradului de îndatorare nu coincid în mod necesar cu valoarea economică reală în vederea stabilirii unui preț al tranzacției. Prin urmare, nu este necesar să se țină seama de faptul că rambursarea integrală a datoriilor EDF în 1997 ar fi necesitat sume care depășesc de departe capitalul propriu al EDF (considerentul 177). Pe termen lung, valoarea unei societăți depinde de capacitatea acesteia de a genera valoare pentru acționar sub formă de dividende sau apreciere a capitalului, mai degrabă decât de valoarea contabilă a activelor sau a patrimoniului său. |
| --- | --- |

(182)

Cu toate acestea, chiar dacă se presupunea, în scopurile analizei, că un investitor privat avizat ar fi putut lua în considerare o evaluare viitoare a valorii investiției sale la o dată nedefinită, în plus față de rentabilitatea regulată oferită, pentru a decide cu privire la presupusa investiție, investitorul ar fi reținut capacitatea întreprinderii de a genera dividende pe termen lung, respectând prin aceasta orizontul statului francez care controlează EDF începând din 1946. Pentru a estima valoarea drepturilor sale de proprietate în cadrul EDF, investitorul privat avizat ar fi respins valoarea contabilă a activelor nete ale societății, chiar mizând pe reducerea gradului de îndatorare și pe generarea de resurse pe care o susțin autoritățile franceze (considerentul 84). Valoarea activelor, valoarea investiției sau reducerea gradului de îndatorare nu coincid în mod necesar cu valoarea economică reală în vederea stabilirii unui preț al tranzacției. Prin urmare, nu este necesar să se țină seama de faptul că rambursarea integrală a datoriilor EDF în 1997 ar fi necesitat sume care depășesc de departe capitalul propriu al EDF (considerentul 177). Pe termen lung, valoarea unei societăți depinde de capacitatea acesteia de a genera valoare pentru acționar sub formă de dividende sau apreciere a capitalului, mai degrabă decât de valoarea contabilă a activelor sau a patrimoniului său.

| (183) | Printre diferitele metode utilizate în finanțe pentru estimarea costului de oportunitate sau a rentabilității necesare a unui drept de proprietate transferabil cu titlu oneros în capitalul unei întreprinderi, cea mai utilizată este modelul de determinare a valorii activelor de capital (în limba engleză, Capital Asset Pricing Model – „CAPM”) (35). Astfel cum se arată în tabelul 5, aplicarea modelului CAPM unei investiții în capitalul EDF în 1997 determină o valoare țintă de rentabilitate necesară de aproximativ 12 %, putând ajunge până la 13,4 % pentru un activ lichid, cum ar fi o acțiune EDF. Cu toate acestea, această valoare țintă trebuie să fie considerată o valoare minimă de bază. Aceasta presupune că nu doar un drept de proprietate asupra EDF, cum ar fi o acțiune, era posibil și transferabil, ci și, în plus, că ar exista o piață lichidă, întrucât statul deținea 100 % din capital, iar EDF nu putea emite acțiuni. La rentabilitatea necesară pentru un activ lichid, trebuie să se adauge o primă între 0,5 și 1,5 % (36) pentru a reflecta marea incertitudine care rezultă din factorii examinați în considerentele 179 și 180 cu privire la lichiditatea titlurilor EDF pe care ar putea să o aibă un investitor privat avizat în 1997. |
| --- | --- |

(183)

Printre diferitele metode utilizate în finanțe pentru estimarea costului de oportunitate sau a rentabilității necesare a unui drept de proprietate transferabil cu titlu oneros în capitalul unei întreprinderi, cea mai utilizată este modelul de determinare a valorii activelor de capital (în limba engleză, Capital Asset Pricing Model – „CAPM”) (35). Astfel cum se arată în tabelul 5, aplicarea modelului CAPM unei investiții în capitalul EDF în 1997 determină o valoare țintă de rentabilitate necesară de aproximativ 12 %, putând ajunge până la 13,4 % pentru un activ lichid, cum ar fi o acțiune EDF. Cu toate acestea, această valoare țintă trebuie să fie considerată o valoare minimă de bază. Aceasta presupune că nu doar un drept de proprietate asupra EDF, cum ar fi o acțiune, era posibil și transferabil, ci și, în plus, că ar exista o piață lichidă, întrucât statul deținea 100 % din capital, iar EDF nu putea emite acțiuni. La rentabilitatea necesară pentru un activ lichid, trebuie să se adauge o primă între 0,5 și 1,5 % (36) pentru a reflecta marea incertitudine care rezultă din factorii examinați în considerentele 179 și 180 cu privire la lichiditatea titlurilor EDF pe care ar putea să o aibă un investitor privat avizat în 1997.

Capital Asset Pricing Model

35

36

| (184) | În orice caz, perioada de valabilitate a ordinului de mărime de 12 % în afara primei de lichiditate este apropiată, deși mai mică, de rentabilitatea curentă a fondurilor proprii de 14 %, cu care EDF remunerase statul francez între 1991 și 1996 (considerentul 102 tabelul 3). În mod normal, rentabilitatea reală obținută stă la baza așteptărilor de rentabilitate pentru viitor. Valabilitatea acestui ordin de mărime de 12 % este confirmată, de asemenea, de utilizarea altor parametri pe baza cifrelor disponibile la acel moment, inclusiv cele utilizate în studiul realizat în numele EDF prezentat la considerentul 70, care stabilește o valoare țintă în intervalul cuprins între 11,9 % și 13,5 %, cu o medie de 12,7 %. Având în vedere că rezultatele analizei nu se schimbă cu o primă de lichiditate în plus față de rentabilitatea țintă de aproximativ 12 %, sau aplicând, începând din 1997, cele 14 % reprezentând rentabilitatea reală din trecutul recent, nu este necesar să se ia în considerare această primă și rentabilitatea reală.

  Tabelul 5


  Rentabilitatea țintă necesară pentru o investiție în acțiuni ale EDF în 1997: valori de calcul








  Parametru | Valoare | Sursă |
| --- | --- | --- | --- |
| Rată fără risc | 6,35 – 5,58 | Media anuală în 1997 a ratei zilnice a împrumutului Phare al Republicii Franceze cu scadența la 30 și la 10 ani, sursa Banque de France: Rata de referință a bonurilor de trezorerie și OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux) |
| Valoarea beta a EDF (îndatorată) | 0,45 – 0,54 – 0,62 | 1/Valoarea beta a EDF – Vernimmen et alții op.cit., graficul p. 427. 2/și 3/Studiul OXERA, tabelul 3.8, Valoarea beta a societăților din UE din sector. |
| Datorie (%) | 60 | Structura de capital a EDF după restructurarea din 1997 |
| Valoarea beta a EDF (fără datorii) | 0,84 – 0,89 – 1,36 | 1/și 2/Calculul Comisiei. 3/Studiul OXERA, Tabelul 3.8 |
| Primă de risc al pieței | 6,3 – 7,3 | 1/Vernimmen, op.cit. p. 423, citând Mehra Prescott 2/2003 T. 2 FR 1973-98. 2/Primă de risc anticipată în Franța, în medie, pentru perioada 1988-1996 (această primă era de 10,1 % în 1996). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries”, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, august 1997, p. 25. |
| Intervalul de rentabilitate țintă | 11,7– 12,1 – 13,4 | Calculul Comisiei |
| Rentabilitatea mediană | 12 | Calculul Comisiei |

(184)

În orice caz, perioada de valabilitate a ordinului de mărime de 12 % în afara primei de lichiditate este apropiată, deși mai mică, de rentabilitatea curentă a fondurilor proprii de 14 %, cu care EDF remunerase statul francez între 1991 și 1996 (considerentul 102 tabelul 3). În mod normal, rentabilitatea reală obținută stă la baza așteptărilor de rentabilitate pentru viitor. Valabilitatea acestui ordin de mărime de 12 % este confirmată, de asemenea, de utilizarea altor parametri pe baza cifrelor disponibile la acel moment, inclusiv cele utilizate în studiul realizat în numele EDF prezentat la considerentul 70, care stabilește o valoare țintă în intervalul cuprins între 11,9 % și 13,5 %, cu o medie de 12,7 %. Având în vedere că rezultatele analizei nu se schimbă cu o primă de lichiditate în plus față de rentabilitatea țintă de aproximativ 12 %, sau aplicând, începând din 1997, cele 14 % reprezentând rentabilitatea reală din trecutul recent, nu este necesar să se ia în considerare această primă și rentabilitatea reală.

Tabelul 5

Tabelul 5

Rentabilitatea țintă necesară pentru o investiție în acțiuni ale EDF în 1997: valori de calcul

Rentabilitatea țintă necesară pentru o investiție în acțiuni ale EDF în 1997: valori de calcul

Parametru

Valoare

Sursă

Rată fără risc

6,35 – 5,58

Media anuală în 1997 a ratei zilnice a împrumutului Phare al Republicii Franceze cu scadența la 30 și la 10 ani, sursa Banque de France: Rata de referință a bonurilor de trezorerie și OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux)

Valoarea beta a EDF (îndatorată)

0,45 – 0,54 – 0,62

1/Valoarea beta a EDF – Vernimmen et alții op.cit., graficul p. 427. 2/și 3/Studiul OXERA, tabelul 3.8, Valoarea beta a societăților din UE din sector.

Datorie (%)

60

Structura de capital a EDF după restructurarea din 1997

Valoarea beta a EDF (fără datorii)

0,84 – 0,89 – 1,36

1/și 2/Calculul Comisiei. 3/Studiul OXERA, Tabelul 3.8

Primă de risc al pieței

6,3 – 7,3

1/Vernimmen, op.cit. p. 423, citând Mehra Prescott 2/2003 T. 2 FR 1973-98. 2/Primă de risc anticipată în Franța, în medie, pentru perioada 1988-1996 (această primă era de 10,1 % în 1996). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries”, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, august 1997, p. 25.

Intervalul de rentabilitate țintă

11,7– 12,1 – 13,4

Calculul Comisiei

Rentabilitatea mediană

12

Calculul Comisiei

| (185) | Pentru a lua decizia de investiție în 1997, un investitor privat avizat într-o situație cât mai apropiată posibil de cea a autorităților franceze ar fi reținut estimările sistematice ale rezultatelor viitoare ale EDF validate de autoritățile competente și reținute ca scenariu financiar, astfel cum figurează în contul de exploatare previzional al EDF în perioada 1997-2000 (considerentele 90-92, tabelul 1, considerentul 97). Scutirea fiscală reprezenta 11 % din cele 53,3 miliarde FRF reprezentând capitalul și dotarea cu capital a EDF în 1997, după restructurarea bilanțului. Prin urmare, se poate concluziona că investiția conferea dreptul de a primi 11 % din dividende (remunerația dotărilor cu capital, astfel cum se arată în tabelele 1 și 4) și din valoarea EDF. Pentru determinarea acestei valori, este necesar să se aplice un model de calcul al valorii pe termen lung a unei întreprinderi, și anume modelul de actualizare a dividendelor (în limba engleză, „dividend discount model” – „DDM”) (37). |
| --- | --- |

(185)

Pentru a lua decizia de investiție în 1997, un investitor privat avizat într-o situație cât mai apropiată posibil de cea a autorităților franceze ar fi reținut estimările sistematice ale rezultatelor viitoare ale EDF validate de autoritățile competente și reținute ca scenariu financiar, astfel cum figurează în contul de exploatare previzional al EDF în perioada 1997-2000 (considerentele 90-92, tabelul 1, considerentul 97). Scutirea fiscală reprezenta 11 % din cele 53,3 miliarde FRF reprezentând capitalul și dotarea cu capital a EDF în 1997, după restructurarea bilanțului. Prin urmare, se poate concluziona că investiția conferea dreptul de a primi 11 % din dividende (remunerația dotărilor cu capital, astfel cum se arată în tabelele 1 și 4) și din valoarea EDF. Pentru determinarea acestei valori, este necesar să se aplice un model de calcul al valorii pe termen lung a unei întreprinderi, și anume modelul de actualizare a dividendelor (în limba engleză, „dividend discount model” – „DDM”) (37).

dividend discount model

37

| (186) | Rezultatele analizei utilizând modelul DDM a unei investiții de 5,88 miliarde FRF pe baza dividendelor prevăzute în contul de profit și pierdere previzional al EDF 19972000 (remunerația dotărilor cu capital și remunerația suplimentară din tabelul 1) sunt prezentate în tabelul 6, menționând rata internă a rentabilității (RIR) fluxurilor financiare și valoarea actualizată netă („VAN”) pentru rate de rentabilitate-țintă de 12 %, 6,35 % și 5,58 % (38). Rezultatele sunt calculate pentru un scenariu de referință bazat pe practicile actuale de analiză (tabelul 6.1), cu trei analize de sensibilitate mai puțin plauzibile care lărgesc ipotezele scenariului de referință și, prin urmare, simulează o rentabilitate mai mare pentru acționar decât scenariul de referință (tabelele 6.2, 6.3 și 6.4).

  Tabelul 6


  Estimare a rentabilității (VAN) unei investiții de 5,88 miliarde FRF utilizând modelul DDM pe baza contului de profit și pierdere previzional al EDF 19972000 (tabelul 1) [miliarde FRF)

  6.1.   Scenariu central (Creștere a dividendelor prevăzută pentru sfârșitul perioadei 19992000) | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investiții | Dividende | Dividende | Dividende | Dividende | Valoarea DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 2,21 |
| VAN la 12 % | – 3,43 | | | | | | |
| VAN la 6,35 % | – 3,17 | | | | | | |
| VAN la 5,58 % | – 3,12 | | | | | | |
| RIR | – 13 % | | | | | | |
| NB Tabelul trebuie citit după cum urmează: Pentru fluxurile financiare prevăzute între 1.1.1997 și 31.12.2000, VAN la o rată de actualizare de 12 % este de – 3,43 miliarde FRF (...), iar RIR este de – 13 % |

(186)

Rezultatele analizei utilizând modelul DDM a unei investiții de 5,88 miliarde FRF pe baza dividendelor prevăzute în contul de profit și pierdere previzional al EDF 19972000 (remunerația dotărilor cu capital și remunerația suplimentară din tabelul 1) sunt prezentate în tabelul 6, menționând rata internă a rentabilității (RIR) fluxurilor financiare și valoarea actualizată netă („VAN”) pentru rate de rentabilitate-țintă de 12 %, 6,35 % și 5,58 % (38). Rezultatele sunt calculate pentru un scenariu de referință bazat pe practicile actuale de analiză (tabelul 6.1), cu trei analize de sensibilitate mai puțin plauzibile care lărgesc ipotezele scenariului de referință și, prin urmare, simulează o rentabilitate mai mare pentru acționar decât scenariul de referință (tabelele 6.2, 6.3 și 6.4).

38

Tabelul 6

Tabelul 6

Estimare a rentabilității (VAN) unei investiții de 5,88 miliarde FRF utilizând modelul DDM pe baza contului de profit și pierdere previzional al EDF 19972000 (tabelul 1) [miliarde FRF)

Estimare a rentabilității (VAN) unei investiții de 5,88 miliarde FRF utilizând modelul DDM pe baza contului de profit și pierdere previzional al EDF 19972000 (tabelul 1) [miliarde FRF)

6.1.   Scenariu central (Creștere a dividendelor prevăzută pentru sfârșitul perioadei 19992000)

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investiții

Dividende

Dividende

Dividende

Dividende

Valoarea DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

2,21

VAN la 12 %

– 3,43

VAN la 6,35 %

– 3,17

VAN la 5,58 %

– 3,12

RIR

– 13 %

NB Tabelul trebuie citit după cum urmează: Pentru fluxurile financiare prevăzute între 1.1.1997 și 31.12.2000, VAN la o rată de actualizare de 12 % este de – 3,43 miliarde FRF (...), iar RIR este de – 13 %

6.2.   Sensibilitate 1 (ɗ dividende = 4,51 % rată anuală 1997-2000)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investiții | Dividende | Dividende | Dividende | Dividende | Valoarea DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 3,69 |
| VAN la 12 % | – 2,68 | | | | | | |
| VAN la 6,35 % | – 2,14 | | | | | | |
| VAN la 5,58 % | – 2,05 | | | | | | |
| RIR | – 4,7 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investiții

Dividende

Dividende

Dividende

Dividende

Valoarea DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

3,69

VAN la 12 %

– 2,68

VAN la 6,35 %

– 2,14

VAN la 5,58 %

– 2,05

RIR

– 4,7 %

6.3.   Sensibilitate 2 (scenariu central + plus 11 % cvasicapital propriu)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investiții | Dividende | Dividende | Dividende | Dividende | Valoarea DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 4,93 |
| VAN la 12 % | – 2,06 | | | | | | |
| VAN la 6,35 % | – 1,29 | | | | | | |
| VAN la 5,58 % | – 1,16 | | | | | | |
| RIR | 0,3 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investiții

Dividende

Dividende

Dividende

Dividende

Valoarea DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

4,93

VAN la 12 %

– 2,06

VAN la 6,35 %

– 1,29

VAN la 5,58 %

– 1,16

RIR

0,3 %

6.4.   Sensibilitate 3 (sensibilitate 1 + plus 11 % cvasicapital propriu)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investiții | Dividende | Dividende | Dividende | Dividende | Valoarea DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 6,41 |
| VAN la 12 % | – 1,30 | | | | | | |
| VAN la 6,35 % | – 0,26 | | | | | | |
| VAN la 5,58 % | – 0,08 | | | | | | |
| RIR | 5,2 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investiții

Dividende

Dividende

Dividende

Dividende

Valoarea DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

6,41

VAN la 12 %

– 1,30

VAN la 6,35 %

– 0,26

VAN la 5,58 %

– 0,08

RIR

5,2 %

| (187) | Pe baza estimărilor din tabelul 6 reiese că, în cazul în care suma de 5,88 miliarde FRF presupusă a fi investită ar fi acordat dreptul de a dispune de un procent proporțional din dividendele și din valoarea EDF, operațiunea ar fi prezentat o valoare actualizată netă puternic negativă (– 3,43 miliarde FRF). Pentru ca investiția să aibă un interes financiar pentru un investitor privat în economia de piață, în ipoteza cea mai des reținută (tabelul 6.1), ar fi fost necesar ca investitorul privat avizat să se mulțumească cu o remunerație mult mai mică decât costul de oportunitate al capitalului de 12 % pentru o investiție în acțiuni lichide ale EDF, și chiar mai mică decât cea utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez cu scadența la 30 de ani (6,35 %) și la 10 ani (5,58 %) în 1997. Or, în mod evident, un investitor privat avizat nu ar fi realizat investiții în aceste condiții. |
| --- | --- |

(187)

Pe baza estimărilor din tabelul 6 reiese că, în cazul în care suma de 5,88 miliarde FRF presupusă a fi investită ar fi acordat dreptul de a dispune de un procent proporțional din dividendele și din valoarea EDF, operațiunea ar fi prezentat o valoare actualizată netă puternic negativă (– 3,43 miliarde FRF). Pentru ca investiția să aibă un interes financiar pentru un investitor privat în economia de piață, în ipoteza cea mai des reținută (tabelul 6.1), ar fi fost necesar ca investitorul privat avizat să se mulțumească cu o remunerație mult mai mică decât costul de oportunitate al capitalului de 12 % pentru o investiție în acțiuni lichide ale EDF, și chiar mai mică decât cea utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez cu scadența la 30 de ani (6,35 %) și la 10 ani (5,58 %) în 1997. Or, în mod evident, un investitor privat avizat nu ar fi realizat investiții în aceste condiții.

| (188) | Aceste concluzii nu se modifică din punct de vedere calitativ prin aplicarea, ca test de sensibilitate, a altor ipoteze care, deși mai puțin plauzibile, promovează mai mult presupusa investiție (tabelele 6.2-6.4) (39). În orice caz, rentabilitatea oferită este mai mică de 12 % sau chiar mai mică decât cea utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez cu scadența la 30 de ani și la 10 ani în 1997. În cele din urmă, examinarea altor variabile disponibile privind rezultatele de exploatare previzionale ale EDF, cum ar fi previziunile privind veniturile, rezultatele din activitatea principală sau rezultatul net (considerentele 166-168), nu ar fi permis investitorului privat avizat să anticipeze o inversare totală a tendinței care, ulterior, să ofere o remunerație mai bună sau să creeze valoare pentru statul acționar. Aceste evoluții previzibile și planificate în 1997 confirmă concluziile și extinderea acestora în perioada de după anul 2000, astfel cum putea să o prevadă un investitor privat avizat în 1997, pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile franceze. |
| --- | --- |

(188)

Aceste concluzii nu se modifică din punct de vedere calitativ prin aplicarea, ca test de sensibilitate, a altor ipoteze care, deși mai puțin plauzibile, promovează mai mult presupusa investiție (tabelele 6.2-6.4) (39). În orice caz, rentabilitatea oferită este mai mică de 12 % sau chiar mai mică decât cea utilizată pentru obligațiunile emise de statul francez cu scadența la 30 de ani și la 10 ani în 1997. În cele din urmă, examinarea altor variabile disponibile privind rezultatele de exploatare previzionale ale EDF, cum ar fi previziunile privind veniturile, rezultatele din activitatea principală sau rezultatul net (considerentele 166-168), nu ar fi permis investitorului privat avizat să anticipeze o inversare totală a tendinței care, ulterior, să ofere o remunerație mai bună sau să creeze valoare pentru statul acționar. Aceste evoluții previzibile și planificate în 1997 confirmă concluziile și extinderea acestora în perioada de după anul 2000, astfel cum putea să o prevadă un investitor privat avizat în 1997, pe baza informațiilor furnizate de către autoritățile franceze.

39

| (189) | Chiar presupunând că investitorul privat avizat s-ar fi așteptat la un câștig de capital în plus față de rentabilitatea periodică a EDF, ceea ce nu este sugerat de niciuna dintre informațiile și datele transmise de autoritățile franceze și, în plus, ar fi fost prea riscant să aștepte acest lucru având în vedere statutul EDF în 1997, este exclus ca acesta să fi realizat presupusa investiție. În aceste condiții, aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață arată că, inclusiv dacă scutirea de impozit de 5,88 miliarde FRF ar fi fost, de fapt, o decizie de investiție din partea statului acționar, această operațiune nu ar fi fost realizată de un investitor privat avizat care dispunea de informațiile pe care le subliniază autoritățile franceze. |
| --- | --- |

(189)

Chiar presupunând că investitorul privat avizat s-ar fi așteptat la un câștig de capital în plus față de rentabilitatea periodică a EDF, ceea ce nu este sugerat de niciuna dintre informațiile și datele transmise de autoritățile franceze și, în plus, ar fi fost prea riscant să aștepte acest lucru având în vedere statutul EDF în 1997, este exclus ca acesta să fi realizat presupusa investiție. În aceste condiții, aplicarea criteriului investitorului privat avizat în economia de piață arată că, inclusiv dacă scutirea de impozit de 5,88 miliarde FRF ar fi fost, de fapt, o decizie de investiție din partea statului acționar, această operațiune nu ar fi fost realizată de un investitor privat avizat care dispunea de informațiile pe care le subliniază autoritățile franceze.

| (190) | În această privință, observațiile EDF reproduse în considerentul 71, potrivit cărora scutirea de impozit nu ar fi avut niciun efect negativ asupra concurenței și nici nu ar fi avut drept rezultat vreun avantaj având în vedere faptul că EDF ar fi putut, în orice caz, să găsească o finanțare echivalentă pe piețele de capital, sunt contrazise de situația de fapt. Este cert că EDF nu ar fi putut emite acțiuni pe piață pentru a obține această sumă. Chiar dacă EDF ar fi putut, probabil, să găsească un creditor, împrumutul sau emisiunea de obligațiuni corespunzătoare ar fi trebuit să fie plătită, după toate probabilitățile, la o rată mai ridicată decât cea preconizată de statul francez pentru dotările cu capital ale EDF pentru perioada 1997-2000 și la o rată a costului de refinanțare echivalentă cu obligațiunile de stat în 1997. În cazul în care EDF ar fi avut o sumă echivalentă în principal, costurile de finanțare suportate ar fi fost mai mari decât costul presupusei investiții. Chiar și în acest caz, fără a ține seama de o rambursare în principal care nu este impusă societății EDF pentru suma reprezentând scutirea fiscală sau suma echivalentă a dotărilor cu capital din 1997, măsura ar fi generat un avantaj economic în favoarea EDF prin reducerea costurilor financiare ale acesteia. |
| --- | --- |

(190)

În această privință, observațiile EDF reproduse în considerentul 71, potrivit cărora scutirea de impozit nu ar fi avut niciun efect negativ asupra concurenței și nici nu ar fi avut drept rezultat vreun avantaj având în vedere faptul că EDF ar fi putut, în orice caz, să găsească o finanțare echivalentă pe piețele de capital, sunt contrazise de situația de fapt. Este cert că EDF nu ar fi putut emite acțiuni pe piață pentru a obține această sumă. Chiar dacă EDF ar fi putut, probabil, să găsească un creditor, împrumutul sau emisiunea de obligațiuni corespunzătoare ar fi trebuit să fie plătită, după toate probabilitățile, la o rată mai ridicată decât cea preconizată de statul francez pentru dotările cu capital ale EDF pentru perioada 1997-2000 și la o rată a costului de refinanțare echivalentă cu obligațiunile de stat în 1997. În cazul în care EDF ar fi avut o sumă echivalentă în principal, costurile de finanțare suportate ar fi fost mai mari decât costul presupusei investiții. Chiar și în acest caz, fără a ține seama de o rambursare în principal care nu este impusă societății EDF pentru suma reprezentând scutirea fiscală sau suma echivalentă a dotărilor cu capital din 1997, măsura ar fi generat un avantaj economic în favoarea EDF prin reducerea costurilor financiare ale acesteia.

| (191) | Chiar dacă principiul investitorului privat avizat în economia de piață s-ar aplica, pe baza documentelor furnizate de autoritățile franceze care, potrivit acestora, au clarificat perspectivele de rentabilitate și riscurile aferente presupusei investiții sub forma scutirii de la plata impozitului, aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață permite să se concluzioneze că un investitor privat avizat nu ar fi investit o sumă egală cu impozitul datorat în majorarea de capital al EDF în 1997. |
| --- | --- |

(191)

Chiar dacă principiul investitorului privat avizat în economia de piață s-ar aplica, pe baza documentelor furnizate de autoritățile franceze care, potrivit acestora, au clarificat perspectivele de rentabilitate și riscurile aferente presupusei investiții sub forma scutirii de la plata impozitului, aplicarea principiului investitorului privat în economia de piață permite să se concluzioneze că un investitor privat avizat nu ar fi investit o sumă egală cu impozitul datorat în majorarea de capital al EDF în 1997.

| (192) | Neplata de către EDF a unui impozit pe profit în valoare de 5,88 miliarde FRF nu apare ca o investiție productivă din partea statului acționar în conformitate cu principiul investitorului privat avizat în economia de piață. Aceasta este, mai degrabă, o măsură derogatorie de scutire fiscală ad-hoc care a conferit un avantaj economic pentru EDF, egal cu valoarea taxei neplătite. Un astfel de avantaj consolidează în mod necesar poziția EDF în raport cu cea a concurenților săi, întrucât valoarea fondurilor proprii determină, printre alți factori, capacitatea și condițiile de finanțare externă ale unei întreprinderi, în timp ce, de asemenea, resursele astfel economisite au putut fi folosite în alte scopuri, cum ar fi, în special, investițiile în Franța sau în alte state membre în care concurenții își desfășurau activitatea în 1997. |
| --- | --- |

(192)

Neplata de către EDF a unui impozit pe profit în valoare de 5,88 miliarde FRF nu apare ca o investiție productivă din partea statului acționar în conformitate cu principiul investitorului privat avizat în economia de piață. Aceasta este, mai degrabă, o măsură derogatorie de scutire fiscală ad-hoc care a conferit un avantaj economic pentru EDF, egal cu valoarea taxei neplătite. Un astfel de avantaj consolidează în mod necesar poziția EDF în raport cu cea a concurenților săi, întrucât valoarea fondurilor proprii determină, printre alți factori, capacitatea și condițiile de finanțare externă ale unei întreprinderi, în timp ce, de asemenea, resursele astfel economisite au putut fi folosite în alte scopuri, cum ar fi, în special, investițiile în Franța sau în alte state membre în care concurenții își desfășurau activitatea în 1997.

| (193) | Prin urmare, avantajul economic creează o denaturare a concurenței în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Avantajul este selectiv, întrucât neplata impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele contabile constituie o excepție de la tratamentul fiscal aplicabil în mod normal unei astfel de operațiuni și, în speță, această excepție s-a aplicat doar societății EDF. |
| --- | --- |

(193)

Prin urmare, avantajul economic creează o denaturare a concurenței în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. Avantajul este selectiv, întrucât neplata impozitului pe profit pentru o parte din provizioanele contabile constituie o excepție de la tratamentul fiscal aplicabil în mod normal unei astfel de operațiuni și, în speță, această excepție s-a aplicat doar societății EDF.

9.2.   RESURSE DE STAT

| (194) | Noțiunea de ajutor include nu numai prestații pozitive precum subvențiile, ci și toate intervențiile autorităților publice care reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi și care au același efect ca subvențiile (40). Conform unei jurisprudențe constante (41), neperceperea de către stat a unui impozit pe care acesta ar fi trebuit să îl perceapă este echivalentă cu consumul de resurse de stat. |
| --- | --- |

(194)

Noțiunea de ajutor include nu numai prestații pozitive precum subvențiile, ci și toate intervențiile autorităților publice care reduc taxele incluse în mod normal în bugetul unei întreprinderi și care au același efect ca subvențiile (40). Conform unei jurisprudențe constante (41), neperceperea de către stat a unui impozit pe care acesta ar fi trebuit să îl perceapă este echivalentă cu consumul de resurse de stat.

40

41

| (195) | Neperceperea valorii totale a impozitului pe profit datorat pentru exercițiul financiar 1997 decurge în mod direct din dispozițiile fiscale adoptate de autoritățile franceze pentru punerea în aplicare a unui act adoptat de stat, și anume Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997. |
| --- | --- |

(195)

Neperceperea valorii totale a impozitului pe profit datorat pentru exercițiul financiar 1997 decurge în mod direct din dispozițiile fiscale adoptate de autoritățile franceze pentru punerea în aplicare a unui act adoptat de stat, și anume Legea nr. 97-1026 din 10 noiembrie 1997.

9.3.   DENATURAREA CONCURENȚEI ȘI AFECTAREA SCHIMBURILOR COMERCIALE DINTRE STATELE MEMBRE

| (196) | De la crearea sa în 1946 și până la data intrării în vigoare a Directivei 96/92/CE, EDF a beneficiat, pe piața franceză, de o situație de monopol cu drepturi exclusive pentru transportul, distribuția, importul și exportul de energie electrică. Cu toate acestea, EDF era deja în concurență cu producătorii din celelalte state membre chiar înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE. În plus, libera concurență exista pe piețele conexe nesupuse unor drepturi exclusive, pe care EDF își diversificase deja activitățile depășindu-și drepturile exclusive, atât din punct de vedere geografic, cât și din punct de vedere sectorial. Efecte asupra concurenței și a schimburilor comerciale existau, prin urmare, cu mult înainte de liberalizarea prevăzută prin Directiva 96/92/CE. |
| --- | --- |

(196)

De la crearea sa în 1946 și până la data intrării în vigoare a Directivei 96/92/CE, EDF a beneficiat, pe piața franceză, de o situație de monopol cu drepturi exclusive pentru transportul, distribuția, importul și exportul de energie electrică. Cu toate acestea, EDF era deja în concurență cu producătorii din celelalte state membre chiar înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE. În plus, libera concurență exista pe piețele conexe nesupuse unor drepturi exclusive, pe care EDF își diversificase deja activitățile depășindu-și drepturile exclusive, atât din punct de vedere geografic, cât și din punct de vedere sectorial. Efecte asupra concurenței și a schimburilor comerciale existau, prin urmare, cu mult înainte de liberalizarea prevăzută prin Directiva 96/92/CE.

| (197) | Energia electrică făcea obiectul unor schimburi comerciale importante și în creștere între statele membre, la care EDF participa în mod activ. Astfel de schimburi comerciale, consolidate prin adoptarea Directivei 90/547/CEE a Consiliului (42), se desfășurau pe baza unor acorduri comerciale încheiate între diferiții operatori ai rețelelor de energie electrică de înaltă tensiune din statele membre. În țările europene membre ale OCDE, importurile de energie electrică au crescut la o rată medie anuală de 7 % între 1980 și 1990. Între 1981 și 1989, EDF și-a multiplicat cu 9 excedentul balanței comerciale de energie electrică, atingând un export net de 42 TWh, reprezentând 10 % din producția sa totală. În 1985, EDF exporta deja 19 TWh către celelalte state membre. |
| --- | --- |

(197)

Energia electrică făcea obiectul unor schimburi comerciale importante și în creștere între statele membre, la care EDF participa în mod activ. Astfel de schimburi comerciale, consolidate prin adoptarea Directivei 90/547/CEE a Consiliului (42), se desfășurau pe baza unor acorduri comerciale încheiate între diferiții operatori ai rețelelor de energie electrică de înaltă tensiune din statele membre. În țările europene membre ale OCDE, importurile de energie electrică au crescut la o rată medie anuală de 7 % între 1980 și 1990. Între 1981 și 1989, EDF și-a multiplicat cu 9 excedentul balanței comerciale de energie electrică, atingând un export net de 42 TWh, reprezentând 10 % din producția sa totală. În 1985, EDF exporta deja 19 TWh către celelalte state membre.

42

| (198) | Chiar înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE, în februarie 1999, anumite state membre adoptaseră deja, în mod unilateral, măsuri care vizau deschiderea pieței lor de energie electrică. În special, Regatul Unit și-a deschis piața la 100 % pentru marii consumatori industriali în 1990. Suedia și-a deschis piața la 100 % în 1996, Finlanda a început deschiderea în 1995, pentru a ajunge la 100 % în 1997, Germania și-a deschis piața la 100 % în 1998, iar Țările de Jos și-au deschis complet piața pentru consumatorii industriali în 1998. În aceste condiții, chiar înainte de data prevăzută de directivă pentru deschiderea către concurență, ajutoarele de stat acordate întreprinderilor care beneficiază de un monopol într-un stat membru care participă activ la schimburile comerciale din interiorul Uniunii, cum este cazul EDF, erau susceptibile să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE. |
| --- | --- |

(198)

Chiar înainte de intrarea în vigoare a Directivei 96/92/CE, în februarie 1999, anumite state membre adoptaseră deja, în mod unilateral, măsuri care vizau deschiderea pieței lor de energie electrică. În special, Regatul Unit și-a deschis piața la 100 % pentru marii consumatori industriali în 1990. Suedia și-a deschis piața la 100 % în 1996, Finlanda a început deschiderea în 1995, pentru a ajunge la 100 % în 1997, Germania și-a deschis piața la 100 % în 1998, iar Țările de Jos și-au deschis complet piața pentru consumatorii industriali în 1998. În aceste condiții, chiar înainte de data prevăzută de directivă pentru deschiderea către concurență, ajutoarele de stat acordate întreprinderilor care beneficiază de un monopol într-un stat membru care participă activ la schimburile comerciale din interiorul Uniunii, cum este cazul EDF, erau susceptibile să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

| (199) | În raportul său anual pentru 1997, EDF declara că se situa „printre primii operatori internaționali din sectorul energiei electrice, cu, în afara Franței, mai mult de 13 miliarde FRF angajate, cu un parc de producție a cărui putere instalată reprezintă aproape 11 % din cea a parcului francez și cu peste 8 milioane de clienți”. Raportul sublinia, de asemenea, că, în 1997, EDF și-a „multiplicat și consolidat investițiile în Europa prin extinderea prezenței sale în Austria și Polonia” și că a „exportat peste 70 TWh în Europa”. Exporturile au fost livrate în concurență cu furnizori alternativi pe piețele în cauză. |
| --- | --- |

(199)

În raportul său anual pentru 1997, EDF declara că se situa „printre primii operatori internaționali din sectorul energiei electrice, cu, în afara Franței, mai mult de 13 miliarde FRF angajate, cu un parc de producție a cărui putere instalată reprezintă aproape 11 % din cea a parcului francez și cu peste 8 milioane de clienți”. Raportul sublinia, de asemenea, că, în 1997, EDF și-a „multiplicat și consolidat investițiile în Europa prin extinderea prezenței sale în Austria și Polonia” și că a „exportat peste 70 TWh în Europa”. Exporturile au fost livrate în concurență cu furnizori alternativi pe piețele în cauză.

printre primii operatori internaționali din sectorul energiei electrice, cu, în afara Franței, mai mult de 13 miliarde FRF angajate, cu un parc de producție a cărui putere instalată reprezintă aproape 11 % din cea a parcului francez și cu peste 8 milioane de clienți

multiplicat și consolidat investițiile în Europa prin extinderea prezenței sale în Austria și Polonia

exportat peste 70 TWh în Europa

| (200) | Contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000, semnat la 8 aprilie 1997 între stat și EDF, prevedea ca EDF să aloce aproximativ 12-13 miliarde FRF pentru investiții internaționale, regiunile Europei figurând printre priorități. Între 2000 și 2002, EDF a dobândit o treime din capitalul întreprinderii germane EnBW, a majorat capacitățile de producție și de distribuție ale filialei sale britanice London Electricity, a preluat controlul direct al întreprinderii italiene Fenice și a creat un parteneriat cu Fiat pentru achiziționarea Montedison (în prezent Edison). |
| --- | --- |

(200)

Contractul de antrepriză pentru perioada 1997-2000, semnat la 8 aprilie 1997 între stat și EDF, prevedea ca EDF să aloce aproximativ 12-13 miliarde FRF pentru investiții internaționale, regiunile Europei figurând printre priorități. Între 2000 și 2002, EDF a dobândit o treime din capitalul întreprinderii germane EnBW, a majorat capacitățile de producție și de distribuție ale filialei sale britanice London Electricity, a preluat controlul direct al întreprinderii italiene Fenice și a creat un parteneriat cu Fiat pentru achiziționarea Montedison (în prezent Edison).

| (201) | În 1997, SDS, o filială deținută în proporție de 100 % de EDF, își reunea activitățile legate de furnizarea de servicii către clienți individuali, întreprinderi și autorități locale. SDS își desfășura activitatea în tratarea deșeurilor, iluminatul stradal și alte servicii legate de domeniul energetic, cu o contribuție la vânzări echivalentă cu 685 de milioane EUR în 1998 comparativ cu 650 de milioane EUR în 1997. În 2000, EDF a stabilit un parteneriat cu Veolia Environnement prin intermediul societății Dalkia, liderul european în servicii energetice pentru întreprinderi și colectivități. Dalkia oferă servicii de întreținere și de inginerie energetică, gestionează instalațiile de încălzire și serviciile tehnice legate de funcționarea clădirilor și asigură exploatarea rețelelor de termoficare, a sistemelor de producție combinată de energie termică și electrică, a sistemelor de producție de energie și a sistemelor hidraulice industriale. |
| --- | --- |

(201)

În 1997, SDS, o filială deținută în proporție de 100 % de EDF, își reunea activitățile legate de furnizarea de servicii către clienți individuali, întreprinderi și autorități locale. SDS își desfășura activitatea în tratarea deșeurilor, iluminatul stradal și alte servicii legate de domeniul energetic, cu o contribuție la vânzări echivalentă cu 685 de milioane EUR în 1998 comparativ cu 650 de milioane EUR în 1997. În 2000, EDF a stabilit un parteneriat cu Veolia Environnement prin intermediul societății Dalkia, liderul european în servicii energetice pentru întreprinderi și colectivități. Dalkia oferă servicii de întreținere și de inginerie energetică, gestionează instalațiile de încălzire și serviciile tehnice legate de funcționarea clădirilor și asigură exploatarea rețelelor de termoficare, a sistemelor de producție combinată de energie termică și electrică, a sistemelor de producție de energie și a sistemelor hidraulice industriale.

| (202) | EDF și-a dezvoltat, de asemenea, activitățile pe piața energiei regenerabile. În 1997, societatea holding CHART, o filială deținută în proporție de 100 % de EDF, și-a reunit activitățile în sectorul energiilor regenerabile, cum ar fi energia geotermală și energia eoliană. Contribuția sa la cifra de afaceri consolidată în anul respectiv a fost de 70 de milioane EUR. |
| --- | --- |

(202)

EDF și-a dezvoltat, de asemenea, activitățile pe piața energiei regenerabile. În 1997, societatea holding CHART, o filială deținută în proporție de 100 % de EDF, și-a reunit activitățile în sectorul energiilor regenerabile, cum ar fi energia geotermală și energia eoliană. Contribuția sa la cifra de afaceri consolidată în anul respectiv a fost de 70 de milioane EUR.

| (203) | În sfârșit, în calitate de producător și distribuitor de energie electrică, EDF a fost și este în continuare în concurență cu furnizorii altor surse de energie alternative, cum ar fi cărbunele, petrolul și gazele naturale, atât pe piața internă, cât și pe piețele internaționale. În Franța, de exemplu, EDF a lansat cu succes o campanie pentru a promova utilizarea energiei electrice pentru încălzire. Astfel, EDF și-a crescut cota de piață în comparație cu concurenții săi care furnizează surse de energie alternative, cum ar fi petrolul sau gazele naturale. În industria siderurgică, furnalele electrice sunt în concurență cu cele cu gaz și cu petrol. Rezultă că o măsură precum cea în cauză este de natură să denatureze concurența cu furnizori alternativi, cum ar fi Gaz de France. |
| --- | --- |

(203)

În sfârșit, în calitate de producător și distribuitor de energie electrică, EDF a fost și este în continuare în concurență cu furnizorii altor surse de energie alternative, cum ar fi cărbunele, petrolul și gazele naturale, atât pe piața internă, cât și pe piețele internaționale. În Franța, de exemplu, EDF a lansat cu succes o campanie pentru a promova utilizarea energiei electrice pentru încălzire. Astfel, EDF și-a crescut cota de piață în comparație cu concurenții săi care furnizează surse de energie alternative, cum ar fi petrolul sau gazele naturale. În industria siderurgică, furnalele electrice sunt în concurență cu cele cu gaz și cu petrol. Rezultă că o măsură precum cea în cauză este de natură să denatureze concurența cu furnizori alternativi, cum ar fi Gaz de France.

| (204) | EDF ocupa, astfel, un loc important în comercializarea energiei electrice între statele membre în 1997, în timp ce, în prezent, piața franceză a energiei electrice este complet deschisă și se bucură de participarea a numeroși furnizori europeni. În consecință, rezultă că, în 1997, EDF era deja bine stabilită pe anumite piețe din alte state membre și că ajutorul care rezultă din neplata de către EDF a impozitului pe profit pentru anumite provizioane contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG nu putea decât să afecteze concurența și schimburile comerciale între statele membre. |
| --- | --- |

(204)

EDF ocupa, astfel, un loc important în comercializarea energiei electrice între statele membre în 1997, în timp ce, în prezent, piața franceză a energiei electrice este complet deschisă și se bucură de participarea a numeroși furnizori europeni. În consecință, rezultă că, în 1997, EDF era deja bine stabilită pe anumite piețe din alte state membre și că ajutorul care rezultă din neplata de către EDF a impozitului pe profit pentru anumite provizioane contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG nu putea decât să afecteze concurența și schimburile comerciale între statele membre.

| (205) | Considerațiile sus-menționate au fost prezentate în decizia de extindere a procedurii. Nici Franța, nici EDF nu au contestat, în observațiile lor, faptul că ajutorul era susceptibil să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre. |
| --- | --- |

(205)

Considerațiile sus-menționate au fost prezentate în decizia de extindere a procedurii. Nici Franța, nici EDF nu au contestat, în observațiile lor, faptul că ajutorul era susceptibil să afecteze schimburile comerciale dintre statele membre.

| (206) | Astfel, în măsura în care sunt îndeplinite cele patru criterii stabilite la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, neplata de către EDF a impozitului pe profit pentru anumite provizioane contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG constituie ajutor de stat. În continuare, este necesar să se examineze compatibilitatea acestui ajutor cu piața internă. |
| --- | --- |

(206)

Astfel, în măsura în care sunt îndeplinite cele patru criterii stabilite la articolul 107 alineatul (1) din TFUE, neplata de către EDF a impozitului pe profit pentru anumite provizioane contabile create cu scutire de impozit pentru reînnoirea RAG constituie ajutor de stat. În continuare, este necesar să se examineze compatibilitatea acestui ajutor cu piața internă.

10.   EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

EVALUAREA COMPATIBILITĂȚII AJUTORULUI CU PIAȚA INTERNĂ

| (207) | Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că ajutoarele care îndeplinesc criteriile prevăzute de acesta sunt, în principiu, incompatibile cu piața internă. Conform unei jurisprudențe constante, este de competența statului membru să invoce motive și dovezi de orice tip pentru care ajutorul de stat este compatibil cu piața internă (43). În speță, Republica Franceză nu a prezentat niciun motiv și nici nu a furnizat informații în acest sens. |
| --- | --- |

(207)

Articolul 107 alineatul (1) din TFUE prevede că ajutoarele care îndeplinesc criteriile prevăzute de acesta sunt, în principiu, incompatibile cu piața internă. Conform unei jurisprudențe constante, este de competența statului membru să invoce motive și dovezi de orice tip pentru care ajutorul de stat este compatibil cu piața internă (43). În speță, Republica Franceză nu a prezentat niciun motiv și nici nu a furnizat informații în acest sens.

43

| (208) | Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu sunt aplicabile în cazul de față, întrucât natura ajutorului nu urmărește obiectivele enumerate la alineatul respectiv. |
| --- | --- |

(208)

Excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (2) din TFUE nu sunt aplicabile în cazul de față, întrucât natura ajutorului nu urmărește obiectivele enumerate la alineatul respectiv.

| (209) | Ajutorul în cauză nu îndeplinește nici condițiile prevăzute pentru excepțiile de la articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE în ceea ce privește ajutorul destinat promovării dezvoltării economice a anumitor regiuni, în special în măsura în care acesta reprezintă ajutor pentru exploatare. Într-adevăr, ajutorul nu este subordonat unor investiții sau creării de locuri de muncă, astfel cum se prevede în Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale (44). |
| --- | --- |

(209)

Ajutorul în cauză nu îndeplinește nici condițiile prevăzute pentru excepțiile de la articolul 107 alineatul (3) literele (a) și (c) din TFUE în ceea ce privește ajutorul destinat promovării dezvoltării economice a anumitor regiuni, în special în măsura în care acesta reprezintă ajutor pentru exploatare. Într-adevăr, ajutorul nu este subordonat unor investiții sau creării de locuri de muncă, astfel cum se prevede în Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale (44).

44

| (210) | Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede, de asemenea, o excepție pentru ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, atunci când acestea nu afectează negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În speță, măsura de ajutor supusă examinării nu se încadrează la această derogare. Derogarea de la legislația fiscală aplicabilă, acordată în favoarea unei singure întreprinderi, nu poate fi considerată ca fiind destinată să faciliteze dezvoltarea unei activități. Unicul său scop este de a sprijini o întreprindere prin reducerea costurilor sale de funcționare. |
| --- | --- |

(210)

Articolul 107 alineatul (3) litera (c) din TFUE prevede, de asemenea, o excepție pentru ajutoarele destinate să faciliteze dezvoltarea anumitor activități economice, atunci când acestea nu afectează negativ condițiile schimburilor comerciale într-o măsură care contravine interesului comun. În speță, măsura de ajutor supusă examinării nu se încadrează la această derogare. Derogarea de la legislația fiscală aplicabilă, acordată în favoarea unei singure întreprinderi, nu poate fi considerată ca fiind destinată să faciliteze dezvoltarea unei activități. Unicul său scop este de a sprijini o întreprindere prin reducerea costurilor sale de funcționare.

| (211) | În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) literele (b) și (d) din TFUE, ajutorul în cauză nu este menit să promoveze realizarea unui proiect de interes comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei franceze, nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului. |
| --- | --- |

(211)

În ceea ce privește excepțiile prevăzute la articolul 107 alineatul (3) literele (b) și (d) din TFUE, ajutorul în cauză nu este menit să promoveze realizarea unui proiect de interes comun sau să remedieze o perturbare gravă a economiei franceze, nici să promoveze cultura și conservarea patrimoniului.

| (212) | Prin urmare, criteriile de compatibilitate prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu sunt îndeplinite. În plus, în ceea ce privește compensarea costurilor de serviciu public, autoritățile franceze nu au invocat, în ceea ce privește avantajul fiscal, aplicarea articolului 106 alineatul (2) din TFUE, dar au subliniat faptul că EDF îndeplinește misiuni de serviciu public. Cu toate acestea, autoritățile franceze nu au furnizat nicio evaluare a costurilor suportate de EDF pentru îndeplinirea acestor misiuni. Prin urmare, Comisia nu poate stabili dacă avantajul fiscal în cauză compensează sau nu eventualele costuri suplimentare legate de misiunile de serviciu public care i-au fost impuse. În orice caz, dacă neplata taxei trebuia să fie calificată drept compensație pentru prestarea unui serviciu de interes economic general, nu este stabilit că o astfel de compensație a fost definită în prealabil, conform unor criterii transparente și obiective, și calculată în raport cu costurile înregistrate de o întreprindere eficientă. |
| --- | --- |

(212)

Prin urmare, criteriile de compatibilitate prevăzute la articolul 107 alineatele (2) și (3) din TFUE nu sunt îndeplinite. În plus, în ceea ce privește compensarea costurilor de serviciu public, autoritățile franceze nu au invocat, în ceea ce privește avantajul fiscal, aplicarea articolului 106 alineatul (2) din TFUE, dar au subliniat faptul că EDF îndeplinește misiuni de serviciu public. Cu toate acestea, autoritățile franceze nu au furnizat nicio evaluare a costurilor suportate de EDF pentru îndeplinirea acestor misiuni. Prin urmare, Comisia nu poate stabili dacă avantajul fiscal în cauză compensează sau nu eventualele costuri suplimentare legate de misiunile de serviciu public care i-au fost impuse. În orice caz, dacă neplata taxei trebuia să fie calificată drept compensație pentru prestarea unui serviciu de interes economic general, nu este stabilit că o astfel de compensație a fost definită în prealabil, conform unor criterii transparente și obiective, și calculată în raport cu costurile înregistrate de o întreprindere eficientă.

| (213) | În consecință, examinarea respectării condițiilor formulate în hotărârea Altmark (45), care nu intră în domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE, precum și examinarea criteriilor de aplicare a articolului 106 alineatul (2) din TFUE, pe care autoritățile franceze, de altfel, nu îl invocă, nu sunt posibile în cazul de față. |
| --- | --- |

(213)

În consecință, examinarea respectării condițiilor formulate în hotărârea Altmark (45), care nu intră în domeniul de aplicare a articolului 107 alineatul (1) din TFUE, precum și examinarea criteriilor de aplicare a articolului 106 alineatul (2) din TFUE, pe care autoritățile franceze, de altfel, nu îl invocă, nu sunt posibile în cazul de față.

45

| (214) | Pe baza considerațiilor de mai sus, se pare că ajutorul examinat constituie un ajutor pentru funcționare, care a avut ca efect consolidarea poziției concurențiale a EDF față de concurenții săi. În aceste condiții, ajutorul ar fi incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(214)

Pe baza considerațiilor de mai sus, se pare că ajutorul examinat constituie un ajutor pentru funcționare, care a avut ca efect consolidarea poziției concurențiale a EDF față de concurenții săi. În aceste condiții, ajutorul ar fi incompatibil cu piața internă.

| (215) | De asemenea, Comisia consideră că, spre deosebire de cele susținute de autoritățile franceze, norma privind prescripția nu se aplică în cazul de față. În mod cert, EDF a creat provizioanele contabile cu scutire de impozit în perioada 1987-1996. Cu toate acestea, trebuie să se remarce, pe de o parte, că, potrivit Consiliului național al comptabilității, corectările erorii care, prin însăși natura lor, se referă la contabilizarea operațiunilor trecute trebuie contabilizate în rezultatul exercițiului în cursul căruia sunt constatate acestea și, pe de altă parte, că legea care prevede că drepturile concedentului sunt reclasificate ca dotări cu capital fără a fi supuse impozitului pe profit datează din 10 noiembrie 1997. Prin urmare, avantajul fiscal datează din 1997 și prescripția nu se aplică unui ajutor nou plătit la acea dată, întrucât primul act al Comisiei cu privire la măsura în cauză datează din 10 iulie 2001. În plus, în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, procedurile judiciare suspendă termenul de prescripție. |
| --- | --- |

(215)

De asemenea, Comisia consideră că, spre deosebire de cele susținute de autoritățile franceze, norma privind prescripția nu se aplică în cazul de față. În mod cert, EDF a creat provizioanele contabile cu scutire de impozit în perioada 1987-1996. Cu toate acestea, trebuie să se remarce, pe de o parte, că, potrivit Consiliului național al comptabilității, corectările erorii care, prin însăși natura lor, se referă la contabilizarea operațiunilor trecute trebuie contabilizate în rezultatul exercițiului în cursul căruia sunt constatate acestea și, pe de altă parte, că legea care prevede că drepturile concedentului sunt reclasificate ca dotări cu capital fără a fi supuse impozitului pe profit datează din 10 noiembrie 1997. Prin urmare, avantajul fiscal datează din 1997 și prescripția nu se aplică unui ajutor nou plătit la acea dată, întrucât primul act al Comisiei cu privire la măsura în cauză datează din 10 iulie 2001. În plus, în temeiul articolului 15 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, procedurile judiciare suspendă termenul de prescripție.

11.   CONCLUZII

CONCLUZII

| (216) | Comisia constată că Franța a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul în cauză încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Comisia consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit în valoare de 5 882 849 762 FRF privind reclasificarea ca dotare cu capital, prevăzută de Legea nr. 97-1026, a unor provizioane contabile corespunzătoare operațiunilor pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală efectuate deja, în valoare de 14 119 065 335 FRF, constituie ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă. |
| --- | --- |

(216)

Comisia constată că Franța a pus în aplicare în mod ilegal ajutorul în cauză încălcând articolul 108 alineatul (3) din TFUE. Comisia consideră că scutirea de la plata impozitului pe profit în valoare de 5 882 849 762 FRF privind reclasificarea ca dotare cu capital, prevăzută de Legea nr. 97-1026, a unor provizioane contabile corespunzătoare operațiunilor pentru reînnoirea rețelei de alimentare generală efectuate deja, în valoare de 14 119 065 335 FRF, constituie ajutor ilegal și incompatibil cu piața internă.

| (217) | În temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, în cazul în care Comisia constată că un ajutor este incompatibil cu piața internă, aceasta are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul respectiv. Conform articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar (denumită în continuare «decizie de recuperare»).Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”. |
| --- | --- |

(217)

În temeiul articolului 108 alineatul (2) din TFUE, în cazul în care Comisia constată că un ajutor este incompatibil cu piața internă, aceasta are competența de a decide dacă statul membru în cauză trebuie să anuleze sau să modifice ajutorul respectiv. Conform articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, „atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar (denumită în continuare «decizie de recuperare»).Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar”.

atunci când se adoptă decizii negative în cazuri de ajutor ilegal, Comisia decide ca statul membru în cauză să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea ajutorului de la beneficiar (denumită în continuare «decizie de recuperare»).Comisia nu solicită recuperarea ajutorului în cazul în care aceasta ar contraveni unui principiu general de drept comunitar

| (218) | Obiectivul Comisiei, atunci când solicită statului membru în cauză să recupereze ajutorul incompatibil cu piața internă, este de a restabili situația existentă anterior (46). În acest context, Curtea consideră că obiectivul este atins de îndată ce beneficiarii au rambursat sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care s-au bucurat față de concurenții lor. În acest fel, situația anterioară plății ajutorului este restabilită (47). |
| --- | --- |

(218)

Obiectivul Comisiei, atunci când solicită statului membru în cauză să recupereze ajutorul incompatibil cu piața internă, este de a restabili situația existentă anterior (46). În acest context, Curtea consideră că obiectivul este atins de îndată ce beneficiarii au rambursat sumele acordate prin intermediul unui ajutor ilegal, pierzând astfel avantajul de care s-au bucurat față de concurenții lor. În acest fel, situația anterioară plății ajutorului este restabilită (47).

46

47

| (219) | În speță, se pare că niciun principiu general de drept al Uniunii nu ar fi în contradicție cu recuperarea ajutorului ilegal astfel constatat. În special, nici Franța, nici părțile terțe interesate nu au prezentat argumente în acest sens. |
| --- | --- |

(219)

În speță, se pare că niciun principiu general de drept al Uniunii nu ar fi în contradicție cu recuperarea ajutorului ilegal astfel constatat. În special, nici Franța, nici părțile terțe interesate nu au prezentat argumente în acest sens.

| (220) | În consecință, Franța trebuie să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea de la EDF a ajutorului ilegal acordat sub forma unei scutiri de la plata impozitului pe profit în valoare de 5 882 849 762 FRF pentru reclasificarea drept capital a anumitor provizioane în valoare de 14 119 065 335 FRF. |
| --- | --- |

(220)

În consecință, Franța trebuie să ia toate măsurile necesare pentru recuperarea de la EDF a ajutorului ilegal acordat sub forma unei scutiri de la plata impozitului pe profit în valoare de 5 882 849 762 FRF pentru reclasificarea drept capital a anumitor provizioane în valoare de 14 119 065 335 FRF.

| (221) | În scopul recuperării, autoritățile franceze trebuie, de asemenea, să adauge la valoarea ajutorului dobânzile de recuperare începând cu data la care ajutorul de stat incompatibil a fost pus la dispoziția întreprinderii, și anume la data scadentă de plată a impozitului pe profit pentru exercițiul fiscal 1997, până la data recuperării sale efective (48), în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (49). |
| --- | --- |

(221)

În scopul recuperării, autoritățile franceze trebuie, de asemenea, să adauge la valoarea ajutorului dobânzile de recuperare începând cu data la care ajutorul de stat incompatibil a fost pus la dispoziția întreprinderii, și anume la data scadentă de plată a impozitului pe profit pentru exercițiul fiscal 1997, până la data recuperării sale efective (48), în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei (49).

48

49

| (222) | În contextul obligației de cooperare loială care îi revine Franței în cadrul procedurii de recuperare, suma va trebui să fie determinată cu mai mare precizie în cursul procedurii, pe baza informațiilor care vor fi furnizate de autoritățile franceze și care vor ține cont, printre altele, de rata de schimb dintre ECU/EUR și francul francez (FRF), care se poate aplica tranșelor de plată de către EDF a impozitului pe profit în cursul anului 1997 și de rambursarea către EDF a ajutoarelor în urma anulării primei decizii negative în 2009. Într-adevăr, în cazul de față, dobânda nu este datorată pentru perioada în care ajutorul nu a mai fost la dispoziția întreprinderii, și anume perioada cuprinsă între momentul recuperării efective a ajutorului de către Franța și restituirea către EDF. Cu toate acestea, dobânda plătită, eventual, de Franța în favoarea EDF va trebui să fie luată în considerare. |
| --- | --- |

(222)

În contextul obligației de cooperare loială care îi revine Franței în cadrul procedurii de recuperare, suma va trebui să fie determinată cu mai mare precizie în cursul procedurii, pe baza informațiilor care vor fi furnizate de autoritățile franceze și care vor ține cont, printre altele, de rata de schimb dintre ECU/EUR și francul francez (FRF), care se poate aplica tranșelor de plată de către EDF a impozitului pe profit în cursul anului 1997 și de rambursarea către EDF a ajutoarelor în urma anulării primei decizii negative în 2009. Într-adevăr, în cazul de față, dobânda nu este datorată pentru perioada în care ajutorul nu a mai fost la dispoziția întreprinderii, și anume perioada cuprinsă între momentul recuperării efective a ajutorului de către Franța și restituirea către EDF. Cu toate acestea, dobânda plătită, eventual, de Franța în favoarea EDF va trebui să fie luată în considerare.

| (223) | Autoritățile franceze trebuie să recupereze suma menționată mai sus în termen de 4 luni de la data notificării prezentei decizii. |
| --- | --- |

(223)

Autoritățile franceze trebuie să recupereze suma menționată mai sus în termen de 4 luni de la data notificării prezentei decizii.

| (224) | Conform unei jurisprudențe consacrate, în cazul în care un stat membru întâmpină dificultăți neprevăzute sau circumstanțe trecute cu vederea de Comisie, problemele pot fi semnalate Comisiei, împreună cu propunerile de modificare adecvate, pentru a fi evaluate de către Comisie. Într-un astfel de caz, Comisia și statul membru în cauză trebuie să coopereze cu bună credință în vederea depășirii dificultăților, respectând în totalitate dispozițiile (50) din TFUE. |
| --- | --- |

(224)

Conform unei jurisprudențe consacrate, în cazul în care un stat membru întâmpină dificultăți neprevăzute sau circumstanțe trecute cu vederea de Comisie, problemele pot fi semnalate Comisiei, împreună cu propunerile de modificare adecvate, pentru a fi evaluate de către Comisie. Într-un astfel de caz, Comisia și statul membru în cauză trebuie să coopereze cu bună credință în vederea depășirii dificultăților, respectând în totalitate dispozițiile (50) din TFUE.

50

| (225) | Prin urmare, Comisia solicită Franței să îi prezinte, fără întârziere, orice probleme pe care le-ar putea întâmpina în punerea în aplicare a prezentei decizii, |
| --- | --- |

(225)

Prin urmare, Comisia solicită Franței să îi prezinte, fără întârziere, orice probleme pe care le-ar putea întâmpina în punerea în aplicare a prezentei decizii,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

(1)   Scutirea de la plata impozitului pe profit în favoarea Electricité de France pentru o sumă de 5 882 849 762 de franci francezi, cu privire la reclasarea drept capital a provizioanelor care corespund contravalorii bunurilor în natură concesionate rețelei de alimentare generală, constituie ajutor de stat în sensul articolului 107 alineatul (1) din TFUE.

(2)   Ajutorul menționat la alineatul (1), acordat ilegal de Republica Franceză, este incompatibil cu piața internă.

Articolul 2

(1)   Republica Franceză este obligată să recupereze contravaloarea în euro a ajutorului menționat la articolul 1 de la beneficiar.

(2)   Sumele care trebuie recuperate sunt purtătoare de dobânzi de la data la care au fost puse la dispoziția beneficiarului până la data recuperării lor efective.

(3)   Dobânda se calculează pe o bază compusă, în conformitate cu capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 794/2004.

Articolul 3

(1)   Recuperarea ajutorului menționat la articolul 1 este imediată și efectivă.

(2)   Republica Franceză se asigură că prezenta decizie este pusă în aplicare în termen de patru luni de la data notificării acesteia.

Articolul 4

(1)   În termen de două luni de la notificarea prezentei decizii, Republica Franceză prezintă Comisiei următoarele informații:

| (a) | valoarea totală (principal și dobânzi) care trebuie recuperată de la beneficiar; |
| --- | --- |

(a)

valoarea totală (principal și dobânzi) care trebuie recuperată de la beneficiar;

| (b) | o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; și |
| --- | --- |

(b)

o descriere detaliată a măsurilor deja adoptate și a celor planificate în vederea conformării cu prezenta decizie; și

| (c) | documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul. |
| --- | --- |

(c)

documente care să demonstreze că beneficiarul a fost somat să ramburseze ajutorul.

(2)   Republica Franceză informează Comisia cu privire la evoluția măsurilor naționale luate pentru punerea în aplicare a prezentei decizii până la recuperarea completă a ajutorului menționat la articolul 1. Republica Franceză transmite fără întârziere, la simpla solicitare a Comisiei, toate informațiile privind măsurile care au fost deja adoptate și cele planificate în vederea conformării cu prezenta decizie. De asemenea, Republica Franceză furnizează informații detaliate cu privire la valorile ajutorului și la dobânzile recuperate deja de la beneficiar.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează Republicii Franceze.

Adoptată la Bruxelles, 22 iulie 2015.

Pentru Comisie

Margrethe VESTAGER

Membru al Comisiei

---

(1)  Începând cu 1 decembrie 2009, articolele 87 și 88 din Tratatul CE au devenit articolele 107 și, respectiv, 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene („TFUE”). Cele două seturi de dispoziții sunt, în esență, identice. În sensul prezentei decizii, trimiterile la articolele 107 și 108 din TFUE trebuie înțelese ca trimiteri la articolele 87 și 88 din Tratatul CE, atunci când este cazul. TFUE a introdus, de asemenea, anumite modificări ale terminologiei, cum ar fi înlocuirea termenului „Comunitate” cu „Uniune”, a termenului „piață comună” cu „piață internă” și a termenului „Tribunal de Primă Instanță” cu „Tribunal”. În prezenta decizie se utilizează terminologia din TFUE.

1

(2)  
  JO C 280, 16.11.2002, p. 8.

2

(3)  
  JO L 49, 22.2.2005, p. 9.

3

(4)  Hotărârea Tribunalului din 15 decembrie 2009 în cauza T-156/04-EDF/Comisia, Rep., 2009, p. II04503.

4

(5)  Hotărârea Comisia/EDF C-124/10P, UE:C:2012:318.

5

(6)  
  JO C 186, 28.6.2013, p. 73.

6

(7)  Răspunsul autorităților franceze din 23 decembrie 2013, punctele 71 și 72.

7

(8)  Raportul special privind concesiunile EDF nr. 1993 din 10 octombrie 1994.

8

(9)  Directiva 96/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind normele comune pentru piața internă a energiei electrice (JO L 27, 30.1.1997, p. 20).

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului din 22 martie 1999 de stabilire a normelor de aplicare a articolului 108 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (JO L 83, 27.3.1999, p. 1).

10

(11)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 84.

11

(12)  
  „
  Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?
  ” (Recapitalizarea din 1997 a EDF de către statul francez satisface testul investitorului privat?). Raport final din 15 octombrie 2013.

12

Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?

(13)  Contract de antrepriză Stat/EDF 1997-2000, semnat la 8 aprilie 1997.

13

(14)  Scrisoarea din 12 iulie 1996 a ministrului economiei și finanțelor și a ministrului industriei, poștei și telecomunicațiilor către președintele EDF, scrisoarea din 22 aprilie 1997 a ministrului economiei și finanțelor, a ministrului delegat pentru buget și a ministrului industriei, poștei și telecomunicațiilor către președintele EDF.

14

(15)  Scrisoarea directorului financiar al EDF către șeful serviciului finanțe și participații al trezoreriei din 19 februarie 1997; Nota de analiză a EDF, din 27 iulie 1996, cu privire la remunerația acționarului, transmisă Senatului la 15 septembrie 1997.

15

(16)  Expunerea de motive de la articolul 45 din proiectul de lege privind diverse dispoziții de ordin economic și financiar, adoptat în consiliul de miniștri la 5 aprilie 1997; raportul Comisiei financiare, a economiei generale și a planificării din cadrul Adunării Naționale, prezentat de deputatul Didier MIGAUD la 10 septembrie 1997 cu privire la proiectul de lege nr. 201 privind măsuri urgente cu caracter fiscal și financiar; raportul senatorului Alain Lambert cu privire la proiectul de lege privind măsuri urgente cu caracter fiscal și financiar prezentat la 24 septembrie 1997; discursul ministrului economiei, finanțelor și industriei, de prezentare a proiectului de lege MUFF în fața Senatului, la 2 octombrie 1997.

16

(*1)  Informații care intră sub incidența secretului profesional.

*1

(17)  Contractul se referă la Directiva 96/92/CE. Directiva respectivă, precum și cele care au urmat, nu stabilește norme privind statutul societar al producătorilor, transportatorilor sau distribuitorilor de energie electrică în cadrul pieței interne.

17

(18)  Modificările privind rezultatul reportat nu fac parte din efectele articolului stricto sensu, dar sunt o consecință logică a acestuia.

18

stricto sensu

(19)  Rentabilitatea pentru statul acționar se explică prin nivelul scăzut al bazei dotărilor cu capital de 36 de miliarde FRF (numitorul raportului) și prin importanța provizioanelor contabile. După contabilizarea acestora, până în 1996, rezultatul net anual al EDF a devenit negativ. Rezultatul negativ reportat al contului de profit și pierdere se reflecta sub formă de consum de fonduri proprii în bilanț, fixate la 24,2 miliarde FRF (a se vedea tabelul 2, coloana „Sfârșitul anului 1996” care arată modul în care fondurile proprii ale EDF au scăzut la un rezultat negativ reportat de 20,2 miliarde FRF, înainte de modificarea introdusă de articolul 4 din Legea nr. 97-1026). Întrucât impozitul nu era prelevat pe rezultate negative, rentabilitatea foarte pozitivă pentru statul acționar ar fi fost în detrimentul statului perceptor.

19

(20)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 82.

20

(21)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 83.

21

(22)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 84.

22

(23)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 104.

23

(24)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 86.

24

(25)  Hotărârea Comisia-EDF, C-124/10P, UE:C:2012:318, punctul 95.

25

(26)  Studiul OXERA, punctele 3.3, 3.24-3.25

26

(27)  Studiul OXERA, tabelul A 2.2

27

(28)  Studiul OXERA, punctul 3.3.

28

(29)  Studiul OXERA, punctul 3.3, 3.15, tabelul 3.2, tabelul 3.8 pentru coeficientul beta și anexa 5.

29

(30)  Studiul OXERA, punctele 3.5, 3.13, 3.20-3.23.

30

(31)  Media anuală a ratei zilnice a împrumutului Phare francez la 30 de ani și la 10 ani, sursa Banque de France: Rata de referință a bonurilor de trezorerie și OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux.

31

(32)  Relevanța unui calcul al rentabilității privind totalul fondurilor proprii imobilizate în întreprindere în raport doar cu capitalurile investite sub forma unor dotări cu capital este confirmată de faptul că, în contractul dintre stat și EDF pentru perioada 2001-2003, remunerația statului calculată ca procent (37,5 %) din rezultatul net a fost încadrată într-un interval de minim (1,5 %) și maxim (4,5 %) din capitalul propriu de bază. Răspunsul autorităților franceze din 23.12.2013, punctul 53.

32

(33)  Raportul anual EDF 1997, p. 103.

33

(34)  La articolul 2 din decizia din 16 decembrie 2003 [C(2003) 4637 final] (JO L 49, 22.2.2005, p. 9), Comisia a decis să nu formuleze obiecții cu privire la reforma sistemului de pensii care se aplică sectorului industriei electrice și a gazelor de care aparținea EDF. Reforma a avut drept efect transferarea către sistemul general de asigurări sociale a cheltuielilor și a angajamentului privind cheltuielile pentru pensii ale sistemului specific al personalului EDF și al celorlalte societăți care participă la acesta.

34

(35)  Modelul evaluează rentabilitatea țintă pe care o solicită un investitor în capitalul unei întreprinderi (k) ca rezultantă a unei completări a rentabilității cu un activ financiar aparent fără risc sau cu un risc scăzut, și anume, o obligațiune de stat pe piața financiară de referință (rf), o primă de risc de piață care reflectă caracterul mai riscant al unei investiții în acțiuni (Km – rf) înmulțită cu un coeficient de risc specific pentru acțiunea întreprinderii în cauză (β) care poate fi, de preferință, cel al întreprinderii în sine sau, în lipsa acestuia, cel al unor întreprinderi comparabile utilizate ca referință. Parametrul β trebuie estimat pentru o întreprindere care nu este îndatorată (gearing), pentru a evalua riscul inerent al (acțiunii), întreprinderii în raport cu piața. Modelul este k = rf + β × (Km – rf). Comisia a aplicat modelul CAPM pentru a estima rentabilitatea necesară a unor investiții de capital într-o întreprindere, aprobată de Tribunalul Uniunii Europene: T-319/12, Spania/Comisia, „Ciudad de la Luz”, EU:T:2014:604, punctele 48-66. Pentru o descriere mai detaliată, a se vedea Vernimmen et al. „Corporate Finance” John Wiley & Sons ed., ediția a 2-a, 2009, capitolul 22; în ceea ce privește rezultatele anchetelor privind frecvența de utilizare a metodelor de evaluare, a se vedea p. 460. Bazele teoretice și o aplicație digitală a CAPM în speță sunt cuprinse, de asemenea, în studiul efectuat de Oxera în numele EDF (considerentul 70), în special anexa I.

35

f

m

f

f

m

f

(36)  Vernimmen et al., „Corporate Finance” John Wiley & Sons ed., ediția a 2-a, 2009, p. 433-4.

36

(37)  Modelul DDM reprezintă valoarea întreprinderii pe baza dividendului (ultim) plătit (Dt), a ratei de creștere a dividendelor (ɗD) și a remunerației țintă sau a costului de oportunitate al capitalului (K), conform formulei Vr = Dt (1 + ɗD)/(K – ɗD). Modelul DDM este, de asemenea, utilizat în studiul efectuat de Oxera în numele EDF (punctele 3.27-3.31, tabelul 3.4), dar cu valori diferite, dintre care unele extrem de nerealiste. Studiul Oxera reține o rată de creștere a dividendelor de 9,3 % pe an. Ratele de creștere a dividendelor sunt asociate, într-un calcul pe viață, cum este cel al modelului DDM, cu creșterea societății. Rate de creștere de 9,3 %, cu mult peste nivelul inflației și al creșterii produsului intern brut (denumit în continuare „PIB”) pe termen lung, înseamnă că, în cele din urmă, EDF ar acapara întregul PIB al Franței.

37

(38)  O valoare actualizată netă negativă pentru o rată a dobânzii (actualizare-finanțare) dată indică faptul că investiția nu este rentabilă la această rată a dobânzii. Rata internă a rentabilității (pozitivă – „RIR”) indică rata efectivă a dobânzii pentru care fluxurile financiare preconizate remunerează o investiție.

38

(39)  Ipoteza că dividendele EDF ar crește cu 4,51 % (sensibilitate 1, tabelul 6.2) pare optimistă; aceasta este obținută diminuând rata de creștere prevăzută pentru cei 4 ani de previzionare 1997-2000. În afară de faptul că, în practica uzuală, creșterea dividendelor reținută este cea de la sfârșitul perioadei (scenariu central), în practică, dividendele care urmează să fie plătite de către EDF ar trebui să scadă în perioada 1997-2000, comparativ cu perioada 1991-1996, iar în 1999 și 2000 în comparație cu 1998. În orice caz, o rată de 4,51 % pe viață este ridicată, în valoare absolută. Ipoteza (sensibilitate 2, tabelul 6.3) că acționarul ar adăuga – sau cumpărătorul ar plăti – (pro rata) cvasicapital propriu al EDF, astfel cum a fost estimat în 1997 la valoarea obiectivă a EDF astfel cum a fost calculată, nu ia în considerare caracterul normativ al anumitor fonduri proprii (rezerve). Această ipoteză, împreună cu modelul DDM este, de asemenea, optimistă, întrucât este echivalentă cu atribuirea către acționar (un procent de 11 %) a cvasicapitalului propriu (excluzând capitalul subscris) care ar permite întreprinderii să absoarbă eventualele pierderi și, pe termen lung, să fie în măsură să asigure periodic dividende și remunerație acționarului. Aceasta presupune că cvasicapitalul propriu al EDF stabilit în perioada 1997-2000 va rămâne în permanență disponibil, în timp ce modelul DDM face abstracție de sursele de remunerare, altele decât dividendele. Prin urmare, această ipoteză nu este justificată. Cumulul celor două ipoteze (sensibilitate 3, tabelul 6.4) agravează dezavantajele acestora sau punctele lor slabe și face cu atât mai improbabile și riscante rezultatele calculului.

39

(40)  Hotărârile Gezamenlijke Steenkolenmijnen c/Haute Autorité, 30/59, EU:C:1961:2; hotărârea Banco de Crédito Industrial C-387/92, EU:C:1994:100; hotărârea SFEI, C-39/94, EU:C:1996:285; hotărârea Franța/Comisia, C-241/94, EU:C:1996:353; hotărârea FFSA/Comisia, T-106/95, EU:T:1997:23.

40

(41)  A se vedea, în special, hotărârea Ladbroke/Comisia, T-67/94, EU:T:1998:7, punctul 109.

41

(42)  Directiva 90/547/CEE a Consiliului din 29 octombrie 1990 privind tranzitul de energie electrică prin rețelele de transport (JO L 313, 13.11.1990, p. 30).

42

(43)  C-364/90 – Italia/Comisia, EU:C:1993:157, punctul 20.

43

(44)  Liniile directoare privind ajutoarele de stat regionale (JO C 209, 23.7.2013, p. 1).

44

(45)  C-280/00 – Altmark Trans et Regierungspräsidium Magdeburg; EU:C:2003:415.

45

(46)  Hotărârea Spania/Comisia, C-278/92, C-279/92 și C- 280/92, EU:C:1994:325, punctul 75.

46

(47)  Hotărârea Belgia/Comisia, C-75/97, EU:C:1999:311, punctele 64-65.

47

(48)  A se vedea articolul 14 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 659/99 (menționat anterior).

48

(49)  Regulamentul (CE) nr. 794/2004 al Comisiei din 21 aprilie 2004 privind punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 659/1999 al Consiliului de stabilire a normelor de aplicare a articolului 93 din Tratatul CE (JO L 140, 30.4.2004, p. 1).

49

(50)  Hotărârea Comisia/Germania, C-94/87, EU:C:1989:46, punctul 9 și hotărârea Comisia/Italia, C-348/93, EU:C:1995:95, punctul 17.

50

---