# Euroopa Liidu L 66/2017

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 60. aastakäik11. märts 2017 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 66

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

60. aastakäik11. märts 2017

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/428, 10. märts 2017, millega kiidetakse kooskõlas taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 heaks põhiaine saviga rikastatud süsi ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/429, 10. märts 2017, milles käsitletakse Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamise lubamist kõigi linnuliikide söödalisandina ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 358/2005 ja (EÜ) nr 1284/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 516/2010 (loa hoidja Kemin Europa NV) (
  1
  ) | 4 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/430, 10. märts 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1713, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1810 | 11 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/431, 10. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 13 |
| | | SOOVITUSED |
| | * | Komisjoni soovitus (EL) 2017/432, 7. märts 2017, tagasisaatmise tõhususe suurendamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ rakendamisel | 15 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/428, 10. märts 2017, millega kiidetakse kooskõlas taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 heaks põhiaine saviga rikastatud süsi ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (
  1
  )

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/429, 10. märts 2017, milles käsitletakse Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamise lubamist kõigi linnuliikide söödalisandina ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 358/2005 ja (EÜ) nr 1284/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 516/2010 (loa hoidja Kemin Europa NV) (
  1
  )

Aspergillus aculeatinus

Aspergillus aculeatus

Trichoderma reesei

Trichoderma longibrachiatum

Bacillus amyloliquefaciens

Trichoderma viride

1

4

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/430, 10. märts 2017, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1713, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1810

11

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/431, 10. märts 2017, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

13

SOOVITUSED

*

Komisjoni soovitus (EL) 2017/432, 7. märts 2017, tagasisaatmise tõhususe suurendamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ rakendamisel

15

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 11.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/428,

10. märts 2017,

millega kiidetakse kooskõlas taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 heaks põhiaine saviga rikastatud süsi ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõiget 5 koostoimes artikli 13 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 kohaselt sai komisjon 18. mail 2015 ettevõtjalt Ets Christian Callegari taotluse saviga rikastatud söe heakskiitmiseks põhiainena. Taotlusele oli lisatud artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 23 lõike 3 kohaselt sai komisjon 18. mail 2015 ettevõtjalt Ets Christian Callegari taotluse saviga rikastatud söe heakskiitmiseks põhiainena. Taotlusele oli lisatud artikli 23 lõike 3 teises lõigus nõutav teave.

| (2) | Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile tehnilise aruande 6. juulil 2016 (2). Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 7. oktoobril 2016 ning vormistas need dokumendid lõplikult komitee 24. jaanuaril 2017 toimunud koosoleku ajaks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon palus Euroopa Toiduohutusametilt (edaspidi „toiduohutusamet“) teadusabi. Toiduohutusamet esitas komisjonile tehnilise aruande 6. juulil 2016 (2). Komisjon esitas läbivaatamisaruande (3) ja käesoleva määruse eelnõu alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele 7. oktoobril 2016 ning vormistas need dokumendid lõplikult komitee 24. jaanuaril 2017 toimunud koosoleku ajaks.

| (3) | Taotleja esitatud dokumentidest ilmneb, et saviga rikastatud söel puuduvad omadused, mis võiksid põhjustada endokriinseid häireid, avaldada neurotoksilist või immunotoksilist mõju, samuti ei ole tegemist probleemse ainega. Kõnealust ainet ei viida turule ega kasutata ennekõike taimekaitsevahendina, kuid seda on taimekaitses võimalik kasutada nimetatud ainest ja veest koosnevas tootes. Seega tuleb seda käsitada kui põhiainet. Saviga rikastatud süsi on sütt (määratletud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012) (4) ja bentoniitii (kirjeldatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1060/2013) (5) sisaldavate graanulite segu. |
| --- | --- |

(3)

Taotleja esitatud dokumentidest ilmneb, et saviga rikastatud söel puuduvad omadused, mis võiksid põhjustada endokriinseid häireid, avaldada neurotoksilist või immunotoksilist mõju, samuti ei ole tegemist probleemse ainega. Kõnealust ainet ei viida turule ega kasutata ennekõike taimekaitsevahendina, kuid seda on taimekaitses võimalik kasutada nimetatud ainest ja veest koosnevas tootes. Seega tuleb seda käsitada kui põhiainet. Saviga rikastatud süsi on sütt (määratletud komisjoni määruses (EL) nr 231/2012) (4) ja bentoniitii (kirjeldatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1060/2013) (5) sisaldavate graanulite segu.

| (4) | Uuringutest on ilmnenud, et saviga rikastatud süsi võib eeldatavalt üldjoontes vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seepärast on asjakohane saviga rikastatud süsi põhiainena heaks kiita. |
| --- | --- |

(4)

Uuringutest on ilmnenud, et saviga rikastatud süsi võib eeldatavalt üldjoontes vastata määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 23 sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seepärast on asjakohane saviga rikastatud süsi põhiainena heaks kiita.

| (5) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning arvestades teaduse ja tehnika arengut on siiski vaja lisada teatavad heakskiitmise tingimused, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva määruse I lisas. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 6 ning arvestades teaduse ja tehnika arengut on siiski vaja lisada teatavad heakskiitmise tingimused, mida on üksikasjalikult kirjeldatud käesoleva määruse I lisas.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõike 4 kohaselt tuleks komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (6) lisa vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Põhiaine heakskiitmine

I lisas kirjeldatud põhiaine saviga rikastatud süsi kiidetakse heaks vastavalt kõnealuses lisas esitatud tingimustele.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muudatused

Rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA (European Food Safety Authority), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for clayed charcoal for use in plant protection as a protectant in grapevines. EFSA supporting publication 2016:13(7):EN-1061. Lk 28.

2

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

3

(4)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

4

(5)  Komisjoni 29. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1060/2013, milles käsitletakse bentoniidi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 289, 31.10.2013, lk 33).

5

(6)  Komisjoni 25. mai 2011. aasta rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

6

---

I LISA

| Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Saviga rikastatud süsi
  CASi nr 7440-44-0 231-153-3 (Einecs) (aktiivsüsi)
  CASi nr 1333-86-4 215-609-9 (Einecs) (taimne tuhk)
  CASi nr 1302-78-9 215-108-5 (Einecs) (bentoniit) | Ei ole kättesaadav. | Süsi: määrusega (EL) nr 231/2012 nõutav puhtus
  Bentoniit: rakendusmäärusega (EL) nr 1060/2013 nõutav puhtus | 31. märts 2017 | Saviga rikastatud sütt kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud saviga rikastatud söe kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11267/2016) järeldustes ning eriti selle I ja II liites. |

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Erisätted

Saviga rikastatud süsi

CASi nr 7440-44-0 231-153-3 (Einecs) (aktiivsüsi)

CASi nr 1333-86-4 215-609-9 (Einecs) (taimne tuhk)

CASi nr 1302-78-9 215-108-5 (Einecs) (bentoniit)

Ei ole kättesaadav.

Süsi: määrusega (EL) nr 231/2012 nõutav puhtus

Bentoniit: rakendusmäärusega (EL) nr 1060/2013 nõutav puhtus

31. märts 2017

Saviga rikastatud sütt kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud saviga rikastatud söe kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11267/2016) järeldustes ning eriti selle I ja II liites.

---

(1)  Täiendavad andmed põhiaine määratluse, spetsifikatsiooni ja kasutamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa C. osasse lisatakse järgmine kanne:

| „13 | Saviga rikastatud süsi
  CASi nr 7440-44-0 231-153-3 (Einecs) (aktiivsüsi)
  CASi nr 1333-86-4 215-609-9 (Einecs) (taimne tuhk)
  CASi nr 1302-78-9 215-108-5 (Einecs) (bentoniit) | Ei ole kättesaadav. | Süsi: määrusega (EL) nr 231/2012 (*1) nõutav puhtus
  Bentoniit: rakendusmäärusega (EL) nr 1060/2013 (*2) nõutav puhtus | 31. märts 2017 | Saviga rikastatud sütt kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud saviga rikastatud söe kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11267/2016) järeldustes ning eriti selle I ja II liites. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„13

Saviga rikastatud süsi

CASi nr 7440-44-0 231-153-3 (Einecs) (aktiivsüsi)

CASi nr 1333-86-4 215-609-9 (Einecs) (taimne tuhk)

CASi nr 1302-78-9 215-108-5 (Einecs) (bentoniit)

Ei ole kättesaadav.

Süsi: määrusega (EL) nr 231/2012 (*1) nõutav puhtus

Bentoniit: rakendusmäärusega (EL) nr 1060/2013 (*2) nõutav puhtus

31. märts 2017

Saviga rikastatud sütt kasutatakse vastavalt konkreetsetele tingimustele, mis on esitatud saviga rikastatud söe kohta koostatud läbivaatamisaruande (SANTE/11267/2016) järeldustes ning eriti selle I ja II liites.

---

(*1)  Komisjoni 9. märtsi 2012. aasta määrus (EL) nr 231/2012, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1333/2008 II ja III lisas loetletud toidu lisaainete spetsifikatsioonid (ELT L 83, 22.3.2012, lk 1).

*1

(*2)  Komisjoni 29. oktoobri 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1060/2013, milles käsitletakse bentoniidi lubamist kõikide loomaliikide söödalisandina (ELT L 289, 31.10.2013, lk 33).“

*2

---

| 11.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/4 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/429,

10. märts 2017,

milles käsitletakse Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi kasutamise lubamist kõigi linnuliikide söödalisandina ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 358/2005 ja (EÜ) nr 1284/2006 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 516/2010 (loa hoidja Kemin Europa NV)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöödas kasutatava söödalisandi loa taotlemise nõue ning sellise loa andmise alused ja kord. Kõnealuse määruse artikliga 10 on ette nähtud nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ (2) alusel lubatud söödalisandite uuesti hindamine.

| (2) | Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaati lubatud söödalisandina tähtajatult kasutada komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (3) broilerkanade, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1284/2006 (4) broilerkalkunite ning komisjoni määrusega (EL) nr 516/2010 (5) munakanade puhul. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see preparaat seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ on Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaati lubatud söödalisandina tähtajatult kasutada komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (3) broilerkanade, komisjoni määrusega (EÜ) nr 1284/2006 (4) broilerkalkunite ning komisjoni määrusega (EL) nr 516/2010 (5) munakanade puhul. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 1 kanti see preparaat seejärel olemasoleva tootena söödalisandite registrisse.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ja munakanade söödalisandina ning kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt uue kasutusloa saamiseks kõigi muude linnuliikide söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 10 lõikele 2 koostoimes kõnealuse määruse artikliga 7 on esitatud taotlus Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi uuesti hindamiseks broilerkanade, broilerkalkunite ja munakanade söödalisandina ning kõnealuse määruse artikli 7 kohaselt uue kasutusloa saamiseks kõigi muude linnuliikide söödalisandina. Taotleja taotles kõnealuse söödalisandi liigitamist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 9. septembri 2015. aasta arvamuses järeldusele, (6) et kavandatud kasutustingimustel ei avalda kõnealune söödalisand kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et kõnealuse preparaadi kasutamine võib anda häid tulemusi broilerkanade, broilerkalkunite ja munakanade zootehniliste näitajate parandamisel. Leiti, et kõnealuseid järeldusi võib laiendada noorkanadele ja aretuskalkunitele. Peale selle võttis toiduohutusamet arvesse, et söödalisandis sisalduvate ensüümide toimemehhanismi võib kõigi kodulinnuliikide puhul pidada sarnaseks ning seetõttu saab järeldusi tõhususe kohta peamiste kodulinnuliikide puhul ekstrapoleerida vähe levinud kodulinnuliikidele ja dekoratiivlindudele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) jõudis oma 9. septembri 2015. aasta arvamuses järeldusele, (6) et kavandatud kasutustingimustel ei avalda kõnealune söödalisand kahjulikku mõju loomade ja inimeste tervisele ega keskkonnale. Toiduohutusamet tegi ka järelduse, et kõnealuse preparaadi kasutamine võib anda häid tulemusi broilerkanade, broilerkalkunite ja munakanade zootehniliste näitajate parandamisel. Leiti, et kõnealuseid järeldusi võib laiendada noorkanadele ja aretuskalkunitele. Peale selle võttis toiduohutusamet arvesse, et söödalisandis sisalduvate ensüümide toimemehhanismi võib kõigi kodulinnuliikide puhul pidada sarnaseks ning seetõttu saab järeldusi tõhususe kohta peamiste kodulinnuliikide puhul ekstrapoleerida vähe levinud kodulinnuliikidele ja dekoratiivlindudele. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori esitatud aruande söödas sisalduva kõnealuse söödalisandi analüüsimise meetodi kohta.

| (5) | Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel. |
| --- | --- |

(5)

Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil toodetud endo-1,3(4)-β-glükanaasi, Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil toodetud endo-1,4-β-glükanaasi, Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil toodetud α-amülaasi ja Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil toodetud endo-1,4-β-ksülanaasi preparaadi hindamisest nähtub, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused loa andmiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse preparaadi kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud tingimustel.

| (6) | Määrusi (EÜ) nr 358/2005 ja (EÜ) nr 1284/2006 tuleks vastavalt muuta. Määrus (EL) nr 516/2010 tuleks kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(6)

Määrusi (EÜ) nr 358/2005 ja (EÜ) nr 1284/2006 tuleks vastavalt muuta. Määrus (EL) nr 516/2010 tuleks kehtetuks tunnistada.

| (7) | Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuna ohutusnõuded ei eelda loa tingimuste muudatuste viivitamatut kohaldamist, on asjakohane näha ette üleminekuperiood, et huvitatud isikud saaksid teha ettevalmistusi loa andmisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Loa andmine

Lisas kirjeldatud preparaati, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised söödalisandid“ ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained“, lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Määruse (EÜ) nr 358/2005 muutmine

Määruse (EÜ) nr 358/2005 I lisast jäetakse välja kirje E1621 endo-1,3(4)-β-glükanaasi EC 3.2.1.6, endo-1,4-β-glükanaasi EC 3.2.1.4, α-amülaasi EC 3.2.1.1 ja endo-1,4-β-ksülanaasi EC 3.2.1.8 kohta.

Artikkel 3

Määruse (EÜ) nr 1284/2006 muutmine

Määrust (EÜ) nr 1284/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 2 jäetakse välja; |
| --- | --- |

1)

Artikkel 2 jäetakse välja;

| 2) | II lisa jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

II lisa jäetakse välja.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 516/2010 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Üleminekumeetmed

Lisas nimetatud preparaati ja seda preparaati sisaldavat sööta, mis on toodetud ja märgistatud enne 30. septembrit 2017 kooskõlas enne 31. märtsi 2017 kohaldatud eeskirjadega, võib jätkuvalt turule lasta ja kasutada olemasolevate varude ammendumiseni.

Artikkel 6

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 2. märtsi 2005. aasta määrus (EÜ) nr 358/2005 teatavate söödalisandite tähtajatu lubamise ja varem lubatud söödalisandite uute kasutusviiside lubamise kohta (ELT L 57, 3.3.2005, lk 3).

3

(4)  Komisjoni 29. augusti 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1284/2006 teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (ELT L 235, 30.8.2006, lk 3).

4

(5)  Komisjoni 15. juuni 2010. aasta määrus (EL) nr 516/2010 teatava söödalisandi kasutamise alalise lubamise kohta (ELT L 150, 16.6.2010, lk 46).

5

(6)  
  EFSA Journal 2015; 13(9):4235.

6

EFSA Journal

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa hoidja | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 % |
| Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a1621i | Kemin Europa NV | Endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)
  Endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4)
  α-amülaas (EC 3.2.1.1)
  Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8) | Söödalisandi koostis

  Preparaadi koostis:






  — | endo-1,3(4)-β-glükanaas, mis on toodetud Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil; |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa hoidja

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühik täissööda kilogrammi kohta, mille niiskusesisaldus on 12 %

Kategooria: zootehnilised söödalisandid. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a1621i

Kemin Europa NV

Endo-1,3(4)-β-glükanaas (EC 3.2.1.6)

Endo-1,4-β-glükanaas (EC 3.2.1.4)

α-amülaas (EC 3.2.1.1)

Endo-1,4-β-ksülanaas (EC 3.2.1.8)

Söödalisandi koostis

Preparaadi koostis:

—

endo-1,3(4)-β-glükanaas, mis on toodetud Aspergillus aculeatinus'e (varem klassifitseeritud Aspergillus aculeatus'ena) (CBS 589.94) abil;

| — | endo-1,4-β-glükanaas, mis on toodetud Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil; |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas, mis on toodetud Trichoderma reesei (varem klassifitseeritud Trichoderma longibrachiatum'ina) (CBS 592.94) abil;

| — | α-amülaas, mis on toodetud Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil; |
| --- | --- |

—

α-amülaas, mis on toodetud Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil;

| — | endo-1,4-β-ksülanaas, mis on toodetud Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil. Ensüümide minimaalne aktiivsus preparaadis: |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksülanaas, mis on toodetud Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil. Ensüümide minimaalne aktiivsus preparaadis:

| — | endo-1,3(4)-β-glükanaas: 10 000 U (1)/g; |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-β-glükanaas: 10 000 U (1)/g;

| — | endo-1,4-β-glükanaas: 310 000 U (2)/g; |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas: 310 000 U (2)/g;

| — | α-amülaas: 400 U (3)/g; |
| --- | --- |

—

α-amülaas: 400 U (3)/g;

| — | endo-1,4-β-ksülanaas: 210 000 U (4)/g. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksülanaas: 210 000 U (4)/g.

Vedelik

Toimeaine kirjeldus

| — | endo-1,3(4)-β-glükanaas, mis on toodetud Aspergillus aculeatinus'e (CBS 589.94) abil; |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-β-glükanaas, mis on toodetud Aspergillus aculeatinus'e (CBS 589.94) abil;

| — | endo-1,4-β-glükanaas, mis on toodetud Trichoderma reesei (CBS 592.94) abil; |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas, mis on toodetud Trichoderma reesei (CBS 592.94) abil;

| — | α-amülaas, mis on toodetud Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil; |
| --- | --- |

—

α-amülaas, mis on toodetud Bacillus amyloliquefaciens'i (DSM 9553) abil;

| — | endo-1,4-β-ksülanaas, mis on toodetud Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksülanaas, mis on toodetud Trichoderma viride (NIBH FERM BP4842) abil.

Analüüsimeetod
   (5)

Järgmiste ühendite määramiseks söödalisandis:

| — | endo-1,3(4)-β-glükanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb substraadina kasutatud odra β-glükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil glükanaasiga pH 7,5 ja 30 °C juures; |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-β-glükanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb substraadina kasutatud odra β-glükaani ensümaatilisel hüdrolüüsil glükanaasiga pH 7,5 ja 30 °C juures;

| — | endo-1,4-β-glükanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb karboksüülmetüültselluloosi ensümaatilisel hüdrolüüsil tsellulaasiga pH 4,8 ja 50 °C juures; |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb karboksüülmetüültselluloosi ensümaatilisel hüdrolüüsil tsellulaasiga pH 4,8 ja 50 °C juures;

| — | α-amülaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb amülaasi toimel asuriin-ristsillatud tärklispolümeeri substraadist pH 7,5 ja 37 °C juures vesilahustuvate värviliste fragmentide moodustumisel; |
| --- | --- |

—

α-amülaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb amülaasi toimel asuriin-ristsillatud tärklispolümeeri substraadist pH 7,5 ja 37 °C juures vesilahustuvate värviliste fragmentide moodustumisel;

| — | endo-1,4-β-ksülanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb substraadina kasutatud kasepuidu ksülaani ensümaatilisel hüdrolüüsil ksülanaasiga pH 5,3 ja 50 °C juures. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksülanaas söödalisandis: kolorimeetriline meetod, mis põhineb substraadina kasutatud kasepuidu ksülaani ensümaatilisel hüdrolüüsil ksülanaasiga pH 5,3 ja 50 °C juures.

Järgmiste ühendite määramine eelsegus ja söödas:

| — | endo-1,3(4)-β-glükanaas: tassimeetod, mis põhineb glükanaasi difusioonil punases agarsöötmes ja sellele järgneval söötme värvuse kadumisel β-glükaani hüdrolüüsi tõttu; |
| --- | --- |

—

endo-1,3(4)-β-glükanaas: tassimeetod, mis põhineb glükanaasi difusioonil punases agarsöötmes ja sellele järgneval söötme värvuse kadumisel β-glükaani hüdrolüüsi tõttu;

| — | endo-1,4-β-glükanaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb tsellulaasi toimel asuriin-ristsillatud, vees lahustumatust HE-tselluloosist tekkinud vesilahustuvate värviliste fragmentide koguse määramisel; |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-glükanaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb tsellulaasi toimel asuriin-ristsillatud, vees lahustumatust HE-tselluloosist tekkinud vesilahustuvate värviliste fragmentide koguse määramisel;

| — | α-amülaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb amülaasi toimel asuriin-ristsillatud, vees lahustumatu sinise tärklispolümeeri substraadist vesilahustuvate siniste fragmentide moodustumisel; |
| --- | --- |

—

α-amülaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb amülaasi toimel asuriin-ristsillatud, vees lahustumatu sinise tärklispolümeeri substraadist vesilahustuvate siniste fragmentide moodustumisel;

| — | endo-1,4-β-ksülanaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb ksülanaasi toimel asuriin-ristsillatud nisu arabinoksülaanist vesilahustuvate värviliste fragmentide moodustumisel. |
| --- | --- |

—

endo-1,4-β-ksülanaas: kolorimeetriline meetod, mis põhineb ksülanaasi toimel asuriin-ristsillatud nisu arabinoksülaanist vesilahustuvate värviliste fragmentide moodustumisel.

Kõik linnuliigid

—

Endo-1,3(4)-β-glükanaas

500 U

Endo-1,4-β-glükanaas

15 500 U

α-amülaas

20 U

Endo-1,4-β-ksülanaas

10 500 U

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja püsivus granuleerimisel. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustingimused ja püsivus granuleerimisel.

| 2. | Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit. |
| --- | --- |

2.

Söödakäitlejad kehtestavad söödalisandi ja eelsegude kasutajatele kasutamiskorra ja võtavad korralduslikud meetmed, millega vähendatakse söödalisandi kasutamisest tulenevaid võimalikke ohte. Kui selline kasutamiskord ja sellised meetmed ei võimalda kõnealuseid ohte kõrvaldada või minimeerida, kasutatakse söödalisandi ja eelsegude käitlemisel isikukaitsevahendeid, sealhulgas respiraatorit.

31. märts 2027

---

(1)  1 U on ensüümi kogus, mis vabastab odra β-glükaanist pH 7,5 ja 30 °C juures minutis 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosiekvivalentides).

(2)  1 U on ensüümi kogus, mis vabastab karboksümetüültselluloosist pH 4,8 ja 50 °C juures minutis 0,0056 mikromooli redutseerivaid suhkruid (glükoosiekvivalentides).

(3)  1 U on ensüümi kogus, mis vabastab pH 7,5 ja 37 °C juures vees lahustumatu ristsidemetega tärklise polümeerist 1 mikromooli glükoosi minutis.

(4)  1 U on ensüümi kogus, mis vabastab kasepuidu ksülaanist pH 5,3 ja 50 °C juures minutis 0,0067 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosiekvivalentides).

(5)  Analüüsimeetodite üksikasjad on kättesaadavad referentlabori veebisaidil aadressil https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 11.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/430,

10. märts 2017,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1713, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni, ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2016/1810

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 139 lõiget 2 ja artikli 144 esimese lõigu punkti g,

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artiklit 7e koostoimes artikli 9 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut või isoglükoosi, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktile d võib turustusaasta jooksul toodetud suhkrut või isoglükoosi, mis ületab kõnealuse määruse artiklis 136 osutatud kvooti, eksportida üksnes komisjoni poolt kindlaks määratava koguselise piirangu raames.

| (2) | Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige ekspordilitsentside välja andmist käsitlevad eeskirjad, on sätestatud määruses (EÜ) nr 951/2006. |
| --- | --- |

(2)

Kvoodivälise ekspordi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eelkõige ekspordilitsentside välja andmist käsitlevad eeskirjad, on sätestatud määruses (EÜ) nr 951/2006.

| (3) | 2016/2017. turustusaastaks prognoositi esialgu, et turunõudlusele vastaks see, kui koguseliseks piiranguks oleks kvoodivälise suhkru eksportimisel kehtestatud 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina). Nimetatud piirang kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1713 (3). Uusimate hinnangute kohaselt eeldatakse siiski, et kvoodivälise suhkru tootmine saavutab 4 100 000 tonni taseme. Seepärast tuleks kvoodivälisele suhkrule tagada täiendavad turuväljundid. |
| --- | --- |

(3)

2016/2017. turustusaastaks prognoositi esialgu, et turunõudlusele vastaks see, kui koguseliseks piiranguks oleks kvoodivälise suhkru eksportimisel kehtestatud 650 000 tonni (valge suhkru ekvivalendina). Nimetatud piirang kehtestati komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2016/1713 (3). Uusimate hinnangute kohaselt eeldatakse siiski, et kvoodivälise suhkru tootmine saavutab 4 100 000 tonni taseme. Seepärast tuleks kvoodivälisele suhkrule tagada täiendavad turuväljundid.

| (4) | Kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni 2016/2017. turustusaastaks seatud ekspordikoguse ülemmäära ei ole täielikult ära kasutatud, on asjakohane suurendada kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra, et pakkuda liidu suhkrutootjatele täiendavaid ärivõimalusi. |
| --- | --- |

(4)

Kuna Maailma Kaubandusorganisatsiooni 2016/2017. turustusaastaks seatud ekspordikoguse ülemmäära ei ole täielikult ära kasutatud, on asjakohane suurendada kvoodivälise suhkru eksportimise koguselist piirangut 700 000 tonni võrra, et pakkuda liidu suhkrutootjatele täiendavaid ärivõimalusi.

| (5) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1713 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1713 vastavalt muuta.

| (6) | Selleks et lubada esitada kvoodivälise suhkru täiendava kogusega seotud ekspordilitsentsitaotlusi, tuleks tühistada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1810 (4) artikli 1 lõikes 3 sätestatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamise peatamine. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et lubada esitada kvoodivälise suhkru täiendava kogusega seotud ekspordilitsentsitaotlusi, tuleks tühistada komisjoni rakendusmääruse (EL) 2016/1810 (4) artikli 1 lõikes 3 sätestatud kvoodivälise suhkru ekspordilitsentsitaotluste esitamise peatamine.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1810 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) 2016/1810 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2016/1713 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   2016/2017. turustusaastal on määruse (EL) nr 1308/2013 artikli 139 lõike 1 esimese lõigu punktis d osutatud, CN-koodi 1701 99 alla kuuluva kvoodivälise valge suhkru ilma toetuseta eksportimise koguseline piirang 1 350 000 tonni.“

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) 2016/1810 artikli 1 lõige 3 jäetakse välja.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2017

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  Komisjoni 20. septembri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1713, millega määratakse kindlaks kvoodivälise suhkru ja isoglükoosi eksportimise koguseline piirang kuni 2016/2017. turustusaasta lõpuni (ELT L 258, 24.9.2016, lk 8).

3

(4)  Komisjoni 12. oktoobri 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/1810, millega määratakse kindlaks ekspordilitsentside väljaandmise heakskiiduprotsent, millega lükatakse tagasi ekspordilitsentsitaotlused ja millega peatatakse ekspordilitsentsitaotluste esitamine kvoodivälise suhkru puhul (ELT L 276, 13.10.2016, lk 9).

4

---

| 11.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/13 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2017/431,

10. märts 2017,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. märts 2017

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi

peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 235,2 |
| MA | 88,9 |
| SN | 205,2 |
| TN | 194,0 |
| TR | 102,0 |
| ZZ | 165,1 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 183,5 |
| ZZ | 131,9 |
| 0709 91 00 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | MA | 52,6 |
| TR | 150,2 |
| ZZ | 101,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 47,7 |
| IL | 70,7 |
| MA | 48,1 |
| TN | 55,3 |
| TR | 68,8 |
| ZZ | 58,1 |
| 0805 50 10 | EG | 68,9 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 154,7 |
| US | 120,0 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 112,8 |
| 0808 30 90 | AR | 124,1 |
| CL | 152,6 |
| CN | 102,2 |
| ZA | 113,0 |
| ZZ | 123,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

235,2

MA

88,9

SN

205,2

TN

194,0

TR

102,0

ZZ

165,1

0707 00 05

MA

80,2

TR

183,5

ZZ

131,9

0709 91 00

EG

97,7

ZZ

97,7

0709 93 10

MA

52,6

TR

150,2

ZZ

101,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

47,7

IL

70,7

MA

48,1

TN

55,3

TR

68,8

ZZ

58,1

0805 50 10

EG

68,9

TR

70,0

ZZ

69,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

154,7

US

120,0

ZA

86,6

ZZ

112,8

0808 30 90

AR

124,1

CL

152,6

CN

102,2

ZA

113,0

ZZ

123,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ“ tähistab „muud päritolu“.

---

SOOVITUSED

| 11.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 66/15 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 66/15

---

KOMISJONI SOOVITUS (EL) 2017/432,

7. märts 2017,

tagasisaatmise tõhususe suurendamise kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/115/EÜ rakendamisel

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 292,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/115/EÜ (1) on sätestatud ühised nõuded ja kord, mida tuleb kohaldada liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2008/115/EÜ (1) on sätestatud ühised nõuded ja kord, mida tuleb kohaldada liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel.

| (2) | Schengeni hindamismehhanismi (2) ja Euroopa rändevõrgustiku (3) kaudu kogutud teave on võimaldanud põhjalikult hinnata, kuidas liikmesriigid liidu tagasisaatmispoliitikat rakendavad. |
| --- | --- |

(2)

Schengeni hindamismehhanismi (2) ja Euroopa rändevõrgustiku (3) kaudu kogutud teave on võimaldanud põhjalikult hinnata, kuidas liikmesriigid liidu tagasisaatmispoliitikat rakendavad.

| (3) | Hindamised osutavad, et direktiiviga 2008/115/EÜ liikmesriikidele jäetud kaalutlusõigus on viinud direktiivi ebajärjekindla ülevõtmiseni siseriiklikku õigusesse, mis avaldab negatiivset mõju liidu tagasisaatmispoliitika tõhususele. |
| --- | --- |

(3)

Hindamised osutavad, et direktiiviga 2008/115/EÜ liikmesriikidele jäetud kaalutlusõigus on viinud direktiivi ebajärjekindla ülevõtmiseni siseriiklikku õigusesse, mis avaldab negatiivset mõju liidu tagasisaatmispoliitika tõhususele.

| (4) | Pärast direktiivi 2008/115/EÜ jõustumist on suurenenud rändesurve liikmesriikidele ja sellega koos probleemid, mis vajavad lahendamist liidu tagasisaatmispoliitika raames, muutes tervikliku Euroopa rändepoliitika selle aspekti esmatähtsaks. Oma 20.-21. oktoobri 2016. aasta järeldustes (4) kutsus Euroopa Ülemkogu üles tugevdama tagasisaatmistega seotud riiklikke haldusprotsesse. |
| --- | --- |

(4)

Pärast direktiivi 2008/115/EÜ jõustumist on suurenenud rändesurve liikmesriikidele ja sellega koos probleemid, mis vajavad lahendamist liidu tagasisaatmispoliitika raames, muutes tervikliku Euroopa rändepoliitika selle aspekti esmatähtsaks. Oma 20.-21. oktoobri 2016. aasta järeldustes (4) kutsus Euroopa Ülemkogu üles tugevdama tagasisaatmistega seotud riiklikke haldusprotsesse.

| (5) | 3. veebruari 2017. aasta riigi- ja valitsusjuhtide Malta deklaratsioonis (5) rõhutati vajadust ELi tagasisaatmispoliitika läbivaatamiseks, mille aluseks on objektiivne analüüs selle kohta, kuidas liidu ja riiklikul tasandil kättesaadavaid õiguslikke, operatiivseid, rahalisi ja praktilisi vahendeid kohaldatakse. Deklaratsioonis toetatakse komisjoni kavatsust esitada kiiresti ajakohastatud ELi tagasisaatmisalane tegevuskava ning anda suuniseid operatiivsemaks tagasisaatmiseks ELi ja liikmesriikide poolt ja tulemuslikuks tagasivõtmiseks, tuginedes kehtivale acquis'le. |
| --- | --- |

(5)

3. veebruari 2017. aasta riigi- ja valitsusjuhtide Malta deklaratsioonis (5) rõhutati vajadust ELi tagasisaatmispoliitika läbivaatamiseks, mille aluseks on objektiivne analüüs selle kohta, kuidas liidu ja riiklikul tasandil kättesaadavaid õiguslikke, operatiivseid, rahalisi ja praktilisi vahendeid kohaldatakse. Deklaratsioonis toetatakse komisjoni kavatsust esitada kiiresti ajakohastatud ELi tagasisaatmisalane tegevuskava ning anda suuniseid operatiivsemaks tagasisaatmiseks ELi ja liikmesriikide poolt ja tulemuslikuks tagasivõtmiseks, tuginedes kehtivale acquis'le.

| (6) | Pidades silmas ebaseaduslikult liikmesriikidesse sisenevate ja seal viibivate kolmandate riikide kodanike arvu praegust suurenemist ning et tagada piisav suutlikkus kaitsta abivajajaid, on vaja täiel määral ära kasutada direktiivis 2008/115/EÜ sätestatud paindlikkust. Kõnealuse direktiivi tõhusam rakendamine vähendaks menetluste kuritarvitamise võimalusi ja kõrvaldaks ebatõhususe, tagades samal ajal Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitse. |
| --- | --- |

(6)

Pidades silmas ebaseaduslikult liikmesriikidesse sisenevate ja seal viibivate kolmandate riikide kodanike arvu praegust suurenemist ning et tagada piisav suutlikkus kaitsta abivajajaid, on vaja täiel määral ära kasutada direktiivis 2008/115/EÜ sätestatud paindlikkust. Kõnealuse direktiivi tõhusam rakendamine vähendaks menetluste kuritarvitamise võimalusi ja kõrvaldaks ebatõhususe, tagades samal ajal Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste kaitse.

| (7) | Käesolevas soovituses antakse suunised selle kohta, kuidas tuleks direktiivi 2008/115/EÜ sätteid kasutada tõhusamate tagasisaatmismenetluste saavutamiseks, ning kutsutakse liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, et kõrvaldada tagasisaatmisega seotud õiguslikud ja praktilised takistused. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas soovituses antakse suunised selle kohta, kuidas tuleks direktiivi 2008/115/EÜ sätteid kasutada tõhusamate tagasisaatmismenetluste saavutamiseks, ning kutsutakse liikmesriike üles võtma vajalikud meetmed, et kõrvaldada tagasisaatmisega seotud õiguslikud ja praktilised takistused.

| (8) | Tõhus liidu tagasisaatmispoliitika nõuab tulemuslikke ja proportsionaalseid meetmeid ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike kinnipidamiseks ja tuvastamiseks, nendega seotud juhtumite kiiret menetlemist ning piisavat suutlikkust tagada nende kohalolek tagasisaatmist silmas pidades. |
| --- | --- |

(8)

Tõhus liidu tagasisaatmispoliitika nõuab tulemuslikke ja proportsionaalseid meetmeid ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike kinnipidamiseks ja tuvastamiseks, nendega seotud juhtumite kiiret menetlemist ning piisavat suutlikkust tagada nende kohalolek tagasisaatmist silmas pidades.

| (9) | Tagasisaatmise korraldamine nõuab valdkondadevaheliste pädevuste ühtlustatud ja hästi integreeritud korraldust riiklikul tasandil. Lisaks on selleks vaja menetlusi ja vahendeid, mis võimaldavad teha teabe pädevatele asutustele kohe kättesaadavaks, samuti koostööd kõigi eri menetlustes osalejate vahel. |
| --- | --- |

(9)

Tagasisaatmise korraldamine nõuab valdkondadevaheliste pädevuste ühtlustatud ja hästi integreeritud korraldust riiklikul tasandil. Lisaks on selleks vaja menetlusi ja vahendeid, mis võimaldavad teha teabe pädevatele asutustele kohe kättesaadavaks, samuti koostööd kõigi eri menetlustes osalejate vahel.

| (10) | Selleks et tagada liikmesriikide ametiasutuste suutlikkus vajadustele reageerida, seda eelkõige olukorras, kus liikmesriikidel on ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohustuse täitmisel suur koormus, on vaja valdkondadevahelise koolitusega ja pädevat personali, kellel on olemas kõik vajalikud pädevused. Sellist integreeritud ja koordineeritud lähenemisviisi kavandades peaksid liikmesriigid täiel määral ära kasutama kättesaadavaid liidu tagasisaatmise valdkonna rahastamisvahendeid, programme ja projekte, eelkõige Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi. Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka rändesurvet, millega pädevad asutused peavad toime tulema. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada liikmesriikide ametiasutuste suutlikkus vajadustele reageerida, seda eelkõige olukorras, kus liikmesriikidel on ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohustuse täitmisel suur koormus, on vaja valdkondadevahelise koolitusega ja pädevat personali, kellel on olemas kõik vajalikud pädevused. Sellist integreeritud ja koordineeritud lähenemisviisi kavandades peaksid liikmesriigid täiel määral ära kasutama kättesaadavaid liidu tagasisaatmise valdkonna rahastamisvahendeid, programme ja projekte, eelkõige Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi. Sellega seoses peaksid liikmesriigid võtma arvesse ka rändesurvet, millega pädevad asutused peavad toime tulema.

| (11) | Kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõikega 1 peaksid liikmesriigid süstemaatiliselt väljastama tagasisaatmisotsuse kolmanda riigi kodanikele, kes viibivad nende territooriumil ebaseaduslikult. Liikmesriikide õigusaktid ja tavad ei taga selle kohustuse täielikku täitmist igas olukorras, vähendades seeläbi liidu tagasisaatmissüsteemi tõhusust. Näiteks ei väljasta teatavad liikmesriigid tagasisaatmisotsust pärast varjupaigataotluse kohta tagasilükkava või elamisloa taotluse kohta keelduva otsuse tegemist, või nad ei väljasta selliseid otsuseid ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele, kellel pole kehtivat isikut tõendavat dokumenti või reisidokumenti. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõikega 1 peaksid liikmesriigid süstemaatiliselt väljastama tagasisaatmisotsuse kolmanda riigi kodanikele, kes viibivad nende territooriumil ebaseaduslikult. Liikmesriikide õigusaktid ja tavad ei taga selle kohustuse täielikku täitmist igas olukorras, vähendades seeläbi liidu tagasisaatmissüsteemi tõhusust. Näiteks ei väljasta teatavad liikmesriigid tagasisaatmisotsust pärast varjupaigataotluse kohta tagasilükkava või elamisloa taotluse kohta keelduva otsuse tegemist, või nad ei väljasta selliseid otsuseid ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele, kellel pole kehtivat isikut tõendavat dokumenti või reisidokumenti.

| (12) | Sõltuvalt liikmesriikide institutsioonilisest ülesehitusest, eelkõige kui menetlusega tegelevad eri ametiasutused, ei järgne tagasisaatmisotsusele tingimata või koheselt taotlust kolmandate riikide ametiasutustele ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimiseks ja kehtiva reisidokumendi väljastamiseks. |
| --- | --- |

(12)

Sõltuvalt liikmesriikide institutsioonilisest ülesehitusest, eelkõige kui menetlusega tegelevad eri ametiasutused, ei järgne tagasisaatmisotsusele tingimata või koheselt taotlust kolmandate riikide ametiasutustele ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku isikusamasuse kontrollimiseks ja kehtiva reisidokumendi väljastamiseks.

| (13) | Kooskõlas Schengeni piirieeskirjade (6) artikliga 13 peetakse isik, kes on ületanud ebaseaduslikult piiri ning kellel ei ole õigust viibida asjaomase liikmesriigi territooriumil, kinni ning tema suhtes rakendatakse direktiivi 2008/115/EÜ kohaseid menetlusi. |
| --- | --- |

(13)

Kooskõlas Schengeni piirieeskirjade (6) artikliga 13 peetakse isik, kes on ületanud ebaseaduslikult piiri ning kellel ei ole õigust viibida asjaomase liikmesriigi territooriumil, kinni ning tema suhtes rakendatakse direktiivi 2008/115/EÜ kohaseid menetlusi.

| (14) | Direktiivis 2008/115/EÜ on sätestatud, et kõnealuse direktiivi rakendamisel võetakse arvesse asjaomase kolmanda riigi kodaniku tervislikku seisundit ning tagasisaatmiseni tuleb võimaldada esmaabi ja haiguste põhiravi. Sellegipoolest on oluline tagada, et ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike väljasaatmised viiakse täide ja võetakse meetmed tagasisaatmist takistava või vältiva käitumise, nagu uute tervisliku olukorraga seotud valeväidete ärahoidmiseks. Lisaks on vajalik kehtestada meetmed tõhusaks võitlemiseks varjupaigataotlustega, mis tehakse peamiselt tagasisaatmisotsuste täitmise edasilükkamiseks või takistamiseks. |
| --- | --- |

(14)

Direktiivis 2008/115/EÜ on sätestatud, et kõnealuse direktiivi rakendamisel võetakse arvesse asjaomase kolmanda riigi kodaniku tervislikku seisundit ning tagasisaatmiseni tuleb võimaldada esmaabi ja haiguste põhiravi. Sellegipoolest on oluline tagada, et ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike väljasaatmised viiakse täide ja võetakse meetmed tagasisaatmist takistava või vältiva käitumise, nagu uute tervisliku olukorraga seotud valeväidete ärahoidmiseks. Lisaks on vajalik kehtestada meetmed tõhusaks võitlemiseks varjupaigataotlustega, mis tehakse peamiselt tagasisaatmisotsuste täitmise edasilükkamiseks või takistamiseks.

| (15) | Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt on ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik kohustatud liidust lahkuma, samas on direktiivis nõutud, et tagasisaatmisotsuse peab täitma üksnes selle väljastanud liikmesriik. Tagasisaatmisprotsessi võib algatada iga liikmesriik, kes peab kinni sama riigis ebaseaduslikult viibivat kolmanda riigi kodanikku. Nõukogu direktiiviga 2001/40/EÜ (7) ja nõukogu otsusega 2004/191/EÜ (8) ette nähtud tagasisaatmisotsuste vastastikune tunnustamine kiirendaks tagasisaatmisprotsessi ja hoiaks ära omavolilise teisese rände liidu piires. |
| --- | --- |

(15)

Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt on ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik kohustatud liidust lahkuma, samas on direktiivis nõutud, et tagasisaatmisotsuse peab täitma üksnes selle väljastanud liikmesriik. Tagasisaatmisprotsessi võib algatada iga liikmesriik, kes peab kinni sama riigis ebaseaduslikult viibivat kolmanda riigi kodanikku. Nõukogu direktiiviga 2001/40/EÜ (7) ja nõukogu otsusega 2004/191/EÜ (8) ette nähtud tagasisaatmisotsuste vastastikune tunnustamine kiirendaks tagasisaatmisprotsessi ja hoiaks ära omavolilise teisese rände liidu piires.

| (16) | Liidu tagasisaatmissüsteemi tõhususe suurendamise oluliseks elemendiks võib olla väljasaadetava kinnipidamine, mida tuleks kasutada vaid juhul, kui kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikega 1 ei ole võimalik tulemuslikult kohaldada muid piisavaid, kuid leebemaid sunnimeetmeid. Eelkõige juhul, kui on vaja tagada, et ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud ei põgeneks, võib kinnipidamine võimaldada tagasisaatmisoperatsiooni edukalt ette valmistada ja korraldada. |
| --- | --- |

(16)

Liidu tagasisaatmissüsteemi tõhususe suurendamise oluliseks elemendiks võib olla väljasaadetava kinnipidamine, mida tuleks kasutada vaid juhul, kui kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikega 1 ei ole võimalik tulemuslikult kohaldada muid piisavaid, kuid leebemaid sunnimeetmeid. Eelkõige juhul, kui on vaja tagada, et ebaseaduslikult riigis viibivad kolmandate riikide kodanikud ei põgeneks, võib kinnipidamine võimaldada tagasisaatmisoperatsiooni edukalt ette valmistada ja korraldada.

| (17) | Praegu mitmes liikmesriigis kasutatav maksimaalne kinnipidamisperiood on oluliselt lühem kui direktiivis 2008/115/EÜ lubatud ja tagasisaatmismenetluse edukaks lõpetamiseks vajalik. Selline lühike kinnipidamisperiood välistab tõhusa väljasaatmise. |
| --- | --- |

(17)

Praegu mitmes liikmesriigis kasutatav maksimaalne kinnipidamisperiood on oluliselt lühem kui direktiivis 2008/115/EÜ lubatud ja tagasisaatmismenetluse edukaks lõpetamiseks vajalik. Selline lühike kinnipidamisperiood välistab tõhusa väljasaatmise.

| (18) | Tagasisaatmisotsuse peale edasikaebuse esitamiseks kehtestatud tähtajad erinevad liikmesriigiti oluliselt, ulatudes paarist päevast ühe kuuni, või on veelgi pikemad. Kooskõlas põhiõigustega peaks tähtaeg olema piisavalt pikk, et tagada juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile, võttes samal ajal arvesse, et pikad tähtajad võivad tagasisaatmismenetlust kahjustada. |
| --- | --- |

(18)

Tagasisaatmisotsuse peale edasikaebuse esitamiseks kehtestatud tähtajad erinevad liikmesriigiti oluliselt, ulatudes paarist päevast ühe kuuni, või on veelgi pikemad. Kooskõlas põhiõigustega peaks tähtaeg olema piisavalt pikk, et tagada juurdepääs tõhusale õiguskaitsevahendile, võttes samal ajal arvesse, et pikad tähtajad võivad tagasisaatmismenetlust kahjustada.

| (19) | Ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele tuleks anda õigus ärakuulamisele pädevates asutustes, enne kui teda mõjutada võiv meede vastu võetakse. |
| --- | --- |

(19)

Ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele tuleks anda õigus ärakuulamisele pädevates asutustes, enne kui teda mõjutada võiv meede vastu võetakse.

| (20) | Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt peaks tagasisaatmisotsuste peale edasikaebuse esitamisel olema automaatselt peatav toime, kui esineb oht, et asjaomast kolmanda riigi kodanikku ähvardab reaalne väärkohtlemise oht, kui ta tagasi saadetakse, mis on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 ja artikliga 47, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus (9). |
| --- | --- |

(20)

Direktiivi 2008/115/EÜ kohaselt peaks tagasisaatmisotsuste peale edasikaebuse esitamisel olema automaatselt peatav toime, kui esineb oht, et asjaomast kolmanda riigi kodanikku ähvardab reaalne väärkohtlemise oht, kui ta tagasi saadetakse, mis on vastuolus Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 19 lõikega 2 ja artikliga 47, nagu neid on tõlgendanud Euroopa Liidu Kohus (9).

| (21) | Suur hulk liikmesriike hindab varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluse eri etappides korduvalt tagasi- või väljasaatmise ohtu ja see võib põhjustada asjatuid viivitusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel. |
| --- | --- |

(21)

Suur hulk liikmesriike hindab varjupaiga- ja tagasisaatmismenetluse eri etappides korduvalt tagasi- või väljasaatmise ohtu ja see võib põhjustada asjatuid viivitusi ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel.

| (22) | Saatjata alaealise tagasisaatmine kolmandasse päritoluriiki ja perekonna taasühinemine võib olla lapse parimates huvides. Mitme liikmesriigi siseriiklikus õiguses on keelatud väljastada tagasisaatmisotsuseid saatjata alaealistele ja see ei võimalda täies ulatuses täita liikmesriikide kohustust võtta täiel määral arvesse lapse parimaid huvisid ning kaaluda iga üksikjuhtumi asjaolusid. Sellised keelud võivad luua ebaseadusliku sisserände seisukohast soovimatuid tagajärgi, õhutades saatjata alaealisi võtma liitu jõudmiseks ette ohtlikke reise. |
| --- | --- |

(22)

Saatjata alaealise tagasisaatmine kolmandasse päritoluriiki ja perekonna taasühinemine võib olla lapse parimates huvides. Mitme liikmesriigi siseriiklikus õiguses on keelatud väljastada tagasisaatmisotsuseid saatjata alaealistele ja see ei võimalda täies ulatuses täita liikmesriikide kohustust võtta täiel määral arvesse lapse parimaid huvisid ning kaaluda iga üksikjuhtumi asjaolusid. Sellised keelud võivad luua ebaseadusliku sisserände seisukohast soovimatuid tagajärgi, õhutades saatjata alaealisi võtma liitu jõudmiseks ette ohtlikke reise.

| (23) | Otsus saatjata alaealiste õigusliku seisundi ja tagasisaatmise kohta peaks alati põhinema nende parimate huvide individuaalsel, valdkondadeülesel ja põhjalikul hindamisel, sealhulgas perekondade otsimine ja kodu hindamine. Selline hindamine tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida. |
| --- | --- |

(23)

Otsus saatjata alaealiste õigusliku seisundi ja tagasisaatmise kohta peaks alati põhinema nende parimate huvide individuaalsel, valdkondadeülesel ja põhjalikul hindamisel, sealhulgas perekondade otsimine ja kodu hindamine. Selline hindamine tuleks nõuetekohaselt dokumenteerida.

| (24) | Kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikliga 17, milles määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt kasutatakse saatjata alaealiste ja alaealistega perekondade kinnipidamist äärmusliku abinõuna ja lühima asjakohase ajavahemiku jooksul, peaksid liikmesriigid tagama kinnipidamise alternatiivide olemasolu laste jaoks. Kui selliseid alternatiive siiski ei ole, ei pruugi kinnipidamise täielik keeld võimaldada sellistel juhtudel täita täies ulatuses kohustust võtta kõik vajalikud meetmed tagasisaatmise tagamiseks, põhjustades tagasisaatmisoperatsioonide tühistamist põgenemise tõttu. |
| --- | --- |

(24)

Kooskõlas direktiivi 2008/115/EÜ artikliga 17, milles määratakse kindlaks tingimused, mille kohaselt kasutatakse saatjata alaealiste ja alaealistega perekondade kinnipidamist äärmusliku abinõuna ja lühima asjakohase ajavahemiku jooksul, peaksid liikmesriigid tagama kinnipidamise alternatiivide olemasolu laste jaoks. Kui selliseid alternatiive siiski ei ole, ei pruugi kinnipidamise täielik keeld võimaldada sellistel juhtudel täita täies ulatuses kohustust võtta kõik vajalikud meetmed tagasisaatmise tagamiseks, põhjustades tagasisaatmisoperatsioonide tühistamist põgenemise tõttu.

| (25) | Kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku (mis käsitleb Schengeni infosüsteemi kasutamist ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks) (10) vastuvõtmiseni peaksid liikmesriigid kasutama täies ulatuses võimalust sisestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (11) artikli 24 lõike 3 kohane hoiatusteade sisenemiskeelu kohta. |
| --- | --- |

(25)

Kuni Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku (mis käsitleb Schengeni infosüsteemi kasutamist ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks) (10) vastuvõtmiseni peaksid liikmesriigid kasutama täies ulatuses võimalust sisestada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1987/2006 (11) artikli 24 lõike 3 kohane hoiatusteade sisenemiskeelu kohta.

| (26) | Käesolev soovitus peaks olema adresseeritud kõikidele liikmesriikidele, kellele on siduv direktiiv 2008/115/EÜ. |
| --- | --- |

(26)

Käesolev soovitus peaks olema adresseeritud kõikidele liikmesriikidele, kellele on siduv direktiiv 2008/115/EÜ.

| (27) | Liikmesriigid peaksid andma oma ametiasutustele, kes on pädevad täitma tagasisaatmisega seotud ülesandeid, korralduse kohaldada käesolevat soovitust oma ülesannete täitmisel. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriigid peaksid andma oma ametiasutustele, kes on pädevad täitma tagasisaatmisega seotud ülesandeid, korralduse kohaldada käesolevat soovitust oma ülesannete täitmisel.

| (28) | Käesolev soovitus on kooskõlas põhiõigustega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetega. Eelkõige tagatakse käesoleva soovitusega inimväärikuse täielik austamine ning harta artiklite 1, 4, 14, 18, 19, 24 ja 47 kohaldamine ja sellest tuleks lähtuda ka soovituse rakendamisel, |
| --- | --- |

(28)

Käesolev soovitus on kooskõlas põhiõigustega ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtetega. Eelkõige tagatakse käesoleva soovitusega inimväärikuse täielik austamine ning harta artiklite 1, 4, 14, 18, 19, 24 ja 47 kohaldamine ja sellest tuleks lähtuda ka soovituse rakendamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

TUGEVDATUD JA PAREM TAGASISAATMISSUUTLIKKUS

| 1. | Selleks et kõrvaldada tõhusamat tagasisaatmist takistavad menetluslikud, tehnilised ja operatiivsed takistused, peaksid liikmesriigid suurendama 1. juuniks 2017 oma suutlikkust ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks, tagades selleks integreeritud ja koordineeritud lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kõnealuse integreeritud ja koordineeritud lähenemisviisi eesmärgid tagasisaatmise valdkonnas peaksid olema järgmised:






  a) | tagada kiire tagasisaatmismenetlus ja suurendada oluliselt tagasisaatmise määra; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tagada kiire tagasisaatmismenetlus ja suurendada oluliselt tagasisaatmise määra;

| b) | kasutada vajaduse korral õiguskaitseasutuste ja sisserändeasutuste abi ning kooskõlastada tegevus õigusasutuste, kinnipidamisasutuste, eestkostesüsteemide, meditsiini- ja sotsiaalteenistustega, et tagada kõigi tagasisaatmismenetlusega seotud ametiasutuste kiire ja täpne valdkondadeülene tegutsemine; |
| --- | --- |

b)

kasutada vajaduse korral õiguskaitseasutuste ja sisserändeasutuste abi ning kooskõlastada tegevus õigusasutuste, kinnipidamisasutuste, eestkostesüsteemide, meditsiini- ja sotsiaalteenistustega, et tagada kõigi tagasisaatmismenetlusega seotud ametiasutuste kiire ja täpne valdkondadeülene tegutsemine;

| c) | tagada, et kõigis tagasisaatmismenetluse pädevusega ametiasutustes oleks kättesaadav piisav arv koolitatud ja pädevaid töötajaid, kellel oleks võimalik kiiresti ja vajaduse korral ka iga päev ööpäev läbi reageerida, seda eriti olukorras, kus koormus ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohustuse täitmisel järjest suureneb; |
| --- | --- |

c)

tagada, et kõigis tagasisaatmismenetluse pädevusega ametiasutustes oleks kättesaadav piisav arv koolitatud ja pädevaid töötajaid, kellel oleks võimalik kiiresti ja vajaduse korral ka iga päev ööpäev läbi reageerida, seda eriti olukorras, kus koormus ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise kohustuse täitmisel järjest suureneb;

| d) | lähetada sõltuvalt liikmesriigi konkreetsest olukorrast liidu välispiirile lisapersonali, kellel on volitused ja suutlikkus võta koheselt meetmeid kolmandate riikide kodanike isikusamasuse ja õigusliku seisundi kindlaksmääramiseks ja kontrollimiseks ning keelata kohe riiki sisenemine või väljastada kohe tagasisaatmisotsus neile, kellel pole õigust liitu siseneda või seal viibida. |
| --- | --- |

d)

lähetada sõltuvalt liikmesriigi konkreetsest olukorrast liidu välispiirile lisapersonali, kellel on volitused ja suutlikkus võta koheselt meetmeid kolmandate riikide kodanike isikusamasuse ja õigusliku seisundi kindlaksmääramiseks ja kontrollimiseks ning keelata kohe riiki sisenemine või väljastada kohe tagasisaatmisotsus neile, kellel pole õigust liitu siseneda või seal viibida.

| 3. | Integreeritud ja koordineeritud lähenemisviis peaks tagasisaatmise valdkonnas täitma eelkõige järgmisi ülesandeid:






  a) | arstlike läbivaatuste kiire sooritamine, et vältida võimalikku kuritarvitamist punkti 9 lõikes b osutatud olukordades; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

arstlike läbivaatuste kiire sooritamine, et vältida võimalikku kuritarvitamist punkti 9 lõikes b osutatud olukordades;

| b) | koostöö ja asjaomase operatiivteabe jagamine teiste liikmesriikidega ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga, et aidata täita nende eesmärke ja ülesandeid; |
| --- | --- |

b)

koostöö ja asjaomase operatiivteabe jagamine teiste liikmesriikidega ning Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ametiga, et aidata täita nende eesmärke ja ülesandeid;

| c) | asjaomaste IT-süsteemide, nagu Eurodac, Schengeni infosüsteem (SIS) ja viisainfosüsteem (VIS), täiemahuline ärakasutamine, et saada õigeaegselt teavet kolmandate riikide kodanike isikusamasuse ja õigusliku olukorra kohta. |
| --- | --- |

c)

asjaomaste IT-süsteemide, nagu Eurodac, Schengeni infosüsteem (SIS) ja viisainfosüsteem (VIS), täiemahuline ärakasutamine, et saada õigeaegselt teavet kolmandate riikide kodanike isikusamasuse ja õigusliku olukorra kohta.

| 4. | Liikmesriigid peaksid tagama, et üksustele või organitele, kellele tehakse ülesandeks tagada integreeritud ja koordineeritud lähenemisviis, eraldatakse kõik vajalikud inimressursid ning rahalised ja materiaalsed vahendid. |
| --- | --- |

4.

TAGASISAATMISOTSUSTE SÜSTEMAATILINE VÄLJASTAMINE

| 5. | Selleks et tagada tagasisaatmisotsuste süstemaatiline väljastamine kolmanda riigi kodanikele, kellel ei ole või ei ole enam õigust viibida Euroopa Liidus, peaksid liikmesriigid tegema järgmist:






  a) | võtma kasutusele meetmed ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike asukoha tulemuslikuks kindlakstegemiseks ja nende kinnipidamiseks; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

võtma kasutusele meetmed ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike asukoha tulemuslikuks kindlakstegemiseks ja nende kinnipidamiseks;

| b) | väljastama tagasisaatmisotsused hoolimata sellest, kas ebaseaduslikult riigis viibival kolmanda riigi kodanikul on isikut tõendav dokument või reisidokument; |
| --- | --- |

b)

väljastama tagasisaatmisotsused hoolimata sellest, kas ebaseaduslikult riigis viibival kolmanda riigi kodanikul on isikut tõendav dokument või reisidokument;

| c) | kasutama võimalikult hästi ära direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõikes 6 sätestatud võimalust kombineerida ühes aktis või võtta samaaegselt vastu otsus seadusliku riigisviibimise lõpetamise kohta koos tagasisaatmisotsusega, eeldusel et iga üksiku otsuse puhul peetakse kinni asjaomastest tagatistest ja sätetest. |
| --- | --- |

c)

kasutama võimalikult hästi ära direktiivi 2008/115/EÜ artikli 6 lõikes 6 sätestatud võimalust kombineerida ühes aktis või võtta samaaegselt vastu otsus seadusliku riigisviibimise lõpetamise kohta koos tagasisaatmisotsusega, eeldusel et iga üksiku otsuse puhul peetakse kinni asjaomastest tagatistest ja sätetest.

| 6. | Liikmesriigid peaksid tagama, et tagasisaatmisotsuste kehtivusaeg ei oleks piiratud, nii et neid saaks igal hetkel täide viia, ilma et teatava ajavahemiku möödumisel oleks vaja tagasisaatmismenetlust uuesti alustada. See ei tohiks piirata kohustust võtta arvesse mis tahes muutusi kolmanda riigi kodaniku konkreetses olukorras, kaasa arvatud tagasi- või väljasaatmise ohtu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Omavolilise teisese rände ärahoidmiseks ja takistamiseks peaksid liikmesriigid süstemaatiliselt lisama tagasisaatmisotsustesse teabe, et kolmandate riikide kodanikud peavad lahkuma liikmesriigi territooriumilt, et minna kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kui see aitab kaasa menetluste tõhustamisele, eelkõige olulise rändesurve korral, peaksid liikmesriigid kasutama direktiivi 2008/115/EÜ artikli 2 lõike 2 punktis a sätestatud erandit. |
| --- | --- |

8.

TAGASISAATMISOTSUSTE TÕHUS TÄITMINE

| 9. | Selleks et tagada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike kiire tagasisaatmine, peaksid liikmesriigid tegema järgmist:






  a) | korraldama kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/32/EL (12) menetlused rahvusvahelise kaitse taotluste kiirendatud läbivaatamiseks või kui seda peetakse vajalikuks, piirimenetluse raames läbivaatamiseks, kaasa arvatud juhul, kui varjupaigataotlus tehakse peamiselt tagasisaatmisotsuse täitmise edasilükkamiseks või takistamiseks; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

korraldama kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2013/32/EL (12) menetlused rahvusvahelise kaitse taotluste kiirendatud läbivaatamiseks või kui seda peetakse vajalikuks, piirimenetluse raames läbivaatamiseks, kaasa arvatud juhul, kui varjupaigataotlus tehakse peamiselt tagasisaatmisotsuse täitmise edasilükkamiseks või takistamiseks;

| b) | astuma samme selliste võimalike kuritarvitamiste ärahoidmiseks, mis tulenevad uutest tervisliku seisundiga seotud valeväidetest eesmärgiga vältida väljasaatmist, näiteks tagades, et asjaomase riikliku ametiasutuse poolt ametisse määratud meditsiinitöötajad on kättesaadavad objektiivse ja sõltumatu arvamuse saamiseks; |
| --- | --- |

b)

astuma samme selliste võimalike kuritarvitamiste ärahoidmiseks, mis tulenevad uutest tervisliku seisundiga seotud valeväidetest eesmärgiga vältida väljasaatmist, näiteks tagades, et asjaomase riikliku ametiasutuse poolt ametisse määratud meditsiinitöötajad on kättesaadavad objektiivse ja sõltumatu arvamuse saamiseks;

| c) | tagama, et tagasisaatmisotsustele järgneb viivituseta taotlus tagasivõtvale kolmandale riigile kehtivate reisidokumentide väljastamiseks või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1953 (13) kohaselt välja antud Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega nõustumiseks; |
| --- | --- |

c)

tagama, et tagasisaatmisotsustele järgneb viivituseta taotlus tagasivõtvale kolmandale riigile kehtivate reisidokumentide väljastamiseks või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1953 (13) kohaselt välja antud Euroopa tagasisaatmise reisidokumendi kasutamisega nõustumiseks;

| d) | kasutama direktiiviga 2001/40/EÜ ja otsusega 2004/191/EÜ ette nähtud tagasisaatmisotsuste vastastikuse tunnustamise vahendit. |
| --- | --- |

d)

kasutama direktiiviga 2001/40/EÜ ja otsusega 2004/191/EÜ ette nähtud tagasisaatmisotsuste vastastikuse tunnustamise vahendit.

| 10. | Selleks et tagada ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike tõhus väljasaatmine, peaksid liikmesriigid tegema järgmist:






  a) | kasutama direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatud juhtudel kinnipidamist, kui see on vajalik ja asjakohane, eelkõige juhul, kui esineb käesoleva soovituse punktide 15 ja 16 kohane põgenemise oht; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

kasutama direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatud juhtudel kinnipidamist, kui see on vajalik ja asjakohane, eelkõige juhul, kui esineb käesoleva soovituse punktide 15 ja 16 kohane põgenemise oht;

| b) | nägema siseriiklikus õiguses ette kuue kuu pikkuse esialgse kinnipidamise perioodi, mida õigusasutused võivad kohandada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele; samuti nägema direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikes 6 sätestatud juhtudel ette kinnipidamise pikendamise võimaluse kuni 18 kuuni; |
| --- | --- |

b)

nägema siseriiklikus õiguses ette kuue kuu pikkuse esialgse kinnipidamise perioodi, mida õigusasutused võivad kohandada vastavalt konkreetse juhtumi asjaoludele; samuti nägema direktiivi 2008/115/EÜ artikli 15 lõikes 6 sätestatud juhtudel ette kinnipidamise pikendamise võimaluse kuni 18 kuuni;

| c) | viia kinnipidamissuutlikkus kooskõlla tegelike vajadustega, kasutades vajaduse korral direktiivi 2008/115/EÜ artiklis 18 sätestatud eriolukordadeks ette nähtud erandit. |
| --- | --- |

c)

viia kinnipidamissuutlikkus kooskõlla tegelike vajadustega, kasutades vajaduse korral direktiivi 2008/115/EÜ artiklis 18 sätestatud eriolukordadeks ette nähtud erandit.

| 11. | Tagasisaatmisprotsessi tahtlikult takistavate ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike puhul peaksid liikmesriigid kaaluma siseriiklike õigusaktide kohaste sanktsioonide kasutamist. Kõnealused sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning need ei tohiks takistada direktiivi 2008/115/EÜ eesmärgi saavutamist. |
| --- | --- |

11.

MENETLUSLIKUD TAGATISED JA ÕIGUSKAITSEVAHENDID

| 12. | Liikmesriigid peaksid:






  a) | ühendama võimaluse piires ühte menetlusetappi ärakuulamised, mida pädevad asutused teevad eri eesmärkidel, nagu elamisloa andmiseks, tagasisaatmiseks või kinnipidamiseks. Tuleks arendada ka uusi viise kolmandate riikide kodanike selliseks ärakuulamiseks, näiteks videokonverentsi kasutamine; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

ühendama võimaluse piires ühte menetlusetappi ärakuulamised, mida pädevad asutused teevad eri eesmärkidel, nagu elamisloa andmiseks, tagasisaatmiseks või kinnipidamiseks. Tuleks arendada ka uusi viise kolmandate riikide kodanike selliseks ärakuulamiseks, näiteks videokonverentsi kasutamine;

| b) | kehtestama tagasisaatmisotsuse edasikaebamiseks võimalikult lühikesed tähtajad, mis on siseriiklikus õiguses kehtestatud sarnastes olukordades, et vältida õiguste ja menetluste kuritarvitamist, eelkõige vahetult enne kavandatud väljasaatmise kuupäeva esitatud edasikaebusi; |
| --- | --- |

b)

kehtestama tagasisaatmisotsuse edasikaebamiseks võimalikult lühikesed tähtajad, mis on siseriiklikus õiguses kehtestatud sarnastes olukordades, et vältida õiguste ja menetluste kuritarvitamist, eelkõige vahetult enne kavandatud väljasaatmise kuupäeva esitatud edasikaebusi;

| c) | tagama, et tagasisaatmisotsuste peale edasikaebuse esitamisel on automaatselt peatav toime ainult juhul, kui see on vajalik harta artikli 19 lõike 2 ja artikli 47 järgimiseks; |
| --- | --- |

c)

tagama, et tagasisaatmisotsuste peale edasikaebuse esitamisel on automaatselt peatav toime ainult juhul, kui see on vajalik harta artikli 19 lõike 2 ja artikli 47 järgimiseks;

| d) | vältima korduvaid hindamisi selle kohta, kas rikutakse tagasi- või väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kui selle põhimõtte järgimist on juba muude menetluste käigus hinnatud, selline hindamine on lõplik ja kolmanda riigi kodaniku konkreetses olukorras ei ole toimunud muutusi. |
| --- | --- |

d)

vältima korduvaid hindamisi selle kohta, kas rikutakse tagasi- või väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, kui selle põhimõtte järgimist on juba muude menetluste käigus hinnatud, selline hindamine on lõplik ja kolmanda riigi kodaniku konkreetses olukorras ei ole toimunud muutusi.

PEREKOND JA LAPSED

| 13. | Selleks et tagada lapse õiguste kaitse ja võtta vastavalt direktiivi 2008/115/EÜ artiklile 5 täiel määral arvesse lapse parimaid huvisid ja perekonnaelu, peaksid liikmesriigid tegema järgmist:






  a) | kehtestama selged normid saatjata alaealiste õigusliku seisundi kohta, mis võimaldaksid kas väljastada tagasisaatmisotsuseid ja teha tagasisaatmine teoks või anda neile riigis viibimise õigus; |
| --- | --- | --- |

13.

a)

kehtestama selged normid saatjata alaealiste õigusliku seisundi kohta, mis võimaldaksid kas väljastada tagasisaatmisotsuseid ja teha tagasisaatmine teoks või anda neile riigis viibimise õigus;

| b) | tagama, et saatjata alaealiste õigusliku seisundi kohta tehtud otsused rajanevad alati nende parimate huvide individuaalsel hindamisel. Sellistes hindamistes tuleks süstemaatiliselt kaaluda, kas saatjata alaealise tagasisaatmine päritoluriiki ja perekonna taasühinemine on nende parimates huvides; |
| --- | --- |

b)

tagama, et saatjata alaealiste õigusliku seisundi kohta tehtud otsused rajanevad alati nende parimate huvide individuaalsel hindamisel. Sellistes hindamistes tuleks süstemaatiliselt kaaluda, kas saatjata alaealise tagasisaatmine päritoluriiki ja perekonna taasühinemine on nende parimates huvides;

| c) | kehtestama saatjata alaealiste jaoks sihipärased taasintegreerimise põhimõtted; |
| --- | --- |

c)

kehtestama saatjata alaealiste jaoks sihipärased taasintegreerimise põhimõtted;

| d) | tagama, et lapse parimate huvide hindamise teevad süstemaatiliselt pädevad asutused valdkondadeülese lähenemisviisi alusel, et saatjata alaealine on ära kuulatud ja sellesse on nõuetekohaselt kaasatud eestkostja. |
| --- | --- |

d)

tagama, et lapse parimate huvide hindamise teevad süstemaatiliselt pädevad asutused valdkondadeülese lähenemisviisi alusel, et saatjata alaealine on ära kuulatud ja sellesse on nõuetekohaselt kaasatud eestkostja.

| 14. | Austades põhiõigusi ja direktiivis 2008/115/EÜ sätestatud tingimusi, ei peaks liikmesriigid oma siseriiklikus õiguses välistama alaealiste kinnipidamise võimalust, juhul kui see on tingimata vajalik lõpliku tagasisaatmisotsuse täitmiseks olukorras, kus liikmesriigid ei saa tagada kinnipidamisest leebemaid meetmeid, mida saab tõhusa tagasisaatmise tagamiseks tulemuslikult kohaldada. |
| --- | --- |

14.

PÕGENEMISE OHT

| 15. | Põgenemise ohu ümberlükatava eeldusena tuleks käsitleda järgmisi objektiivseid asjaolusid:






  a) | koostööst keeldumine isiku tuvastamise menetluses, vale- või võltsitud isikut tõendavate dokumentide kasutamine, olemasolevate dokumentide hävitamine või muul viisil kõrvaldamine, sõrmejälgede andmisest keeldumine; |
| --- | --- | --- |

15.

a)

koostööst keeldumine isiku tuvastamise menetluses, vale- või võltsitud isikut tõendavate dokumentide kasutamine, olemasolevate dokumentide hävitamine või muul viisil kõrvaldamine, sõrmejälgede andmisest keeldumine;

| b) | vägivaldne või pettuse teel vastuseis tagasisaatmisoperatsioonile; |
| --- | --- |

b)

vägivaldne või pettuse teel vastuseis tagasisaatmisoperatsioonile;

| c) | direktiivi 2008/115/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaldamise raames kehtestatud põgenemist ärahoidva meetme mittetäitmine, näiteks pädevasse asutusse mitteilmumine või mitteviibimine kindlaksmääratud kohas; |
| --- | --- |

c)

direktiivi 2008/115/EÜ artikli 7 lõike 3 kohaldamise raames kehtestatud põgenemist ärahoidva meetme mittetäitmine, näiteks pädevasse asutusse mitteilmumine või mitteviibimine kindlaksmääratud kohas;

| d) | kehtiva sisenemiskeelu rikkumine; |
| --- | --- |

d)

kehtiva sisenemiskeelu rikkumine;

| e) | omavoliline teisene ränne teise liikmesriiki. |
| --- | --- |

e)

omavoliline teisene ränne teise liikmesriiki.

| 16. | Liikmesriigid peaksid ette nägema, et järgmisi kriteeriume võetakse nõuetekohaselt arvesse tõendina selle kohta, et ebaseaduslikult riigis viibivate kolmandate riikide kodanike puhul esineb põgenemise oht:






  a) | sõnaselgelt väljendatud kavatsus jätta tagasisaatmisotsus täitmata; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

sõnaselgelt väljendatud kavatsus jätta tagasisaatmisotsus täitmata;

| b) | vabatahtliku lahkumise tähtaja järgimata jätmine; |
| --- | --- |

b)

vabatahtliku lahkumise tähtaja järgimata jätmine;

| c) | kehtiv süüdimõistev otsus raske kuriteo toimepanemises liikmesriikides. |
| --- | --- |

c)

kehtiv süüdimõistev otsus raske kuriteo toimepanemises liikmesriikides.

VABATAHTLIK LAHKUMINE

| 17. | Liikmesriigid peaksid võimaldama vabatahtlikku lahkumist ainult kolmanda riigi kodaniku taotluse alusel, tagades samal ajal, et kolmanda riigi kodanik on sellise taotluse esitamise võimalusest teadlik. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Liikmesriigid peaksid tagasisaatmisotsuses nägema vabatahtlikuks lahkumiseks ette lühima võimaliku tähtaja, mis on vajalik tagasisaatmise korraldamiseks ja menetlemiseks, võttes arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vabatahtliku lahkumise jaoks ette nähtud tähtaja kestust kindlaks määrates peaksid liikmesriigid hindama konkreetse juhtumi asjaolusid, eelkõige tagasipöördumise väljavaateid ja ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku valmisolekut teha pädevate asutustega tagasipöördumise eesmärgil koostööd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Seitsmest päevast pikem tähtaeg tuleks kehtestada ainult juhuks, kui ebaseaduslikult riigis viibiv kolmanda riigi kodanik teeb tagasipöördumise eesmärgil aktiivselt koostööd. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Direktiivi 2008/115/EÜ artikli 7 lõikes 4 sätestatud juhtudel ei tuleks vabatahtlikuks lahkumiseks tähtaega ette näha, eelkõige juhul, kui ebaseaduslikult riigis viibiva kolmanda riigi kodaniku puhul esineb põgenemise oht vastavalt käesoleva soovituse punktides 15 ja 16 sätestatule ja juhul, kui ta on varem teises liikmesriigis süüdi mõistetud raske kuriteo toimepanemises. |
| --- | --- |

21.

TOETATUD VABATAHTLIKU TAGASIPÖÖRDUMISE PROGRAMMID

| 22. | Liikmesriigid peaksid toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmid kasutusele võtma 1. juuniks 2017 ning need peaksid olema kooskõlas toetatud vabatahtliku tagasipöördumise kavasid ja taasintegreerimisprogramme käsitlevate ühiste nõuetega, mille on välja töötanud komisjon koostöös liikmesriikidega ja heaks kiitnud nõukogu (14). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et parandada vabatahtlikku tagasipöördumist ja toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programme käsitleva teabe levitamist ebaseaduslikult riigis viibivatele kolmandate riikide kodanikele, tehes seda koostöös riiklike haridus-, sotsiaal- ja tervishoiuteenistustega. |
| --- | --- |

23.

SISENEMISKEELUD

| 24. | Sisenemiskeeldude täielikuks ärakasutamiseks peaksid liikmesriigid tegema järgmist:






  a) | tagama, et sisenemiskeelud hakkavad kehtima kolmandate riikide kodanike EList lahkumise päeval, nii et nende tegelik kestus alusetult ei lüheneks; see tuleks tagada juhtudel, kui lahkumiskuupäev on riiklikele ametiasutustele teada, eelkõige väljasaatmise puhul ning toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmi raames lahkumise puhul; |
| --- | --- | --- |

24.

a)

tagama, et sisenemiskeelud hakkavad kehtima kolmandate riikide kodanike EList lahkumise päeval, nii et nende tegelik kestus alusetult ei lüheneks; see tuleks tagada juhtudel, kui lahkumiskuupäev on riiklikele ametiasutustele teada, eelkõige väljasaatmise puhul ning toetatud vabatahtliku tagasipöördumise programmi raames lahkumise puhul;

| b) | võtma kasutusele vahendid, millega kontrollida, kas ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibiv kolmanda riigi kodanik on vabatahtlikuks lahkumiseks ettenähtud aja jooksul lahkunud, ning millega tagada tõhusad järelmeetmed juhul, kui isik ei ole lahkunud, kaasa arvatud sisenemiskeelu väljastamine; |
| --- | --- |

b)

võtma kasutusele vahendid, millega kontrollida, kas ebaseaduslikult Euroopa Liidus viibiv kolmanda riigi kodanik on vabatahtlikuks lahkumiseks ettenähtud aja jooksul lahkunud, ning millega tagada tõhusad järelmeetmed juhul, kui isik ei ole lahkunud, kaasa arvatud sisenemiskeelu väljastamine;

| c) | sisestama teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi süstemaatiliselt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõike 3 kohase hoiatusteate sisenemiskeelu kohta ning |
| --- | --- |

c)

sisestama teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi süstemaatiliselt määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 24 lõike 3 kohase hoiatusteate sisenemiskeelu kohta ning

| d) | kehtestama süsteemi tagasisaatmisotsuse väljastamiseks juhtudel, kui ebaseaduslik riigis viibime avastatakse väljumiskontrolli ajal. Kui see on õigustatud, tuleks pärast individuaalset hindamist ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist väljastada sisenemiskeeld selleks, et hoida ära ebaseadusliku viibimise oht tulevikus. |
| --- | --- |

d)

kehtestama süsteemi tagasisaatmisotsuse väljastamiseks juhtudel, kui ebaseaduslik riigis viibime avastatakse väljumiskontrolli ajal. Kui see on õigustatud, tuleks pärast individuaalset hindamist ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist väljastada sisenemiskeeld selleks, et hoida ära ebaseadusliku viibimise oht tulevikus.

Brüssel, 7. märts 2017

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dimitris AVRAMOPOULOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/115/EÜ ühiste nõuete ja korra kohta liikmesriikides ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmisel (ELT L 348, 24.12.2008, lk 98).

1

(2)  Nõukogu 7. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1053/2013, millega kehtestatakse hindamis- ja järelevalvemehhanism Schengeni acquis' kohaldamise kontrollimiseks ja tunnistatakse kehtetuks täitevkomitee 16. septembri 1998. aasta otsus, millega luuakse Schengeni hindamis- ja rakendamiskomitee (ELT L 295, 6.11.2013, lk 27).

2

acquis

(3)  Nõukogu 14. mai 2008. aasta otsus 2008/381/EÜ Euroopa rändevõrgustiku loomise kohta (ELT L 131, 21.5.2008, lk 7).

3

(4)  Euroopa Ülemkogu 20.–21. oktoobri 2016. aasta järeldused, EUCO 31/16.

4

(5)  Euroopa Ülemkogu 3. veebruari 2017. aasta pressiteade 43/17.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrus (EL) 2016/399, mis käsitleb isikute üle piiri liikumist reguleerivaid liidu eeskirju (Schengeni piirieeskirjad) (ELT L 77, 23.3.2016, lk 1).

6

(7)  Nõukogu 28. mai 2001. aasta direktiiv 2001/40/EÜ kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 149, 2.6.2001, lk 34).

7

(8)  Nõukogu 23. veebruari 2004. aasta otsus 2004/191/EÜ, millega kehtestatakse kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikust tunnustamist käsitleva direktiivi 2001/40/EÜ kohaldamisest tuleneva rahalise tasakaalustamatuse kompenseerimise kriteeriumid ja praktiline kord (ELT L 60, 27.2.2004, lk 55).

8

(9)  Kohtuotsus, Euroopa Liidu Kohus 18. detsember 2014, Centre public d'action sociale d'Ottignies-Louvain-La-Neuve versus Moussa Abdida, C-562/13, ECLI:EU:C:2014:2453.

9

versus

(10)  COM(2016) 881 final.

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4).

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/32/EL rahvusvahelise kaitse seisundi andmise ja äravõtmise menetluste ühiste nõuete kohta (ELT L 180, 29.6.2013, lk 60).

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasa määrus (EL) 2016/1953, mis käsitleb Euroopa reisidokumendi kehtestamist riigis ebaseaduslikult viibivate kolmandate riikide kodanike tagasisaatmiseks ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu 30. novembri 1994. aasta soovitus (ELT L 311, 17.11.2016, lk 13).

13

(14)  Nõukogu 9.-10. juuni 2016. aasta järeldused.

14

---