# Euroopa Liidu C 24/22.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 24 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 59. köide22. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 24

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

59. köide22. jaanuar 2016

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2012–20134.–7. veebruari 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 120 E, 26.4.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2012–20134.–7. veebruari 2013. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 120 E, 26.4.2013 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 120 E, 26.4.2013 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 5. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/01 | Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta resolutsioon VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2012/2134(INI)) | 2 |
| | Kolmapäev, 6. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/02 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (2012/2922(RSP)) | 8 |
| 2016/C 24/03 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kohta (2012/2258(INI)) | 11 |
| 2016/C 24/04 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungiks 3.–14. märtsil 2013. aastal Bangkokis (Tai) (2012/2838(RSP)) | 19 |
| 2016/C 24/05 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – nõukogu, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus, V jagu – Euroopa Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2013/2003(BUD)) | 24 |
| 2016/C 24/06 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (2012/2098(INI)) | 28 |
| 2016/C 24/07 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (2012/2097(INI)) | 33 |
| | Neljapäev, 7. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/08 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2012/2256(INI)) | 49 |
| 2016/C 24/09 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (2012/2257(INI)) | 55 |
| 2016/C 24/10 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (2012/2260(INL)) | 75 |
| 2016/C 24/11 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (2013/2533(RSP)) | 89 |
| 2016/C 24/12 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon õigusalase koolituse ja kohtu koordinaatorite kohta (2012/2864(RSP)) | 97 |
| 2016/C 24/13 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2286(INI)) | 100 |
| 2016/C 24/14 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Sombath Somphone juhtumi kohta Laoses (2013/2535(RSP)) | 106 |
| 2016/C 24/15 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon inimõiguslaste kinnipidamise kohta Zimbabwes (2013/2536(RSP)) | 108 |
| 2016/C 24/16 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Pakistanis viimasel ajal meditsiiniabitöötajate vastu toime pandud rünnakute kohta (2013/2537(RSP)) | 111 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. veebruar 2013

2016/C 24/01

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta resolutsioon VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2012/2134(INI))

2

Kolmapäev, 6. veebruar 2013

2016/C 24/02

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (2012/2922(RSP))

8

2016/C 24/03

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kohta (2012/2258(INI))

11

2016/C 24/04

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungiks 3.–14. märtsil 2013. aastal Bangkokis (Tai) (2012/2838(RSP))

19

2016/C 24/05

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – nõukogu, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus, V jagu – Euroopa Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2013/2003(BUD))

24

2016/C 24/06

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (2012/2098(INI))

28

2016/C 24/07

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (2012/2097(INI))

33

Neljapäev, 7. veebruar 2013

2016/C 24/08

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2012/2256(INI))

49

2016/C 24/09

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (2012/2257(INI))

55

2016/C 24/10

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (2012/2260(INL))

75

2016/C 24/11

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (2013/2533(RSP))

89

2016/C 24/12

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon õigusalase koolituse ja kohtu koordinaatorite kohta (2012/2864(RSP))

97

2016/C 24/13

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2286(INI))

100

2016/C 24/14

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Sombath Somphone juhtumi kohta Laoses (2013/2535(RSP))

106

2016/C 24/15

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon inimõiguslaste kinnipidamise kohta Zimbabwes (2013/2536(RSP))

108

2016/C 24/16

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Pakistanis viimasel ajal meditsiiniabitöötajate vastu toime pandud rünnakute kohta (2013/2537(RSP))

111

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 5. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/17 | P7_TA(2013)0034Põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006 | 115 |
| 2016/C 24/18 | P7_TA(2013)0035Põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006 | 116 |
| | Kolmapäev, 6. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/19 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/20 | Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE)) | 118 |
| 2016/C 24/21 | P7_TA(2013)0039Inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (
  1
  ) | 119 |
| 2016/C 24/22 | P7_TA(2013)0040Ühine kalanduspoliitika ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 768/2005 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ | 134 |
| 2016/C 24/23 | P7_TA(2013)0041Mootorsõidukite müratase ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite mürataseme kohta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mootorsõidukite mürataseme kohta (
  1
  ) | 195 |
| 2016/C 24/24 | P7_TA(2013)0042Euroopa Pagulasfond, Euroopa Tagasipöördumisfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse nr 573/2007/EÜ, otsuse nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse | 265 |
| 2016/C 24/25 | P7_TA(2013)0043Välispiirifond ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse | 266 |
| 2016/C 24/26 | P7_TA(2013)0044Kalavarude kaitse noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks | 267 |
| | Neljapäev, 7. veebruar 2013 |
| 2016/C 24/27 | Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS)) | 269 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 5. veebruar 2013

2016/C 24/17

P7_TA(2013)0034Põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))P7_TC1-COD(2010)0370Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006

115

2016/C 24/18

P7_TA(2013)0035Põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ***IEuroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))P7_TC1-COD(2010)0256Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006

116

Kolmapäev, 6. veebruar 2013

2016/C 24/19

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

118

2016/C 24/20

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

118

2016/C 24/21

P7_TA(2013)0039Inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))P7_TC1-COD(2012)0035Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (
  1
  )

1

119

2016/C 24/22

P7_TA(2013)0040Ühine kalanduspoliitika ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))P7_TC1-COD(2011)0195Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 768/2005 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ

134

2016/C 24/23

P7_TA(2013)0041Mootorsõidukite müratase ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite mürataseme kohta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))P7_TC1-COD(2011)0409Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mootorsõidukite mürataseme kohta (
  1
  )

1

195

2016/C 24/24

P7_TA(2013)0042Euroopa Pagulasfond, Euroopa Tagasipöördumisfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse nr 573/2007/EÜ, otsuse nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))P7_TC1-COD(2012)0252Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

265

2016/C 24/25

P7_TA(2013)0043Välispiirifond ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))P7_TC1-COD(2012)0253Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

266

2016/C 24/26

P7_TA(2013)0044Kalavarude kaitse noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ***IEuroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))P7_TC1-COD(2012)0158Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks

267

Neljapäev, 7. veebruar 2013

2016/C 24/27

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

269

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

22.1.2016

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2012–2013

4.–7. veebruari 2013. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 120 E, 26.4.2013.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 5. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/2 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/2

---

P7_TA(2013)0036

VKEde rahastamisvõimaluste parandamine

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta resolutsioon VKEde rahastamisvõimaluste parandamise kohta (2012/2134(INI))

(2016/C 024/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Tegevuskava VKEde rahastamisvõimaluste parandamiseks” (COM(2011)0870),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „VKEde regulatiivse koormuse vähendamine. ELi õigusaktide kohandamine mikroettevõtjate vajadustele” (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „VKEde regulatiivse koormuse vähendamine. ELi õigusaktide kohandamine mikroettevõtjate vajadustele” (COM(2011)0803),

| — | võttes arvesse komisjoni ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programmi (COSME) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettevõtete ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime programmi (COSME) (COM(2011)0834),

| — | võttes arvesse Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” (COM(2008)0394), milles tunnustatakse VKEde keskset rolli ELi majanduses ning mille eesmärk on tugevdada VKEde rolli ja edendada nende majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali, leevendades mitmeid probleeme, mida peetakse VKEde arengut takistavaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa väikeettevõtlusalgatust „Small Business Act” (COM(2008)0394), milles tunnustatakse VKEde keskset rolli ELi majanduses ning mille eesmärk on tugevdada VKEde rolli ja edendada nende majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali, leevendades mitmeid probleeme, mida peetakse VKEde arengut takistavaks,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta (COM(2011)0078) ja parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni samal teemal (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. veebruari 2011. aasta teatist Euroopa väikeettevõtlusalgatuse „Small Business Act” läbivaatamise kohta (COM(2011)0078) ja parlamendi 12. mai 2011. aasta resolutsiooni samal teemal (1),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa riskikapitalifondide kohta (COM(2011)0860),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa sotsiaalettevõtlusfondide kohta (COM(2011)0862),

| — | võttes arvesse komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2011. aasta uuringut VKEde rahastamisvõimaluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja Euroopa Keskpanga 2011. aasta uuringut VKEde rahastamisvõimaluste kohta,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet 2/2012 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet 2/2012 „Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatud VKEde finantskorraldusvahendid”,

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0001/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A7-0001/2013),

| A. | arvestades, et finantssektori puudulikult kavandatud reguleerimine ning sellele lisanduv finants-, majandus- ja võlakriisi raske ja pealetungiv mõju võib vähendada VKEde rahastamisvõimalusi; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et finantssektori puudulikult kavandatud reguleerimine ning sellele lisanduv finants-, majandus- ja võlakriisi raske ja pealetungiv mõju võib vähendada VKEde rahastamisvõimalusi;

| B. | arvestades, et on ülioluline luua vajalikud vahendid ja neid arendada ning kehtestada õiged tingimused, mis võimaldavad liidul suurendada kasvu euroalal ja kogu liidus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on ülioluline luua vajalikud vahendid ja neid arendada ning kehtestada õiged tingimused, mis võimaldavad liidul suurendada kasvu euroalal ja kogu liidus;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidus on VKEde peamiseks rahastamisallikaks pangalaenud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidus on VKEde peamiseks rahastamisallikaks pangalaenud;

| D. | arvestades, et EKP andmetel on VKEde laenumäärad liikmesriigiti väga erinevad, likviidsusele juurdepääsul esineb tasakaalustamatust ning mõnedes riikides on äriprojektide laenudega seoses palju keeldumisi; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EKP andmetel on VKEde laenumäärad liikmesriigiti väga erinevad, likviidsusele juurdepääsul esineb tasakaalustamatust ning mõnedes riikides on äriprojektide laenudega seoses palju keeldumisi;

| E. | arvestades, et VKEd moodustavad enam kui 98 % Euroopa ettevõtjatest ning tagavad üle 67 % liidu töökohtadest; arvestades, et seega on nad Euroopa Liidu majanduse tugisammas ning tähtsad Euroopa pikaajalise majanduskasvu ning jätkusuutlike töökohtade loomise edendajad 27 liikmesriigis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et VKEd moodustavad enam kui 98 % Euroopa ettevõtjatest ning tagavad üle 67 % liidu töökohtadest; arvestades, et seega on nad Euroopa Liidu majanduse tugisammas ning tähtsad Euroopa pikaajalise majanduskasvu ning jätkusuutlike töökohtade loomise edendajad 27 liikmesriigis;

| F. | arvestades, et aastatel 2002–2010 lõid ELis 85 % kõigist uutest töökohtadest VKEd, eelkõige uued ettevõtted; arvestades, et 32,5 miljonit ELi kodanikku on füüsilisest isikust ettevõtjad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aastatel 2002–2010 lõid ELis 85 % kõigist uutest töökohtadest VKEd, eelkõige uued ettevõtted; arvestades, et 32,5 miljonit ELi kodanikku on füüsilisest isikust ettevõtjad;

| G. | arvestades, et on olemas eri liiki VKEsid, kellel kõigil on erinevad vajadused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on olemas eri liiki VKEsid, kellel kõigil on erinevad vajadused;

| H. | arvestades, et VKEde ja ettevõtluse toetamist reguleeritakse Euroopa väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act”, mida liikmesriigid on kohustunud rakendama koos Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et VKEde ja ettevõtluse toetamist reguleeritakse Euroopa väikeettevõtlusalgatusega „Small Business Act”, mida liikmesriigid on kohustunud rakendama koos Euroopa Komisjoniga;

Üldised küsimused

| 1. | tunneb heameelt komisjoni tegevuskava ja VKEdega seoses pakutava suure hulga ettepanekute ja soovituste üle; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt komisjoni tegevuskava ja VKEdega seoses pakutava suure hulga ettepanekute ja soovituste üle;

| 2. | nõustub komisjoniga selles, et Euroopa Liidu majandusedu, pädevus ja ühtekuuluvus sõltuvad suurel määral jätkusuutlikust kasvust ja töökohtade loomisest, mis põhineb kvaliteetsete toodete ja teenuste pakkumisele pühendunud VKEdel; toonitab, kui oluline on ergutada majanduskasvu igasuguste äriühingute puhul; toonitab, et VKEd kuuluvad laiema ettevõtjate „ökosüsteemi” hulka; märgib, et selles „ökosüsteemis” tuleb samuti tagada võrdne keskendumine mikroettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate rahastamisvõimaluste parandamisele; märgib, et suuremad äriühingud toetuvad ulatuslikult laiale väiksematest VKEdest koosnevale võrgustikule; |
| --- | --- |

2.

nõustub komisjoniga selles, et Euroopa Liidu majandusedu, pädevus ja ühtekuuluvus sõltuvad suurel määral jätkusuutlikust kasvust ja töökohtade loomisest, mis põhineb kvaliteetsete toodete ja teenuste pakkumisele pühendunud VKEdel; toonitab, kui oluline on ergutada majanduskasvu igasuguste äriühingute puhul; toonitab, et VKEd kuuluvad laiema ettevõtjate „ökosüsteemi” hulka; märgib, et selles „ökosüsteemis” tuleb samuti tagada võrdne keskendumine mikroettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate rahastamisvõimaluste parandamisele; märgib, et suuremad äriühingud toetuvad ulatuslikult laiale väiksematest VKEdest koosnevale võrgustikule;

| 3. | rõhutab, et finants- ja majanduskriis süvendab paljude VKEde raskusi rahastamisvõimaluste leidmisel ning et VKEd peavad järgima uusi ja mõnikord varasemast rangemaid õigusnorme; toonitab, et pangandusasutustele, kes on kriisi ajal saanud kasu riigiabist ja ka teistest toetuste kaudsetest vormidest, nagu riiklikest garantiidest ning keskpankade ja Euroopa Keskpanga likviidsustoetustest, tuleks seada sihteesmärgid seoses VKEdele antavate rahastamismäärade ja tingimustega; ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi, et edendada põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” riiklikul tasandil rakendamist, mis eeldab regulatiiv- ja halduskeskkonna edasist lihtsustamist VKEde jaoks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et finants- ja majanduskriis süvendab paljude VKEde raskusi rahastamisvõimaluste leidmisel ning et VKEd peavad järgima uusi ja mõnikord varasemast rangemaid õigusnorme; toonitab, et pangandusasutustele, kes on kriisi ajal saanud kasu riigiabist ja ka teistest toetuste kaudsetest vormidest, nagu riiklikest garantiidest ning keskpankade ja Euroopa Keskpanga likviidsustoetustest, tuleks seada sihteesmärgid seoses VKEdele antavate rahastamismäärade ja tingimustega; ergutab komisjoni jätkama jõupingutusi, et edendada põhimõtte „kõigepealt mõtle väikestele” riiklikul tasandil rakendamist, mis eeldab regulatiiv- ja halduskeskkonna edasist lihtsustamist VKEde jaoks;

| 4. | rõhutab tõsiasja, et regulatiiv- ja halduskeskkonna lihtsustamisel VKEde jaoks tuleb tagada töötajate piisav kaitse sotsiaalkaitse ning töötervise ja -ohutuse valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema diskrimineerimise vastu, mis võib esineda selliste VKEde rahastamisvõimaluste puhul, mida juhivad ebasoodsas olukorras olevad inimesed või sotsiaalsed rühmad; |
| --- | --- |

4.

rõhutab tõsiasja, et regulatiiv- ja halduskeskkonna lihtsustamisel VKEde jaoks tuleb tagada töötajate piisav kaitse sotsiaalkaitse ning töötervise ja -ohutuse valdkonnas; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema diskrimineerimise vastu, mis võib esineda selliste VKEde rahastamisvõimaluste puhul, mida juhivad ebasoodsas olukorras olevad inimesed või sotsiaalsed rühmad;

| 5. | märgib, et viimastel aastatel on tehtud silmapaistvaid jõupingutusi bürokraatia vähendamiseks; |
| --- | --- |

5.

märgib, et viimastel aastatel on tehtud silmapaistvaid jõupingutusi bürokraatia vähendamiseks;

| 6. | toonitab, kui tähtis on tugevdada kohalikku pangandussüsteemi; rõhutab nii Euroopa kui ka kohaliku tasandi pankade kohustust ja ülesandeid, mis on seotud targa investeerimisega majandusse ja konkreetsemalt VKEdesse; märgib, et liikmesriikide vahel esineb negatiivsete makromajanduslike olude tõttu erinevusi VKEde laenukulude ja rahastamisvõimaluste osas, mis võib kahjustada konkurentsivõimet piirialadel; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi VKEde laenu saamise probleemid on liikmesriigiti endiselt erinevad, selgub EKP 2011. aasta oktoobri pankade laenutegevuse uuringu tulemustest, et VKEdele antavate laenude puhul on krediidistandardid üldiselt märkimisväärselt karmistunud ning et investeeringute vähendamine miinimumini võib tuua kaasa laenuturu kriisi; tunnistab lisaks, et ELis on märkimisväärne nõudlus mikrokrediidi järele; |
| --- | --- |

6.

toonitab, kui tähtis on tugevdada kohalikku pangandussüsteemi; rõhutab nii Euroopa kui ka kohaliku tasandi pankade kohustust ja ülesandeid, mis on seotud targa investeerimisega majandusse ja konkreetsemalt VKEdesse; märgib, et liikmesriikide vahel esineb negatiivsete makromajanduslike olude tõttu erinevusi VKEde laenukulude ja rahastamisvõimaluste osas, mis võib kahjustada konkurentsivõimet piirialadel; juhib tähelepanu asjaolule, et kuigi VKEde laenu saamise probleemid on liikmesriigiti endiselt erinevad, selgub EKP 2011. aasta oktoobri pankade laenutegevuse uuringu tulemustest, et VKEdele antavate laenude puhul on krediidistandardid üldiselt märkimisväärselt karmistunud ning et investeeringute vähendamine miinimumini võib tuua kaasa laenuturu kriisi; tunnistab lisaks, et ELis on märkimisväärne nõudlus mikrokrediidi järele;

| 7. | kordab, et riigihanke ja kontsessioonilepingu muudetud eeskirjad ei tohiks takistada VKEde ja mikroettevõtjate pääsu hanketurule; |
| --- | --- |

7.

kordab, et riigihanke ja kontsessioonilepingu muudetud eeskirjad ei tohiks takistada VKEde ja mikroettevõtjate pääsu hanketurule;

| 8. | tuletab meelde, et Euroopas on VKEde peamiseks rahastamisallikaks pangandussektor; on arvamusel, et pangandussektori killustumise ning järgnenud laenumäärade ja laenupakkumise suure erinevuse tõttu riigiti on VKEde rahastamisvõimaluste parandamisel vaja erilist käsitust, mis võtab arvesse riigispetsiifilisi asjaolusid; |
| --- | --- |

8.

tuletab meelde, et Euroopas on VKEde peamiseks rahastamisallikaks pangandussektor; on arvamusel, et pangandussektori killustumise ning järgnenud laenumäärade ja laenupakkumise suure erinevuse tõttu riigiti on VKEde rahastamisvõimaluste parandamisel vaja erilist käsitust, mis võtab arvesse riigispetsiifilisi asjaolusid;

Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate mitmekesisus

| 9. | tuletab komisjonile meelde, et Euroopa VKEd on väga heterogeensed ning nende hulgas on väga traditsioonilisi pereettevõtteid kui ka kiiresti kasvavaid ettevõtteid, kõrgtehnoloogiafirmasid, mikroettevõtjaid, sotsiaalseid ettevõtteid ja idufirmasid, ning et nende abistamisviisid peavad olema sama mitmekesised; |
| --- | --- |

9.

tuletab komisjonile meelde, et Euroopa VKEd on väga heterogeensed ning nende hulgas on väga traditsioonilisi pereettevõtteid kui ka kiiresti kasvavaid ettevõtteid, kõrgtehnoloogiafirmasid, mikroettevõtjaid, sotsiaalseid ettevõtteid ja idufirmasid, ning et nende abistamisviisid peavad olema sama mitmekesised;

| 10. | juhib tähelepanu sellele, et praeguses olukorras, kus ebapiisav juurdepääs nõuetekohastele riskikapitali allikatele on kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel eelkõige varases etapis endiselt üks olulisemaid takistusi, pannakse komisjoni tegevuskavas suurt rõhku riskikapitalile kui võimalikule kasvu rahastamise viisile; rõhutab siiski, et seda tüüpi rahastamine sobib üksnes vähestele VKEdele ja et pangalaenud jäävad endiselt peamiseks rahastamisallikaks; |
| --- | --- |

10.

juhib tähelepanu sellele, et praeguses olukorras, kus ebapiisav juurdepääs nõuetekohastele riskikapitali allikatele on kasvule suunatud ettevõtete loomise ja arengu teel eelkõige varases etapis endiselt üks olulisemaid takistusi, pannakse komisjoni tegevuskavas suurt rõhku riskikapitalile kui võimalikule kasvu rahastamise viisile; rõhutab siiski, et seda tüüpi rahastamine sobib üksnes vähestele VKEdele ja et pangalaenud jäävad endiselt peamiseks rahastamisallikaks;

| 11. | rõhutab, et ei ole olemas ühte kõigile sobivat rahastamisviisi, ja palub komisjonil toetada suure hulga kohandatud programmide, vahendite ja algatuste väljatöötamist, mis hõlmavad nii omakapitaliinstrumente (nt äriinglid, ühisrahastamine ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid), kvaasiomakapitali instrumente (nt vahefinantseerimine) kui ka võlainstrumente (nt small-ticket-tüüpi äriühingu võlakirjad, tagatisrahastud ja platvormid) pankade ja muude VKEde rahastamisse kaasatud ettevõtjate (raamatupidamisspetsialistid, äri- või VKEde ühendused või kaubanduskojad) vahelises koostöös, et toetada ettevõtjaid nende alustamis-, kasvu- ja üleminekuetappides, võttes arvesse nende suurust, käivet ja rahastamisvajadusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et ei ole olemas ühte kõigile sobivat rahastamisviisi, ja palub komisjonil toetada suure hulga kohandatud programmide, vahendite ja algatuste väljatöötamist, mis hõlmavad nii omakapitaliinstrumente (nt äriinglid, ühisrahastamine ja mitmepoolsed kauplemissüsteemid), kvaasiomakapitali instrumente (nt vahefinantseerimine) kui ka võlainstrumente (nt small-ticket-tüüpi äriühingu võlakirjad, tagatisrahastud ja platvormid) pankade ja muude VKEde rahastamisse kaasatud ettevõtjate (raamatupidamisspetsialistid, äri- või VKEde ühendused või kaubanduskojad) vahelises koostöös, et toetada ettevõtjaid nende alustamis-, kasvu- ja üleminekuetappides, võttes arvesse nende suurust, käivet ja rahastamisvajadusi;

| 12. | toonitab, et komisjon peaks rõhutama, et aktsiaturul võib olla oluline roll, mis aitab parandada eri etappides nii VKEde kui investorite juurdepääsu likviidsusele; tuletab meelde, et euroalal toimivad juba spetsiaalselt VKEde jaoks kavandatud aktsiaturud ning et need kujundati vastavalt konkreetsetele turu- ja rahastamisnõuetele; |
| --- | --- |

12.

toonitab, et komisjon peaks rõhutama, et aktsiaturul võib olla oluline roll, mis aitab parandada eri etappides nii VKEde kui investorite juurdepääsu likviidsusele; tuletab meelde, et euroalal toimivad juba spetsiaalselt VKEde jaoks kavandatud aktsiaturud ning et need kujundati vastavalt konkreetsetele turu- ja rahastamisnõuetele;

VKEde haavatavus

| 13. | palub komisjonil teha uute VKEsid käsitlevate eeskirjade puhul kohustuslikuks üldise ja kõikehõlmava mõjuhinnangu, sealhulgas tervikliku testi, milles võetakse arvesse VKEde vajadusi ja nende ees seisvaid raskusi; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil teha uute VKEsid käsitlevate eeskirjade puhul kohustuslikuks üldise ja kõikehõlmava mõjuhinnangu, sealhulgas tervikliku testi, milles võetakse arvesse VKEde vajadusi ja nende ees seisvaid raskusi;

| 14. | rõhutab asjaolu, et VKEd on sageli pika tarnetsükli lõpus ning seetõttu mõjutavad hilinenud maksed ja lühikesed makseperioodid neid kõige enam; kiidab seepärast heaks komisjoni algatuse ergutada tungivalt liikmesriike kiirendama hilinenud maksete direktiivi rakendamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et VKEd on sageli pika tarnetsükli lõpus ning seetõttu mõjutavad hilinenud maksed ja lühikesed makseperioodid neid kõige enam; kiidab seepärast heaks komisjoni algatuse ergutada tungivalt liikmesriike kiirendama hilinenud maksete direktiivi rakendamist;

| 15. | toonitab tõsiasja, et komisjoni uuringutest on selgunud, et VKEdele on äärmiselt olulised tegurid mitte ainult rahastamise kättesaadavus, vaid ka oskuste, sealhulgas juhtimisoskuste ning finants- ja raamatupidamisalaste teadmiste kättesaadavus, mis annab juurdepääsu vahenditele, uuendamisele, konkureerimisele ja kasvule; on arvamusel, et ELi rahastamisvahendite loomisega peaks seetõttu kaasnema ka asjakohaste juhendus- ja koolituskavade ning teadmuspõhiste äriteenuste pakkumine; |
| --- | --- |

15.

toonitab tõsiasja, et komisjoni uuringutest on selgunud, et VKEdele on äärmiselt olulised tegurid mitte ainult rahastamise kättesaadavus, vaid ka oskuste, sealhulgas juhtimisoskuste ning finants- ja raamatupidamisalaste teadmiste kättesaadavus, mis annab juurdepääsu vahenditele, uuendamisele, konkureerimisele ja kasvule; on arvamusel, et ELi rahastamisvahendite loomisega peaks seetõttu kaasnema ka asjakohaste juhendus- ja koolituskavade ning teadmuspõhiste äriteenuste pakkumine;

| 16. | peab vajalikuks toetada VKEsid kohalikul tasandil, et töötada välja ettevõtlust edendav poliitika, parandada VKEde olukorda kogu nende eluea jooksul ning aidata neil saavutada juurdepääs uutele turgudele; on arvamusel, et tunnustus ja heade tavade vahetamine on kõnealuse poliitika kesksed tegurid; |
| --- | --- |

16.

peab vajalikuks toetada VKEsid kohalikul tasandil, et töötada välja ettevõtlust edendav poliitika, parandada VKEde olukorda kogu nende eluea jooksul ning aidata neil saavutada juurdepääs uutele turgudele; on arvamusel, et tunnustus ja heade tavade vahetamine on kõnealuse poliitika kesksed tegurid;

Ettevõtluse professionaalsemaks muutmine

| 17. | märgib, et ettevõtjate puudulikud teadmised finantsalustest piiravad äriplaanide kvaliteeti ja sellest tulenevalt ka laenutaotluste edu; kutsub seetõttu liikmesriike üles pakkuma võimalike ettevõtjate toetuseks kutsealast koolitust ning toetama partnerlusi pankade, kaubanduskodade, ettevõtjate ühenduste ja raamatupidamisspetsialistide vahel; |
| --- | --- |

17.

märgib, et ettevõtjate puudulikud teadmised finantsalustest piiravad äriplaanide kvaliteeti ja sellest tulenevalt ka laenutaotluste edu; kutsub seetõttu liikmesriike üles pakkuma võimalike ettevõtjate toetuseks kutsealast koolitust ning toetama partnerlusi pankade, kaubanduskodade, ettevõtjate ühenduste ja raamatupidamisspetsialistide vahel;

| 18. | arvab, et naisettevõtlus on ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kasutamata ressurss, mida tuleks edendada ja tugevdada, ning et tuleks kaotada kõik takistused, millega naised tööturul kokku puutuvad; |
| --- | --- |

18.

arvab, et naisettevõtlus on ELi majanduskasvu ja konkurentsivõime jaoks kasutamata ressurss, mida tuleks edendada ja tugevdada, ning et tuleks kaotada kõik takistused, millega naised tööturul kokku puutuvad;

| 19. | arvab, et põhiharidussüsteemidesse tuleks lisada õppeainena ettevõtlusoskuste arendamine ning turu, majanduse ja finantssüsteemi toimimist, ülesannet ja koosmõju tutvustavad programmid; arvab, et hästi koostatud äriplaan on esimene samm paremate rahastamisvõimaluste ja majandusliku elujõulisuse poole; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada finantskoolituse viivitamata oma haridusprogrammidesse; toetab sellega seoses programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mis on loodud selleks, et edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

19.

arvab, et põhiharidussüsteemidesse tuleks lisada õppeainena ettevõtlusoskuste arendamine ning turu, majanduse ja finantssüsteemi toimimist, ülesannet ja koosmõju tutvustavad programmid; arvab, et hästi koostatud äriplaan on esimene samm paremate rahastamisvõimaluste ja majandusliku elujõulisuse poole; palub komisjonil ja liikmesriikidel lisada finantskoolituse viivitamata oma haridusprogrammidesse; toetab sellega seoses programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele”, mis on loodud selleks, et edendada ettevõtluskultuuri ning arendada ühtset turgu ja konkurentsivõimet;

| 20. | on veendunud, et vaja on eristrateegiat idufirmade jaoks ning rahastamisvahendeid innovatiivsete projektide elluviimiseks ning noorte ettevõtjate loovuse arendamiseks; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et vaja on eristrateegiat idufirmade jaoks ning rahastamisvahendeid innovatiivsete projektide elluviimiseks ning noorte ettevõtjate loovuse arendamiseks;

| 21. | rõhutab asjaolu, et mõnes liikmesriigis on juba olemas parimad tavad ettevõtjate ettevalmistuse parandamise valdkonnas; kutsub komisjoni üles toetama nende rakendamist teistes liikmesriikides; |
| --- | --- |

21.

rõhutab asjaolu, et mõnes liikmesriigis on juba olemas parimad tavad ettevõtjate ettevalmistuse parandamise valdkonnas; kutsub komisjoni üles toetama nende rakendamist teistes liikmesriikides;

| 22. | rõhutab, et ettevõtjaid ja võimalikke ettevõtjaid ning pankasid on riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil hädavajalik teavitada lihtsustatud viisil ja korrapäraselt koolitusalgatustest, ELi-poolsest rahastamisest ja VKEdele mõeldud programmidest, kuna neil tuleb ära kasutada kõiki olemasolevaid võimalusi ja meetmeid; palub komisjonil tagada, et riiklikke VKEde organisatsioone teavitataks asjakohaselt ELi algatustest ja poliitilistest ettepanekutest; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et ettevõtjaid ja võimalikke ettevõtjaid ning pankasid on riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil hädavajalik teavitada lihtsustatud viisil ja korrapäraselt koolitusalgatustest, ELi-poolsest rahastamisest ja VKEdele mõeldud programmidest, kuna neil tuleb ära kasutada kõiki olemasolevaid võimalusi ja meetmeid; palub komisjonil tagada, et riiklikke VKEde organisatsioone teavitataks asjakohaselt ELi algatustest ja poliitilistest ettepanekutest;

| 23. | nõuab, et Euroopa Investeerimispanga grupp teeks rohkem teavitustööd, et propageerida koostöös VKEde organisatsioonidega VKEdele mõeldud rahastamiskavasid; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et Euroopa Investeerimispanga grupp teeks rohkem teavitustööd, et propageerida koostöös VKEde organisatsioonidega VKEdele mõeldud rahastamiskavasid;

| 24. | toob välja, et hädavajalik on juhendada pankrotti läinud ettevõtjaid, sest 15 % tegevuse lõpetanud ettevõtetest teeb seda pankroti tulemusena; toetab pankrotimenetluste lihtsustamist ja lühendamist, et pakkuda asjaomastele ettevõtjatele uut võimalust, kuna uuestialustajate loodud ettevõtted võivad anda paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

24.

toob välja, et hädavajalik on juhendada pankrotti läinud ettevõtjaid, sest 15 % tegevuse lõpetanud ettevõtetest teeb seda pankroti tulemusena; toetab pankrotimenetluste lihtsustamist ja lühendamist, et pakkuda asjaomastele ettevõtjatele uut võimalust, kuna uuestialustajate loodud ettevõtted võivad anda paremaid tulemusi;

Läbipaistvus

| 25. | märgib, et võlausaldajad tunnevad laenuvahendeid üldiselt paremini kui ettevõtjad ning et ettevõtjad peaksid võlausaldajatele oma äriplaani ja pikaajalist strateegiat paremini kirjeldama; rõhutab, et see teabelünk tekitab raskusi laenutaotluse arutamisel; tunnistab, et VKEd vajavad laenuvõimaluste küsimuses nende olukorrast lähtuvat nõustamist; palub komisjonil edendada parimate tavade jagamist võlausaldajate ja ettevõtjate vahelise dialoogi, koostöö ja teabevahetuse küsimustes leitud konkreetsete lahenduste osas; palub komisjonil tihendada dialoogi ja koostööd ettevõtjate ja võlausaldajate vahel; |
| --- | --- |

25.

märgib, et võlausaldajad tunnevad laenuvahendeid üldiselt paremini kui ettevõtjad ning et ettevõtjad peaksid võlausaldajatele oma äriplaani ja pikaajalist strateegiat paremini kirjeldama; rõhutab, et see teabelünk tekitab raskusi laenutaotluse arutamisel; tunnistab, et VKEd vajavad laenuvõimaluste küsimuses nende olukorrast lähtuvat nõustamist; palub komisjonil edendada parimate tavade jagamist võlausaldajate ja ettevõtjate vahelise dialoogi, koostöö ja teabevahetuse küsimustes leitud konkreetsete lahenduste osas; palub komisjonil tihendada dialoogi ja koostööd ettevõtjate ja võlausaldajate vahel;

| 26. | rõhutab, et võlausaldajad peaksid kehtestama selged ja täpsed kriteeriumid läbipaistval viisil rahastamise taotlemiseks; rõhutab, et kui võlausaldaja lükkab laenutaotluse täielikult või osaliselt tagasi, peab ta teavitama ettevõtjat adekvaatselt ja konstruktiivselt tagasilükkamise põhjustest; palub komisjonil määratleda selged suunised sellise konstruktiivse läbipaistvuse kohta; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et võlausaldajad peaksid kehtestama selged ja täpsed kriteeriumid läbipaistval viisil rahastamise taotlemiseks; rõhutab, et kui võlausaldaja lükkab laenutaotluse täielikult või osaliselt tagasi, peab ta teavitama ettevõtjat adekvaatselt ja konstruktiivselt tagasilükkamise põhjustest; palub komisjonil määratleda selged suunised sellise konstruktiivse läbipaistvuse kohta;

| 27. | märgib, et laenu ennetähtaegsel tagasimaksmisel peavad VKEd maksma võlausaldajale leppetasu ja sageli ka lisatrahvi, mille tulemusel on kogukulud liiga suured; palub komisjonil suurendada läbipaistvust kõikides VKEdele mõeldud ennetähtaegset tagasimaksmist käsitlevates lepingutes ja uurida ülemmäära kehtestamise võimalust, et piirata sellist liiki tehingu kulusid; |
| --- | --- |

27.

märgib, et laenu ennetähtaegsel tagasimaksmisel peavad VKEd maksma võlausaldajale leppetasu ja sageli ka lisatrahvi, mille tulemusel on kogukulud liiga suured; palub komisjonil suurendada läbipaistvust kõikides VKEdele mõeldud ennetähtaegset tagasimaksmist käsitlevates lepingutes ja uurida ülemmäära kehtestamise võimalust, et piirata sellist liiki tehingu kulusid;

| 28. | märgib, et krediidiasutustelt rahastamise saamiseks tuleb VKEdel täita järjest rangemaid nõudeid, mis hõlmavad ka isiklikke tagatisi; märgib, et kõrgemad intressimäärad võivad kaasa tuua rangemad hinnavälised tingimused, sh isiklikud tagatised; on seetõttu seisukohal, et finantssektori reguleerimiseks nõutavad õigusaktid peavad selgelt kaitsma ja stimuleerima tõhusat laenamist reaalmajandusele, eelkõige VKEdele; |
| --- | --- |

28.

märgib, et krediidiasutustelt rahastamise saamiseks tuleb VKEdel täita järjest rangemaid nõudeid, mis hõlmavad ka isiklikke tagatisi; märgib, et kõrgemad intressimäärad võivad kaasa tuua rangemad hinnavälised tingimused, sh isiklikud tagatised; on seetõttu seisukohal, et finantssektori reguleerimiseks nõutavad õigusaktid peavad selgelt kaitsma ja stimuleerima tõhusat laenamist reaalmajandusele, eelkõige VKEdele;

| 29. | kutsub liikmesriike üles vähendama halduskoormust VKE tegevuse alustamisel ja eluaja jooksul, võttes arvesse selle valdkonna riikidevahelisi erinevusi, mis takistavad ühtse turu väljaarendamist; rõhutab, et oluline on vähendada uue äritegevuse alustamiseks vajalike päevade arvu; palub komisjonil uurida võimalikke parimaid tavasid, mida liikmesriikides tuleks rakendada; palub komisjonil hinnata võimalust võtta kasutusele ühtne VKE identifitseerimisnumber, mis oleks salvestatud VKEde ühtses Euroopa andmebaasis, mis sisaldab ka kogu finantsteavet, ning tänu millele oleks VKEdel ELi ja riikliku tasandi programmides osalemist ja rahastamist lihtsam taotleda; toob esile asjaolu, et kui selline VKE identifitseerimisnumber kasutusele võetakse, tuleb tähelepanu pöörata andmekaitsepõhimõtetele; |
| --- | --- |

29.

kutsub liikmesriike üles vähendama halduskoormust VKE tegevuse alustamisel ja eluaja jooksul, võttes arvesse selle valdkonna riikidevahelisi erinevusi, mis takistavad ühtse turu väljaarendamist; rõhutab, et oluline on vähendada uue äritegevuse alustamiseks vajalike päevade arvu; palub komisjonil uurida võimalikke parimaid tavasid, mida liikmesriikides tuleks rakendada; palub komisjonil hinnata võimalust võtta kasutusele ühtne VKE identifitseerimisnumber, mis oleks salvestatud VKEde ühtses Euroopa andmebaasis, mis sisaldab ka kogu finantsteavet, ning tänu millele oleks VKEdel ELi ja riikliku tasandi programmides osalemist ja rahastamist lihtsam taotleda; toob esile asjaolu, et kui selline VKE identifitseerimisnumber kasutusele võetakse, tuleb tähelepanu pöörata andmekaitsepõhimõtetele;

| 30. | pooldab komisjoni ettepanekut edendada kvalitatiivsete reitingute kasutamist vahendina, mis täiendab VKEde krediidivõimelisuse standardset kvantitatiivset hindamist; |
| --- | --- |

30.

pooldab komisjoni ettepanekut edendada kvalitatiivsete reitingute kasutamist vahendina, mis täiendab VKEde krediidivõimelisuse standardset kvantitatiivset hindamist;

Uued rahastamisviisid

| 31. | kiidab heaks komisjoni uued rahastamisprogrammid, milles võetakse arvesse VKEde eriomadusi; kutsub komisjoni üles arendama edasi spetsiaalselt VKEde vajadustele kohandatud ELi rahastamist; rõhutab tõsiasja, et rahastamise killustamist tuleks vältida ja et rahastamine saab olla tulemuslik ainult siis, kui sellega saab katta olulise osa asjaomaste VKEde vajadustest; |
| --- | --- |

31.

kiidab heaks komisjoni uued rahastamisprogrammid, milles võetakse arvesse VKEde eriomadusi; kutsub komisjoni üles arendama edasi spetsiaalselt VKEde vajadustele kohandatud ELi rahastamist; rõhutab tõsiasja, et rahastamise killustamist tuleks vältida ja et rahastamine saab olla tulemuslik ainult siis, kui sellega saab katta olulise osa asjaomaste VKEde vajadustest;

| 32. | on kindlalt veendunud, et programmide COSME ja „Horisont 2020” raames tuleks laenu ja omakapitali rahastamisvahendite rahastamispaketti oluliselt suurendada ning need rahastamisvahendid tuleks muuta VKEdele tunduvalt paremini kättesaadavaks; |
| --- | --- |

32.

on kindlalt veendunud, et programmide COSME ja „Horisont 2020” raames tuleks laenu ja omakapitali rahastamisvahendite rahastamispaketti oluliselt suurendada ning need rahastamisvahendid tuleks muuta VKEdele tunduvalt paremini kättesaadavaks;

| 33. | on seisukohal, et komisjon peaks uurima võimalusi Euroopa kvaasikapitalituru parandamiseks, eriti vahefinantseerimist (mezzanine); soovitab komisjonil uurida, kuidas saaks tugevdada Euroopa Investeerimisfondi mezzanine-kasvurahastut, ning vaadelda uusi mezzanine-tooteid, nagu mezzanine-laenude tagatis; soovitab ka, et pakutaks rahastamisvahendeid hõlmavaid andmeid ja analüüse, et vähendada tõkkeid finantsvahendajate jaoks, kes võivad soovida kaasata ELi laenuturult mezzanine-kapitali; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et komisjon peaks uurima võimalusi Euroopa kvaasikapitalituru parandamiseks, eriti vahefinantseerimist (mezzanine); soovitab komisjonil uurida, kuidas saaks tugevdada Euroopa Investeerimisfondi mezzanine-kasvurahastut, ning vaadelda uusi mezzanine-tooteid, nagu mezzanine-laenude tagatis; soovitab ka, et pakutaks rahastamisvahendeid hõlmavaid andmeid ja analüüse, et vähendada tõkkeid finantsvahendajate jaoks, kes võivad soovida kaasata ELi laenuturult mezzanine-kapitali;

| 34. | nõuab, et vähemalt 20 % programmi „Horisont 2020” eelarvest eraldataks VKEdele; |
| --- | --- |

34.

nõuab, et vähemalt 20 % programmi „Horisont 2020” eelarvest eraldataks VKEdele;

| 35. | märgib, et VKEd ja krediidiasutused hindavad ja kasutavad laialdaselt kapitalitagatisi; pooldab komisjoni sellekohaseid püüdlusi; palub liikmesriikidel rakendada kapitalitagatiste jaoks asjakohast raamistikku; |
| --- | --- |

35.

märgib, et VKEd ja krediidiasutused hindavad ja kasutavad laialdaselt kapitalitagatisi; pooldab komisjoni sellekohaseid püüdlusi; palub liikmesriikidel rakendada kapitalitagatiste jaoks asjakohast raamistikku;

| 36. | palub komisjonil esitada VKEde rahastajate jaoks asjakohase, spetsiaalselt neile kohandatud reguleeriva raamistiku, mis ei ole neile koormav ning tekitab ka investorites usaldust (lähtudes raamatupidamisstandardeid käsitlevatest Euroopa õigusaktidest, prospektidirektiivist, läbipaistvuse direktiivist, turu kuritarvitamist käsitlevast direktiivist ja finantsinstrumentide turgude direktiivist); |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil esitada VKEde rahastajate jaoks asjakohase, spetsiaalselt neile kohandatud reguleeriva raamistiku, mis ei ole neile koormav ning tekitab ka investorites usaldust (lähtudes raamatupidamisstandardeid käsitlevatest Euroopa õigusaktidest, prospektidirektiivist, läbipaistvuse direktiivist, turu kuritarvitamist käsitlevast direktiivist ja finantsinstrumentide turgude direktiivist);

| 37. | väljendab heameelt, et Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumisel jõuti kokkuleppele Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise suhtes 10 miljardi euro võrra, mis annab EIP grupile võimaluse suurendada ELi siseselt oma laenuandmisvõimet aastatel 2012–2015 ligikaudu 60 miljardi euro võrra ja teha kokku investeeringuid ligikaudu 180 miljardi euro eest ning täita seeläbi oma kiiduväärt ülesannet ühises jõupingutuses Euroopa majanduse edendamiseks; väljendab heameelt selle üle, et EIP laenuandmise prioriteetides on konkreetselt välja toodud vajadus laiendada VKEdele laenude andmiseks olemasolevate panganduspartnerite hulka nii, et kaasatud oleks uued finantsvahendajaid ja muud kui tavapärased vahendajad; rõhutab, et see uus kohustus ei tohi kahjustada samal ajal tehtavaid jõupingutusi suurendada ja parandada EIP ja liidu eelarvest ühiselt rahastatavaid vahendeid, mida kasutatakse riskijagamiseks ja kapitaliosaluseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles tugevdama ja optimeerima Euroopa Investeerimispanga riskijagamisvahendeid ning Euroopa Investeerimisfondi programme omakapitali investeeringute portfellide ja vahefinantseerimise jaoks, mida VKEdele pakuvad finantseerimisasutused (vahendajad); tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika on VKEde jaoks üks põhilistest rahalise toetuse allikatest ning et struktuurifondide rahastamiskavad, bürokraatia vähendamine ning kiiruse ja tulemuslikkuse suurendamine on ELi majanduse ja selle konkurentsivõime taastumise edendamisel peamise tähtsusega; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt, et Euroopa Ülemkogu 28. ja 29. juuni 2012. aasta kohtumisel jõuti kokkuleppele Euroopa Investeerimispanga kapitali suurendamise suhtes 10 miljardi euro võrra, mis annab EIP grupile võimaluse suurendada ELi siseselt oma laenuandmisvõimet aastatel 2012–2015 ligikaudu 60 miljardi euro võrra ja teha kokku investeeringuid ligikaudu 180 miljardi euro eest ning täita seeläbi oma kiiduväärt ülesannet ühises jõupingutuses Euroopa majanduse edendamiseks; väljendab heameelt selle üle, et EIP laenuandmise prioriteetides on konkreetselt välja toodud vajadus laiendada VKEdele laenude andmiseks olemasolevate panganduspartnerite hulka nii, et kaasatud oleks uued finantsvahendajaid ja muud kui tavapärased vahendajad; rõhutab, et see uus kohustus ei tohi kahjustada samal ajal tehtavaid jõupingutusi suurendada ja parandada EIP ja liidu eelarvest ühiselt rahastatavaid vahendeid, mida kasutatakse riskijagamiseks ja kapitaliosaluseks; kutsub sellega seoses komisjoni üles tugevdama ja optimeerima Euroopa Investeerimispanga riskijagamisvahendeid ning Euroopa Investeerimisfondi programme omakapitali investeeringute portfellide ja vahefinantseerimise jaoks, mida VKEdele pakuvad finantseerimisasutused (vahendajad); tunnistab, et ühtekuuluvuspoliitika on VKEde jaoks üks põhilistest rahalise toetuse allikatest ning et struktuurifondide rahastamiskavad, bürokraatia vähendamine ning kiiruse ja tulemuslikkuse suurendamine on ELi majanduse ja selle konkurentsivõime taastumise edendamisel peamise tähtsusega;

| 38. | palub komisjonil luua Euroopa Investeerimisfondi alla VKEde juurdepääsu rahastamisele hõlbustava alalise Euroopa tagatisplatvormi, mis parandaks tagatiste ja Euroopa tagatistel põhinevate laenutoodete arendamist ning vähendaks panga kapitalinõudeid ja finantsvahendajate riski; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil luua Euroopa Investeerimisfondi alla VKEde juurdepääsu rahastamisele hõlbustava alalise Euroopa tagatisplatvormi, mis parandaks tagatiste ja Euroopa tagatistel põhinevate laenutoodete arendamist ning vähendaks panga kapitalinõudeid ja finantsvahendajate riski;

| 39. | ergutab Euroopa Investeerimispanka edasi arendama oma mikrorahastamise projekti algatust ning suurendama seeläbi oma panust ELi poliitilistesse prioriteetidesse sotsiaalse kaasatuse valdkonnas; |
| --- | --- |

39.

ergutab Euroopa Investeerimispanka edasi arendama oma mikrorahastamise projekti algatust ning suurendama seeläbi oma panust ELi poliitilistesse prioriteetidesse sotsiaalse kaasatuse valdkonnas;

| 40. | märgib, et mõnes liikmesriigis on pangakontodel rekordsumma majapidamiste sääste, samal ajal kui teistes liikmesriikides hoiused kriisi tõttu vähenevad; rõhutab, et kõnealuste majapidamiste säästude kasutuselevõtmiseks asjakohase stiimulite raamistiku loomine peaks suurendama VKEde rahastamisvõimalusi nii riigisiseselt kui piiriüleselt ning andma hoogu ELi majandusele; palub komisjonil esitada ettepaneku kõnealuste säästude kasutuselevõtmise kohta, kehtestades näiteks stiimulid liikmesriikides olemasolevate parimate tavade põhjal; |
| --- | --- |

40.

märgib, et mõnes liikmesriigis on pangakontodel rekordsumma majapidamiste sääste, samal ajal kui teistes liikmesriikides hoiused kriisi tõttu vähenevad; rõhutab, et kõnealuste majapidamiste säästude kasutuselevõtmiseks asjakohase stiimulite raamistiku loomine peaks suurendama VKEde rahastamisvõimalusi nii riigisiseselt kui piiriüleselt ning andma hoogu ELi majandusele; palub komisjonil esitada ettepaneku kõnealuste säästude kasutuselevõtmise kohta, kehtestades näiteks stiimulid liikmesriikides olemasolevate parimate tavade põhjal;

| 41. | märgib, et VKEd aitavad inimestele tööd anda väiksema tööhõivega piirkondades, ergutades tööhõive suurenemist ja aidates täita elanike jooksvaid vajadusi, avaldades seeläbi positiivset mõju kohalike kogukondade arengule; on seetõttu veendunud, et VKEde areng on üks võimalus erinevuste vähendamiseks riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

41.

märgib, et VKEd aitavad inimestele tööd anda väiksema tööhõivega piirkondades, ergutades tööhõive suurenemist ja aidates täita elanike jooksvaid vajadusi, avaldades seeläbi positiivset mõju kohalike kogukondade arengule; on seetõttu veendunud, et VKEde areng on üks võimalus erinevuste vähendamiseks riiklikul tasandil;

| 42. | tunneb heameelt toetuse üle, mida VKEdele ja mikroettevõtetele antakse selliste algatuste kaudu nagu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm, programm „Loov Euroopa” (sealhulgas kultuuri- ja loomevaldkonna laenude tagatisrahastu), ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) ning Horisont 2020, mis kõik aitavad luua uusi võimalusi selliste oskuste ja teadmiste väljaarendamiseks, mis võimaldavad VKEdel ja mikroettevõtetel dünaamiliselt areneda; |
| --- | --- |

42.

tunneb heameelt toetuse üle, mida VKEdele ja mikroettevõtetele antakse selliste algatuste kaudu nagu sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programm, programm „Loov Euroopa” (sealhulgas kultuuri- ja loomevaldkonna laenude tagatisrahastu), ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) ning Horisont 2020, mis kõik aitavad luua uusi võimalusi selliste oskuste ja teadmiste väljaarendamiseks, mis võimaldavad VKEdel ja mikroettevõtetel dünaamiliselt areneda;

| 43. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles otsima võimalusi, kuidas parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, et pakkuda avalikule sektorile uuenduslikke töid, tarneid või teenuseid; nõuab esmajoones, et rahastamistingimuste parandamiseks võetaks meetmeid, millega tagatakse, et riskikapitali ja muude asjaomaste rahastamisvahendite puhul tunnustatakse täielikult selliste uuenduslike ettevõtete kasvupotentsiaali, kes teevad nii kommertskasutusele eelnevate hangete projektide kui ka innovatsioonialase partnerluse valdkonnas koostööd avaliku sektori partneritega; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles otsima võimalusi, kuidas parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele, et pakkuda avalikule sektorile uuenduslikke töid, tarneid või teenuseid; nõuab esmajoones, et rahastamistingimuste parandamiseks võetaks meetmeid, millega tagatakse, et riskikapitali ja muude asjaomaste rahastamisvahendite puhul tunnustatakse täielikult selliste uuenduslike ettevõtete kasvupotentsiaali, kes teevad nii kommertskasutusele eelnevate hangete projektide kui ka innovatsioonialase partnerluse valdkonnas koostööd avaliku sektori partneritega;

| 44. | rõhutab, et riigihangete õiglane, avatud ja läbipaistev ELi õigusraamistik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (3) proportsionaalne, läbipaistev ja mittediskrimineeriv jõustamine on hädavajalik selleks, et VKEd saaksid parema juurdepääsu riigihankelepingutele ning et neil oleks võimalik selliseid lepinguid tegelikult ka täita; |
| --- | --- |

44.

rõhutab, et riigihangete õiglane, avatud ja läbipaistev ELi õigusraamistik ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (3) proportsionaalne, läbipaistev ja mittediskrimineeriv jõustamine on hädavajalik selleks, et VKEd saaksid parema juurdepääsu riigihankelepingutele ning et neil oleks võimalik selliseid lepinguid tegelikult ka täita;

| 45. | lisab, et vaja on võtta meetmeid tagamaks, et VKEde piiriülese tegevuse hõlbustamisega ei lihtsustataks ka fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate piiriülest tegevust, seda eeskätt ehitussektoris; |
| --- | --- |

45.

lisab, et vaja on võtta meetmeid tagamaks, et VKEde piiriülese tegevuse hõlbustamisega ei lihtsustataks ka fiktiivsete füüsilisest isikust ettevõtjate piiriülest tegevust, seda eeskätt ehitussektoris;

o

o o

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

46.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Investeerimispangale, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT C 377 E, 7.12.2012, lk 102.

(2)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(3)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

---

Kolmapäev, 6. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/8

---

P7_TA(2013)0045

Igasuguse naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ennetamine ja lõpetamine

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise ja likvideerimise kohta (2012/2922(RSP))

(2016/C 024/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal toimunud ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5” ja „Peking + 10” ja milles käsitletakse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingis 1995. aasta septembris toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, Pekingis vastu võetud deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu 9. juunil 2000. aastal ja 11. märtsil 2005. aastal toimunud ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5” ja „Peking + 10” ja milles käsitletakse Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi rakendamise edasisi meetmeid ja algatusi,

| — | võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (COM(2006)0092), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 1. märtsi 2006. aasta teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” (COM(2006)0092),

| — | võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15” ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. veebruari 2010. aasta resolutsiooni „Peking + 15” ja ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusprogrammi kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ning nende vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsiooni naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ning nende vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse ELi suuniseid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning igasuguse naiste diskrimineerimise vastu võitlemise kohta (üldasjade nõukogu 8. detsembri 2008. aasta kohtumine) ning ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengu valdkonnas, mis on lisatud 2010. aasta juunis toimunud välisasjade nõukogu kohtumise järeldustele aastatuhande arengueesmärkide kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi suuniseid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning igasuguse naiste diskrimineerimise vastu võitlemise kohta (üldasjade nõukogu 8. detsembri 2008. aasta kohtumine) ning ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta arengu valdkonnas, mis on lisatud 2010. aasta juunis toimunud välisasjade nõukogu kohtumise järeldustele aastatuhande arengueesmärkide kohta,

| — | võttes arvesse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise eksperdirühma 17.–20. septembril 2012. aastal Bangkokis toimunud kohtumise aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise eksperdirühma 17.–20. septembril 2012. aastal Bangkokis toimunud kohtumise aruannet,

| — | võttes arvesse 13. ja 14. detsembril 2012. aastal ÜRO peakorteris toimunud naistevastase vägivalla tõkestamist ja likvideerimist käsitlenud ÜRO sidusrühmade foorumi töö tulemusena koostatud aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. ja 14. detsembril 2012. aastal ÜRO peakorteris toimunud naistevastase vägivalla tõkestamist ja likvideerimist käsitlenud ÜRO sidusrühmade foorumi töö tulemusena koostatud aruannet,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ennetamise ja lõpetamise kohta (O-000004/2013 – B7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärgu ning igasuguse naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ennetamise ja lõpetamise kohta (O-000004/2013 – B7-0111/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et naiste- ja tütarlastevastane vägivald on endiselt üks kõige raskemaid kogu maailmas levinud inimõiguste struktuurseid rikkumisi, selle ohvreid ja toimepanijaid on igas vanuses, eri haridustausta, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ning see on naiste ja meeste ebavõrdsuse põhjus ja tagajärg; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et naiste- ja tütarlastevastane vägivald on endiselt üks kõige raskemaid kogu maailmas levinud inimõiguste struktuurseid rikkumisi, selle ohvreid ja toimepanijaid on igas vanuses, eri haridustausta, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ning see on naiste ja meeste ebavõrdsuse põhjus ja tagajärg;

| B. | arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis maailma riikides levinud inimõiguste rikkumine ning on peamine takistus soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise teel; arvestades, et selle nähtusega puutuvad kokku naised ja tütarlapsed kõikjal maailmas, sõltumata vanusest, klassikuuluvusest ja majanduslikust taustast, see kahjustab pere- ja kogukondi, on sotsiaalselt ja majanduslikult ränga hinnaga ning piirab ja takistab majanduskasvu ja arengut; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naistevastane vägivald on kõigis maailma riikides levinud inimõiguste rikkumine ning on peamine takistus soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ja naiste mõjuvõimu suurendamise teel; arvestades, et selle nähtusega puutuvad kokku naised ja tütarlapsed kõikjal maailmas, sõltumata vanusest, klassikuuluvusest ja majanduslikust taustast, see kahjustab pere- ja kogukondi, on sotsiaalselt ja majanduslikult ränga hinnaga ning piirab ja takistab majanduskasvu ja arengut;

| C. | arvestades, et tegelda tuleb naistevastase vägivalla kõigi vormidega, nii füüsilise, seksuaalse kui ka psühholoogilise vägivallaga, mis on määratletud Pekingi tegevusprogrammis, sest need kõik piiravad naiste võimalusi kasutada täielikult inimõigusi ja põhivabadusi; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et tegelda tuleb naistevastase vägivalla kõigi vormidega, nii füüsilise, seksuaalse kui ka psühholoogilise vägivallaga, mis on määratletud Pekingi tegevusprogrammis, sest need kõik piiravad naiste võimalusi kasutada täielikult inimõigusi ja põhivabadusi;

| D. | arvestades, et naistevastane vägivald ja ahistamine hõlmab suurt hulka inimõiguste rikkumisi, nagu seksuaalne kuritarvitamine, vägistamine, koduvägivald, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine, prostitutsioon, naiste ja lastega kauplemine, naise seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste rikkumine, naistevastane vägivald töökohal, naistevastane vägivald konfliktiolukorras, naistevastane vägivald vanglas või hoolekandeasutuses, vägivald lesbide suhtes, omavoliline vabaduse võtmine ja paljud kahjustavad traditsioonilised kombed, nagu suguelundite moonutamine, aumõrvad ja sundabielud; arvestades, et iga nimetatud kuritarvitamine võib jätta sügava psühholoogilisi jälje ning tekitada füüsiliselt või seksuaalselt kahjustusi või kannatusi, nendega ähvardamine ja nendele sundimine tekitavad kahju naiste ja laste üldisele tervislikule seisundile, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervisele, ning need võivad mõnedel juhtudel olla ka surma põhjuseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naistevastane vägivald ja ahistamine hõlmab suurt hulka inimõiguste rikkumisi, nagu seksuaalne kuritarvitamine, vägistamine, koduvägivald, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine, prostitutsioon, naiste ja lastega kauplemine, naise seksuaalsete ja reproduktiivsete õiguste rikkumine, naistevastane vägivald töökohal, naistevastane vägivald konfliktiolukorras, naistevastane vägivald vanglas või hoolekandeasutuses, vägivald lesbide suhtes, omavoliline vabaduse võtmine ja paljud kahjustavad traditsioonilised kombed, nagu suguelundite moonutamine, aumõrvad ja sundabielud; arvestades, et iga nimetatud kuritarvitamine võib jätta sügava psühholoogilisi jälje ning tekitada füüsiliselt või seksuaalselt kahjustusi või kannatusi, nendega ähvardamine ja nendele sundimine tekitavad kahju naiste ja laste üldisele tervislikule seisundile, sealhulgas reproduktiiv- ja seksuaaltervisele, ning need võivad mõnedel juhtudel olla ka surma põhjuseks;

| E. | arvestades, et sooline ebavõrdsus ja diskrimineerimine suurendavad vägivalla ohtu ning diskrimineerimise muud vormid, näiteks diskrimineerimine puude või vähemusrühma kuulumise alusel, võivad suurendada naiste vägivalla ja ärakasutamise ohvriks langemise ohtu; arvestades, et naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga võitlemise viiside ja kaasnevate ennetusstrateegiate juures ei võeta piisavalt arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavaid naisi ja tütarlapsi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sooline ebavõrdsus ja diskrimineerimine suurendavad vägivalla ohtu ning diskrimineerimise muud vormid, näiteks diskrimineerimine puude või vähemusrühma kuulumise alusel, võivad suurendada naiste vägivalla ja ärakasutamise ohvriks langemise ohtu; arvestades, et naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga võitlemise viiside ja kaasnevate ennetusstrateegiate juures ei võeta piisavalt arvesse mitmekordse diskrimineerimise all kannatavaid naisi ja tütarlapsi;

| F. | arvestades, et on olemas mitmeid naistevastase vägivalla struktuurseid vorme, sealhulgas naiste valikuõiguse, oma keha ja füüsilise tervislikkuse õiguse, hariduse saamise õiguse ja enesemääramiseõiguse piiramine ning naiste jätmine kodaniku- ja poliitiliste õigusteta; tuletab meelde, et ühiskond, kus naistele ja meestele ei ole tagatud võrdsed õigused, põlistab naiste- ja tütarlastevastase vägivalla struktuursed vormid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et on olemas mitmeid naistevastase vägivalla struktuurseid vorme, sealhulgas naiste valikuõiguse, oma keha ja füüsilise tervislikkuse õiguse, hariduse saamise õiguse ja enesemääramiseõiguse piiramine ning naiste jätmine kodaniku- ja poliitiliste õigusteta; tuletab meelde, et ühiskond, kus naistele ja meestele ei ole tagatud võrdsed õigused, põlistab naiste- ja tütarlastevastase vägivalla struktuursed vormid;

| G. | arvestades, et kohalikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid, nagu toetusrühmad ning naiste varjupaikade, abitelefonide ja tugistruktuuride organiseerijad, on eriti olulised selleks, et saavutada edu naistevastase ja soopõhise vägivalla kaotamisel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kohalikud ja rahvusvahelised valitsusvälised organisatsioonid, nagu toetusrühmad ning naiste varjupaikade, abitelefonide ja tugistruktuuride organiseerijad, on eriti olulised selleks, et saavutada edu naistevastase ja soopõhise vägivalla kaotamisel;

| H. | arvestades, et naistevastases ja soopõhise vägivalla vastases tegevuses edu saavutamiseks on vaja rahvusvahelist koostööd ja meetmeid, kõigi tasandi poliitiliste liidrite kindlat tahet ning arvestatavat rahastamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et naistevastases ja soopõhise vägivalla vastases tegevuses edu saavutamiseks on vaja rahvusvahelist koostööd ja meetmeid, kõigi tasandi poliitiliste liidrite kindlat tahet ning arvestatavat rahastamist;

| I. | arvestades, et ÜRO poliitika ja tegevus naiste- ja tütarlastevastase ning soopõhise vägivalla likvideerimisel on äärmiselt oluline selleks, et seada nimetatud küsimused rahvusvahelises poliitikas ja tegevuses esiplaanile ning ergutada ELi liikmesriike tegelema järjepidevamalt naistevastase vägivalla probleemiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO poliitika ja tegevus naiste- ja tütarlastevastase ning soopõhise vägivalla likvideerimisel on äärmiselt oluline selleks, et seada nimetatud küsimused rahvusvahelises poliitikas ja tegevuses esiplaanile ning ergutada ELi liikmesriike tegelema järjepidevamalt naistevastase vägivalla probleemiga;

| 1. | kinnitab oma kindlat toetust Pekingi tegevusprogrammile ja selles esitatud soolise võrdõiguslikkuse arvukatele meetmetele; kordab taas, et töö naiste- ja tütarlastevastase vägivalla likvideerimise nimel nõuab eri sektorite kooskõlastatud lähenemist ja kõigi sidusrühmade osalemist ning samuti tegelemist vägivalla algpõhjustega, nagu otsene ja kaudne diskrimineerimine, levinud soolised stereotüübid ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse puudumine; |
| --- | --- |

1.

kinnitab oma kindlat toetust Pekingi tegevusprogrammile ja selles esitatud soolise võrdõiguslikkuse arvukatele meetmetele; kordab taas, et töö naiste- ja tütarlastevastase vägivalla likvideerimise nimel nõuab eri sektorite kooskõlastatud lähenemist ja kõigi sidusrühmade osalemist ning samuti tegelemist vägivalla algpõhjustega, nagu otsene ja kaudne diskrimineerimine, levinud soolised stereotüübid ning meeste ja naiste võrdõiguslikkuse puudumine;

| 2. | rõhutab, et oluline on, et 2013. aasta 4.–15. märtsil peetav ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärk annaks reaalseid tulemusi, sealhulgas võetaks vastu tulevikku suunatud järeldused, mis aitavad oluliselt kaasa naiste- ja tütarlastevastase, sealhulgas puudega naiste, põlisrahvusest naiste, sisserännanud naiste, HIV/AIDSiga tütarlaste ja naiste vastase vägivalla kaotamisele, mis muudaks paljuski olukorda kogu maailmas; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et oluline on, et 2013. aasta 4.–15. märtsil peetav ÜRO naiste olukorra komisjoni 57. istungjärk annaks reaalseid tulemusi, sealhulgas võetaks vastu tulevikku suunatud järeldused, mis aitavad oluliselt kaasa naiste- ja tütarlastevastase, sealhulgas puudega naiste, põlisrahvusest naiste, sisserännanud naiste, HIV/AIDSiga tütarlaste ja naiste vastase vägivalla kaotamisele, mis muudaks paljuski olukorda kogu maailmas;

| 3. | on seisukohal, et naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga tegelemisel peaks prioriteetsete valdkondade hulgas olema diskrimineerivate ühiskondlike ja kultuuriliste hoiakute kõrvaldamine, sest need rõhutavad naiste alamat seisundit ühiskonnas ja põhjustavad naiste- ja lastevastase vägivalla sallimist nii eraelus kui ka ühiskonnas, nii kodus kui ka tööl ja õppeasutustes; loodab sellega seoses, et kiirelt edeneb selliste rahvusvaheliste normide, standardite ja poliitikameetmete väljatöötamine, mis parandavad ohvritele osutatavaid teenuseid ja ohvrikaitset ning suurendavad teadlikkust, et muutuksid käitumisharjumused ja hoiakud ning eelkõige oleks tagatud normide nõuetekohane ja järjepidev rakendamine kõikjal maailmas; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et naiste- ja tütarlastevastase vägivallaga tegelemisel peaks prioriteetsete valdkondade hulgas olema diskrimineerivate ühiskondlike ja kultuuriliste hoiakute kõrvaldamine, sest need rõhutavad naiste alamat seisundit ühiskonnas ja põhjustavad naiste- ja lastevastase vägivalla sallimist nii eraelus kui ka ühiskonnas, nii kodus kui ka tööl ja õppeasutustes; loodab sellega seoses, et kiirelt edeneb selliste rahvusvaheliste normide, standardite ja poliitikameetmete väljatöötamine, mis parandavad ohvritele osutatavaid teenuseid ja ohvrikaitset ning suurendavad teadlikkust, et muutuksid käitumisharjumused ja hoiakud ning eelkõige oleks tagatud normide nõuetekohane ja järjepidev rakendamine kõikjal maailmas;

| 4. | on seisukohal, et tõhusama rahvusvahelise tegutsemise nimel peavad EL ja liikmesriigid suurendama ka oma territooriumil jõupingutusi naistevastase ja soopõhise vägivalla likvideerimiseks; kordab seepärast nõudmist, et Euroopa Komisjon esitaks ELi strateegia naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks, sealhulgas direktiivi, millega kehtestatakse miinimumstandardid; kutsub sellega seoses nii ELi kui ka liikmesriike eraldi allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et tõhusama rahvusvahelise tegutsemise nimel peavad EL ja liikmesriigid suurendama ka oma territooriumil jõupingutusi naistevastase ja soopõhise vägivalla likvideerimiseks; kordab seepärast nõudmist, et Euroopa Komisjon esitaks ELi strateegia naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks, sealhulgas direktiivi, millega kehtestatakse miinimumstandardid; kutsub sellega seoses nii ELi kui ka liikmesriike eraldi allkirjastama ja ratifitseerima Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsiooni;

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike vaatama läbi poliitika, programmid ja olemasolevad vahendid võitluseks vägivallaga ELis ja väljaspool seda ning täiendama oma strateegiat uusimate vahendite ja kaugeleulatuvate eesmärkidega; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni ja liikmesriike vaatama läbi poliitika, programmid ja olemasolevad vahendid võitluseks vägivallaga ELis ja väljaspool seda ning täiendama oma strateegiat uusimate vahendite ja kaugeleulatuvate eesmärkidega;

| 6. | kutsub ELi ja liikmesriike suurendama assigneeringuid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamiseks kohalikul, riigi ja Euroopa tasandil ja mujal maailmas ning toetama neid, kes töötavad selle nimel, et lõpetada naistevastane ja soopõhine vägivald, pidades eeskätt silmas selles valdkonnas tegutsevaid VVOsid; |
| --- | --- |

6.

kutsub ELi ja liikmesriike suurendama assigneeringuid naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamiseks kohalikul, riigi ja Euroopa tasandil ja mujal maailmas ning toetama neid, kes töötavad selle nimel, et lõpetada naistevastane ja soopõhine vägivald, pidades eeskätt silmas selles valdkonnas tegutsevaid VVOsid;

| 7. | väljendab kindlat toetust ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksuse (UN Women) tegevusele, kuna nimetatud üksus on ÜRO raames peamiselt tegev naiste- ja tütarlastevastase vägivalla likvideerimisega maailmas ning asjaomaste sidusrühmade koondamisega, mille eesmärk on muuta poliitikat ja kooskõlastada tegevust; kutsub kõiki ÜRO liikmesriike ja ELi suurendama soolise võrdõiguslikkuse üksuse rahastamist; |
| --- | --- |

7.

väljendab kindlat toetust ÜRO soolise võrdõiguslikkuse üksuse (UN Women) tegevusele, kuna nimetatud üksus on ÜRO raames peamiselt tegev naiste- ja tütarlastevastase vägivalla likvideerimisega maailmas ning asjaomaste sidusrühmade koondamisega, mille eesmärk on muuta poliitikat ja kooskõlastada tegevust; kutsub kõiki ÜRO liikmesriike ja ELi suurendama soolise võrdõiguslikkuse üksuse rahastamist;

| 8. | kutsub ELi välisteenistust tegema suuremaid jõupingutusi naiste ja tütarlaste inimõiguste kaitseks ja edendamiseks kõigis meetmetes ja peetavates dialoogides, kutsub teenistust kiirendama naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise ELi suuniste rakendamist ELi arengukoostöö raames ning toetama samuti naiste õiguste, inimõiguste ning homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste kaitsjaid; |
| --- | --- |

8.

kutsub ELi välisteenistust tegema suuremaid jõupingutusi naiste ja tütarlaste inimõiguste kaitseks ja edendamiseks kõigis meetmetes ja peetavates dialoogides, kutsub teenistust kiirendama naiste- ja tütarlastevastase vägivalla ning nende igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemise ELi suuniste rakendamist ELi arengukoostöö raames ning toetama samuti naiste õiguste, inimõiguste ning homo-, bi- ja transseksuaalide õiguste kaitsjaid;

| 9. | nõuab, et töötataks välja rahvusvahelised ja piirkondlikud programmid ja institutsioonilised mehhanismid, mille eesmärk on tagada, et naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise strateegiad oleksid kesksel kohal kõigis rahvusvahelistes meetmetes, millega reageeritakse konflikti- ja konfliktijärgses olukorras ja looduskatastroofi tõttu tekkinud humanitaarkriisidele; |
| --- | --- |

9.

nõuab, et töötataks välja rahvusvahelised ja piirkondlikud programmid ja institutsioonilised mehhanismid, mille eesmärk on tagada, et naiste- ja tütarlastevastase vägivalla tõkestamise strateegiad oleksid kesksel kohal kõigis rahvusvahelistes meetmetes, millega reageeritakse konflikti- ja konfliktijärgses olukorras ja looduskatastroofi tõttu tekkinud humanitaarkriisidele;

| 10. | kutsub ELi toetama täielikult eksperdirühma soovitust, mille kohaselt naiste olukorra komisjon peaks 2013. aastal kokku leppima kõigi ÜRO liikmesriikide poolt heaks kiidetava ja 2015. aastal käivitatava naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamise üldise rakenduskava suhtes, milles pööratakse erilist tähelepanu vägivalla tõkestamisele ning (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja Pekingi tegevusprogrammiga) võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmise järelevalvele ja tegevusjuhiste andmisele; |
| --- | --- |

10.

kutsub ELi toetama täielikult eksperdirühma soovitust, mille kohaselt naiste olukorra komisjon peaks 2013. aastal kokku leppima kõigi ÜRO liikmesriikide poolt heaks kiidetava ja 2015. aastal käivitatava naiste- ja tütarlastevastase vägivalla kaotamise üldise rakenduskava suhtes, milles pööratakse erilist tähelepanu vägivalla tõkestamisele ning (naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsiooni ja Pekingi tegevusprogrammiga) võetud rahvusvaheliste kohustuste täitmise järelevalvele ja tegevusjuhiste andmisele;

| 11. | kutsub ELi toetama naiste- ja tütarlastevastase ning soopõhise vägivalla tõkestamise ülemaailmse toetuskampaania käivitamist, et meie elukeskkond ja riigid oleksid turvalised ning naiste ja tütarlaste inimõigusi austataks täiel määral kogu maailmas; on veendunud, et kampaania peaks rajanema juba toimival partnerlusel riikide ja muude asjaomaste osaliste, sealhulgas kodanikuühiskonna ja naisorganisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi toetama naiste- ja tütarlastevastase ning soopõhise vägivalla tõkestamise ülemaailmse toetuskampaania käivitamist, et meie elukeskkond ja riigid oleksid turvalised ning naiste ja tütarlaste inimõigusi austataks täiel määral kogu maailmas; on veendunud, et kampaania peaks rajanema juba toimival partnerlusel riikide ja muude asjaomaste osaliste, sealhulgas kodanikuühiskonna ja naisorganisatsioonide vahel;

| 12. | kutsub ELi inimõiguste eriesindajat võtma täielikult arvesse naistevastast vägivalda käsitlevaid aruandeid ja ettepanekuid; |
| --- | --- |

12.

kutsub ELi inimõiguste eriesindajat võtma täielikult arvesse naistevastast vägivalda käsitlevaid aruandeid ja ettepanekuid;

| 13. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning ELi inimõiguste eriesindajale. |
| --- | --- |

13.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ning ELi inimõiguste eriesindajale.

---

(1)  ELT C 348 E, 21.12.2010, lk 11.

(2)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/11

---

P7_TA(2013)0046

Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev Euroopa innovatsioonipartnerlus

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse kohta (2012/2258(INI))

(2016/C 024/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 29. veebruari 2012. aasta teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine” (COM(2012)0083), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 29. veebruari 2012. aasta teatist „Täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilise rakenduskava eesmärkide täitmine” (COM(2012)0083),

| — | võttes arvesse 2002. aasta aprillis vastu võetud Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aasta aprillis vastu võetud Madridi rahvusvahelist vananemisalast tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. septembri 2011. aasta otsust nr 940/2011/EL aktiivsena vananemise ja põlvkondadevahelise solidaarsuse Euroopa aasta kohta,

| — | võttes arvesse 17. novembril 2011 vastu võetud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilist rakenduskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. novembril 2011 vastu võetud täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse strateegilist rakenduskava,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 2012. aasta mais avaldatud arvamust „Aktiivsena vananemine: innovatsioon – arukas tervishoid – parem elukvaliteet” (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 2012. aasta mais avaldatud arvamust „Aktiivsena vananemine: innovatsioon – arukas tervishoid – parem elukvaliteet” (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2012. aasta mais avaldatud arvamust teemal „Horisont 2020: vananemist käsitlevad tegevuskavad” (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 2012. aasta mais avaldatud arvamust teemal „Horisont 2020: vananemist käsitlevad tegevuskavad” (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0029/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A7-0029/2013),

| 1. | peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut, milles käsitletakse Euroopa innovatsioonipartnerlust ja juurutatakse uut seisukohta, et vananemist tuleks pidada pigem tulevikuvõimaluseks kui koormaks ühiskonnale; rõhutab veelgi, et see võimalus ei tohiks piirduda tehniliste IKT-uuenduste ja nende potentsiaali ärakasutamisega siseturul ning ELi tööstus- ja ettevõtlussektorites, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendused peaksid olema ühtaegu kasutajasõbralikud ja olema samal ajal orienteeritud lõppkasutajale, eelkõige eakatele; on veendunud, et see peaks sisaldama ka selget ja konkreetset strateegiat, millel on sotsiaalsed eesmärgid, et edendada ja ametlikult tunnistada eakate väärtust ning nende kogemuste, aga ka ühiskonna ja majanduse heaks antud panuse olulisust, ilma et neid seejuures häbimärgistataks ja diskrimineeritaks; |
| --- | --- |

1.

peab kiiduväärseks komisjoni ettepanekut, milles käsitletakse Euroopa innovatsioonipartnerlust ja juurutatakse uut seisukohta, et vananemist tuleks pidada pigem tulevikuvõimaluseks kui koormaks ühiskonnale; rõhutab veelgi, et see võimalus ei tohiks piirduda tehniliste IKT-uuenduste ja nende potentsiaali ärakasutamisega siseturul ning ELi tööstus- ja ettevõtlussektorites, kuna info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendused peaksid olema ühtaegu kasutajasõbralikud ja olema samal ajal orienteeritud lõppkasutajale, eelkõige eakatele; on veendunud, et see peaks sisaldama ka selget ja konkreetset strateegiat, millel on sotsiaalsed eesmärgid, et edendada ja ametlikult tunnistada eakate väärtust ning nende kogemuste, aga ka ühiskonna ja majanduse heaks antud panuse olulisust, ilma et neid seejuures häbimärgistataks ja diskrimineeritaks;

| 2. | märgib, et see strateegia peaks hõlmama ka uurimistööd, milles käsitletakse eakatele sobivaid ja asjakohaseid uusi töövorme; on veendunud, et eakate töölevõtmise potentsiaali ja selle pakutavat lisandväärtust tuleks üksikasjalikumalt uurida, et töötada välja suunised, sh kõikidele kohaldatavad ja kõikide jaoks vastuvõetavad lahendused; rõhutab, et vanemad põlvkonnad loovad ühiskonna jaoks arvestatavat demograafilist lisandväärtust; |
| --- | --- |

2.

märgib, et see strateegia peaks hõlmama ka uurimistööd, milles käsitletakse eakatele sobivaid ja asjakohaseid uusi töövorme; on veendunud, et eakate töölevõtmise potentsiaali ja selle pakutavat lisandväärtust tuleks üksikasjalikumalt uurida, et töötada välja suunised, sh kõikidele kohaldatavad ja kõikide jaoks vastuvõetavad lahendused; rõhutab, et vanemad põlvkonnad loovad ühiskonna jaoks arvestatavat demograafilist lisandväärtust;

| 3. | kutsub komisjoni üles käsitlema ametlikult nii soolist kui ka vanuselist mõõdet ning hõlmama seega oma aktiivse ja tervena vananemise strateegias ka töö- ja perekonnaelu tasakaalu küsimust; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles käsitlema ametlikult nii soolist kui ka vanuselist mõõdet ning hõlmama seega oma aktiivse ja tervena vananemise strateegias ka töö- ja perekonnaelu tasakaalu küsimust;

| 4. | märgib, et ühiskonna vananemine on tingitud demograafilistest muutustest (sündide arvu vähenemine); |
| --- | --- |

4.

märgib, et ühiskonna vananemine on tingitud demograafilistest muutustest (sündide arvu vähenemine);

| 5. | rõhutab, et eakad on Euroopas kõige kiiremini kasvav vanuserühm; loodab sellega seoses, et komisjon kaasab asjaomase valdkonna teadlikkuse suurendamise meetmete rakendamisse ka edaspidi riikide valitsused, kohaliku tasandi asutused, Maailma Terviseorganisatsiooni ning võimalikult palju sidusrühmi, et luua võimalikult kiiresti taristu, teenused ja vahendid, mille abil ühiskonna sellise muutumisega toime tulla; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et eakad on Euroopas kõige kiiremini kasvav vanuserühm; loodab sellega seoses, et komisjon kaasab asjaomase valdkonna teadlikkuse suurendamise meetmete rakendamisse ka edaspidi riikide valitsused, kohaliku tasandi asutused, Maailma Terviseorganisatsiooni ning võimalikult palju sidusrühmi, et luua võimalikult kiiresti taristu, teenused ja vahendid, mille abil ühiskonna sellise muutumisega toime tulla;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide rahvastiku demograafiline struktuur on väga erinev ning et demograafilise probleemi tajumisel on suured riiklikud, poliitilised ja kultuurilised erinevused, eriti seoses sellesse suhtumise ja selleks valmistumisega; märgib, et oodatav eluiga pikeneb igas liikmesriigis pidevalt ning et oluliselt on kasvanud nende inimeste hulk, kes jätkavad töötamist pärast pensionile jäämist: ajavahemikul 2006–2011 tõusis 65–74 aastaste inimeste tööhõive määr 15 % võrra; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide rahvastiku demograafiline struktuur on väga erinev ning et demograafilise probleemi tajumisel on suured riiklikud, poliitilised ja kultuurilised erinevused, eriti seoses sellesse suhtumise ja selleks valmistumisega; märgib, et oodatav eluiga pikeneb igas liikmesriigis pidevalt ning et oluliselt on kasvanud nende inimeste hulk, kes jätkavad töötamist pärast pensionile jäämist: ajavahemikul 2006–2011 tõusis 65–74 aastaste inimeste tööhõive määr 15 % võrra;

| 7. | rõhutab, kui oluline on eakaid inimesi kuulata ja pakkuda neile seltskonda, kasutades selleks sotsiaalprogramme, mille raames noored inimesed eakatega tegeleksid ning saaksid vastutasuks osa nende väärtusest ja kogemusest; on veendunud, et kodanikuühiskond peab innovatsioonipartnerlust toetama, pakkudes eri fondide ja ühenduste kaudu enam hooldusvõimalusi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, kui oluline on eakaid inimesi kuulata ja pakkuda neile seltskonda, kasutades selleks sotsiaalprogramme, mille raames noored inimesed eakatega tegeleksid ning saaksid vastutasuks osa nende väärtusest ja kogemusest; on veendunud, et kodanikuühiskond peab innovatsioonipartnerlust toetama, pakkudes eri fondide ja ühenduste kaudu enam hooldusvõimalusi;

| 8. | rõhutab, et ühiskonnaelus võrdsetel tingimustel osalemine on ka ühiskonna eakate liikmete põhiõigus; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et ühiskonnaelus võrdsetel tingimustel osalemine on ka ühiskonna eakate liikmete põhiõigus;

| 9. | juhib tähelepanu sellele, et palga- ja vabatahtliku töö võimalused ning sotsiaalkaitsemeetmed on aktiivse ja tervena vananemise tagamisel äärmiselt olulised; |
| --- | --- |

9.

juhib tähelepanu sellele, et palga- ja vabatahtliku töö võimalused ning sotsiaalkaitsemeetmed on aktiivse ja tervena vananemise tagamisel äärmiselt olulised;

| 10. | rõhutab, et eakad inimesed vajavad mitmesugust tuge ja hoolt, mistõttu peavad teenused ja lahendused olema alati inimesekesksed ja põhinema nõudlusel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et eakad inimesed vajavad mitmesugust tuge ja hoolt, mistõttu peavad teenused ja lahendused olema alati inimesekesksed ja põhinema nõudlusel;

| 11. | rõhutab, kui vajalik on võidelda vanuselise diskrimineerimise vastu tööhõives, et tagada eakamatele töötajatele võimalus säilitada oma töökoht või leida töövõimalusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, kui vajalik on võidelda vanuselise diskrimineerimise vastu tööhõives, et tagada eakamatele töötajatele võimalus säilitada oma töökoht või leida töövõimalusi;

| 12. | rõhutab kohalike ja piirkondlike osalejate olulist rolli tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste ajakohastamisel, parandamisel ja ratsionaliseerimisel, et luua tööturul osalevate inimeste jaoks paremaid tulemusi pakkuvad mudelid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab kohalike ja piirkondlike osalejate olulist rolli tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste ajakohastamisel, parandamisel ja ratsionaliseerimisel, et luua tööturul osalevate inimeste jaoks paremaid tulemusi pakkuvad mudelid;

| 13. | rõhutab vajadust luua sobivad raamtingimused, mis võimaldaksid inimestel tööturul osaleda ja tootlikuks jääda, ning toonitab, et selleks tuleks suurendada tööturu paindlikkust, kehtestades eluaegsed tööajakontod ja osalise tööajaga töötamise võimalused, ning näha ette mitmesugused vanematele töötajatele sobivad töölepingu vormid ja paindlik pensionile jäämise kord (nt osalise pensioni või lisa-tööaastate näol), hoolitsedes samas selle eest, et alati oleks tagatud piisav sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

13.

rõhutab vajadust luua sobivad raamtingimused, mis võimaldaksid inimestel tööturul osaleda ja tootlikuks jääda, ning toonitab, et selleks tuleks suurendada tööturu paindlikkust, kehtestades eluaegsed tööajakontod ja osalise tööajaga töötamise võimalused, ning näha ette mitmesugused vanematele töötajatele sobivad töölepingu vormid ja paindlik pensionile jäämise kord (nt osalise pensioni või lisa-tööaastate näol), hoolitsedes samas selle eest, et alati oleks tagatud piisav sotsiaalkaitse;

| 14. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku määratleda aktiivse ja tervena vananemise mõiste Maailma Terviseorganisatsiooni sõnastuse kohaselt; rõhutab siiski, et aktiivse ja tervena vananemine hõlmab kogu elukaart ning et selle määratluses tuleks arvestada ELi eripära, täpsemalt ELi prioriteete tervislike ja ökoloogiliselt jätkusuutlike keskkonnatingimuste, terviseteadlikkuse, haiguste vältimise ja varajaste sõeluuringute, nõuetekohase diagnoosimise ja tulemusliku ravi, tervishoiualaste teadmiste, e-tervishoiu, kehalise aktiivsuse, toiduohutuse ja õige toitumise, soolise võrdõiguslikkuse, sotsiaalkindlustussüsteemide (sh tervishoiu- ja tervisekindlustussüsteemide) ja sotsiaalkaitsekavade vallas; märgib, et vanadus ei ole tingimata seotud haiguste ja haige olemisega ning seetõttu ei tohiks seda seostada ega võrdsustada ei sõltuvuse ega ka puudega; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku määratleda aktiivse ja tervena vananemise mõiste Maailma Terviseorganisatsiooni sõnastuse kohaselt; rõhutab siiski, et aktiivse ja tervena vananemine hõlmab kogu elukaart ning et selle määratluses tuleks arvestada ELi eripära, täpsemalt ELi prioriteete tervislike ja ökoloogiliselt jätkusuutlike keskkonnatingimuste, terviseteadlikkuse, haiguste vältimise ja varajaste sõeluuringute, nõuetekohase diagnoosimise ja tulemusliku ravi, tervishoiualaste teadmiste, e-tervishoiu, kehalise aktiivsuse, toiduohutuse ja õige toitumise, soolise võrdõiguslikkuse, sotsiaalkindlustussüsteemide (sh tervishoiu- ja tervisekindlustussüsteemide) ja sotsiaalkaitsekavade vallas; märgib, et vanadus ei ole tingimata seotud haiguste ja haige olemisega ning seetõttu ei tohiks seda seostada ega võrdsustada ei sõltuvuse ega ka puudega;

| 15. | toetab komisjoni ettepanekut tõsta Horisont 2020 eesmärkide raames tervena elatud aastate keskmist arvu kahe võrra ning väljendab heameelt meditsiinis saavutatud edusammude üle, mis aitavad oodatavat eluiga tõsta; rõhutab samas, et selle suure eesmärgi saavutamiseks tuleks rakendada elukäigu perspektiivi; toonitab, et tähtsustada tuleks ennetusmeetmete ja esmatasandi arstiabi kättesaadavust ning et välja tuleks töötada asjakohased mehhanismid, mille abil tõkestada kogu elukaare jooksul krooniliste haiguste hävitavat mõju aktiivse ja tervena vananemisele; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni ettepanekut tõsta Horisont 2020 eesmärkide raames tervena elatud aastate keskmist arvu kahe võrra ning väljendab heameelt meditsiinis saavutatud edusammude üle, mis aitavad oodatavat eluiga tõsta; rõhutab samas, et selle suure eesmärgi saavutamiseks tuleks rakendada elukäigu perspektiivi; toonitab, et tähtsustada tuleks ennetusmeetmete ja esmatasandi arstiabi kättesaadavust ning et välja tuleks töötada asjakohased mehhanismid, mille abil tõkestada kogu elukaare jooksul krooniliste haiguste hävitavat mõju aktiivse ja tervena vananemisele;

| 16. | ergutab komisjoni ja liikmesriike käsitlema tervist horisontaalse teemana, kaasates terviseküsimused kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse, nagu sotsiaalkindlustus ja -kaitse, tööhõive- ja majanduspoliitika, sooline võrdõiguslikkus ning diskrimineerimisvastase võitluse ja mittediskrimineerimise poliitika; |
| --- | --- |

16.

ergutab komisjoni ja liikmesriike käsitlema tervist horisontaalse teemana, kaasates terviseküsimused kõikidesse asjaomastesse ELi poliitikavaldkondadesse, nagu sotsiaalkindlustus ja -kaitse, tööhõive- ja majanduspoliitika, sooline võrdõiguslikkus ning diskrimineerimisvastase võitluse ja mittediskrimineerimise poliitika;

| 17. | kutsub komisjoni üles jälgima haiguste ja krooniliste haiguste esinemist ja levikut ning esitama selle kohta tõenditel põhinevad, täielikud ja vabalt kättesaadavad andmed; kutsub komisjoni üles kasutama neid andmeid strateegiates ja suunistes, milles käsitletakse aktiivse ja tervena vananemist ja sellealaseid parimaid tavasid; |
| --- | --- |

17.

kutsub komisjoni üles jälgima haiguste ja krooniliste haiguste esinemist ja levikut ning esitama selle kohta tõenditel põhinevad, täielikud ja vabalt kättesaadavad andmed; kutsub komisjoni üles kasutama neid andmeid strateegiates ja suunistes, milles käsitletakse aktiivse ja tervena vananemist ja sellealaseid parimaid tavasid;

| 18. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja tulemuslikud viisid, mille abil hinnata ja jälgida eakate väärkohtlemist ning selle mõju ohvrite tervisele ja heaolule, ning kutsub liikmesriike üles töötama ohvrite abistamiseks ja kaitseks välja hõlpsalt juurdepääsetavad menetlused; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid töötaksid välja tulemuslikud viisid, mille abil hinnata ja jälgida eakate väärkohtlemist ning selle mõju ohvrite tervisele ja heaolule, ning kutsub liikmesriike üles töötama ohvrite abistamiseks ja kaitseks välja hõlpsalt juurdepääsetavad menetlused;

| 19. | rõhutab, et terviseküsimused tuleb integreerida kõikidesse Euroopa Liidu poliitikavaldkondadesse, sh sotsiaalkindlustus ja -kaitse, tööhõive- ja majanduspoliitika, sooline võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et terviseküsimused tuleb integreerida kõikidesse Euroopa Liidu poliitikavaldkondadesse, sh sotsiaalkindlustus ja -kaitse, tööhõive- ja majanduspoliitika, sooline võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine;

| 20. | ärgitab komisjoni jätkuvalt rõhutama, et kodanike tervena elatud aastate keskmise arvu tõstmine kahe võrra on kõige olulisem eesmärk ning et kõik valitud meetmed peaksid selle eesmärgi saavutamisele mõõdetavalt kaasa aitama; |
| --- | --- |

20.

ärgitab komisjoni jätkuvalt rõhutama, et kodanike tervena elatud aastate keskmise arvu tõstmine kahe võrra on kõige olulisem eesmärk ning et kõik valitud meetmed peaksid selle eesmärgi saavutamisele mõõdetavalt kaasa aitama;

| 21. | innustab komisjoni kasutama oma ettepanekut täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva innovatsioonipartnerluse hõlbustamiseks ja koordineerimiseks, kaasates nii nõudmist kui ka pakkumist esindavaid sidusrühmi; juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks tagama, et innovatsioonipartnerlusest on kasu kõikidele EL kodanikele, eelkõige nendele, kes on alaesindatud või tõrjutuse ohus; peab sellega seoses tervitatavaks, et teatises COM(2012)0083 tunnustatakse innovatsioonipartnerluse rolli juhtalgatuse „Innovatiivne liit”, digitaalarengu tegevuskava, algatuse „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi ning ELi tervisestrateegia eesmärkide täitmisel ning muu hulgas seoses strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste eesmärkide saavutamisega; |
| --- | --- |

21.

innustab komisjoni kasutama oma ettepanekut täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva innovatsioonipartnerluse hõlbustamiseks ja koordineerimiseks, kaasates nii nõudmist kui ka pakkumist esindavaid sidusrühmi; juhib tähelepanu sellele, et komisjon peaks tagama, et innovatsioonipartnerlusest on kasu kõikidele EL kodanikele, eelkõige nendele, kes on alaesindatud või tõrjutuse ohus; peab sellega seoses tervitatavaks, et teatises COM(2012)0083 tunnustatakse innovatsioonipartnerluse rolli juhtalgatuse „Innovatiivne liit”, digitaalarengu tegevuskava, algatuse „Uute töökohtade jaoks uued oskused”, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi ning ELi tervisestrateegia eesmärkide täitmisel ning muu hulgas seoses strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuste eesmärkide saavutamisega;

| 22. | kutsub komisjoni üles töötama välja näitajad, mille abil saada krooniliste haiguste ja vananemise kohta võrreldavat, laiahaardelist ja kergesti ligipääsetavat teavet, eesmärgiga luua tõhusamad strateegiad ning vahetada nii ELi kui ka riikide tasandil parimaid tavasid; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles töötama välja näitajad, mille abil saada krooniliste haiguste ja vananemise kohta võrreldavat, laiahaardelist ja kergesti ligipääsetavat teavet, eesmärgiga luua tõhusamad strateegiad ning vahetada nii ELi kui ka riikide tasandil parimaid tavasid;

| 23. | pooldab komisjoni ettepanekut suurendada eakate osalemist otsustamisprotsessides ja poliitikakujundamises ning ergutada piirkondliku ja kohaliku tasandi juhtimist; rõhutab siiski, et alt üles suunatud osalemise kasutamine (lisaks nende praegusele osalusele ühiskondlikus ja kultuurielus) nõuab eakate ning nende mitteametlike ja ametlike hooldajate nii praeguste kui ka tulevaste vajaduste ja nõudmiste põhjalikumat alusuuringut ja korrapärast jälgimist; |
| --- | --- |

23.

pooldab komisjoni ettepanekut suurendada eakate osalemist otsustamisprotsessides ja poliitikakujundamises ning ergutada piirkondliku ja kohaliku tasandi juhtimist; rõhutab siiski, et alt üles suunatud osalemise kasutamine (lisaks nende praegusele osalusele ühiskondlikus ja kultuurielus) nõuab eakate ning nende mitteametlike ja ametlike hooldajate nii praeguste kui ka tulevaste vajaduste ja nõudmiste põhjalikumat alusuuringut ja korrapärast jälgimist;

| 24. | rõhutab, et kohalikul tasandil ja alt üles suunatud osaluse kaudu kogutud teave ja andmed annavad poliitikakujundajatele vajalikud teadmised, et töötada välja kohalike kogukondade jaoks vastuvõetavad ja sobivad poliitilised suunad; kutsub seega komisjoni üles seadma tingimuseks alt üles osalusel põhineva uurimistöö tegemise ning asjaomaste näitajate ja indeksite täiendava arendamise, et selgitada välja ja jälgida, milliseid tulemuslikke poliitikasuundi, programme ja teenuseid praegu vajatakse; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et kohalikul tasandil ja alt üles suunatud osaluse kaudu kogutud teave ja andmed annavad poliitikakujundajatele vajalikud teadmised, et töötada välja kohalike kogukondade jaoks vastuvõetavad ja sobivad poliitilised suunad; kutsub seega komisjoni üles seadma tingimuseks alt üles osalusel põhineva uurimistöö tegemise ning asjaomaste näitajate ja indeksite täiendava arendamise, et selgitada välja ja jälgida, milliseid tulemuslikke poliitikasuundi, programme ja teenuseid praegu vajatakse;

| 25. | tuletab komisjonile meelde, et komisjoni ja/või liikmesriikide poolt praeguses majandus- ja finantskriisis finants- ja eelarvesäästu ning avaliku sektori (tervishoiu- ja sotsiaalvaldkond) kulude kärbete saavutamiseks vastu võetud ja rakendatud piirangud tervishoiu, hoolduse, sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas ei tohi mingil juhul mõjutada negatiivselt inimeste väärikust ja nende põhivajaduste täitmist ega seda takistada; rõhutab, et kui selliste kokkuhoiumeetmete ja kärbetega ei kaasne hoolikalt läbimõeldud ja patsiendikesksed reformid, võivad need süvendada tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust ning viia sotsiaalse tõrjutuseni; rõhutab, et sellised kokkuhoiumeetmed ja kärped halvendavad tervishoiu üldist olukorda ning suurendavad tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust, ohustades seeläbi ka põlvkondadevahelist ja -sisest solidaarsust; kutsub liikmesriike üles töötama seetõttu välja põlvkondade pakti, mis hõlmaks selget ja ühetähenduslikku strateegiat sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks, tervishoiu üldise olukorra parandamiseks ja tervisealase ebavõrdsuse kõrvaldamiseks; rõhutab, et sellise strateegia eesmärk peaks olema tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande kavade optimaalne taskukohasus, kättesaadavus ja juurdepääsetavus; |
| --- | --- |

25.

tuletab komisjonile meelde, et komisjoni ja/või liikmesriikide poolt praeguses majandus- ja finantskriisis finants- ja eelarvesäästu ning avaliku sektori (tervishoiu- ja sotsiaalvaldkond) kulude kärbete saavutamiseks vastu võetud ja rakendatud piirangud tervishoiu, hoolduse, sotsiaalkaitse ja sotsiaalkindlustuse valdkonnas ei tohi mingil juhul mõjutada negatiivselt inimeste väärikust ja nende põhivajaduste täitmist ega seda takistada; rõhutab, et kui selliste kokkuhoiumeetmete ja kärbetega ei kaasne hoolikalt läbimõeldud ja patsiendikesksed reformid, võivad need süvendada tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust ning viia sotsiaalse tõrjutuseni; rõhutab, et sellised kokkuhoiumeetmed ja kärped halvendavad tervishoiu üldist olukorda ning suurendavad tervisealast ja sotsiaalset ebavõrdsust ja sotsiaalset tõrjutust, ohustades seeläbi ka põlvkondadevahelist ja -sisest solidaarsust; kutsub liikmesriike üles töötama seetõttu välja põlvkondade pakti, mis hõlmaks selget ja ühetähenduslikku strateegiat sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseks, tervishoiu üldise olukorra parandamiseks ja tervisealase ebavõrdsuse kõrvaldamiseks; rõhutab, et sellise strateegia eesmärk peaks olema tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande kavade optimaalne taskukohasus, kättesaadavus ja juurdepääsetavus;

| 26. | rõhutab sellega seoses, et VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete toetamiseks on vaja tagada piisav rahastamine nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; seab kahtluse alla täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva innovatsioonipartnerluse käsutuses olevate (sidusrühmadelt saadavate) vahendite piisavuse ning kutsub komisjoni üles eraldama vajalikke vahendeid; peab kiiduväärseks ELi rahastamisvahendite kavandatavat ühtlustamist, mille eesmärk on rahastamise mõju optimeerida, ning ergutab selliste projektide nagu CASA, „More Years, Better Life” jms algatamist ja jätkamist, et edendada nende abil teadmiste, andmete ja parimate tavade koostoimimisvõimet ja vahetamist; on veendunud, et otsus nimetada aastatel 2014–2015 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondade prioriteetseks teemaks uuendustegevus tervislike eluviiside ja aktiivsena vananemise jaoks, on samm õiges suunas; usub, et sellele tuleb konkreetsete rahastamisvahendite abil kaasa aidata, eraldades mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames vahendeid muu hulgas ESFist, ERFist, Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmist, teadusuuringute ja innovatsiooni programmist ning programmist Horisont 2020; |
| --- | --- |

26.

rõhutab sellega seoses, et VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete toetamiseks on vaja tagada piisav rahastamine nii kohalikul, piirkondlikul, riiklikul kui ka ELi tasandil; seab kahtluse alla täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva innovatsioonipartnerluse käsutuses olevate (sidusrühmadelt saadavate) vahendite piisavuse ning kutsub komisjoni üles eraldama vajalikke vahendeid; peab kiiduväärseks ELi rahastamisvahendite kavandatavat ühtlustamist, mille eesmärk on rahastamise mõju optimeerida, ning ergutab selliste projektide nagu CASA, „More Years, Better Life” jms algatamist ja jätkamist, et edendada nende abil teadmiste, andmete ja parimate tavade koostoimimisvõimet ja vahetamist; on veendunud, et otsus nimetada aastatel 2014–2015 Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi teadmis- ja innovaatikakogukondade prioriteetseks teemaks uuendustegevus tervislike eluviiside ja aktiivsena vananemise jaoks, on samm õiges suunas; usub, et sellele tuleb konkreetsete rahastamisvahendite abil kaasa aidata, eraldades mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames vahendeid muu hulgas ESFist, ERFist, Euroopa sotsiaalsete muutuste ja innovatsiooni programmist, teadusuuringute ja innovatsiooni programmist ning programmist Horisont 2020;

| 27. | on veendunud, et eri rahastamisvahendid, nagu Euroopa sotsiaalettevõtlusfond, Euroopa riskikapitalifond ja European Angels Fund (EAF) on vajalikud, et parandada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu finantsturgudele; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et eri rahastamisvahendid, nagu Euroopa sotsiaalettevõtlusfond, Euroopa riskikapitalifond ja European Angels Fund (EAF) on vajalikud, et parandada sotsiaalsete ettevõtete juurdepääsu finantsturgudele;

| 28. | ootab, et liikmesriigid pühendaksid struktuurifonde kasutades rohkem tähelepanu vanema põlvkonna elu- ja töötingimustele, looksid üheskoos 2020. aastaks kõiki põlvkondi võrdselt väärtustava Euroopa ning laiendaksid oma sotsiaalset taristut, et võidelda vaesusega vanemate inimeste hulgas; |
| --- | --- |

28.

ootab, et liikmesriigid pühendaksid struktuurifonde kasutades rohkem tähelepanu vanema põlvkonna elu- ja töötingimustele, looksid üheskoos 2020. aastaks kõiki põlvkondi võrdselt väärtustava Euroopa ning laiendaksid oma sotsiaalset taristut, et võidelda vaesusega vanemate inimeste hulgas;

I sammas: ennetus, sõeluuringud ja varajane diagnoos

| 29. | peab tervitatavaks komisjoni seisukohta põduruse ja toimetulekuoskuste vähenemise ennetamise suhtes; ärgitab komisjoni kasutama terviklikku ennetustegevust; juhib tähelepanu elukestvale süstemaatilisele seosele sotsiaalmajandusliku seisundi ja tervise vahel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema struktuuriprobleemidega, nagu tervishoiualaste teadmiste puudumine, ja tegelema sotsiaalmajandusliku ebavõrdsusega, mis viib tervisealase ebavõrdsuseni; tunnistab, et individuaalne vastutus on tervisliku seisundi parandamisel oluline, kuid seab sellegipoolest kahtluse alla olukorra, kus vastutus tervisliku seisundi parandamise eest pannakse üksikisikutele, kuid struktuuriprobleemide lahendamisega ei tegeleta nõuetekohaselt; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles looma struktuurilisi tingimusi, mille abil tegeleda struktuurse ja tervisealase ebavõrdsusega (sh tervishoiualaste teadmiste puudumine), ning eraldama vajalikke rahalisi vahendeid selleks, et täiendavalt uurida, mida saaksid sellise ebavõrdsuse vastu võitlemisel teha kohalikud kogukonnad; |
| --- | --- |

29.

peab tervitatavaks komisjoni seisukohta põduruse ja toimetulekuoskuste vähenemise ennetamise suhtes; ärgitab komisjoni kasutama terviklikku ennetustegevust; juhib tähelepanu elukestvale süstemaatilisele seosele sotsiaalmajandusliku seisundi ja tervise vahel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võitlema struktuuriprobleemidega, nagu tervishoiualaste teadmiste puudumine, ja tegelema sotsiaalmajandusliku ebavõrdsusega, mis viib tervisealase ebavõrdsuseni; tunnistab, et individuaalne vastutus on tervisliku seisundi parandamisel oluline, kuid seab sellegipoolest kahtluse alla olukorra, kus vastutus tervisliku seisundi parandamise eest pannakse üksikisikutele, kuid struktuuriprobleemide lahendamisega ei tegeleta nõuetekohaselt; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles looma struktuurilisi tingimusi, mille abil tegeleda struktuurse ja tervisealase ebavõrdsusega (sh tervishoiualaste teadmiste puudumine), ning eraldama vajalikke rahalisi vahendeid selleks, et täiendavalt uurida, mida saaksid sellise ebavõrdsuse vastu võitlemisel teha kohalikud kogukonnad;

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles tunnustama, edendama ja rahastama igasugust ennetustööd, s.t edendama tervislikku eluviisi, korrapäraseid sõeluuringuid haiguste avastamiseks, varajast sekkumist haiguse kulu takistamiseks või peatamiseks selle algetapis ning ennetavate meetmete väljatöötamist, et pidurdada krooniliselt haigete patsientide olukorra halvenemist; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles tunnustama, edendama ja rahastama igasugust ennetustööd, s.t edendama tervislikku eluviisi, korrapäraseid sõeluuringuid haiguste avastamiseks, varajast sekkumist haiguse kulu takistamiseks või peatamiseks selle algetapis ning ennetavate meetmete väljatöötamist, et pidurdada krooniliselt haigete patsientide olukorra halvenemist;

| 31. | juhib tähelepanu sellele, et elukestva õppe kättesaadavus aitab suurendada ka eakate vaimset aktiivsust, aidates seeläbi võidelda dementsuse vastu; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu sellele, et elukestva õppe kättesaadavus aitab suurendada ka eakate vaimset aktiivsust, aidates seeläbi võidelda dementsuse vastu;

| 32. | toetab komisjoni seisukohta seoses integreeritud programmide kasutamisega tervise edendamiseks; rõhutab sellegipoolest, et nimetatud programmid peaksid põhinema tõenditel, mis kajastavad vananeva elanikkonna praeguseid ja tulevasi vajadusi; rõhutab lisaks, et need programmid peaksid käsitlema sobivalt küsimusi, mis ei ole (täielikult või otseselt) seotud inimese käitumisega, sh näiteks keskkonnatingimused (õhu ja vee kvaliteet, müra vähendamine, jäätmekäitlus), töötervishoid ja -ohutus (vanuse arvestamine) ning tarbijakaitse (turundus- ja reklaamieeskirjad, toiduohutus, tarbijaõigused); |
| --- | --- |

32.

toetab komisjoni seisukohta seoses integreeritud programmide kasutamisega tervise edendamiseks; rõhutab sellegipoolest, et nimetatud programmid peaksid põhinema tõenditel, mis kajastavad vananeva elanikkonna praeguseid ja tulevasi vajadusi; rõhutab lisaks, et need programmid peaksid käsitlema sobivalt küsimusi, mis ei ole (täielikult või otseselt) seotud inimese käitumisega, sh näiteks keskkonnatingimused (õhu ja vee kvaliteet, müra vähendamine, jäätmekäitlus), töötervishoid ja -ohutus (vanuse arvestamine) ning tarbijakaitse (turundus- ja reklaamieeskirjad, toiduohutus, tarbijaõigused);

| 33. | toetab komisjoni seisukohta elanikkonna kehalise aktiivsuse suurendamise küsimuses, et soodustada aktiivse ja tervena vananemist; tuletab meelde, et korrapärase kehalise tegevuse puudumine põhjustab mitmeid terviseprobleeme ning on Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel surma põhjustavate ohutegurite seas neljandal kohal; väljendab muret selle pärast, et suurem osa ELi kodanikke liigub igapäevasest soovituslikust normist vähem; |
| --- | --- |

33.

toetab komisjoni seisukohta elanikkonna kehalise aktiivsuse suurendamise küsimuses, et soodustada aktiivse ja tervena vananemist; tuletab meelde, et korrapärase kehalise tegevuse puudumine põhjustab mitmeid terviseprobleeme ning on Maailma Terviseorganisatsiooni andmetel surma põhjustavate ohutegurite seas neljandal kohal; väljendab muret selle pärast, et suurem osa ELi kodanikke liigub igapäevasest soovituslikust normist vähem;

| 34. | ergutab tervena vananemise ja suurema kehalise aktiivsuse tihedamat seostamist koolitusprogrammides; rõhutab, kui olulised on terviseprobleemide ennetamisel igapäevased valikud (kehaline aktiivsus, söömisharjumused jne); kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles võtma meetmeid, et ärgitada igas vanuses inimesi suurendama oma kehalist aktiivsust, eesmärgiga parandada nende tervist, mis omakorda võimaldab neil elada rohkem aastaid tervena ning on ühiskonnale märkimisväärselt kasulik (üldise rahvatervise ja finantstulemuste seisukohast); |
| --- | --- |

34.

ergutab tervena vananemise ja suurema kehalise aktiivsuse tihedamat seostamist koolitusprogrammides; rõhutab, kui olulised on terviseprobleemide ennetamisel igapäevased valikud (kehaline aktiivsus, söömisharjumused jne); kutsub komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi üles võtma meetmeid, et ärgitada igas vanuses inimesi suurendama oma kehalist aktiivsust, eesmärgiga parandada nende tervist, mis omakorda võimaldab neil elada rohkem aastaid tervena ning on ühiskonnale märkimisväärselt kasulik (üldise rahvatervise ja finantstulemuste seisukohast);

| 35. | peab tervitatavaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonialase partnerluse strateegilist rakenduskava ja eeskätt asjaolu, et selles keskendutakse koostööle komisjoni, liikmesriikide, tööstuse, ettevõtluse, avaliku ja erasektori sidusrühmade, tervishoiu- ja hooldustöötajate ning eakaid ja patsiente esindavate organisatsioonide vahel, aga ka heade mõtete ja parimate tavade vahetusele ja jagamisele (nt digitaalne platvorm „Turg”) ning olemasolevate rahastamisvahendite optimeerimisele; rõhutab, et vananemist on vaja käsitada pigem võimaluse kui koormana ning et vanemate inimeste väärtust, kogemusi ja jätkuvat panust ühiskonda tuleks tunnustada ja toetada; kiidab heaks komisjoni vaatenurga, mis lähtub selgest eesmärgist edendada asjakohase innovatsiooni kaasabil Euroopa eakate vitaalsust ja väärikust, tugevdada aktiivsena vananemise kultuuri Euroopas, kus väärtustatakse kõiki põlvkondi, ning suunata seda protsessi koos teadusringkondi ja kodanikuühiskonda esindavate tunnustatud partneritega; |
| --- | --- |

35.

peab tervitatavaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva Euroopa innovatsioonialase partnerluse strateegilist rakenduskava ja eeskätt asjaolu, et selles keskendutakse koostööle komisjoni, liikmesriikide, tööstuse, ettevõtluse, avaliku ja erasektori sidusrühmade, tervishoiu- ja hooldustöötajate ning eakaid ja patsiente esindavate organisatsioonide vahel, aga ka heade mõtete ja parimate tavade vahetusele ja jagamisele (nt digitaalne platvorm „Turg”) ning olemasolevate rahastamisvahendite optimeerimisele; rõhutab, et vananemist on vaja käsitada pigem võimaluse kui koormana ning et vanemate inimeste väärtust, kogemusi ja jätkuvat panust ühiskonda tuleks tunnustada ja toetada; kiidab heaks komisjoni vaatenurga, mis lähtub selgest eesmärgist edendada asjakohase innovatsiooni kaasabil Euroopa eakate vitaalsust ja väärikust, tugevdada aktiivsena vananemise kultuuri Euroopas, kus väärtustatakse kõiki põlvkondi, ning suunata seda protsessi koos teadusringkondi ja kodanikuühiskonda esindavate tunnustatud partneritega;

| 36. | tuletab meelde, et rohkem on vaja tunnustada eakate töötajate informaalset ja mitteformaalset haridust, eriti kui see on saadud vabatahtliku töö või mitteametliku hoolduse kaudu; |
| --- | --- |

36.

tuletab meelde, et rohkem on vaja tunnustada eakate töötajate informaalset ja mitteformaalset haridust, eriti kui see on saadud vabatahtliku töö või mitteametliku hoolduse kaudu;

| 37. | palub, et komisjon tähtsustaks tegureid, nagu kõrge alkoholi- ja tubakatarbimise määr, mis võivad mõjutada seda, kuidas Euroopa elanikud vananevad; |
| --- | --- |

37.

palub, et komisjon tähtsustaks tegureid, nagu kõrge alkoholi- ja tubakatarbimise määr, mis võivad mõjutada seda, kuidas Euroopa elanikud vananevad;

II sammas: hooldus ja ravi

| 38. | toetab komisjoni eesmärki arendada edasi integreeritud hooldus- ja ravisüsteeme; kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles töötama välja riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud hooldus- ja ravisüsteemid, mis põhineksid vanusega seotud haigustega tegelemise terviklikul ja integreeritud käsitusel, ning kutsub neid üles võtma seejuures arvesse olemasolevate, eelistatud ja tulevaste hooldus- ja ravisüsteemide sobivust edasise arendustegevuse seisukohast ja pidama nõuetekohaselt silmas rahvatervise valdkonnas kehtivat subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele selles küsimuses abi, austades samal ajal kodanike ootuste, normide ja väärtushinnangute piirkondlikke ja kohalikke erinevusi; julgustab komisjoni kasutama ära Euroopa Ravimiameti tööd seoses eakate ravimitega ning integreerima seda, et parandada eakate patsientide juurdepääsu ohututele ja sobivatele ravimitele; |
| --- | --- |

38.

toetab komisjoni eesmärki arendada edasi integreeritud hooldus- ja ravisüsteeme; kutsub liikmesriike ja pädevaid asutusi üles töötama välja riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud hooldus- ja ravisüsteemid, mis põhineksid vanusega seotud haigustega tegelemise terviklikul ja integreeritud käsitusel, ning kutsub neid üles võtma seejuures arvesse olemasolevate, eelistatud ja tulevaste hooldus- ja ravisüsteemide sobivust edasise arendustegevuse seisukohast ja pidama nõuetekohaselt silmas rahvatervise valdkonnas kehtivat subsidiaarsuse põhimõtet; kutsub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele selles küsimuses abi, austades samal ajal kodanike ootuste, normide ja väärtushinnangute piirkondlikke ja kohalikke erinevusi; julgustab komisjoni kasutama ära Euroopa Ravimiameti tööd seoses eakate ravimitega ning integreerima seda, et parandada eakate patsientide juurdepääsu ohututele ja sobivatele ravimitele;

| 39. | tervitab komisjoni kavatsust rakendada üksikjuhtumite haldamise skeeme ja hoolduskavasid; usub, et kuigi kliendi- ja patsiendikeskne lähenemine on vajalik, ei tohiks sellise käsitusega kaasnevad kulud (seoses koolitatud hooldajate ja sobivate vahendite kasutamisega) jääda ainult üksikisiku kanda, vaid seda tuleks pidada ühiskondlikuks vastutuseks, mille abil tagada põlvkondadevaheline ja -sisene solidaarsus; usub, et kaaluda tuleks ka vanema põlvkonna potentsiaalis peituvaid solidaarsuse uusi vorme, mida tuleks hooldus- ja raviküsimuste lahendamisel ära kasutada; |
| --- | --- |

39.

tervitab komisjoni kavatsust rakendada üksikjuhtumite haldamise skeeme ja hoolduskavasid; usub, et kuigi kliendi- ja patsiendikeskne lähenemine on vajalik, ei tohiks sellise käsitusega kaasnevad kulud (seoses koolitatud hooldajate ja sobivate vahendite kasutamisega) jääda ainult üksikisiku kanda, vaid seda tuleks pidada ühiskondlikuks vastutuseks, mille abil tagada põlvkondadevaheline ja -sisene solidaarsus; usub, et kaaluda tuleks ka vanema põlvkonna potentsiaalis peituvaid solidaarsuse uusi vorme, mida tuleks hooldus- ja raviküsimuste lahendamisel ära kasutada;

| 40. | toetab komisjoni eesmärke seoses e-tervishoiuga, täpsemalt selle muutmisega tulevaste hooldus- ja ravisüsteemide oluliseks ja sisuliseks osaks; tunnistab siiski, et e-tervishoiu lahendused on küll kasulikud, kuid ei pruugi terviseküsimustes valitsevat üldist olukorda, sh psühholoogilist heaolu oluliselt parandada, kui need asendavad täielikult inimsuhtlust ja neid ei kombineerita otsese kokkupuutega patsientide ja tervishoiutöötajate vahel; usub, et e-tervishoiu tehnoloogia ei tohiks õõnestada eakate ja tervishoiutöötajate vahelist usalduslikku suhet; |
| --- | --- |

40.

toetab komisjoni eesmärke seoses e-tervishoiuga, täpsemalt selle muutmisega tulevaste hooldus- ja ravisüsteemide oluliseks ja sisuliseks osaks; tunnistab siiski, et e-tervishoiu lahendused on küll kasulikud, kuid ei pruugi terviseküsimustes valitsevat üldist olukorda, sh psühholoogilist heaolu oluliselt parandada, kui need asendavad täielikult inimsuhtlust ja neid ei kombineerita otsese kokkupuutega patsientide ja tervishoiutöötajate vahel; usub, et e-tervishoiu tehnoloogia ei tohiks õõnestada eakate ja tervishoiutöötajate vahelist usalduslikku suhet;

| 41. | tunnustab komisjoni kavatsust aidata kaasa hooldus- ja ravisüsteemide kulutõhusamaks muutmisele; rõhutab siiski, et üldise tervishoiu ja sotsiaalabi kulude jätkuvat kasvu ei saa kirjutada ainuüksi vananeva elanikkonna arvele; tunnistab, et krooniliste haiguste järjest kasvav levik mängib tervishoiu ja sotsiaalabi valdkonna kulutuste kasvamisel märkimisväärset rolli, kuid märgib sellegipoolest, et kui tervishoiualased kulud jäävad järjest enam üksikisiku kanda, tekitatakse sellega tõenäoliselt inimeste tervist ja heaolu ohustav nõiaring – see võib neid sundida oma (sageli) piiratud ressursse ümber jaotama või ravi, abi ja asjakohast toitumist edasi lükkama, sellest loobuma või seda mitte alustama, see võib aga tuua nii üksikisiku kui ka ühiskonna jaoks kaasa veelgi suuremad kulutused tervishoiu ja sotsiaalabi valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

tunnustab komisjoni kavatsust aidata kaasa hooldus- ja ravisüsteemide kulutõhusamaks muutmisele; rõhutab siiski, et üldise tervishoiu ja sotsiaalabi kulude jätkuvat kasvu ei saa kirjutada ainuüksi vananeva elanikkonna arvele; tunnistab, et krooniliste haiguste järjest kasvav levik mängib tervishoiu ja sotsiaalabi valdkonna kulutuste kasvamisel märkimisväärset rolli, kuid märgib sellegipoolest, et kui tervishoiualased kulud jäävad järjest enam üksikisiku kanda, tekitatakse sellega tõenäoliselt inimeste tervist ja heaolu ohustav nõiaring – see võib neid sundida oma (sageli) piiratud ressursse ümber jaotama või ravi, abi ja asjakohast toitumist edasi lükkama, sellest loobuma või seda mitte alustama, see võib aga tuua nii üksikisiku kui ka ühiskonna jaoks kaasa veelgi suuremad kulutused tervishoiu ja sotsiaalabi valdkonnas;

| 42. | tunnustab komisjoni eesmärki tegeleda õigusliku ja regulatiivse ebakindluse ja turu killustatusega, kuid rõhutab, et kõikide vajalike turureformide puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et tervishoid peab jääma kodanike jaoks taskukohaseks ning et riikide valitsuste, piirkondlike omavalitsuste ja kohalike ametiasutuste pädevust tervishoiu ja sotsiaalkaitse küsimustes tuleks tunnustada, austada ja järgida, tegemata seejuures järeleandmisi kogukonnapõhistesse hoolduskavadesse investeerimise vajaduse küsimuses; |
| --- | --- |

42.

tunnustab komisjoni eesmärki tegeleda õigusliku ja regulatiivse ebakindluse ja turu killustatusega, kuid rõhutab, et kõikide vajalike turureformide puhul tuleks arvesse võtta asjaolu, et tervishoid peab jääma kodanike jaoks taskukohaseks ning et riikide valitsuste, piirkondlike omavalitsuste ja kohalike ametiasutuste pädevust tervishoiu ja sotsiaalkaitse küsimustes tuleks tunnustada, austada ja järgida, tegemata seejuures järeleandmisi kogukonnapõhistesse hoolduskavadesse investeerimise vajaduse küsimuses;

| 43. | peab vajalikuks pensionisüsteemide täiendavaid reforme, et süsteemid jääksid piisavaks, jätkusuutlikuks ja turvaliseks, ning erilise tähelepanu pööramist soolise palgalõhe vähendamisele tööl ja sellest tulenevalt ka pensionites; leiab, et pensionite tase peab jääma ka tulevaste põlvkondade jaoks prognoositavaks; nõuab seetõttu, et pensionile jäämise tegelik vanus, ametlik pensioniiga ja eeldatav eluiga viidaks omavahel paremini kooskõlla; palub neil liikmesriikidel, kes on ametlikku pensioniiga tõstnud või kavatsevad seda teha, ergutada vanemate inimeste tööhõivet, näiteks maksuvabastuse ja sotsiaalkindlustuse alaste meetmetega; |
| --- | --- |

43.

peab vajalikuks pensionisüsteemide täiendavaid reforme, et süsteemid jääksid piisavaks, jätkusuutlikuks ja turvaliseks, ning erilise tähelepanu pööramist soolise palgalõhe vähendamisele tööl ja sellest tulenevalt ka pensionites; leiab, et pensionite tase peab jääma ka tulevaste põlvkondade jaoks prognoositavaks; nõuab seetõttu, et pensionile jäämise tegelik vanus, ametlik pensioniiga ja eeldatav eluiga viidaks omavahel paremini kooskõlla; palub neil liikmesriikidel, kes on ametlikku pensioniiga tõstnud või kavatsevad seda teha, ergutada vanemate inimeste tööhõivet, näiteks maksuvabastuse ja sotsiaalkindlustuse alaste meetmetega;

| 44. | palub komisjonil analüüsida kogu Euroopa tervishoiu potentsiaali võrreldes liikmesriikide potentsiaaliga, pidades silmas tervishoiutöötajate teravat nappust mõnedes liikmesriikides, mis on tingitud ahvatlevamatest töötingimustest teistes Euroopa riikides; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil analüüsida kogu Euroopa tervishoiu potentsiaali võrreldes liikmesriikide potentsiaaliga, pidades silmas tervishoiutöötajate teravat nappust mõnedes liikmesriikides, mis on tingitud ahvatlevamatest töötingimustest teistes Euroopa riikides;

| 45. | kutsub komisjoni üles koostama strateegia, mille eesmärk on saavutada tervishoius kõikidele Euroopa kodanikele võrdsed võimalused, et luua koostöösüsteem nende Euroopa riikide vahel, kes kaotavad arvukalt tervishoiutöötajaid, ja nende vahel, kes nende teenustest kasu saavad; |
| --- | --- |

45.

kutsub komisjoni üles koostama strateegia, mille eesmärk on saavutada tervishoius kõikidele Euroopa kodanikele võrdsed võimalused, et luua koostöösüsteem nende Euroopa riikide vahel, kes kaotavad arvukalt tervishoiutöötajaid, ja nende vahel, kes nende teenustest kasu saavad;

| 46. | on endiselt seisukohal, et pere- ja tööelu ühitamise poliitika võimaldab naistel vananemisega paremini toime tulla, kuna töö parandab elukvaliteeti; usub, et juhtudel, kus naistel tuleb valida pere- ja tööelu ühitamiseks osaline tööaeg, juhutöö või ebatüüpiline töö, mis avaldab mõju tehtavate pensionimaksete suurusele, võimaldab selline poliitika vältida soolist palgalõhet ning seega ka naiste vaesusohtu hilisemas elus; |
| --- | --- |

46.

on endiselt seisukohal, et pere- ja tööelu ühitamise poliitika võimaldab naistel vananemisega paremini toime tulla, kuna töö parandab elukvaliteeti; usub, et juhtudel, kus naistel tuleb valida pere- ja tööelu ühitamiseks osaline tööaeg, juhutöö või ebatüüpiline töö, mis avaldab mõju tehtavate pensionimaksete suurusele, võimaldab selline poliitika vältida soolist palgalõhet ning seega ka naiste vaesusohtu hilisemas elus;

| 47. | peab vajalikuks kindlustada piisavad pensionid, võideldes selleks soolise diskrimineerimisega tööturul (eelkõige karjäärivõimaluste erinevuse ja palgalõhe vähendamise abil); |
| --- | --- |

47.

peab vajalikuks kindlustada piisavad pensionid, võideldes selleks soolise diskrimineerimisega tööturul (eelkõige karjäärivõimaluste erinevuse ja palgalõhe vähendamise abil);

| 48. | rõhutab isikliku vastutuse vajadust, pidades silmas, et inimesed peavad ka ise mõtlema, mida nad saavad oma pensioniea kindlustamiseks ära teha; rõhutab samuti perekonna ning põlvkondadevahelise solidaarsuse suurt tähtsust; |
| --- | --- |

48.

rõhutab isikliku vastutuse vajadust, pidades silmas, et inimesed peavad ka ise mõtlema, mida nad saavad oma pensioniea kindlustamiseks ära teha; rõhutab samuti perekonna ning põlvkondadevahelise solidaarsuse suurt tähtsust;

III sammas: aktiivsena vananemine ja iseseisev eluviis

| 49. | peab kiiduväärseks komisjoni aktiivsena vananemise ja iseseisva eluviisi käsitust, täpsemalt komisjoni mitmekülgset seisukohta vananemise koha osatähtsuse ja olulisuse suhtes, kuna inimeste igapäevane tegutsemisulatus või -raadius muutub nende vananedes üha väiksemaks ning kuna eakad eelistavad üldiselt elada võimalikult kaua iseseisvalt ja jääda kogukonnas aktiivseks; rõhutab, et eakaid tuleb julgustada elama soovi korral võimalikult kaua iseseisvalt oma kodus, et nende tavarutiini vähem häirida (nii füüsiliselt kui ka vaimselt); rõhutab veel, et lahenduseks ei ole mitte ainult vanadekodud, vaid ka nii põlvkondadevahelises mõttes kui ka üldiselt aktiivsed naabruskonnad; on seisukohal, et intelligentse elukeskkonna ühisprogramm on oluline vahend tehniliste ressursside kasutuselevõtuks, et lihtsustada igapäevaelu; |
| --- | --- |

49.

peab kiiduväärseks komisjoni aktiivsena vananemise ja iseseisva eluviisi käsitust, täpsemalt komisjoni mitmekülgset seisukohta vananemise koha osatähtsuse ja olulisuse suhtes, kuna inimeste igapäevane tegutsemisulatus või -raadius muutub nende vananedes üha väiksemaks ning kuna eakad eelistavad üldiselt elada võimalikult kaua iseseisvalt ja jääda kogukonnas aktiivseks; rõhutab, et eakaid tuleb julgustada elama soovi korral võimalikult kaua iseseisvalt oma kodus, et nende tavarutiini vähem häirida (nii füüsiliselt kui ka vaimselt); rõhutab veel, et lahenduseks ei ole mitte ainult vanadekodud, vaid ka nii põlvkondadevahelises mõttes kui ka üldiselt aktiivsed naabruskonnad; on seisukohal, et intelligentse elukeskkonna ühisprogramm on oluline vahend tehniliste ressursside kasutuselevõtuks, et lihtsustada igapäevaelu;

| 50. | julgustab komisjoni võtma iseseisva eluviisi lahenduste hindamisel arvesse probleeme, mis tulenevad tervena elatud keskmise eluea ja pensioniea vahelistest erinevustest, mida esineb paljudes liikmesriikides ning mille tõttu võib paljude inimeste elus tekkida periood, kus nad ei ole enam võimelised töötama, kuid ei saa ka täispensioni; |
| --- | --- |

50.

julgustab komisjoni võtma iseseisva eluviisi lahenduste hindamisel arvesse probleeme, mis tulenevad tervena elatud keskmise eluea ja pensioniea vahelistest erinevustest, mida esineb paljudes liikmesriikides ning mille tõttu võib paljude inimeste elus tekkida periood, kus nad ei ole enam võimelised töötama, kuid ei saa ka täispensioni;

| 51. | tuletab meelde, et eakad kodanikud on ühiskonnale väärtuslikud ning et väga oluline on kasutada kõigis eluvaldkondades ära nende teadmisi ja kogemusi ning toetada seda, et nad tuleksid võimalikult kaua iseseisvalt toime; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et eakad kodanikud on ühiskonnale väärtuslikud ning et väga oluline on kasutada kõigis eluvaldkondades ära nende teadmisi ja kogemusi ning toetada seda, et nad tuleksid võimalikult kaua iseseisvalt toime;

| 52. | peab väga tähtsaks võitlust vanema põlvkonna infosulgu jäämise vastu ning usub, et uue tehnoloogia kättesaadavus ja selle kasutamine on üks aktiivse ja tervena vananemise ning eakate sotsiaalse kaasamise põhiline abivahend; |
| --- | --- |

52.

peab väga tähtsaks võitlust vanema põlvkonna infosulgu jäämise vastu ning usub, et uue tehnoloogia kättesaadavus ja selle kasutamine on üks aktiivse ja tervena vananemise ning eakate sotsiaalse kaasamise põhiline abivahend;

| 53. | palub, et komisjon edendaks eakate iseseisvuse hõlbustamise nimel nende kodude kohandamist ning ligipääsetava ja taskukohase füüsilise elukeskkonna loomist; rõhutab, et kodude kohandamine on parim viis hoida ära kodus juhtuvaid õnnetusi, mis võivad põhjustada tõsist puuet, tuua avalike teenuste osutajate ja perekondade jaoks kaasa suuri kulusid ning raskendada aktiivse ja tervena vananemise kindlustamist; |
| --- | --- |

53.

palub, et komisjon edendaks eakate iseseisvuse hõlbustamise nimel nende kodude kohandamist ning ligipääsetava ja taskukohase füüsilise elukeskkonna loomist; rõhutab, et kodude kohandamine on parim viis hoida ära kodus juhtuvaid õnnetusi, mis võivad põhjustada tõsist puuet, tuua avalike teenuste osutajate ja perekondade jaoks kaasa suuri kulusid ning raskendada aktiivse ja tervena vananemise kindlustamist;

| 54. | toetab komisjoni eesmärki luua eakatesõbralik keskkond, et vältida olukorda, kus ümbrus pärsib eakate potentsiaali ja (säilinud) võimeid, aga samuti selleks, et aidata neil säilitada võimalikult kaua oma füüsilised ja kognitiivsed võimed, võimaldada neil elada tuttavas ja turvalises ümbruses ning vältida eakate sotsiaalset tõrjutust; kutsub komisjoni siiski üles ergutama sellise keskkonna loomist, mille kujundamisel on arvestatud kõikide vajadustega, ning rõhutab, et sellist universaalkeskkonda tuleks käsitada laiemas kontekstis – see ei tähenda ainult hoonestatud linna- ja maaruumi täitmist mugavate, turvaliste ja juurdepääsetavate majade, kõnniteede, linnade ja muuga, vaid ka sotsiaalset, psühholoogilist, ökoloogilist, kultuurilist ja looduskeskkonda, mis pakub mitmesuguseid tegevusvõimalusi ja annab igale inimesele võimaluse end teostada ja motivatsiooni jagada; rõhutab, et selline linnakeskkond peaks tagama eakatele parema juurdepääsu tiheda asustusega piirkonnas elamise eelistele, võimaldades neile lihtsamat juurdepääsu olulistele teenustele, ning juhib tähelepanu sellele, et jätkuvale linnastumisele vaatamata elavad paljud inimesed ikka veel maapiirkondades, mille jaoks on samuti vaja uuenduslikke lahendusi; |
| --- | --- |

54.

toetab komisjoni eesmärki luua eakatesõbralik keskkond, et vältida olukorda, kus ümbrus pärsib eakate potentsiaali ja (säilinud) võimeid, aga samuti selleks, et aidata neil säilitada võimalikult kaua oma füüsilised ja kognitiivsed võimed, võimaldada neil elada tuttavas ja turvalises ümbruses ning vältida eakate sotsiaalset tõrjutust; kutsub komisjoni siiski üles ergutama sellise keskkonna loomist, mille kujundamisel on arvestatud kõikide vajadustega, ning rõhutab, et sellist universaalkeskkonda tuleks käsitada laiemas kontekstis – see ei tähenda ainult hoonestatud linna- ja maaruumi täitmist mugavate, turvaliste ja juurdepääsetavate majade, kõnniteede, linnade ja muuga, vaid ka sotsiaalset, psühholoogilist, ökoloogilist, kultuurilist ja looduskeskkonda, mis pakub mitmesuguseid tegevusvõimalusi ja annab igale inimesele võimaluse end teostada ja motivatsiooni jagada; rõhutab, et selline linnakeskkond peaks tagama eakatele parema juurdepääsu tiheda asustusega piirkonnas elamise eelistele, võimaldades neile lihtsamat juurdepääsu olulistele teenustele, ning juhib tähelepanu sellele, et jätkuvale linnastumisele vaatamata elavad paljud inimesed ikka veel maapiirkondades, mille jaoks on samuti vaja uuenduslikke lahendusi;

| 55. | rõhutab lisaks, et äärmiselt oluline on kohandada eakate kodude sisustust, et vältida tõhusamalt kodus juhtuvaid õnnetusi ja kukkumisi ning pikendada eakate iseseisvana elatud aega; ergutab liikmesriike tagama, et eakad saavad taotleda kodude kohandamiseks mõeldud toetusi; toetab meetmeid, mille abil vältida eakate ja/või koduste inimeste isolatsiooni jäämist ning lõpetada haigustega seotud häbimärgistamine (nii vanusega seoses kui ka üldiselt); |
| --- | --- |

55.

rõhutab lisaks, et äärmiselt oluline on kohandada eakate kodude sisustust, et vältida tõhusamalt kodus juhtuvaid õnnetusi ja kukkumisi ning pikendada eakate iseseisvana elatud aega; ergutab liikmesriike tagama, et eakad saavad taotleda kodude kohandamiseks mõeldud toetusi; toetab meetmeid, mille abil vältida eakate ja/või koduste inimeste isolatsiooni jäämist ning lõpetada haigustega seotud häbimärgistamine (nii vanusega seoses kui ka üldiselt);

| 56. | rõhutab, et eakate hooldamise suhtes on vaja luua tasakaal linna- ja maapiirkondade vahel; usub, et maapiirkondades elavate eakate liikuvusprobleemide lahendamiseks on vaja tehnoloogilist innovatsiooni IKT abil; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et eakate hooldamise suhtes on vaja luua tasakaal linna- ja maapiirkondade vahel; usub, et maapiirkondades elavate eakate liikuvusprobleemide lahendamiseks on vaja tehnoloogilist innovatsiooni IKT abil;

| 57. | rõhutab, kui vajalik on erilise tähelepanu pööramine nende eakate kaasamisele, kes elavad kõrvalistes piirkondades või kannatavad mitmete raskuste all; |
| --- | --- |

57.

rõhutab, kui vajalik on erilise tähelepanu pööramine nende eakate kaasamisele, kes elavad kõrvalistes piirkondades või kannatavad mitmete raskuste all;

| 58. | toetab komisjoni jõupingutusi luua eakatesõbralik keskkond, mille eesmärk on tagada, et elukeskkond ei takistaks eakate potentsiaali ja (allesjäänud) võimete realiseerimist; rõhutab, et elukeskkonda tuleb käsitleda laiema mõistena, nii et see ei oleks seotud ainult hoonestatud, vaid ka sotsiaalse, psühholoogilise, kultuurilise ja looduskeskkonnaga; ärgitab komisjoni esitama sellega seoses Euroopa juurdepääsetavuse akti ettepaneku; |
| --- | --- |

58.

toetab komisjoni jõupingutusi luua eakatesõbralik keskkond, mille eesmärk on tagada, et elukeskkond ei takistaks eakate potentsiaali ja (allesjäänud) võimete realiseerimist; rõhutab, et elukeskkonda tuleb käsitleda laiema mõistena, nii et see ei oleks seotud ainult hoonestatud, vaid ka sotsiaalse, psühholoogilise, kultuurilise ja looduskeskkonnaga; ärgitab komisjoni esitama sellega seoses Euroopa juurdepääsetavuse akti ettepaneku;

| 59. | palub, et komisjon vaataks läbi võimalikud lahendused ja parimad tavad, mis on seotud aktiivsena vananemise uue käsituse ning aktiivsena vananemise üldise ja kooskõlastatud süsteemi loomisega kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

59.

palub, et komisjon vaataks läbi võimalikud lahendused ja parimad tavad, mis on seotud aktiivsena vananemise uue käsituse ning aktiivsena vananemise üldise ja kooskõlastatud süsteemi loomisega kõikides liikmesriikides;

| 60. | teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu toimimise lepingu XII jaotises käsitletud haridus- ja spordipoliitikale tuleks lisada täiendav osa aktiivsena vananemise kohta; |
| --- | --- |

60.

teeb ettepaneku, et Euroopa Liidu toimimise lepingu XII jaotises käsitletud haridus- ja spordipoliitikale tuleks lisada täiendav osa aktiivsena vananemise kohta;

| 61. | rõhutab, et puuetega inimesi takistavate arhitektuuriliste tõkete kaotamisel on positiivne mõju ka eakate liikuvusele, kuna see aitab neil kauem iseseisvalt ja aktiivselt toime tulla; peab seepärast oluliseks nende tõkete kaotamist ka väikelinnades, kus elab palju eakaid; |
| --- | --- |

61.

rõhutab, et puuetega inimesi takistavate arhitektuuriliste tõkete kaotamisel on positiivne mõju ka eakate liikuvusele, kuna see aitab neil kauem iseseisvalt ja aktiivselt toime tulla; peab seepärast oluliseks nende tõkete kaotamist ka väikelinnades, kus elab palju eakaid;

| 62. | teeb ettepaneku võtta meetmeid, et julgustada pensionipõlve kombineerimist mingisuguse tegevusega; |
| --- | --- |

62.

teeb ettepaneku võtta meetmeid, et julgustada pensionipõlve kombineerimist mingisuguse tegevusega;

| 63. | palub komisjonil esitada ettepanekuid, et võidelda vanemate inimeste vastu suunatud diskrimineerimisega tööturule juurdepääsul, töökohal ja töö tegemisel, saavutamaks kõikide põlvkondade võrdses väärtustamises järjekindla tööolustiku; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil esitada ettepanekuid, et võidelda vanemate inimeste vastu suunatud diskrimineerimisega tööturule juurdepääsul, töökohal ja töö tegemisel, saavutamaks kõikide põlvkondade võrdses väärtustamises järjekindla tööolustiku;

| 64. | palub tööandjatel teha vajaduse korral rohkem jõupingutusi selleks, et kohandada töötingimused vastavaks vanemate töötajate tervislikule seisundile ja võimetele ning edendada töökohal eakate kodanike positiivsemat kuvandit; |
| --- | --- |

64.

palub tööandjatel teha vajaduse korral rohkem jõupingutusi selleks, et kohandada töötingimused vastavaks vanemate töötajate tervislikule seisundile ja võimetele ning edendada töökohal eakate kodanike positiivsemat kuvandit;

| 65. | märgib, et vananemine ei põhjusta ainult probleeme, vaid loob ka võimalusi – eelkõige uuendusteks, mis võivad pikas perspektiivis aidata luua töökohti ning suurendada Euroopa majanduslikku heaolu; |
| --- | --- |

65.

märgib, et vananemine ei põhjusta ainult probleeme, vaid loob ka võimalusi – eelkõige uuendusteks, mis võivad pikas perspektiivis aidata luua töökohti ning suurendada Euroopa majanduslikku heaolu;

Horisontaalsed küsimused

| 66. | peab kiiduväärseks komisjoni seisukohta rahastamisvahendite, standardite kehtestamise protsesside, repositooriumi arendamise, koostoime ja koostöö hõlbustamise suhtes ning parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; rõhutab samas, et see eeldab nende eesmärkide sidumist tegelike vajaduste ja nõudmistega, st tagamist, et poliitika, programmid ja teenused põhinevad tõenditel ja tuginevad esindavale hindamisele ja korrapärasele järelevalvele, et hõlbustada ja kiirendada eakatesõbraliku ELi loomist; palub seepärast, et komisjon algataks standarditud hindamis- ja järelevalvevahendite väljatöötamise, eesmärgiga saada vajalikke andmeid seoses tõenditel põhinevate poliitiliste soovituste, programmide väljatöötamise ja (tervishoiu/hoolduse) teenuste pakkumisega; |
| --- | --- |

66.

peab kiiduväärseks komisjoni seisukohta rahastamisvahendite, standardite kehtestamise protsesside, repositooriumi arendamise, koostoime ja koostöö hõlbustamise suhtes ning parimate tavade vahetamist liikmesriikide vahel; rõhutab samas, et see eeldab nende eesmärkide sidumist tegelike vajaduste ja nõudmistega, st tagamist, et poliitika, programmid ja teenused põhinevad tõenditel ja tuginevad esindavale hindamisele ja korrapärasele järelevalvele, et hõlbustada ja kiirendada eakatesõbraliku ELi loomist; palub seepärast, et komisjon algataks standarditud hindamis- ja järelevalvevahendite väljatöötamise, eesmärgiga saada vajalikke andmeid seoses tõenditel põhinevate poliitiliste soovituste, programmide väljatöötamise ja (tervishoiu/hoolduse) teenuste pakkumisega;

| 67. | toetab komisjoni seisukohta eakatesõbralike uuenduste suhtes; kutsub samas komisjoni üles tagama, et need uuendused oleksid suunatud kasutajale ning et need oleksid kasutajasõbralikud ja integreeriksid aktiivselt eakate potentsiaali; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja metoodika, mille abil hinnata eakate praegusi ja tulevasi vajadusi ning kaasata lõppkasutajaid senisest suuremal määral oma poliitikasse ja rahastamisprogrammidesse; tuletab meelde, et eakate vajadusi arvestavad kohandused on osutunud kõikidele põlvkondadele üldiselt kasulikuks; |
| --- | --- |

67.

toetab komisjoni seisukohta eakatesõbralike uuenduste suhtes; kutsub samas komisjoni üles tagama, et need uuendused oleksid suunatud kasutajale ning et need oleksid kasutajasõbralikud ja integreeriksid aktiivselt eakate potentsiaali; kutsub seetõttu komisjoni üles töötama välja metoodika, mille abil hinnata eakate praegusi ja tulevasi vajadusi ning kaasata lõppkasutajaid senisest suuremal määral oma poliitikasse ja rahastamisprogrammidesse; tuletab meelde, et eakate vajadusi arvestavad kohandused on osutunud kõikidele põlvkondadele üldiselt kasulikuks;

| 68. | on seisukohal, et aktiivse ja tervena vananemise lahenduste väljatöötamisel osalevaid eri tasandeid on vaja paremini kooskõlastada, ning rõhutab mitmetasandilise juhtimise olulisust selles valdkonnas; usub, et piirkondlikke ja kohalikke asutusi ei tohiks pidada ainult poliitikat rakendavateks asutusteks, vaid nad tuleks kaasata kogu otsustamis- ja hindamisprotsessi; |
| --- | --- |

68.

on seisukohal, et aktiivse ja tervena vananemise lahenduste väljatöötamisel osalevaid eri tasandeid on vaja paremini kooskõlastada, ning rõhutab mitmetasandilise juhtimise olulisust selles valdkonnas; usub, et piirkondlikke ja kohalikke asutusi ei tohiks pidada ainult poliitikat rakendavateks asutusteks, vaid nad tuleks kaasata kogu otsustamis- ja hindamisprotsessi;

| 69. | rõhutab kohalike ja piirkondlike osalejate olulist rolli tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste ajakohastamisel, parandamisel ja ratsionaliseerimisel, et luua tööturul osalevate inimeste jaoks paremaid tulemusi pakkuvad mudelid; |
| --- | --- |

69.

rõhutab kohalike ja piirkondlike osalejate olulist rolli tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandeteenuste ajakohastamisel, parandamisel ja ratsionaliseerimisel, et luua tööturul osalevate inimeste jaoks paremaid tulemusi pakkuvad mudelid;

| 70. | kiidab heaks juurdepääsetavust käsitlevad juba loodud algatused, nagu Access City Awards; palub, et komisjon võtaks vastu kõrgete eesmärkidega Euroopa juurdepääsetavuse akti, et arendada kättesaadavate kaupade ja teenuste turgu; |
| --- | --- |

70.

kiidab heaks juurdepääsetavust käsitlevad juba loodud algatused, nagu Access City Awards; palub, et komisjon võtaks vastu kõrgete eesmärkidega Euroopa juurdepääsetavuse akti, et arendada kättesaadavate kaupade ja teenuste turgu;

| 71. | ergutab pakkuma nooremate põlvkondade esindajatele informaalset koolitust, et arendada eakate hoolekande ühtseid viise; |
| --- | --- |

71.

ergutab pakkuma nooremate põlvkondade esindajatele informaalset koolitust, et arendada eakate hoolekande ühtseid viise;

| 72. | rõhutab, kui tähtis on investeerida rohkem haridusse, koolitusse ja täiendusõppesse ning suurendada nendele valdkondadele tehtavaid kulutusi, tähtsustades seejuures elukestvat õpet ja tervislike eluviiside edendamist, et luua kõiki põlvkondi võrdselt väärtustav tööolustik ning võimaldada vanematel töötajatel muutuvas tehnoloogilises keskkonnas hakkama saada; nõuab seetõttu tungivalt, et programmis „Erasmus kõigile”, mis kujutab endast tõhusat vahendit hariduse ja jätkuva ametialase arengu edendamiseks liidu igas vanuses kodanike jaoks, pöörataks suurt tähelepanu elukestvale õppele; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, kui tähtis on investeerida rohkem haridusse, koolitusse ja täiendusõppesse ning suurendada nendele valdkondadele tehtavaid kulutusi, tähtsustades seejuures elukestvat õpet ja tervislike eluviiside edendamist, et luua kõiki põlvkondi võrdselt väärtustav tööolustik ning võimaldada vanematel töötajatel muutuvas tehnoloogilises keskkonnas hakkama saada; nõuab seetõttu tungivalt, et programmis „Erasmus kõigile”, mis kujutab endast tõhusat vahendit hariduse ja jätkuva ametialase arengu edendamiseks liidu igas vanuses kodanike jaoks, pöörataks suurt tähelepanu elukestvale õppele;

| 73. | rõhutab, et vananemise mõistet on vaja terviklikumalt käsitada, ning toonitab, et vaja on ka laiaulatuslikku arengut ja uuendusi – mitte ainult elukestva õppe ja tööturu, vaid ka juurdepääsetavuse valdkonnas, võttes arvesse transpordi, taristu ja hoonetega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et vananemise mõistet on vaja terviklikumalt käsitada, ning toonitab, et vaja on ka laiaulatuslikku arengut ja uuendusi – mitte ainult elukestva õppe ja tööturu, vaid ka juurdepääsetavuse valdkonnas, võttes arvesse transpordi, taristu ja hoonetega seotud küsimusi;

| 74. | rõhutab vajadust luua pereliikmetest hooldajate jaoks tugisüsteemid; |
| --- | --- |

74.

rõhutab vajadust luua pereliikmetest hooldajate jaoks tugisüsteemid;

| 75. | toetab komisjoni seisukohta eakatesõbraliku keskkonna loomise edendamise suhtes – selline keskkond aitab kogu eluea jooksul aktiivse ja tervena vananemisele märkimisväärselt kaasa; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ainult eakatesõbraliku keskkonna loomise propageerimisest ei piisa, et saavutada tegelikke edusamme niisugustes küsimustes nagu inimeste liikuvus, piirkonna jalakäijasõbralikkus, sotsiaalset osalemist võimaldavad asutused kogukondades, samuti juurdepääs kvalitatiivsetele ja taskukohastele tervishoiu- ja hooldusteenustele ning sobivale ja taskukohasele elamispinnale; |
| --- | --- |

75.

toetab komisjoni seisukohta eakatesõbraliku keskkonna loomise edendamise suhtes – selline keskkond aitab kogu eluea jooksul aktiivse ja tervena vananemisele märkimisväärselt kaasa; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et ainult eakatesõbraliku keskkonna loomise propageerimisest ei piisa, et saavutada tegelikke edusamme niisugustes küsimustes nagu inimeste liikuvus, piirkonna jalakäijasõbralikkus, sotsiaalset osalemist võimaldavad asutused kogukondades, samuti juurdepääs kvalitatiivsetele ja taskukohastele tervishoiu- ja hooldusteenustele ning sobivale ja taskukohasele elamispinnale;

| 76. | kiidab heaks eesmärgi edendada eakatesõbralikku keskkonda, mis on oluline vahend eakate töötajate ja tööotsijate toetamiseks ning kõikidele võrdseid võimalusi pakkuva kaasava ühiskonna edendamiseks; |
| --- | --- |

76.

kiidab heaks eesmärgi edendada eakatesõbralikku keskkonda, mis on oluline vahend eakate töötajate ja tööotsijate toetamiseks ning kõikidele võrdseid võimalusi pakkuva kaasava ühiskonna edendamiseks;

| 77. | rõhutab, kui tähtis on tagada töötervishoid ja -ohutus, mis on jätkusuutliku tööelu ja aktiivsena vananemise eeltingimuseks, seda eriti puuetega või kroonilist haigust põdevate töötajate puhul; juhib tähelepanu sellele, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning masinad võiksid mängida vananeva tööjõu füüsilise koormuse leevendamisel keskset rolli; palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid vajaduse korral kõnealuseid tehnoloogiaid; väljendab heameelt selle üle, et strateegilise rakenduskava esimeses sambas tunnistatakse ennetavate abinõude olulisust; on veendunud, et ennetaval tegevusel on tööelus keskne roll ka sellepärast, et see aitab parandada töötervishoidu ja vähendada seeläbi survet tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidele; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, kui tähtis on tagada töötervishoid ja -ohutus, mis on jätkusuutliku tööelu ja aktiivsena vananemise eeltingimuseks, seda eriti puuetega või kroonilist haigust põdevate töötajate puhul; juhib tähelepanu sellele, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ning masinad võiksid mängida vananeva tööjõu füüsilise koormuse leevendamisel keskset rolli; palub, et komisjon ja liikmesriigid edendaksid vajaduse korral kõnealuseid tehnoloogiaid; väljendab heameelt selle üle, et strateegilise rakenduskava esimeses sambas tunnistatakse ennetavate abinõude olulisust; on veendunud, et ennetaval tegevusel on tööelus keskne roll ka sellepärast, et see aitab parandada töötervishoidu ja vähendada seeläbi survet tervishoiu- ja pikaajalise hoolduse süsteemidele;

| 78. | on veendunud, et majanduskasvu veelgi aeglustavate ja Euroopa heaolu taset ohustavate tõsiste probleemide ennetamiseks ja ärahoidmiseks tööturule pääsemise küsimuses on vaja ulatuslikke reforme; rõhutab sellega seoses vajadust töötada välja laiem kontekst, milles võetaks arvesse selliseid valdkondi nagu majanduspoliitika, tööhõive, sotsiaalkindlustus, sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine; |
| --- | --- |

78.

on veendunud, et majanduskasvu veelgi aeglustavate ja Euroopa heaolu taset ohustavate tõsiste probleemide ennetamiseks ja ärahoidmiseks tööturule pääsemise küsimuses on vaja ulatuslikke reforme; rõhutab sellega seoses vajadust töötada välja laiem kontekst, milles võetaks arvesse selliseid valdkondi nagu majanduspoliitika, tööhõive, sotsiaalkindlustus, sotsiaalkaitse, sooline võrdõiguslikkus ja diskrimineerimine;

| 79. | kiidab heaks standardite kehtestamise valdkonna praegused algatused, näiteks seoses universaaldisaini ning IKT ja hoonestatud keskkonna juurdepääsetavusega; võtab teatavaks komisjoni kindla kavatsuse teha sarnaseid algatusi Euroopa standardite kehtestamiseks ka e-tervishoiu ja iseseisva eluviisi valdkondades; palub, et komisjon ja standardiorganid kaasaksid kasutajaid neisse algatustesse senisest rohkem, et tagada nende vajadustele vastavad lahendused; |
| --- | --- |

79.

kiidab heaks standardite kehtestamise valdkonna praegused algatused, näiteks seoses universaaldisaini ning IKT ja hoonestatud keskkonna juurdepääsetavusega; võtab teatavaks komisjoni kindla kavatsuse teha sarnaseid algatusi Euroopa standardite kehtestamiseks ka e-tervishoiu ja iseseisva eluviisi valdkondades; palub, et komisjon ja standardiorganid kaasaksid kasutajaid neisse algatustesse senisest rohkem, et tagada nende vajadustele vastavad lahendused;

| 80. | palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada kampaaniaid, et parandada avalikkuse suhtumist eakate töötajate panusesse ja tootlikusse, pidades eriti silmas puuetega või kroonilist haigust põdevaid töötajaid; |
| --- | --- |

80.

palub komisjonil ja liikmesriikidel algatada kampaaniaid, et parandada avalikkuse suhtumist eakate töötajate panusesse ja tootlikusse, pidades eriti silmas puuetega või kroonilist haigust põdevaid töötajaid;

| 81. | on seisukohal, et vanemad inimesed vajavad korralikku sissetulekut, elukohta, ligipääsu kõikidele tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuuriteenustele ning tugevaid suhtlusvõrgustikke, et parandada oma elukvaliteeti; lisaks vajavad nad ka võimalust jätkata soovi korral osalemist tööturul, ilma et neid seejuures piiraks vanuseline diskrimineerimine; |
| --- | --- |

81.

on seisukohal, et vanemad inimesed vajavad korralikku sissetulekut, elukohta, ligipääsu kõikidele tervishoiu-, sotsiaal- ja kultuuriteenustele ning tugevaid suhtlusvõrgustikke, et parandada oma elukvaliteeti; lisaks vajavad nad ka võimalust jätkata soovi korral osalemist tööturul, ilma et neid seejuures piiraks vanuseline diskrimineerimine;

| 82. | rõhutab vajadust toetada ja hõlbustada eakate vabatahtlikku tegevust ja põlvkondadevahelist vabatahtlikku tööd; usub, et vanema elanikkonna vabatahtlik töö ning algatused, mille raames eakad iseennast ja üksteist aitavad, võivad pakkuda kaasamisvõimalusi ja aidata samal ajal mõistlikul määral kaasa pikaajalise hoolduse süsteemi jätkusuutlikkusele; ergutab seetõttu selles valdkonnas arengut ja uuendusi; |
| --- | --- |

82.

rõhutab vajadust toetada ja hõlbustada eakate vabatahtlikku tegevust ja põlvkondadevahelist vabatahtlikku tööd; usub, et vanema elanikkonna vabatahtlik töö ning algatused, mille raames eakad iseennast ja üksteist aitavad, võivad pakkuda kaasamisvõimalusi ja aidata samal ajal mõistlikul määral kaasa pikaajalise hoolduse süsteemi jätkusuutlikkusele; ergutab seetõttu selles valdkonnas arengut ja uuendusi;

o

o o

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

83.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 46.

(2)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 13.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/19 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/19

---

P7_TA(2013)0047

Valmistumine konventsiooni CITES osaliste 16. konverentsiks

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ELi strateegiliste eesmärkide kohta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungiks 3.–14. märtsil 2013. aastal Bangkokis (Tai) (2012/2838(RSP))

(2016/C 024/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse eelseisvat ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungit, mis toimub 3.–14. märtsil 2013. aastal Tais Bangkokis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelseisvat ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) osaliste konverentsi 16. istungit, mis toimub 3.–14. märtsil 2013. aastal Tais Bangkokis,

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ja O-000202/2012 – B7-0110/2013), milles käsitletakse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) 3.–14. märtsini 2013 Tais Bangkokis toimuva 16. istungi põhieesmärke, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi (O-000201/2012 – B7-0109/2013 ja O-000202/2012 – B7-0110/2013), milles käsitletakse ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) 3.–14. märtsini 2013 Tais Bangkokis toimuva 16. istungi põhieesmärke,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et CITES on suurim kehtiv ülemaailmne looduslike liikide säilitamise kokkulepe, millega püütakse tõkestada rahvusvahelisest kaubandusest tulenevat looduslike looma- ja taimeliikide ülekasutamist ning millel on 177 osalist, sh Euroopa Liidu 27 liikmesriiki; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et CITES on suurim kehtiv ülemaailmne looduslike liikide säilitamise kokkulepe, millega püütakse tõkestada rahvusvahelisest kaubandusest tulenevat looduslike looma- ja taimeliikide ülekasutamist ning millel on 177 osalist, sh Euroopa Liidu 27 liikmesriiki;

| B. | arvestades, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et CITESi eesmärk on tagada, et rahvusvaheline kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega ei ohustaks liikide püsimajäämist looduses;

| C. | arvestades, et pikaajaline heaolu peab olema tähtsam kui lühiajalised majanduslikud huvid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et pikaajaline heaolu peab olema tähtsam kui lühiajalised majanduslikud huvid;

| D. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vaesumise põhipõhjused on looduslike liikide majanduslik kasutamine, ebaseaduslik kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega, elupaikade hävitamine, kliimamuutused ja loodusressursside tarbimine inimeste poolt; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse vaesumise põhipõhjused on looduslike liikide majanduslik kasutamine, ebaseaduslik kauplemine looduslike looma- ja taimeliikidega, elupaikade hävitamine, kliimamuutused ja loodusressursside tarbimine inimeste poolt;

| E. | arvestades, et rikkumata metsade piiritlemine ja teatavate piirkondade teevabana hoidmine on kulutõhusad viisid, mille abil säilitada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi teenused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et rikkumata metsade piiritlemine ja teatavate piirkondade teevabana hoidmine on kulutõhusad viisid, mille abil säilitada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi teenused;

| F. | arvestades, et CITESi resolutsiooni Conf. 9.24 (Rev. CoP15) lisas 4 osutatakse ettevaatusabinõudele, mida tuleb konventsiooni lisasid muutes rakendada või arvesse võtta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et CITESi resolutsiooni Conf. 9.24 (Rev. CoP15) lisas 4 osutatakse ettevaatusabinõudele, mida tuleb konventsiooni lisasid muutes rakendada või arvesse võtta;

| G. | arvestades, et CITESi otsused peaksid põhinema teaduslikel järeldustel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et CITESi otsused peaksid põhinema teaduslikel järeldustel;

| H. | arvestades, et CITESiga hõlmatud liigid on konventsiooni lisadesse kantud nende kaitsestaatuse ja rahvusvahelise kaubanduse mahu põhjal, nii et I lisas on väljasuremisohus liigid, millega kauplemine on keelatud, ja II lisas on liigid, millega kauplemist tuleb kontrollida, et vältida nende säilimist ohustavat kasutamist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et CITESiga hõlmatud liigid on konventsiooni lisadesse kantud nende kaitsestaatuse ja rahvusvahelise kaubanduse mahu põhjal, nii et I lisas on väljasuremisohus liigid, millega kauplemine on keelatud, ja II lisas on liigid, millega kauplemist tuleb kontrollida, et vältida nende säilimist ohustavat kasutamist;

| I. | arvestades, et CITESi I lisasse kantud liigid on range kaitse all ja igasugune kauplemine nendega on keelatud; arvestades, et mis tahes luba konfiskeeritud isendeid või tooteid (näiteks elevandiluu, tiigriluud või ninasarvikute sarved) müüa oleks vastuolus konventsiooni eesmärgiga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et CITESi I lisasse kantud liigid on range kaitse all ja igasugune kauplemine nendega on keelatud; arvestades, et mis tahes luba konfiskeeritud isendeid või tooteid (näiteks elevandiluu, tiigriluud või ninasarvikute sarved) müüa oleks vastuolus konventsiooni eesmärgiga;

| J. | arvestades, et korrapärase läbivaatamisprotsessi käigus on selgunud, et teatavate I lisas loetletud liikide puhul on CITESi meetmed olnud edukad ning need liigid võib nüüd üle viia II lisasse; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et korrapärase läbivaatamisprotsessi käigus on selgunud, et teatavate I lisas loetletud liikide puhul on CITESi meetmed olnud edukad ning need liigid võib nüüd üle viia II lisasse;

| K. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (2011–2020) Aichi eesmärk 12 näeb ette, et 2020. aastaks on suudetud vältida teadaolevate ohustatud liikide väljasuremist ning et nende kaitsestaatust on parandatud ja see on säilitatud (eriti kõige suuremas hävimisohus liikide puhul); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (2011–2020) Aichi eesmärk 12 näeb ette, et 2020. aastaks on suudetud vältida teadaolevate ohustatud liikide väljasuremist ning et nende kaitsestaatust on parandatud ja see on säilitatud (eriti kõige suuremas hävimisohus liikide puhul);

| L. | arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (2011–2020) Aichi eesmärk 6 näeb ette, et 2020. aastaks majandatakse ja kasutatakse kõiki kalavarusid, selgrootute liike ja veetaimi säästlikult, seaduslikult, ökosüsteemipõhiselt ja ülepüüki vältides ning et kõikide liikide jaoks, mille varud on ammendunud, on kehtestatud taastamiskavad ja -meetmed, kusjuures kalandustegevus ei tohi avaldada ohustatud liikidele ja haavatavatele ökosüsteemidele olulist kahjulikku mõju ning kalandustegevuse mõju varudele, liikidele ja ökosüsteemidele peab jääma ökosüsteemi jaoks kahjututesse piiridesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (2011–2020) Aichi eesmärk 6 näeb ette, et 2020. aastaks majandatakse ja kasutatakse kõiki kalavarusid, selgrootute liike ja veetaimi säästlikult, seaduslikult, ökosüsteemipõhiselt ja ülepüüki vältides ning et kõikide liikide jaoks, mille varud on ammendunud, on kehtestatud taastamiskavad ja -meetmed, kusjuures kalandustegevus ei tohi avaldada ohustatud liikidele ja haavatavatele ökosüsteemidele olulist kahjulikku mõju ning kalandustegevuse mõju varudele, liikidele ja ökosüsteemidele peab jääma ökosüsteemi jaoks kahjututesse piiridesse;

| M. | arvestades, et rahvusvaheliste keskkonnainstitutsioonide otsustamisprotsessi läbipaistvus on nende tulemusliku toimimise seisukohast ülioluline; arvestades, et Rio+20 konverentsi lõppdokumendis „Soovitud tulevikuvisioon” kinnitatakse, et säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on kõikidel tasanditel vaja tulemuslikke, läbipaistvaid, vastutustundlikke ja demokraatlikke institutsioone; arvestades, et ka CITESi resolutsioonis Conf. 14.2 esitatud CITESi strateegiline visioon aastateks 2008–2013 hõlmab läbipaistvuse suurendamist; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rahvusvaheliste keskkonnainstitutsioonide otsustamisprotsessi läbipaistvus on nende tulemusliku toimimise seisukohast ülioluline; arvestades, et Rio+20 konverentsi lõppdokumendis „Soovitud tulevikuvisioon” kinnitatakse, et säästva arengu eesmärkide saavutamiseks on kõikidel tasanditel vaja tulemuslikke, läbipaistvaid, vastutustundlikke ja demokraatlikke institutsioone; arvestades, et ka CITESi resolutsioonis Conf. 14.2 esitatud CITESi strateegiline visioon aastateks 2008–2013 hõlmab läbipaistvuse suurendamist;

| N. | arvestades, et CITESi praeguse kodukorra kohaselt ei tohi salajast hääletust üldiselt kasutada ja see on lubatud ainult ametnike ja vastuvõtvate riikide valimisel; arvestades, et sellele eeskirjale vaatamata olid viimasel CITESi osaliste konverentsil paljud hääletused salajased; arvestades, et salajast hääletust kasutatakse korrapäraselt ka tundlike ja oluliste küsimuste korral, näiteks seoses mereorganismide või elevandiluukaubandusega; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et CITESi praeguse kodukorra kohaselt ei tohi salajast hääletust üldiselt kasutada ja see on lubatud ainult ametnike ja vastuvõtvate riikide valimisel; arvestades, et sellele eeskirjale vaatamata olid viimasel CITESi osaliste konverentsil paljud hääletused salajased; arvestades, et salajast hääletust kasutatakse korrapäraselt ka tundlike ja oluliste küsimuste korral, näiteks seoses mereorganismide või elevandiluukaubandusega;

| O. | arvestades, et ülepüük ohustab tõsiselt hariliku ehk atlandi heeringahai varusid; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ülepüük ohustab tõsiselt hariliku ehk atlandi heeringahai varusid;

| P. | arvestades, et vasarhaid on kõikjal maailmas ohustatud, kuna rahvusvaheline uimekaubandus ja kaaspüük on nende populatsiooni vähendanud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vasarhaid on kõikjal maailmas ohustatud, kuna rahvusvaheline uimekaubandus ja kaaspüük on nende populatsiooni vähendanud;

| Q. | arvestades, et elevantide salaküttimise märkimisväärne sagenemine mõjutab elevantide populatsiooni kõigis neljas Aafrika alampiirkonnas, valmistades tõsist ja kasvavat muret; arvestades, et ajavahemikus 2009–2011 konfiskeeriti rekordiline kogus ebaseaduslikku elevandiluud; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et elevantide salaküttimise märkimisväärne sagenemine mõjutab elevantide populatsiooni kõigis neljas Aafrika alampiirkonnas, valmistades tõsist ja kasvavat muret; arvestades, et ajavahemikus 2009–2011 konfiskeeriti rekordiline kogus ebaseaduslikku elevandiluud;

| R. | arvestades, et jätkusuutmatu ja ebaeetiline trofeeküttimine on põhjustanud CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide arvukuse olulist vähenemist; arvestades, et trofeeküttimine on CITESi eesmärkidega tõsises vastuolus; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et jätkusuutmatu ja ebaeetiline trofeeküttimine on põhjustanud CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide arvukuse olulist vähenemist; arvestades, et trofeeküttimine on CITESi eesmärkidega tõsises vastuolus;

| S. | arvestades, et tulemuslike jõustamismeetmete puudumise tõttu tapetakse CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide esindajaid endiselt kasusaamise eesmärgil; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tulemuslike jõustamismeetmete puudumise tõttu tapetakse CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide esindajaid endiselt kasusaamise eesmärgil;

| T. | arvestades, et ligikaudu 80 % Aafrika ninasarvikute populatsioonist elab Lõuna-Aafrikas; arvestades, et nende salaküttimine on kõigis levialariikides hoogustunud; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ligikaudu 80 % Aafrika ninasarvikute populatsioonist elab Lõuna-Aafrikas; arvestades, et nende salaküttimine on kõigis levialariikides hoogustunud;

| U. | arvestades, et ebaseaduslik kauplemine tiigrite ja muude I lisas loetletud Aasia suurte kaslastega on endiselt märkimisväärne, kuid CITESile ei anta aru ei jõustamismeetmete ega konkreetsemalt ka selle kohta, kuidas täidetakse CITESi otsust 14.69, mida EL 2007. aastal toetas ja mille eesmärk on kaotada järk-järgult tiigrikasvatused ning tagada, et tiigreid ei kasvatataks nende osadega ja neist valmistatud toodetega kauplemise eesmärgil, sh sisekaubanduse raames; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et ebaseaduslik kauplemine tiigrite ja muude I lisas loetletud Aasia suurte kaslastega on endiselt märkimisväärne, kuid CITESile ei anta aru ei jõustamismeetmete ega konkreetsemalt ka selle kohta, kuidas täidetakse CITESi otsust 14.69, mida EL 2007. aastal toetas ja mille eesmärk on kaotada järk-järgult tiigrikasvatused ning tagada, et tiigreid ei kasvatataks nende osadega ja neist valmistatud toodetega kauplemise eesmärgil, sh sisekaubanduse raames;

| V. | arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast jääkarudele (Ursus maritimus) tõelist ohtu; arvestades, et tõsist ohtu kujutab ka jääkarude küttimine ja nende osadega kauplemine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et kliimamuutused kujutavad endast jääkarudele (Ursus maritimus) tõelist ohtu; arvestades, et tõsist ohtu kujutab ka jääkarude küttimine ja nende osadega kauplemine;

| W. | arvestades, et Euroopa Liit on lemmikloomadena peetavate roomajate (sh CITESis loetletud liigid) oluline imporditurg; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et Euroopa Liit on lemmikloomadena peetavate roomajate (sh CITESis loetletud liigid) oluline imporditurg;

| X. | arvestades, et paljude kilpkonnaliikide suur kasutamine toiduturul ja rahvusvahelises lemmikloomakaubanduses mõjutab nende arvukust; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et paljude kilpkonnaliikide suur kasutamine toiduturul ja rahvusvahelises lemmikloomakaubanduses mõjutab nende arvukust;

| Y. | arvestades, et rahvusvaheline kauplemine railõpustega on tinginud üha suureneva kalastamissurve, mis on omakorda toonud kaasa sarvikrai (Manta spp.) ja muude raikala liikide populatsioonide arvukuse olulise vähenemise; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et rahvusvaheline kauplemine railõpustega on tinginud üha suureneva kalastamissurve, mis on omakorda toonud kaasa sarvikrai (Manta spp.) ja muude raikala liikide populatsioonide arvukuse olulise vähenemise;

| Z. | arvestades, et rahvusvahelised kalandusalased õigusaktid ja CITES peaksid teenima üht eesmärki – tagada kalavarude pikaajaline säilimine avameres, võttes muu hulgas arvesse kaaspüügi mõju mittesihtliikidele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et rahvusvahelised kalandusalased õigusaktid ja CITES peaksid teenima üht eesmärki – tagada kalavarude pikaajaline säilimine avameres, võttes muu hulgas arvesse kaaspüügi mõju mittesihtliikidele;

| AA. | arvestades, et praegu sisaldab CITES merelt sissetoomise kohta ebaselgeid sätteid, täpsemalt seoses riikidega, kuhu avamerelt püütud liigid sisse tuuakse; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et praegu sisaldab CITES merelt sissetoomise kohta ebaselgeid sätteid, täpsemalt seoses riikidega, kuhu avamerelt püütud liigid sisse tuuakse;

| AB. | arvestades, et merelt sissetoomist käsitlev CITESi töörühm soovitas lahendust, mille kohaselt austataks lipuriigi jurisdiktsiooni, nii et lipuriik vastutaks CITESi dokumentide esitamise eest (erandiks on mõned üksikud juhud seoses prahitud kalalaevadega); |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et merelt sissetoomist käsitlev CITESi töörühm soovitas lahendust, mille kohaselt austataks lipuriigi jurisdiktsiooni, nii et lipuriik vastutaks CITESi dokumentide esitamise eest (erandiks on mõned üksikud juhud seoses prahitud kalalaevadega);

| AC. | arvestades, et CITESi nõuetekohaseks toimimiseks peavad konventsiooniosalised rahastamist järgmise paari aasta jooksul tõenäoliselt märkimisväärselt suurendama; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et CITESi nõuetekohaseks toimimiseks peavad konventsiooniosalised rahastamist järgmise paari aasta jooksul tõenäoliselt märkimisväärselt suurendama;

| AD. | arvestades, et EL ei panusta CITESi küll otseselt, kuid on oma arenguabi andmisega sellegipoolest üks CITESi põhirahastajaid; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et EL ei panusta CITESi küll otseselt, kuid on oma arenguabi andmisega sellegipoolest üks CITESi põhirahastajaid;

| 1. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles lähtuma kõigi otsuste puhul, mis käsitlevad töödokumente ja nimekirja kandmise ettepanekuid, eelkõige ettevaatuspõhimõttest, võttes esmajoones arvesse põhimõtet, et kasutaja maksab, aga ka ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja tavapäraseid looduskaitse põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles lähtuma kõigi otsuste puhul, mis käsitlevad töödokumente ja nimekirja kandmise ettepanekuid, eelkõige ettevaatuspõhimõttest, võttes esmajoones arvesse põhimõtet, et kasutaja maksab, aga ka ökosüsteemil põhinevat lähenemisviisi ja tavapäraseid looduskaitse põhimõtteid;

| 2. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid omaksid ühtset seisukohta ning kiirendaksid ja tõhustaksid oma sisemisi otsustamisprotsesse, et leppida kiiresti kokku ELi ühises seisukohas CITESi osaliste konverentsi 16. istungi jaoks ning kasutada täielikult ära ELi 27 konventsiooniosalise jõudu, et 16. istungi otsustes võetaks rohkem arvesse ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid omaksid ühtset seisukohta ning kiirendaksid ja tõhustaksid oma sisemisi otsustamisprotsesse, et leppida kiiresti kokku ELi ühises seisukohas CITESi osaliste konverentsi 16. istungi jaoks ning kasutada täielikult ära ELi 27 konventsiooniosalise jõudu, et 16. istungi otsustes võetaks rohkem arvesse ettevaatuspõhimõtet;

| 3. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit haaraks ohustatud liikide kaitsmisel juhtohjad, osaledes aktiivselt CITESi läbirääkimistel ning aidates kõrvaldada olukorda halvendavad seaduselüngad; mõistab hukka asjaolu, et väidetavalt on liikmesriigid ja Euroopa Liidu kodanikud olnud vahendajatena seotud ninasarvikute sarvede vedamisega Vietnami või muudesse riikidesse, kus sarvedel on suur kaubanduslik väärtus, ning on seeläbi stimuleerinud nõudlust ja salaküttimise jätkumist; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit haaraks ohustatud liikide kaitsmisel juhtohjad, osaledes aktiivselt CITESi läbirääkimistel ning aidates kõrvaldada olukorda halvendavad seaduselüngad; mõistab hukka asjaolu, et väidetavalt on liikmesriigid ja Euroopa Liidu kodanikud olnud vahendajatena seotud ninasarvikute sarvede vedamisega Vietnami või muudesse riikidesse, kus sarvedel on suur kaubanduslik väärtus, ning on seeläbi stimuleerinud nõudlust ja salaküttimise jätkumist;

| 4. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid looksid nii konverentsi eel kui selle ajal kontakte kolmandate riikidega ja otsiksid liitlasi; |
| --- | --- |

4.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid looksid nii konverentsi eel kui selle ajal kontakte kolmandate riikidega ja otsiksid liitlasi;

| 5. | ergutab CITESi osalisi kaaluma lisavõimalusi, kuidas tugevdada kõigil tasanditel koostööd ja kooskõlastamist ning seeläbi bioloogilise mitmekesisusega seotud konventsioonide koostoimet; |
| --- | --- |

5.

ergutab CITESi osalisi kaaluma lisavõimalusi, kuidas tugevdada kõigil tasanditel koostööd ja kooskõlastamist ning seeläbi bioloogilise mitmekesisusega seotud konventsioonide koostoimet;

Otsustamisprotsessi läbipaistvus

| 6. | on kindlalt vastu salajaste hääletuste muutumisele CITESi üldiseks tavaks, kuna CITESi kodukord lubab salajast hääletust kasutada ainult erandjuhtudel; toetab sellega seoses Taani poolt ELi liikmesriikide nimel esitatud vastavat ettepanekut; |
| --- | --- |

6.

on kindlalt vastu salajaste hääletuste muutumisele CITESi üldiseks tavaks, kuna CITESi kodukord lubab salajast hääletust kasutada ainult erandjuhtudel; toetab sellega seoses Taani poolt ELi liikmesriikide nimel esitatud vastavat ettepanekut;

| 7. | väljendab heameelt Taani poolt ELi liikmesriikide nimel esitatud ettepaneku üle lisada konverentsi resolutsiooni 11.1 (Rev. CoP15) uus lõige huvide konflikti kohta; |
| --- | --- |

7.

väljendab heameelt Taani poolt ELi liikmesriikide nimel esitatud ettepaneku üle lisada konverentsi resolutsiooni 11.1 (Rev. CoP15) uus lõige huvide konflikti kohta;

Rahastamine

| 8. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks oma arenguabi kaudu rahastamise järjepidevuse, et saavutada CITESi eesmärgid; viitab sellega seoses konkreetselt käimasolevale elevantide ebaseadusliku tapmise järelevalve (MIKE) programmile, mille toetamist võib Euroopa Liit programmi sõltumatu läbivaatamise ja selle tõhususe hindamise tulemuste põhjal jätkata; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et komisjon tagaks oma arenguabi kaudu rahastamise järjepidevuse, et saavutada CITESi eesmärgid; viitab sellega seoses konkreetselt käimasolevale elevantide ebaseadusliku tapmise järelevalve (MIKE) programmile, mille toetamist võib Euroopa Liit programmi sõltumatu läbivaatamise ja selle tõhususe hindamise tulemuste põhjal jätkata;

| 9. | ergutab komisjoni ja ELi liikmesriike otsima võimalusi anda CITESile Euroopa Arengufondi kaudu pikaajalist rahalist toetust; |
| --- | --- |

9.

ergutab komisjoni ja ELi liikmesriike otsima võimalusi anda CITESile Euroopa Arengufondi kaudu pikaajalist rahalist toetust;

| 10. | toetab ettepanekut (1) taotleda, et Ülemaailmne Keskkonnafond (GEF) toimiks edaspidi CITESi finantsmehhanismina ning et bioloogilise mitmekesisuse strateegia GEF 6 hõlmaks edaspidi ka liikide mõõdet; |
| --- | --- |

10.

toetab ettepanekut (1) taotleda, et Ülemaailmne Keskkonnafond (GEF) toimiks edaspidi CITESi finantsmehhanismina ning et bioloogilise mitmekesisuse strateegia GEF 6 hõlmaks edaspidi ka liikide mõõdet;

Sissetoomine merelt

| 11. | väljendab heameelt merelt sissetoomist käsitleva CITESi töörühma arutelude ja edusammude üle; toetab 16. istungi dokumenti nr 32, mille eesmärk on parandada mitte ühegi riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast merest püütud ja CITESi nimekirja kuuluvate liikide kaitset; nõuab tungivalt, et konventsiooniosalised viiksid selle küsimusega seotud töö 16. istungil lõpule; |
| --- | --- |

11.

väljendab heameelt merelt sissetoomist käsitleva CITESi töörühma arutelude ja edusammude üle; toetab 16. istungi dokumenti nr 32, mille eesmärk on parandada mitte ühegi riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast merest püütud ja CITESi nimekirja kuuluvate liikide kaitset; nõuab tungivalt, et konventsiooniosalised viiksid selle küsimusega seotud töö 16. istungil lõpule;

Haid

| 12. | väljendab heameelt Brasiilia, Komooride, Horvaatia, Egiptuse ja Euroopa Liidu liikmesriike esindava Taani ettepaneku üle kanda harilik ehk atlandi heeringahai (Lamna nasus) konventsiooni II lisasse; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid kõnealust ettepanekut; |
| --- | --- |

12.

väljendab heameelt Brasiilia, Komooride, Horvaatia, Egiptuse ja Euroopa Liidu liikmesriike esindava Taani ettepaneku üle kanda harilik ehk atlandi heeringahai (Lamna nasus) konventsiooni II lisasse; nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid kõnealust ettepanekut;

| 13. | väljendab heameelt Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Hondurase, Mehhiko ja Euroopa Liidu liikmesriike esindava Taani ettepaneku üle kanda kolm vasarhai (Sphyrna spp) liiki konventsiooni II lisasse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid kõnealust ettepanekut; |
| --- | --- |

13.

väljendab heameelt Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Hondurase, Mehhiko ja Euroopa Liidu liikmesriike esindava Taani ettepaneku üle kanda kolm vasarhai (Sphyrna spp) liiki konventsiooni II lisasse; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid kõnealust ettepanekut;

| 14. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid toetaksid Brasiilia, Colombia ja Ameerika Ühendriikide ettepanekut kanda CITESi II lisasse pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus); |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid toetaksid Brasiilia, Colombia ja Ameerika Ühendriikide ettepanekut kanda CITESi II lisasse pikkuim-hallhai (Carcharhinus longimanus);

Elevandiluu ja ninasarvikute sarved

| 15. | väljendab heameelt asjaolu üle, et Tansaania võttis tagasi ettepaneku viia aafrika elevant (Loxodonta africana) üle I lisast II lisasse ning korraldada Tansaania elevandiluuvarude ühekordne müük; |
| --- | --- |

15.

väljendab heameelt asjaolu üle, et Tansaania võttis tagasi ettepaneku viia aafrika elevant (Loxodonta africana) üle I lisast II lisasse ning korraldada Tansaania elevandiluuvarude ühekordne müük;

| 16. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid avaldaksid vastuseisu kõikidele ettepanekutele, mis käsitlevad aafrika elevandi üleviimist konventsiooni II lisasse või kauplemist aafrika elevantidelt pärineva elevandiluuga, kuni on võimalik hinnata 2008. aasta novembris toimunud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe elevandiluu ühekordse müügi mõju ning tuvastada, et sellel ei olnud nimetatud riikide ja nende naaberriikide elevandipopulatsioonile kahjulikku mõju; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid avaldaksid vastuseisu kõikidele ettepanekutele, mis käsitlevad aafrika elevandi üleviimist konventsiooni II lisasse või kauplemist aafrika elevantidelt pärineva elevandiluuga, kuni on võimalik hinnata 2008. aasta novembris toimunud Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe elevandiluu ühekordse müügi mõju ning tuvastada, et sellel ei olnud nimetatud riikide ja nende naaberriikide elevandipopulatsioonile kahjulikku mõju;

| 17. | ergutab CITESi osalisi järgima ettevaatuspõhimõtet, võttes arvesse praegust kriisi seoses elevantide salaküttimisega, ning lähtuma otsuste tegemisel nii otsuste võimalikust mõjust elevantide kaitsele kui ka aafrika elevante käsitleva tegevuskava rakendamisest – see on eriti oluline, kui kõne all on otsustamismehhanism edasiseks elevandiluuga kauplemiseks (pärast üheksa-aastast vaheaega, mis algas pärast Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe elevandiluu ühekordset müüki 2008. aasta novembris); palub seepärast ELil ja liikmesriikidel toetada Benini, Burkina Faso, Kesk-Aafrika Vabariigi, Elevandiluuranniku, Kenya, Libeeria, Nigeeria ja Togo ettepanekut muuta elevandiluuga kauplemise tulevast otsustamismehhanismi käsitlevat otsust 14.77; |
| --- | --- |

17.

ergutab CITESi osalisi järgima ettevaatuspõhimõtet, võttes arvesse praegust kriisi seoses elevantide salaküttimisega, ning lähtuma otsuste tegemisel nii otsuste võimalikust mõjust elevantide kaitsele kui ka aafrika elevante käsitleva tegevuskava rakendamisest – see on eriti oluline, kui kõne all on otsustamismehhanism edasiseks elevandiluuga kauplemiseks (pärast üheksa-aastast vaheaega, mis algas pärast Botswana, Namiibia, Lõuna-Aafrika ja Zimbabwe elevandiluu ühekordset müüki 2008. aasta novembris); palub seepärast ELil ja liikmesriikidel toetada Benini, Burkina Faso, Kesk-Aafrika Vabariigi, Elevandiluuranniku, Kenya, Libeeria, Nigeeria ja Togo ettepanekut muuta elevandiluuga kauplemise tulevast otsustamismehhanismi käsitlevat otsust 14.77;

| 18. | ergutab CITESi osalisi toetama Nigeeria ja Rwanda ettepanekut võtta vastu resolutsioon aafrika elevante käsitleva tegevuskava kohta ning kutsub üles seda tegevuskava rakendama, sest see on kõige tõhusam viis parandada elevantide kaitset kogu Aafrikas; |
| --- | --- |

18.

ergutab CITESi osalisi toetama Nigeeria ja Rwanda ettepanekut võtta vastu resolutsioon aafrika elevante käsitleva tegevuskava kohta ning kutsub üles seda tegevuskava rakendama, sest see on kõige tõhusam viis parandada elevantide kaitset kogu Aafrikas;

| 19. | palub Euroopa Liidul, liikmesriikidel ja kõikidel CITESi osalistel toetada Kenya ettepanekut kohaldada Lõuna-Aafrikast ja Svaasimaalt pärit ninasarvikute jahitrofeede ekspordi suhtes ajutist nullkvooti ning palub CITESi osalistel leida meetmed, mille abil vähendada nõudlust ninasarvikute sarvede järele; |
| --- | --- |

19.

palub Euroopa Liidul, liikmesriikidel ja kõikidel CITESi osalistel toetada Kenya ettepanekut kohaldada Lõuna-Aafrikast ja Svaasimaalt pärit ninasarvikute jahitrofeede ekspordi suhtes ajutist nullkvooti ning palub CITESi osalistel leida meetmed, mille abil vähendada nõudlust ninasarvikute sarvede järele;

| 20. | palub konventsiooniosalistel vähendada CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide trofeeküttimise suhtes kehtestatud aastaseid riiklikke ekspordikvoote; |
| --- | --- |

20.

palub konventsiooniosalistel vähendada CITESi I ja II lisas loetletud ohustatud liikide trofeeküttimise suhtes kehtestatud aastaseid riiklikke ekspordikvoote;

| 21. | palub kõigil osalisriikidel, kus tarbitakse ninasarviku sarvi, ja eriti Vietnamil võtta viivitamatult meetmeid ninasarvikute sarvede ebaseadusliku impordi peatamiseks, kehtestada seaduserikkujatele ranged karistused ning võtta meetmeid, et teavitada tarbijaid sarvede tarbimise mõjust ninasarvikute looduslikule populatsioonile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema neid küsimusi asjaomaste osalisriikidega peetavate kaubandusläbirääkimiste raames; |
| --- | --- |

21.

palub kõigil osalisriikidel, kus tarbitakse ninasarviku sarvi, ja eriti Vietnamil võtta viivitamatult meetmeid ninasarvikute sarvede ebaseadusliku impordi peatamiseks, kehtestada seaduserikkujatele ranged karistused ning võtta meetmeid, et teavitada tarbijaid sarvede tarbimise mõjust ninasarvikute looduslikule populatsioonile; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema neid küsimusi asjaomaste osalisriikidega peetavate kaubandusläbirääkimiste raames;

Suured kaslased

| 22. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid nõuaksid kaubanduskeelu kehtestamist nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole järginud tiigreid käsitlevat CITESi otsust 14.69, ning nende osaliste suhtes, kes soodustavad tiigrite kasvatamist nende osade ja nendest valmistatud toodetega kauplemise eesmärgil; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid nõuaksid kaubanduskeelu kehtestamist nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole järginud tiigreid käsitlevat CITESi otsust 14.69, ning nende osaliste suhtes, kes soodustavad tiigrite kasvatamist nende osade ja nendest valmistatud toodetega kauplemise eesmärgil;

| 23. | nõuab tungivalt, et CITESi osalised lõpetaksid jätkusuutmatu ja ebaeetilise trofeeküttimise, mis on põhjustanud aafrika lõvide populatsiooni märkimisväärse vähenemise; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et CITESi osalised lõpetaksid jätkusuutmatu ja ebaeetilise trofeeküttimise, mis on põhjustanud aafrika lõvide populatsiooni märkimisväärse vähenemise;

| 24. | peab kahetsusväärseks, et lõvi (Panthera leo) üleviimiseks CITESi II lisast I lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut; |
| --- | --- |

24.

peab kahetsusväärseks, et lõvi (Panthera leo) üleviimiseks CITESi II lisast I lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut;

Roomajad

| 25. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid ettepanekuid lisada CITESi II lisasse mitu Põhja-Ameerika ja Aasia kilpkonnaliste liiki ja viia seitse liiki üle I lisasse; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid ettepanekuid lisada CITESi II lisasse mitu Põhja-Ameerika ja Aasia kilpkonnaliste liiki ja viia seitse liiki üle I lisasse;

| 26. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid kolme mageveekilpkonna liiki (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ja Geoemyda japonica) käsitlevate alternatiivsete ettepanekute puhul nende levialariikide (Vietnam ja Jaapan) jõulisemaid ettepanekuid, mis on kooskõlas Singapuris toimunud CITESi seminari ekspertide soovitustega; |
| --- | --- |

26.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid kolme mageveekilpkonna liiki (Cuora galbinifrons, Mauremys annamensis ja Geoemyda japonica) käsitlevate alternatiivsete ettepanekute puhul nende levialariikide (Vietnam ja Jaapan) jõulisemaid ettepanekuid, mis on kooskõlas Singapuris toimunud CITESi seminari ekspertide soovitustega;

| 27. | nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid Uus-Meremaa roheliste gekode (Naultinus spp.) ja mangshani rästiku (Protobothrops mangshanensis) kandmist CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepanekud nimetatud liikide ainsad levialariigid, st vastavalt Uus-Meremaa ja Hiina; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et EL ja liikmesriigid toetaksid Uus-Meremaa roheliste gekode (Naultinus spp.) ja mangshani rästiku (Protobothrops mangshanensis) kandmist CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepanekud nimetatud liikide ainsad levialariigid, st vastavalt Uus-Meremaa ja Hiina;

| 28. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid madudega kauplemise ja nende kaitse haldamist käsitlevat otsuse eelnõu, mille esitas Šveits; |
| --- | --- |

28.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid madudega kauplemise ja nende kaitse haldamist käsitlevat otsuse eelnõu, mille esitas Šveits;

Muud liigid

| 29. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid Etioopia, Kenya ja Uganda esitatud otsuse eelnõu, milles käsitletakse nii seaduslikku kui ka ebaseaduslikku kauplemist geparditega; |
| --- | --- |

29.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid toetaksid Etioopia, Kenya ja Uganda esitatud otsuse eelnõu, milles käsitletakse nii seaduslikku kui ka ebaseaduslikku kauplemist geparditega;

| 30. | peab kiiduväärseks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) tööd, mida hoogustas 2010. aastal peetud CITESi osaliste 15. istung; |
| --- | --- |

30.

peab kiiduväärseks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) tööd, mida hoogustas 2010. aastal peetud CITESi osaliste 15. istung;

| 31. | peab kahetsusväärseks, et hariliku tuuni (Thunnus thynnus) kandmiseks CITESi I lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut; |
| --- | --- |

31.

peab kahetsusväärseks, et hariliku tuuni (Thunnus thynnus) kandmiseks CITESi I lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut;

| 32. | peab kahetsusväärseks, et Corallium spp ja Paracorallium spp lisamiseks CITESi II lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut; |
| --- | --- |

32.

peab kahetsusväärseks, et Corallium spp ja Paracorallium spp lisamiseks CITESi II lisasse ei ole tehtud ühtegi ettepanekut;

| 33. | nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid toetaksid järgmisi ettepanekuid:






  — | sarvikrai (Manta spp) kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Brasiilia, Colombia ja Ecuador; teiste railiikide kandmine II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Colombia ja Ecuador; |
| --- | --- | --- |

33.

nõuab tungivalt, et Euroopa Liit ja liikmesriigid toetaksid järgmisi ettepanekuid:

—

sarvikrai (Manta spp) kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Brasiilia, Colombia ja Ecuador; teiste railiikide kandmine II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Colombia ja Ecuador;

| — | jääkaru (Ursus maritimus) üleviimine CITESi II lisast I lisasse, mille kohta tegi ettepaneku USA ja mida toetab Venemaa Föderatsioon; |
| --- | --- |

—

jääkaru (Ursus maritimus) üleviimine CITESi II lisast I lisasse, mille kohta tegi ettepaneku USA ja mida toetab Venemaa Föderatsioon;

| — | Lääne-Aafrika manaati (Trichesurus senegalensis) üleviimine II lisast I lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Benin, Senegal ja Sierra Leone; |
| --- | --- |

—

Lääne-Aafrika manaati (Trichesurus senegalensis) üleviimine II lisast I lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Benin, Senegal ja Sierra Leone;

| — | saagrai (Pristis microdon) üleviimine II lisast I lisasse, mille kohta tegi ettepaneku Austraalia; |
| --- | --- |

—

saagrai (Pristis microdon) üleviimine II lisast I lisasse, mille kohta tegi ettepaneku Austraalia;

| — | mitme palisandri (Dalbergia spp.) ja eebenipuu (Diospyros spp.) liigi kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Madagaskar, Belize, Tai ja Vietnam; |
| --- | --- |

—

mitme palisandri (Dalbergia spp.) ja eebenipuu (Diospyros spp.) liigi kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Madagaskar, Belize, Tai ja Vietnam;

| — | mitme rahvusvaheliselt dekoratiivtaimedena kaubeldava liigi (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera ja Uncarina grandidieri) kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegi ettepaneku nende liikide ainus levialariik Madagaskar; |
| --- | --- |

—

mitme rahvusvaheliselt dekoratiivtaimedena kaubeldava liigi (Adenia firingalavensis, Adenia subsessifolia, Cyphostemma laza, Operculicarya decaryi, Senna meridionalis, Uncarina stellulifera ja Uncarina grandidieri) kandmine CITESi II lisasse, mille kohta tegi ettepaneku nende liikide ainus levialariik Madagaskar;

| 34. | palub, et Euroopa Liit ja liikmesriigid avaldaksid vastuseisu järgmistele ettepanekutele:






  — | CITESi strateegilise visiooni kohta tehtud avalduse muutmine, mis tähendaks, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise arvestatava pidurdamise eest võitlemise asemel peaks CITES aitama kaasa hoopis muude üleilmselt kokkulepitud eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- | --- |

34.

palub, et Euroopa Liit ja liikmesriigid avaldaksid vastuseisu järgmistele ettepanekutele:

—

CITESi strateegilise visiooni kohta tehtud avalduse muutmine, mis tähendaks, et bioloogilise mitmekesisuse vähenemise arvestatava pidurdamise eest võitlemise asemel peaks CITES aitama kaasa hoopis muude üleilmselt kokkulepitud eesmärkide saavutamisele;

| — | I, II ja III lisas loetletud liikide ebaseaduslikult kaubeldud ja konfiskeeritud esindajatest vabanemine ja nende müük, mille kohta tegi ettepaneku Indoneesia; |
| --- | --- |

—

I, II ja III lisas loetletud liikide ebaseaduslikult kaubeldud ja konfiskeeritud esindajatest vabanemine ja nende müük, mille kohta tegi ettepaneku Indoneesia;

| — | kolme krokodilliliigi (Crocodylus acutus, C. porosus ja C. siamensis) üleviimine CITESi I lisast II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Colombia ja Tai; |
| --- | --- |

—

kolme krokodilliliigi (Crocodylus acutus, C. porosus ja C. siamensis) üleviimine CITESi I lisast II lisasse, mille kohta tegid ettepaneku Colombia ja Tai;

| — | preeriapüü (Tympanuchus cupido attwateri) üleviimine I lisast II lisasse, mille kohta tegi ettepaneku loomakomitee – kuigi viimane tabatud ebaseaduslik üksiksaadetis konfiskeeriti 1998. aastal, on selle alamliigi looduslik populatsioon vähenenud 2012. aastal 58 % võrra ehk üksnes 46 looduses elava linnuni; |
| --- | --- |

—

preeriapüü (Tympanuchus cupido attwateri) üleviimine I lisast II lisasse, mille kohta tegi ettepaneku loomakomitee – kuigi viimane tabatud ebaseaduslik üksiksaadetis konfiskeeriti 1998. aastal, on selle alamliigi looduslik populatsioon vähenenud 2012. aastal 58 % võrra ehk üksnes 46 looduses elava linnuni;

| — | täpik-džunglikana (Gallus sonnerati) ja püüfaasanite (Ithaginis cruentus) väljajätmine II lisast, mille kohta tegi ettepaneku loomakomitee – mõlema liigi looduslik populatsioon väheneb järk-järgult, täpik-džunglikanaga kauplemine on lemmikloomaturgudel üsna märkimisväärne, mõne Ithaginis cruentuse alamliigi leviala on kitsas ja väga piiratud populatsiooniga ning Hiina on levialariigina püüfaasanite väljajätmise vastu; |
| --- | --- |

—

täpik-džunglikana (Gallus sonnerati) ja püüfaasanite (Ithaginis cruentus) väljajätmine II lisast, mille kohta tegi ettepaneku loomakomitee – mõlema liigi looduslik populatsioon väheneb järk-järgult, täpik-džunglikanaga kauplemine on lemmikloomaturgudel üsna märkimisväärne, mõne Ithaginis cruentuse alamliigi leviala on kitsas ja väga piiratud populatsiooniga ning Hiina on levialariigina püüfaasanite väljajätmise vastu;

| — | suur-kuningrähni (Campephilus imperialis) väljajätmine I lisast – seda liiki peetakse küll tõenäoliselt väljasurnuks, kuid selle isendite tõendamata nägemisjuhtude kohta laekub siiski korrapäraselt teateid; |
| --- | --- |

—

suur-kuningrähni (Campephilus imperialis) väljajätmine I lisast – seda liiki peetakse küll tõenäoliselt väljasurnuks, kuid selle isendite tõendamata nägemisjuhtude kohta laekub siiski korrapäraselt teateid;

| — | haudekonlaste (Rheobatrachussilus ja Rheobatrachusvitellinus) väljajätmine CITESi II lisast, mille kohta tegi ettepaneku Austraalia – need liigid ei pruugi veel olla välja surnud ning praegu on käimas väliuuringud, et tuvastada veel alles olevad populatsioonid; |
| --- | --- |

—

haudekonlaste (Rheobatrachussilus ja Rheobatrachusvitellinus) väljajätmine CITESi II lisast, mille kohta tegi ettepaneku Austraalia – need liigid ei pruugi veel olla välja surnud ning praegu on käimas väliuuringud, et tuvastada veel alles olevad populatsioonid;

o

o o

| 35. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, CITESi osalistele ja CITESi sekretariaadile. |
| --- | --- |

35.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, CITESi osalistele ja CITESi sekretariaadile.

---

(1)  http://www.cites.org/eng/cop/16/doc/E-CoP16-08-04.pdf

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/24

---

P7_TA(2013)0048

2014. aasta eelarve suunised – muud jaod

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon 2014. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – nõukogu, IV jagu – Euroopa Liidu Kohus, V jagu – Euroopa Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa andmekaitseinspektor, X jagu – Euroopa välisteenistus (2013/2003(BUD))

(2016/C 024/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet eelarveaasta 2011 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega (3),

| — | võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra II osa 7. peatükki,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0020/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A7-0020/2013),

| A. | arvestades, et uue mitmeaastase finantsraamistiku osas (2014–2020) ei ole endiselt kokkuleppele jõutud ning seetõttu ei ole ELi 2014. aasta eelarve jaoks veel kehtestatud rubriigi 5 ülemmäära, kuid 2013. aastal on rubriigi 5 ülemmäär 9 181 miljonit eurot jooksevhindades (4) ning seda ülemmäära kasutatakse pärast iga-aastast tehnilist kohandust (5) ka 2014. aastal, kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku osas õigel ajal kokkuleppele ei jõuta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et uue mitmeaastase finantsraamistiku osas (2014–2020) ei ole endiselt kokkuleppele jõutud ning seetõttu ei ole ELi 2014. aasta eelarve jaoks veel kehtestatud rubriigi 5 ülemmäära, kuid 2013. aastal on rubriigi 5 ülemmäär 9 181 miljonit eurot jooksevhindades (4) ning seda ülemmäära kasutatakse pärast iga-aastast tehnilist kohandust (5) ka 2014. aastal, kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku osas õigel ajal kokkuleppele ei jõuta;

| B. | arvestades, et valitsemissektori suure võlakoorma ja riigieelarvete jätkuva konsolideerimise valguses peaksid Euroopa Parlament ja kõik ELi institutsioonid käituma eelarve suhtes väga vastutustundlikult ning piirama kulusid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et valitsemissektori suure võlakoorma ja riigieelarvete jätkuva konsolideerimise valguses peaksid Euroopa Parlament ja kõik ELi institutsioonid käituma eelarve suhtes väga vastutustundlikult ning piirama kulusid;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlamendi sujuv toimimine on sama tähtis juhtpõhimõte; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlamendi sujuv toimimine on sama tähtis juhtpõhimõte;

| D. | arvestades, et teatavatel investeeringutel võib olla institutsioonide eelarvele kestlik mõju ja neid tuleks seepärast kaaluda, hoolimata sellest, et manööverdamisruumi on vähe; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et teatavatel investeeringutel võib olla institutsioonide eelarvele kestlik mõju ja neid tuleks seepärast kaaluda, hoolimata sellest, et manööverdamisruumi on vähe;

| E. | arvestades, et iga-aastase menetluse praeguses etapis ootab parlament teiste institutsioonide eelarvestusi ja oma juhatuse ettepanekuid 2014. aasta eelarve kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et iga-aastase menetluse praeguses etapis ootab parlament teiste institutsioonide eelarvestusi ja oma juhatuse ettepanekuid 2014. aasta eelarve kohta;

| F. | arvestades, et ei tohi unustada 2014. aasta keskpaigas toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste ühekordset finantsmõju; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ei tohi unustada 2014. aasta keskpaigas toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste ühekordset finantsmõju;

2014. aasta eelarve üldine raamistik ja prioriteedid

| 1. | on seisukohal, et institutsioonid peaksid jätkuvalt piirama oma halduskulusid või need külmutama, näidates üles solidaarsust liikmesriikide keeruka majandusliku ja eelarvelise olukorraga, ilma et see vähendaks institutsioonide põhitegevuse kvaliteeti, õiguslike kohustuste täitmist ning vajadust investeerida arengusse; |
| --- | --- |

1.

on seisukohal, et institutsioonid peaksid jätkuvalt piirama oma halduskulusid või need külmutama, näidates üles solidaarsust liikmesriikide keeruka majandusliku ja eelarvelise olukorraga, ilma et see vähendaks institutsioonide põhitegevuse kvaliteeti, õiguslike kohustuste täitmist ning vajadust investeerida arengusse;

| 2. | on veendunud, et 2014. aasta assigneeringud peaksid põhinema 2012. ja 2013. aasta assigneeringute põhjalikul analüüsil, et saavutada kokkuhoidu eelarveridadel, kus on tekkinud probleeme eelarve täitmisega; on seisukohal, et tõelist säästu ja tõhusust saab saavutada eelarveridade kattuvuste ja ebatõhususte väljaselgitamise abil; |
| --- | --- |

2.

on veendunud, et 2014. aasta assigneeringud peaksid põhinema 2012. ja 2013. aasta assigneeringute põhjalikul analüüsil, et saavutada kokkuhoidu eelarveridadel, kus on tekkinud probleeme eelarve täitmisega; on seisukohal, et tõelist säästu ja tõhusust saab saavutada eelarveridade kattuvuste ja ebatõhususte väljaselgitamise abil;

| 3. | nõuab tungivalt, et institutsioonid tugevdaksid omavahelist koostööd, et jagada parimaid tavasid, kui see on võimalik ja põhjendatud, ning teha kindlaks kokkuhoiuvõimalused, mida annaks personali ja tehniliste ressursside ühendamine ja jagamine, nt infotehnoloogia süsteemide, kirjaliku ja suulise tõlke, transporditeenuste valdkonnas ja võib-olla ka teistes valdkondades; |
| --- | --- |

3.

nõuab tungivalt, et institutsioonid tugevdaksid omavahelist koostööd, et jagada parimaid tavasid, kui see on võimalik ja põhjendatud, ning teha kindlaks kokkuhoiuvõimalused, mida annaks personali ja tehniliste ressursside ühendamine ja jagamine, nt infotehnoloogia süsteemide, kirjaliku ja suulise tõlke, transporditeenuste valdkonnas ja võib-olla ka teistes valdkondades;

Euroopa Parlament

| 4. | rõhutab asjaolu, et kulude kokkuhoid on inflatsiooni arvestades toonud kaasa Euroopa Parlamendi eelarve vähenemise reaalmahus; tuletab meelde, et seda on võimaldanud eelkõige eelarve range kavandamine ja kontroll, vastutava komisjoni tugev pühendumus ning töö ümberkorraldamine, eelkõige reisimisega seotud eelarveridade vähendamine, lähetuste kestuse ja arvu vähendamine, videokonverentside laialdasem kasutamine ning kirjaliku ja suulise tõlke teenuste optimeerimine; tuletab meelde, et juba kokku lepitud struktuurireformid, millest mõned kehtivad alates 2011. aastast, annavad hinnanguliselt kokkuhoidu umbes 29 miljonit eurot aastas – ja veel 10 miljonit eurot on võimalik kokku hoida kinnisvara rahastamisel seoses ennustatava intressimääraga lähiaastatel ning seda tänu ettemaksetele – vaatamata vajadusele tulla toime suurenenud pädevusega ja kuludega18 uuele parlamendiliikmele tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest ja ettevalmistustest Horvaatia ühinemiseks ELiga; |
| --- | --- |

4.

rõhutab asjaolu, et kulude kokkuhoid on inflatsiooni arvestades toonud kaasa Euroopa Parlamendi eelarve vähenemise reaalmahus; tuletab meelde, et seda on võimaldanud eelkõige eelarve range kavandamine ja kontroll, vastutava komisjoni tugev pühendumus ning töö ümberkorraldamine, eelkõige reisimisega seotud eelarveridade vähendamine, lähetuste kestuse ja arvu vähendamine, videokonverentside laialdasem kasutamine ning kirjaliku ja suulise tõlke teenuste optimeerimine; tuletab meelde, et juba kokku lepitud struktuurireformid, millest mõned kehtivad alates 2011. aastast, annavad hinnanguliselt kokkuhoidu umbes 29 miljonit eurot aastas – ja veel 10 miljonit eurot on võimalik kokku hoida kinnisvara rahastamisel seoses ennustatava intressimääraga lähiaastatel ning seda tänu ettemaksetele – vaatamata vajadusele tulla toime suurenenud pädevusega ja kuludega18 uuele parlamendiliikmele tulenevalt Lissaboni lepingu jõustumisest ja ettevalmistustest Horvaatia ühinemiseks ELiga;

| 5. | tuletab meelde, et nähtavad märgid kulude kokkuhoiust on kõikide parlamendiliikmete hüvitiste külmutamine 2011. aasta tasemel kuni parlamendi praeguse ametiaja lõpuni ning asjaolu, et lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et nähtavad märgid kulude kokkuhoiust on kõikide parlamendiliikmete hüvitiste külmutamine 2011. aasta tasemel kuni parlamendi praeguse ametiaja lõpuni ning asjaolu, et lähetuskulusid ei ole alates 2007. aastast indekseeritud;

| 6. | ergutab jätkama struktuurseid ja organisatsioonilisi reforme, mille eesmärk on suurem tõhusus, ohustamata õigusloome tipptaset ja töötingimuste kvaliteeti; toetab organisatsioonilist innovatsiooni, et parandada parlamendi tulemuslikkust ning parlamendiliikmete teenuste ja töötingimuste kvaliteeti, muu hulgas – kuid mitte ainult – parlamendi töörütmade tõhusamaks muutmist, kirjaliku ja suulise tõlke teenuseid (seadmata ohtu mitmekeelsuse põhimõtet), optimaalseid logistilisi lahendusi, sealhulgas transporti parlamendiliikmete ja nende assistentide jaoks, toitlustamiskulude kokkuhoidu, institutsioonisisese teadustoe parandamist ning paberivaba parlamendi ja e-koosolekute jätkamist ning täiendavat arendamist; tuletab meelde nõudmist teha paberivabade koosolekute kulude ja tulude analüüs ning palub administratsioonil esitada see eelarvekomisjonile hiljemalt 2013. aasta keskpaigaks; |
| --- | --- |

6.

ergutab jätkama struktuurseid ja organisatsioonilisi reforme, mille eesmärk on suurem tõhusus, ohustamata õigusloome tipptaset ja töötingimuste kvaliteeti; toetab organisatsioonilist innovatsiooni, et parandada parlamendi tulemuslikkust ning parlamendiliikmete teenuste ja töötingimuste kvaliteeti, muu hulgas – kuid mitte ainult – parlamendi töörütmade tõhusamaks muutmist, kirjaliku ja suulise tõlke teenuseid (seadmata ohtu mitmekeelsuse põhimõtet), optimaalseid logistilisi lahendusi, sealhulgas transporti parlamendiliikmete ja nende assistentide jaoks, toitlustamiskulude kokkuhoidu, institutsioonisisese teadustoe parandamist ning paberivaba parlamendi ja e-koosolekute jätkamist ning täiendavat arendamist; tuletab meelde nõudmist teha paberivabade koosolekute kulude ja tulude analüüs ning palub administratsioonil esitada see eelarvekomisjonile hiljemalt 2013. aasta keskpaigaks;

| 7. | nõuab lihtsate ja tõhusate juhtimismeetodite rakendamist parlamendis, et vähendada halduskoormust ja hoida sellega kokku institutsiooni aega ja raha; |
| --- | --- |

7.

nõuab lihtsate ja tõhusate juhtimismeetodite rakendamist parlamendis, et vähendada halduskoormust ja hoida sellega kokku institutsiooni aega ja raha;

| 8. | on seisukohal, et parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm võib – lähtudes tema 2012. aastal alustatud tööst – olla selles reformiprotsessis kasulik, tuvastades kokkuhoiuvõimalusi ja mõeldes selle üle, kuidas tõhusust suurendada ning esitades oma ideid eelarvekomisjonile; märgib, et töörühm on juba suuresti saavutanud talle 2011. aasta lõpus seatud eesmärgid, eelkõige seoses reisikulude vähendamisega; lähtudes töörühma esialgsetest järeldustest, mis põhinevad muu hulgas võrdlusuuringutel, mille käigus võrreldi Euroopa Parlamendi eelarvet USA Kongressi eelarve ja liikmesriikide valimi eelarvetega, ergutab töörühma tegevust jätkama ning koostama vastav tegevuskava, mis esitatakse nii eelarvekomisjonile kui ka juhatusele parlamendi 2014. aasta eelarvemenetluses arvessevõtmiseks; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (6), milles väljendas ootust, et need uuringud pakuvad „pikaajalist kokkuhoidu Euroopa Parlamendi eelarves ja ideid tõhususe parandamiseks 2013. ja sellele järgnevatel aastatel”; märgib, et Euroopa Parlamendi üldised kulud on elaniku kohta madalamad kui võrreldavatel liikmesriikide parlamentidel ja USA Kongressil; märgib lisaks, et on vaja tugevdada Euroopa Parlamendi kontrollifunktsiooni ja pakkuda talle toetust paremini suunatud uuringutega, et parlament saaks täita oma demokraatliku esindamise rolli; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et parlamendi eelarvet käsitlev juhatuse ja eelarvekomisjoni ühine töörühm võib – lähtudes tema 2012. aastal alustatud tööst – olla selles reformiprotsessis kasulik, tuvastades kokkuhoiuvõimalusi ja mõeldes selle üle, kuidas tõhusust suurendada ning esitades oma ideid eelarvekomisjonile; märgib, et töörühm on juba suuresti saavutanud talle 2011. aasta lõpus seatud eesmärgid, eelkõige seoses reisikulude vähendamisega; lähtudes töörühma esialgsetest järeldustest, mis põhinevad muu hulgas võrdlusuuringutel, mille käigus võrreldi Euroopa Parlamendi eelarvet USA Kongressi eelarve ja liikmesriikide valimi eelarvetega, ergutab töörühma tegevust jätkama ning koostama vastav tegevuskava, mis esitatakse nii eelarvekomisjonile kui ka juhatusele parlamendi 2014. aasta eelarvemenetluses arvessevõtmiseks; tuletab meelde oma 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (6), milles väljendas ootust, et need uuringud pakuvad „pikaajalist kokkuhoidu Euroopa Parlamendi eelarves ja ideid tõhususe parandamiseks 2013. ja sellele järgnevatel aastatel”; märgib, et Euroopa Parlamendi üldised kulud on elaniku kohta madalamad kui võrreldavatel liikmesriikide parlamentidel ja USA Kongressil; märgib lisaks, et on vaja tugevdada Euroopa Parlamendi kontrollifunktsiooni ja pakkuda talle toetust paremini suunatud uuringutega, et parlament saaks täita oma demokraatliku esindamise rolli;

| 9. | väljendab üldisemalt heameelt eelarvekomisjoni ja juhatuse vahelise tõhustatud koostöö üle iga-aastase eelarvemenetluse käigus; on valmis aasta jooksul veelgi tihendama koostööd peasekretäri, juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel, et tagada sujuv eelarvemenetlus ja eelarve tulemuslik täitmine; ootab, et juhatus esitaks konservatiivse ja vajadustel põhineva eelarvestuse, mis võtaks arvesse õiguslikult siduvatest kohustustest tingitud võimalikke hilisemaid kulude suurenemisi, eelkõige ühekordseid kulusid, mis tulenevad üleminekuajast seoses 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistega; palub peasekretäril anda teavet üleminekumeetmete kulude kohta viimastel Euroopa Parlamendi valimistel; |
| --- | --- |

9.

väljendab üldisemalt heameelt eelarvekomisjoni ja juhatuse vahelise tõhustatud koostöö üle iga-aastase eelarvemenetluse käigus; on valmis aasta jooksul veelgi tihendama koostööd peasekretäri, juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel, et tagada sujuv eelarvemenetlus ja eelarve tulemuslik täitmine; ootab, et juhatus esitaks konservatiivse ja vajadustel põhineva eelarvestuse, mis võtaks arvesse õiguslikult siduvatest kohustustest tingitud võimalikke hilisemaid kulude suurenemisi, eelkõige ühekordseid kulusid, mis tulenevad üleminekuajast seoses 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistega; palub peasekretäril anda teavet üleminekumeetmete kulude kohta viimastel Euroopa Parlamendi valimistel;

| 10. | tuletab meelde täiskogu istungil vastuvõetud otsust, milles nõuti, et nõukogu esitaks 2013. aasta juuniks Euroopa Parlamendi mitme asukoha tegevuskava, ning eeldab, et mõlemad asjakohased komisjonid, peasekretär ja juhatus annavad parlamendiliikmetele ajakohastatud arvud ja teabe mitme asukoha korralduse finants- ja keskkonnamõju kohta; soovitab Euroopa Parlamendi enda mõjuhinnangu teenistustel seda küsimust uurida, sh mõju seisukohast, mida omab Euroopa Parlamendi kohalolek või osaline kohalolek asjaomastele kogukondadele ja piirkondadele, ning esitada oma hinnang 2013. aasta juuniks, et uuringu tulemusi saaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul arvesse võtta; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde täiskogu istungil vastuvõetud otsust, milles nõuti, et nõukogu esitaks 2013. aasta juuniks Euroopa Parlamendi mitme asukoha tegevuskava, ning eeldab, et mõlemad asjakohased komisjonid, peasekretär ja juhatus annavad parlamendiliikmetele ajakohastatud arvud ja teabe mitme asukoha korralduse finants- ja keskkonnamõju kohta; soovitab Euroopa Parlamendi enda mõjuhinnangu teenistustel seda küsimust uurida, sh mõju seisukohast, mida omab Euroopa Parlamendi kohalolek või osaline kohalolek asjaomastele kogukondadele ja piirkondadele, ning esitada oma hinnang 2013. aasta juuniks, et uuringu tulemusi saaks järgmise mitmeaastase finantsraamistiku puhul arvesse võtta;

| 11. | kutsub parlamendi asjakohaseid teenistusi üles hindama Luksemburgi ametivõimude ja Euroopa Parlamendi vahelist lepingut selle kohta, kui suur hulk personali peaks olema kohal Luksemburgis, võttes arvesse parlamendi vajaduste läbivaatamist; on seisukohal, et hinnangus peaksid olema soovitused selle kohta, kuidas lepingu üle uuesti läbi rääkida, nii et sellega ei piirataks kohaldatavaid õigussätteid; |
| --- | --- |

11.

kutsub parlamendi asjakohaseid teenistusi üles hindama Luksemburgi ametivõimude ja Euroopa Parlamendi vahelist lepingut selle kohta, kui suur hulk personali peaks olema kohal Luksemburgis, võttes arvesse parlamendi vajaduste läbivaatamist; on seisukohal, et hinnangus peaksid olema soovitused selle kohta, kuidas lepingu üle uuesti läbi rääkida, nii et sellega ei piirataks kohaldatavaid õigussätteid;

| 12. | tuletab meelde parlamendi eelarvet käsitlevaid resolutsioone, sh kõige uuemat, 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (7), milles nõuti läbipaistvat otsuste tegemist kinnisvarapoliitikas varase teabe põhjal ning kinnisvara uue omandamise peatamist kuni praeguse koosseisu ametiaja lõpuni; palub teavet peasekretäri järelduste kohta, mis puudutavad renoveerimistöid ja nende ajakava ning büroode ümberkolimist, sh teavet parlamendi töötajate ajutise hoone kohta eelseisvatel aastatel, eriti seoses Paul-Henri Spaaki (PHS) hoone probleemidega ning Trebeli hoone omandamisega; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde parlamendi eelarvet käsitlevaid resolutsioone, sh kõige uuemat, 23. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni (7), milles nõuti läbipaistvat otsuste tegemist kinnisvarapoliitikas varase teabe põhjal ning kinnisvara uue omandamise peatamist kuni praeguse koosseisu ametiaja lõpuni; palub teavet peasekretäri järelduste kohta, mis puudutavad renoveerimistöid ja nende ajakava ning büroode ümberkolimist, sh teavet parlamendi töötajate ajutise hoone kohta eelseisvatel aastatel, eriti seoses Paul-Henri Spaaki (PHS) hoone probleemidega ning Trebeli hoone omandamisega;

| 13. | tunnustab jõupingutusi, mis tehti 2012. aastal selleks, et teavitada eelarvekomisjoni KADi hoone olukorrast, ja palub, et selline teavitamine jätkuks kogu projekti jooksul, eelkõige muudetud pakkumismenetluse tulemuste osas; märgib, et eelarvekomisjoni palvel on hoone projekti kohandatud ja selle suurust vähendatud 8 000 m2 võrra, et jääda allapoole varem kindlaksmääratud KADi projekti finantsraamistikku või selle piiresse; väljendab heameelt, et intressimaksetelt hoitakse eelseisvatel aastatel – võrreldes projekti rahastamise 2012. aasta prognoosidega – kokku rohkem kui 10 miljonit eurot tänu varajastele ettemaksetele nii KADi kui ka Trebeli hoone eest; on veendunud, et kuna üha suurem enamus parlamendiliikmetest pooldab uut töökorraldust (8), tuleb parlamendi kinnisvaraprojekte käsitleda ettevaatlikult ning ettevaatus peaks olema tähtsam kui ambitsioonid; ergutab jätkama tulemuslikku dialoogi ja palub, et küsitud teave esitataks õigeaegselt; |
| --- | --- |

13.

tunnustab jõupingutusi, mis tehti 2012. aastal selleks, et teavitada eelarvekomisjoni KADi hoone olukorrast, ja palub, et selline teavitamine jätkuks kogu projekti jooksul, eelkõige muudetud pakkumismenetluse tulemuste osas; märgib, et eelarvekomisjoni palvel on hoone projekti kohandatud ja selle suurust vähendatud 8 000 m2 võrra, et jääda allapoole varem kindlaksmääratud KADi projekti finantsraamistikku või selle piiresse; väljendab heameelt, et intressimaksetelt hoitakse eelseisvatel aastatel – võrreldes projekti rahastamise 2012. aasta prognoosidega – kokku rohkem kui 10 miljonit eurot tänu varajastele ettemaksetele nii KADi kui ka Trebeli hoone eest; on veendunud, et kuna üha suurem enamus parlamendiliikmetest pooldab uut töökorraldust (8), tuleb parlamendi kinnisvaraprojekte käsitleda ettevaatlikult ning ettevaatus peaks olema tähtsam kui ambitsioonid; ergutab jätkama tulemuslikku dialoogi ja palub, et küsitud teave esitataks õigeaegselt;

Muud institutsioonid

| 14. | on teadlik, et hiljutiste eelarvemenetluste kontekst ja tulemus on jätnud enamikule institutsioonidest vähe manööverdamisruumi, arvestades neile antud lisaülesandeid, eriti Euroopa Liidu Kohtu suurenenud töökoormust ja Euroopa välisteenistuse erivajadusi; |
| --- | --- |

14.

on teadlik, et hiljutiste eelarvemenetluste kontekst ja tulemus on jätnud enamikule institutsioonidest vähe manööverdamisruumi, arvestades neile antud lisaülesandeid, eriti Euroopa Liidu Kohtu suurenenud töökoormust ja Euroopa välisteenistuse erivajadusi;

| 15. | mõistab, et Euroopa välisteenistus on suhteliselt uus institutsioon, mis on alles kasvuetapis, ja selle lähetusvõrgustikku on vaja veel tugevdada, et täita ELi poliitilised prioriteedid; märgib, et välisteenistus on ainulaadselt mõjutatud inflatsioonist kolmandates riikides, vahetuskursi kõikumistest ja töötajate julgeolekuga seotud konkreetsetest probleemidest; |
| --- | --- |

15.

mõistab, et Euroopa välisteenistus on suhteliselt uus institutsioon, mis on alles kasvuetapis, ja selle lähetusvõrgustikku on vaja veel tugevdada, et täita ELi poliitilised prioriteedid; märgib, et välisteenistus on ainulaadselt mõjutatud inflatsioonist kolmandates riikides, vahetuskursi kõikumistest ja töötajate julgeolekuga seotud konkreetsetest probleemidest;

| 16. | leiab, et põhjendamatud ühetaolised kärped ning diferentseerimata lähenemine institutsioonide eelarvetele annavad soovitule vastupidise tulemuse; kavatseb selle asemel jätkuvalt käsitleda iga juhtumit eraldi; |
| --- | --- |

16.

leiab, et põhjendamatud ühetaolised kärped ning diferentseerimata lähenemine institutsioonide eelarvetele annavad soovitule vastupidise tulemuse; kavatseb selle asemel jätkuvalt käsitleda iga juhtumit eraldi;

| 17. | kordab oma eelmiste eelarvetsüklite seisukohta, mille kohaselt parlament eeldab, et kõik institutsioonid teevad oma eelarvestuse koostamisel jätkuvalt jõupingutusi kulude vähendamiseks ja eelarvedistsipliini säilitamiseks; |
| --- | --- |

17.

kordab oma eelmiste eelarvetsüklite seisukohta, mille kohaselt parlament eeldab, et kõik institutsioonid teevad oma eelarvestuse koostamisel jätkuvalt jõupingutusi kulude vähendamiseks ja eelarvedistsipliini säilitamiseks;

o

o o

| 18. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

18.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Liidu Kohtule, kontrollikojale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele, Regioonide Komiteele, Euroopa Ombudsmanile, Euroopa andmekaitseinspektorile ja Euroopa välisteenistusele.

---

(1)  ELT C 139, 14.6.2006, lk 1.

(2)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(3)  ELT C 344, 12.11.2012.

(4)  Rubriigi 5 ülemmäär hõlmab töötajate sissemakseid pensioniskeemi.

(5)  Institutsioonidevahelise kokkuleppe (Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta) artikkel 24, ELT C 139, 14.6.2006, lk 3.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0359, punkt 93.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0359.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0359.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/28 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/28

---

P7_TA(2013)0049

Ettevõtja sotsiaalne vastutus, usaldusväärne, läbipaistev ja vastutustundlik ettevõtlus ning jätkusuutlik majanduskasv

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, usaldusväärse, läbipaistva ja vastutustundliku ettevõtluse ning jätkusuutliku majanduskasvu kohta (2012/2098(INI))

(2016/C 024/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (COM(2003)0284) (äriühingujuhtimise tegevuskava), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus – edasimineku kava” (COM(2003)0284) (äriühingujuhtimise tegevuskava),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus. Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus. Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsioon komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus: ettevõtluse panus jätkusuutlikku arengusse” kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsioon komisjoni teatise „Ettevõtete sotsiaalne vastutus: ettevõtluse panus jätkusuutlikku arengusse” kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta – uus partnerlus (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta – uus partnerlus (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust komisjoni teatise „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (6) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust komisjoni teatise „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (6) kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0017/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0017/2013),

Ettevõtja sotsiaalse vastutuse kaasaegse arusaama suunas: sissejuhatavad märkused

| 1. | rõhutab, et ettevõtted ei saa asendada ametiasutusi niisuguste ülesannete täitmisel, mis on seotud sotsiaal- ja keskkonnanormide edendamise, rakendamise ja kontrollimisega; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ettevõtted ei saa asendada ametiasutusi niisuguste ülesannete täitmisel, mis on seotud sotsiaal- ja keskkonnanormide edendamise, rakendamise ja kontrollimisega;

| 2. | toonitab, et praegune ülemaailmne majanduskriis tekkis läbipaistvuse, aruandluse, vastutuse ja lühinägelikkusega seotud suurte vigade tõttu ning et ELil on kohustus tagada, et kõik on nendest vigadest õppust võtnud; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust viia ettevõtluse usaldusväärsuse kohta läbi Eurobaromeetri uuringud; nõuab, et kõik sidusrühmad arutaksid nimetatud uuringute tulemusi ja toimiksid nendele vastavalt; toetab kindlalt ettevõtja sotsiaalset vastutust (ESV) ning on seisukohal, et kui kõik äriühingud – st mitte ainult suurfirmad – seda nõuetekohaselt rakendavad ja järgivad, võib ettevõtja sotsiaalne vastutus aidata olulisel määral kaasa kaotatud usalduse taastamisele, mis on vajalik majanduse jätkusuutlikuks taastumiseks, samuti võib ESV aidata leevendada majanduskriisi sotsiaalseid tagajärgi; märgib, et kui ettevõte võtab ühiskonna, keskkonna ja töötajate ees vastutuse, luuakse sellega kõigile kasulik olukord, mis aitab suurendada majandusliku edu saavutamiseks vajalikku usaldust; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte integreerimine jätkusuutlikusse ettevõtlusstrateegiasse on nii ettevõtete kui ka kogu ühiskonna huvides; rõhutab, et paljud ettevõtted ja eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) näitavad selles valdkonnas head eeskuju; |
| --- | --- |

2.

toonitab, et praegune ülemaailmne majanduskriis tekkis läbipaistvuse, aruandluse, vastutuse ja lühinägelikkusega seotud suurte vigade tõttu ning et ELil on kohustus tagada, et kõik on nendest vigadest õppust võtnud; peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust viia ettevõtluse usaldusväärsuse kohta läbi Eurobaromeetri uuringud; nõuab, et kõik sidusrühmad arutaksid nimetatud uuringute tulemusi ja toimiksid nendele vastavalt; toetab kindlalt ettevõtja sotsiaalset vastutust (ESV) ning on seisukohal, et kui kõik äriühingud – st mitte ainult suurfirmad – seda nõuetekohaselt rakendavad ja järgivad, võib ettevõtja sotsiaalne vastutus aidata olulisel määral kaasa kaotatud usalduse taastamisele, mis on vajalik majanduse jätkusuutlikuks taastumiseks, samuti võib ESV aidata leevendada majanduskriisi sotsiaalseid tagajärgi; märgib, et kui ettevõte võtab ühiskonna, keskkonna ja töötajate ees vastutuse, luuakse sellega kõigile kasulik olukord, mis aitab suurendada majandusliku edu saavutamiseks vajalikku usaldust; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte integreerimine jätkusuutlikusse ettevõtlusstrateegiasse on nii ettevõtete kui ka kogu ühiskonna huvides; rõhutab, et paljud ettevõtted ja eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKEd) näitavad selles valdkonnas head eeskuju;

| 3. | on seisukohal, et ettevõtted võivad aidata kaasa sotsiaalse turumajanduse arengule ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele töökohtade loomise ja majanduse taastumise soodustamisega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ettevõtted võivad aidata kaasa sotsiaalse turumajanduse arengule ja strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisele töökohtade loomise ja majanduse taastumise soodustamisega;

| 4. | on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevat arutelu tuleks vaadelda laiemalt, sest kuigi selline vastutus peaks endiselt jääma eeskätt vabatahtlikuks, võiks vajaduse korral kõne alla tulla dialoog õigusliku reguleerimise teemal; |
| --- | --- |

4.

on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevat arutelu tuleks vaadelda laiemalt, sest kuigi selline vastutus peaks endiselt jääma eeskätt vabatahtlikuks, võiks vajaduse korral kõne alla tulla dialoog õigusliku reguleerimise teemal;

| 5. | pooldab komisjoni esitatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse uut määratlust, mis tasakaalustab vastandlikud vabatahtlikkusel ja kohustuslikuks tegemisel põhinevad lähenemisviisid; |
| --- | --- |

5.

pooldab komisjoni esitatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse uut määratlust, mis tasakaalustab vastandlikud vabatahtlikkusel ja kohustuslikuks tegemisel põhinevad lähenemisviisid;

| 6. | on seisukohal, et äriühingu üldjuhtimine peab olema ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhiaspekt, eelkõige mis puudutab suhteid ametiasutuste ning töötajate ja nende esindusorganisatsioonidega ning ettevõtte poliitikat toetuste, hüvitiste ja töötasude maksmisel; on veendunud, et eelkõige juhul, kui ettevõte on raskustes, ei ole juhtidele makstavad ülemäärased toetused, hüvitised ja töötasud kooskõlas sotsiaalselt vastutustundliku käitumisega; |
| --- | --- |

6.

on seisukohal, et äriühingu üldjuhtimine peab olema ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhiaspekt, eelkõige mis puudutab suhteid ametiasutuste ning töötajate ja nende esindusorganisatsioonidega ning ettevõtte poliitikat toetuste, hüvitiste ja töötasude maksmisel; on veendunud, et eelkõige juhul, kui ettevõte on raskustes, ei ole juhtidele makstavad ülemäärased toetused, hüvitised ja töötasud kooskõlas sotsiaalselt vastutustundliku käitumisega;

| 7. | on veendunud, et ettevõtte maksupoliitikat tuleks käsitleda ettevõtja sotsiaalse vastutuse osana ning seetõttu tuleb maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisi kasutamise strateegiaid lugeda sotsiaalselt vastutustundliku käitumisega vastuolus olevaks; |
| --- | --- |

7.

on veendunud, et ettevõtte maksupoliitikat tuleks käsitleda ettevõtja sotsiaalse vastutuse osana ning seetõttu tuleb maksudest kõrvalehoidumise ja maksuparadiisi kasutamise strateegiaid lugeda sotsiaalselt vastutustundliku käitumisega vastuolus olevaks;

| 8. | on seisukohal, et äriühingu sotsiaalse vastutuse hindamisel tuleb arvesse võtta ka tema tarneahela äriühingute ja võimalike alltöövõtjate käitumist; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et äriühingu sotsiaalse vastutuse hindamisel tuleb arvesse võtta ka tema tarneahela äriühingute ja võimalike alltöövõtjate käitumist;

Ettevõtja sotsiaalse vastutuse, üldsuse, konkurentsivõime ja innovatsiooni vahelise seose tugevdamine

| 9. | palub komisjonil ja liikmesriikide asutustel edendada innovatiivseid ettevõtlusvorme, millega on võimalik tugevdada ettevõtete ja nende tegevuskoha sotsiaalsete olude vahelist vastastikust toimet; |
| --- | --- |

9.

palub komisjonil ja liikmesriikide asutustel edendada innovatiivseid ettevõtlusvorme, millega on võimalik tugevdada ettevõtete ja nende tegevuskoha sotsiaalsete olude vahelist vastastikust toimet;

| 10. | kutsub komisjoni üles võtma arvesse raamatupidamise ja läbipaistvuse direktiivide läbivaatamise teemal toimuvaid arutelusid, et uus esildatav ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia täiendaks läbivaadatud direktiivi; |
| --- | --- |

10.

kutsub komisjoni üles võtma arvesse raamatupidamise ja läbipaistvuse direktiivide läbivaatamise teemal toimuvaid arutelusid, et uus esildatav ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia täiendaks läbivaadatud direktiivi;

| 11. | rõhutab innovatiivsete lahenduste toetamise vajadust, sest need võimaldavad ettevõtetel tulla toime sotsiaalsete ja keskkonnaalaste ülesannetega, näiteks võtta kasutusele arukad transpordisüsteemid ja ökotõhusad tooted, mis on kättesaadavad ja kavandatud kõigi jaoks; |
| --- | --- |

11.

rõhutab innovatiivsete lahenduste toetamise vajadust, sest need võimaldavad ettevõtetel tulla toime sotsiaalsete ja keskkonnaalaste ülesannetega, näiteks võtta kasutusele arukad transpordisüsteemid ja ökotõhusad tooted, mis on kättesaadavad ja kavandatud kõigi jaoks;

| 12. | toetab komisjoni jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse nähtavust ja parimate tavade levitamist, ning toetab kindlalt ettevõtjate ja muude sidusrühmade vaheliste partnerluste tunnustamise Euroopa kava ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas; kutsub sellega seoses komisjoni üles kaaluma muude meetmete hulgas seda, kas sel eesmärgil oleks võimalik võtta kasutusele Euroopa sotsiaalne märgis; |
| --- | --- |

12.

toetab komisjoni jõupingutusi, mille eesmärk on suurendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse nähtavust ja parimate tavade levitamist, ning toetab kindlalt ettevõtjate ja muude sidusrühmade vaheliste partnerluste tunnustamise Euroopa kava ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas; kutsub sellega seoses komisjoni üles kaaluma muude meetmete hulgas seda, kas sel eesmärgil oleks võimalik võtta kasutusele Euroopa sotsiaalne märgis;

| 13. | peab kiiduväärseks huvirühmade platvormide loomist ettevõtja sotsiaalse vastutuse vallas ja pooldab valdkondliku lähenemisviisi valimist; |
| --- | --- |

13.

peab kiiduväärseks huvirühmade platvormide loomist ettevõtja sotsiaalse vastutuse vallas ja pooldab valdkondliku lähenemisviisi valimist;

| 14. | peab oluliseks ja perspektiivikaks Euroopa ettevõtjate ühenduse CSR Europe algatust Enterprise 2020, mis võib oluliselt kaasa aidata ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja konkurentsivõime vahelise seose tugevdamisele ja parimate tavade levitamise hõlbustamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma suuremat sünergiat seoses selliste poliitikameetmete ja algatuste väljatöötamisega seonduvate eesmärkidega, millega tahetakse toetada sotsiaalset innovatsiooni ja töökohtade loomist; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks Euroopa ettevõtjate ühenduse CSR Europe tehtud jõupingutusi eesmärgiga tõhustada ettevõtete ja liikmesriikide vahelist koostööd, et toetada riiklike tegevuskavade väljatöötamist ja parimate tavade levitamist; |
| --- | --- |

14.

peab oluliseks ja perspektiivikaks Euroopa ettevõtjate ühenduse CSR Europe algatust Enterprise 2020, mis võib oluliselt kaasa aidata ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja konkurentsivõime vahelise seose tugevdamisele ja parimate tavade levitamise hõlbustamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles looma suuremat sünergiat seoses selliste poliitikameetmete ja algatuste väljatöötamisega seonduvate eesmärkidega, millega tahetakse toetada sotsiaalset innovatsiooni ja töökohtade loomist; nõuab tungivalt, et komisjon toetaks Euroopa ettevõtjate ühenduse CSR Europe tehtud jõupingutusi eesmärgiga tõhustada ettevõtete ja liikmesriikide vahelist koostööd, et toetada riiklike tegevuskavade väljatöötamist ja parimate tavade levitamist;

| 15. | toetab komisjoni ettepanekut viia perioodiliselt läbi uuringuid, et selgitada, kas kodanikud usaldavad ettevõtlust ja millised on nende hoiakud ettevõtete rakendatavate ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiate suhtes; soovitab uuringute tulemused siduda säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava läbivaatamisega, et teha kindlaks vastutustundlikumat tarbimist takistavad asjaolud; |
| --- | --- |

15.

toetab komisjoni ettepanekut viia perioodiliselt läbi uuringuid, et selgitada, kas kodanikud usaldavad ettevõtlust ja millised on nende hoiakud ettevõtete rakendatavate ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiate suhtes; soovitab uuringute tulemused siduda säästva tarbimise ja tootmise tegevuskava läbivaatamisega, et teha kindlaks vastutustundlikumat tarbimist takistavad asjaolud;

Ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva poliitika läbipaistvuse ja tulemuslikkuse suurendamine

| 16. | nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid kohustusi puudutava ning toodete ja teenuste keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga seotud eksitava ja vale teabe vastu võitlemise erimeetmed lisaks neile, mis on ette nähtud ebaausate kaubandustavade direktiivis, võttes eelkõige arvesse küsimusi, mis on seotud kaebuste esitamise ja läbivaatamisega avatud ja selge menetluse alusel ning uurimiste algatamisega; on seisukohal, et rohepesu ei ole mitte üksnes tarbijate, ametivõimude ja investorite petmise ja eksitamise viis, vaid see vähendab ka usaldust ettevõtja sotsiaalse vastutuse suhtes, mis on tulemuslik vahend jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks; |
| --- | --- |

16.

nõuab tungivalt, et komisjon töötaks välja ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaseid kohustusi puudutava ning toodete ja teenuste keskkonna- ja sotsiaalse mõjuga seotud eksitava ja vale teabe vastu võitlemise erimeetmed lisaks neile, mis on ette nähtud ebaausate kaubandustavade direktiivis, võttes eelkõige arvesse küsimusi, mis on seotud kaebuste esitamise ja läbivaatamisega avatud ja selge menetluse alusel ning uurimiste algatamisega; on seisukohal, et rohepesu ei ole mitte üksnes tarbijate, ametivõimude ja investorite petmise ja eksitamise viis, vaid see vähendab ka usaldust ettevõtja sotsiaalse vastutuse suhtes, mis on tulemuslik vahend jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu edendamiseks;

| 17. | pooldab kavatsust parandada sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumite kaasamist riigihangetesse; nõuab sellega seoses valiku tegemisel madalaima pakutava hinna eelistamisest loobumist ning vastutuse suurendamist kogu alltöövõtu ahelas; |
| --- | --- |

17.

pooldab kavatsust parandada sotsiaalsete ja keskkonnakriteeriumite kaasamist riigihangetesse; nõuab sellega seoses valiku tegemisel madalaima pakutava hinna eelistamisest loobumist ning vastutuse suurendamist kogu alltöövõtu ahelas;

| 18. | kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid algatusi, et kasutada ära ja suurendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse potentsiaali kliimamuutustega võitlemisel (sidudes selle ressursi- ja energiatõhususega), nt äriühingute toormaterjalide ostmise protsessis; |
| --- | --- |

18.

kutsub komisjoni üles tegema täiendavaid algatusi, et kasutada ära ja suurendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse potentsiaali kliimamuutustega võitlemisel (sidudes selle ressursi- ja energiatõhususega), nt äriühingute toormaterjalide ostmise protsessis;

| 19. | rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel, mille juurde kuulub ka tulemuslik järelevalve kord, on oluline Euroopa ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel, mille juurde kuulub ka tulemuslik järelevalve kord, on oluline Euroopa ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks kogu maailmas;

| 20. | rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud on osa ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte rakendamisest investeerimisotsustes; märgib, et kuigi praegu ei ole ühtset sotsiaalselt vastutustundliku investeeringu määratlust, sisaldab see tavaliselt investorite finantseesmärke ning sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja eetilisi ning äriühingu üldjuhtimise küsimusi; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud on osa ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte rakendamisest investeerimisotsustes; märgib, et kuigi praegu ei ole ühtset sotsiaalselt vastutustundliku investeeringu määratlust, sisaldab see tavaliselt investorite finantseesmärke ning sotsiaalseid, keskkonnaalaseid ja eetilisi ning äriühingu üldjuhtimise küsimusi;

| 21. | tõdeb, kui oluline on, et ettevõtted avaldaksid teavet jätkusuutlikkuse ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste kohta eesmärgiga teha kindlaks jätkusuutlikkusega seotud riskid ja suurendada investorites ja tarbijates usaldust; tuletab sellega seoses meelde seni tehtud märkimisväärseid edusamme ja kutsub komisjoni üles toetama rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council (IIRC)) eesmärki muuta integreeritud aruandlus järgmise kümne aasta jooksul ülemaailmseks normiks; |
| --- | --- |

21.

tõdeb, kui oluline on, et ettevõtted avaldaksid teavet jätkusuutlikkuse ning sotsiaal- ja keskkonnaküsimuste kohta eesmärgiga teha kindlaks jätkusuutlikkusega seotud riskid ja suurendada investorites ja tarbijates usaldust; tuletab sellega seoses meelde seni tehtud märkimisväärseid edusamme ja kutsub komisjoni üles toetama rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council (IIRC)) eesmärki muuta integreeritud aruandlus järgmise kümne aasta jooksul ülemaailmseks normiks;

| 22. | rõhutab, et inimõiguste, hoolsuskohustuse ja läbipaistvuse põhimõtte range järgimise jätkamine on vajalik, et tagada ettevõtja sotsiaalne vastutus kogu tarneahelas, mõõta Euroopa ettevõtluse jätkusuutlikkuse alast jalajälge ning võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogude vastu; |
| --- | --- |

22.

rõhutab, et inimõiguste, hoolsuskohustuse ja läbipaistvuse põhimõtte range järgimise jätkamine on vajalik, et tagada ettevõtja sotsiaalne vastutus kogu tarneahelas, mõõta Euroopa ettevõtluse jätkusuutlikkuse alast jalajälge ning võidelda maksudest kõrvalehoidumise ja ebaseaduslike rahavoogude vastu;

| 23. | rõhutab, et ettevõtja vastutusest ei tohi teha pelka turustamisvahendit ning et ainus viis, kuidas ettevõtja sotsiaalne vastutus täielikult välja kujundada, on integreerida see äriühingu üldisesse äristrateegiasse ning rakendada seda ja viia seda selle igapäevase tegevuse ja finantsstrateegia raames ellu; peab tervitatavaks ettevõtja hea vastutuse ning hea juhtimise seostamist; usub, et komisjon peaks julgustama äriühinguid leppima ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegias kokku juhatuse tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele ettevõtja haldusjuhendid, mis kajastavad vastutuse olulisust kõigile äriühingus ning loovad tugeva seose selle keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste alase tegevuse ning majandustulemuste vahel; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et ettevõtja vastutusest ei tohi teha pelka turustamisvahendit ning et ainus viis, kuidas ettevõtja sotsiaalne vastutus täielikult välja kujundada, on integreerida see äriühingu üldisesse äristrateegiasse ning rakendada seda ja viia seda selle igapäevase tegevuse ja finantsstrateegia raames ellu; peab tervitatavaks ettevõtja hea vastutuse ning hea juhtimise seostamist; usub, et komisjon peaks julgustama äriühinguid leppima ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegias kokku juhatuse tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kasutusele ettevõtja haldusjuhendid, mis kajastavad vastutuse olulisust kõigile äriühingus ning loovad tugeva seose selle keskkonna-, sotsiaal- ja inimõiguste alase tegevuse ning majandustulemuste vahel;

| 24. | rõhutab, et investorid ja tarbijad peaksid saama lihtsalt tuvastada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttest lähtuvaid äriühinguid, et neid innustada jätkama; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et investorid ja tarbijad peaksid saama lihtsalt tuvastada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõttest lähtuvaid äriühinguid, et neid innustada jätkama;

| 25. | rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud, mis kuuluvad investeerimisotsuste näol ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamise alla, ühendavad investorite rahalised ja majanduslikud eesmärgid nende sotsiaalsete, keskkonnaalaste, eetiliste, kultuuriliste ja hariduslike tõekspidamistega; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et sotsiaalselt vastutustundlikud investeeringud, mis kuuluvad investeerimisotsuste näol ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamise alla, ühendavad investorite rahalised ja majanduslikud eesmärgid nende sotsiaalsete, keskkonnaalaste, eetiliste, kultuuriliste ja hariduslike tõekspidamistega;

| 26. | jälgib tähelepanelikult käimasolevat arutelu seadusandliku ettepaneku teemal, mis käsitleb ettevõtjate esitatava sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe läbipaistvust; toetab tegevuse suurt paindlikkust võimaldava seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist, et võtta arvesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse mitmetahulist olemust ja ettevõtetes rakendatava ettevõtjate sotsiaalse vastutuse poliitika mitmekesisust, millele vastab piisav võrreldavus, et katta investorite ja muude sidusrühmade vajadused ning vajadus tagada tarbijatele lihtne juurdepääs teabele, mis käsitleb ettevõtete mõju keskkonnale, sealhulgas valitsemisaspektid ja olelusringi kulude metoodika; on seisukohal, et jätkusuutlikkust käsitlev teave peaks vajaduse korral hõlmama ka alltöövõtjaid ja tarneahelat ning peaks põhinema ülemaailmselt tunnustatud metoodikal, nagu globaalse aruandluse algatuse või integreeritud aruandluse nõukogu metoodika; nõuab lisaks erandi või lihtsustatud raamistiku kohaldamist VKEde suhtes; |
| --- | --- |

26.

jälgib tähelepanelikult käimasolevat arutelu seadusandliku ettepaneku teemal, mis käsitleb ettevõtjate esitatava sotsiaalse ja keskkonnaalase teabe läbipaistvust; toetab tegevuse suurt paindlikkust võimaldava seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist, et võtta arvesse ettevõtja sotsiaalse vastutuse mitmetahulist olemust ja ettevõtetes rakendatava ettevõtjate sotsiaalse vastutuse poliitika mitmekesisust, millele vastab piisav võrreldavus, et katta investorite ja muude sidusrühmade vajadused ning vajadus tagada tarbijatele lihtne juurdepääs teabele, mis käsitleb ettevõtete mõju keskkonnale, sealhulgas valitsemisaspektid ja olelusringi kulude metoodika; on seisukohal, et jätkusuutlikkust käsitlev teave peaks vajaduse korral hõlmama ka alltöövõtjaid ja tarneahelat ning peaks põhinema ülemaailmselt tunnustatud metoodikal, nagu globaalse aruandluse algatuse või integreeritud aruandluse nõukogu metoodika; nõuab lisaks erandi või lihtsustatud raamistiku kohaldamist VKEde suhtes;

| 27. | nõuab, et ELi kaubanduspoliitikas teostataks ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete üle suuremat, kaasavamat ja läbipaistvamat järelevalvet, kehtestades edusammude mõõtmiseks selged võrdlusnäitajad, et suurendada usaldust süsteemi vastu; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et ELi kaubanduspoliitikas teostataks ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete üle suuremat, kaasavamat ja läbipaistvamat järelevalvet, kehtestades edusammude mõõtmiseks selged võrdlusnäitajad, et suurendada usaldust süsteemi vastu;

| 28. | julgustab ELi ja liikmesriike jagama konkreetset teavet ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohta ning pakkuma haridust ja koolitust selles valdkonnas, et ettevõtjatel oleks võimalik ettevõtja sotsiaalse vastutuse eeliseid maksimaalselt ära kasutada ning seda oma organisatsioonikultuuris rakendada; |
| --- | --- |

28.

julgustab ELi ja liikmesriike jagama konkreetset teavet ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohta ning pakkuma haridust ja koolitust selles valdkonnas, et ettevõtjatel oleks võimalik ettevõtja sotsiaalse vastutuse eeliseid maksimaalselt ära kasutada ning seda oma organisatsioonikultuuris rakendada;

| 29. | ergutab meediaettevõtteid lisama oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikasse ka läbipaistva ajakirjanduse standardid, sealhulgas teabeallika kaitse tagamine ja rikkumistest teataja õigused; |
| --- | --- |

29.

ergutab meediaettevõtteid lisama oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikasse ka läbipaistva ajakirjanduse standardid, sealhulgas teabeallika kaitse tagamine ja rikkumistest teataja õigused;

| 30. | palub komisjonil hinnata nii siduvaid kui ka mittesiduvaid meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada ettevõtjate tehtud jõupingutuste tunnustamist ja edendamist muu kui finantsteabe läbipaistvuse ja avalikustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

30.

palub komisjonil hinnata nii siduvaid kui ka mittesiduvaid meetmeid, mille eesmärk on hõlbustada ettevõtjate tehtud jõupingutuste tunnustamist ja edendamist muu kui finantsteabe läbipaistvuse ja avalikustamise valdkonnas;

| 31. | on kindlalt vastu selliste konkreetsete näitajate kasutusele võtmisele, mis võivad suurendada halduskoormust ja muuta toimimisstruktuurid ebatulemuslikeks, näiteks ELi tasemel tulemuslikkuse mõõtmise näitajad; kutsub selle asemel komisjoni üles tagama äriühingutele rahvusvaheliselt tunnustatud meetodid ja edendama nende kasutamist, näiteks globaalse aruandluse algatuse ja integreeritud aruandluse nõukogu meetodid; |
| --- | --- |

31.

on kindlalt vastu selliste konkreetsete näitajate kasutusele võtmisele, mis võivad suurendada halduskoormust ja muuta toimimisstruktuurid ebatulemuslikeks, näiteks ELi tasemel tulemuslikkuse mõõtmise näitajad; kutsub selle asemel komisjoni üles tagama äriühingutele rahvusvaheliselt tunnustatud meetodid ja edendama nende kasutamist, näiteks globaalse aruandluse algatuse ja integreeritud aruandluse nõukogu meetodid;

| 32. | peab sellest hoolimata ülioluliseks, et komisjon töötaks võimalikult kiiresti välja olelusringil põhineva kavandatud ühise metoodika keskkonnaalaste saavutuste mõõtmiseks; on arvamusel, et see metoodika oleks kasulik nii äriteabe läbipaistvuse kui ka ametiasutuste poolt äriühingute keskkonnaalaste saavutuste hindamise seisukohast; |
| --- | --- |

32.

peab sellest hoolimata ülioluliseks, et komisjon töötaks võimalikult kiiresti välja olelusringil põhineva kavandatud ühise metoodika keskkonnaalaste saavutuste mõõtmiseks; on arvamusel, et see metoodika oleks kasulik nii äriteabe läbipaistvuse kui ka ametiasutuste poolt äriühingute keskkonnaalaste saavutuste hindamise seisukohast;

| 33. | peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust luua ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja sotsiaalse tegevuse praktikakogukonnad; usub, et need peavad täiendama kaas- ja iseregulatsiooni heade tavade eeskirju ning võimaldama kõikidel sidusrühmadel osaleda ühistes õppeprotsessides, et parandada ja suurendada mitut sidusrühma hõlmavate meetmete tõhusust ja vastutust; |
| --- | --- |

33.

peab kiiduväärseks komisjoni kavatsust luua ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja sotsiaalse tegevuse praktikakogukonnad; usub, et need peavad täiendama kaas- ja iseregulatsiooni heade tavade eeskirju ning võimaldama kõikidel sidusrühmadel osaleda ühistes õppeprotsessides, et parandada ja suurendada mitut sidusrühma hõlmavate meetmete tõhusust ja vastutust;

| 34. | nõuab esindusorganisatsioonidega, sealhulgas ametiühingutega täiemahulist ja aktiivset konsulteerimist ettevõtja sotsiaalse vastutuse protsesside ja struktuuride arendamisel, käitamisel ja nende üle järelevalve teostamisel, tehes tööandjatega koostööd tõelise partnerluse lähenemisviisi alusel; |
| --- | --- |

34.

nõuab esindusorganisatsioonidega, sealhulgas ametiühingutega täiemahulist ja aktiivset konsulteerimist ettevõtja sotsiaalse vastutuse protsesside ja struktuuride arendamisel, käitamisel ja nende üle järelevalve teostamisel, tehes tööandjatega koostööd tõelise partnerluse lähenemisviisi alusel;

| 35. | kutsub komisjoni üles tagama, et jätkusuutlikkuse kohta olulise teabe korrapärase avaldamise kohustusega ei asetataks äriühingutele liiga suurt koormust, kuna nad peavad heaks kiitma mis tahes uue ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia; kutsub komisjoni üles võimaldama üleminekuperioodi enne, kui äriühingute suhtes jõustub korrapärase muud kui finantsteavet käsitleva aruandluse kohustus, kuna see annaks neile võimaluse esmajoones rakendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet nõuetekohaselt äriühingusiseselt ning võtta kasutusele korralik ja üksikasjalik ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika nende sisemise haldussüsteemi osana; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles tagama, et jätkusuutlikkuse kohta olulise teabe korrapärase avaldamise kohustusega ei asetataks äriühingutele liiga suurt koormust, kuna nad peavad heaks kiitma mis tahes uue ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia; kutsub komisjoni üles võimaldama üleminekuperioodi enne, kui äriühingute suhtes jõustub korrapärase muud kui finantsteavet käsitleva aruandluse kohustus, kuna see annaks neile võimaluse esmajoones rakendada ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet nõuetekohaselt äriühingusiseselt ning võtta kasutusele korralik ja üksikasjalik ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika nende sisemise haldussüsteemi osana;

| 36. | toetab komisjoni ettepanekut nõuda, et kõik investeerimisfondid ja finantseerimisasutused teataksid kõikidele oma klientidele (kodanikele, ettevõtetele, avaliku sektori asutustele, jne), milliseid eetilisi või vastutustundlikke kriteeriume nad investeerimisel rakendavad või milliseid norme ja tegevusjuhendeid nad järgivad; |
| --- | --- |

36.

toetab komisjoni ettepanekut nõuda, et kõik investeerimisfondid ja finantseerimisasutused teataksid kõikidele oma klientidele (kodanikele, ettevõtetele, avaliku sektori asutustele, jne), milliseid eetilisi või vastutustundlikke kriteeriume nad investeerimisel rakendavad või milliseid norme ja tegevusjuhendeid nad järgivad;

| 37. | pooldab komisjoni direktiivi ohvrite kasuks kehtestatud miinimumnõuete kohta; nõuab, et asjaomastes valdkondades (nt reisimine, kindlustus, majutus ja telekommunikatsioon) käibiv ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks positiivseid ja praktilisi strateegiaid ja struktuure, et toetada kuriteoohvreid ja nende perekondi kriisi ajal, ning kehtestatakse konkreetne poliitika kuriteo ohvriks langenud töötajate jaoks, olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime töökohal või mujal; |
| --- | --- |

37.

pooldab komisjoni direktiivi ohvrite kasuks kehtestatud miinimumnõuete kohta; nõuab, et asjaomastes valdkondades (nt reisimine, kindlustus, majutus ja telekommunikatsioon) käibiv ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks positiivseid ja praktilisi strateegiaid ja struktuure, et toetada kuriteoohvreid ja nende perekondi kriisi ajal, ning kehtestatakse konkreetne poliitika kuriteo ohvriks langenud töötajate jaoks, olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime töökohal või mujal;

| 38. | tunnustab iseregulatsiooni ja kaasregulatsiooni vahendite märkimisväärset väärtust ja potentsiaali, näiteks valdkonnapõhised tegevusjuhised; kiidab seepärast heaks komisjoni soovi parandada olemasolevaid vahendeid, töötades kõnealuse valdkonna jaoks välja head tava sisaldava tegevusjuhendi; on siiski vastu sellise ühtse lähenemisviisi juurutamisele, milles ei võeta arvesse üksikute sektorite eripära ja ettevõtete erivajadusi; |
| --- | --- |

38.

tunnustab iseregulatsiooni ja kaasregulatsiooni vahendite märkimisväärset väärtust ja potentsiaali, näiteks valdkonnapõhised tegevusjuhised; kiidab seepärast heaks komisjoni soovi parandada olemasolevaid vahendeid, töötades kõnealuse valdkonna jaoks välja head tava sisaldava tegevusjuhendi; on siiski vastu sellise ühtse lähenemisviisi juurutamisele, milles ei võeta arvesse üksikute sektorite eripära ja ettevõtete erivajadusi;

Ettevõtja sotsiaalne vastutus ja VKEd sõnadelt tegudele!

| 39. | juhib tähelepanu VKEde eripärale, sest nad tegutsevad peamiselt kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning konkreetsetes sektorites; peab seetõttu oluliseks, et liidu ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevas poliitikas, sealhulgas sellekohastes riiklikes tegevuskavades võetaks nõuetekohaselt arvesse VKEde erivajadusi ning mõeldaks esmalt väikestele ning tunnustataks VKEde mitteametlikku ja intuitiivset lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalse vastutuse osas; |
| --- | --- |

39.

juhib tähelepanu VKEde eripärale, sest nad tegutsevad peamiselt kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning konkreetsetes sektorites; peab seetõttu oluliseks, et liidu ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevas poliitikas, sealhulgas sellekohastes riiklikes tegevuskavades võetaks nõuetekohaselt arvesse VKEde erivajadusi ning mõeldaks esmalt väikestele ning tunnustataks VKEde mitteametlikku ja intuitiivset lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalse vastutuse osas;

| 40. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kaasata ettevõtja sotsiaalsesse vastutusse väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning tunnustada nende saavutusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

40.

juhib tähelepanu sellele, kui oluline on kaasata ettevõtja sotsiaalsesse vastutusse väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ning tunnustada nende saavutusi selles valdkonnas;

| 41. | tunnistab, et paljud Euroopa VKEd rakendavad juba ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikat, näiteks kohaliku tööhõive edendamine, kogukonna kaasamine, hea valitsemistava kohaldamine tarneahela suhtes jne; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et enamik nendest VKEdest ei tea, et nad rakendavad tegelikult jätkusuutlikkuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet ning äriühingu üldjuhtimise head tava; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima kõigepealt VKEdes käibivaid tavasid enne VKEdele suunatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse eristrateegiate kaalumist; |
| --- | --- |

41.

tunnistab, et paljud Euroopa VKEd rakendavad juba ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikat, näiteks kohaliku tööhõive edendamine, kogukonna kaasamine, hea valitsemistava kohaldamine tarneahela suhtes jne; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et enamik nendest VKEdest ei tea, et nad rakendavad tegelikult jätkusuutlikkuse ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtet ning äriühingu üldjuhtimise head tava; kutsub seetõttu komisjoni üles uurima kõigepealt VKEdes käibivaid tavasid enne VKEdele suunatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse eristrateegiate kaalumist;

| 42. | lükkab tagasi kõik meetmed, mis võivad tekitada VKEdele täiendavaid haldus- või rahalisi piiranguid, ning toetab meetmeid, mis võimaldavad VKEde ühistegevust; |
| --- | --- |

42.

lükkab tagasi kõik meetmed, mis võivad tekitada VKEdele täiendavaid haldus- või rahalisi piiranguid, ning toetab meetmeid, mis võimaldavad VKEde ühistegevust;

| 43. | palub liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel kasutada arukalt Ühtekuuluvusfondi vahendeid, et toetada VKEde vahendusorganisatsioonide rolli ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, toetudes sellistele näidetele nagu Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatav peamine Saksamaa programm; |
| --- | --- |

43.

palub liikmesriikidel ja piirkondlikel omavalitsustel kasutada arukalt Ühtekuuluvusfondi vahendeid, et toetada VKEde vahendusorganisatsioonide rolli ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, toetudes sellistele näidetele nagu Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastatav peamine Saksamaa programm;

| 44. | palub komisjonil koostöös liikmesriikide, VKEde vahendusorganisatsioonide ja muude huvirühmadega teha kindlaks strateegiad ja meetmed, et edendada VKEde seas ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas parimate tavade vahetamist, näiteks niisuguse andmebaasi abil, kuhu kogutaks teavet VKEde rakendatava ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika kohta koos üksikasjadega eri liikmesriikides teostatavate projektide kohta; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil koostöös liikmesriikide, VKEde vahendusorganisatsioonide ja muude huvirühmadega teha kindlaks strateegiad ja meetmed, et edendada VKEde seas ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas parimate tavade vahetamist, näiteks niisuguse andmebaasi abil, kuhu kogutaks teavet VKEde rakendatava ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika kohta koos üksikasjadega eri liikmesriikides teostatavate projektide kohta;

| 45. | soovitab koostada VKEdele ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevaid juhiseid ja käsiraamatuid; rõhutab sellega seoses, et kindlasti tuleb teha rohkem akadeemilisi uuringuid viiside kohta, kuidas suurendada VKEde hulgas ettevõtja sotsiaalse vastutuse omaksvõttu, ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

45.

soovitab koostada VKEdele ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevaid juhiseid ja käsiraamatuid; rõhutab sellega seoses, et kindlasti tuleb teha rohkem akadeemilisi uuringuid viiside kohta, kuidas suurendada VKEde hulgas ettevõtja sotsiaalse vastutuse omaksvõttu, ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase mõju kohta kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 46. | on seisukohal, et vaesuse vähendamisele oluliselt kaasa aitamiseks tuleks ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames keskenduda ka VKEdele, kuna neil on oluline kumuleeruv sotsiaalne ja keskkonnamõju; |
| --- | --- |

46.

on seisukohal, et vaesuse vähendamisele oluliselt kaasa aitamiseks tuleks ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames keskenduda ka VKEdele, kuna neil on oluline kumuleeruv sotsiaalne ja keskkonnamõju;

| 47. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks arengu- ja toetusstrateegiad ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete levitamiseks VKEde hulgas; soovitab eeskätt töötada välja erimeetmed väikestele ja mikroettevõtjatele; |
| --- | --- |

47.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema kindlaks arengu- ja toetusstrateegiad ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtete levitamiseks VKEde hulgas; soovitab eeskätt töötada välja erimeetmed väikestele ja mikroettevõtjatele;

Õiguskuulekus ja suhted kolmandate riikidega

| 48. | rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb Euroopa Parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju hindamiste tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse, ja teda tuleb teavitada sellest, milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära jätkusuutlikkuse mõju hindamises kindlaks tehtud negatiivset mõju; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tuleb Euroopa Parlamendile esitada kogu teave selle kohta, kuidas lepingute jätkusuutlikkuse mõju hindamiste tulemused on kaasatud lepingute sõlmimisele eelnevatesse läbirääkimistesse, ja teda tuleb teavitada sellest, milliseid lepingute peatükke on muudetud, et hoida ära jätkusuutlikkuse mõju hindamises kindlaks tehtud negatiivset mõju;

| 49. | rõhutab, et ELi allkirjastatavates tulevastes kahepoolsetes investeerimislepingutes tuleb tagada õiglane tasakaal investorite kaitse vajaduse ning riigi sekkumise lubamise vajaduse vahel, eriti seoses sotsiaalsete, tervishoiu- ja keskkonnaalaste normidega; |
| --- | --- |

49.

rõhutab, et ELi allkirjastatavates tulevastes kahepoolsetes investeerimislepingutes tuleb tagada õiglane tasakaal investorite kaitse vajaduse ning riigi sekkumise lubamise vajaduse vahel, eriti seoses sotsiaalsete, tervishoiu- ja keskkonnaalaste normidega;

| 50. | nõuab sponsorluse idee edendamist tööandjate seas; |
| --- | --- |

50.

nõuab sponsorluse idee edendamist tööandjate seas;

| 51. | tuletab meelde, et kaubandusvaidluste lahendamiseks ja/või hüvitise nõudmiseks vastutustundetust või ebaseaduslikust äritegevusest tuleneva kahjuliku välismõju eest on juba kättesaadavad nii kohtulikud võimalused kui ka nende alternatiivid; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema rohkem jõupingutusi, et suurendada mõlema võimaluse alast teadlikkust nii äriringkonnas kui ka üldsuse hulgas laiemalt; tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kaubanduskoda pakub kohtuvaidlustele alternatiive otsivatele üksikisikutele, ettevõtetele, riikidele, riigiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vaidluste lahendamise teenuseid, mis võivad aidata tõhustada juurdepääsu õiguskaitsele nende jaoks, kes on saanud kannatada vastutustundlike äritavade rikkumise pärast, mis on põhjustanud majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakahju ELis ja/või välismaal; |
| --- | --- |

51.

tuletab meelde, et kaubandusvaidluste lahendamiseks ja/või hüvitise nõudmiseks vastutustundetust või ebaseaduslikust äritegevusest tuleneva kahjuliku välismõju eest on juba kättesaadavad nii kohtulikud võimalused kui ka nende alternatiivid; kutsub sellega seoses komisjoni üles tegema rohkem jõupingutusi, et suurendada mõlema võimaluse alast teadlikkust nii äriringkonnas kui ka üldsuse hulgas laiemalt; tuletab meelde, et Rahvusvaheline Kaubanduskoda pakub kohtuvaidlustele alternatiive otsivatele üksikisikutele, ettevõtetele, riikidele, riigiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele vaidluste lahendamise teenuseid, mis võivad aidata tõhustada juurdepääsu õiguskaitsele nende jaoks, kes on saanud kannatada vastutustundlike äritavade rikkumise pärast, mis on põhjustanud majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnakahju ELis ja/või välismaal;

| 52. | rõhutab, et komisjoni ülesandega suurendada ettevõtjate tasandil teadlikkust ettevõtja sotsiaalse vastutuse olulisusest ja selle mittejärgimise tagajärgedest peavad kaasnema piisavad teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise meetmed vastuvõtva riigi valitsuse tasandil, et tagada tulemuslik ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate õiguste rakendamine ja õiguskaitse kättesaadavus; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et komisjoni ülesandega suurendada ettevõtjate tasandil teadlikkust ettevõtja sotsiaalse vastutuse olulisusest ja selle mittejärgimise tagajärgedest peavad kaasnema piisavad teadlikkuse ja suutlikkuse suurendamise meetmed vastuvõtva riigi valitsuse tasandil, et tagada tulemuslik ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate õiguste rakendamine ja õiguskaitse kättesaadavus;

| 53. | on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peaksid ergutama ELi äriühinguid haarama ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamise valdkonnas initsiatiivi ning vahetama välismaiste partneritega häid tavasid; |
| --- | --- |

53.

on seisukohal, et komisjon ja liikmesriigid peaksid ergutama ELi äriühinguid haarama ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamise valdkonnas initsiatiivi ning vahetama välismaiste partneritega häid tavasid;

Järeldused

| 54. | rõhutab vajadust töötada välja võimalikud õigusliku reguleerimise meetmed kindlas õiguslikus raamistikus ja kooskõlas rahvusvaheliste normidega, et hoida ära riikides erinevat tõlgendamist ning konkurentsieeliste või ebasoodsate konkurentsiolude ohtu piirkondlikul, riiklikul või makropiirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

54.

rõhutab vajadust töötada välja võimalikud õigusliku reguleerimise meetmed kindlas õiguslikus raamistikus ja kooskõlas rahvusvaheliste normidega, et hoida ära riikides erinevat tõlgendamist ning konkurentsieeliste või ebasoodsate konkurentsiolude ohtu piirkondlikul, riiklikul või makropiirkondlikul tasandil;

| 55. | ergutab komisjoni tegema jätkuvalt jõupingutusi, et edendada ettevõtja sotsiaalset vastutust suhetes maailma muude riikide ja piirkondadega; nõuab sellega seoses suuremate jõupingutuste tegemist selleks, et kaubandussuhetes kinnistuks vastastikkuse põhimõte; |
| --- | --- |

55.

ergutab komisjoni tegema jätkuvalt jõupingutusi, et edendada ettevõtja sotsiaalset vastutust suhetes maailma muude riikide ja piirkondadega; nõuab sellega seoses suuremate jõupingutuste tegemist selleks, et kaubandussuhetes kinnistuks vastastikkuse põhimõte;

| 56. | kinnitab veel kord veendumust, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse arendamisel tuleks lähtuda eelkõige erinevaid sidusrühmi hõlmavast lähenemisviisist, milles esmatähtsat rolli etendavad ettevõtted, kellel peab olema võimalus kujundada oma konkreetsele olukorrale vastav lähenemisviis; rõhutab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse arendamiseks VKEde hulgas on vaja sihipäraseid meetmeid ja lähenemisviise; |
| --- | --- |

56.

kinnitab veel kord veendumust, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse arendamisel tuleks lähtuda eelkõige erinevaid sidusrühmi hõlmavast lähenemisviisist, milles esmatähtsat rolli etendavad ettevõtted, kellel peab olema võimalus kujundada oma konkreetsele olukorrale vastav lähenemisviis; rõhutab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse arendamiseks VKEde hulgas on vaja sihipäraseid meetmeid ja lähenemisviise;

| 57. | märgib, et komisjoni praegune ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlev strateegia hõlmab ajavahemikku 2011–2014; kutsub komisjoni üles tagama, et õigeaegselt võetakse vastu 2014. aasta järgset ajavahemikku käsitlev ambitsioonikas strateegia; |
| --- | --- |

57.

märgib, et komisjoni praegune ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlev strateegia hõlmab ajavahemikku 2011–2014; kutsub komisjoni üles tagama, et õigeaegselt võetakse vastu 2014. aasta järgset ajavahemikku käsitlev ambitsioonikas strateegia;

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

58.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  EÜT C 86, 10.4.2002, lk 3.

(2)  ELT C 39, 18.2.2003, lk 3.

(3)  ELT C 187 E, 7.8.2003, lk 180.

(4)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 73.

(5)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45.

(6)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 77.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/33

---

P7_TA(2013)0050

Ettevõtja sotsiaalne vastutus, ühiskonna huvide edendamine ning suund säästvale ja kaasavale taastumisele

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta resolutsioon ettevõtja sotsiaalse vastutuse, ühiskonna huvide edendamise ning suuna kohta säästvale ja kaasavale taastumisele (2012/2097(INI))

(2016/C 024/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ja 36, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 5, 12, 14, 15, 16, 21, 23, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 34 ja 36,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artikleid 5, 6 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eelkõige selle artikleid 5, 6 ja 19,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aastal vastu võetud deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl ning ILO konventsioone, millega kehtestatakse üldised põhilised tööalased standardid sunniviisilise töö kaotamise kohta (konventsioonid nr 29 (1930) ja nr 105 (1957)), ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta (konventsioonid nr 87 (1948) ja nr 98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamise kohta (konventsioonid nr 138 (1973) ja nr 182 (1999)) ja mittediskrimineerimise kohta töö saamisel (konventsioonid nr 100 (1951) ja nr 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1998. aastal vastu võetud deklaratsiooni aluspõhimõtete ja -õiguste kohta tööl ning ILO konventsioone, millega kehtestatakse üldised põhilised tööalased standardid sunniviisilise töö kaotamise kohta (konventsioonid nr 29 (1930) ja nr 105 (1957)), ühinemisvabaduse ja organiseerumisõiguse kaitse kohta (konventsioonid nr 87 (1948) ja nr 98 (1949)), lapsele sobimatu töö keelustamise kohta (konventsioonid nr 138 (1973) ja nr 182 (1999)) ja mittediskrimineerimise kohta töö saamisel (konventsioonid nr 100 (1951) ja nr 111 (1958)),

| — | võttes samuti arvesse ILO konventsioone tööklauslite kohta (hankelepingud) (nr 94) ja kollektiivläbirääkimiste edendamise kohta (nr 154), |
| --- | --- |

—

võttes samuti arvesse ILO konventsioone tööklauslite kohta (hankelepingud) (nr 94) ja kollektiivläbirääkimiste edendamise kohta (nr 154),

| — | võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset tööhõive pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud rahvusvahelisel töökonverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset tööhõive pakti, mis võeti ülemaailmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud rahvusvahelisel töökonverentsil,

| — | võttes arvesse 10. juunil 2008. aastal 183 ILO liikmesriigi poolt üksmeelselt vastu võetud deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. juunil 2008. aastal 183 ILO liikmesriigi poolt üksmeelselt vastu võetud deklaratsiooni sotsiaalse õigluse kohta õiglase üleilmastumise nimel,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ja teisi inimõigustealaseid ÜRO dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), rahvusvahelist majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti (1966), konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), lapse õiguste konventsiooni (1989), võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni (1990) ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni (2006), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (1948) ja teisi inimõigustealaseid ÜRO dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), rahvusvahelist majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti (1966), konventsiooni rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1965), konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta (1979), lapse õiguste konventsiooni (1989), võõrtöötajate ja nende perekonnaliikmete õiguste kaitse rahvusvahelist konventsiooni (1990) ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni (2006),

| — | võttes arvesse 2010. aasta märtsis avaldatud ÜRO naiste mõjuvõimu suurendamise põhimõtteid, mis on koostatud ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri (UN Women) ja ÜRO ülemaailmse kokkuleppe (UN Global Compact) koostöös ning mis sisaldavad juhiseid, kuidas suurendada naiste mõjuvõimu töökohal, turul ja kogukonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2010. aasta märtsis avaldatud ÜRO naiste mõjuvõimu suurendamise põhimõtteid, mis on koostatud ÜRO soolise võrdõiguslikkuse ja naiste õiguste edendamise agentuuri (UN Women) ja ÜRO ülemaailmse kokkuleppe (UN Global Compact) koostöös ning mis sisaldavad juhiseid, kuidas suurendada naiste mõjuvõimu töökohal, turul ja kogukonnas,

| — | võttes arvesse nn järjepidevuse projekti, mis on koostööprojekt kliimamuutustest teatamise standardite nõukogu (Climate Disclosure Standards Board, CDSB), ülemaailmse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative, GRI), OECD ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) vahel ja mille eesmärk on toetada suuremat ühtsust ettevõtjatelt kliimamuutusega seotud teabe nõudmisel ja sellise teabe avaldamisel ettevõtjate poolt, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nn järjepidevuse projekti, mis on koostööprojekt kliimamuutustest teatamise standardite nõukogu (Climate Disclosure Standards Board, CDSB), ülemaailmse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative, GRI), OECD ning ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) vahel ja mille eesmärk on toetada suuremat ühtsust ettevõtjatelt kliimamuutusega seotud teabe nõudmisel ja sellise teabe avaldamisel ettevõtjate poolt,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning välisasjade nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning välisasjade nõukogu 8. detsembri 2009. aasta järeldusi (1),

| — | võttes arvesse OECD 2011. aasta mais ajakohastatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2011. aasta mais ajakohastatud suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse OECD 1997. aasta altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 1997. aasta altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse globaalse aruandluse algatust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse globaalse aruandluse algatust,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu moodustamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu moodustamist,

| — | võttes arvesse Taani 2008. aasta finantsaruannete seadust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Taani 2008. aasta finantsaruannete seadust,

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmset ettevõtete kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmset ettevõtete kokkulepet,

| — | võttes arvesse komisjoni jaoks tehtud 2010. aasta oktoobri uuringut juhtimisalaste lünkade kohta rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite ja standardite ning kehtivate Euroopa õigusaktide vahel (nn Edinburghi uuring) (2), mille tulemused avaldati Euroopa Parlamendi raportis inimõiguste 2011. aasta aruande kohta (3), ja mille Euroopa Ülemkogu täielikult heaks kiitis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni jaoks tehtud 2010. aasta oktoobri uuringut juhtimisalaste lünkade kohta rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite ja standardite ning kehtivate Euroopa õigusaktide vahel (nn Edinburghi uuring) (2), mille tulemused avaldati Euroopa Parlamendi raportis inimõiguste 2011. aasta aruande kohta (3), ja mille Euroopa Ülemkogu täielikult heaks kiitis,

| — | võttes arvesse 2012. aasta Rio+20 säästva arengu tippkohtumise järelduste lõike 46 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012. aasta Rio+20 säästva arengu tippkohtumise järelduste lõike 46 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtteid,

| — | võttes arvesse 1. novembril 2010. aastal vastu võetud rahvusvahelist standardit ISO 26000, millega nähakse ette sotsiaalse vastutuse suunised, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. novembril 2010. aastal vastu võetud rahvusvahelist standardit ISO 26000, millega nähakse ette sotsiaalse vastutuse suunised,

| — | võttes arvesse 2009. aasta uuringut „Rohelised võitjad” 99 ettevõtte kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aasta uuringut „Rohelised võitjad” 99 ettevõtte kohta (4),

| — | võttes arvesse 16. oktoobril 2002 käivitunud ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva Euroopa sidusrühmade foorumi moodustamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. oktoobril 2002 käivitunud ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva Euroopa sidusrühmade foorumi moodustamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv riigihangete kohta (COM(2011)0896),

| — | võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, mis asendas 1968. aasta Brüsseli konventsiooni (6), välja arvatud Taani ja teiste liikmesriikide omavaheliste suhete osas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades, mis asendas 1968. aasta Brüsseli konventsiooni (6), välja arvatud Taani ja teiste liikmesriikide omavaheliste suhete osas,

| — | võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 2001. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva rohelise raamatu järelmeetmete kohta (7),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 2003. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (COM(2006)0249) (edaspidi „komisjoni teatis inimväärse töö kohta”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Inimväärse töö tagamine kõigi jaoks – Ühenduse panus inimväärse töö tagamise suuniste rakendamiseks kogu maailmas” (COM(2006)0249) (edaspidi „komisjoni teatis inimväärse töö kohta”),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus – plaan liikuda edasi” (COM(2003)0284) (edaspidi „ühingujuhtimise tegevuskava”), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Äriühinguõiguse ajakohastamine ja äriühingute juhtimise parandamine Euroopa Liidus – plaan liikuda edasi” (COM(2003)0284) (edaspidi „ühingujuhtimise tegevuskava”),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Kaubandus, majanduskasv ja maailmapoliitika. Kaubanduspoliitika – ELi 2020. aasta strateegia keskne teema” (COM(2010)0612),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Pakett „Vastutustundlikud ettevõtted”” (COM(2011)0685),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Töövõimalusterohke majanduse taastumine” (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus – Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Sotsiaalettevõtluse algatus – Sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomine” (COM(2011)0682),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegia 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2002. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse Euroopa raamistikku propageeriva komisjoni rohelise raamatu kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni „Komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: äriühingute panus säästvasse arengusse” (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. mai 2003. aasta resolutsiooni „Komisjoni teatis ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta: äriühingute panus säästvasse arengusse” (10),

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2007. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse ja uue partnerluse kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (12),

| — | võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta, kus märgitakse, et ettevõtja sotsiaalne vastutus ja äriühingu üldjuhtimine on lahutamatult seotud (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. juuni 2010. aasta resolutsiooni ELi 2020. aasta strateegia kohta, kus märgitakse, et ettevõtja sotsiaalne vastutus ja äriühingu üldjuhtimine on lahutamatult seotud (13),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatus ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalettevõtluse algatus ning sotsiaalmajanduse ja sotsiaalse innovatsiooni keskmes olevate sotsiaalettevõtete edendamisele suunatud majanduskeskkonna loomise kohta (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 24. mai 2012. aasta arvamust teemal „Komisjoni teatis „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (15),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” (COM(2011)0681),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning õiguskomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0023/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning õiguskomisjoni, väliskomisjoni, arengukomisjoni, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A7-0023/2013),

| A. | arvestades, et terminit „ettevõtja sotsiaalne vastutus” ei tohiks väärkasutada rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud miinimumstandardite ümbersõnastamiseks, vaid tuleks püüda hinnata nende standardite rakendamist ja paremini mõista, kuidas neid standardeid saaks hõlpsasti ja otseselt kohaldada mis tahes suurusega ettevõtjate suhtes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et terminit „ettevõtja sotsiaalne vastutus” ei tohiks väärkasutada rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud miinimumstandardite ümbersõnastamiseks, vaid tuleks püüda hinnata nende standardite rakendamist ja paremini mõista, kuidas neid standardeid saaks hõlpsasti ja otseselt kohaldada mis tahes suurusega ettevõtjate suhtes;

| B. | arvestades, et ELi institutsioonides tavapäraselt kasutatavat ettevõtja sotsiaalse vastutuse mõistet tuleks pidada suures osas sarnaseks seotud mõistetega nagu vastutustundlik või eetiline äritegevus, keskkond, ühiskond ja juhtimine, säästev areng või ettevõtja vastutus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi institutsioonides tavapäraselt kasutatavat ettevõtja sotsiaalse vastutuse mõistet tuleks pidada suures osas sarnaseks seotud mõistetega nagu vastutustundlik või eetiline äritegevus, keskkond, ühiskond ja juhtimine, säästev areng või ettevõtja vastutus;

| C. | arvestades, et eri sidusrühmi hõlmav lähenemisviis peab ka edaspidi olema kõigi ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemaliste ELi toetatud algatuste nurgakivi ja ettevõtjate endi sotsiaalse vastutuse valdkonna usaldusväärseima tegevuse alus kohalikust tasandist alates; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et eri sidusrühmi hõlmav lähenemisviis peab ka edaspidi olema kõigi ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemaliste ELi toetatud algatuste nurgakivi ja ettevõtjate endi sotsiaalse vastutuse valdkonna usaldusväärseima tegevuse alus kohalikust tasandist alates;

| D. | arvestades, et ülemaailmse aruandluse algatuse tulemusel on koostatud ülemaailmselt kaugelt kõige tunnustatum äritegevuse läbipaistvuse metoodika ja arvestades, et rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council, IIRC) moodustamine, kuhu kuuluvad peamised ülemaailmsed raamatupidamisstandardite kehtestamisega tegelevad organid, näitab, et vähem kui kümnendi jooksul kujuneb finantsaruandlusega liidetud ettevõtjate säästvat arengut käsitlev aruandlus kogu maailmas normiks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ülemaailmse aruandluse algatuse tulemusel on koostatud ülemaailmselt kaugelt kõige tunnustatum äritegevuse läbipaistvuse metoodika ja arvestades, et rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council, IIRC) moodustamine, kuhu kuuluvad peamised ülemaailmsed raamatupidamisstandardite kehtestamisega tegelevad organid, näitab, et vähem kui kümnendi jooksul kujuneb finantsaruandlusega liidetud ettevõtjate säästvat arengut käsitlev aruandlus kogu maailmas normiks;

| E. | arvestades, et Walesi printsi algatatud kestlikkust toetava aruandluse projekti (Prince’s Accounting for Sustainability Project), ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu „TEEB for Business” ja ÜRO keskkonnaprogrammi raames toimuv uuenduslik töö on võimaldanud ettevõtjatel täielikult ja täpselt mõista oma sotsiaalse ja keskkondliku välismõju rahalist väärtust ja see ettevõtte finantsjuhtimisse integreerida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Walesi printsi algatatud kestlikkust toetava aruandluse projekti (Prince’s Accounting for Sustainability Project), ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva uuringu „TEEB for Business” ja ÜRO keskkonnaprogrammi raames toimuv uuenduslik töö on võimaldanud ettevõtjatel täielikult ja täpselt mõista oma sotsiaalse ja keskkondliku välismõju rahalist väärtust ja see ettevõtte finantsjuhtimisse integreerida;

| F. | arvestades, et investeerijate hoiak on märgatavalt muutunud ning 1 123 investorit, kes haldavad kokku 32 miljardi USA dollari ulatuses vara, toetavad ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtteid (UNPRI); arvestades, et Euroopa säästva investeerimise foorumi hinnangul oli ülemaailmse sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise turu väärtus 2010. aasta septembris umbkaudu 7 miljardit eurot, ja arvestades, et firma Aviva Global Investors juhtimisel esitasid 82 investorit, kelle vara moodustab kokku 50 miljardit USA dollarit, ÜRO säästva arengu tippkohtumisel üleskutse muuta ettevõtjate sotsiaalset arengut käsitlev aruandlus kohustuslikuks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et investeerijate hoiak on märgatavalt muutunud ning 1 123 investorit, kes haldavad kokku 32 miljardi USA dollari ulatuses vara, toetavad ÜRO vastutustundliku investeerimise põhimõtteid (UNPRI); arvestades, et Euroopa säästva investeerimise foorumi hinnangul oli ülemaailmse sotsiaalselt vastutustundliku investeerimise turu väärtus 2010. aasta septembris umbkaudu 7 miljardit eurot, ja arvestades, et firma Aviva Global Investors juhtimisel esitasid 82 investorit, kelle vara moodustab kokku 50 miljardit USA dollarit, ÜRO säästva arengu tippkohtumisel üleskutse muuta ettevõtjate sotsiaalset arengut käsitlev aruandlus kohustuslikuks;

| G. | arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalise Euroopa sidusrühmade foorumi moodustamine, rea katse- ja uurimisprojektide käivitamine ning endise ettevõtjate ühenduse (Alliance for Business) tegevus on loonud Euroopas ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnale kindla aluse, millele on väärtusliku panuse lisanud Euroopa ettevõtjate sotsiaalse vastutuse organisatsioonid, nende seas CSR Europe, European Academy of Business in Society (EABIS), Euroopa säästva investeerimise foorum (Eurosif) ja Euroopa ettevõtjate vastutuse koalitsioon (ECCJ); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalise Euroopa sidusrühmade foorumi moodustamine, rea katse- ja uurimisprojektide käivitamine ning endise ettevõtjate ühenduse (Alliance for Business) tegevus on loonud Euroopas ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnale kindla aluse, millele on väärtusliku panuse lisanud Euroopa ettevõtjate sotsiaalse vastutuse organisatsioonid, nende seas CSR Europe, European Academy of Business in Society (EABIS), Euroopa säästva investeerimise foorum (Eurosif) ja Euroopa ettevõtjate vastutuse koalitsioon (ECCJ);

| H. | arvestades, et teatavad ettevõtja sotsiaalse vastutuse kesksed standardid on väga olulised, ja arvestades, eri tööstusvaldkondade erinevate sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide tõttu on vaja erinevaid lähenemisviise, ning arvestades, et vabas ühiskonnas ei saa ettevõtja sotsiaalse vastutusega muuta heategevust kunagi kohustuslikuks, mis vähendaks inimeste andmissoovi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et teatavad ettevõtja sotsiaalse vastutuse kesksed standardid on väga olulised, ja arvestades, eri tööstusvaldkondade erinevate sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemide tõttu on vaja erinevaid lähenemisviise, ning arvestades, et vabas ühiskonnas ei saa ettevõtja sotsiaalse vastutusega muuta heategevust kunagi kohustuslikuks, mis vähendaks inimeste andmissoovi;

| I. | arvestades, et kuigi ettevõtete käitumisjuhenditel on olnud oluline roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatamisel ja selle suhtes teadlikkuse suurendamisel, jääb ainuüksi käitumisjuhenditest väheseks, sest need on sageli ebamäärased, ei vasta rahvusvahelistele standarditele, neis leidub näiteid tegelike probleemide vältimisest, neid on raske võrrelda ja nende kohaldamine ei ole läbipaistev; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi ettevõtete käitumisjuhenditel on olnud oluline roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatamisel ja selle suhtes teadlikkuse suurendamisel, jääb ainuüksi käitumisjuhenditest väheseks, sest need on sageli ebamäärased, ei vasta rahvusvahelistele standarditele, neis leidub näiteid tegelike probleemide vältimisest, neid on raske võrrelda ja nende kohaldamine ei ole läbipaistev;

| J. | arvestades, et ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kiideti ÜROs üksmeelselt heaks ja neid toetavad täielikult ka ELi liikmesriigid, Rahvusvaheline Tööandjate Organisatsioon ning Rahvusvaheline Kaubanduskoda, kusjuures toetust on leidnud ka reguleeriva ja vabatahtliku lähenemisviisi aruka ühendamise põhimõte; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted kiideti ÜROs üksmeelselt heaks ja neid toetavad täielikult ka ELi liikmesriigid, Rahvusvaheline Tööandjate Organisatsioon ning Rahvusvaheline Kaubanduskoda, kusjuures toetust on leidnud ka reguleeriva ja vabatahtliku lähenemisviisi aruka ühendamise põhimõte;

| K. | arvestades, et Rootsi poolt tema eesistumisajal korraldatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalisel konverentsil palus tookordne ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja John Ruggie ELi liikmesriikidel selgitada ja toetada ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni temaatikat ettevõtjate toimepandud inimõigusrikkumiste puhul ebakindlates kolmandates riikides; arvestades, et hiljem toetati tema palvet Euroopa Ülemkogu järeldustes, kuid vastavaid meetmeid ei ole siiani võetud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Rootsi poolt tema eesistumisajal korraldatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalisel konverentsil palus tookordne ÜRO peasekretäri ettevõtluse ja inimõiguste eriesindaja John Ruggie ELi liikmesriikidel selgitada ja toetada ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni temaatikat ettevõtjate toimepandud inimõigusrikkumiste puhul ebakindlates kolmandates riikides; arvestades, et hiljem toetati tema palvet Euroopa Ülemkogu järeldustes, kuid vastavaid meetmeid ei ole siiani võetud;

| L. | arvestades, et oktoobris 2010. avaldati Euroopa Komisjoni uuring juhtimisalaste lünkade kohta rahvusvaheliste ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite ja standardite ning kehtivate Euroopa õigusaktide vahel (nn Edinburghi uuring), mille tulemused esitati 2011. aasta inimõiguste aastaaruandes ja mille Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament täielikult heaks kiitsid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et oktoobris 2010. avaldati Euroopa Komisjoni uuring juhtimisalaste lünkade kohta rahvusvaheliste ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite ja standardite ning kehtivate Euroopa õigusaktide vahel (nn Edinburghi uuring), mille tulemused esitati 2011. aasta inimõiguste aastaaruandes ja mille Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Parlament täielikult heaks kiitsid;

| M. | arvestades, et OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suunised kujutavad endast kõige usaldusväärsemat rahvusvahelist ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardit, ja arvestades, et suuniste uuendatud versioon, milles lepiti kokku 2011. aasta mais, annab tõsiseltvõetava võimaluse ettevõtja sotsiaalse vastutuse paremaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suunised kujutavad endast kõige usaldusväärsemat rahvusvahelist ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardit, ja arvestades, et suuniste uuendatud versioon, milles lepiti kokku 2011. aasta mais, annab tõsiseltvõetava võimaluse ettevõtja sotsiaalse vastutuse paremaks rakendamiseks;

| N. | arvestades, et on olnud arvukaid rahvusvahelisi algatusi ettevõtjate säästva arengu teemalise aruandluse tagamiseks, kaasa arvatud Hiina riigiettevõtete aruandlusnõue, ettevõtjate aruandluskohustus India valitsuse koostatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste täitmise kohta ning asjaolu, et ettevõtted peavad väärtpaberibörsil noteerimise eeltingimusena avaldama oma tegevustulemused säästva arengu valdkonnas Brasiilias, Lõuna-Aafrikas ja Malaisias ning vastavalt USA Väärtpaberi- ja Börsikomitee kehtestatud kohustusele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et on olnud arvukaid rahvusvahelisi algatusi ettevõtjate säästva arengu teemalise aruandluse tagamiseks, kaasa arvatud Hiina riigiettevõtete aruandlusnõue, ettevõtjate aruandluskohustus India valitsuse koostatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste täitmise kohta ning asjaolu, et ettevõtted peavad väärtpaberibörsil noteerimise eeltingimusena avaldama oma tegevustulemused säästva arengu valdkonnas Brasiilias, Lõuna-Aafrikas ja Malaisias ning vastavalt USA Väärtpaberi- ja Börsikomitee kehtestatud kohustusele;

| O. | arvestades, et Taani 2008. aasta finantsaruannete seadus ettevõtja säästvat arengut käsitleva aruandluse kohta, mis sisaldab täiendavaid erinõudeid kliimamuutuse ja inimõiguste teemalise aruandluse vallas, on leidnud Taani ettevõtjate seas suurt toetust ning 97 % ettevõtjatest on otsustanud aruandeid esitada, kuigi seadus sisaldab sätet, mis lubab selle esimesel kolmel kohaldamisaastal kas aruandeid esitada või nende esitamatajätmist põhjendada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Taani 2008. aasta finantsaruannete seadus ettevõtja säästvat arengut käsitleva aruandluse kohta, mis sisaldab täiendavaid erinõudeid kliimamuutuse ja inimõiguste teemalise aruandluse vallas, on leidnud Taani ettevõtjate seas suurt toetust ning 97 % ettevõtjatest on otsustanud aruandeid esitada, kuigi seadus sisaldab sätet, mis lubab selle esimesel kolmel kohaldamisaastal kas aruandeid esitada või nende esitamatajätmist põhjendada;

| P. | arvestades, et Prantsusmaa ja Taani kuuluvad mõlemad nende nelja ÜRO liikmesriigi hulka, kes on nõustunud asuma juhtrolli ÜRO Rio+20 tippkohtumisel võetud ettevõtja säästvat arengut käsitleva aruandluse kohustuse täitmisel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Prantsusmaa ja Taani kuuluvad mõlemad nende nelja ÜRO liikmesriigi hulka, kes on nõustunud asuma juhtrolli ÜRO Rio+20 tippkohtumisel võetud ettevõtja säästvat arengut käsitleva aruandluse kohustuse täitmisel;

| Q. | arvestades, et OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suuniste ajakohastamine Hollandi eestkostel on võimaldanud suurendada riiklike kontaktpunktide süsteemi abil suuniste nähtavust ja positsiooni, lõpetada nn investeeringuseose, mis takistas suuniste täielikku kohaldamist kogu tarneahelale, ning täielikult integreerida ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et OECD rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud suuniste ajakohastamine Hollandi eestkostel on võimaldanud suurendada riiklike kontaktpunktide süsteemi abil suuniste nähtavust ja positsiooni, lõpetada nn investeeringuseose, mis takistas suuniste täielikku kohaldamist kogu tarneahelale, ning täielikult integreerida ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted;

| R. | arvestades, et parlamendi resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta on öeldud, et ettevõtja vastutus ja äriühingu üldjuhtimine on lahutamatult seotud; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et parlamendi resolutsioonis Euroopa 2020. aasta strateegia kohta on öeldud, et ettevõtja vastutus ja äriühingu üldjuhtimine on lahutamatult seotud;

| S. | arvestades, et 2009. aasta uuringust „Rohelised võitjad” 99 ettevõtte kohta selgus, et 16 eri tööstussektoris olid ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat rakendavate ettevõtete tulemused sektori keskmisest vähemalt 15 % paremad, mis moodustas 498 miljoni euro (650 miljoni dollari) suuruse täiendava turukapitalisatsiooni ettevõtte kohta; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et 2009. aasta uuringust „Rohelised võitjad” 99 ettevõtte kohta selgus, et 16 eri tööstussektoris olid ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegiat rakendavate ettevõtete tulemused sektori keskmisest vähemalt 15 % paremad, mis moodustas 498 miljoni euro (650 miljoni dollari) suuruse täiendava turukapitalisatsiooni ettevõtte kohta;

| T. | arvestades, et tegevjuhtide 2012. aasta ülduuringu tulemuste kohaselt mõistavad ettevõtjad, et majanduskasvu eelduseks on tihe koostöö kohaliku elanikkonnaga; arvestades, et näiteks kavatseb rohkem kui 60 % ettevõtjatest järgmise kolme aasta jooksul suurendada investeeringuid töötajate tervishoiu tagamisse; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et tegevjuhtide 2012. aasta ülduuringu tulemuste kohaselt mõistavad ettevõtjad, et majanduskasvu eelduseks on tihe koostöö kohaliku elanikkonnaga; arvestades, et näiteks kavatseb rohkem kui 60 % ettevõtjatest järgmise kolme aasta jooksul suurendada investeeringuid töötajate tervishoiu tagamisse;

| 1. | tunnistab, et komisjoni teatis moodustab osa poliitilistest seisukohtadest, mille eesmärk on tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse laiem edendamine, selle lisamine ELi poliitikasse ja et sellest saab Euroopa meetmete kindel aluspõhimõte; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta ettevõtja sotsiaalse vastutuse 2014.–2020. aasta strateegiast lähtudes praktilisi meetmeid, mille abil julgustada ettevõtjaid sotsiaalset vastutust võtma; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et komisjoni teatis moodustab osa poliitilistest seisukohtadest, mille eesmärk on tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse laiem edendamine, selle lisamine ELi poliitikasse ja et sellest saab Euroopa meetmete kindel aluspõhimõte; palub komisjonil ja liikmesriikidel võtta ettevõtja sotsiaalse vastutuse 2014.–2020. aasta strateegiast lähtudes praktilisi meetmeid, mille abil julgustada ettevõtjaid sotsiaalset vastutust võtma;

| 2. | rõhutab, et aktiivne teadlikkus sotsiaalsest vastutusest tagab ettevõtjatele suurema usalduse ja ühiskondliku heakskiidu; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et aktiivne teadlikkus sotsiaalsest vastutusest tagab ettevõtjatele suurema usalduse ja ühiskondliku heakskiidu;

| 3. | nõustub sellegipoolest teatises esitatud analüüsiga ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavade mõju kohta, mis endiselt piirdub väheste suurettevõtetega, vaatamata komisjoni 2001. ja 2006. aasta teatistes esitatud otsestele üleskutsetele, et rohkem ettevõtjaid võtaksid enda kanda sotsiaalse vastutuse; on sellegipoolest arvamusel, et ettevõtjad on alati suhestunud ühiskonnaga, milles nad tegutsevad ja et ettevõtja sotsiaalset vastutust saab juurutada mis tahes suurusega ettevõtetes; märgib ühtlasi, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalisse arutellu tuleks kaasata VKEd, kellest paljud võtavad seda kasutusele mitteametliku ja intuitiivse lähenemisviisi abil, mis hõlmab võimalikult vähe haldust ega suurenda kulusid; |
| --- | --- |

3.

nõustub sellegipoolest teatises esitatud analüüsiga ettevõtja sotsiaalse vastutuse tavade mõju kohta, mis endiselt piirdub väheste suurettevõtetega, vaatamata komisjoni 2001. ja 2006. aasta teatistes esitatud otsestele üleskutsetele, et rohkem ettevõtjaid võtaksid enda kanda sotsiaalse vastutuse; on sellegipoolest arvamusel, et ettevõtjad on alati suhestunud ühiskonnaga, milles nad tegutsevad ja et ettevõtja sotsiaalset vastutust saab juurutada mis tahes suurusega ettevõtetes; märgib ühtlasi, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalisse arutellu tuleks kaasata VKEd, kellest paljud võtavad seda kasutusele mitteametliku ja intuitiivse lähenemisviisi abil, mis hõlmab võimalikult vähe haldust ega suurenda kulusid;

| 4. | tuletab meelde strateegilist rolli, mida tänu tegevuskoha olude tundmisele võivad VKEd täita ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte levikule kaasaaitamises; palub komisjonil töötada koos liikmesriikide asutuste ja sidusrühmade platvormidega välja VKEde valdkondliku koostöö vorme, mis võimaldavad VKEdel tulla ühiselt toime sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde strateegilist rolli, mida tänu tegevuskoha olude tundmisele võivad VKEd täita ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtte levikule kaasaaitamises; palub komisjonil töötada koos liikmesriikide asutuste ja sidusrühmade platvormidega välja VKEde valdkondliku koostöö vorme, mis võimaldavad VKEdel tulla ühiselt toime sotsiaalsete ja keskkonnaprobleemidega;

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamisel keskendutakse ikka peamiselt keskkonnastandarditele, pöörates vähem tähelepanu sotsiaalsetele standarditele, kuigi viimased on hädavajalikud majanduskasvuks ja sotsiaalseks lähenemiseks soodsa ühiskonnakliima taastamiseks; |
| --- | --- |

5.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamisel keskendutakse ikka peamiselt keskkonnastandarditele, pöörates vähem tähelepanu sotsiaalsetele standarditele, kuigi viimased on hädavajalikud majanduskasvuks ja sotsiaalseks lähenemiseks soodsa ühiskonnakliima taastamiseks;

| 6. | on veendunud, et ülemaailmse finantskriisiga kaasneb reaalne oht, et poliitika kujundajad, sealhulgas ka ELis, langevad omaenda saatusliku lühinägelikkuse ohvriks, sest keskenduvad kitsalt finantsturgude läbipaistvuse ja vastutuse meetmetele ning jätavad tähelepanuta finants- ja tööstussektorite ühise tungiva vajaduse kooskõlastatult lahendada tõsised üldised probleemid, mida tekitab keskkonna halvenemine ja ühiskonna killustumine; |
| --- | --- |

6.

on veendunud, et ülemaailmse finantskriisiga kaasneb reaalne oht, et poliitika kujundajad, sealhulgas ka ELis, langevad omaenda saatusliku lühinägelikkuse ohvriks, sest keskenduvad kitsalt finantsturgude läbipaistvuse ja vastutuse meetmetele ning jätavad tähelepanuta finants- ja tööstussektorite ühise tungiva vajaduse kooskõlastatult lahendada tõsised üldised probleemid, mida tekitab keskkonna halvenemine ja ühiskonna killustumine;

| 7. | hoiatab, et tulevikus saavad ettevõtjad säästvad olla üksnes siis, kui nad tegutsevad säästvas majanduskeskkonnas, ja et ei ole muud võimalust kui kohanduda vähese CO2-heitega majandusega, mis ühtlasi hõlmab maailma sotsiaalse ja looduskapitali kaitset, kus ettevõtja sotsiaalsel vastutusel peab olema otsustav roll; |
| --- | --- |

7.

hoiatab, et tulevikus saavad ettevõtjad säästvad olla üksnes siis, kui nad tegutsevad säästvas majanduskeskkonnas, ja et ei ole muud võimalust kui kohanduda vähese CO2-heitega majandusega, mis ühtlasi hõlmab maailma sotsiaalse ja looduskapitali kaitset, kus ettevõtja sotsiaalsel vastutusel peab olema otsustav roll;

| 8. | on arvamusel, et ettevõtjate sotsiaalse vastutuse suurendamist tuleb parandada järgmiste vahenditega: rõhuasetus ülemaailmsetele ettevõtja sotsiaalse vastutuse instrumentidele; uue hoo saamine omataolistelt juhtivatelt ettevõtjatelt; sotsiaalse ja keskkonnateabe avalikustamise tavad ettevõtetes; asjakohaste suuniste kasutamine; avaliku halduse toetus asjakohaste tingimuste loomiseks ettevõtjate sotsiaalse vastutuse valdkonna koostööks ning sobivate vahendite pakkumine, näiteks stiimulite süsteem; olemasolevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste põhjalik mõjuhinnang; uute sotsiaalvaldkonna algatuste toetamine; ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohandamine VKEde vajadustega; ning Euroopa ja kogu maailma ees seisvate ühiskondlike ja keskkonnaprobleemide tohutu ulatuse suurem tunnistamine nii äriringkondades kui ka ühiskonnas laiemalt; |
| --- | --- |

8.

on arvamusel, et ettevõtjate sotsiaalse vastutuse suurendamist tuleb parandada järgmiste vahenditega: rõhuasetus ülemaailmsetele ettevõtja sotsiaalse vastutuse instrumentidele; uue hoo saamine omataolistelt juhtivatelt ettevõtjatelt; sotsiaalse ja keskkonnateabe avalikustamise tavad ettevõtetes; asjakohaste suuniste kasutamine; avaliku halduse toetus asjakohaste tingimuste loomiseks ettevõtjate sotsiaalse vastutuse valdkonna koostööks ning sobivate vahendite pakkumine, näiteks stiimulite süsteem; olemasolevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste põhjalik mõjuhinnang; uute sotsiaalvaldkonna algatuste toetamine; ettevõtja sotsiaalse vastutuse kohandamine VKEde vajadustega; ning Euroopa ja kogu maailma ees seisvate ühiskondlike ja keskkonnaprobleemide tohutu ulatuse suurem tunnistamine nii äriringkondades kui ka ühiskonnas laiemalt;

| 9. | toetab komisjoni kavatsust tugevdada Euroopas ettevõtja sotsiaalset vastutust, koostades suuniseid ja toetades eri sidusrühmi hõlmavaid algatusi üksikutes tööstussektorites, ning kutsub juhtivaid ettevõtjaid ja ühendusi üles selle algatusega liituma; |
| --- | --- |

9.

toetab komisjoni kavatsust tugevdada Euroopas ettevõtja sotsiaalset vastutust, koostades suuniseid ja toetades eri sidusrühmi hõlmavaid algatusi üksikutes tööstussektorites, ning kutsub juhtivaid ettevõtjaid ja ühendusi üles selle algatusega liituma;

| 10. | kordab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonna tegevus peab andma tulemusi; |
| --- | --- |

10.

kordab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonna tegevus peab andma tulemusi;

| 11. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni teatises sätestatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse määratluses, mis kajastab uut lähenemisviisi, mille komisjon võttis vastu Euroopa sidusrühmade foorumis 2009. aastal, nähakse ette hädavajalik võimalus kaasavuse ja üksmeelele jõudmise kohta ning kajastatakse nõuetekohaselt uut üksmeelset seisukohta, millele ettevõtjad ja teised sidusrühmad jõudsid selles küsimuses tänu ühehäälse kokkuleppe saavutamisele ÜRO juhtpõhimõtete ja muude instrumentide suhtes, nagu sotsiaalse vastutuse ISO 26000 näidisstandard; tunneb heameelt sotsiaalsete, keskkonnaalaste, eetiliste, inimõiguste alaste aspektide lõimimise üle äritegevusega; nõuab, et komisjon eristaks rohkem järgmisi tegevusi: 1) äriühingute heategevus; 2) ettevõtjate sotsiaalne tegevus, mis toimub seaduste, eeskirjade ja rahvusvaheliste standardite alusel; ning 3) ettevõtjate ühiskonnavastased teod, millega rikutakse seadusi, eeskirju ja rahvusvahelisi standardeid ning mis on kuritegelikud ja ekspluateerivad, näiteks laste töö või sunnitöö, ja mis tuleks karmilt hukka mõista; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjoni teatises sätestatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse määratluses, mis kajastab uut lähenemisviisi, mille komisjon võttis vastu Euroopa sidusrühmade foorumis 2009. aastal, nähakse ette hädavajalik võimalus kaasavuse ja üksmeelele jõudmise kohta ning kajastatakse nõuetekohaselt uut üksmeelset seisukohta, millele ettevõtjad ja teised sidusrühmad jõudsid selles küsimuses tänu ühehäälse kokkuleppe saavutamisele ÜRO juhtpõhimõtete ja muude instrumentide suhtes, nagu sotsiaalse vastutuse ISO 26000 näidisstandard; tunneb heameelt sotsiaalsete, keskkonnaalaste, eetiliste, inimõiguste alaste aspektide lõimimise üle äritegevusega; nõuab, et komisjon eristaks rohkem järgmisi tegevusi: 1) äriühingute heategevus; 2) ettevõtjate sotsiaalne tegevus, mis toimub seaduste, eeskirjade ja rahvusvaheliste standardite alusel; ning 3) ettevõtjate ühiskonnavastased teod, millega rikutakse seadusi, eeskirju ja rahvusvahelisi standardeid ning mis on kuritegelikud ja ekspluateerivad, näiteks laste töö või sunnitöö, ja mis tuleks karmilt hukka mõista;

| 12. | kordab, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peab laienema ka ettevõtete tegevusele kolmandates riikides ja kolmandaid riike puudutavale tegevusele; |
| --- | --- |

12.

kordab, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peab laienema ka ettevõtete tegevusele kolmandates riikides ja kolmandaid riike puudutavale tegevusele;

| 13. | märgib huviga, et komisjon on hakanud viitama ELi kaubanduslepingutes ettevõtja sotsiaalsele vastutusele; on seisukohal, et arvestades suurettevõtete, nende filiaalide ja tarneahelate olulist rolli rahvusvahelises kaubanduses, tuleb ELi kaubanduslepingute säästva arengu peatükis kindlasti käsitleda ka ettevõtja sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust; kutsub komisjoni üles töötama välja konkreetsed ettepanekud ettevõtja sotsiaalse vastutuste põhimõtete rakendamiseks kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

13.

märgib huviga, et komisjon on hakanud viitama ELi kaubanduslepingutes ettevõtja sotsiaalsele vastutusele; on seisukohal, et arvestades suurettevõtete, nende filiaalide ja tarneahelate olulist rolli rahvusvahelises kaubanduses, tuleb ELi kaubanduslepingute säästva arengu peatükis kindlasti käsitleda ka ettevõtja sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust; kutsub komisjoni üles töötama välja konkreetsed ettepanekud ettevõtja sotsiaalse vastutuste põhimõtete rakendamiseks kaubanduspoliitikas;

| 14. | on seisukohal, et sotsiaalse vastutuse rakendamisel tuleks ühtlasi austada aluspõhimõtteid ja põhiõigusi, näiteks neid, mille on sõnastanud ILO, sealhulgas eelkõige ühinemisvabadus, kollektiivläbirääkimiste pidamise õigus, sunnitöö keeld, laste töö kaotamine ja töökohal toimuva diskrimineerimise kaotamine; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et sotsiaalse vastutuse rakendamisel tuleks ühtlasi austada aluspõhimõtteid ja põhiõigusi, näiteks neid, mille on sõnastanud ILO, sealhulgas eelkõige ühinemisvabadus, kollektiivläbirääkimiste pidamise õigus, sunnitöö keeld, laste töö kaotamine ja töökohal toimuva diskrimineerimise kaotamine;

| 15. | peab ülimalt kiiduväärseks tööhõive, ettevõtluse ja siseturu volinike ja nende töötajate panust komisjoni teatise edasipüüdliku ja konstruktiivse lähenemise kujundamisse; võtab teadmiseks komisjoni muude osade panuse ettevõtja sotsiaalse vastutuse talitustevahelise töörühma vahendusel; kutsub sellegipoolest komisjoni presidenti üles ilmutama ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas isiklikku initsiatiivi ja tagama, et komisjoni kohustused seoses ettevõtja sotsiaalse vastutusega võetakse täielikult omaks, eelkõige keskkonna peadirektoraadis ja välissuhetega tegelevates talitustes; |
| --- | --- |

15.

peab ülimalt kiiduväärseks tööhõive, ettevõtluse ja siseturu volinike ja nende töötajate panust komisjoni teatise edasipüüdliku ja konstruktiivse lähenemise kujundamisse; võtab teadmiseks komisjoni muude osade panuse ettevõtja sotsiaalse vastutuse talitustevahelise töörühma vahendusel; kutsub sellegipoolest komisjoni presidenti üles ilmutama ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas isiklikku initsiatiivi ja tagama, et komisjoni kohustused seoses ettevõtja sotsiaalse vastutusega võetakse täielikult omaks, eelkõige keskkonna peadirektoraadis ja välissuhetega tegelevates talitustes;

| 16. | on arvamusel, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peab hõlmama sotsiaalseid meetmeid kutsekoolituse, töö ja eraelu ühitamise ning asjakohaste töötingimuste vallas; kinnitab veel kord oma usku ettevõtja sotsiaalse vastutuse n-ö äriplaani, kuid kordab, et kui sellist plaani ei kohaldata lühikese ajavahemiku jooksul mis tahes olukorra või ettevõtja suhtes, ei saa seda kunagi kasutada vastutustundetu ja ühiskonnavastase tegevuse ettekäändena; on veendunud, et nimetatud „äriplaani” tõendamiseks leidub piisavalt uurimistulemusi ja et eelkõige tuleks neid uurimistulemusi laiemalt tutvustada; nõuab, et uutes ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalistes uuringutes keskendutaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamise tulemusena muutunud ärikäitumise koondmõju hindamisele üldiste Euroopa ja ülemaailmsete probleemide lahendamise alaste jõupingutuste puhul, nagu CO2-heited, vee happelisuse suurenemine, äärmine vaesus, laste töö ja ebavõrdsus, ning saadud teadmiste kasutamisele Euroopa tulevases tegevuses ülemaailmsete ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste arendamisel; |
| --- | --- |

16.

on arvamusel, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peab hõlmama sotsiaalseid meetmeid kutsekoolituse, töö ja eraelu ühitamise ning asjakohaste töötingimuste vallas; kinnitab veel kord oma usku ettevõtja sotsiaalse vastutuse n-ö äriplaani, kuid kordab, et kui sellist plaani ei kohaldata lühikese ajavahemiku jooksul mis tahes olukorra või ettevõtja suhtes, ei saa seda kunagi kasutada vastutustundetu ja ühiskonnavastase tegevuse ettekäändena; on veendunud, et nimetatud „äriplaani” tõendamiseks leidub piisavalt uurimistulemusi ja et eelkõige tuleks neid uurimistulemusi laiemalt tutvustada; nõuab, et uutes ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemalistes uuringutes keskendutaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse rakendamise tulemusena muutunud ärikäitumise koondmõju hindamisele üldiste Euroopa ja ülemaailmsete probleemide lahendamise alaste jõupingutuste puhul, nagu CO2-heited, vee happelisuse suurenemine, äärmine vaesus, laste töö ja ebavõrdsus, ning saadud teadmiste kasutamisele Euroopa tulevases tegevuses ülemaailmsete ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste arendamisel;

| 17. | tunnistab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuse suur puudujääk ilmneb juhul, kui ettevõtjad, kes kinnitavad, et nad järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust, väldivad kriitilisi huvigruppe või nende ettevõtte ja ülemaailmse tarneahelaga seotud tundlikke küsimusi; kutsub komisjoni üles, tehes koostööd finantsasutuste ja sotsiaalpartneritega, tuginema ettevõtja sotsiaalse vastutuse vallas eelnevalt tehtud tööle, et teha paremini kindlaks, kuidas ettevõtjad ja nende sidusrühmad saavad objektiivselt kindlaks teha ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid, mis on kõnealusele ettevõtjale olulised, ning nõuab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse algatustesse õiglase ja tasakaalustatud sidusrühmade valimi kaasamist; |
| --- | --- |

17.

tunnistab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuse suur puudujääk ilmneb juhul, kui ettevõtjad, kes kinnitavad, et nad järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust, väldivad kriitilisi huvigruppe või nende ettevõtte ja ülemaailmse tarneahelaga seotud tundlikke küsimusi; kutsub komisjoni üles, tehes koostööd finantsasutuste ja sotsiaalpartneritega, tuginema ettevõtja sotsiaalse vastutuse vallas eelnevalt tehtud tööle, et teha paremini kindlaks, kuidas ettevõtjad ja nende sidusrühmad saavad objektiivselt kindlaks teha ühiskondlikud ja keskkonnaprobleemid, mis on kõnealusele ettevõtjale olulised, ning nõuab ettevõtjate sotsiaalse vastutuse algatustesse õiglase ja tasakaalustatud sidusrühmade valimi kaasamist;

| 18. | on veendunud, et tarbijate tähelepanu koondub üha rohkem ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonna tegevusele, ja seetõttu nõuab tungivalt, et ettevõtjad tegutseksid läbipaistvalt, eelkõige eetiliste, sotsiaalsete ja keskkonnateemadega seotud ettevõtlustoimingutes; |
| --- | --- |

18.

on veendunud, et tarbijate tähelepanu koondub üha rohkem ettevõtete sotsiaalse vastutuse valdkonna tegevusele, ja seetõttu nõuab tungivalt, et ettevõtjad tegutseksid läbipaistvalt, eelkõige eetiliste, sotsiaalsete ja keskkonnateemadega seotud ettevõtlustoimingutes;

| 19. | toonitab, et ettevõtja sotsiaalne vastutus toimib üksnes siis, kui peetakse kinni sotsiaalpartnerite kohta kehtivatest õigussätetest ja kohalikust tariifikorraldusest; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et ettevõtja sotsiaalne vastutus toimib üksnes siis, kui peetakse kinni sotsiaalpartnerite kohta kehtivatest õigussätetest ja kohalikust tariifikorraldusest;

| 20. | märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse hindamisel tuleb võtta arvesse ka tema tarneahela ettevõtete ja võimalike alltöövõtjate käitumist; |
| --- | --- |

20.

märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse hindamisel tuleb võtta arvesse ka tema tarneahela ettevõtete ja võimalike alltöövõtjate käitumist;

Majanduse säästev taastumine

| 21. | toetab komisjoni teatises väljendatud tunnistust, et „praeguse kriisi ühiskondlike mõjude leevendamisele kaasaaitamine” ja jätkusuutlike ärimudelite leidmine on osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aitama ettevõtjatel koostöös töötajate esindajatega tegeleda ettevõtja sotsiaalse vastutusega; kutsub ettevõtjaid üles kaaluma algatusi, mille eesmärk on töökohtade säilitamine ja loomine, eelkõige noorte ja naiste jaoks, kõikides tegevusvaldkondades (näiteks juhtimine ja koolitus, turud, personal, keskkond ja ühiskond), pöörates erilist tähelepanu neile, kes on mitmekordselt ebasoodsas olukorras, nagu romad ja puudega isikud, ning värvates kohalikult tööturult mitte üksnes reatöötajaid, vaid ka juhtivtöötajaid ning luues näiteks süsteemi, mis võimaldaks ülikooli lõpetanuil töötada kvaliteetsetel praktikakohtadel, et omandada erasektori tööandjate nõutavat töökogemust; |
| --- | --- |

21.

toetab komisjoni teatises väljendatud tunnistust, et „praeguse kriisi ühiskondlike mõjude leevendamisele kaasaaitamine” ja jätkusuutlike ärimudelite leidmine on osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles aitama ettevõtjatel koostöös töötajate esindajatega tegeleda ettevõtja sotsiaalse vastutusega; kutsub ettevõtjaid üles kaaluma algatusi, mille eesmärk on töökohtade säilitamine ja loomine, eelkõige noorte ja naiste jaoks, kõikides tegevusvaldkondades (näiteks juhtimine ja koolitus, turud, personal, keskkond ja ühiskond), pöörates erilist tähelepanu neile, kes on mitmekordselt ebasoodsas olukorras, nagu romad ja puudega isikud, ning värvates kohalikult tööturult mitte üksnes reatöötajaid, vaid ka juhtivtöötajaid ning luues näiteks süsteemi, mis võimaldaks ülikooli lõpetanuil töötada kvaliteetsetel praktikakohtadel, et omandada erasektori tööandjate nõutavat töökogemust;

| 22. | on seisukohal, et ettevõtjad tuleks kaasata majanduskriisi tõttu teravnenud sotsiaalsete probleemide (näiteks eluaseme puudumine ja vaesus) lahendamisse ning nende kogukondade arengusse, kus nad tegutsevad; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et ettevõtjad tuleks kaasata majanduskriisi tõttu teravnenud sotsiaalsete probleemide (näiteks eluaseme puudumine ja vaesus) lahendamisse ning nende kogukondade arengusse, kus nad tegutsevad;

| 23. | tunnistab, et majanduskriisiga on kaasnenud suurem ebakindlus tööhõive osas eriti naiste jaoks, erinevuse töötingimustes, mis on osaliselt tingitud alltöövõtust, sunniviisilisest osaajaga töötamisest soovitud täisajaga töötamise asemel, sellise töökorralduse ja tavade suurenemisest, mis on vahetevahel ekspluateeriva iseloomuga ning varimajanduse taaselustumisest; kutsub komisjoni ja Euroopa sidusrühmade foorumit üles uurima konkreetselt alltöövõtu kasvu; nõuab, et selles töös arvestataks tarneahelale ja eriti „mõju hindamise” mõistele kohaldatavaid ÜRO juhtpõhimõtteid, sõltumata tarnijate eri tasanditest; |
| --- | --- |

23.

tunnistab, et majanduskriisiga on kaasnenud suurem ebakindlus tööhõive osas eriti naiste jaoks, erinevuse töötingimustes, mis on osaliselt tingitud alltöövõtust, sunniviisilisest osaajaga töötamisest soovitud täisajaga töötamise asemel, sellise töökorralduse ja tavade suurenemisest, mis on vahetevahel ekspluateeriva iseloomuga ning varimajanduse taaselustumisest; kutsub komisjoni ja Euroopa sidusrühmade foorumit üles uurima konkreetselt alltöövõtu kasvu; nõuab, et selles töös arvestataks tarneahelale ja eriti „mõju hindamise” mõistele kohaldatavaid ÜRO juhtpõhimõtteid, sõltumata tarnijate eri tasanditest;

| 24. | märgib, et füüsilise töö tingimusi käsitlevate õigusnormide järgimine, tööle võtmise ja töölt vallandamise korra ja meetmete väljatöötamine, töötajate isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse ning töötasu ja muude tasude õigeaegne väljamaksmine on samuti osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest, ning nõuab, et neid aspekte järgitaks; |
| --- | --- |

24.

märgib, et füüsilise töö tingimusi käsitlevate õigusnormide järgimine, tööle võtmise ja töölt vallandamise korra ja meetmete väljatöötamine, töötajate isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse ning töötasu ja muude tasude õigeaegne väljamaksmine on samuti osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest, ning nõuab, et neid aspekte järgitaks;

| 25. | tunnistab, et kriis mõjutab sotsiaalset struktuuri; peab tervitatavaks asjaolu, et teatavad ettevõtjad on rakendanud mitmesuguseid meetmeid, et siduda tööturuga haavatavaid ja ebasoodsas olukorras olevaid ühiskonnarühmi; palub äriühingutel seda liiki algatustega jätkata; toonitab siiski, et ettevõtete sulgemine ja kulude kärpimine seavad ohtu teatavad edusammud, mis on saavutatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse abil, näiteks haavatavate ühiskonnarühmade (eelkõige puudega isikute) tööhõive valdkonnas, neist rühmadest pärit töötajate koolituse ja staatuse parandamisel, ühiskonnakasulike toodete ja teenuste uute innovaatiliste vormide edendamisel (näiteks krediidiühistute kaudu) ning tööhõive uute mudelite edendamisel sotsiaalse ettevõtluse, ühistute ja õiglase kaubanduse abil; on arvamusel, et seepärast on oluline määrata kindlaks sotsiaalsete mõõtmete võrdlusalused; kutsub komisjoni üles analüüsima ulatuslikult kriisi ühiskondlikku mõju nendele algatustele, kasutades soopõhist lähenemisviisi ja keskendudes Lõuna-Euroopa riikidele, ning konsulteerima analüüsi tulemuste asjus täies ulatuses sotsiaalpartnerite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse sidusrühmadega; |
| --- | --- |

25.

tunnistab, et kriis mõjutab sotsiaalset struktuuri; peab tervitatavaks asjaolu, et teatavad ettevõtjad on rakendanud mitmesuguseid meetmeid, et siduda tööturuga haavatavaid ja ebasoodsas olukorras olevaid ühiskonnarühmi; palub äriühingutel seda liiki algatustega jätkata; toonitab siiski, et ettevõtete sulgemine ja kulude kärpimine seavad ohtu teatavad edusammud, mis on saavutatud ettevõtja sotsiaalse vastutuse abil, näiteks haavatavate ühiskonnarühmade (eelkõige puudega isikute) tööhõive valdkonnas, neist rühmadest pärit töötajate koolituse ja staatuse parandamisel, ühiskonnakasulike toodete ja teenuste uute innovaatiliste vormide edendamisel (näiteks krediidiühistute kaudu) ning tööhõive uute mudelite edendamisel sotsiaalse ettevõtluse, ühistute ja õiglase kaubanduse abil; on arvamusel, et seepärast on oluline määrata kindlaks sotsiaalsete mõõtmete võrdlusalused; kutsub komisjoni üles analüüsima ulatuslikult kriisi ühiskondlikku mõju nendele algatustele, kasutades soopõhist lähenemisviisi ja keskendudes Lõuna-Euroopa riikidele, ning konsulteerima analüüsi tulemuste asjus täies ulatuses sotsiaalpartnerite ja ettevõtja sotsiaalse vastutuse sidusrühmadega;

| 26. | on veendunud, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmed ei ole kasulikud mitte ainult ühiskonnale tervikuna, vaid aitavad ka parandada ettevõtte kuvandit ja tõsta tema mainet potentsiaalsete tarbijate hulgas, mis võimaldab ettevõttel jääda pikas perspektiivis majanduslikult elujõuliseks; |
| --- | --- |

26.

on veendunud, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmed ei ole kasulikud mitte ainult ühiskonnale tervikuna, vaid aitavad ka parandada ettevõtte kuvandit ja tõsta tema mainet potentsiaalsete tarbijate hulgas, mis võimaldab ettevõttel jääda pikas perspektiivis majanduslikult elujõuliseks;

| 27. | märgib, et töötajate oskuste arendamise ja elukestva õppe kavade väljatöötamine, töötajate järjepidev individuaalne hindamine, talentide juhtimise kava ning töötajatele individuaalsete äri- ja arengueesmärkide püstitamine suurendab nende motivatsiooni ja aktiivset osalust ning moodustab olulise osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest; |
| --- | --- |

27.

märgib, et töötajate oskuste arendamise ja elukestva õppe kavade väljatöötamine, töötajate järjepidev individuaalne hindamine, talentide juhtimise kava ning töötajatele individuaalsete äri- ja arengueesmärkide püstitamine suurendab nende motivatsiooni ja aktiivset osalust ning moodustab olulise osa ettevõtja sotsiaalsest vastutusest;

| 28. | juhib tähelepanu sellele, et just kriisiaegadel peaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid järgivad ettevõtjad aitama arendada innovaatilist suutlikkust oma piirkonnas, võttes tootmisüksustes kasutusele innovaatilisi ja keskkonnasõbralikke lahendusi ning tehes uusi investeeringuid ja moderniseerides; rõhutab, et keskkonnaprobleemide, näiteks bioloogilise mitmekesisuse, kliimamuutuste, ressursitõhususe ja keskkonnatervise probleemide seostamine ettevõtjate äritegevusega annab võimaluse edendada majanduse jätkusuutlikku taastamist; |
| --- | --- |

28.

juhib tähelepanu sellele, et just kriisiaegadel peaksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid järgivad ettevõtjad aitama arendada innovaatilist suutlikkust oma piirkonnas, võttes tootmisüksustes kasutusele innovaatilisi ja keskkonnasõbralikke lahendusi ning tehes uusi investeeringuid ja moderniseerides; rõhutab, et keskkonnaprobleemide, näiteks bioloogilise mitmekesisuse, kliimamuutuste, ressursitõhususe ja keskkonnatervise probleemide seostamine ettevõtjate äritegevusega annab võimaluse edendada majanduse jätkusuutlikku taastamist;

| 29. | on arvamusel, et finantskriis võib mõnel juhul olla kõigutanud töötajate usaldust ettevõtja kohustuse vastu täita pikaajalisi erapensioniõigusi, võttes arvesse kriisijärgses ELis kehtivate pensionisüsteemide vahelisi erinevusi; kutsub vastutavaid ettevõtjaid üles koostöös komisjoni ja sotsiaalpartneritega selle probleemiga tegelema ning muu hulgas välja töötama avatud, kaasava ja reeglipõhise korra pensioniinvesteeringute haldamiseks, ning kutsub neid üles tegelema aktiivsena vananemise küsimustega demograafiliste muutuste ajastul, käsitades seda ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames laiema probleemina; märgib, et töötajate ja ettevõtjate vahel usalduse taastamine on oluline majanduse jätkusuutliku taastamise tegurina; |
| --- | --- |

29.

on arvamusel, et finantskriis võib mõnel juhul olla kõigutanud töötajate usaldust ettevõtja kohustuse vastu täita pikaajalisi erapensioniõigusi, võttes arvesse kriisijärgses ELis kehtivate pensionisüsteemide vahelisi erinevusi; kutsub vastutavaid ettevõtjaid üles koostöös komisjoni ja sotsiaalpartneritega selle probleemiga tegelema ning muu hulgas välja töötama avatud, kaasava ja reeglipõhise korra pensioniinvesteeringute haldamiseks, ning kutsub neid üles tegelema aktiivsena vananemise küsimustega demograafiliste muutuste ajastul, käsitades seda ettevõtja sotsiaalse vastutuse raames laiema probleemina; märgib, et töötajate ja ettevõtjate vahel usalduse taastamine on oluline majanduse jätkusuutliku taastamise tegurina;

Rahvusvaheline organisatsioon ja mitme sidusrühma lähenemisviisid

| 30. | kiidab kindlalt heaks komisjoni teatise rõhuasetuse rahvusvaheliste standardite tugevdamisele ja rakendamisele ning – võttes arvesse 2011. aastal uuendatud OECD suuniseid ja ÜRO juhtpõhimõtete suhtes kokkuleppele jõudmist – on veendunud, et ELi meetmete puhul tuleb rohkem pöörata tähelepanu nende suuniste ja põhimõtete toetamisele ja rakendamisele Euroopa ettevõtjate seas; rõhutab, et OECD suunised on määratletud ja tunnustatud rahvusvahelisel tasandil, et kehtestada ja tagada võrdsed võimalused, edendades samas avatud, õiglasi ja vastutustundlikke äritavasid kogu maailmas; soovitab komisjonil esitada igal aastal nii parlamendile kui ka nõukogule aruande OECD suuniste rakendamise kohta; |
| --- | --- |

30.

kiidab kindlalt heaks komisjoni teatise rõhuasetuse rahvusvaheliste standardite tugevdamisele ja rakendamisele ning – võttes arvesse 2011. aastal uuendatud OECD suuniseid ja ÜRO juhtpõhimõtete suhtes kokkuleppele jõudmist – on veendunud, et ELi meetmete puhul tuleb rohkem pöörata tähelepanu nende suuniste ja põhimõtete toetamisele ja rakendamisele Euroopa ettevõtjate seas; rõhutab, et OECD suunised on määratletud ja tunnustatud rahvusvahelisel tasandil, et kehtestada ja tagada võrdsed võimalused, edendades samas avatud, õiglasi ja vastutustundlikke äritavasid kogu maailmas; soovitab komisjonil esitada igal aastal nii parlamendile kui ka nõukogule aruande OECD suuniste rakendamise kohta;

| 31. | rõhutab, kui oluline on töötada ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas välja liidu poliitika vastavalt rahvusvahelistele standarditele, et hoida ära erinevaid tõlgendusi ning konkurentsieeliste ja ebasoodsate konkurentsiolude ohtu riigi või rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, kui oluline on töötada ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas välja liidu poliitika vastavalt rahvusvahelistele standarditele, et hoida ära erinevaid tõlgendusi ning konkurentsieeliste ja ebasoodsate konkurentsiolude ohtu riigi või rahvusvahelisel tasandil;

| 32. | nõuab, et kõik 27 liikmesriiki kiirendaksid ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate riiklike tegevuskavade läbivaatamist ning riiklike tegevuskavade väljatöötamist asjaomaste OECD suuniste ja ÜRO juhtpõhimõtete rakendamiseks, sellega tuleks lõpule jõuda hiljemalt 2013. aasta detsembriks; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama, et tegevuskavad koostatakse kõikide asjaomaste huvirühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna, ametiühingute, tööandjate organisatsioonide ja riikide inimõigusorganisatsioonide osalusel; palub ELil hõlbustada õppimist nende liikmesriikide kogemustest, kes seda protsessi praegu läbivad; ergutab liikmesriike tuginema ISO standardis 26000 sätestatud suunistele, globaalse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative) uusimatele suunistele ja riikide inimõigusorganisatsioonide Euroopa töörühma väljatöötatud juhtnööridele; |
| --- | --- |

32.

nõuab, et kõik 27 liikmesriiki kiirendaksid ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevate riiklike tegevuskavade läbivaatamist ning riiklike tegevuskavade väljatöötamist asjaomaste OECD suuniste ja ÜRO juhtpõhimõtete rakendamiseks, sellega tuleks lõpule jõuda hiljemalt 2013. aasta detsembriks; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid tagama, et tegevuskavad koostatakse kõikide asjaomaste huvirühmade, sealhulgas valitsusväliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna, ametiühingute, tööandjate organisatsioonide ja riikide inimõigusorganisatsioonide osalusel; palub ELil hõlbustada õppimist nende liikmesriikide kogemustest, kes seda protsessi praegu läbivad; ergutab liikmesriike tuginema ISO standardis 26000 sätestatud suunistele, globaalse aruandluse algatuse (Global Reporting Initiative) uusimatele suunistele ja riikide inimõigusorganisatsioonide Euroopa töörühma väljatöötatud juhtnööridele;

| 33. | nõuab ELi tasandil poliitika suuremat sidusust riigihangete, ekspordikrediitide, hea valitsemistava, konkurentsi, arengu, kaubanduse, investeeringute ning teiste poliitikavaldkondade ja lepingute kooskõlastamise kaudu OECD ja ÜRO asjaomastes suunistes ja juhtpõhimõtetes sätestatud rahvusvaheliste sotsiaalsete, keskkonna- ja inimõiguste alaste standarditega; nõuab sellega seoses jõupingutusi koostöös töötajate, tööandjate kui ka tarbijate esindusorganisatsioonidega ning tuginemist riikide inimõigusorganisatsioonide asjakohastele nõuannetele, nagu riikide inimõigusorganisatsioonide Euroopa töörühma nõuanded komisjonile inimõiguste ja riigihangete teemal; nõuab seadusandlike ettepanekute mõttekaid ja piisavaid mõjuhinnanguid, et avastada võimalik sidususe puudumine ÜRO juhtpõhimõtetega, ning nõuab kindlalt koostööd ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste töörühmaga, et vältida ÜRO juhtpõhimõtete sobimatut ja ebajärjekindlat tõlgendamist; |
| --- | --- |

33.

nõuab ELi tasandil poliitika suuremat sidusust riigihangete, ekspordikrediitide, hea valitsemistava, konkurentsi, arengu, kaubanduse, investeeringute ning teiste poliitikavaldkondade ja lepingute kooskõlastamise kaudu OECD ja ÜRO asjaomastes suunistes ja juhtpõhimõtetes sätestatud rahvusvaheliste sotsiaalsete, keskkonna- ja inimõiguste alaste standarditega; nõuab sellega seoses jõupingutusi koostöös töötajate, tööandjate kui ka tarbijate esindusorganisatsioonidega ning tuginemist riikide inimõigusorganisatsioonide asjakohastele nõuannetele, nagu riikide inimõigusorganisatsioonide Euroopa töörühma nõuanded komisjonile inimõiguste ja riigihangete teemal; nõuab seadusandlike ettepanekute mõttekaid ja piisavaid mõjuhinnanguid, et avastada võimalik sidususe puudumine ÜRO juhtpõhimõtetega, ning nõuab kindlalt koostööd ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste töörühmaga, et vältida ÜRO juhtpõhimõtete sobimatut ja ebajärjekindlat tõlgendamist;

| 34. | peab eriti tunnustusväärseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori hõlmamist konkreetsete Euroopa suunistega ettevõtluse ja inimõiguste kohta; möönab, et ühelt poolt vajadus kaitsta eraelu puutumatust ja võidelda kriminaalse ainese vastu ning teiselt poolt eesmärk kaitsta sõnavabadust tekitab tõsiseid valikuprobleeme, nagu näitas hiljutine vastasseis seoses YouTube'is avaldatud islamivastase videoga; kutsub sellega seoses paljusid teisi Euroopa ettevõtjaid üles ühinema mitmete sidusrühmade algatusega Global Network Initiative (GNI), mille liikmeskond koosneb praegu valdavalt USAs asuvatest ettevõtjatest; |
| --- | --- |

34.

peab eriti tunnustusväärseks info- ja kommunikatsioonitehnoloogia sektori hõlmamist konkreetsete Euroopa suunistega ettevõtluse ja inimõiguste kohta; möönab, et ühelt poolt vajadus kaitsta eraelu puutumatust ja võidelda kriminaalse ainese vastu ning teiselt poolt eesmärk kaitsta sõnavabadust tekitab tõsiseid valikuprobleeme, nagu näitas hiljutine vastasseis seoses YouTube'is avaldatud islamivastase videoga; kutsub sellega seoses paljusid teisi Euroopa ettevõtjaid üles ühinema mitmete sidusrühmade algatusega Global Network Initiative (GNI), mille liikmeskond koosneb praegu valdavalt USAs asuvatest ettevõtjatest;

| 35. | rõhutab, et kõik kaubanduse ja arengu rahalised vahendid, mida pakutakse erasektori osalejatele ELi investeerimisrahastutest, Euroopa Investeerimispangast ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast, peaks sisaldama lepingulisi sätteid, milles nõutakse OECD rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate suuniste ja ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ning aruandluskohustust ja selget kaebuste esitamise mehhanismi käsitlevate sätete järgimist; kordab oma nõudmist, et liikmesriigid toimiksid samamoodi ka ettevõtjatele ekspordikrediitide andmisel: |
| --- | --- |

35.

rõhutab, et kõik kaubanduse ja arengu rahalised vahendid, mida pakutakse erasektori osalejatele ELi investeerimisrahastutest, Euroopa Investeerimispangast ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangast, peaks sisaldama lepingulisi sätteid, milles nõutakse OECD rahvusvahelisi ettevõtteid käsitlevate suuniste ja ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtete ning aruandluskohustust ja selget kaebuste esitamise mehhanismi käsitlevate sätete järgimist; kordab oma nõudmist, et liikmesriigid toimiksid samamoodi ka ettevõtjatele ekspordikrediitide andmisel:

| 36. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle riiklike tegevuskavade kohta ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamiseks; kutsub Euroopa välisteenistust üles mängima suuremat rolli rakendamise juhtimises kõrgemal tasandil ning hästitoimiva kontrolli ja aruandluse edendamises; nõuab liikmesriikidevahelise vastastikuse hindamise protsessi teostamist rakendamise soodustamiseks; nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus hindaksid tegevuskavade rakendamist ja ELi tasandil rakendatud meetmeid ning annaksid Euroopa Ülemkogule ja parlamendile selle kohta aru 2014. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

36.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle riiklike tegevuskavade kohta ÜRO ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamiseks; kutsub Euroopa välisteenistust üles mängima suuremat rolli rakendamise juhtimises kõrgemal tasandil ning hästitoimiva kontrolli ja aruandluse edendamises; nõuab liikmesriikidevahelise vastastikuse hindamise protsessi teostamist rakendamise soodustamiseks; nõuab, et komisjon ja Euroopa välisteenistus hindaksid tegevuskavade rakendamist ja ELi tasandil rakendatud meetmeid ning annaksid Euroopa Ülemkogule ja parlamendile selle kohta aru 2014. aasta lõpuks;

| 37. | tunnistab, et ettevõtjad tegutsevad üha rohkem ebakindlates riikides ning neil on kohustus kaitsta oma töötajaid konfliktide, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest; rõhutab sellegipoolest, et ettevõtjatel on samaväärne kohustus tagada, et turvameetmed ei häiriks teiste inimeste rahu ja julgeolekut kohtades, kus nad tegutsevad, kuna vastasel korral võidakse neid süüdistada inimõiguste rikkumises osalemises; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama rahvusvaheliste vabatahtlike julgeolekupõhimõtete ulatuslikuma omaksvõtmise ning taotlema kokkulepet, et kehtestada rahvusvaheline õigusraamistik sõjanduse ja julgeoleku valdkonna eraettevõtjate tegevuse reguleerimiseks, kontrollimiseks ja järelevalveks; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et ettevõtjad tegutsevad üha rohkem ebakindlates riikides ning neil on kohustus kaitsta oma töötajaid konfliktide, terrorismi ja organiseeritud kuritegevuse eest; rõhutab sellegipoolest, et ettevõtjatel on samaväärne kohustus tagada, et turvameetmed ei häiriks teiste inimeste rahu ja julgeolekut kohtades, kus nad tegutsevad, kuna vastasel korral võidakse neid süüdistada inimõiguste rikkumises osalemises; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama rahvusvaheliste vabatahtlike julgeolekupõhimõtete ulatuslikuma omaksvõtmise ning taotlema kokkulepet, et kehtestada rahvusvaheline õigusraamistik sõjanduse ja julgeoleku valdkonna eraettevõtjate tegevuse reguleerimiseks, kontrollimiseks ja järelevalveks;

| 38. | kutsub ettevõtjaid ja teisi sidusrühmi üles osalema konstruktiivselt komisjoni juhitavas protsessis, kus töötatakse välja valdkondlikud suunised inimõiguste kohta, ning pärast suuniste valmimist neid rakendama; |
| --- | --- |

38.

kutsub ettevõtjaid ja teisi sidusrühmi üles osalema konstruktiivselt komisjoni juhitavas protsessis, kus töötatakse välja valdkondlikud suunised inimõiguste kohta, ning pärast suuniste valmimist neid rakendama;

| 39. | kutsub komisjoni, eelkõige selle õigusküsimuste peadirektoraati üles esitama ettepanekuid ELi kohtutes õigusemõistmise kättesaadavuse lihtsustamiseks inim- või tööõiguste rikkumiste kõige äärmuslikumate, erakordsete juhtumite korral ELis asuvate ettevõtjate, nende tütarettevõtjate, alltöövõtjate või äripartnerite poolt, nagu on soovitanud ka ÜRO peasekretäri eriesindaja ettevõtluse ja inimõiguste küsimustes; |
| --- | --- |

39.

kutsub komisjoni, eelkõige selle õigusküsimuste peadirektoraati üles esitama ettepanekuid ELi kohtutes õigusemõistmise kättesaadavuse lihtsustamiseks inim- või tööõiguste rikkumiste kõige äärmuslikumate, erakordsete juhtumite korral ELis asuvate ettevõtjate, nende tütarettevõtjate, alltöövõtjate või äripartnerite poolt, nagu on soovitanud ka ÜRO peasekretäri eriesindaja ettevõtluse ja inimõiguste küsimustes;

| 40. | märgib, et samuti on vaja välja töötada ja kasutusele võtta mehhanismid konkreetsetes ettevõtetes toimunud inimõiguste rikkumistest teatamiseks; |
| --- | --- |

40.

märgib, et samuti on vaja välja töötada ja kasutusele võtta mehhanismid konkreetsetes ettevõtetes toimunud inimõiguste rikkumistest teatamiseks;

| 41. | on seisukohal, et uuring „Green Matters” näitab selgelt positiivset seost: ettevõtja sotsiaalset vastutust järgivad ettevõtjad saavutavad kriisist väljudes paremaid majandustulemusi; pooldab „vastutustundliku konkurentsivõime” ideed ning rõhutab, et ühiskonnale ja keskkonnale kasulike toodete ja teenuste potentsiaalne turg jääb ettevõtjatele väga tähtsaks turustamisvõimaluseks ning võimaldab rahuldada ühiskondlikke vajadusi; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et uuring „Green Matters” näitab selgelt positiivset seost: ettevõtja sotsiaalset vastutust järgivad ettevõtjad saavutavad kriisist väljudes paremaid majandustulemusi; pooldab „vastutustundliku konkurentsivõime” ideed ning rõhutab, et ühiskonnale ja keskkonnale kasulike toodete ja teenuste potentsiaalne turg jääb ettevõtjatele väga tähtsaks turustamisvõimaluseks ning võimaldab rahuldada ühiskondlikke vajadusi;

| 42. | jagab tegevjuhtide 2012. aasta ülduuringus esitatud ettevõtjate seisukohta, et ettevõtluse jätkusuutlik kasv nõuab tihedat koostööd kohalike elanike, valitsuste ja äripartneritega ning investeerimist kohalikesse kogukondadesse; toetab ja kutsub üles tõhustama ettevõtlusalgatusi, mis on seotud töökohtade loomisega, koolitusega, piiratud ressursside parema haldamisega ning aitavad kaasa tervishoiu parandamisele; |
| --- | --- |

42.

jagab tegevjuhtide 2012. aasta ülduuringus esitatud ettevõtjate seisukohta, et ettevõtluse jätkusuutlik kasv nõuab tihedat koostööd kohalike elanike, valitsuste ja äripartneritega ning investeerimist kohalikesse kogukondadesse; toetab ja kutsub üles tõhustama ettevõtlusalgatusi, mis on seotud töökohtade loomisega, koolitusega, piiratud ressursside parema haldamisega ning aitavad kaasa tervishoiu parandamisele;

| 43. | kutsub komisjoni, eelkõige selle kaubanduse peadirektoraati üles liikuma passiivselt lähenemisviisilt aktiivsele lähenemisviisile OECD suuniste osas, muu hulgas järgides OECD deklaratsiooni rahvusvaheliste investeeringute ja rahvusvaheliste ettevõtete kohta, mis hõlmab OECD suuniseid, tagades nende suuniste edendamise ja jätkuva toetamise ELi delegatsioonides, rahastades suutlikkuse suurendamise algatusi suuniste rakendamiseks kolmandates riikides koostöös ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga, tagades, et suuniseid tsiteeritaks täpselt kõikides uutes ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes, sealhulgas kõikides kaubandus- ja investeerimislepingutes; nõuab, et EL teeks tõsiseid diplomaatilisi pingutusi, et ärgitada rahvusvahelises ulatuses suuremal hulgal riike suunistele alla kirjutama, ning osutama koostöös liikmesriikidega konkreetset toetust kodanikuühiskonna rühmadele, et konkreetsed väidetavad rikkumisjuhtumid antaks lahendada kohtule; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni, eelkõige selle kaubanduse peadirektoraati üles liikuma passiivselt lähenemisviisilt aktiivsele lähenemisviisile OECD suuniste osas, muu hulgas järgides OECD deklaratsiooni rahvusvaheliste investeeringute ja rahvusvaheliste ettevõtete kohta, mis hõlmab OECD suuniseid, tagades nende suuniste edendamise ja jätkuva toetamise ELi delegatsioonides, rahastades suutlikkuse suurendamise algatusi suuniste rakendamiseks kolmandates riikides koostöös ettevõtjate, ametiühingute ja kodanikuühiskonnaga, tagades, et suuniseid tsiteeritaks täpselt kõikides uutes ELi ja kolmandate riikide vahelistes lepingutes, sealhulgas kõikides kaubandus- ja investeerimislepingutes; nõuab, et EL teeks tõsiseid diplomaatilisi pingutusi, et ärgitada rahvusvahelises ulatuses suuremal hulgal riike suunistele alla kirjutama, ning osutama koostöös liikmesriikidega konkreetset toetust kodanikuühiskonna rühmadele, et konkreetsed väidetavad rikkumisjuhtumid antaks lahendada kohtule;

| 44. | on veendunud, et ettevõtja sotsiaalne vastutus võib olla oluline vahend, mis aitab ELil toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide rakendamist rahvusvahelises ulatuses; kutsub komisjoni üles toetama Euroopa organisatsioone ja sotsiaalpartnereid, kes soovivad alustada katseprojekte vastavalt OECD suunistele ja teistele rahvusvahelistele ettevõtja sotsiaalse vastutuse standarditele, eesmärgiga suurendada suutlikkust kolmandates riikides; palub komisjonil seada konkreetse eesmärgi ettevõtja sotsiaalse vastutusega seonduvate uute raamlepingute läbirääkimiseks ja sõlmimiseks ning kutsuda sotsiaalpartnereid üles sõlmima neid lepinguid, järgides oma uut valdkondlikku lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalsele vastutusele; kutsub komisjoni ja eriti selle tööhõive peadirektoraati üles siduma tööstandardeid ettevõtja sotsiaalse vastutusega, korraldades kolmandate riikide valitsustega katseprojekte inimväärse töö tagamiseks; |
| --- | --- |

44.

on veendunud, et ettevõtja sotsiaalne vastutus võib olla oluline vahend, mis aitab ELil toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonide rakendamist rahvusvahelises ulatuses; kutsub komisjoni üles toetama Euroopa organisatsioone ja sotsiaalpartnereid, kes soovivad alustada katseprojekte vastavalt OECD suunistele ja teistele rahvusvahelistele ettevõtja sotsiaalse vastutuse standarditele, eesmärgiga suurendada suutlikkust kolmandates riikides; palub komisjonil seada konkreetse eesmärgi ettevõtja sotsiaalse vastutusega seonduvate uute raamlepingute läbirääkimiseks ja sõlmimiseks ning kutsuda sotsiaalpartnereid üles sõlmima neid lepinguid, järgides oma uut valdkondlikku lähenemisviisi ettevõtja sotsiaalsele vastutusele; kutsub komisjoni ja eriti selle tööhõive peadirektoraati üles siduma tööstandardeid ettevõtja sotsiaalse vastutusega, korraldades kolmandate riikide valitsustega katseprojekte inimväärse töö tagamiseks;

| 45. | on nõus komisjoni teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” esitatud seisukohaga, et „[ettevõtja sotsiaalse] vastutuse kandmise eelduseks on kohaldatavate õigusaktide ning sotsiaalpartnerite vaheliste kollektiivlepingute austamine”; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peaks täiendama, kuid mitte mingil juhul asendama kehtivaid õigusakte, kollektiivläbirääkimisi või dialoogi ametiühingutesse koondunud töötajatega; on arvamusel, et äriühingud peaksid ise võtma kohustuse arutada töötajate ja nende esindajatega enda järgitavat ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikat ning selle osi, näiteks ettevõtja aastaaruannet oma tegevuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta; on seisukohal, et Euroopa raamlepingute tarbeks tuleks vastu võtta vabatahtlik eeskirjade kogum, lähtudes sellise raamistiku võimalikest sisulistest elementidest, nagu on kirjeldatud selleteemalises komisjoni talituste töödokumendis; |
| --- | --- |

45.

on nõus komisjoni teatises „ELi uuendatud strateegia aastateks 2011–2014 ettevõtja sotsiaalse vastutuse valdkonnas” esitatud seisukohaga, et „[ettevõtja sotsiaalse] vastutuse kandmise eelduseks on kohaldatavate õigusaktide ning sotsiaalpartnerite vaheliste kollektiivlepingute austamine”; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalne vastutus peaks täiendama, kuid mitte mingil juhul asendama kehtivaid õigusakte, kollektiivläbirääkimisi või dialoogi ametiühingutesse koondunud töötajatega; on arvamusel, et äriühingud peaksid ise võtma kohustuse arutada töötajate ja nende esindajatega enda järgitavat ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitikat ning selle osi, näiteks ettevõtja aastaaruannet oma tegevuse sotsiaalse ja keskkonnamõju kohta; on seisukohal, et Euroopa raamlepingute tarbeks tuleks vastu võtta vabatahtlik eeskirjade kogum, lähtudes sellise raamistiku võimalikest sisulistest elementidest, nagu on kirjeldatud selleteemalises komisjoni talituste töödokumendis;

| 46. | nõuab, et EL ja eelkõige komisjon teeksid järgmist:






  — | tagaksid, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja inimõiguste teema kuuluks uue, ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku eri rahastamisvahendite seas prioriteetide hulka ning |
| --- | --- | --- |

46.

nõuab, et EL ja eelkõige komisjon teeksid järgmist:

—

tagaksid, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja inimõiguste teema kuuluks uue, ajavahemikuks 2014–2020 ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku eri rahastamisvahendite seas prioriteetide hulka ning

| — | looksid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja inimõiguste valdkonnas eritoetused koolitustegevuseks ja üldise suutlikkuse suurendamiseks kodanikuühiskonna organisatsioonide, riikide inimõigusorganisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ametiühingute ja teiste inimõigusorganisatsioonide jaoks; |
| --- | --- |

—

looksid demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja inimõiguste valdkonnas eritoetused koolitustegevuseks ja üldise suutlikkuse suurendamiseks kodanikuühiskonna organisatsioonide, riikide inimõigusorganisatsioonide, inimõiguste kaitsjate, ametiühingute ja teiste inimõigusorganisatsioonide jaoks;

| 47. | peab tervitatavaks asjaolu, et mõned ettevõtjad kasutasid ÜRO Rio+20 tippkohtumist uuele ülemaailmsele, ÜRO süsteemis ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevale konventsioonile toetuse avaldamiseks; on seisukohal, et kuigi selle konventsiooni jõustamiseni jõutakse tõenäoliselt alles mõne aasta pärast, peaks EL konstruktiivselt osalema sellekohases arutelus; on sellegipoolest seisukohal, et need arutelud ei tohi poliitikakujundajaid ettevõtluses ja riigivalitsustes kõrvale tõmmata olemasolevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite rakendamiselt, mis on kiireloomuline ülesanne; juhib tähelepanu asjaolule, et on mitmesuguseid mudeleid selle kohta, kuidas võiksid kujuneda ettevõtja sotsiaalse vastutuse ülemaailmse juhtimise uued vormid lisaks ÜRO süsteemile, näiteks edendades OECD suuniste laiemat kasutamist mitteliikmesriikides, või ka samasugustel seisukohtadel olevate riigivalituste iseseisvate algatuste kaudu; nõuab, et EL, komisjon ja ELi liikmesriigid töötaksid välja ja edendaksid eriettepanekuid ettevõtjate konkreetse ja kontrollitava osaluse tagamiseks, milles tuleks kokku leppida osana ÜRO kavandatud säästva arengu eesmärkidest 2015. aastale järgnevaks perioodiks; |
| --- | --- |

47.

peab tervitatavaks asjaolu, et mõned ettevõtjad kasutasid ÜRO Rio+20 tippkohtumist uuele ülemaailmsele, ÜRO süsteemis ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitlevale konventsioonile toetuse avaldamiseks; on seisukohal, et kuigi selle konventsiooni jõustamiseni jõutakse tõenäoliselt alles mõne aasta pärast, peaks EL konstruktiivselt osalema sellekohases arutelus; on sellegipoolest seisukohal, et need arutelud ei tohi poliitikakujundajaid ettevõtluses ja riigivalitsustes kõrvale tõmmata olemasolevate ettevõtja sotsiaalse vastutuse vahendite rakendamiselt, mis on kiireloomuline ülesanne; juhib tähelepanu asjaolule, et on mitmesuguseid mudeleid selle kohta, kuidas võiksid kujuneda ettevõtja sotsiaalse vastutuse ülemaailmse juhtimise uued vormid lisaks ÜRO süsteemile, näiteks edendades OECD suuniste laiemat kasutamist mitteliikmesriikides, või ka samasugustel seisukohtadel olevate riigivalituste iseseisvate algatuste kaudu; nõuab, et EL, komisjon ja ELi liikmesriigid töötaksid välja ja edendaksid eriettepanekuid ettevõtjate konkreetse ja kontrollitava osaluse tagamiseks, milles tuleks kokku leppida osana ÜRO kavandatud säästva arengu eesmärkidest 2015. aastale järgnevaks perioodiks;

Ettevõtja sotsiaalse vastutuse riiklik poliitika

| 48. | toetab Euroopa sidusrühmade foorumi esimeses, 2004. aasta juuni aruandes esitatud seisukohta, et ametiasutused võivad etendada olulist osa ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamises, ka riigihangete puhul, kasutades kokkukutsuvat, innustavat ja reguleerivat rolli, ning kutsub liikmesriike üles andma kõrgetasemelise töörühma ja muude allikate kaudu nendele jõupingutustele uut suuremat hoogu; |
| --- | --- |

48.

toetab Euroopa sidusrühmade foorumi esimeses, 2004. aasta juuni aruandes esitatud seisukohta, et ametiasutused võivad etendada olulist osa ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamises, ka riigihangete puhul, kasutades kokkukutsuvat, innustavat ja reguleerivat rolli, ning kutsub liikmesriike üles andma kõrgetasemelise töörühma ja muude allikate kaudu nendele jõupingutustele uut suuremat hoogu;

| 49. | nõuab, et kui EL või liikmesriigid on äripartnerid (nt riigihanked, riigiettevõtted, ühisettevõtted, ekspordikrediidi garantiid ja suuremahulised projektid kolmandates riikides), peaks prioriteediks olema kooskõla OECD ja ÜRO suuniste ja juhtpõhimõtetega, mis kajastuks konkreetsetes klauslites, ning see tooks sotsiaalseid, keskkonna- ja inimõiguste alaseid norme ilmselgelt rikkuvate ettevõtete jaoks kaasa tagajärjed; |
| --- | --- |

49.

nõuab, et kui EL või liikmesriigid on äripartnerid (nt riigihanked, riigiettevõtted, ühisettevõtted, ekspordikrediidi garantiid ja suuremahulised projektid kolmandates riikides), peaks prioriteediks olema kooskõla OECD ja ÜRO suuniste ja juhtpõhimõtetega, mis kajastuks konkreetsetes klauslites, ning see tooks sotsiaalseid, keskkonna- ja inimõiguste alaseid norme ilmselgelt rikkuvate ettevõtete jaoks kaasa tagajärjed;

| 50. | rõhutab, kui oluline on kaitsmise, austamise ja heastamise ÜRO raamistik ning on arvamusel, et selle kolme sammast: riikide kohustutus pakkuda kaitset inimõiguste rikkumise eest, ettevõtete kohustus austada inimõigusi ja vajadus tagada tõhusam juurdepääs õiguskaitsele, tuleks toetada asjakohaste meetmetega, mis võimaldavad nende rakendamist; |
| --- | --- |

50.

rõhutab, kui oluline on kaitsmise, austamise ja heastamise ÜRO raamistik ning on arvamusel, et selle kolme sammast: riikide kohustutus pakkuda kaitset inimõiguste rikkumise eest, ettevõtete kohustus austada inimõigusi ja vajadus tagada tõhusam juurdepääs õiguskaitsele, tuleks toetada asjakohaste meetmetega, mis võimaldavad nende rakendamist;

| 51. | rõhutab, et oma kaalu tõttu rahvusvahelistes kaubandussuhetes on ELi ettevõtetel, nende tütarettevõtetel ja alltöövõtjatel oluline roll sotsiaalsete ja tööõigusnormide propageerimisel ja levitamisel maailmas; tunnistab, et kaebuseid välismaal tegutsevate ELi ettevõtete kohta saab sageli kõige tõhusamalt lahendada kohapeal; avaldab toetust OECD riiklikele kontaktpunktidele kui riigipõhistele mittejuriidilistele mehhanismidele, millega on võimalik vahendada suurel hulgal ettevõtluse ja inimõiguste küsimusi käsitlevaid vaidlusi; nõuab siiski, et ettevõtted pingutaksid rohkem ÜRO juhtpõhimõtetes välja toodud tõhususkriteeriumitega kooskõlas olevate kaebemehhanismide väljatöötamise nimel ning taotleksid täiendavaid juhtnööre, mida pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted ja juhised, eelkõige OECD hiljuti ajakohastatud suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO algatuse Global Compact kümme põhimõtet, sotsiaalse vastutuse standard ISO 26000 ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et oma kaalu tõttu rahvusvahelistes kaubandussuhetes on ELi ettevõtetel, nende tütarettevõtetel ja alltöövõtjatel oluline roll sotsiaalsete ja tööõigusnormide propageerimisel ja levitamisel maailmas; tunnistab, et kaebuseid välismaal tegutsevate ELi ettevõtete kohta saab sageli kõige tõhusamalt lahendada kohapeal; avaldab toetust OECD riiklikele kontaktpunktidele kui riigipõhistele mittejuriidilistele mehhanismidele, millega on võimalik vahendada suurel hulgal ettevõtluse ja inimõiguste küsimusi käsitlevaid vaidlusi; nõuab siiski, et ettevõtted pingutaksid rohkem ÜRO juhtpõhimõtetes välja toodud tõhususkriteeriumitega kooskõlas olevate kaebemehhanismide väljatöötamise nimel ning taotleksid täiendavaid juhtnööre, mida pakuvad rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted ja juhised, eelkõige OECD hiljuti ajakohastatud suunised rahvusvahelistele ettevõtetele, ÜRO algatuse Global Compact kümme põhimõtet, sotsiaalse vastutuse standard ISO 26000 ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) kolmepoolne deklaratsioon rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta;

| 52. | nõuab, et ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks töötataks välja tõhusamad läbipaistvus- ja aruandlusstandardid sellise tehnosiirde osas, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks; |
| --- | --- |

52.

nõuab, et ELi tehnoloogiaettevõtete jaoks töötataks välja tõhusamad läbipaistvus- ja aruandlusstandardid sellise tehnosiirde osas, mida saab kasutada inimõiguste rikkumiseks või ELi julgeolekuhuvide vastaseks tegevuseks;

| 53. | nõuab põhimõtte „tunne oma lõppkasutajat” rakendamist, et tagada suurem kontroll ning vältida inimõiguste rikkumisi nii tarne- ja tootmisahela algus- või lõpuosas kui ka kauplemisvoogudes; |
| --- | --- |

53.

nõuab põhimõtte „tunne oma lõppkasutajat” rakendamist, et tagada suurem kontroll ning vältida inimõiguste rikkumisi nii tarne- ja tootmisahela algus- või lõpuosas kui ka kauplemisvoogudes;

| 54. | on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ettevõtjatele panema vastutuse selliste põhimõtete ja ennetavate meetmete rakendamise eest, mis on suunatud diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aitaksid edendada soolist võrdõiguslikkust ja järgida kõigi inimeste põhiõigusi; |
| --- | --- |

54.

on seisukohal, et liikmesriigid peaksid ettevõtjatele panema vastutuse selliste põhimõtete ja ennetavate meetmete rakendamise eest, mis on suunatud diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ning aitaksid edendada soolist võrdõiguslikkust ja järgida kõigi inimeste põhiõigusi;

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike eri sidusrühmi hõlmavat ettevõtja sotsiaalsele vastutusele suunatud lähenemisviisi arvesse võttes üles kaaluma vaatlejate osalemise laiendamist kõrgetasemelise töörühma koosolekutel, mis toimuvad kaks korda aastas, et kaasata vaatlejatest esindajaid, kelle hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide kaks raportööri, ÜRO Keskkonnaprogrammi, ÜRO inimõiguste nõukogu ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni esindajad ning Euroopa sidusrühmade foorumi poolt heaks kiidetud Euroopa äriühingute sektori, ametiühingute ja kodanikuühiskonna määratud esindajad; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja liikmesriike eri sidusrühmi hõlmavat ettevõtja sotsiaalsele vastutusele suunatud lähenemisviisi arvesse võttes üles kaaluma vaatlejate osalemise laiendamist kõrgetasemelise töörühma koosolekutel, mis toimuvad kaks korda aastas, et kaasata vaatlejatest esindajaid, kelle hulka kuuluvad Euroopa Parlamendi asjaomaste komisjonide kaks raportööri, ÜRO Keskkonnaprogrammi, ÜRO inimõiguste nõukogu ning Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni esindajad ning Euroopa sidusrühmade foorumi poolt heaks kiidetud Euroopa äriühingute sektori, ametiühingute ja kodanikuühiskonna määratud esindajad;

| 56. | tunnistab, et 2001. aastal koostatud Laekeni deklaratsioonis välja toodud vajadus tuua ELi institutsioonid ELi kodanikele lähemale on jätkuvalt ajakohane; toetab seepärast solidaarsust käsitleva ettepaneku ametlikku uurimist ELi institutsioonide vahelise inimressursside programmi jaoks, et lihtsustada institutsioonide töötajate ja praktikantide osalemist kogukonna tegevuses heategevuslikus humanitaartegevuses ja positiivses ühiskondlikus tegevuses osana töötajate koolitusest ja ka vabatahtlikust tegevusest vabal ajal; toonitab asjaolu, et esildatud programm on säästlik ja annab palju lisaväärtust ning et selle abil saaks edendada ja rakendada ELi poliitikapõhimõtteid ja programme; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid lisaksid riiklikesse tegevuskavadesse töötajate vabatahtliku tegevuse; nõuab, et Euroopa Vabatahtlike Keskuse kaudu kirjutataks selle eesmärgi saavutamiseks alla kokkuleppele kaasamaks kodanikuühiskonna organisatsioone üle kogu Euroopa; |
| --- | --- |

56.

tunnistab, et 2001. aastal koostatud Laekeni deklaratsioonis välja toodud vajadus tuua ELi institutsioonid ELi kodanikele lähemale on jätkuvalt ajakohane; toetab seepärast solidaarsust käsitleva ettepaneku ametlikku uurimist ELi institutsioonide vahelise inimressursside programmi jaoks, et lihtsustada institutsioonide töötajate ja praktikantide osalemist kogukonna tegevuses heategevuslikus humanitaartegevuses ja positiivses ühiskondlikus tegevuses osana töötajate koolitusest ja ka vabatahtlikust tegevusest vabal ajal; toonitab asjaolu, et esildatud programm on säästlik ja annab palju lisaväärtust ning et selle abil saaks edendada ja rakendada ELi poliitikapõhimõtteid ja programme; nõuab tungivalt, et kõik liikmesriigid lisaksid riiklikesse tegevuskavadesse töötajate vabatahtliku tegevuse; nõuab, et Euroopa Vabatahtlike Keskuse kaudu kirjutataks selle eesmärgi saavutamiseks alla kokkuleppele kaasamaks kodanikuühiskonna organisatsioone üle kogu Euroopa;

| 57. | kutsub ettevõtjaid ergutama oma töötajaid tegema rahvusvahelist vabatahtlikku tööd, et soodustada arengukoostöös avaliku ja erasektori sünergiat; palub komisjonil toetada loodava Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kaudu ettevõtjate asjaomaseid algatusi; |
| --- | --- |

57.

kutsub ettevõtjaid ergutama oma töötajaid tegema rahvusvahelist vabatahtlikku tööd, et soodustada arengukoostöös avaliku ja erasektori sünergiat; palub komisjonil toetada loodava Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse kaudu ettevõtjate asjaomaseid algatusi;

| 58. | on arvamusel, et liikmesriigid peaksid ergutama ettevõtjaid töötama välja ja kehtestama meetmeid, et vastata vajadusele austada kõikide töötajate era- ja perekonnaelu; on arvamusel, et need poliitikapõhimõtted ja meetmed peaksid olema kooskõlas võrdõiguslikkuse põhimõttega ning neid tuleks laiendada läbirääkimistele töötundide pikkuse ja korralduse, palgataseme, töötajatele teatavate praktiliste korralduste võimaldamise ning paindlike töötingimuste üle, sealhulgas töölepingute olemuse ning karjääripauside võimaluste üle; |
| --- | --- |

58.

on arvamusel, et liikmesriigid peaksid ergutama ettevõtjaid töötama välja ja kehtestama meetmeid, et vastata vajadusele austada kõikide töötajate era- ja perekonnaelu; on arvamusel, et need poliitikapõhimõtted ja meetmed peaksid olema kooskõlas võrdõiguslikkuse põhimõttega ning neid tuleks laiendada läbirääkimistele töötundide pikkuse ja korralduse, palgataseme, töötajatele teatavate praktiliste korralduste võimaldamise ning paindlike töötingimuste üle, sealhulgas töölepingute olemuse ning karjääripauside võimaluste üle;

| 59. | tunnistab, et paljudes ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatustes jäävad sotsiaalsed näitajad keskkonnaalastest näitajatest majandusliku hindamise ja üldise täpsuse poolest maha; on sotsiaalseid aspekte arvesse võtvaid hankeid käsitlevast käsiraamatust hoolimata arvamusel, et EL ise on selles valdkonnas liiga vähe ette võtnud; nõuab sotsiaalse kapitali väärtust käsitleva uuringu korraldamist, mis annaks tõuke Euroopa juhitud laiaulatuslikule arutelule selle üle, kuidas sotsiaalset mõju paremini jätkusuutlikku ärijuhtimisse kaasata; toetab katseprojektide rahastamist, et töötada mõnedes liikmesriikides ja ärisektorites välja sotsiaalsed näitajad, sotsiaalalased reitinguagentuurid ning sotsiaalsed auditeerimised; |
| --- | --- |

59.

tunnistab, et paljudes ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatustes jäävad sotsiaalsed näitajad keskkonnaalastest näitajatest majandusliku hindamise ja üldise täpsuse poolest maha; on sotsiaalseid aspekte arvesse võtvaid hankeid käsitlevast käsiraamatust hoolimata arvamusel, et EL ise on selles valdkonnas liiga vähe ette võtnud; nõuab sotsiaalse kapitali väärtust käsitleva uuringu korraldamist, mis annaks tõuke Euroopa juhitud laiaulatuslikule arutelule selle üle, kuidas sotsiaalset mõju paremini jätkusuutlikku ärijuhtimisse kaasata; toetab katseprojektide rahastamist, et töötada mõnedes liikmesriikides ja ärisektorites välja sotsiaalsed näitajad, sotsiaalalased reitinguagentuurid ning sotsiaalsed auditeerimised;

| 60. | peab tervitatavaks avaliku hanke rolli tunnistamist ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegelikul edendamisel, sealhulgas koolitus, võrdõiguslikkus, õiglane kaubandus ning ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega inimeste sotsiaalne integratsioon, mis kõik võivad motiveerida ettevõtteid oma sotsiaalset vastutust suurendama; on siiski arvamusel, et ikka veel ei ole selge, kui palju ELi hanke-eeskirjadesse tehtud järjestikuseid muudatusi on ametivõimud tegelikult üle võtnud ning millist kogumõju on need ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse stimuleerimine avaldanud keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tulemuste parandamisele; nõuab täiendavat uurimist ja mõjuhindamist, et anda selged soovitused arusaadavate stiimulite pakkumise kohta ettevõtjatele; palub, et sellele lisataks analüüs ettevõtete ühe sagedamini kasutatava tava kohta lisada ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausel omaenda erahangetesse ehk ettevõtete vahelistesse lepingutesse, ning nõuab heade tavade kindlaks määramist selles valdkonnas; |
| --- | --- |

60.

peab tervitatavaks avaliku hanke rolli tunnistamist ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegelikul edendamisel, sealhulgas koolitus, võrdõiguslikkus, õiglane kaubandus ning ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega inimeste sotsiaalne integratsioon, mis kõik võivad motiveerida ettevõtteid oma sotsiaalset vastutust suurendama; on siiski arvamusel, et ikka veel ei ole selge, kui palju ELi hanke-eeskirjadesse tehtud järjestikuseid muudatusi on ametivõimud tegelikult üle võtnud ning millist kogumõju on need ning ettevõtja sotsiaalse vastutuse stimuleerimine avaldanud keskkonnaalaste ja sotsiaalsete tulemuste parandamisele; nõuab täiendavat uurimist ja mõjuhindamist, et anda selged soovitused arusaadavate stiimulite pakkumise kohta ettevõtjatele; palub, et sellele lisataks analüüs ettevõtete ühe sagedamini kasutatava tava kohta lisada ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausel omaenda erahangetesse ehk ettevõtete vahelistesse lepingutesse, ning nõuab heade tavade kindlaks määramist selles valdkonnas;

| 61. | ergutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja sotsiaalmeedia kasutamist, et toetada julgustavalt neid, kes on huvitatud aktiivsemalt osalema ülemaailmsel tasandil mitmepoolsete sidusrühmade konsultatsioonidel; |
| --- | --- |

61.

ergutab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia ja sotsiaalmeedia kasutamist, et toetada julgustavalt neid, kes on huvitatud aktiivsemalt osalema ülemaailmsel tasandil mitmepoolsete sidusrühmade konsultatsioonidel;

| 62. | kiidab liikmesriike märkimisväärsete jõupingutuste eest ettevõtja sotsiaalse vastutuse riiklike tegevuskavade väljatöötamise ja rakendamise vallas, konsulteerides mitmete riiklike sidusrühmade platvormidega paljudes ELi riikides; väljendab sellegipoolest muret asjaolu üle, et suur osa riiklikke poliitilisi meetmeid ei ole veel toonud kaasa suurt nähtavat kasu ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; nõuab, et ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud riiklikke poliitilisi meetmeid uuritaks rohkem ja hinnataks Euroopa tasandil; nõuab, et komisjon oleks ise eeskujuks kui vastutustundlik tööandja ning avaldaks enda kohta ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva aruande vastavalt globaalse aruandluse algatuse avalikku sektorit puudutavale lisale, pakuks komisjoni töötajatele kokkulepitud vaba aega, et töötajad saaksid osaleda vabatahtlikku tegevust hõlmavates algatustes ning vaataks eetilisi kriteeriume arvesse võttes uuesti läbi pensionifondi tehtavad investeeringud; |
| --- | --- |

62.

kiidab liikmesriike märkimisväärsete jõupingutuste eest ettevõtja sotsiaalse vastutuse riiklike tegevuskavade väljatöötamise ja rakendamise vallas, konsulteerides mitmete riiklike sidusrühmade platvormidega paljudes ELi riikides; väljendab sellegipoolest muret asjaolu üle, et suur osa riiklikke poliitilisi meetmeid ei ole veel toonud kaasa suurt nähtavat kasu ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks; nõuab, et ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud riiklikke poliitilisi meetmeid uuritaks rohkem ja hinnataks Euroopa tasandil; nõuab, et komisjon oleks ise eeskujuks kui vastutustundlik tööandja ning avaldaks enda kohta ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva aruande vastavalt globaalse aruandluse algatuse avalikku sektorit puudutavale lisale, pakuks komisjoni töötajatele kokkulepitud vaba aega, et töötajad saaksid osaleda vabatahtlikku tegevust hõlmavates algatustes ning vaataks eetilisi kriteeriume arvesse võttes uuesti läbi pensionifondi tehtavad investeeringud;

| 63. | nõuab, et Euroopa kodakondsuse aastal (2013) pühendataks eraldi osa ettevõtluskodakondsusele, et kutsuda ettevõtjaid ja ärivaldkonnas tegutsevaid inimesi osalema liikmesriikides ja ELis olemasolevates ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatustes, et edendada ja arendada edasi kontseptsiooni „hea ettevõtluskodanik”; |
| --- | --- |

63.

nõuab, et Euroopa kodakondsuse aastal (2013) pühendataks eraldi osa ettevõtluskodakondsusele, et kutsuda ettevõtjaid ja ärivaldkonnas tegutsevaid inimesi osalema liikmesriikides ja ELis olemasolevates ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatustes, et edendada ja arendada edasi kontseptsiooni „hea ettevõtluskodanik”;

| 64. | kiidab heaks komisjoni kavatsuse luua uus tunnustamise Euroopa kava, tuginedes selles valdkonnas kasutusel olevatele tavadele; on arvamusel, et tunnustamine võib motiveerida ettevõtja sotsiaalse vastutuse kasutamist, kuid ainult sel juhul, kui tunnustuse saajad esindavad riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil tõepoolest parimaid tavasid; kutsub komisjoni üles moodustama sõltumatute ekspertide rühma, et seda hinnata ning et seda kava jätkuvalt auditeerida nii sel kui ka tulevastel aastatel; palub, et tunnustusest rääkides kajastataks probleemide tõelist keerukust ning keskendutaks sellele, millest saavad õppida kõik ettevõtted, mitte ainult võitjad; |
| --- | --- |

64.

kiidab heaks komisjoni kavatsuse luua uus tunnustamise Euroopa kava, tuginedes selles valdkonnas kasutusel olevatele tavadele; on arvamusel, et tunnustamine võib motiveerida ettevõtja sotsiaalse vastutuse kasutamist, kuid ainult sel juhul, kui tunnustuse saajad esindavad riiklikul, Euroopa ja ülemaailmsel tasandil tõepoolest parimaid tavasid; kutsub komisjoni üles moodustama sõltumatute ekspertide rühma, et seda hinnata ning et seda kava jätkuvalt auditeerida nii sel kui ka tulevastel aastatel; palub, et tunnustusest rääkides kajastataks probleemide tõelist keerukust ning keskendutaks sellele, millest saavad õppida kõik ettevõtted, mitte ainult võitjad;

| 65. | peab väga oluliseks, et komisjon töötaks võimalikult kiiresti välja väljakuulutatud ühise metoodika, et mõõta keskkonnaalaseid saavutusi olelusringi alusel; on arvamusel, et selline metoodika oleks kasulik nii ettevõtte teabe läbipaistvuse kui ka ametiasutuste poolt läbiviidava ettevõtte keskkonnasaavutuste hindamise seisukohalt; |
| --- | --- |

65.

peab väga oluliseks, et komisjon töötaks võimalikult kiiresti välja väljakuulutatud ühise metoodika, et mõõta keskkonnaalaseid saavutusi olelusringi alusel; on arvamusel, et selline metoodika oleks kasulik nii ettevõtte teabe läbipaistvuse kui ka ametiasutuste poolt läbiviidava ettevõtte keskkonnasaavutuste hindamise seisukohalt;

| 66. | kutsub komisjoni üles kiirendama jõupingutusi ja esitama oma tööprogrammis uusi ettepanekuid juhtimisalaste lünkade täitmiseks rahvusvaheliste ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardites, nagu on soovitatud komisjoni tellitud Edinburghi uuringus; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles kiirendama jõupingutusi ja esitama oma tööprogrammis uusi ettepanekuid juhtimisalaste lünkade täitmiseks rahvusvaheliste ettevõtja sotsiaalse vastutuse standardites, nagu on soovitatud komisjoni tellitud Edinburghi uuringus;

| 67. | kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et suurendada poliitikapõhimõtete tõhusust ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, hakates näiteks tunnustama ettevõtja vastutustundlikku käitumist kindlustuspoliitika stiimulite ja riiklike investeeringute kättesaadavuse abil; |
| --- | --- |

67.

kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et suurendada poliitikapõhimõtete tõhusust ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, hakates näiteks tunnustama ettevõtja vastutustundlikku käitumist kindlustuspoliitika stiimulite ja riiklike investeeringute kättesaadavuse abil;

| 68. | kiidab heaks komisjoni plaanid algatuste tegemiseks vastutustundliku tootmise ja tarbimise valdkonnas; on seisukohal, et EL saab toetuda nende ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste kogemustele, mis hõlmavad ettevõttes töötavate ostjate erikoolitust ja suutlikkuse suurendamist; on arvamusel, et läbipaistvust käsitlev kavandatud algatus võib saada eetiliste tarbijate liikumise peamiseks mootoriks; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda Euroopa sotsiaalse märgise väljatöötamise teostatavust ja soovitavust kõikide äriühingute jaoks, kes järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust, et teha nende pingutused tarbijatele ja investoritele paremini nähtavaks, ning edendada jätkuvalt altpoolt üles suunatud koostööd Rahvusvahelise Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liidu (ISEAL) egiidi all, toetudes olemasolevatele märgistusalgatustele; teeb ettepaneku korrapäraselt kontrollida, kuidas Euroopa märgist kandvad ettevõtjad täidavad märgise aluseks olevaid ettevõtja sotsiaalse vastutuse nõudeid; |
| --- | --- |

68.

kiidab heaks komisjoni plaanid algatuste tegemiseks vastutustundliku tootmise ja tarbimise valdkonnas; on seisukohal, et EL saab toetuda nende ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatuste kogemustele, mis hõlmavad ettevõttes töötavate ostjate erikoolitust ja suutlikkuse suurendamist; on arvamusel, et läbipaistvust käsitlev kavandatud algatus võib saada eetiliste tarbijate liikumise peamiseks mootoriks; palub komisjonil ja liikmesriikidel kaaluda Euroopa sotsiaalse märgise väljatöötamise teostatavust ja soovitavust kõikide äriühingute jaoks, kes järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust, et teha nende pingutused tarbijatele ja investoritele paremini nähtavaks, ning edendada jätkuvalt altpoolt üles suunatud koostööd Rahvusvahelise Sotsiaalse ja Keskkondliku Akrediteerimise ja Märgistuse Liidu (ISEAL) egiidi all, toetudes olemasolevatele märgistusalgatustele; teeb ettepaneku korrapäraselt kontrollida, kuidas Euroopa märgist kandvad ettevõtjad täidavad märgise aluseks olevaid ettevõtja sotsiaalse vastutuse nõudeid;

Sotsiaalselt vastutustundlike investeeringute sidumine avalikustamisega

| 69. | märgib, et sotsiaalselt vastutustundlike ja säästvate investeeringute turul on peamiseks edasiviivaks jõuks endiselt institutsiooniliste investorite nõudlus, kuid kogu tähelepanu ei tohiks suunata vaid keskkonnaalastele aspektidele; märgib samas vaimus, et avalikustamine on ettevõtja sotsiaalse vastutuse peamiseks edasiviivaks jõuks ja see peab rajanema koheselt kohaldatavatel ja mõõdetavatel sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel põhimõtetel; kiidab heaks komisjoni pingutused suhelda ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemal investoritega; nõuab, et kõnealune dialoog põhineks kindlalt ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtete ja integreeritud aruandluse põhimõtte toetamisel; |
| --- | --- |

69.

märgib, et sotsiaalselt vastutustundlike ja säästvate investeeringute turul on peamiseks edasiviivaks jõuks endiselt institutsiooniliste investorite nõudlus, kuid kogu tähelepanu ei tohiks suunata vaid keskkonnaalastele aspektidele; märgib samas vaimus, et avalikustamine on ettevõtja sotsiaalse vastutuse peamiseks edasiviivaks jõuks ja see peab rajanema koheselt kohaldatavatel ja mõõdetavatel sotsiaalsetel ja keskkonnaalastel põhimõtetel; kiidab heaks komisjoni pingutused suhelda ettevõtja sotsiaalse vastutuse teemal investoritega; nõuab, et kõnealune dialoog põhineks kindlalt ÜRO vastutustundlike investeeringute põhimõtete ja integreeritud aruandluse põhimõtte toetamisel;

| 70. | märgib, et pikaajalistest investeeringutest kasusaajatel, nagu pensionifondid, on huvi jätkusuutliku kasu ja vastutustundliku ettevõtluse vastu; peab oluliseks, et investorite huvid langevad tõhusalt kokku kasusaajate huvidega ning et neid ei piirata huvide kitsa tõlgendusega, mis on suunatud vaid lühiajalise kasu maksimeerimisele; toetab seda eesmärki toetava õigusraamistiku loomist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon töötab välja ettepanekuid pikaajaliste investeeringute ning äriühingu juhtimise kohta, mis aitab neid küsimusi lahendada; |
| --- | --- |

70.

märgib, et pikaajalistest investeeringutest kasusaajatel, nagu pensionifondid, on huvi jätkusuutliku kasu ja vastutustundliku ettevõtluse vastu; peab oluliseks, et investorite huvid langevad tõhusalt kokku kasusaajate huvidega ning et neid ei piirata huvide kitsa tõlgendusega, mis on suunatud vaid lühiajalise kasu maksimeerimisele; toetab seda eesmärki toetava õigusraamistiku loomist; tunneb heameelt selle üle, et komisjon töötab välja ettepanekuid pikaajaliste investeeringute ning äriühingu juhtimise kohta, mis aitab neid küsimusi lahendada;

| 71. | toetab komisjoni kavatsust teha ettepanek ettevõtjate mitterahalise teabe avalikustamise kohta; tunneb heameelt asjaolu üle, et käesolev ettepanek on koostatud laiaulatusliku avaliku arutelu ning asjakohaste sidusrühmadega toimunud mitme seminari põhjal; hoiatab, et termin „mitterahaline” ei tohiks varjutada seda, et sotsiaalsfäär, keskkond ja inimõiguste olukord avaldavad ettevõtetele vägagi reaalset rahalist mõju; on arvamusel, et ettepanek annab ELile võimaluse soovitada Euroopa äriühingutel kohaldada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact, ja et neid tuleks ühtlustada integreeritud aruandlusega, mida töötab praegu välja rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council, IIRC); rõhutab, et kõik lahendused peavad olema paindlikud ning ühegi lahendusega ei tohi kaasneda ülemäärane halduskoormus ja kulu; |
| --- | --- |

71.

toetab komisjoni kavatsust teha ettepanek ettevõtjate mitterahalise teabe avalikustamise kohta; tunneb heameelt asjaolu üle, et käesolev ettepanek on koostatud laiaulatusliku avaliku arutelu ning asjakohaste sidusrühmadega toimunud mitme seminari põhjal; hoiatab, et termin „mitterahaline” ei tohiks varjutada seda, et sotsiaalsfäär, keskkond ja inimõiguste olukord avaldavad ettevõtetele vägagi reaalset rahalist mõju; on arvamusel, et ettepanek annab ELile võimaluse soovitada Euroopa äriühingutel kohaldada ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning ÜRO algatust Global Compact, ja et neid tuleks ühtlustada integreeritud aruandlusega, mida töötab praegu välja rahvusvahelise integreeritud aruandluse nõukogu (International Integrated Reporting Council, IIRC); rõhutab, et kõik lahendused peavad olema paindlikud ning ühegi lahendusega ei tohi kaasneda ülemäärane halduskoormus ja kulu;

| 72. | märgib, et ettevõtte tegevuse usaldusväärsuse suurendamiseks peaks sotsiaalset aruannet kontrollima ettevõtte väline asutus; |
| --- | --- |

72.

märgib, et ettevõtte tegevuse usaldusväärsuse suurendamiseks peaks sotsiaalset aruannet kontrollima ettevõtte väline asutus;

Ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamine

| 73. | kiidab heaks Euroopa sidusrühmade foorumi juhtiva rolli jätkumise komisjoni teatises väljendatud ettepanekute elluviimise toetamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ettevõtja sotsiaalset vastutust kohandada VKEdele veelgi sobivamaks, võiks see levida ulatuslikumalt üle kogu Euroopa; kutsub kõiki osalejaid üles võtma osa foorumi tööst paindlikul, avatul ja konsensusele orienteeritud viisil, mis kajastaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegelikku tähendust; |
| --- | --- |

73.

kiidab heaks Euroopa sidusrühmade foorumi juhtiva rolli jätkumise komisjoni teatises väljendatud ettepanekute elluviimise toetamisel; juhib tähelepanu asjaolule, et kui ettevõtja sotsiaalset vastutust kohandada VKEdele veelgi sobivamaks, võiks see levida ulatuslikumalt üle kogu Euroopa; kutsub kõiki osalejaid üles võtma osa foorumi tööst paindlikul, avatul ja konsensusele orienteeritud viisil, mis kajastaks ettevõtja sotsiaalse vastutuse tegelikku tähendust;

| 74. | rõhutab, et iga ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia keskmes on ametiühingute õigused ja vabadused ning demokraatlikult valitud töötajate esindusorganisatsioonide esindatus; kiidab heaks ELi olemasoleva valdkondliku ja valdkondadevahelise sotsiaalse dialoogi struktuuride raamistiku ning nõuab täielikku ja aktiivset konsulteerimist esindavate organisatsioonide ja ametiühingutega ning nende osalemist, eriti ettevõtete sotsiaalse vastutuse menetluste ja struktuuride väljatöötamisel, korraldamisel ja jälgimisel, tehes tööandjatega koostööd tõelises partnerluses; kutsub komisjoni üles kohtlema ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud küsimuste üle peetavas dialoogis ametiühinguid ja töötajate esindajaid, kes on olulise tähtsusega toimijad, partneritena ettevõtjate ja teiste sidusrühmade kõrval; on arvamusel, et tööturu osapooltel võib olla oluline roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, ning märgib, et see aitab omakorda edendada ja lihtsustada sotsiaalset dialoogi; |
| --- | --- |

74.

rõhutab, et iga ettevõtja sotsiaalse vastutuse strateegia keskmes on ametiühingute õigused ja vabadused ning demokraatlikult valitud töötajate esindusorganisatsioonide esindatus; kiidab heaks ELi olemasoleva valdkondliku ja valdkondadevahelise sotsiaalse dialoogi struktuuride raamistiku ning nõuab täielikku ja aktiivset konsulteerimist esindavate organisatsioonide ja ametiühingutega ning nende osalemist, eriti ettevõtete sotsiaalse vastutuse menetluste ja struktuuride väljatöötamisel, korraldamisel ja jälgimisel, tehes tööandjatega koostööd tõelises partnerluses; kutsub komisjoni üles kohtlema ettevõtja sotsiaalse vastutusega seotud küsimuste üle peetavas dialoogis ametiühinguid ja töötajate esindajaid, kes on olulise tähtsusega toimijad, partneritena ettevõtjate ja teiste sidusrühmade kõrval; on arvamusel, et tööturu osapooltel võib olla oluline roll ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamisel, ning märgib, et see aitab omakorda edendada ja lihtsustada sotsiaalset dialoogi;

| 75. | nõuab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks konkreetseid meetmeid, et tegeleda ebaseadusliku töötajate musta nimekirja kandmise ja nende töölevõtmisest keeldumise tavaga, mis on sageli seotud asjaoluga, et töötajad on ametiühingu liikmed või osalevad selle tegevuses või on tervishoiu ja ohutuse valdkonna esindajad; |
| --- | --- |

75.

nõuab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks konkreetseid meetmeid, et tegeleda ebaseadusliku töötajate musta nimekirja kandmise ja nende töölevõtmisest keeldumise tavaga, mis on sageli seotud asjaoluga, et töötajad on ametiühingu liikmed või osalevad selle tegevuses või on tervishoiu ja ohutuse valdkonna esindajad;

| 76. | nõuab, et mistahes ettevõte, kelle puhul selgub, et ta kannab töötajaid musta nimekirja või rikub inimõigusi ja tööalaseid norme, tuleks ELi toetustest ja rahastamisest kõrvale jätta ja neil ei tohiks lubada osaleda muudes ELi, riikliku või avaliku tasandi pakkumistes hankelepingute sõlmimiseks; |
| --- | --- |

76.

nõuab, et mistahes ettevõte, kelle puhul selgub, et ta kannab töötajaid musta nimekirja või rikub inimõigusi ja tööalaseid norme, tuleks ELi toetustest ja rahastamisest kõrvale jätta ja neil ei tohiks lubada osaleda muudes ELi, riikliku või avaliku tasandi pakkumistes hankelepingute sõlmimiseks;

| 77. | märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmeid peavad järgima mitte ainult peamised ettevõtted või tööandjad, vaid ka kõik alltöövõtjad või kaupade, töötajate või teenuste puhul kasutatavad tarneahelad hoolimata sellest, kas see toimub ELis või kolmandas riigis, tagades nõndaviisi õiglased tingimused, mis tuginevad õiglasele tasule ja inimväärsetele töötingimustele ning tagades ametiühingute õigused ja vabadused; |
| --- | --- |

77.

märgib, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmeid peavad järgima mitte ainult peamised ettevõtted või tööandjad, vaid ka kõik alltöövõtjad või kaupade, töötajate või teenuste puhul kasutatavad tarneahelad hoolimata sellest, kas see toimub ELis või kolmandas riigis, tagades nõndaviisi õiglased tingimused, mis tuginevad õiglasele tasule ja inimväärsetele töötingimustele ning tagades ametiühingute õigused ja vabadused;

| 78. | pooldab komisjoni direktiivi kannatanute hüvitamise miinimumstandardite kohta ning nõuab, et ettevõtetes asjaomastes valdkondades (reisimine, kindlustus, majutus ja telekommunikatsioon) käibiv ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks positiivseid ja praktilisi strateegiaid ja struktuure, et toetada kuriteo ohvreid ja nende perekondi kriisi ajal, ning kehtestatakse konkreetne poliitika kuriteo ohvriks langenud töötajate jaoks, olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime töökohal või mujal; |
| --- | --- |

78.

pooldab komisjoni direktiivi kannatanute hüvitamise miinimumstandardite kohta ning nõuab, et ettevõtetes asjaomastes valdkondades (reisimine, kindlustus, majutus ja telekommunikatsioon) käibiv ettevõtja sotsiaalse vastutuse poliitika hõlmaks positiivseid ja praktilisi strateegiaid ja struktuure, et toetada kuriteo ohvreid ja nende perekondi kriisi ajal, ning kehtestatakse konkreetne poliitika kuriteo ohvriks langenud töötajate jaoks, olenemata sellest, kas kuritegu pandi toime töökohal või mujal;

| 79. | nõustub, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse puhul ei ole olemas kõigile sobivat lähenemisviisi, kuid tunnistab, et mitmesuguste ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste algatuste üleküllus, mis annab küll tunnistust teadlikkust ettevõtja sotsiaalse vastutuse alase poliitika olulisusest, võib tekitada lisakulusid, takistada rakendamist ning õõnestada usaldusväärsust ja õiglust; arvab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste rakendamisel peab olema piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse iga liikmesriigi ja piirkonna erinõudeid ning eriti VKEde suutlikkust; kiidab siiski heaks komisjoni aktiivse koostöö parlamendi ja nõukogu osalusel ning koos teiste rahvusvaheliste organitega ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste algatuste põhimõttelise lähenemise saavutamisel pikas perspektiivis ning ettevõtja sotsiaalse vastutust käsitlevate heade ettevõtlustavade vahetamisel ja edendamisel, samuti rahvusvahelisest standardist ISO 26000 lähtuvate suuniste edendamisel, et tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse ülemaailmne ühtne, järjepidev ja läbipaistev määratlus; nõuab tungivalt, et komisjon panustaks tõhusalt ELi liikmesriikide poliitikapõhimõtete juhtimisse ja koordineerimisse ning minimeeriks sedaviisi erisugustest seadustest tulenevat lisakulude tekkimise riski, kui ettevõte ei tegutse vaid ühes liikmesriigis; |
| --- | --- |

79.

nõustub, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse puhul ei ole olemas kõigile sobivat lähenemisviisi, kuid tunnistab, et mitmesuguste ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste algatuste üleküllus, mis annab küll tunnistust teadlikkust ettevõtja sotsiaalse vastutuse alase poliitika olulisusest, võib tekitada lisakulusid, takistada rakendamist ning õõnestada usaldusväärsust ja õiglust; arvab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse suuniste rakendamisel peab olema piisavalt paindlikkust, et võtta arvesse iga liikmesriigi ja piirkonna erinõudeid ning eriti VKEde suutlikkust; kiidab siiski heaks komisjoni aktiivse koostöö parlamendi ja nõukogu osalusel ning koos teiste rahvusvaheliste organitega ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste algatuste põhimõttelise lähenemise saavutamisel pikas perspektiivis ning ettevõtja sotsiaalse vastutust käsitlevate heade ettevõtlustavade vahetamisel ja edendamisel, samuti rahvusvahelisest standardist ISO 26000 lähtuvate suuniste edendamisel, et tagada ettevõtja sotsiaalse vastutuse ülemaailmne ühtne, järjepidev ja läbipaistev määratlus; nõuab tungivalt, et komisjon panustaks tõhusalt ELi liikmesriikide poliitikapõhimõtete juhtimisse ja koordineerimisse ning minimeeriks sedaviisi erisugustest seadustest tulenevat lisakulude tekkimise riski, kui ettevõte ei tegutse vaid ühes liikmesriigis;

| 80. | on seisukohal, et arvamus, et ettevõtja sotsiaalne vastutus on nn luksuskaup, mida ettevõte toetab vaid majandusõitsengu ajal, on kindlalt ümber lükatud paljude ettevõtete poolt, kes järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust; on arvamusel, et see on iganenud eeldus, mille puhul ei võetud arvesse maine ja väliste riskide olulisust kaasaegse ettevõtte tootlikkusele; nõuab, et kõik Euroopa poliitikakujundajad viiksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse kõikidele majanduspoliitika tasanditele, sealhulgas tugevdaksid ettevõtja sotsiaalset vastutust Euroopa 2020. aasta strateegias; |
| --- | --- |

80.

on seisukohal, et arvamus, et ettevõtja sotsiaalne vastutus on nn luksuskaup, mida ettevõte toetab vaid majandusõitsengu ajal, on kindlalt ümber lükatud paljude ettevõtete poolt, kes järgivad ettevõtja sotsiaalset vastutust; on arvamusel, et see on iganenud eeldus, mille puhul ei võetud arvesse maine ja väliste riskide olulisust kaasaegse ettevõtte tootlikkusele; nõuab, et kõik Euroopa poliitikakujundajad viiksid ettevõtja sotsiaalse vastutuse kõikidele majanduspoliitika tasanditele, sealhulgas tugevdaksid ettevõtja sotsiaalset vastutust Euroopa 2020. aasta strateegias;

| 81. | rõhutab, et ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõte peaks olema rakendatav tervele ülemaailmsele tarneahelale, sealhulgas alltöövõtu kõigil tasanditel, ja nii kaupade, töötajate kui ka teenuste tarne korral peaks see sisaldama sätteid, millega laiendatakse kaitset võõrtöölistele, agentuuridele ja lähetatud töötajatele, ning see peaks põhinema õiglasel tasul ja inimväärsetel töötingimustel ning tagama ametiühingute õigused ja vabadused; on arvamusel, et tarneahela vastutustundliku haldamise käsitust tuleb täpsustada, et sellest võiks saada mehhanism, mille abil ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõtet täide viia; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõte peaks olema rakendatav tervele ülemaailmsele tarneahelale, sealhulgas alltöövõtu kõigil tasanditel, ja nii kaupade, töötajate kui ka teenuste tarne korral peaks see sisaldama sätteid, millega laiendatakse kaitset võõrtöölistele, agentuuridele ja lähetatud töötajatele, ning see peaks põhinema õiglasel tasul ja inimväärsetel töötingimustel ning tagama ametiühingute õigused ja vabadused; on arvamusel, et tarneahela vastutustundliku haldamise käsitust tuleb täpsustada, et sellest võiks saada mehhanism, mille abil ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõtet täide viia;

| 82. | kiidab heaks mõnes ärikoolis ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks tehtud töö, kuid tunnistab, et need koolid on vähemuses; palub kõrgetasemelisel töörühmal ja liikmesriikidel koostöös komisjoni ja vajaduse korral ülikoolidega tegeleda viisidega, kuidas peavoolustada ettevõtja sotsiaalset vastutust, vastutustundlikku juhtimist ja kodanikuvastutust hariduses ja juhtimisalases kutsekoolituses kõigi tulevaste ärijuhtide jaoks, et sellest saaks ettevõtte strateegilise juhtimise nurgakivi ning kasvatataks teadlikkust säästvast tarbimisest; on arvamusel, et see võiks hõlmata kooliealisi lapsi, kes on seotud noorte ettevõtlusprogrammidega; kutsub komisjoni üles jätkama ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste haridus- ja koolitusprogrammide rahalist toetamist ELi elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” raames; |
| --- | --- |

82.

kiidab heaks mõnes ärikoolis ettevõtja sotsiaalse vastutuse edendamiseks tehtud töö, kuid tunnistab, et need koolid on vähemuses; palub kõrgetasemelisel töörühmal ja liikmesriikidel koostöös komisjoni ja vajaduse korral ülikoolidega tegeleda viisidega, kuidas peavoolustada ettevõtja sotsiaalset vastutust, vastutustundlikku juhtimist ja kodanikuvastutust hariduses ja juhtimisalases kutsekoolituses kõigi tulevaste ärijuhtide jaoks, et sellest saaks ettevõtte strateegilise juhtimise nurgakivi ning kasvatataks teadlikkust säästvast tarbimisest; on arvamusel, et see võiks hõlmata kooliealisi lapsi, kes on seotud noorte ettevõtlusprogrammidega; kutsub komisjoni üles jätkama ettevõtja sotsiaalse vastutuse alaste haridus- ja koolitusprogrammide rahalist toetamist ELi elukestva õppe programmi ja programmi „Aktiivsed noored” raames;

| 83. | kordab, et ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõte peaks olema kohaldatav kõigile ettevõtetele, et luua õiglased ja võrdsed tingimused; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et kaevandustööstuse tegutsemisviis arengumaades nõuab enamat kui vaid vabatahtlikkusel põhinevat lähenemist; rõhutab, et naftatööstuse investeeringud Nigeerias ilmestavad hästi praegu kohaldatava ettevõtte ühiskondliku vastutuse piiratust, kuna seal ei suutnud ettevõtjad võtta ettevõtte ühiskondliku vastutusega seotud meetmeid, et luua jätkusuutlikud ettevõtlustavad või aidata kaasa vastuvõtva riigi arengule; avaldab tugevat toetust seadusandliku ettepaneku tegemisele riikide kaupa aruandluse kohta, mis põhineb mäetööstuse läbipaistvuse algatuse standarditel, müügi ja tulu, aga ka maksude ja sissetuleku aruandlusel, et vältida korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmist; kutsub arengumaades tegutsevat Euroopa mäetööstust näitama eeskuju ühiskondliku vastutuse valdkonnas ja inimväärse töö edendamisel; |
| --- | --- |

83.

kordab, et ettevõtte ühiskondliku vastutuse põhimõte peaks olema kohaldatav kõigile ettevõtetele, et luua õiglased ja võrdsed tingimused; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et kaevandustööstuse tegutsemisviis arengumaades nõuab enamat kui vaid vabatahtlikkusel põhinevat lähenemist; rõhutab, et naftatööstuse investeeringud Nigeerias ilmestavad hästi praegu kohaldatava ettevõtte ühiskondliku vastutuse piiratust, kuna seal ei suutnud ettevõtjad võtta ettevõtte ühiskondliku vastutusega seotud meetmeid, et luua jätkusuutlikud ettevõtlustavad või aidata kaasa vastuvõtva riigi arengule; avaldab tugevat toetust seadusandliku ettepaneku tegemisele riikide kaupa aruandluse kohta, mis põhineb mäetööstuse läbipaistvuse algatuse standarditel, müügi ja tulu, aga ka maksude ja sissetuleku aruandlusel, et vältida korruptsiooni ja maksudest kõrvalehoidmist; kutsub arengumaades tegutsevat Euroopa mäetööstust näitama eeskuju ühiskondliku vastutuse valdkonnas ja inimväärse töö edendamisel;

| 84. | nõuab, et ELi tasandil kehtestataks inimõiguste ja tarneahela alane hoolsuskohustus, mis muu hulgas vastaks konfliktsetest ja kõrge riskiastmega piirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevates OECD hoolsuskohustuse suunistes sätestatud nõuetele ja mille puhul tegeletaks muu hulgas ka valdkondadega, millel võib inimõigustele olla märkimisväärne negatiivne või positiivne mõju, nagu ülemaailmsed ja kohalikud tarneahelad, konfliktipiirkondadest pärit mineraalid, allhanked, maa hõivamine ning piirkonnad, kus tööõiguse ja töötajate kaitse tase on ebapiisav või kus toodetakse keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlikke tooteid; tunneb heameelt ELi poolt juba kasutusele võetud programmide, eelkõige metsandusvaldkonna programmi FLEGT üle ja toetab erasektori algatusi, nagu mäetööstuse läbipaistvuse algatus (EITI); |
| --- | --- |

84.

nõuab, et ELi tasandil kehtestataks inimõiguste ja tarneahela alane hoolsuskohustus, mis muu hulgas vastaks konfliktsetest ja kõrge riskiastmega piirkondadest pärit mineraalide vastutustundlikke tarneahelaid käsitlevates OECD hoolsuskohustuse suunistes sätestatud nõuetele ja mille puhul tegeletaks muu hulgas ka valdkondadega, millel võib inimõigustele olla märkimisväärne negatiivne või positiivne mõju, nagu ülemaailmsed ja kohalikud tarneahelad, konfliktipiirkondadest pärit mineraalid, allhanked, maa hõivamine ning piirkonnad, kus tööõiguse ja töötajate kaitse tase on ebapiisav või kus toodetakse keskkonnale ja inimeste tervisele ohtlikke tooteid; tunneb heameelt ELi poolt juba kasutusele võetud programmide, eelkõige metsandusvaldkonna programmi FLEGT üle ja toetab erasektori algatusi, nagu mäetööstuse läbipaistvuse algatus (EITI);

| 85. | kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid, millega kasutada ära ja suurendada ettevõtte ühiskondliku vastutuse potentsiaali kliimamuutusega võitlemisel (sidudes selle ressursi- ja energiatõhususega), nt ettevõtja toormaterjalide ostmise protsessis; |
| --- | --- |

85.

kutsub komisjoni üles võtma täiendavaid meetmeid, millega kasutada ära ja suurendada ettevõtte ühiskondliku vastutuse potentsiaali kliimamuutusega võitlemisel (sidudes selle ressursi- ja energiatõhususega), nt ettevõtja toormaterjalide ostmise protsessis;

| 86. | rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel, mille juurde kuulub ka tõhus järelevalve kord, on oluline Euroopa ettevõtete ühiskondliku vastutuse edendamiseks üle maailma; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et ELi toetus kolmandate riikide valitsustele sotsiaalsete ja keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel, mille juurde kuulub ka tõhus järelevalve kord, on oluline Euroopa ettevõtete ühiskondliku vastutuse edendamiseks üle maailma;

| 87. | teeb liikmesriikide valitsustele ettepaneku paluda, et Euroopa Investeerimispank võtaks oma meetmetesse ka ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausli; |
| --- | --- |

87.

teeb liikmesriikide valitsustele ettepaneku paluda, et Euroopa Investeerimispank võtaks oma meetmetesse ka ettevõtja sotsiaalse vastutuse klausli;

| 88. | kutsub komisjoni üles edendama mitmepoolsetel foorumitel ettevõtja sotsiaalse vastutuse küsimust, toetades tihedamat koostööd WTO ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega tegelevate muude mitmepoolsete foorumite vahel (näiteks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja OECD); |
| --- | --- |

88.

kutsub komisjoni üles edendama mitmepoolsetel foorumitel ettevõtja sotsiaalse vastutuse küsimust, toetades tihedamat koostööd WTO ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega tegelevate muude mitmepoolsete foorumite vahel (näiteks Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja OECD);

| 89. | nõuab piiriülese õigusalase koostöösüsteemi loomist ELi ja nende kolmandate riikide vahel, kellega liit on allkirjastanud kahepoolsed kaubanduslepingud, et tagada ohvritele juhul, kui rahvusvahelised ettevõtted ja nende vahetud tütarettevõtted ei järgi sotsiaalvaldkonda või keskkonda käsitlevaid õigusakte või ei austa ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, tõhus juurdepääs õigussüsteemile riigis, kus asjaomane rikkumine toimus, ning toetada rahvusvaheliste kohtumenetluste kasutuselevõttu, et tagada vajaduse korral ettevõtete karistamine õigusrikkumiste eest; |
| --- | --- |

89.

nõuab piiriülese õigusalase koostöösüsteemi loomist ELi ja nende kolmandate riikide vahel, kellega liit on allkirjastanud kahepoolsed kaubanduslepingud, et tagada ohvritele juhul, kui rahvusvahelised ettevõtted ja nende vahetud tütarettevõtted ei järgi sotsiaalvaldkonda või keskkonda käsitlevaid õigusakte või ei austa ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtteid, tõhus juurdepääs õigussüsteemile riigis, kus asjaomane rikkumine toimus, ning toetada rahvusvaheliste kohtumenetluste kasutuselevõttu, et tagada vajaduse korral ettevõtete karistamine õigusrikkumiste eest;

| 90. | nõuab, et uute tehnoloogiate mõju inimõigustele hinnataks teadus- ja arendustöö võimalikult varajases etapis, ning nõuab, et sellised hinnangud hõlmaksid stsenaariumide koostamist ning püüdeid määrata kindlaks inimõigustega arvestamise normid toote kavandamisel (nn sissearvestatud inimõigused); |
| --- | --- |

90.

nõuab, et uute tehnoloogiate mõju inimõigustele hinnataks teadus- ja arendustöö võimalikult varajases etapis, ning nõuab, et sellised hinnangud hõlmaksid stsenaariumide koostamist ning püüdeid määrata kindlaks inimõigustega arvestamise normid toote kavandamisel (nn sissearvestatud inimõigused);

| 91. | märgib, et ettevõtja sotsiaalne vastutus on mehhanism, mille abil võimaldatakse tööandjatel toetada arenguriikides oma töötajaid ja kohalikke kogukondi; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja töönormide järgimine võimaldab sellistel riikidel saada kasu rahvusvahelise kaubanduse mahu suurenemisest, ning leiab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõte võib aidata tagada tulude õiglast jagamist, et toetada jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu ning aidata rohkem inimesi vaesusest välja (eelkõige finantskriisi ajal); |
| --- | --- |

91.

märgib, et ettevõtja sotsiaalne vastutus on mehhanism, mille abil võimaldatakse tööandjatel toetada arenguriikides oma töötajaid ja kohalikke kogukondi; on seisukohal, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse ja töönormide järgimine võimaldab sellistel riikidel saada kasu rahvusvahelise kaubanduse mahu suurenemisest, ning leiab, et ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõte võib aidata tagada tulude õiglast jagamist, et toetada jätkusuutlikku majanduslikku ja sotsiaalset heaolu ning aidata rohkem inimesi vaesusest välja (eelkõige finantskriisi ajal);

| 92. | julgustab ELi võtma endale aktiivset rolli teadlikkuse suurendamisel panusest, mida ettevõtlus saab ettevõtja sotsiaalse vastutuse kaudu ühiskonnale anda kultuuri, hariduse, spordi ja noorsoo valdkonnas; |
| --- | --- |

92.

julgustab ELi võtma endale aktiivset rolli teadlikkuse suurendamisel panusest, mida ettevõtlus saab ettevõtja sotsiaalse vastutuse kaudu ühiskonnale anda kultuuri, hariduse, spordi ja noorsoo valdkonnas;

| 93. | ergutab meediaettevõtteid lisama oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetesse ka läbipaistva ajakirjanduse standardid, sealhulgas teabeallika kaitse tagamine ja rikkumistest teataja õigused; |
| --- | --- |

93.

ergutab meediaettevõtteid lisama oma ettevõtja sotsiaalse vastutuse põhimõtetesse ka läbipaistva ajakirjanduse standardid, sealhulgas teabeallika kaitse tagamine ja rikkumistest teataja õigused;

| 94. | kutsub komisjoni üles kaitsma ettevõtja sotsiaalse vastutuse juurutatud ja hästitoimivaid algatusi ning kehtestama ettevõtja sotsiaalse vastutuse testi, millega hinnatakse tulevaste õiguslike ja halduslike algatuste mõju ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmetele ning mille asjakohaseid tulemusi võetakse ettepanekute koostamisel arvesse; |
| --- | --- |

94.

kutsub komisjoni üles kaitsma ettevõtja sotsiaalse vastutuse juurutatud ja hästitoimivaid algatusi ning kehtestama ettevõtja sotsiaalse vastutuse testi, millega hinnatakse tulevaste õiguslike ja halduslike algatuste mõju ettevõtja sotsiaalse vastutuse meetmetele ning mille asjakohaseid tulemusi võetakse ettepanekute koostamisel arvesse;

| 95. | kiidab jätkusuutlikkuse huvides heaks turuosalistele määratud kohustused ning kutsub komisjoni üles kontrollima ja hindama ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatusi; |
| --- | --- |

95.

kiidab jätkusuutlikkuse huvides heaks turuosalistele määratud kohustused ning kutsub komisjoni üles kontrollima ja hindama ettevõtja sotsiaalse vastutuse algatusi;

o

o o

| 96. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

96.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/Protect-Respect-Remedy-Frameworkning http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(2)  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sustainable-business/files/business-human-rights/101025_ec_study_final_report_en.pdf

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

(4)  http://www.atkearney.com/documents/10192/6972076a-9cdc-4b20-bc3a-d2a4c43c9c21

(5)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114.

(6)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.

(7)  EÜT C 86, 10.4.2002, lk 3.

(8)  ELT C 39, 18.2.2003, lk 3.

(9)  ELT C 187 E, 7.8.2003, lk 180.

(10)  ELT C 67 E, 17.3.2004, lk 73.

(11)  ELT C 301 E, 13.12.2007, lk 45.

(12)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(13)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 57.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0429.

(15)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 77.

---

Neljapäev, 7. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/49

---

P7_TA(2013)0052

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: 2013. aasta majanduskasvu analüüs

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (2012/2256(INI))

(2016/C 024/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225 ja eriti artikleid 9 ja 151 ning artikli 153 lõike 1 punkti e, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225 ja eriti artikleid 9 ja 151 ning artikli 153 lõike 1 punkti e,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 28.–29. juuni 2012. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti artiklit 136 koos artikli 121 lõikega 2,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, regionaalarengukomisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A7-0032/2013),

| A. | arvestades, et euroala tervikuna teeb läbi ülemäärasest võlast ja finantskriisist põhjustatud w-kujulist majanduslangust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et euroala tervikuna teeb läbi ülemäärasest võlast ja finantskriisist põhjustatud w-kujulist majanduslangust;

| B. | arvestades, et kriis on miljonite eurooplaste eludele avaldanud hävitavat mõju, nagu tõendab tööhõive ametlik statistika: ELis on 2008. aastast alates kaotanud töö juba üle 8 miljoni inimese, tööta on praegu enam kui 25 miljonit inimest, kellest ligi 11 miljonit on töötud olnud kauem kui aasta; arvestades, et töötus mõjutab praegu ligi 10 miljonit noort ja et ainuüksi eelmisel aastal kaotas töö 2 miljonit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kriis on miljonite eurooplaste eludele avaldanud hävitavat mõju, nagu tõendab tööhõive ametlik statistika: ELis on 2008. aastast alates kaotanud töö juba üle 8 miljoni inimese, tööta on praegu enam kui 25 miljonit inimest, kellest ligi 11 miljonit on töötud olnud kauem kui aasta; arvestades, et töötus mõjutab praegu ligi 10 miljonit noort ja et ainuüksi eelmisel aastal kaotas töö 2 miljonit inimest;

| C. | arvestades, et mitmes liikmesriigis puudub tööturu reguleerimise jäikusel paindlikkus niisuguste šokkide tulemuslikuks absorbeerimiseks nagu praegune kriis; arvestades, et kehtivate tööturu valdkonna õigusaktidega kaitstakse ebaproportsionaalselt insaidereid ja need kahjustavad tõsiselt noorte kaasamist tööjõusse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et mitmes liikmesriigis puudub tööturu reguleerimise jäikusel paindlikkus niisuguste šokkide tulemuslikuks absorbeerimiseks nagu praegune kriis; arvestades, et kehtivate tööturu valdkonna õigusaktidega kaitstakse ebaproportsionaalselt insaidereid ja need kahjustavad tõsiselt noorte kaasamist tööjõusse;

| D. | arvestades, et liikmesriikidevaheline töötuse määrade erinevus on hüppeliselt suurenenud; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikidevaheline töötuse määrade erinevus on hüppeliselt suurenenud;

| E. | arvestades, et tuleks meelde tuletada, et 2007. aastal, kui kriis algas, püsis euroala keskmine eelarvepuudujääk vaid 0,7 % juures; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et tuleks meelde tuletada, et 2007. aastal, kui kriis algas, püsis euroala keskmine eelarvepuudujääk vaid 0,7 % juures;

| F. | arvestades, et tuleks meelde tuletada asjaolu, et 2007. aastal, mil kriis alguse sai, oli riikidel, kes praegu kogevad tõsiseimaid raskusi, akumuleerunud liigsed jooksevkonto puudujäägid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tuleks meelde tuletada asjaolu, et 2007. aastal, mil kriis alguse sai, oli riikidel, kes praegu kogevad tõsiseimaid raskusi, akumuleerunud liigsed jooksevkonto puudujäägid;

| G. | arvestades, et euroala avaliku sektori keskmine puudujääk saavutas oma kõrgtaseme – 6,3 % – 2009. aastal ning pärast seda on suundumus muutunud vastupidiseks, nimelt oli avaliku sektori puudujääk 2010. aastal 6,2 %, 2011. aastal 4,1 % ning 2012. aasta kahes esimeses kvartalis vähenes see veelgi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et euroala avaliku sektori keskmine puudujääk saavutas oma kõrgtaseme – 6,3 % – 2009. aastal ning pärast seda on suundumus muutunud vastupidiseks, nimelt oli avaliku sektori puudujääk 2010. aastal 6,2 %, 2011. aastal 4,1 % ning 2012. aasta kahes esimeses kvartalis vähenes see veelgi;

| H. | arvestades, et enamiku liikmesriikide liigse võlakoormuse ja puudujäägi olukorra igasuguse jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et enamiku liikmesriikide liigse võlakoormuse ja puudujäägi olukorra igasuguse jätkusuutliku lahenduse eeltingimuseks on tõsiseltvõetav pühendumine majanduskasvu soodustavatele konsolideerimismeetmetele;

| I. | arvestades, et kriis rõhutab tasakaalustatud, diferentseeritud ja jätkusuutlikku majanduskasvu edendavate struktuurireformide käivitamise või lõpuleviimise hädavajalikkust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kriis rõhutab tasakaalustatud, diferentseeritud ja jätkusuutlikku majanduskasvu edendavate struktuurireformide käivitamise või lõpuleviimise hädavajalikkust;

| J. | arvestades, et ühtne turg on Euroopas majanduskasvu ja töökohtade loomise peamine edasiviiv jõud, ning arvestades, et ainuüksi teenuste direktiivi ambitsioonikamast rakendamisest võib juba tuleneda hinnanguliselt täiendav 1,8 % SKPst; arvestades, et praegustes majandusoludes ei saa eelkõige liit endale lubada niisuguse kohese majanduskasvu potentsiaali kasutamata jätmist; arvestades, et ühtse turu sätete range ülevõtmine, rakendamine, kohaldamine ja jõustamine on seetõttu sellisest kasutamata ja kohesest potentsiaalist kasu saamiseks hädavajalik; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühtne turg on Euroopas majanduskasvu ja töökohtade loomise peamine edasiviiv jõud, ning arvestades, et ainuüksi teenuste direktiivi ambitsioonikamast rakendamisest võib juba tuleneda hinnanguliselt täiendav 1,8 % SKPst; arvestades, et praegustes majandusoludes ei saa eelkõige liit endale lubada niisuguse kohese majanduskasvu potentsiaali kasutamata jätmist; arvestades, et ühtse turu sätete range ülevõtmine, rakendamine, kohaldamine ja jõustamine on seetõttu sellisest kasutamata ja kohesest potentsiaalist kasu saamiseks hädavajalik;

| K. | arvestades, et jätkusuutmatu võlakoorem kahjustab üldist majandusolukorda; arvestades, et eelarve- ja makromajanduslikku distsipliini ja kooskõlastamist tuleb jõuliselt järgida ja edendada, et ennetada niisuguse üldise defitsiidi ja võlakoorma tekkimist, mis kerkisid esile viimasel aastakümnel Euroopas, kuna neil oli katastroofiline mõju nii jätkusuutlikule majanduskasvule ja finantsstabiilsusele kui ka tööhõivele paljudes liikmesriikides; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et jätkusuutmatu võlakoorem kahjustab üldist majandusolukorda; arvestades, et eelarve- ja makromajanduslikku distsipliini ja kooskõlastamist tuleb jõuliselt järgida ja edendada, et ennetada niisuguse üldise defitsiidi ja võlakoorma tekkimist, mis kerkisid esile viimasel aastakümnel Euroopas, kuna neil oli katastroofiline mõju nii jätkusuutlikule majanduskasvule ja finantsstabiilsusele kui ka tööhõivele paljudes liikmesriikides;

| L. | arvestades, et eelarve piiramise strateegia eesmärk on hoida avaliku sektori kulutuste kasv allpool keskmise tähtajaga SKP kasvumäära; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et eelarve piiramise strateegia eesmärk on hoida avaliku sektori kulutuste kasv allpool keskmise tähtajaga SKP kasvumäära;

| M. | arvestades, et Euroopa tulevane majanduslik jõukus sõltub olulisel määral võimest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada, sealhulgas ka naiste ja noorte tööturul osalemise suurendamise abil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa tulevane majanduslik jõukus sõltub olulisel määral võimest oma tööjõudu täiel määral ära kasutada, sealhulgas ka naiste ja noorte tööturul osalemise suurendamise abil;

| N. | arvestades, et järkjärguline ja sujuv eelarve konsolideerimine on eelistatud võrreldes riigi rahanduse tasakaalutuse kiire ja järsu vähendamise strateegiaga, kuid mõne liikmesriigi majanduslik olukord ei võimalda alternatiivi turulepääsu taastamiseks ja investeeringute naasmise nägemiseks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et järkjärguline ja sujuv eelarve konsolideerimine on eelistatud võrreldes riigi rahanduse tasakaalutuse kiire ja järsu vähendamise strateegiaga, kuid mõne liikmesriigi majanduslik olukord ei võimalda alternatiivi turulepääsu taastamiseks ja investeeringute naasmise nägemiseks;

| O. | arvestades, et tarbijahindade harmoneeritud indeksite määrad näitavad märkimisväärseid erinevusi majandus- ja rahaliidus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tarbijahindade harmoneeritud indeksite määrad näitavad märkimisväärseid erinevusi majandus- ja rahaliidus;

| P. | arvestades, et mitmes liikmesriigis võetud konsolideerimismeetmed on saavutanud enneolematu ulatuse; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et mitmes liikmesriigis võetud konsolideerimismeetmed on saavutanud enneolematu ulatuse;

| Q. | arvestades, et hoolimata liikmesriikide reformi- ja konsolideerimispüüdlustest on euroala riigi võlakirjade turud endiselt raskustes, mis kajastub suurtes hinnavahedes ja intressimäärade suures volatiilsuses; arvestades, et enneolematute erinevuste vahetuks ajendiks ja algpõhjuseks olid finantsturgude mured mitmete liikmesriikide riigi ja erasektori rahanduse tugevuse pärast; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et hoolimata liikmesriikide reformi- ja konsolideerimispüüdlustest on euroala riigi võlakirjade turud endiselt raskustes, mis kajastub suurtes hinnavahedes ja intressimäärade suures volatiilsuses; arvestades, et enneolematute erinevuste vahetuks ajendiks ja algpõhjuseks olid finantsturgude mured mitmete liikmesriikide riigi ja erasektori rahanduse tugevuse pärast;

| R. | arvestades, et euroalal esinev konkurentsivõimealane lõhe mõjutab riigivõlakirjade intressimäärade erinevust; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et euroalal esinev konkurentsivõimealane lõhe mõjutab riigivõlakirjade intressimäärade erinevust;

| S. | arvestades, et kõrged riigivõlakirjade intressimäärad euroala teatavates liikmesriikides tulenevad osaliselt nende struktuurireformide läbiviimise alase suutlikkuse usutavuse tajutavast puudumisest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kõrged riigivõlakirjade intressimäärad euroala teatavates liikmesriikides tulenevad osaliselt nende struktuurireformide läbiviimise alase suutlikkuse usutavuse tajutavast puudumisest;

| T. | arvestades, et euroalal ei ole euro esimese kümne käibelolekuaasta jooksul suudetud riigivõlakirjade intressimäärade üldist vähendamist kasutada selleks, et kaotada konkurentsivõimealane lõhe, mis on muu hulgas kajastunud püsivalt suurtes jooksevkonto puudujääkides ja kiiresti suurenevates tööjõu ühikukuludes osades liikmesriikides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et euroalal ei ole euro esimese kümne käibelolekuaasta jooksul suudetud riigivõlakirjade intressimäärade üldist vähendamist kasutada selleks, et kaotada konkurentsivõimealane lõhe, mis on muu hulgas kajastunud püsivalt suurtes jooksevkonto puudujääkides ja kiiresti suurenevates tööjõu ühikukuludes osades liikmesriikides;

| U. | arvestades, et teatavates riikides praegu toimuvad kohandamistööd oleksid poliitiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt vähem keerulised, kui euro esimese kümne aasta positiivset majandustsüklit oleks kasutatud kohandamiseks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et teatavates riikides praegu toimuvad kohandamistööd oleksid poliitiliselt, majanduslikult ja sotsiaalselt vähem keerulised, kui euro esimese kümne aasta positiivset majandustsüklit oleks kasutatud kohandamiseks;

| V. | arvestades, et erasektorile laenamine, mis on reaalmajanduse rahastamise alus, jääb madalale tasemele, ja erasektori krediidivood vähenevad mitmetes liikmesriikides EKP loodud erinevatest likviidsusprogrammidest hoolimata; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et erasektorile laenamine, mis on reaalmajanduse rahastamise alus, jääb madalale tasemele, ja erasektori krediidivood vähenevad mitmetes liikmesriikides EKP loodud erinevatest likviidsusprogrammidest hoolimata;

| W. | arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE) on Euroopa majanduse mootoriks ja liikmesriigid peaksid neid toetama nende ees seisva halduskoorma vähendamise abil; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad (VKE) on Euroopa majanduse mootoriks ja liikmesriigid peaksid neid toetama nende ees seisva halduskoorma vähendamise abil;

| X. | arvestades, et kohandamist tuleb pidada usutavaks, kui investeeringute vood naasevad; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et kohandamist tuleb pidada usutavaks, kui investeeringute vood naasevad;

| Y. | arvestades, et maksumaksjate suutlikkus anda oma panus on mitmes liikmesriigis tugeva surve alla sattunud; arvestades, et Euroopa varimajandus moodustab hinnanguliselt 22,1 % kogu majandustegevusest ja sellest tulenevalt jääb igal aastal saamata umbes ühe triljoni euro väärtuses makse; arvestades, et lihtsad, prognoositavad ja madalate maksude süsteemid parandavad maksunõuete järgimist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et maksumaksjate suutlikkus anda oma panus on mitmes liikmesriigis tugeva surve alla sattunud; arvestades, et Euroopa varimajandus moodustab hinnanguliselt 22,1 % kogu majandustegevusest ja sellest tulenevalt jääb igal aastal saamata umbes ühe triljoni euro väärtuses makse; arvestades, et lihtsad, prognoositavad ja madalate maksude süsteemid parandavad maksunõuete järgimist;

| Z. | arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi eesmärk on seada majanduslikud prioriteedid 2013. aastaks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi eesmärk on seada majanduslikud prioriteedid 2013. aastaks;

| AA. | arvestades, et majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimise sammast tuleks arendada koos majanduskasvu edendavate struktuursete reformiga ning solidaarsuse ja demokraatia sambaga igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimise sammast tuleks arendada koos majanduskasvu edendavate struktuursete reformiga ning solidaarsuse ja demokraatia sambaga igas liikmesriigis;

| AB. | arvestades, et ühtne turg on ELi majanduskasvu ja töökohtade jaoks keskse tähtsusega edasiviiv jõud tänu mastaabisäästule ja suuremale konkurentsile, kuid liikmesriigid näitavad enesega rahulolu siseturu õigusaktide, eelkõige teenuste direktiivi rakendamisel; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ühtne turg on ELi majanduskasvu ja töökohtade jaoks keskse tähtsusega edasiviiv jõud tänu mastaabisäästule ja suuremale konkurentsile, kuid liikmesriigid näitavad enesega rahulolu siseturu õigusaktide, eelkõige teenuste direktiivi rakendamisel;

| AC. | arvestades, et iga liikmesriik peab saavutama siseriikliku üksmeele reformistrateegia osas, nii et inimesed ja eri ettevõtjat mõistaksid ja järgiksid seda, vältides seega jagunemisi, vastuseisu ja meetmeid, mis põhinevad üksnes lühiajalisel omahuvil ning mis ohustavad seatud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et iga liikmesriik peab saavutama siseriikliku üksmeele reformistrateegia osas, nii et inimesed ja eri ettevõtjat mõistaksid ja järgiksid seda, vältides seega jagunemisi, vastuseisu ja meetmeid, mis põhinevad üksnes lühiajalisel omahuvil ning mis ohustavad seatud eesmärkide saavutamist;

| AD. | arvestades, et avatud turgude ja kõigis sektorites võrdsete tingimuste põhimõtetel põhinev konkurentsipoliitika on siseturu piiramatu toimimise alustala; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et avatud turgude ja kõigis sektorites võrdsete tingimuste põhimõtetel põhinev konkurentsipoliitika on siseturu piiramatu toimimise alustala;

| 1. | väljendab heameelt komisjoni esitatud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis võetud suuna üle; on veendunud, et see on piisav järelmeede üldiselt Euroopa poolaastale 2012 ja eelkõige 2012. aasta majanduskasvu analüüsile; tunneb eelkõige heameelt suurema selguse üle komisjoni koostatud riigipõhistes strateegiates, milles peetakse esmatähtsaks edusamme euroala riikides ning pigem struktuurilisi kui nominaalseid edusamme; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt komisjoni esitatud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis võetud suuna üle; on veendunud, et see on piisav järelmeede üldiselt Euroopa poolaastale 2012 ja eelkõige 2012. aasta majanduskasvu analüüsile; tunneb eelkõige heameelt suurema selguse üle komisjoni koostatud riigipõhistes strateegiates, milles peetakse esmatähtsaks edusamme euroala riikides ning pigem struktuurilisi kui nominaalseid edusamme;

| 2. | tervitab asjaolu, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis leitakse, et jätkusuutliku majanduskasvu soodustamine ja rohkete keskkonnahoidlike töökohtadega sektorid ja tegevused on kriisist väljumiseks vajalikud; rõhutab, et konkreetselt praegusele riigivõla- ja finantskriisile suunatud lahendustega peaksid kaasnema majanduskasvu soodustavad meetmed, et parandada Euroopa majanduse pikaajalist konkurentsivõimet ja kasvu ning taastada usaldus; |
| --- | --- |

2.

tervitab asjaolu, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis leitakse, et jätkusuutliku majanduskasvu soodustamine ja rohkete keskkonnahoidlike töökohtadega sektorid ja tegevused on kriisist väljumiseks vajalikud; rõhutab, et konkreetselt praegusele riigivõla- ja finantskriisile suunatud lahendustega peaksid kaasnema majanduskasvu soodustavad meetmed, et parandada Euroopa majanduse pikaajalist konkurentsivõimet ja kasvu ning taastada usaldus;

| 3. | nõustub komisjoniga, et majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine on kriisist väljumiseks vajalik; tuletab meelde, et majanduskasvu ja konsolideerimise vahelise suhte tähtsaim element on konsolideerimise struktuur; toonitab sellega seoses, et kulude ja tulude poolt puudutavate meetmete õige vahekord sõltub kontekstist, kuid et pigem ebavajalike kulude vähendamisel kui tulude suurendamisel põhinevad konsolideerimised on enamasti keskpikas perspektiivis püsivamad ja majanduskasvu soodustavamad, kuid lühiajaliselt majandust nõrgestavamad; |
| --- | --- |

3.

nõustub komisjoniga, et majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine on kriisist väljumiseks vajalik; tuletab meelde, et majanduskasvu ja konsolideerimise vahelise suhte tähtsaim element on konsolideerimise struktuur; toonitab sellega seoses, et kulude ja tulude poolt puudutavate meetmete õige vahekord sõltub kontekstist, kuid et pigem ebavajalike kulude vähendamisel kui tulude suurendamisel põhinevad konsolideerimised on enamasti keskpikas perspektiivis püsivamad ja majanduskasvu soodustavamad, kuid lühiajaliselt majandust nõrgestavamad;

| 4. | tunneb heameelt kaksikpaketi osas kokku lepitud sätte eelnõu üle, mis käsitleb riigi rahanduse kvaliteetsemat järelevalvet ja hindamist ning avaliku sektori investeeringute kulude-tulude analüüse; |
| --- | --- |

4.

tunneb heameelt kaksikpaketi osas kokku lepitud sätte eelnõu üle, mis käsitleb riigi rahanduse kvaliteetsemat järelevalvet ja hindamist ning avaliku sektori investeeringute kulude-tulude analüüse;

| 5. | tunneb heameelt kaksikpaketis kokku lepitud sätete eelnõu üle, millega tõhustatakse riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi majanduslikku dialoogi ja üldist kontrolli poolaasta protsessi üle; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt kaksikpaketis kokku lepitud sätete eelnõu üle, millega tõhustatakse riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi majanduslikku dialoogi ja üldist kontrolli poolaasta protsessi üle;

| 6. | taunib puudusi ELi tasandil kokku lepitud poliitika ja meetmete rakendamisel liikmesriikides, mis takistab kokkulepitud meetmete potentsiaali täielikku kasutamist; |
| --- | --- |

6.

taunib puudusi ELi tasandil kokku lepitud poliitika ja meetmete rakendamisel liikmesriikides, mis takistab kokkulepitud meetmete potentsiaali täielikku kasutamist;

| 7. | kutsub komisjoni üles olema oma poliitilise kursi osas jätkuvalt valvas ja kohaldama seda vastavalt üldisele kogu liidus rakendatud poliitikate kombinatsiooni üldise kulude-tulude analüüsi, ning vaatama selle vajadusel läbi ja veelgi täpsustama oma horisontaalseid poliitilisi soovitusi järgmiseks aastaks vastavalt iga-aastasele majanduskasvu analüüsile; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles olema oma poliitilise kursi osas jätkuvalt valvas ja kohaldama seda vastavalt üldisele kogu liidus rakendatud poliitikate kombinatsiooni üldise kulude-tulude analüüsi, ning vaatama selle vajadusel läbi ja veelgi täpsustama oma horisontaalseid poliitilisi soovitusi järgmiseks aastaks vastavalt iga-aastasele majanduskasvu analüüsile;

| 8. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid korrigeeriksid oma ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu poolt kindlaksmääratud tähtajaks, tuletab meelde, et nn kuuest õigusaktist koosnevas paketis on ette nähtud paindlikkuse tase; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid korrigeeriksid oma ülemäärast eelarvepuudujääki nõukogu poolt kindlaksmääratud tähtajaks, tuletab meelde, et nn kuuest õigusaktist koosnevas paketis on ette nähtud paindlikkuse tase;

| 9. | julgustab liikmesriike täiustama oma siseriiklikke eelarveraamistikke eesmärgiga edendada tõhusat ja jätkusuutlikku eelarvepoliitikat; |
| --- | --- |

9.

julgustab liikmesriike täiustama oma siseriiklikke eelarveraamistikke eesmärgiga edendada tõhusat ja jätkusuutlikku eelarvepoliitikat;

| 10. | rõhutab asjaolu, et liikmesriigid peaksid järgima diferentseeritud strateegiaid vastavalt oma eelarveseisundile, ja nõuab, et liikmesriigid hoiaksid oma avaliku sektori kulutusi allpool keskmise tähtajaga SKP-kasvumäära; |
| --- | --- |

10.

rõhutab asjaolu, et liikmesriigid peaksid järgima diferentseeritud strateegiaid vastavalt oma eelarveseisundile, ja nõuab, et liikmesriigid hoiaksid oma avaliku sektori kulutusi allpool keskmise tähtajaga SKP-kasvumäära;

| 11. | tunneb heameelt ühtse turu rolli ja teenuste sektoris endiselt esinevate arvukate tõkete kõrvaldamise vajaduse tunnustamise üle; tuletab meelde, et tõeliselt ühtse Euroopa turu saavutamiseks on ikka veel palju teha; |
| --- | --- |

11.

tunneb heameelt ühtse turu rolli ja teenuste sektoris endiselt esinevate arvukate tõkete kõrvaldamise vajaduse tunnustamise üle; tuletab meelde, et tõeliselt ühtse Euroopa turu saavutamiseks on ikka veel palju teha;

| 12. | kutsub komisjoni üles jälgima olukorda, millega liikmesriigid silmitsi seisavad tõsise majandussurutise tõttu vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaadatud versioonile; |
| --- | --- |

12.

kutsub komisjoni üles jälgima olukorda, millega liikmesriigid silmitsi seisavad tõsise majandussurutise tõttu vastavalt stabiilsuse ja kasvu pakti läbivaadatud versioonile;

| 13. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles tasakaalustama era- ja avaliku sektori tõhusa investeerimise vajadusi eelarve konsolideerimise eesmärkidega, hinnates hoolikalt majanduskasvu soodustavaid investeeringuid stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamistes, pidades täielikult kinni ELi õigusaktidest; on seisukohal, et majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine võib ühtaegu muuta riigi rahanduse jätkusuutlikuks ning taastada investorite usalduse; |
| --- | --- |

13.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles tasakaalustama era- ja avaliku sektori tõhusa investeerimise vajadusi eelarve konsolideerimise eesmärkidega, hinnates hoolikalt majanduskasvu soodustavaid investeeringuid stabiilsus- ja lähenemisprogrammide hindamistes, pidades täielikult kinni ELi õigusaktidest; on seisukohal, et majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine võib ühtaegu muuta riigi rahanduse jätkusuutlikuks ning taastada investorite usalduse;

| 14. | ootab sellega seoses komisjonilt aruannet riiklike kulutuste kvaliteedi kohta ja võimalike meetmete ulatuse ülevaatamist investeerimisprogrammide kvalifikatsiooni käsitlevas ELi raamistikus; |
| --- | --- |

14.

ootab sellega seoses komisjonilt aruannet riiklike kulutuste kvaliteedi kohta ja võimalike meetmete ulatuse ülevaatamist investeerimisprogrammide kvalifikatsiooni käsitlevas ELi raamistikus;

| 15. | kutsub komisjoni üles hakkama viivitamata välja töötama viise selle tagamiseks, et jätkusuutliku finantsdistsipliini elementidega kaasnevad paralleelselt ettepanekud majanduskasvu ja töökohtade kohta, ning ergutama erasektori investeeringuid majanduskasvu, liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja demokraatliku legitiimsuse loomiseks ning vajalike struktuurireformide läbiviimiseks, sealhulgas noorte oskuste vastavusse viimine tööturu nõudmistega, võitlus tööturu killustumisega, pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse suurendamine, maksusüsteemide tulemuslikkuse suurendamine, konkurentsi tugevdamine teenustesektori vastavates valdkondades, krediidile juurdepääsu lihtsustamine, liigse bürokraatia vähendamine, ebavajalike valitsustasandite eemaldamine ja võitlus maksudest kõrvalehoidmisega; väljendab heameelt Euroopa poolaasta raames suurenenud demokraatliku legitiimsuse üle; tuletab meelde vajaduse suurendada Euroopa poolaasta raames veelgi demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

15.

kutsub komisjoni üles hakkama viivitamata välja töötama viise selle tagamiseks, et jätkusuutliku finantsdistsipliini elementidega kaasnevad paralleelselt ettepanekud majanduskasvu ja töökohtade kohta, ning ergutama erasektori investeeringuid majanduskasvu, liikmesriikidevahelise solidaarsuse ja demokraatliku legitiimsuse loomiseks ning vajalike struktuurireformide läbiviimiseks, sealhulgas noorte oskuste vastavusse viimine tööturu nõudmistega, võitlus tööturu killustumisega, pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse suurendamine, maksusüsteemide tulemuslikkuse suurendamine, konkurentsi tugevdamine teenustesektori vastavates valdkondades, krediidile juurdepääsu lihtsustamine, liigse bürokraatia vähendamine, ebavajalike valitsustasandite eemaldamine ja võitlus maksudest kõrvalehoidmisega; väljendab heameelt Euroopa poolaasta raames suurenenud demokraatliku legitiimsuse üle; tuletab meelde vajaduse suurendada Euroopa poolaasta raames veelgi demokraatlikku legitiimsust;

| 16. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles püüdma jätkuvalt ja adekvaatselt parandada ja veelgi täiustada riigipõhiste soovituste kvaliteeti, riigi eripäraga arvestamist ja adekvaatsust; |
| --- | --- |

16.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles püüdma jätkuvalt ja adekvaatselt parandada ja veelgi täiustada riigipõhiste soovituste kvaliteeti, riigi eripäraga arvestamist ja adekvaatsust;

| 17. | kordab, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja kogu poolaasta protsessi usaldusväärsuse säilitamiseks peab nõukogu esitama oma põhjendused, juhul kui ta otsustab mitte järgida iga-aastase majanduskasvu analüüsil põhinevaid komisjoni soovitusi; pooldab majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketi raames kasutusele võetud ja riigipõhiste soovitustega seotud nn „järgi või selgita” põhimõtet, mille kohaselt kannab nõukogu avalikku vastutust kõigi oma muudatuste eest komisjoni ettepanekus, ning on arvamusel, et seda põhimõtet tuleks ka praktikas rakendada; |
| --- | --- |

17.

kordab, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja kogu poolaasta protsessi usaldusväärsuse säilitamiseks peab nõukogu esitama oma põhjendused, juhul kui ta otsustab mitte järgida iga-aastase majanduskasvu analüüsil põhinevaid komisjoni soovitusi; pooldab majanduse juhtimist käsitleva kuue seadusandliku ettepaneku paketi raames kasutusele võetud ja riigipõhiste soovitustega seotud nn „järgi või selgita” põhimõtet, mille kohaselt kannab nõukogu avalikku vastutust kõigi oma muudatuste eest komisjoni ettepanekus, ning on arvamusel, et seda põhimõtet tuleks ka praktikas rakendada;

| 18. | palub komisjonil ja nõukogul tagada, et investeeringuid teadus-, arendustegevusse ja innovatsiooni suurendatakse ja tõhustatakse ning Euroopa avalik ja erasektor muudavad nende tulemused kiiresti konkurentsieelisteks ja suurenenud tootlikkuseks; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil ja nõukogul tagada, et investeeringuid teadus-, arendustegevusse ja innovatsiooni suurendatakse ja tõhustatakse ning Euroopa avalik ja erasektor muudavad nende tulemused kiiresti konkurentsieelisteks ja suurenenud tootlikkuseks;

| 19. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles suurendama jõupingutusi sõltuvuse vähendamiseks energia- ja toormaterjalide impordist, et muuta Euroopa keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikumaks; |
| --- | --- |

19.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles suurendama jõupingutusi sõltuvuse vähendamiseks energia- ja toormaterjalide impordist, et muuta Euroopa keskkonnaalaselt, majanduslikult ja sotsiaalselt jätkusuutlikumaks;

| 20. | palub liikmesriikidel kiiremas korras kokku leppida mitmeaastases finantsraamistikus, et kinnitada selle rolli väga vajalike pikaajaliste investeeringute allikana laiemasse jätkusuutlikku kasvu ning palju töökohti loovatesse sektoritesse ja tegevusaladesse; rõhutab, kui tähtis on ELi eelarve struktuur, mis peaks edendama investeeringute tegemist lisandväärtusega valdkondadesse; |
| --- | --- |

20.

palub liikmesriikidel kiiremas korras kokku leppida mitmeaastases finantsraamistikus, et kinnitada selle rolli väga vajalike pikaajaliste investeeringute allikana laiemasse jätkusuutlikku kasvu ning palju töökohti loovatesse sektoritesse ja tegevusaladesse; rõhutab, kui tähtis on ELi eelarve struktuur, mis peaks edendama investeeringute tegemist lisandväärtusega valdkondadesse;

| 21. | kutsub komisjoni üles esitama tervikliku lähenemisviisi jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, mis peaks hõlmama siseturu lõpuleviimist, tõelist Euroopa tööstuspoliitikat, kindlat ja piisavalt rahastatud ühtekuuluvuspoliitikat, ja tagama, et Euroopa kasutab väliskaubandussuhetes kogu oma jõudu ja mõjuvõimu; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära kasvuallikaid, mis tulenevad välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamisest ja kaubandusest kolmandate riikidega, eelkõige Atlandi-üleste majandussuhete süvendamise ja laiendamise kaudu; tegevuskava peaks sisaldama seotud eesmärke uuendada ja avada Atlandi-ülene turg, tugevdada rahvusvahelise majanduskorra põhieeskirju ning laiendada eeskirjadel põhinevat mitmepoolset süsteemi, et kaasata sellesse uusi liikmeid ja uusi majanduslikke võimalusi; kutsub komisjoni üles kiirendama vabakaubanduslepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

21.

kutsub komisjoni üles esitama tervikliku lähenemisviisi jätkusuutliku majanduskasvu edendamiseks strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks, mis peaks hõlmama siseturu lõpuleviimist, tõelist Euroopa tööstuspoliitikat, kindlat ja piisavalt rahastatud ühtekuuluvuspoliitikat, ja tagama, et Euroopa kasutab väliskaubandussuhetes kogu oma jõudu ja mõjuvõimu; kutsub komisjoni üles kasutama täielikult ära kasvuallikaid, mis tulenevad välismaiste otseinvesteeringute ligimeelitamisest ja kaubandusest kolmandate riikidega, eelkõige Atlandi-üleste majandussuhete süvendamise ja laiendamise kaudu; tegevuskava peaks sisaldama seotud eesmärke uuendada ja avada Atlandi-ülene turg, tugevdada rahvusvahelise majanduskorra põhieeskirju ning laiendada eeskirjadel põhinevat mitmepoolset süsteemi, et kaasata sellesse uusi liikmeid ja uusi majanduslikke võimalusi; kutsub komisjoni üles kiirendama vabakaubanduslepingute sõlmimist;

| 22. | tunneb heameelt ühtse turu rolli ja teenuste sektoris endiselt esinevate arvukate tõkete kõrvaldamise vajaduse tunnustamise üle; tuletab meelde, et tõeliselt ühtse Euroopa turu saavutamiseks on ikka veel palju teha; palub komisjonil kiirendada siseturgu käsitlevate õigusaktide kohaldama hakkamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kohaldaksid täielikult siseturgu reguleerivaid õigusakte, eelkõige teenuste direktiivi; |
| --- | --- |

22.

tunneb heameelt ühtse turu rolli ja teenuste sektoris endiselt esinevate arvukate tõkete kõrvaldamise vajaduse tunnustamise üle; tuletab meelde, et tõeliselt ühtse Euroopa turu saavutamiseks on ikka veel palju teha; palub komisjonil kiirendada siseturgu käsitlevate õigusaktide kohaldama hakkamist; nõuab tungivalt, et liikmesriigid kohaldaksid täielikult siseturgu reguleerivaid õigusakte, eelkõige teenuste direktiivi;

| 23. | väljendab heameelt komisjoni esimese ühtse turu integratsiooni olukorda 2013. aastal käsitleva aruande üle, mis kuulub iga-aastase majanduskasvu analüüsi juurde ja täiendab seda; rõhutab, et ühtsel turul on oluline roll liidu konkurentsivõime taastamisel ning seega majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema asjakohaselt puudujääke selles osas riigipõhistes soovitustes ning tugevdama jätkuvat ja regulaarset hindamist, kuidas ühtse turu sätteid kohaldatakse ja jõustatakse suurema majanduskasvu saavutamiseks; |
| --- | --- |

23.

väljendab heameelt komisjoni esimese ühtse turu integratsiooni olukorda 2013. aastal käsitleva aruande üle, mis kuulub iga-aastase majanduskasvu analüüsi juurde ja täiendab seda; rõhutab, et ühtsel turul on oluline roll liidu konkurentsivõime taastamisel ning seega majanduskasvu ja töökohtade loomise edendamisel; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käsitlema asjakohaselt puudujääke selles osas riigipõhistes soovitustes ning tugevdama jätkuvat ja regulaarset hindamist, kuidas ühtse turu sätteid kohaldatakse ja jõustatakse suurema majanduskasvu saavutamiseks;

| 24. | väljendab muret asjaolu pärast, et paljudes riikides on tootlikkus mahajäänud; rõhutab struktuurireformide tähtsust nende probleemide lahendamisel; palub komisjonil anda oma järgmises majanduskasvu analüüsis ülevaade kapitali ja ressursside tootlikkuse arengu järelevalvest; |
| --- | --- |

24.

väljendab muret asjaolu pärast, et paljudes riikides on tootlikkus mahajäänud; rõhutab struktuurireformide tähtsust nende probleemide lahendamisel; palub komisjonil anda oma järgmises majanduskasvu analüüsis ülevaade kapitali ja ressursside tootlikkuse arengu järelevalvest;

| 25. | rõhutab, et sellise ELi konkurentsipoliitika tugev jõustamine, mis põhineb avatud turgudel ja kõigis sektorites valitsevatel võrdsetel tingimustel on eduka siseturu alustala ning jätkusuutlike ja teadmistel põhinevate töökohtade loomise eeltingimus; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et sellise ELi konkurentsipoliitika tugev jõustamine, mis põhineb avatud turgudel ja kõigis sektorites valitsevatel võrdsetel tingimustel on eduka siseturu alustala ning jätkusuutlike ja teadmistel põhinevate töökohtade loomise eeltingimus;

| 26. | rõhutab, et liikmesriikide eesmärgistatud tegevusest – vajalikus tempos – riigi rahanduse alal hoidmiseks on vajalikud, kuid neist on kasu ainult siis, kui ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust vähendatakse; märgib, et eelnimetatud eesmärke saab saavutada üheaegselt vaid kogu euroala majanduskasvu abil; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et liikmesriikide eesmärgistatud tegevusest – vajalikus tempos – riigi rahanduse alal hoidmiseks on vajalikud, kuid neist on kasu ainult siis, kui ülemäärast makromajanduslikku tasakaalustamatust vähendatakse; märgib, et eelnimetatud eesmärke saab saavutada üheaegselt vaid kogu euroala majanduskasvu abil;

| 27. | võtab teadmiseks finantssektori kohta uue näitaja lisamise makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelisse; avaldab kahetsust, et komisjon ei järginud määruses (EL) nr 1176/2011 ette nähtud menetlust, mille kohaselt: „komisjon peaks liikmesriikidele tulemustabeli ning makromajanduslike ja makrorahanduslike näitajate koostamisel tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga” ja „komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja nõukogule arvamuse avaldamiseks ettepanekud kavade kohta, mis on seotud näitajate ja künnisväärtuste määramise ning nende kohandamisega”; |
| --- | --- |

27.

võtab teadmiseks finantssektori kohta uue näitaja lisamise makromajandusliku tasakaalustamatuse tulemustabelisse; avaldab kahetsust, et komisjon ei järginud määruses (EL) nr 1176/2011 ette nähtud menetlust, mille kohaselt: „komisjon peaks liikmesriikidele tulemustabeli ning makromajanduslike ja makrorahanduslike näitajate koostamisel tegema tihedat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga” ja „komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja nõukogule arvamuse avaldamiseks ettepanekud kavade kohta, mis on seotud näitajate ja künnisväärtuste määramise ning nende kohandamisega”;

| 28. | tuletab komisjonile meelde, et institutsioonidevahelise usalduse saavutamiseks ja kõrgel tasemel majandusalase dialoogi loomiseks on äärmiselt oluline järgida tulevikus paremini määruses (EL) nr 1176/2011 ette nähtud menetlust; |
| --- | --- |

28.

tuletab komisjonile meelde, et institutsioonidevahelise usalduse saavutamiseks ja kõrgel tasemel majandusalase dialoogi loomiseks on äärmiselt oluline järgida tulevikus paremini määruses (EL) nr 1176/2011 ette nähtud menetlust;

| 29. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles põhjalikult ja kiiresti tegutsema, et anda tõeline sisu ja tõhusus majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppele, nagu lepiti kokku Euroopa Ülemkogul 28.–29. juunil 2012; |
| --- | --- |

29.

kutsub komisjoni ja nõukogu üles põhjalikult ja kiiresti tegutsema, et anda tõeline sisu ja tõhusus majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppele, nagu lepiti kokku Euroopa Ülemkogul 28.–29. juunil 2012;

| 30. | nõuab nn kaksikpaketi kiiret vastuvõtmist; |
| --- | --- |

30.

nõuab nn kaksikpaketi kiiret vastuvõtmist;

| 31. | võtab teadmiseks majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (fiskaalkokkulepe) jõustumise; on seisukohal, et fiskaalkokkulepe tuleks võtta viivitamata üle teisestesse liidu õigusaktidesse, võttes aluseks selle kokkuleppe rakendamise kogemused ja lähtudes Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust; |
| --- | --- |

31.

võtab teadmiseks majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingu (fiskaalkokkulepe) jõustumise; on seisukohal, et fiskaalkokkulepe tuleks võtta viivitamata üle teisestesse liidu õigusaktidesse, võttes aluseks selle kokkuleppe rakendamise kogemused ja lähtudes Euroopa Liidu lepingust ja Euroopa Liidu toimimise lepingust;

| 32. | väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tugevdamiseks, soovituste üle meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ja soovituse üle agressiivse maksuplaneerimise kohta, mille komisjon võttis vastu 6. detsembril 2012; toetab komisjoni ja eelkõige maksunduse ja tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse ja statistika voliniku ennetavat tegevust; kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni soovitusi ning võtma viivitamatult ja kooskõlastatult meetmeid maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks ning tagama seega eelarvepositsiooni õiglasem jaotamine ning liikmesriikide tulude suurendamine; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt komisjoni tegevuskava üle maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tugevdamiseks, soovituste üle meetmete kohta, mille eesmärk on julgustada kolmandaid riike kohaldama hea maksuhaldustava miinimumnõudeid, ja soovituse üle agressiivse maksuplaneerimise kohta, mille komisjon võttis vastu 6. detsembril 2012; toetab komisjoni ja eelkõige maksunduse ja tolliliidu, auditi ja pettusevastase võitluse ja statistika voliniku ennetavat tegevust; kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni soovitusi ning võtma viivitamatult ja kooskõlastatult meetmeid maksuparadiiside ja agressiivse maksuplaneerimise vastu võitlemiseks ning tagama seega eelarvepositsiooni õiglasem jaotamine ning liikmesriikide tulude suurendamine;

| 33. | peab positiivseks asjaolu, et kõik liikmesriigid peavad oluliseks tõhusate meetmete võtmist maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu võitlemiseks ka eelarvepiirangute ja majanduskriisi ajal, nagu on märgitud majandus- ja rahanduskomisjoni 13. novembri 2012. aasta järeldustes; |
| --- | --- |

33.

peab positiivseks asjaolu, et kõik liikmesriigid peavad oluliseks tõhusate meetmete võtmist maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu võitlemiseks ka eelarvepiirangute ja majanduskriisi ajal, nagu on märgitud majandus- ja rahanduskomisjoni 13. novembri 2012. aasta järeldustes;

| 34. | tuletab meelde, et liikmesriikide eelarveraamistikke käsitleva ühtse õigusakti eesmärk on kindlustada, et liikmesriigid peavad kinni kokkulepitud eeskirjadest, mitte määrata kindlaks liikmesriikide poliitilisi valikuid; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et liikmesriikide eelarveraamistikke käsitleva ühtse õigusakti eesmärk on kindlustada, et liikmesriigid peavad kinni kokkulepitud eeskirjadest, mitte määrata kindlaks liikmesriikide poliitilisi valikuid;

| 35. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendi vastutavale komisjonile majanduskasvu analüüsi iga aasta novembri alguseks, alustades 4–5. novembrist 2013, et parlamendil oleks piisavalt aega oma seisukoha esitamiseks järgmise Euroopa poolaasta kohta; |
| --- | --- |

35.

kutsub komisjoni üles esitama parlamendi vastutavale komisjonile majanduskasvu analüüsi iga aasta novembri alguseks, alustades 4–5. novembrist 2013, et parlamendil oleks piisavalt aega oma seisukoha esitamiseks järgmise Euroopa poolaasta kohta;

| 36. | peab kahetsusväärseks, et oma teatises „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750) ei pööranud komisjon vajalikku tähelepanu ELi eelarve rollile Euroopa poolaasta protsessis; peab eriti kahetsusväärseks, et peamisi prioriteete kavandades ei esitanud Euroopa Komisjon konkreetseid faktilisi andmeid selle kohta, kuidas ELi eelarvel võib tegelikult olla prioriteetide rakendamiseks käivitatud kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikale ja investeeringutele vallandav, kiirendav, sünergiline ja täiendav mõju; |
| --- | --- |

36.

peab kahetsusväärseks, et oma teatises „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750) ei pööranud komisjon vajalikku tähelepanu ELi eelarve rollile Euroopa poolaasta protsessis; peab eriti kahetsusväärseks, et peamisi prioriteete kavandades ei esitanud Euroopa Komisjon konkreetseid faktilisi andmeid selle kohta, kuidas ELi eelarvel võib tegelikult olla prioriteetide rakendamiseks käivitatud kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi poliitikale ja investeeringutele vallandav, kiirendav, sünergiline ja täiendav mõju;

| 37. | on veendunud, et ELi tasandi rahastamine aitab säästa kõikide liikmesriikide eelarvevahendeid ning et seda tuleks rõhutada; on seisukohal, et ELi eelarvel on väga oluline roll majanduskasvu stimuleerimisel, töökohtade loomise ergutamisel ja makromajandusliku tasakaalutuse edukal vähendamisel kogu liidus ning muu hulgas põhimõtteliselt ka strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel; peab veel kord kahetsusväärseks, et komisjon ei ole selle küsimusega tegelenud majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises; |
| --- | --- |

37.

on veendunud, et ELi tasandi rahastamine aitab säästa kõikide liikmesriikide eelarvevahendeid ning et seda tuleks rõhutada; on seisukohal, et ELi eelarvel on väga oluline roll majanduskasvu stimuleerimisel, töökohtade loomise ergutamisel ja makromajandusliku tasakaalutuse edukal vähendamisel kogu liidus ning muu hulgas põhimõtteliselt ka strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel; peab veel kord kahetsusväärseks, et komisjon ei ole selle küsimusega tegelenud majanduskasvu analüüsi käsitlevas teatises;

| 38. | nõustub komisjoni arvamusega, et avaliku ja erasektori tänane võlakoorem piirab liikmesriikide uusi tegevus- ja investeerimisvõimalusi; palub sellest hoolimata liikmesriike, et need ei käsitaks oma kogurahvatulul põhinevaid osamakseid ELi eelarvesse mänguruumina oma eelarve konsolideerimisel ega püüaks kunstlikult vähendada ELi eelarve majanduskasvu soodustavate kulutuste mahtu, mis oleks vastuolus nende kõrgeimal tasemel antud poliitiliste lubadustega; mõistab siiski täielikult survet, mille tekitab majandusele ühelt poolt vajadus konsolideerida lühikeses perspektiivis riigi rahandust ning teiselt poolt mõne liikmesriigi kogurahvatulul põhineva osamakse võimalik kasv ELi eelarve maksete taseme suurenedes; kordab seepärast oma tungivat nõuet reformida ELi eelarve rahastamist (milles tuleb kokku leppida mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 läbirääkimiste raames), vähendades liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate ELi eelarvesse tehtavate osamaksete osakaalu 2020. aastaks 40 %-ni, mis aitab kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele (1); |
| --- | --- |

38.

nõustub komisjoni arvamusega, et avaliku ja erasektori tänane võlakoorem piirab liikmesriikide uusi tegevus- ja investeerimisvõimalusi; palub sellest hoolimata liikmesriike, et need ei käsitaks oma kogurahvatulul põhinevaid osamakseid ELi eelarvesse mänguruumina oma eelarve konsolideerimisel ega püüaks kunstlikult vähendada ELi eelarve majanduskasvu soodustavate kulutuste mahtu, mis oleks vastuolus nende kõrgeimal tasemel antud poliitiliste lubadustega; mõistab siiski täielikult survet, mille tekitab majandusele ühelt poolt vajadus konsolideerida lühikeses perspektiivis riigi rahandust ning teiselt poolt mõne liikmesriigi kogurahvatulul põhineva osamakse võimalik kasv ELi eelarve maksete taseme suurenedes; kordab seepärast oma tungivat nõuet reformida ELi eelarve rahastamist (milles tuleb kokku leppida mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 läbirääkimiste raames), vähendades liikmesriikide kogurahvatulul põhinevate ELi eelarvesse tehtavate osamaksete osakaalu 2020. aastaks 40 %-ni, mis aitab kaasa liikmesriikide konsolideerimispüüdlustele (1);

| 39. | tuletab meelde, et Euroopa eelarve on eelkõige investeeringute eelarve, millest 94 % reinvesteeritakse liikmesriikidesse; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et Euroopa eelarve on eelkõige investeeringute eelarve, millest 94 % reinvesteeritakse liikmesriikidesse;

| 40. | palub komisjonil esitada ajakohastatud teave selle kohta, milliseid samme on liikmesriigid teinud, et (eriti VKEde) majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks ning noorte tööpuuduse vähendamiseks kavandada ümber ja kiirendada ELi struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamist; |
| --- | --- |

40.

palub komisjonil esitada ajakohastatud teave selle kohta, milliseid samme on liikmesriigid teinud, et (eriti VKEde) majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamiseks ning noorte tööpuuduse vähendamiseks kavandada ümber ja kiirendada ELi struktuurifondide ja Ühtekuuluvusfondi vahendite kasutamist;

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0245.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/55 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/55

---

P7_TA(2013)0053

Majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta: tööhõive- ja sotsiaalsed aspektid 2013. aasta majanduskasvu analüüsis

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning tööhõive- ja sotsiaalsete aspektide kohta 2013. aasta majanduskasvu analüüsis (2012/2257(INI))

(2016/C 024/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 151 ja 153, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 9, 151 ja 153,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 145, 148, 152 ja artikli 153 lõiget 5,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 28,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande projekti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist 2013. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2012)0750) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande projekti,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande kavandit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2011. aasta teatist 2012. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2011)0815) ja sellele lisatud ühise tööhõivearuande kavandit,

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2012. aasta prioriteetide rakendamise kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 1. detsembri 2011. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. septembri 2010. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta: Euroopa 2020. aasta strateegia koondsuuniste II osa (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. oktoobri 2010. aasta otsust 2010/707/EL liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2012. aasta teatist töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (COM(2012)0173),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000120/2012 komisjonile ja sellega seotud 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust O-000120/2012 komisjonile ja sellega seotud 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni töövõimalusterohke majanduse taastumise kohta (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682) (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2010. aasta teatist „Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava. Euroopa panus täieliku tööhõive saavutamisse” (COM(2010)0682) (6),

| — | võttes arvesse oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni uute oskuste ja töökohtade tegevuskava kohta (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. detsembri 2010. aasta teatist „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik” (COM(2010)0758),

| — | võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. novembri 2011. aasta resolutsiooni vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (9),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Noortele pakutavate võimaluste algatus” (COM(2011)0933),

| — | võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust B7-0113/2012 komisjonile ja sellega seotud 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse suuliselt vastatavat küsimust B7-0113/2012 komisjonile ja sellega seotud 24. mai 2012. aasta resolutsiooni noortele pakutavate võimaluste algatuse kohta (10),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist „„Noorte liikuvus”. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. septembri 2010. aasta teatist „„Noorte liikuvus”. Algatus noorte potentsiaali vallandamiseks eesmärgiga saavutada Euroopa Liidus arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv” (COM(2010)0477),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2011. aasta resolutsiooni noorte liikuvuse kohta – raamistik Euroopa haridus- ja koolitussüsteemide parandamiseks (11),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2010. aasta resolutsiooni noorte tööturule juurdepääsu soodustamise ning praktika, internatuuri ja väljaõppeperioodi staatuse tugevdamise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. septembri 2010. aasta resolutsiooni tööhõivevõimaluste arendamise kohta uue säästva majanduse raames (13),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (14),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (15),

| — | võttes arvesse nõukogu poolt 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu poolt 7. märtsil 2011. aastal vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti (2011–2020),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivi 1999/70/EÜ, milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta (16),

| — | võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta (17),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0024/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ning regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0024/2013),

| A. | arvestades, et kriisi tööhõivealased ja sotsiaalsed tagajärjed on kaugeleulatuvad ja nüüd muudab neid veelgi rängemaks teatud riikides riigivõlakriisi tõttu rakendatav eelarve konsolideerimise mõju ning piiratud rahapoliitika euroalas, mis on vastuolus teiste suurte majanduspiirkondade kehtestatud rahapoliitikaga ja ei suuda tulemuslikult lahendada riigivõlakriisi ega edendada majanduskasvu; arvestades, et kriis mõjutab negatiivselt Euroopas tehtavate sotsiaalinvesteeringute kvaliteeti ja kvantiteeti; arvestades, et euroala majandus on praegu languses ning EL on hetkel ainus suur piirkond maailmas, kus töötus endiselt kasvab; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et kriisi tööhõivealased ja sotsiaalsed tagajärjed on kaugeleulatuvad ja nüüd muudab neid veelgi rängemaks teatud riikides riigivõlakriisi tõttu rakendatav eelarve konsolideerimise mõju ning piiratud rahapoliitika euroalas, mis on vastuolus teiste suurte majanduspiirkondade kehtestatud rahapoliitikaga ja ei suuda tulemuslikult lahendada riigivõlakriisi ega edendada majanduskasvu; arvestades, et kriis mõjutab negatiivselt Euroopas tehtavate sotsiaalinvesteeringute kvaliteeti ja kvantiteeti; arvestades, et euroala majandus on praegu languses ning EL on hetkel ainus suur piirkond maailmas, kus töötus endiselt kasvab;

| B. | arvestades, et 2012. aastal tööhõive olukord halvenes ja et 2013. aasta väljavaated on pessimistlikud; arvestades, et tööturu killustatus suureneb jätkuvalt, pikaajaline töötus on jõudnud muret tekitavale tasemele, töötajate vaesus on endiselt suur probleem, mitmes liikmesriigis vähenevad leibkondade keskmised sissetulekud ning näitajad viitavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme suurenemisele ja nende vormide süvenemisele, kusjuures mitmes liikmesriigis suureneb töötajate vaesus ja sotsiaalne kihistumine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2012. aastal tööhõive olukord halvenes ja et 2013. aasta väljavaated on pessimistlikud; arvestades, et tööturu killustatus suureneb jätkuvalt, pikaajaline töötus on jõudnud muret tekitavale tasemele, töötajate vaesus on endiselt suur probleem, mitmes liikmesriigis vähenevad leibkondade keskmised sissetulekud ning näitajad viitavad vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme suurenemisele ja nende vormide süvenemisele, kusjuures mitmes liikmesriigis suureneb töötajate vaesus ja sotsiaalne kihistumine;

| C. | arvestades, et töötus on 2008. aastast alates märgatavalt tõusnud ning jõudnud 25 miljoni töötu ehk 10,5 %-ni ELi tööealisest elanikkonnast; arvestades, et ainuüksi viimase 12 kuu jooksul on töötute arv suurenenud 2 miljoni võrra; arvestades, et tööhõive vähenemine on olnud suurem nendes riikides, kus on alustatud põhjalikumat eelarve konsolideerimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töötus on 2008. aastast alates märgatavalt tõusnud ning jõudnud 25 miljoni töötu ehk 10,5 %-ni ELi tööealisest elanikkonnast; arvestades, et ainuüksi viimase 12 kuu jooksul on töötute arv suurenenud 2 miljoni võrra; arvestades, et tööhõive vähenemine on olnud suurem nendes riikides, kus on alustatud põhjalikumat eelarve konsolideerimist;

| D. | arvestades, et olukord tööturul on haridustasemest sõltumata eriti kriitiline noorte jaoks, kes töötavad sageli ajutise töölepinguga või tasustamata praktikantidena; arvestades, et osalt põhjustab noorte raskusi ebakõla omandatud oskuste ja tööturu nõudmiste vahel, piiratud geograafiline liikuvus, haridussüsteemist varakult lahkumine ilma kvalifikatsiooni omandamata, asjakohaste oskuste ja töökogemuse puudumine, ebakindlad töötingimused, piiratud koolitusvõimalused ja ebatõhus aktiivne tööturupoliitika; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et olukord tööturul on haridustasemest sõltumata eriti kriitiline noorte jaoks, kes töötavad sageli ajutise töölepinguga või tasustamata praktikantidena; arvestades, et osalt põhjustab noorte raskusi ebakõla omandatud oskuste ja tööturu nõudmiste vahel, piiratud geograafiline liikuvus, haridussüsteemist varakult lahkumine ilma kvalifikatsiooni omandamata, asjakohaste oskuste ja töökogemuse puudumine, ebakindlad töötingimused, piiratud koolitusvõimalused ja ebatõhus aktiivne tööturupoliitika;

| E. | arvestades, et kogu ELis on rohkem kui viiendik noortest (22,8 %) töötud ning teatavates liikmesriikides ulatub noorte töötuse määr üle 50 %; arvestades, et alla 25-aastaseid mittetöötavaid või haridust ega kutset mitteomandavaid eurooplasi on rohkem kui 7 miljonit; arvestades, et nimetatud näitajad on tõusuteel ja on oht, et nendest noortest võib kujuneda n-ö kadunud põlvkond; arvestades, et mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte probleemi lahendamata jätmise kulu hinnatakse kogu ELi ulatuses 153 miljardi eurole; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kogu ELis on rohkem kui viiendik noortest (22,8 %) töötud ning teatavates liikmesriikides ulatub noorte töötuse määr üle 50 %; arvestades, et alla 25-aastaseid mittetöötavaid või haridust ega kutset mitteomandavaid eurooplasi on rohkem kui 7 miljonit; arvestades, et nimetatud näitajad on tõusuteel ja on oht, et nendest noortest võib kujuneda n-ö kadunud põlvkond; arvestades, et mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte probleemi lahendamata jätmise kulu hinnatakse kogu ELi ulatuses 153 miljardi eurole;

| F. | arvestades, et pärast 30. jaanuari 2012. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumist kutsus komisjon oma „Noortele pakutavate võimaluste algatuse” raames liikmesriike üles töötama välja ja viima ellu terviklikke algatusi noorte tööhõive, hariduse ja oskuste valdkonnas ning töötama oma riiklike reformikavade raames välja noorte töökavad; arvestades, et enamik liikmesriike ei ole kõnealuseid algatusi veel esitanud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast 30. jaanuari 2012. aasta Euroopa Ülemkogu kohtumist kutsus komisjon oma „Noortele pakutavate võimaluste algatuse” raames liikmesriike üles töötama välja ja viima ellu terviklikke algatusi noorte tööhõive, hariduse ja oskuste valdkonnas ning töötama oma riiklike reformikavade raames välja noorte töökavad; arvestades, et enamik liikmesriike ei ole kõnealuseid algatusi veel esitanud;

| G. | arvestades, et kriis on teistest rängemini tabanud pensionieale lähenevaid ja pikaajaliselt töötuid isikuid, kolmandate riikide töötajaid ja vähekvalifitseeritud töötajaid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kriis on teistest rängemini tabanud pensionieale lähenevaid ja pikaajaliselt töötuid isikuid, kolmandate riikide töötajaid ja vähekvalifitseeritud töötajaid;

| H. | arvestades, et pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja läbi viia vajalikke reforme; arvestades, et varakult tööturult lahkuvate isikute arvu vähendamisega on võimalik tõsta tegelikku pensioniiga, tõstmata seejuures kohustuslikku pensioniiga; arvestades, et kui tegelikku pensioniiga edukalt tõstetakse, peab pensionisüsteemide reformiga kaasnema poliitika, millega luuakse töövõimalused eakamate töötajate juurdepääsuks pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks, ja toetatakse aktiivset tervena vananemist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja läbi viia vajalikke reforme; arvestades, et varakult tööturult lahkuvate isikute arvu vähendamisega on võimalik tõsta tegelikku pensioniiga, tõstmata seejuures kohustuslikku pensioniiga; arvestades, et kui tegelikku pensioniiga edukalt tõstetakse, peab pensionisüsteemide reformiga kaasnema poliitika, millega luuakse töövõimalused eakamate töötajate juurdepääsuks pidevõppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks, ja toetatakse aktiivset tervena vananemist;

| I. | arvestades, et pikaajaline töötus jõudis muret tekitavale tasemele 2012. aasta teises kvartalis, mil statistika näitas, et üle 12 kuu olid töötud olnud 11,1 miljonit eurooplast, kes moodustasid tööealisest elanikkonnast 4,6 %; arvestades, et enamikus liikmesriikides on töötute inimeste töö leidmise tõenäosus vähenenud, eriti nende puhul, kelle suhtes kohaldatakse märkimisväärseid eelarve konsolideerimise meetmeid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pikaajaline töötus jõudis muret tekitavale tasemele 2012. aasta teises kvartalis, mil statistika näitas, et üle 12 kuu olid töötud olnud 11,1 miljonit eurooplast, kes moodustasid tööealisest elanikkonnast 4,6 %; arvestades, et enamikus liikmesriikides on töötute inimeste töö leidmise tõenäosus vähenenud, eriti nende puhul, kelle suhtes kohaldatakse märkimisväärseid eelarve konsolideerimise meetmeid;

| J. | arvestades, et EU-27s ohustab ligikaudu 120 miljonit inimest sotsiaalne tõrjutus, kuna nad on märkimisväärses vaesusohus, kannatavad tõsist materiaalset puudust või elavad väga madala tööhõivega leibkondades; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EU-27s ohustab ligikaudu 120 miljonit inimest sotsiaalne tõrjutus, kuna nad on märkimisväärses vaesusohus, kannatavad tõsist materiaalset puudust või elavad väga madala tööhõivega leibkondades;

| K. | arvestades, et peaaegu kõigis liikmesriikides on vähenenud kulud sotsiaalkaitsele, ja arvestades, et sotsiaalkaitsekomitee hoiatab laste vaesuse, sissetulekute nappuse, tõsise materiaalse puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse leviku eest, mida põhjustab eelarve konsolideerimise meetmete mõju; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et peaaegu kõigis liikmesriikides on vähenenud kulud sotsiaalkaitsele, ja arvestades, et sotsiaalkaitsekomitee hoiatab laste vaesuse, sissetulekute nappuse, tõsise materiaalse puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse leviku eest, mida põhjustab eelarve konsolideerimise meetmete mõju;

| L. | arvestades, et majanduskasvu ja tööhõive kõrge taseme saavutamine on vajalik majanduse taastamiseks, eelarve konsolideerimiseks ning pikas plaanis heaoluriigi ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et majanduskasvu ja tööhõive kõrge taseme saavutamine on vajalik majanduse taastamiseks, eelarve konsolideerimiseks ning pikas plaanis heaoluriigi ja riigi rahanduse jätkusuutlikkuse jaoks;

| M. | arvestades, et liikmesriikide kriisile reageerimisest peaksid suure osa moodustama sihipärased sotsiaalinvesteeringud, sest need on peamised vahendid Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et liikmesriikide kriisile reageerimisest peaksid suure osa moodustama sihipärased sotsiaalinvesteeringud, sest need on peamised vahendid Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide saavutamiseks;

| N. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu teatas 30. jaanuaril 2012. aastal, et „majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu teatas 30. jaanuaril 2012. aastal, et „majanduskasv ja tööhõive taastuvad üksnes siis, kui me jätkame püsivat ja laiaulatuslikku lähenemisviisi, kombineerides eelarve aruka konsolideerimise, millega säilitatakse investeerimine tulevasse majanduskasvu, usaldusväärse makromajanduspoliitika ning aktiivse tööhõivestrateegia, millega hoitakse alal sotsiaalne ühtekuuluvus”;

| O. | arvestades, et kõrge võlataseme ja riigi rahanduse pikaajaliste probleemide tõttu tuleb jätkata eelarve konsolideerimist, kuid selle puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta asjaolu, et see peab olema keskmise ja pika perspektiiviga eesmärk; arvestades, et lühiajaliselt võib eelarve konsolideerimisel olla negatiivne mõju majanduskasvule ja tööhõivele, eriti majanduslanguses või väikese kasvumääraga riikides, kus see ohustab edasist majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali; arvestades, et seetõttu tuleb eelarve konsolideerimist reguleerida majanduskasvu soodustaval viisil, mis ei kahjusta majanduse kasvupotentsiaali ega selle sotsiaalset struktuuri; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et kõrge võlataseme ja riigi rahanduse pikaajaliste probleemide tõttu tuleb jätkata eelarve konsolideerimist, kuid selle puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta asjaolu, et see peab olema keskmise ja pika perspektiiviga eesmärk; arvestades, et lühiajaliselt võib eelarve konsolideerimisel olla negatiivne mõju majanduskasvule ja tööhõivele, eriti majanduslanguses või väikese kasvumääraga riikides, kus see ohustab edasist majanduskasvu ja töökohtade loomise potentsiaali; arvestades, et seetõttu tuleb eelarve konsolideerimist reguleerida majanduskasvu soodustaval viisil, mis ei kahjusta majanduse kasvupotentsiaali ega selle sotsiaalset struktuuri;

| P. | arvestades, et pinged finantsturgudel on jätkuvalt suured ja liikmesriikide vahel valitsevad rahastamisele juurdepääsu osas endiselt suured erinevused; arvestades, et kõrged riskipreemiad suurendavalt liialt riigivõlakoormat, nõudes suuremat eelarve konsolideerimist, süvendades kriisi ja takistades seega majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et pinged finantsturgudel on jätkuvalt suured ja liikmesriikide vahel valitsevad rahastamisele juurdepääsu osas endiselt suured erinevused; arvestades, et kõrged riskipreemiad suurendavalt liialt riigivõlakoormat, nõudes suuremat eelarve konsolideerimist, süvendades kriisi ja takistades seega majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| Q. | arvestades, et olukorra pakilisusele vaatamata on Euroopa Liit ebaõnnestumas peaaegu kõigi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide valdkonnas ja liikmesriikides on kõnealuse strateegia eesmärkide täitmisel saavutatud oodatust vähem edu; arvestades, et 2012. aasta riiklikes reformikavades võetud kohustused on enamiku ELi tasandi eesmärkide täitmiseks ebapiisavad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et olukorra pakilisusele vaatamata on Euroopa Liit ebaõnnestumas peaaegu kõigi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide valdkonnas ja liikmesriikides on kõnealuse strateegia eesmärkide täitmisel saavutatud oodatust vähem edu; arvestades, et 2012. aasta riiklikes reformikavades võetud kohustused on enamiku ELi tasandi eesmärkide täitmiseks ebapiisavad;

| R. | arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, teadusesse ja innovatsiooni – majanduskasvu ja töökohtade loomise põhivaldkondadesse – on ELis endiselt väiksemad kui selle peamistel majanduspartneritel ja konkurentidel mujal maailmas; arvestades, et tulusad investeeringud sellistes valdkondades on jätkusuutlikud vahendid kriisist väljumiseks ja ELi majanduse tugevdamiseks konkurentsivõime ja tootlikkuse saavutamisel; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et investeeringud haridusse ja koolitusse, teadusesse ja innovatsiooni – majanduskasvu ja töökohtade loomise põhivaldkondadesse – on ELis endiselt väiksemad kui selle peamistel majanduspartneritel ja konkurentidel mujal maailmas; arvestades, et tulusad investeeringud sellistes valdkondades on jätkusuutlikud vahendid kriisist väljumiseks ja ELi majanduse tugevdamiseks konkurentsivõime ja tootlikkuse saavutamisel;

| S. | rõhutab, et sooline mõõde on ülioluline Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamisel, sest naised moodustavad suurima osa veel kasutamata tööjõust; arvestades, et naised moodustavad suurema osa ELis vaesuses elavatest inimestest; arvestades, et avalikud teenused, näiteks lapsehoolduse ja teiste ülalpeetavate hoolduse kärped mõjutavad negatiivselt naisi ja järelikult nende tööturul osalemise võimalusi; arvestades, et sellepärast tuleb kogu Euroopa poolaasta protsessis erilist tähelepanu pöörata nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele kui ka konkreetsele naistele suunatud poliitikale; arvestades, et naiste õigusjärgne pensioniiga tuleb meeste eaga ühtlustada; |
| --- | --- |

S.

rõhutab, et sooline mõõde on ülioluline Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste eesmärkide saavutamisel, sest naised moodustavad suurima osa veel kasutamata tööjõust; arvestades, et naised moodustavad suurema osa ELis vaesuses elavatest inimestest; arvestades, et avalikud teenused, näiteks lapsehoolduse ja teiste ülalpeetavate hoolduse kärped mõjutavad negatiivselt naisi ja järelikult nende tööturul osalemise võimalusi; arvestades, et sellepärast tuleb kogu Euroopa poolaasta protsessis erilist tähelepanu pöörata nii soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele kui ka konkreetsele naistele suunatud poliitikale; arvestades, et naiste õigusjärgne pensioniiga tuleb meeste eaga ühtlustada;

| T. | arvestades, et Euroopa poolaasta raames on vajalik tagada tööhõive-, sotsiaal- ja majanduspoliitika suurem vastasmõju, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 121 ja 148; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa poolaasta raames on vajalik tagada tööhõive-, sotsiaal- ja majanduspoliitika suurem vastasmõju, nagu on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklites 121 ja 148;

| U. | arvestades, et on esmatähtis suurendada kõigi Euroopa poolaasta protsessis osalejate demokraatlikku vastutust, omanikutunnet ja legitiimsust; arvestades, et seejuures on väga oluline Euroopa Parlamendi asjakohane kaasatus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et on esmatähtis suurendada kõigi Euroopa poolaasta protsessis osalejate demokraatlikku vastutust, omanikutunnet ja legitiimsust; arvestades, et seejuures on väga oluline Euroopa Parlamendi asjakohane kaasatus;

| V. | arvestades, et riikide parlamendid on kodanike omandatud ja delegeeritud õiguste esindajad ja tagajad; arvestades, et Euroopa poolaasta kehtestamisel tuleks täielikult järgida riikide parlamentide õigusi, |
| --- | --- |

V.

arvestades, et riikide parlamendid on kodanike omandatud ja delegeeritud õiguste esindajad ja tagajad; arvestades, et Euroopa poolaasta kehtestamisel tuleks täielikult järgida riikide parlamentide õigusi,

Tähtsamad seisukohad seoses kevadise Euroopa Ülemkoguga

| 1. | nõuab tungivalt Euroopa Ülemkogult selle tagamist, et alljärgnevad põhimõtted võetaks tema 2013. aasta Euroopa poolaasta poliitilistesse suunistesse, ning teeb presidendile ülesandeks kaitsta seda seisukohta 14.–15. märtsil 2013 toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel; juhib eelkõige tähelepanu käesolevale resolutsioonile lisatud konkreetsetele soovitustele, mis tuleb Euroopa Ülemkogul oma poliitilistes suunistes vastu võtta; |
| --- | --- |

1.

nõuab tungivalt Euroopa Ülemkogult selle tagamist, et alljärgnevad põhimõtted võetaks tema 2013. aasta Euroopa poolaasta poliitilistesse suunistesse, ning teeb presidendile ülesandeks kaitsta seda seisukohta 14.–15. märtsil 2013 toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel; juhib eelkõige tähelepanu käesolevale resolutsioonile lisatud konkreetsetele soovitustele, mis tuleb Euroopa Ülemkogul oma poliitilistes suunistes vastu võtta;

| 2. | taunib asjaolu, et eelmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul kindlaksmääratud prioriteedid, eelkõige töökohtade loomise, töökohtade kvaliteedi ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud prioriteedid, ei ole andnud oodatud tulemusi; |
| --- | --- |

2.

taunib asjaolu, et eelmise aasta Euroopa poolaasta tsükli jooksul kindlaksmääratud prioriteedid, eelkõige töökohtade loomise, töökohtade kvaliteedi ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastase võitlusega seotud prioriteedid, ei ole andnud oodatud tulemusi;

| 3. | märgib, et majandusolukord ja kriisi sotsiaalsed tagajärjed on viimase aasta jooksul veelgi halvenenud, ning rõhutab seetõttu, kui tähtis on suurendada liikmesriikide pühendumust 2013. aasta poliitiliste suuniste järgimisele, eeskätt tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas; |
| --- | --- |

3.

märgib, et majandusolukord ja kriisi sotsiaalsed tagajärjed on viimase aasta jooksul veelgi halvenenud, ning rõhutab seetõttu, kui tähtis on suurendada liikmesriikide pühendumust 2013. aasta poliitiliste suuniste järgimisele, eeskätt tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas;

I.   
  Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid

| 4. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles tagama, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal kehtestatud iga-aastaste poliitiliste suunistega keskendutakse igati Euroopa 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu strateegia kõigi eesmärkide täitmisele; peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsile ei lisatud Euroopa 2020. aasta strateegia eduaruannet; palub komisjonil esitada kõnealune aruanne enne Euroopa Ülemkogu kevadist kohtumist; |
| --- | --- |

4.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles tagama, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal kehtestatud iga-aastaste poliitiliste suunistega keskendutakse igati Euroopa 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu strateegia kõigi eesmärkide täitmisele; peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsile ei lisatud Euroopa 2020. aasta strateegia eduaruannet; palub komisjonil esitada kõnealune aruanne enne Euroopa Ülemkogu kevadist kohtumist;

| 5. | taunib asjaolu, et 2012. aasta poliitilised suunised ja nende rakendamine ei ole olnud Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud poliitiliste eesmärkide saavutamisel piisavalt tulemuslikud; taunib asjaolu, et osad liikmesriigid on 2020. aasta eesmärkidest veelgi kaugenenud; |
| --- | --- |

5.

taunib asjaolu, et 2012. aasta poliitilised suunised ja nende rakendamine ei ole olnud Euroopa 2020. aasta strateegias sätestatud poliitiliste eesmärkide saavutamisel piisavalt tulemuslikud; taunib asjaolu, et osad liikmesriigid on 2020. aasta eesmärkidest veelgi kaugenenud;

| 6. | taunib asjaolu, et 2012. aasta riiklikes reformikavades võetud kohustused on enamiku ELi tasandi eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad; väljendab muret selle pärast, et liikmesriikide praegused eesmärgid on Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise eesmärkide täitmiseks ebapiisavad; |
| --- | --- |

6.

taunib asjaolu, et 2012. aasta riiklikes reformikavades võetud kohustused on enamiku ELi tasandi eesmärkide saavutamiseks ebapiisavad; väljendab muret selle pärast, et liikmesriikide praegused eesmärgid on Euroopa 2020. aasta strateegia peamiste tööhõive, hariduse ja vaesuse vähendamise eesmärkide täitmiseks ebapiisavad;

| 7. | kutsub liikmesriike üles võtma 2013. aasta riiklikes reformikavades vastu Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajalikud kohustused; |
| --- | --- |

7.

kutsub liikmesriike üles võtma 2013. aasta riiklikes reformikavades vastu Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks vajalikud kohustused;

| 8. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles oma poliitilistes suunistes tagama, et piisavalt ELi vahendid eraldataks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pühendaksid rohkem vahendeid Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles oma poliitilistes suunistes tagama, et piisavalt ELi vahendid eraldataks Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmiseks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid pühendaksid rohkem vahendeid Euroopa 2020. aasta eesmärkide saavutamisele;

II.   
  Töökohtade loomine struktuurireformide ja majanduskasvule suunatud investeeringute kaudu

| 9. | peab kahetsusväärseks, et eelmisel aastal ei täitnud enamik liikmesriike võetud kohustust esitada riiklik töökohtade loomise kava oma 2012. aasta riikliku reformikava osana; kutsub liikmesriike üles eelnimetatud kohustusest 2013. aastal kinni pidama; rõhutab, et riiklikes töökohtade loomise kavades tuleb esitada töökohtade loomise ja keskkonnasäästliku tööhõive edendamise mitmekülgsed meetmed, tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed, tööturureformid, selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning valdkonnad ja piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki; |
| --- | --- |

9.

peab kahetsusväärseks, et eelmisel aastal ei täitnud enamik liikmesriike võetud kohustust esitada riiklik töökohtade loomise kava oma 2012. aasta riikliku reformikava osana; kutsub liikmesriike üles eelnimetatud kohustusest 2013. aastal kinni pidama; rõhutab, et riiklikes töökohtade loomise kavades tuleb esitada töökohtade loomise ja keskkonnasäästliku tööhõive edendamise mitmekülgsed meetmed, tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed, tööturureformid, selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning valdkonnad ja piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki;

| 10. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole muutnud riiklikke töökohtade loomise kavu kohustuslikuks nõudeks, ja kutsub komisjoni üles teostama järelevalvet nende kavade ettevalmistamise üle igal aastal Euroopa poolaasta tsükli jooksul; |
| --- | --- |

10.

peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole muutnud riiklikke töökohtade loomise kavu kohustuslikuks nõudeks, ja kutsub komisjoni üles teostama järelevalvet nende kavade ettevalmistamise üle igal aastal Euroopa poolaasta tsükli jooksul;

| 11. | kutsub liikmesriike üles võtma vastu töökohtade loomist soodustavaid meetmeid, nagu tööjõu maksureformid, millega ergutatakse tööhõivet; edendatakse ja toetatakse tegelikku ja vabatahtlikku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ja alustavaid ettevõtjaid; parandatakse ettevõtluse raamistikku; lihtsustatakse VKEde juurdepääsu rahastamisele; muudetakse mitteametlik ja deklareerimata töö seaduslikuks tööks; reformitakse tööturge, et muuta need kohanemisvõimelisemaks, dünaamilisemaks ja kaasavamaks, tagades seejuures töötajatele piisava kindluse; varustatakse tööandjad ja -võtjad asjakohaste oskuste ja vahenditega, mis võimaldavad neil vastata muutuvatele tööturuvajadustele, järgides samal ajal töösuhete riiklike mudelite mitmekesisust; ajakohastatakse sotsiaalpartnerite aktiivsel osalemisel sotsiaaldialoogide raames palkade kujundamise süsteeme, et viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga inimväärset elu võimaldava töötasu piires; kasutatakse ära selliste valdkondade nagu keskkonnahoidlik majandus, tervishoid ja sotsiaalhooldus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia suurt jätkusuutlike ja kvaliteetsete töökohtade loomise potentsiaali; |
| --- | --- |

11.

kutsub liikmesriike üles võtma vastu töökohtade loomist soodustavaid meetmeid, nagu tööjõu maksureformid, millega ergutatakse tööhõivet; edendatakse ja toetatakse tegelikku ja vabatahtlikku füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ja alustavaid ettevõtjaid; parandatakse ettevõtluse raamistikku; lihtsustatakse VKEde juurdepääsu rahastamisele; muudetakse mitteametlik ja deklareerimata töö seaduslikuks tööks; reformitakse tööturge, et muuta need kohanemisvõimelisemaks, dünaamilisemaks ja kaasavamaks, tagades seejuures töötajatele piisava kindluse; varustatakse tööandjad ja -võtjad asjakohaste oskuste ja vahenditega, mis võimaldavad neil vastata muutuvatele tööturuvajadustele, järgides samal ajal töösuhete riiklike mudelite mitmekesisust; ajakohastatakse sotsiaalpartnerite aktiivsel osalemisel sotsiaaldialoogide raames palkade kujundamise süsteeme, et viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga inimväärset elu võimaldava töötasu piires; kasutatakse ära selliste valdkondade nagu keskkonnahoidlik majandus, tervishoid ja sotsiaalhooldus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia suurt jätkusuutlike ja kvaliteetsete töökohtade loomise potentsiaali;

III.   
  Noorte tööhõive

| 12. | palub Euroopa Ülemkogul seada noorte töötuse probleem 2013. aasta poliitilistes suunistes prioriteediks; |
| --- | --- |

12.

palub Euroopa Ülemkogul seada noorte töötuse probleem 2013. aasta poliitilistes suunistes prioriteediks;

| 13. | kutsub liikmesriike üles võtma noorte töötuse vastu võitlemiseks otsustavaid meetmeid, muu hulgas sihipäraseid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, meetmeid tööturul oskuste mittevastavuse probleemi lahendamiseks, eelkõige hoides ära koolist või praktikasüsteemist väljalangemise ja tagades, et haridus- ja koolitussüsteemid võimaldavad noortele tõhusal viisil asjakohased oskused, ning edendama noorte ettevõtlust, tõhusat ettevõtluse arendamist ja koolist tööle ülemineku kindlustamise raamistikke; |
| --- | --- |

13.

kutsub liikmesriike üles võtma noorte töötuse vastu võitlemiseks otsustavaid meetmeid, muu hulgas sihipäraseid aktiivse tööturupoliitika meetmeid, meetmeid tööturul oskuste mittevastavuse probleemi lahendamiseks, eelkõige hoides ära koolist või praktikasüsteemist väljalangemise ja tagades, et haridus- ja koolitussüsteemid võimaldavad noortele tõhusal viisil asjakohased oskused, ning edendama noorte ettevõtlust, tõhusat ettevõtluse arendamist ja koolist tööle ülemineku kindlustamise raamistikke;

| 14. | toetab tugevalt komisjoni noortegarantii kavade ettepanekut; nõuab ettepaneku kiiret rakendamist ja sellele piisava rahastamise tagamist; on seisukohal, et Euroopa Sotsiaalfondil peab olema noortegarantii kavade rahastamises tähtis roll ja et ELi ja liikmesriikide poolse rahastamise vahel tuleb leida sobiv tasakaal; |
| --- | --- |

14.

toetab tugevalt komisjoni noortegarantii kavade ettepanekut; nõuab ettepaneku kiiret rakendamist ja sellele piisava rahastamise tagamist; on seisukohal, et Euroopa Sotsiaalfondil peab olema noortegarantii kavade rahastamises tähtis roll ja et ELi ja liikmesriikide poolse rahastamise vahel tuleb leida sobiv tasakaal;

| 15. | nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja terviklikud strateegiad mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte jaoks; nõuab samuti tungivalt, et liikmesriigid näitaksid nende strateegiate väljatöötamisel piiratud eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriikide suhtes üles finantssolidaarsust; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et liikmesriigid töötaksid välja terviklikud strateegiad mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte jaoks; nõuab samuti tungivalt, et liikmesriigid näitaksid nende strateegiate väljatöötamisel piiratud eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriikide suhtes üles finantssolidaarsust;

IV.   
  Kohanemisvõimelisemad, dünaamilisemad ja kaasavamad tööturud ning kvaliteetsem tööhõive

| 16. | avaldab kahetsust, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ei käsitleta töökohtade kvaliteeti ja liiga vähe tähelepanu on pööratud tööturul inimeste ja eelkõige naiste, üle 45-aastaste isikute, puudega inimeste ja enim puudust kannatavate isikute osaluse suurendamiseks vajalike eeltingimuste kehtestamisele; |
| --- | --- |

16.

avaldab kahetsust, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis ei käsitleta töökohtade kvaliteeti ja liiga vähe tähelepanu on pööratud tööturul inimeste ja eelkõige naiste, üle 45-aastaste isikute, puudega inimeste ja enim puudust kannatavate isikute osaluse suurendamiseks vajalike eeltingimuste kehtestamisele;

| 17. | tuletab meelde, et liikmesriikide vahel valitsev tööhõive taseme ja sotsiaalnäitajate alane lõhe suureneb; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid, kellel on võrdlemisi ühtne tööturg, tugev heaolusüsteem ja võimalus muuta ajutiselt töötunde, tööaega ja muud paindlikku töökorraldust (sisemine paindlikkus) ning tõhusad kollektiivläbirääkimiste mudelid, on osutunud kriisi tööhõivealaste ja sotsiaalsete tagajärgede suhtes vastupidavamaks; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et liikmesriikide vahel valitsev tööhõive taseme ja sotsiaalnäitajate alane lõhe suureneb; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid, kellel on võrdlemisi ühtne tööturg, tugev heaolusüsteem ja võimalus muuta ajutiselt töötunde, tööaega ja muud paindlikku töökorraldust (sisemine paindlikkus) ning tõhusad kollektiivläbirääkimiste mudelid, on osutunud kriisi tööhõivealaste ja sotsiaalsete tagajärgede suhtes vastupidavamaks;

| 18. | soovib, et tööturud oleksid kohanemisvõimelisemad ja dünaamilisemad, suudaksid kohaneda majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi, ning oleksid kaasavamad, soodustades inimeste ja eeskätt haavatavate ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste suuremat osalemist tööturul; |
| --- | --- |

18.

soovib, et tööturud oleksid kohanemisvõimelisemad ja dünaamilisemad, suudaksid kohaneda majandusolukorra häiretega, põhjustamata koondamisi, ning oleksid kaasavamad, soodustades inimeste ja eeskätt haavatavate ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste suuremat osalemist tööturul;

| 19. | hoiatab, et kokkuhoiumeetmed ei tohiks ohustada tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ega tervishoiu- ja ohutusstandardeid; julgustab liikmesriike edendama nende ettevõtjate ja VKEde kindlakstegemist, kes pingutavad, et olla rohkem sotsiaalselt eeskujulikumad kui lihtsalt neilt nõutavate õiguslike miinimumkohustuste täitmine; |
| --- | --- |

19.

hoiatab, et kokkuhoiumeetmed ei tohiks ohustada tööhõive kvaliteeti, sotsiaalkaitset ega tervishoiu- ja ohutusstandardeid; julgustab liikmesriike edendama nende ettevõtjate ja VKEde kindlakstegemist, kes pingutavad, et olla rohkem sotsiaalselt eeskujulikumad kui lihtsalt neilt nõutavate õiguslike miinimumkohustuste täitmine;

V.   
  Investeeringud haridusse ja koolitusse

| 20. | toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega haridus ja koolitus; |
| --- | --- |

20.

toonitab, et Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel on keskse tähtsusega haridus ja koolitus;

| 21. | rõhutab, kui tähtis on haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendada, et vähendada mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte arvu; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, kui tähtis on haridussüsteemist varakult lahkumise määra vähendada, et vähendada mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte arvu;

| 22. | palub, et jätkusuutliku, majanduskasvu soodustava ja diferentseeritud eelarve konsolideerimise ajal tagaksid liikmesriigid tulemuslikud ja piisavad investeeringud haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse, et täita kõik Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid; |
| --- | --- |

22.

palub, et jätkusuutliku, majanduskasvu soodustava ja diferentseeritud eelarve konsolideerimise ajal tagaksid liikmesriigid tulemuslikud ja piisavad investeeringud haridusse, koolitusse ja elukestvasse õppesse, et täita kõik Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid;

| 23. | kutsub liikmesriike üles lisama Euroopa hariduse, koolituse, noorte ja spordi vahetusprogrammid Euroopa poolaasta raames võetavatesse meetmetesse; |
| --- | --- |

23.

kutsub liikmesriike üles lisama Euroopa hariduse, koolituse, noorte ja spordi vahetusprogrammid Euroopa poolaasta raames võetavatesse meetmetesse;

VI.   
  Avalike teenuste kvaliteedi tagamine ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastane võitlus

| 24. | on sügavas mures vaesuse ja töötuse suurenemise pärast kõigis vanuserühmades 2012. aasta Euroopa poolaasta tsüklist alates; |
| --- | --- |

24.

on sügavas mures vaesuse ja töötuse suurenemise pärast kõigis vanuserühmades 2012. aasta Euroopa poolaasta tsüklist alates;

| 25. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis käsitletakse vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning tegeletakse kriisi sotsiaalsete tagajärgedega; palub komisjonil rõhutada neid meetmeid riigipõhistes soovitustes ja eelkõige tegeleda töötajate vaesusega, nende inimeste vaesusega, kellel puudub side tööturuga või see on piiratud, ning eakate vaesusega; kutsub Euroopa Ülemkogu üles kinnitama need suunised prioriteedina; |
| --- | --- |

25.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis käsitletakse vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning tegeletakse kriisi sotsiaalsete tagajärgedega; palub komisjonil rõhutada neid meetmeid riigipõhistes soovitustes ja eelkõige tegeleda töötajate vaesusega, nende inimeste vaesusega, kellel puudub side tööturuga või see on piiratud, ning eakate vaesusega; kutsub Euroopa Ülemkogu üles kinnitama need suunised prioriteedina;

| 26. | nõuab, et aktiivse kaasamise ühtsete strateegiate rakendamine oleks ELi ja riiklike sotsiaalpoliitika meetmekavade keskne osa; |
| --- | --- |

26.

nõuab, et aktiivse kaasamise ühtsete strateegiate rakendamine oleks ELi ja riiklike sotsiaalpoliitika meetmekavade keskne osa;

VII.   
  Proportsionaalse, diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimine ning majanduse taastumise ja töökohtade loomise tagamine

| 27. | tunnistab vajadust rakendada proportsionaalset ja diferentseeritud majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, et vältida negatiivset lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist negatiivset mõju majanduskasvule ja tööhõivele, tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; rõhutab, et eelarve konsolideerimiskavade mõju tuleb hinnata nende majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalsele kaasamisele avalduva lühiajalise mõju alusel, eriti majanduslanguses või väikese kasvumääraga riikides; kutsub komisjoni ja Euroopa Ülemkogu üles kasutama majanduslanguse ajal täielikult ära määruses (EL) nr 1175/2011 ja nõukogu määruses (EL) nr 1177/2011 ettenähtud paindlikkust; |
| --- | --- |

27.

tunnistab vajadust rakendada proportsionaalset ja diferentseeritud majanduskasvu soodustavat eelarve konsolideerimist, et vältida negatiivset lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist negatiivset mõju majanduskasvule ja tööhõivele, tagades samal ajal riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; rõhutab, et eelarve konsolideerimiskavade mõju tuleb hinnata nende majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalsele kaasamisele avalduva lühiajalise mõju alusel, eriti majanduslanguses või väikese kasvumääraga riikides; kutsub komisjoni ja Euroopa Ülemkogu üles kasutama majanduslanguse ajal täielikult ära määruses (EL) nr 1175/2011 ja nõukogu määruses (EL) nr 1177/2011 ettenähtud paindlikkust;

| 28. | rõhutab, et komisjon peaks rohkem arvestama kohalike, piirkondlike ja riiklike eriomaste suundumustega, samuti võimalike eksimustega oma prognoosis, mis on aluseks iga-aastasele majanduskasvu analüüsile; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et komisjon peaks rohkem arvestama kohalike, piirkondlike ja riiklike eriomaste suundumustega, samuti võimalike eksimustega oma prognoosis, mis on aluseks iga-aastasele majanduskasvu analüüsile;

| 29. | on seisukohal, et eelarve konsolideerimist tuleb rakendada proportsionaalsel ja majanduskasvu soodustaval viisil ning et konsolideerimise kiirus võib riigiti erineda vastavalt iga riigi ja laiema Euroopa majanduse eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile, et vältida majanduskasvule ja tööhõivele avalduvat negatiivset mõju ning tagada võla jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et eelarve konsolideerimist tuleb rakendada proportsionaalsel ja majanduskasvu soodustaval viisil ning et konsolideerimise kiirus võib riigiti erineda vastavalt iga riigi ja laiema Euroopa majanduse eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile, et vältida majanduskasvule ja tööhõivele avalduvat negatiivset mõju ning tagada võla jätkusuutlikkus;

| 30. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja ümber kujundama oma mudelid, mis käsitlevad eelarvekärbete mitmekordistavat mõju majanduskasvule ja tööhõivele, kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutiste muudatustega; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi ja ümber kujundama oma mudelid, mis käsitlevad eelarvekärbete mitmekordistavat mõju majanduskasvule ja tööhõivele, kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi hiljutiste muudatustega;

| 31. | kutsub Euroopa Ülemkogu üles tagama oma poliitilistes suunistes eri prioriteetide vahel järjepidevus, et need ei seaks ohtu majanduskasvu ega töökohtade loomise potentsiaali, ei suurendaks vaesust ega sotsiaalset tõrjutust ega takistaks üldist juurdepääsu kvaliteetsete avalike teenuste osutamisele; on veendunud, et põhiprioriteet peab olema kehtestada integreeritud reformimeetmed ja investeeringud, mis edendavad majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagades samas riigi rahanduse jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

31.

kutsub Euroopa Ülemkogu üles tagama oma poliitilistes suunistes eri prioriteetide vahel järjepidevus, et need ei seaks ohtu majanduskasvu ega töökohtade loomise potentsiaali, ei suurendaks vaesust ega sotsiaalset tõrjutust ega takistaks üldist juurdepääsu kvaliteetsete avalike teenuste osutamisele; on veendunud, et põhiprioriteet peab olema kehtestada integreeritud reformimeetmed ja investeeringud, mis edendavad majanduskasvu ja töökohtade loomist, tagades samas riigi rahanduse jätkusuutlikkuse;

| 32. | kutsub Euroopa Ülemkogu – juhul kui ta pooldab iga-aastase majanduskasvu analüüsi esimest prioriteeti „diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine” – selgitama üksikasjalikult, kuidas esimest prioriteeti saab rakendada, järgides täiel määral sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise ja vaesuse vastu võitlemise eesmärki, mis on esitatud analüüsi neljandas prioriteedis „toimetulek töötuse ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega”; |
| --- | --- |

32.

kutsub Euroopa Ülemkogu – juhul kui ta pooldab iga-aastase majanduskasvu analüüsi esimest prioriteeti „diferentseeritud ja majanduskasvu soodustav eelarve konsolideerimine” – selgitama üksikasjalikult, kuidas esimest prioriteeti saab rakendada, järgides täiel määral sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise ja vaesuse vastu võitlemise eesmärki, mis on esitatud analüüsi neljandas prioriteedis „toimetulek töötuse ja kriisi sotsiaalsete tagajärgedega”;

| 33. | rõhutab vajadust saavutada ühelt poolt eelarve konsolideerimise ja majandusmeetmete ning teiselt poolt sotsiaalpoliitika, majanduskasvu ja tööhõivemeetmete täielik sidusus; |
| --- | --- |

33.

rõhutab vajadust saavutada ühelt poolt eelarve konsolideerimise ja majandusmeetmete ning teiselt poolt sotsiaalpoliitika, majanduskasvu ja tööhõivemeetmete täielik sidusus;

| 34. | osutab sellele, et rangete eelarvepiirangute ja erasektori vähenenud laenuandmisvõime ajal on struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond oma rahalise suuruse ja taotletavate eesmärkide tõttu üheks tähtsaimaks hoovaks liikmesriikide käes, et stimuleerida majandust ning aidata saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias kindlaks määratud majanduskasvu ja tööhõive eesmärke; rõhutab sellega seoses, et arvestades ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli riiklike programmide väljatöötamisel Euroopa poolaasta raames, peaks see poliitika olema iga-aastases majanduskasvu analüüsis tähelepanu keskmes ning andma oma panuse iga-aastasesse arutellu ELi majanduskasvu ja töökohtade teemal; |
| --- | --- |

34.

osutab sellele, et rangete eelarvepiirangute ja erasektori vähenenud laenuandmisvõime ajal on struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond oma rahalise suuruse ja taotletavate eesmärkide tõttu üheks tähtsaimaks hoovaks liikmesriikide käes, et stimuleerida majandust ning aidata saavutada Euroopa 2020. aasta strateegias kindlaks määratud majanduskasvu ja tööhõive eesmärke; rõhutab sellega seoses, et arvestades ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli riiklike programmide väljatöötamisel Euroopa poolaasta raames, peaks see poliitika olema iga-aastases majanduskasvu analüüsis tähelepanu keskmes ning andma oma panuse iga-aastasesse arutellu ELi majanduskasvu ja töökohtade teemal;

VIII.   
  Demokraatlik legitiimsus ja kodanikuühiskonna kaasamine

| 35. | väljendab muret asjaolu pärast, et Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll Euroopa poolaasta protsessis on jätkuvalt piiratud; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni algatatud ja Euroopa Ülemkogu poolt toetatavates iga-aastase majanduskasvu analüüsi poliitilistes suunistes napib parlamentaarset kaasatust ja kodanikuosalust ning seega ka demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

35.

väljendab muret asjaolu pärast, et Euroopa Parlamendi, riikide parlamentide, sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna roll Euroopa poolaasta protsessis on jätkuvalt piiratud; peab kahetsusväärseks asjaolu, et komisjoni algatatud ja Euroopa Ülemkogu poolt toetatavates iga-aastase majanduskasvu analüüsi poliitilistes suunistes napib parlamentaarset kaasatust ja kodanikuosalust ning seega ka demokraatlikku legitiimsust;

| 36. | on seisukohal, et Euroopa Parlamendil on vajaliku demokraatliku legitiimsuse loomisel põhiroll; on seisukohal, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi suhtes kohaldatava seadusandliku tavamenetluse õigusliku aluse puudumise korral peaks Euroopa Ülemkogu võtma poliitiliste suuniste kinnitamisel arvesse parlamendi märkusi, et tagada demokraatlik legitiimsus; |
| --- | --- |

36.

on seisukohal, et Euroopa Parlamendil on vajaliku demokraatliku legitiimsuse loomisel põhiroll; on seisukohal, et iga-aastase majanduskasvu analüüsi suhtes kohaldatava seadusandliku tavamenetluse õigusliku aluse puudumise korral peaks Euroopa Ülemkogu võtma poliitiliste suuniste kinnitamisel arvesse parlamendi märkusi, et tagada demokraatlik legitiimsus;

| 37. | palub komisjonil nõuda, et liikmesriigid tagaksid riiklike reformikavade väljatöötamisel võimalikult suure läbipaistvuse ja kindlustaksid, et protsessis osalevad ulatuslikult riikide parlamendid ja sotsiaalpartnerid; |
| --- | --- |

37.

palub komisjonil nõuda, et liikmesriigid tagaksid riiklike reformikavade väljatöötamisel võimalikult suure läbipaistvuse ja kindlustaksid, et protsessis osalevad ulatuslikult riikide parlamendid ja sotsiaalpartnerid;

Tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas vajalikud lisapingutused

Töökohtade loomine struktuurireformide ja majanduskasvule suunatud investeeringute kaudu

| 38. | tuletab meelde, et töövõimalusterohke majanduskasvu tugevdamiseks on vajalik tööhõivepoliitika, millega luuakse töökohtade loomiseks soodsad tingimused, lihtsustatakse sujuvat üleminekut ühelt töökohalt teisele ja tööta olekust tööellu, suurendatakse tööjõu hulka ja parandatakse selle asukoha ja oskuste sobivust tööturu vajadustega; |
| --- | --- |

38.

tuletab meelde, et töövõimalusterohke majanduskasvu tugevdamiseks on vajalik tööhõivepoliitika, millega luuakse töökohtade loomiseks soodsad tingimused, lihtsustatakse sujuvat üleminekut ühelt töökohalt teisele ja tööta olekust tööellu, suurendatakse tööjõu hulka ja parandatakse selle asukoha ja oskuste sobivust tööturu vajadustega;

| 39. | rõhutab, et tööturul tuleb viia ellu reforme tööviljakuse ja tõhususe suurendamiseks, et parandada ELi majanduse konkurentsivõimet ning tagada jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalõigustiku ja selle põhimõtete sõnastust kui ka mõtet; on veendunud, et tööturgude reforme tuleb rakendada viisil, mis edendab tööhõive kvaliteeti; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et tööturul tuleb viia ellu reforme tööviljakuse ja tõhususe suurendamiseks, et parandada ELi majanduse konkurentsivõimet ning tagada jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine, austades rangelt nii Euroopa sotsiaalõigustiku ja selle põhimõtete sõnastust kui ka mõtet; on veendunud, et tööturgude reforme tuleb rakendada viisil, mis edendab tööhõive kvaliteeti;

| 40. | soovitab liikmesriikidel vähendada tööjõu, eelkõige madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate ning haavatavate rühmade maksustamist, kui eelarvetingimused seda võimaldavad; leiab, et uute töötajate, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliselt töötute sotsiaalkindlustusmaksete või tööhõivetoetuste skeemide maksete sihipärane ajutine vähendamine on väga tõhus stiimul, mille abil edendada töökohtade loomist; |
| --- | --- |

40.

soovitab liikmesriikidel vähendada tööjõu, eelkõige madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate ning haavatavate rühmade maksustamist, kui eelarvetingimused seda võimaldavad; leiab, et uute töötajate, eelkõige madala kvalifikatsiooniga ja pikaajaliselt töötute sotsiaalkindlustusmaksete või tööhõivetoetuste skeemide maksete sihipärane ajutine vähendamine on väga tõhus stiimul, mille abil edendada töökohtade loomist;

| 41. | märgib, et demograafilised muutused mõjutavad selgelt sotsiaalse taristu pakkumist, kujutades endast tõsist väljakutset kõigile põlvkondadele kogu ELis; toonitab seoses sellega, et komisjoni analüüsis tuleks kaaluda rohkem ühtekuuluvuspoliitika rolli demograafiliste probleemide lahendamisel; |
| --- | --- |

41.

märgib, et demograafilised muutused mõjutavad selgelt sotsiaalse taristu pakkumist, kujutades endast tõsist väljakutset kõigile põlvkondadele kogu ELis; toonitab seoses sellega, et komisjoni analüüsis tuleks kaaluda rohkem ühtekuuluvuspoliitika rolli demograafiliste probleemide lahendamisel;

| 42. | rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi vajalikke reforme; on veendunud, et pensioniiga võiks võrrelda tervena elatud aastate arenguga, aga tuletab meelde, et tööturult varajase lahkumise vähendamise abil, eeskätt töötingimuste parandamise kaudu, on võimalik tõsta veel tegelikku pensioniiga, tõstmata seejuures kohustuslikku pensioniiga; on samuti seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionisüsteemide reformiga kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimaluste, luuakse töövõimalused eakamate töötajate juurdepääsuks pidevõppele, tagatakse juurdepääs elukestvale õppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks, ja toetatakse aktiivset tervena vananemist; |
| --- | --- |

42.

rõhutab vajadust viia pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks läbi vajalikke reforme; on veendunud, et pensioniiga võiks võrrelda tervena elatud aastate arenguga, aga tuletab meelde, et tööturult varajase lahkumise vähendamise abil, eeskätt töötingimuste parandamise kaudu, on võimalik tõsta veel tegelikku pensioniiga, tõstmata seejuures kohustuslikku pensioniiga; on samuti seisukohal, et tegeliku pensioniea edukaks tõstmiseks peab pensionisüsteemide reformiga kaasnema poliitika, millega piiratakse juurdepääsu ennetähtaegselt pensionile jäämise süsteemidele ja muudele ennetähtaegselt tööturult lahkumise võimaluste, luuakse töövõimalused eakamate töötajate juurdepääsuks pidevõppele, tagatakse juurdepääs elukestvale õppele, kehtestatakse maksusoodustuste poliitika, mille raames pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks, ja toetatakse aktiivset tervena vananemist;

| 43. | kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada, et kokkuhoiukavad ei saaks takistuseks töökohtade loomise meetmetele ja majanduskasvu edendavale poliitikale ega ohustaks sotsiaalkaitset; nõuab, et liikmesriigid seaksid prioriteediks majanduskasvu soodustavad kulud, nagu kulud haridusse, pidevõppesse, teadusesse ja innovatsiooni ning energiatõhususse, ning tagaksid samal ajal nende kulude tulemuslikkuse; |
| --- | --- |

43.

kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikidega koostööd, et tagada, et kokkuhoiukavad ei saaks takistuseks töökohtade loomise meetmetele ja majanduskasvu edendavale poliitikale ega ohustaks sotsiaalkaitset; nõuab, et liikmesriigid seaksid prioriteediks majanduskasvu soodustavad kulud, nagu kulud haridusse, pidevõppesse, teadusesse ja innovatsiooni ning energiatõhususse, ning tagaksid samal ajal nende kulude tulemuslikkuse;

| 44. | nõustub komisjoniga, et uuenduslikud ELi rahastamisvahendid võivad toimida sihtotstarbeliste investeeringute katalüsaatorina, saavutada ELi eelarvet võimendava mõju ning suurendada ELi majanduskasvu potentsiaali; seda silmas pidades õhutab komisjoni andma liikmesriikidele ja piirkondadele üksikasjalikku teavet, täiendavat abi ja suuniseid, mis puudutab rahastamisvahendite tõhusamat kasutamist ühtekuuluvuspoliitika raames 2013. aastal ja tulevasel programmitöö perioodil (2014–2020); kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni ja tooma ka oma vastavates riiklikes reformikavades selgelt välja, kuidas nad kavatsevad rahastamisvahendite abil kasutada struktuurifondide eraldisi majanduskasvu ja tööhõivet suurendavate prioriteetide edendamiseks; |
| --- | --- |

44.

nõustub komisjoniga, et uuenduslikud ELi rahastamisvahendid võivad toimida sihtotstarbeliste investeeringute katalüsaatorina, saavutada ELi eelarvet võimendava mõju ning suurendada ELi majanduskasvu potentsiaali; seda silmas pidades õhutab komisjoni andma liikmesriikidele ja piirkondadele üksikasjalikku teavet, täiendavat abi ja suuniseid, mis puudutab rahastamisvahendite tõhusamat kasutamist ühtekuuluvuspoliitika raames 2013. aastal ja tulevasel programmitöö perioodil (2014–2020); kutsub liikmesriike üles järgima komisjoni ja tooma ka oma vastavates riiklikes reformikavades selgelt välja, kuidas nad kavatsevad rahastamisvahendite abil kasutada struktuurifondide eraldisi majanduskasvu ja tööhõivet suurendavate prioriteetide edendamiseks;

| 45. | peab tervitatavaks 2013. aasta majanduskasvu analüüsi prioriteetide tähelepanu keskendumist selliste põhivaldkondade nagu keskkonnasäästlik majandus, tervishoid ja sotsiaalhooldus (nn valge sektor) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia töökohtade loomise potentsiaali ärakasutamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama algatusi, mis hõlbustavad nende suure töökohtade loomise potentsiaaliga valdkondade arengut; |
| --- | --- |

45.

peab tervitatavaks 2013. aasta majanduskasvu analüüsi prioriteetide tähelepanu keskendumist selliste põhivaldkondade nagu keskkonnasäästlik majandus, tervishoid ja sotsiaalhooldus (nn valge sektor) ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia töökohtade loomise potentsiaali ärakasutamisele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama algatusi, mis hõlbustavad nende suure töökohtade loomise potentsiaaliga valdkondade arengut;

| 46. | tuletab meelde, et nende uute valdkondade töökohtade loomise potentsiaali täielikuks kasutamiseks on vajalikud eelkõige madalama kvalifikatsiooniga ja eakamate töötajate kohanemine ning uued oskused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles prognoosima oskustega seotud vajadusi ja tagama oskuste pakkumiseks vajalikud investeeringuid haridusse ja koolitusse; |
| --- | --- |

46.

tuletab meelde, et nende uute valdkondade töökohtade loomise potentsiaali täielikuks kasutamiseks on vajalikud eelkõige madalama kvalifikatsiooniga ja eakamate töötajate kohanemine ning uued oskused; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles prognoosima oskustega seotud vajadusi ja tagama oskuste pakkumiseks vajalikud investeeringuid haridusse ja koolitusse;

| 47. | peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi prioriteetides ei ole üldse nimetatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks astutud samme; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive määraga seotud peaeesmärgi saavutamiseks on kõige olulisem suurendada märkimisväärselt naiste osalemist tööturul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldusteenused ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus; |
| --- | --- |

47.

peab kahetsusväärseks, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsi prioriteetides ei ole üldse nimetatud soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamiseks astutud samme; on seisukohal, et Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive määraga seotud peaeesmärgi saavutamiseks on kõige olulisem suurendada märkimisväärselt naiste osalemist tööturul; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldusteenused ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus;

| 48. | kutsub liikmesriike üles edendama ettevõtluskeskkonda, eriti VKEde jaoks, ning palub komisjonil ja Euroopa Ülemkogul suurendada jõupingutusi, et muuta ühtne turg paremini toimivaks, edendada digitaalset majandust ja keskenduda arukale reguleerimisele eesmärgiga vähendada ebavajalikku bürokraatiat; väljendab heameelt ühtse turu akti II üle ja nõuab selle kiiret ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

48.

kutsub liikmesriike üles edendama ettevõtluskeskkonda, eriti VKEde jaoks, ning palub komisjonil ja Euroopa Ülemkogul suurendada jõupingutusi, et muuta ühtne turg paremini toimivaks, edendada digitaalset majandust ja keskenduda arukale reguleerimisele eesmärgiga vähendada ebavajalikku bürokraatiat; väljendab heameelt ühtse turu akti II üle ja nõuab selle kiiret ja täielikku rakendamist;

| 49. | nõuab tungivalt, et komisjon seaks ühtse turu juhtimise üheks peamiseks prioriteediks, sest see aitab olulisel määral kaasa Euroopa poolaasta eesmärkide – püsiv majanduskasv ja tööhõive – saavutamisele; on seisukohal, et komisjoni riigipõhistes soovitustes tuleks liikmesriikidele anda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele suurem üldsuse ja poliitikute toetus; |
| --- | --- |

49.

nõuab tungivalt, et komisjon seaks ühtse turu juhtimise üheks peamiseks prioriteediks, sest see aitab olulisel määral kaasa Euroopa poolaasta eesmärkide – püsiv majanduskasv ja tööhõive – saavutamisele; on seisukohal, et komisjoni riigipõhistes soovitustes tuleks liikmesriikidele anda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele suurem üldsuse ja poliitikute toetus;

| 50. | väljendab heameelt selle üle, et nüüd tunnistatakse, kui oluline on VKEde juurdepääs rahastamisele – VKEd on ELi tööhõive ning töökohtade loomise nurgakiviks ning nad on võimelised noorte töötust oluliselt vähendama ja soolist tasakaalustatust märkimisväärselt suurendama; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid VKEde juurdepääsu rahastamisele oma riiklikes majanduskasvu kavades täielikuks prioriteediks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid lihtsa juurdepääsu sel eesmärgil loodud Euroopa fondidele; |
| --- | --- |

50.

väljendab heameelt selle üle, et nüüd tunnistatakse, kui oluline on VKEde juurdepääs rahastamisele – VKEd on ELi tööhõive ning töökohtade loomise nurgakiviks ning nad on võimelised noorte töötust oluliselt vähendama ja soolist tasakaalustatust märkimisväärselt suurendama; nõuab tungivalt, et liikmesriigid muudaksid VKEde juurdepääsu rahastamisele oma riiklikes majanduskasvu kavades täielikuks prioriteediks; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid lihtsa juurdepääsu sel eesmärgil loodud Euroopa fondidele;

| 51. | tunnistab Euroopa Investeerimispanga suurenenud laenuandmisvõime tähtsust ja soovitab see viia kooskõlla ELi prioriteetidega, mis keskenduvad piirkondlike erinevuste kõrvaldamisele; teeb komisjonile ettepaneku paluda liikmesriikidelt, et nad kasutaksid osa struktuurifondide eraldistest selleks, et jagada Euroopa Investeerimispanga laenuriski ning anda VKEdele ja mikroettevõtjatele laenugarantiisid, mis hoogustaks majandustegevust kõigis sektorites ja piirkondades, tagaks uusi tööhõivevõimalusi ning aitaks lahendada krediidi kättesaamatuse probleemi, mis praegu on takistuseks VKEdele; |
| --- | --- |

51.

tunnistab Euroopa Investeerimispanga suurenenud laenuandmisvõime tähtsust ja soovitab see viia kooskõlla ELi prioriteetidega, mis keskenduvad piirkondlike erinevuste kõrvaldamisele; teeb komisjonile ettepaneku paluda liikmesriikidelt, et nad kasutaksid osa struktuurifondide eraldistest selleks, et jagada Euroopa Investeerimispanga laenuriski ning anda VKEdele ja mikroettevõtjatele laenugarantiisid, mis hoogustaks majandustegevust kõigis sektorites ja piirkondades, tagaks uusi tööhõivevõimalusi ning aitaks lahendada krediidi kättesaamatuse probleemi, mis praegu on takistuseks VKEdele;

| 52. | palub, et liikmesriigid edendaksid ja toetaksid ettevõtlust, sealhulgas sotsiaalset ettevõtlust, ning alustavaid ettevõtjaid, eelkõige ettevõtluse arenduskavade ja rahastamisele juurdepääsu kaudu; |
| --- | --- |

52.

palub, et liikmesriigid edendaksid ja toetaksid ettevõtlust, sealhulgas sotsiaalset ettevõtlust, ning alustavaid ettevõtjaid, eelkõige ettevõtluse arenduskavade ja rahastamisele juurdepääsu kaudu;

| 53. | kutsub komisjoni üles tagama, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames toetataks tugevalt sotsiaalset ettevõtlust, sest sellel on selgelt suur potentsiaal uute töökohtade loomiseks ja innovatiivse majanduskasvu tekitamiseks; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles tagama, et mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) raames toetataks tugevalt sotsiaalset ettevõtlust, sest sellel on selgelt suur potentsiaal uute töökohtade loomiseks ja innovatiivse majanduskasvu tekitamiseks;

| 54. | nõuab, et komisjon kasutaks täielikult ELi vahendeid ja rahalisi toetusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid; kutsub liikmesriike üles struktuurifonde täiel määral ära kasutama, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ning võidelda tulemuslikult struktuurse, pikaajalise ja noorte töötusega; |
| --- | --- |

54.

nõuab, et komisjon kasutaks täielikult ELi vahendeid ja rahalisi toetusi, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid; kutsub liikmesriike üles struktuurifonde täiel määral ära kasutama, et suurendada tööalast konkurentsivõimet ning võidelda tulemuslikult struktuurse, pikaajalise ja noorte töötusega;

| 55. | märgib, et ühtekuuluvuspoliitika kui ELi peamine investeerimisvahend, millel on täita tähtis roll Euroopa 2020. aasta strateegias ning mille puhul võetakse täpselt arvesse kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke investeerimisvajadusi, aitab kaasa mitte üksnes piirkondadevaheliste erinevuste kaotamisele, vaid ka liikmesriikide majanduse elavdamisele ning jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade tulemuslikule loomisele liikmesriikides ja liidus tervikuna; täheldab, et seetõttu on ühtekuuluvuspoliitika üks paremini kättesaadavaid vahendeid, millega elavdada majandust uute töökohtade loomise kaudu, nagu komisjon on ette näinud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis; on seepärast seisukohal, et mis tahes kärped ühtekuuluvuspoliitika eelarves tooksid kaasa olulisi negatiivseid tagajärgi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, ning nõuab seetõttu, et uuel programmitöö perioodil eraldataks ühtekuuluvuspoliitikale piisaval määral vahendeid, vähemalt sel määral, milles lepiti kokku praeguseks programmitöö perioodiks 2007–2013, ning et see hõlmaks jätkuvalt kõiki ELi piirkondi; |
| --- | --- |

55.

märgib, et ühtekuuluvuspoliitika kui ELi peamine investeerimisvahend, millel on täita tähtis roll Euroopa 2020. aasta strateegias ning mille puhul võetakse täpselt arvesse kohalikke, piirkondlikke ja riiklikke investeerimisvajadusi, aitab kaasa mitte üksnes piirkondadevaheliste erinevuste kaotamisele, vaid ka liikmesriikide majanduse elavdamisele ning jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade tulemuslikule loomisele liikmesriikides ja liidus tervikuna; täheldab, et seetõttu on ühtekuuluvuspoliitika üks paremini kättesaadavaid vahendeid, millega elavdada majandust uute töökohtade loomise kaudu, nagu komisjon on ette näinud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis; on seepärast seisukohal, et mis tahes kärped ühtekuuluvuspoliitika eelarves tooksid kaasa olulisi negatiivseid tagajärgi Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel, ning nõuab seetõttu, et uuel programmitöö perioodil eraldataks ühtekuuluvuspoliitikale piisaval määral vahendeid, vähemalt sel määral, milles lepiti kokku praeguseks programmitöö perioodiks 2007–2013, ning et see hõlmaks jätkuvalt kõiki ELi piirkondi;

| 56. | väljendab heameelt selle üle, et komisjon on tunnistanud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis, et vaja on suurendada haldussuutlikkust, et tagada struktuurifondide seni kasutamata vahendite kiirem jaotamine; juhib tähelepanu sellele, et vastavad jõupingutused peaksid keskenduma riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustele; rõhutab, et struktuurifondide seni kasutamata vahendite kiirem väljamaksmine aitab parandada turulikviidsust; |
| --- | --- |

56.

väljendab heameelt selle üle, et komisjon on tunnistanud 2013. aasta majanduskasvu analüüsis, et vaja on suurendada haldussuutlikkust, et tagada struktuurifondide seni kasutamata vahendite kiirem jaotamine; juhib tähelepanu sellele, et vastavad jõupingutused peaksid keskenduma riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi ametiasutustele; rõhutab, et struktuurifondide seni kasutamata vahendite kiirem väljamaksmine aitab parandada turulikviidsust;

| 57. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et regionaalpoliitika täidaks ka edaspidi tähtsat osa riiklike programmide väljatöötamisel Euroopa poolaasta raames ning oleks üheks põhivahendiks keskpikas ja pikas perspektiivis seatud sotsiaalpoliitiliste ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et regionaalpoliitika täidaks ka edaspidi tähtsat osa riiklike programmide väljatöötamisel Euroopa poolaasta raames ning oleks üheks põhivahendiks keskpikas ja pikas perspektiivis seatud sotsiaalpoliitiliste ja tööhõivealaste eesmärkide saavutamisel;

| 58. | peab väga oluliseks seda, et ühtekuuluvuspoliitika aitaks kaasa seesmiste konkurentsierinevuste ja struktuurilise tasakaalustamatuse vähendamisele, kasutades võimalust kohaneda kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil kindlaks tehtud eritingimuste ja -vajadustega; kiidab seetõttu heaks komisjoni algatuse suunata võimaluse korral seni kulutamata struktuurifondide vahendid ümber energiatõhususe, noorte tööhõive ja VKEde toetuseks, kuna neil on oluline roll Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel; palub teavitada end nõuetekohaselt selle algatuse rakendamisest riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

58.

peab väga oluliseks seda, et ühtekuuluvuspoliitika aitaks kaasa seesmiste konkurentsierinevuste ja struktuurilise tasakaalustamatuse vähendamisele, kasutades võimalust kohaneda kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil kindlaks tehtud eritingimuste ja -vajadustega; kiidab seetõttu heaks komisjoni algatuse suunata võimaluse korral seni kulutamata struktuurifondide vahendid ümber energiatõhususe, noorte tööhõive ja VKEde toetuseks, kuna neil on oluline roll Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisel; palub teavitada end nõuetekohaselt selle algatuse rakendamisest riiklikul tasandil;

Noorte tööhõive

| 59. | palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et hõlbustada noorte üleminekut haridusest ja koolitusest tööturule; viitab sellega seoses teatud liikmesriikide edukale nn kahepoolsele kutseõppele, millega on saavutatud Euroopa Liidus suurim noorte tööhõive määr; |
| --- | --- |

59.

palub liikmesriikidel võtta meetmeid, et hõlbustada noorte üleminekut haridusest ja koolitusest tööturule; viitab sellega seoses teatud liikmesriikide edukale nn kahepoolsele kutseõppele, millega on saavutatud Euroopa Liidus suurim noorte tööhõive määr;

| 60. | peab ülitähtsaks aidata noortel omandada oskusi tõhusamalt, mis nõuab suuremat koostööd ja teabevahetust ettevõtjate, valitsuste ja haridusasutuste vahel; |
| --- | --- |

60.

peab ülitähtsaks aidata noortel omandada oskusi tõhusamalt, mis nõuab suuremat koostööd ja teabevahetust ettevõtjate, valitsuste ja haridusasutuste vahel;

| 61. | väljendab heameelt komisjoni teadaande üle, et komisjon kavatseb esitada noorte tööhõivepaketi; kutsub liikmesriike üles edendama ja välja töötama tihedas koostöös tööturu osapooltega Euroopa noortegarantiid, mille eesmärk on pakkuda igale ELi noorele pärast kõige rohkem neljakuulist tööta olekut töö- ja praktikakohta, lisakoolitust või kombineeritud töö- ja koolitusprogrammi; on seisukohal, et noortegarantii kavasid tuleks peamiselt kaasrahastada liidu, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest; kustub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele ja piirkondadele tehnilist abi eelnimetatud kavade rakendamiseks ning kasutama noortegarantii kavade väljatöötamiseks võimalikult optimaalselt Euroopa Sotsiaalfondi abi; rõhutab, et tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega peaksid riiklikud sektori tasandi partnerid täitma põhirolli noortegarantii kavade rakendamisel; |
| --- | --- |

61.

väljendab heameelt komisjoni teadaande üle, et komisjon kavatseb esitada noorte tööhõivepaketi; kutsub liikmesriike üles edendama ja välja töötama tihedas koostöös tööturu osapooltega Euroopa noortegarantiid, mille eesmärk on pakkuda igale ELi noorele pärast kõige rohkem neljakuulist tööta olekut töö- ja praktikakohta, lisakoolitust või kombineeritud töö- ja koolitusprogrammi; on seisukohal, et noortegarantii kavasid tuleks peamiselt kaasrahastada liidu, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest; kustub komisjoni üles pakkuma liikmesriikidele ja piirkondadele tehnilist abi eelnimetatud kavade rakendamiseks ning kasutama noortegarantii kavade väljatöötamiseks võimalikult optimaalselt Euroopa Sotsiaalfondi abi; rõhutab, et tihedas koostöös kohalike ja piirkondlike asutustega peaksid riiklikud sektori tasandi partnerid täitma põhirolli noortegarantii kavade rakendamisel;

| 62. | märgib, et koos noortegarantii kavadega tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et tagada nende kavade kvaliteet ja see, et pakutava hariduse, koolituse ja töökohaga kaasneksid asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid; leiab, et seda arvestades tuleks kõigepealt individuaalselt hinnata iga noore vajadusi ning noortele tuleks osutada kohandatud ja individuaalseid teenuseid; |
| --- | --- |

62.

märgib, et koos noortegarantii kavadega tuleks kehtestada kvaliteediraamistik, et tagada nende kavade kvaliteet ja see, et pakutava hariduse, koolituse ja töökohaga kaasneksid asjakohased töötingimused ning tervishoiu- ja ohutusstandardid; leiab, et seda arvestades tuleks kõigepealt individuaalselt hinnata iga noore vajadusi ning noortele tuleks osutada kohandatud ja individuaalseid teenuseid;

| 63. | tervitab komisjoni soovitust kehtestada tööhõivekomitee kaudu noortegarantii kavade elluviimise mitmepoolne järelevalve ja palub, et Euroopa Parlament selleks osaleks; |
| --- | --- |

63.

tervitab komisjoni soovitust kehtestada tööhõivekomitee kaudu noortegarantii kavade elluviimise mitmepoolne järelevalve ja palub, et Euroopa Parlament selleks osaleks;

| 64. | tunneb heameelt komisjoni algatuse üle teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii kavade kohta; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles edendama noorte seas ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ning rakendama konkreetseid noortele suunatud ettevõtluse arendamise toetuskavasid; |
| --- | --- |

64.

tunneb heameelt komisjoni algatuse üle teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus noortegarantii kavade kohta; kutsub liikmesriike ja piirkondi üles edendama noorte seas ettevõtlust ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamist ning rakendama konkreetseid noortele suunatud ettevõtluse arendamise toetuskavasid;

| 65. | rõhutab, et 2012. aasta jaanuaris esitas Euroopa Ülemkogu katseprojekti, et aidata kaheksal kõige suurema noorte töötuse määraga liikmesriigil jaotada osa nende ELi struktuurifondide eraldistest ümber võitluseks noorte töötusega; peab kahetsusväärseks, et 2012. aasta mais vähendas komisjon märgatavalt hinnangut ümberjaotamiseks olemasolevate vahendite kohta 82 miljardilt eurolt 29,8 miljardile eurole, vähendades seeläbi katseprojektide ulatust; taunib asjaolu, et ainult väike osa nendest vahenditest on siiani ümber jagatud eesmärgiga aidata noortel tööd leida; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et 2012. aasta jaanuaris esitas Euroopa Ülemkogu katseprojekti, et aidata kaheksal kõige suurema noorte töötuse määraga liikmesriigil jaotada osa nende ELi struktuurifondide eraldistest ümber võitluseks noorte töötusega; peab kahetsusväärseks, et 2012. aasta mais vähendas komisjon märgatavalt hinnangut ümberjaotamiseks olemasolevate vahendite kohta 82 miljardilt eurolt 29,8 miljardile eurole, vähendades seeläbi katseprojektide ulatust; taunib asjaolu, et ainult väike osa nendest vahenditest on siiani ümber jagatud eesmärgiga aidata noortel tööd leida;

| 66. | tervitab ettepanekut kasutada programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa Sotsiaalfondi rohkem noorte tööhõive meetmete jaoks; keskenduda Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamisel eelkõige noortega seotud meetmetele, eriti väljaõppele/praktikale ja ettevõtlusele; toetab kasutamata struktuurifondide vahendite ümberpaigutamist ELi rahastamisperioodist 2007–2013 kõrge noorte töötuse määra vähendamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate edendamiseks; |
| --- | --- |

66.

tervitab ettepanekut kasutada programmitöö perioodil 2014–2020 Euroopa Sotsiaalfondi rohkem noorte tööhõive meetmete jaoks; keskenduda Euroopa Sotsiaalfondi vahendite kasutamisel eelkõige noortega seotud meetmetele, eriti väljaõppele/praktikale ja ettevõtlusele; toetab kasutamata struktuurifondide vahendite ümberpaigutamist ELi rahastamisperioodist 2007–2013 kõrge noorte töötuse määra vähendamiseks ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate edendamiseks;

Investeeringud haridusse ja koolitusse

| 67. | rõhutab, et järelevalveoskusi teatud valdkondades ja/või piirkondades on tarvis parandada ning lahendada oskuste mittevastavuse probleem võimalikult kiiresti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et täiendada ülevaadet oskuste kohta Euroopa Liidus selleks, et anda põhjalik ülevaade oskustega seotud vajadustest ELis; |
| --- | --- |

67.

rõhutab, et järelevalveoskusi teatud valdkondades ja/või piirkondades on tarvis parandada ning lahendada oskuste mittevastavuse probleem võimalikult kiiresti; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd, et täiendada ülevaadet oskuste kohta Euroopa Liidus selleks, et anda põhjalik ülevaade oskustega seotud vajadustest ELis;

| 68. | kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama haridus- ja koolitusvaldkonna ning ettevõtjate koostööd ja koostoimet, et prognoosida oskustega seotud vajadusi ning kohandada haridus- ja koolitussüsteemid tööturu vajadustele vastavaks, et tööjõud saaks vastavalt muutuvale töökeskkonnale ja vananeva tööjõu individuaalsetele vajadustele omandada vajalikud oskused ning et lihtsustada üleminekut haridusest ja koolitusest tööle; |
| --- | --- |

68.

kutsub ELi ja liikmesriike üles suurendama haridus- ja koolitusvaldkonna ning ettevõtjate koostööd ja koostoimet, et prognoosida oskustega seotud vajadusi ning kohandada haridus- ja koolitussüsteemid tööturu vajadustele vastavaks, et tööjõud saaks vastavalt muutuvale töökeskkonnale ja vananeva tööjõu individuaalsetele vajadustele omandada vajalikud oskused ning et lihtsustada üleminekut haridusest ja koolitusest tööle;

| 69. | palub liikmesriikidel seada prioriteediks investeeringud kõigi vanuserühmade haridusse, koolitusse, ettevõtlusoskuste edendamisse ja pidevõppesse, mitte üksnes formaalõppe, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppimise arendamise kaudu; hoiatab hariduse valdkonna eelarve kärpimise pikaajalise sotsiaalse ja majandusliku kahju eest, sest need takistavad kriisist väljumist ja vähendavad liikmesriikide majanduste konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

69.

palub liikmesriikidel seada prioriteediks investeeringud kõigi vanuserühmade haridusse, koolitusse, ettevõtlusoskuste edendamisse ja pidevõppesse, mitte üksnes formaalõppe, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppimise arendamise kaudu; hoiatab hariduse valdkonna eelarve kärpimise pikaajalise sotsiaalse ja majandusliku kahju eest, sest need takistavad kriisist väljumist ja vähendavad liikmesriikide majanduste konkurentsivõimet;

| 70. | rõhutab asjaolu, et tööalane konkurentsivõime võib oluliselt suureneda, kui kasutatakse ära uusi õppevõimalusi ning rakendatakse maksimaalselt mujal kui formaalõppe raames omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi; toonitab mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise tähtsust; tervitab komisjoni ettepanekut nõukogu soovituse kohta, mille kohaselt tuleb kutsuda liikmesriike üles looma 2015. aastaks valideerimissüsteeme, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga, sealhulgas võimalus omandada mitteformaalse või informaalse õppimise alusel täielik või osaline kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

70.

rõhutab asjaolu, et tööalane konkurentsivõime võib oluliselt suureneda, kui kasutatakse ära uusi õppevõimalusi ning rakendatakse maksimaalselt mujal kui formaalõppe raames omandatud teadmisi, oskusi ja pädevusi; toonitab mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimise tähtsust; tervitab komisjoni ettepanekut nõukogu soovituse kohta, mille kohaselt tuleb kutsuda liikmesriike üles looma 2015. aastaks valideerimissüsteeme, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga, sealhulgas võimalus omandada mitteformaalse või informaalse õppimise alusel täielik või osaline kvalifikatsioon;

| 71. | soovitab tulemuslikult rakendada riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku kui elukestva õppe arendamise edendamise vahendit; kordab oma üleskutset komisjonile võtta tegelikult kasutusele Euroopa oskuste pass, et tagada läbipaistvus ja edendada töötajate piiriülest liikuvust; |
| --- | --- |

71.

soovitab tulemuslikult rakendada riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku kui elukestva õppe arendamise edendamise vahendit; kordab oma üleskutset komisjonile võtta tegelikult kasutusele Euroopa oskuste pass, et tagada läbipaistvus ja edendada töötajate piiriülest liikuvust;

| 72. | rõhutab vajadust parandada õpetajate kvaliteeti, pädevust ja staatust kui tulemusliku Euroopa haridus- ja koolitussüsteemi eeltingimust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama sellele eesmärgile vajalikke jõupingutusi ja vahendeid; |
| --- | --- |

72.

rõhutab vajadust parandada õpetajate kvaliteeti, pädevust ja staatust kui tulemusliku Euroopa haridus- ja koolitussüsteemi eeltingimust; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles pühendama sellele eesmärgile vajalikke jõupingutusi ja vahendeid;

Kohanemisvõimelisemad, dünaamilisemad ja kaasavamad tööturud ning kvaliteetsem tööhõive

| 73. | on veendunud, et tööturureformide eesmärk peaks olema tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamine ning ühtlasi töökohtade kvaliteedi kaitse; kutsub Euroopa Ülemkogu üles pöörama oma 2013. aasta poliitilistes suunistes tähelepanu töökohtade kvaliteedile, eeskätt seoses töötajate juurdepääsuga põhiõigustele, mis on sätestatud aluslepingutes, ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktide kohaldamist; |
| --- | --- |

73.

on veendunud, et tööturureformide eesmärk peaks olema tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamine ning ühtlasi töökohtade kvaliteedi kaitse; kutsub Euroopa Ülemkogu üles pöörama oma 2013. aasta poliitilistes suunistes tähelepanu töökohtade kvaliteedile, eeskätt seoses töötajate juurdepääsuga põhiõigustele, mis on sätestatud aluslepingutes, ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktide kohaldamist;

| 74. | on veendunud, et struktuursete tööturureformidega tuleks luua sisemist paindlikkust tööhõive säilitamiseks majandushäire ajal ja tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul, aktiivse tööotsimise nõudel põhinevad ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas piisava sissetuleku, lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

74.

on veendunud, et struktuursete tööturureformidega tuleks luua sisemist paindlikkust tööhõive säilitamiseks majandushäire ajal ja tagada töökohtade kvaliteet, kindlus töökohavahetuste puhul, aktiivse tööotsimise nõudel põhinevad ja taasintegreerimise poliitikaga ühendatud töötushüvitiste süsteemid, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks, tagades samas piisava sissetuleku, lepingulised korraldused tööturu killustatusega võitlemiseks, majanduslike ümberkorralduste prognoosimiseks ja pidevõppele juurdepääsu tagamiseks;

| 75. | kutsub liikmesriike üles võitlema ebakindlate töötingimuste ja näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja nende levikuga ning tagama, et ajutise või osalise tööajaga lepinguga inimestel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja juurdepääs koolitusele; |
| --- | --- |

75.

kutsub liikmesriike üles võitlema ebakindlate töötingimuste ja näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja nende levikuga ning tagama, et ajutise või osalise tööajaga lepinguga inimestel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja juurdepääs koolitusele;

| 76. | kutsub liikmesriike üles vajaduse korral parandama tööhõivealaseid õigusakte ja püsivate töösuhete edendamise nimel toetama ja välja töötama paindlikuma töökorralduse pakkumise tingimusi koos piisaval tasemel sotsiaalkindlustusega, eelkõige eakate ja noorte töötajate jaoks, ning edendama vabatahtliku liikuvuse toetuskavade kaudu töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

76.

kutsub liikmesriike üles vajaduse korral parandama tööhõivealaseid õigusakte ja püsivate töösuhete edendamise nimel toetama ja välja töötama paindlikuma töökorralduse pakkumise tingimusi koos piisaval tasemel sotsiaalkindlustusega, eelkõige eakate ja noorte töötajate jaoks, ning edendama vabatahtliku liikuvuse toetuskavade kaudu töötajate liikuvust;

| 77. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute (nt romad) ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga ning pidama alati kinni inimväärset elu võimaldava töötasu põhimõttest; |
| --- | --- |

77.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegelema ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute (nt romad) ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga ning pidama alati kinni inimväärset elu võimaldava töötasu põhimõttest;

| 78. | palub liikmesriikidel tihedas koostöös tööturu osapooltega suurendada aktiivse tööturupoliitika ulatust ja tulemuslikkust, mida toetatakse vastastikku aktiveerimisstiimulitega, näiteks tööturule naasmist toetavad programmid, ning asjakohaste hüvitiste süsteemidega, et säilitada tööalast konkurentsivõimet, toetada inimeste tööle naasmist ja tagada inimväärsed elutingimused; |
| --- | --- |

78.

palub liikmesriikidel tihedas koostöös tööturu osapooltega suurendada aktiivse tööturupoliitika ulatust ja tulemuslikkust, mida toetatakse vastastikku aktiveerimisstiimulitega, näiteks tööturule naasmist toetavad programmid, ning asjakohaste hüvitiste süsteemidega, et säilitada tööalast konkurentsivõimet, toetada inimeste tööle naasmist ja tagada inimväärsed elutingimused;

| 79. | palub liikmesriikidel prognoosida ümberkorraldamise protsessi, et säilitada töökohti, suurendada riigisisest ja -välist liikuvust ning vähendada ümberkorraldamisprotsessi võimalikku negatiivset mõju; kutsub liikmesriike üles rakendama tulemuslikult riiklikke õigusakte ja kehtivaid ELi direktiive, nagu kollektiivsete koondamiste direktiiv, ettevõtete ülemineku direktiiv ning töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistiku direktiiv, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et ELi vahenditel peaks olema suur osa võimaliku negatiivse mõju või ümberkorraldamise protsessi ärahoidmisel, vähendamisel või leevendamisel; |
| --- | --- |

79.

palub liikmesriikidel prognoosida ümberkorraldamise protsessi, et säilitada töökohti, suurendada riigisisest ja -välist liikuvust ning vähendada ümberkorraldamisprotsessi võimalikku negatiivset mõju; kutsub liikmesriike üles rakendama tulemuslikult riiklikke õigusakte ja kehtivaid ELi direktiive, nagu kollektiivsete koondamiste direktiiv, ettevõtete ülemineku direktiiv ning töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistiku direktiiv, võttes nõuetekohaselt arvesse subsidiaarsuse põhimõtet; on seisukohal, et ELi vahenditel peaks olema suur osa võimaliku negatiivse mõju või ümberkorraldamise protsessi ärahoidmisel, vähendamisel või leevendamisel;

| 80. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) jõustatakse tulemuslikult; |
| --- | --- |

80.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) jõustatakse tulemuslikult;

| 81. | palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme liikuvuse edendamiseks tööturgude piires ja vahel, kaotades töötajate vabalt liikumiselt ELi piires õiguslikud ja haldustõkked, nagu Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate suhtes kohaldatavad tööturu üleminekupiirangud, ning edendades oma vaba liikumise õigust kasutavate töötajate sotsiaalkindlustusõigusi ja töötingimusi; kutsub liikmesriike üles kasutama rohkem EURESe portaali, et suurendada töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist piiriüleselt; |
| --- | --- |

81.

palub komisjonil ja liikmesriikidel astuda samme liikuvuse edendamiseks tööturgude piires ja vahel, kaotades töötajate vabalt liikumiselt ELi piires õiguslikud ja haldustõkked, nagu Rumeeniast ja Bulgaariast pärit töötajate suhtes kohaldatavad tööturu üleminekupiirangud, ning edendades oma vaba liikumise õigust kasutavate töötajate sotsiaalkindlustusõigusi ja töötingimusi; kutsub liikmesriike üles kasutama rohkem EURESe portaali, et suurendada töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist piiriüleselt;

| 82. | juhib tähelepanu vaesuse ja töötuse suurenemisele kõigi vanuserühmade seas; palub sellest tulenevalt komisjonil ja liikmesriikidel võtta endale uusi kohustusi, et tegeleda selle olukorraga, eriti töötajate vaesusega, nende inimeste vaesusega, kellel puudub side tööturuga või on see piiratud, kaasa arvatud pikaajaliselt töötud ja eakad töötajad, ja eakate vaesusega; |
| --- | --- |

82.

juhib tähelepanu vaesuse ja töötuse suurenemisele kõigi vanuserühmade seas; palub sellest tulenevalt komisjonil ja liikmesriikidel võtta endale uusi kohustusi, et tegeleda selle olukorraga, eriti töötajate vaesusega, nende inimeste vaesusega, kellel puudub side tööturuga või on see piiratud, kaasa arvatud pikaajaliselt töötud ja eakad töötajad, ja eakate vaesusega;

| 83. | kutsub liikmesriike üles tagama, et eelarve konsolideerimise negatiivne mõju soolisele võrdõiguslikkusele, naiste tööhõivele ja naiste vaesusele muutub vastupidiseks tänu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele riikide eelarves, liikmesriikidele toekamate soopõhiste soovituste esitamisele ning Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide ja vastavate riiklike eesmärkide liigitamisele soolise kuuluvuse alusel; |
| --- | --- |

83.

kutsub liikmesriike üles tagama, et eelarve konsolideerimise negatiivne mõju soolisele võrdõiguslikkusele, naiste tööhõivele ja naiste vaesusele muutub vastupidiseks tänu soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisele riikide eelarves, liikmesriikidele toekamate soopõhiste soovituste esitamisele ning Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide ja vastavate riiklike eesmärkide liigitamisele soolise kuuluvuse alusel;

Avalike teenuste kvaliteedi tagamine, vaesuse vastane võitlus ja sotsiaalse kaasatuse edendamine

| 84. | kutsub liikmesriike üles täiustama sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust ja tõhusust ning tagama, et need toimiksid edaspidigi puhvritena vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; märgib ühtlasi, et Euroopa sotsiaalset mudelit on vaja ajakohastada „aktiveerivate heaoluriikide” suunas, kes investeerivad inimestesse ning tagavad vahendid ja stiimulid jätkusuutlike töökohtade ja majanduskasvu loomiseks ning sotsiaalsete moonutuste vältimiseks; |
| --- | --- |

84.

kutsub liikmesriike üles täiustama sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust ja tõhusust ning tagama, et need toimiksid edaspidigi puhvritena vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; märgib ühtlasi, et Euroopa sotsiaalset mudelit on vaja ajakohastada „aktiveerivate heaoluriikide” suunas, kes investeerivad inimestesse ning tagavad vahendid ja stiimulid jätkusuutlike töökohtade ja majanduskasvu loomiseks ning sotsiaalsete moonutuste vältimiseks;

| 85. | kutsub liikmesriike üles väikese sissetulekuga ja haavatavate rühmade kõrvaletõrjumise ennetamiseks rakendama aktiivse kaasamise strateegiaid, piisavaid ja taskukohaseid kvaliteetseid teenuseid ning ühtset lähenemisviisi kvaliteetsele tööhõivele; |
| --- | --- |

85.

kutsub liikmesriike üles väikese sissetulekuga ja haavatavate rühmade kõrvaletõrjumise ennetamiseks rakendama aktiivse kaasamise strateegiaid, piisavaid ja taskukohaseid kvaliteetseid teenuseid ning ühtset lähenemisviisi kvaliteetsele tööhõivele;

| 86. | kutsub liikmesriike üles täpsustama oma riiklikes reformikavades, kuidas kavatsetakse kasutada ELi rahalisi vahendeid riiklike vaesusega seotud eesmärkide ja muude sotsiaal-, tööhõive- ja haridusalaste eesmärkide saavutamise toetamiseks, tagades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

86.

kutsub liikmesriike üles täpsustama oma riiklikes reformikavades, kuidas kavatsetakse kasutada ELi rahalisi vahendeid riiklike vaesusega seotud eesmärkide ja muude sotsiaal-, tööhõive- ja haridusalaste eesmärkide saavutamise toetamiseks, tagades Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamise;

| 87. | kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et kõik tervishoiureformid keskenduksid kvaliteedi parandamisele, piisavuse, taskukohasuse, üldise kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse tagamisele; |
| --- | --- |

87.

kutsub ELi ja liikmesriike üles tagama, et kõik tervishoiureformid keskenduksid kvaliteedi parandamisele, piisavuse, taskukohasuse, üldise kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse tagamisele;

| 88. | on veendunud, et sihipärased värbamistoetused uutele töötajatele, kes kuuluvad ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse, on tõhus viis nende tööturul osalemise taseme tõstmiseks; |
| --- | --- |

88.

on veendunud, et sihipärased värbamistoetused uutele töötajatele, kes kuuluvad ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse, on tõhus viis nende tööturul osalemise taseme tõstmiseks;

| 89. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et eelarve konsolideerimine on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive- ja sotsiaalse mõõtmega; |
| --- | --- |

89.

kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et eelarve konsolideerimine on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive- ja sotsiaalse mõõtmega;

| 90. | on mures kriisi sotsiaalse mõju pärast vaesusele naiste hulgas; kutsub komisjoni üles hindama eelarve konsolideerimise mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste tööhõivele; |
| --- | --- |

90.

on mures kriisi sotsiaalse mõju pärast vaesusele naiste hulgas; kutsub komisjoni üles hindama eelarve konsolideerimise mõju soolisele võrdõiguslikkusele ja naiste tööhõivele;

| 91. | kutsub liikmesriike üles töötama töötajate vaesuse vähendamiseks välja meetmed, nagu tööturul osalemise piisava taseme edendamine leibkonnas ja madalapalgalise või ebakindla töökohaga inimestele abistamine parema töökoha leidmisel; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesusega, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on töötajatele äraelamist võimaldava töötasu tagamine; |
| --- | --- |

91.

kutsub liikmesriike üles töötama töötajate vaesuse vähendamiseks välja meetmed, nagu tööturul osalemise piisava taseme edendamine leibkonnas ja madalapalgalise või ebakindla töökohaga inimestele abistamine parema töökoha leidmisel; kutsub liikmesriike üles võitlema töötajate vaesusega, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on töötajatele äraelamist võimaldava töötasu tagamine;

| 92. | kutsub komisjoni üles esitama parlamendi vastutavale komisjonile majanduskasvu analüüsi iga aasta novembri alguseks, alustades 4–5. novembrist 2013, et parlamendil oleks piisavalt aega oma seisukoha esitamiseks järgmise Euroopa poolaasta kohta; |
| --- | --- |

92.

kutsub komisjoni üles esitama parlamendi vastutavale komisjonile majanduskasvu analüüsi iga aasta novembri alguseks, alustades 4–5. novembrist 2013, et parlamendil oleks piisavalt aega oma seisukoha esitamiseks järgmise Euroopa poolaasta kohta;

Vajalikud edasised jõupingutused juhtimise, kohustuste võtmise ja demokraatliku legitiimsuse parandamiseks

| 93. | kutsub Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt Euroopa 2020. aasta strateegia poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi; |
| --- | --- |

93.

kutsub Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles tagama, et omanikutunde tekitamiseks kaasatakse riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond aktiivselt Euroopa 2020. aasta strateegia poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi;

| 94. | palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil integreerida Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamine paremini Euroopa poolaastasse 2013; |
| --- | --- |

94.

palub Euroopa Ülemkogul ja komisjonil integreerida Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive-, sotsiaal- ja hariduseesmärkide järelevalve ja hindamine paremini Euroopa poolaastasse 2013;

| 95. | toonitab, et Euroopa poolaasta demokraatlikku legitiimsust on vaja suurendada; kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma oma 2013. aasta poliitiliste suuniste vastuvõtmisel arvesse Euroopa Parlamendi esitatud probleeme ja ettepanekuid; |
| --- | --- |

95.

toonitab, et Euroopa poolaasta demokraatlikku legitiimsust on vaja suurendada; kutsub Euroopa Ülemkogu üles võtma oma 2013. aasta poliitiliste suuniste vastuvõtmisel arvesse Euroopa Parlamendi esitatud probleeme ja ettepanekuid;

| 96. | rõhutab, et Euroopa Parlament peaks täielikult osalema Euroopa poolaasta protsessis, et esindada kodanike huve ja suurendada liikmesriikide elluviidava sotsiaalpoliitika legitiimsust; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et Euroopa Parlament peaks täielikult osalema Euroopa poolaasta protsessis, et esindada kodanike huve ja suurendada liikmesriikide elluviidava sotsiaalpoliitika legitiimsust;

| 97. | loodab, et riikide parlamentide roll Euroopa poolaasta raames majandus- ja sotsiaalpoliitiliste otsuste tegemises osalemisel tugevneb, et suurendada tehtud otsuste legitiimsust; |
| --- | --- |

97.

loodab, et riikide parlamentide roll Euroopa poolaasta raames majandus- ja sotsiaalpoliitiliste otsuste tegemises osalemisel tugevneb, et suurendada tehtud otsuste legitiimsust;

| 98. | nõuab sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamist, et suurendada sotsiaalpoliitika piisavust ja tulemuslikkust; |
| --- | --- |

98.

nõuab sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamist, et suurendada sotsiaalpoliitika piisavust ja tulemuslikkust;

o

o o

| 99. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

99.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0408.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0542.

(3)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 116.

(4)  ELT L 308, 24.11.2010, lk 46.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0260.

(6)  Vt 26. novembri 2010. aasta parandatud versiooni.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0466.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0495.

(9)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0224.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0230.

(12)  ELT C 351 E, 2.12.2011, lk 29.

(13)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 6.

(14)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0419.

(16)  EÜT L 175, 10.7.1999, lk 43.

(17)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

---

LISA

KONKREETSED SOOVITUSED EUROOPA ÜLEMKOGULE VASTUVÕTMISEKS OMA POLIITILISTE SUUNISTE OSANA

Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid

Soovitus 1 Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

täita kõik arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitleva Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid.

Aasta 2013 riiklikes reformikavades sätestatud kohustused peavad olema piisavad Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks.

Liikmesriigid peaksid eraldama oma riigi eelarvevahendeid tõhusamalt, et saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid.

Tuleb tagada, et piisaval määral ELi rahalisi vahendeid pühendatakse Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisele.

Töökohtade loomine struktuurireformide ja majanduskasvule suunatud investeeringute kaudu

Soovitus 2.1 riiklike töökohtade loomise kavade kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriigid peaksid esitama riikliku töökohtade loomise kava oma 2013. aasta riikliku reformikava osana.

Riiklikes töökohtade loomise kavades tuleb esitada:

| — | põhjalikud meetmed töökohtade loomiseks ja keskkonnasäästlikuks tööhõiveks, eriti suure töökohtade loomise potentsiaaliga sektorites; |
| --- | --- |

—

põhjalikud meetmed töökohtade loomiseks ja keskkonnasäästlikuks tööhõiveks, eriti suure töökohtade loomise potentsiaaliga sektorites;

| — | tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed; |
| --- | --- |

—

tööhõivepoliitika ja rahastamisvahendite vahelised seosed;

| — | tööturureformid, kui need on vajalikud; |
| --- | --- |

—

tööturureformid, kui need on vajalikud;

| — | aktiivne tööturupoliitika, mis on suunatud töötutele noortele, pikaajaliselt töötutele, eakatele töötutele ja muudele haavatavatele elanikerühmadele; |
| --- | --- |

—

aktiivne tööturupoliitika, mis on suunatud töötutele noortele, pikaajaliselt töötutele, eakatele töötutele ja muudele haavatavatele elanikerühmadele;

| — | selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning valdkonnad ja piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki. |
| --- | --- |

—

selge ajakava mitmeaastase reformikava rakendamiseks järgmise 12 kuu jooksul ning valdkonnad ja piirkonnad, mille puhul on märgata teatavate erialaste oskuste nappust või ülejääki.

Soovitus 2.2 tööjõu maksureformide kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriigid peaksid võtma vastu tööjõu maksureformid, millega pakutakse tööhõivealaseid stiimuleid.

Liikmesriigid peaksid kaaluma tööjõu maksustamise vähendamist, kusjuures eelkõige tuleks vähendada sihipäraselt ja ajutiselt uute töötajate, eriti madalapalgaliste ja madala kvalifikatsiooniga töötajate, pikaajaliselt töötute ja teiste haavatavate rühmade sotsiaalkindlustusmakseid või tööhõivetoetuste skeemide makseid, tagades samal ajal riiklike pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse.

Soovitus 2.3 deklareerimata töö vastase võitluse kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

muuta mitteametlik ja deklareerimata töö seaduslikuks tööks, muu hulgas suurendades tööinspektsioonide pädevust.

Soovitus 2.4 palkade kujundamise süsteemide kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

ajakohastada sotsiaalpartnerite aktiivsel osalemisel sotsiaaldialoogide raames palkade kujundamise süsteeme, et viia palgad vastavusse tootlikkuse arenguga inimväärset elu võimaldava töötasu piires, austades samal ajal töösuhete riiklike mudelite mitmekesisust.

Soovitus 2.5 pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamise reformide kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

alustada vajalikke reforme pensionisüsteemide jätkusuutlikkuse tagamiseks, võttes aluseks järgmise:

| — | pensioniiga võiks võrrelda tervena elatud aastate arenguga; |
| --- | --- |

—

pensioniiga võiks võrrelda tervena elatud aastate arenguga;

| — | tuleb tõsta tegelikku pensioniiga, parandades töötingimusi, vähendades varajast lahkumist tööturult (näiteks kehtestades maksusoodustuste poliitika, millega pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks) ja võimaldades töötajatele paindliku ülemineku töölt pensionile; |
| --- | --- |

—

tuleb tõsta tegelikku pensioniiga, parandades töötingimusi, vähendades varajast lahkumist tööturult (näiteks kehtestades maksusoodustuste poliitika, millega pakutakse stiimuleid kauemaks tööturule jäämiseks) ja võimaldades töötajatele paindliku ülemineku töölt pensionile;

| — | pensionisüsteemide reformi keskmesse tuleb asetada poliitika, millega suurendada eakamate töötajate töövõimalusi, juurdepääsu pidevõppele ja aktiivset tervena vananemist, et ennetada eakate töötajate pikemaajalisi töötuse perioode. |
| --- | --- |

—

pensionisüsteemide reformi keskmesse tuleb asetada poliitika, millega suurendada eakamate töötajate töövõimalusi, juurdepääsu pidevõppele ja aktiivset tervena vananemist, et ennetada eakate töötajate pikemaajalisi töötuse perioode.

Soovitus 2.6 majanduskasvule suunatud investeeringute kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

kokkuhoiukavad ei tohiks saada takistuseks töökohtade loomise meetmetele ja majanduskasvu edendavale poliitikale ega ohustada sotsiaalkaitset.

Liikmesriigid peaksid seadma prioriteediks majanduskasvu soodustavad investeeringud haridusse, pidevõppesse, teadusesse ja innovatsiooni ning energiatõhususse.

Soovitus 2.7 selliste põhivaldkondade nagu keskkonnahoidlik majandus, tervishoid ja sotsiaalhooldus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia töökohtade loomise potentsiaali ärakasutamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

komisjon ja liikmesriigid peaksid toetama algatusi ja investeeringuid, mis hõlbustavad selliste suure töökohtade loomise potentsiaaliga valdkondade nagu innovatiivsed tööstusharud, keskkonnasäästlik majandus, teenused, tervishoid ja sotsiaalhooldus ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut.

Kutsub komisjoni ja liikmesriike üles prognoosima nende valdkondade oskustega seotud vajadusi ja investeeringuid haridusse ning koolitusse, et pakkuda neid oskusi ja soodustada töötajate, eriti madalama kvalifikatsiooniga ja eakamate töötajate kohanemist.

Soovitus 2.8 naistele töökohtade loomise edendamise struktuurireformide kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

kohaldada Euroopa Ülemkogu poolt igal aastal majanduskasvu analüüsi põhjal vastu võetavates poliitilistes suunistes soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamist.

Naiste hulgas suurema tööhõive määra edendamiseks tuleb võtta vajalikke meetmeid, näiteks taskukohased hooldusteenused ja lapsehooldusteenused, piisavad emadus-, isadus- ja vanemapuhkuse süsteemid ning tööaja ja töökoha paindlikkus.

Soovitus 2.9 ühtse turu lõpliku väljakujundamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

komisjon ja Euroopa Ülemkogu peaksid suurendama jõupingutusi, et muuta ühtne turg paremini toimivaks, edendada digitaalmajandust ja keskenduda arukale reguleerimisele eesmärgiga vähendada ebavajalikku bürokraatiat. Viivitamata tuleks rakendada ühtse turu akti II.

Komisjoni riigipõhistes soovitustes tuleks liikmesriikidele pakkuda ka ühtse turu toimimise suurendamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele suurem üldsuse ja poliitikute toetus.

Soovitus 2.10 ettevõtluskeskkonna edendamise kohta, eriti VKEde jaoks

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriigid peaksid võtma vajalikke seadusandlikke ja haldusmeetmeid ettevõtlusega tegelemise raamistiku edendamiseks, eriti VKEde jaoks.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid seadma oma meetmekavades kindlaks prioriteediks VKEde juurdepääsu rahastamisele.

Liikmesriigid peaksid edendama ja toetama ettevõtlust, sealhulgas sotsiaalset ettevõtlust, ning alustavaid ettevõtjaid, eelkõige ettevõtluse arenduskavade ja rahastamisele juurdepääsu kaudu.

Soovitus 2.11 ELi vahendite täieliku kasutuselevõtu kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriigid peaksid struktuurifonde täiel määral ära kasutama, et suurendada tööalast konkurentsivõimet, võidelda tulemuslikult noorte töötuse, struktuurse ja pikaajalise töötusega ja saavutada Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid;

kutsub komisjoni üles uurima, kuidas suurendada struktuurifondide kaasrahastamise määra kõrgeima tööpuudusega liikmesriikide puhul, et aidata neil tasakaalustada riikliku poliitika manööverdamisruumi, ning abistada neid aktiivse tööturupoliitika rahastamisel; kutsub komisjoni üles kaaluma selle jaoks lisavahendite leidmist muudest rahastamisallikatest;

Nõuab vähemalt 25 % ühtekuuluvusfondi vahendite eraldamist Euroopa Sotsiaalfondile programmitöö perioodil 2014–2020.

Noorte tööhõive

Soovitus 3.1 noorte tööhõive kui prioriteedi kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

Euroopa Ülemkogu peaks seadma oma 2013. aasta poliitilistes suunistes noorte tööhõive prioriteediks. Liikmesriigid peavad viivitamata esitama riiklike töökohtade loomise kavade raames noortele töökohtade loomise kavad ja komisjon peab teostama järelevalvet nende kavade poliitikaeesmärkide üle.

Noorte töötusega võitlemise meetmete hulka peaksid kuuluma

| — | sihipärased aktiivse tööturupoliitika meetmed; |
| --- | --- |

—

sihipärased aktiivse tööturupoliitika meetmed;

| — | liikmesriigid ja piirkonnad peaksid tihedas koostöös tööturu osapooltega rakendama noortegarantii kavasid selle eesmärgiga, et kõik alla 25aastased inimesed saaksid kvaliteetse tööpakkumise, jätkaksid hariduse omandamist või väljaõpet või läheksid praktikale nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlike õpingute lõpetamist. Noortegarantii kavasid tuleks peamiselt rahastada liidu, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid ja piirkonnad peaksid tihedas koostöös tööturu osapooltega rakendama noortegarantii kavasid selle eesmärgiga, et kõik alla 25aastased inimesed saaksid kvaliteetse tööpakkumise, jätkaksid hariduse omandamist või väljaõpet või läheksid praktikale nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või ametlike õpingute lõpetamist. Noortegarantii kavasid tuleks peamiselt rahastada liidu, eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest;

| — | meetmed tööturul oskuste mittevastavuse probleemi lahendamiseks, eelkõige hoides ära koolist või praktikasüsteemist väljalangemise ja tagades, et haridus- ja koolitussüsteemid võimaldavad noortele tõhusal viisil asjakohased oskused; |
| --- | --- |

—

meetmed tööturul oskuste mittevastavuse probleemi lahendamiseks, eelkõige hoides ära koolist või praktikasüsteemist väljalangemise ja tagades, et haridus- ja koolitussüsteemid võimaldavad noortele tõhusal viisil asjakohased oskused;

| — | haridusest ja koolitusest tööle ülemineku tagamise raamistikud; |
| --- | --- |

—

haridusest ja koolitusest tööle ülemineku tagamise raamistikud;

| — | noorte seas ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise edendamine ning konkreetsete noortele suunatud ettevõtluse arendamise toetuskavade rakendamine. |
| --- | --- |

—

noorte seas ettevõtluse ja füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise edendamine ning konkreetsete noortele suunatud ettevõtluse arendamise toetuskavade rakendamine.

Soovitus 3.2 mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

liikmesriikidel tuleks ELi institutsioonide abiga välja töötada terviklikud strateegiad mittetöötavate või haridust ega kutset mitteomandavate noorte jaoks.

Liikmesriigid ja piirkonnad peaksid tihedas koostöös tööturu osapooltega edendama ja arendama noortegarantiid selle eesmärgiga, et igale alla 25-aastasele isikule ELis pakutakse pärast kõige rohkem nelja kuu pikkust tööta olekut töökohta, praktikakohta, täiendkoolitust või tööga ühendatud väljaõpet.

Komisjon peaks pakkuma liikmesriikidele ja piirkondadele tehnilist abi, et kasutada noortegarantii kavade väljatöötamiseks ESFi võimalikult optimaalselt.

Soovitus 3.3 ELi rahaliste vahendite suurema kasutamise kohta noorte töötusega võitlemiseks

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

kasutada Euroopa Sotsiaalfondi programmitöö perioodil 2014–2020 rohkem noorte tööhõive meetmete jaoks.

Samuti tuleb keskenduda ESFi vahendite kasutamisel noortega seotud meetmetele, eriti väljaõppele/praktikale ja ettevõtlusele.

Haridusse ja koolitusse investeerimine

Soovitus 4.1 oskuste mittevastavuse probleemi lahendamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

parandada oskustega seotud vajaduste järelevalvet teatud valdkondades ja/või piirkondades ning lahendada oskuste mittevastavuse probleem võimalikult kiiresti.

Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema koostööd, et täiendada ülevaadet oskuste kohta Euroopa Liidus selleks, et anda põhjalik ülevaade ELi oskustega seotud vajadustest.

Tuleb suurendada hariduse ja koolituse valdkonna ning ettevõtjate koostööd ja koostoimet, et prognoosida oskustega seotud vajadusi ning kohandada haridus- ja koolitussüsteemid tööturu vajadustele vastavaks, et tööjõul oleks võimalik omandada vajalikud oskused ning et lihtsustada üleminekut haridusest ja koolitusest tööle.

Tuleb edendada kõigi vanuserühmade juurdepääsu pidevõppele mitte üksnes formaalõppe, vaid ka mitteformaalse ja informaalse õppimise arendamise kaudu.

Aastaks 2015 tuleb luua mitteformaalse ja informaalse õppimise valideerimissüsteem, mis on seotud Euroopa kvalifikatsiooniraamistikuga.

Tuleb rakendada tulemuslikult riiklikku kvalifikatsiooniraamistikku ja võtta tegelikult kasutusele Euroopa oskuste pass.

Soovitus 4.2 haridusse ja koolitusse investeerimise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

Tuleb tagada eelarve konsolideerimise ajal tulemuslikud investeeringud haridusse ja koolitusse;

Samuti tuleb võtta vastu meetmed ja vahendid õpetajate kvaliteedi, pädevuse ja staatuse parandamiseks.

Kohanemisvõimelisemad, dünaamilisemad ja kaasavamad turud ning kvaliteetsem tööhõive

Soovitus 5.1 tööturureformide kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

edendada struktuurseid tööturureforme tööviljakuse ja tõhususe suurendamiseks, et parandada ELi majanduse konkurentsivõimet ning tagada jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine.

Tööturureformid peaksid põhinema

| — | sisemise paindlikkuse loomisel koos piisaval tasemel sotsiaalkindlustusega tööhõive säilitamiseks majanduslikult raskes olukorras; |
| --- | --- |

—

sisemise paindlikkuse loomisel koos piisaval tasemel sotsiaalkindlustusega tööhõive säilitamiseks majanduslikult raskes olukorras;

| — | töö- ja hooldekohustuste ühendamise tingimuste kehtestamisel; |
| --- | --- |

—

töö- ja hooldekohustuste ühendamise tingimuste kehtestamisel;

| — | sujuva ja turvalise ülemineku lihtsustamisel ühelt töökohalt teisele ja tööta olekust tööellu; |
| --- | --- |

—

sujuva ja turvalise ülemineku lihtsustamisel ühelt töökohalt teisele ja tööta olekust tööellu;

| — | tõhusa aktiivse tööpoliitika ja aktiveerimise nõuetega ühendatud töötushüvitiste süsteemidel, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks ja tagatakse samas piisav sissetulek; |
| --- | --- |

—

tõhusa aktiivse tööpoliitika ja aktiveerimise nõuetega ühendatud töötushüvitiste süsteemidel, millega säilitatakse stiimulid töötamiseks ja tagatakse samas piisav sissetulek;

| — | töötajate tööalaste ja sotsiaalsete õiguste rangel austamisel; |
| --- | --- |

—

töötajate tööalaste ja sotsiaalsete õiguste rangel austamisel;

| — | võitlusel tööturu killustamisega ja töösuhete ebakindlusega; |
| --- | --- |

—

võitlusel tööturu killustamisega ja töösuhete ebakindlusega;

| — | sotsiaalse dialoogi kooskõlastamise tugevdamisel ELi tasandil; |
| --- | --- |

—

sotsiaalse dialoogi kooskõlastamise tugevdamisel ELi tasandil;

| — | majanduslike ümberkorralduste prognoosimisel; |
| --- | --- |

—

majanduslike ümberkorralduste prognoosimisel;

| — | pidevõppele juurdepääsu tagamisel; |
| --- | --- |

—

pidevõppele juurdepääsu tagamisel;

| — | ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute (nt romad) ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga tegelemisel; |
| --- | --- |

—

ebasoodsas olukorras olevate rühmade, sealhulgas vähemustesse kuuluvate isikute (nt romad) ja puuetega inimeste vähese tööturul osalemise probleemiga tegelemisel;

| — | tööjõu hulga suurendamisel, selle asukoha ja oskuste ning tööturu vajaduste sobivuse parandamisel; |
| --- | --- |

—

tööjõu hulga suurendamisel, selle asukoha ja oskuste ning tööturu vajaduste sobivuse parandamisel;

| — | tihedas koostöös tööturu osapooltega aktiivse tööturupoliitika ulatuse ja tulemuslikkuse suurendamisel, mida toetatakse vastastikku aktiivse tööturupoliitikaga, näiteks tööturule naasmist toetavad programmid, ning asjakohaste hüvitiste süsteemidega, et säilitada tööalast konkurentsivõimet, toetada inimeste tööle naasmist ja tagada inimväärsed elutingimused; |
| --- | --- |

—

tihedas koostöös tööturu osapooltega aktiivse tööturupoliitika ulatuse ja tulemuslikkuse suurendamisel, mida toetatakse vastastikku aktiivse tööturupoliitikaga, näiteks tööturule naasmist toetavad programmid, ning asjakohaste hüvitiste süsteemidega, et säilitada tööalast konkurentsivõimet, toetada inimeste tööle naasmist ja tagada inimväärsed elutingimused;

| — | tööhõivealaste õigusaktide parandamisel ning eelkõige eakate ja noorte töötajate paindlikuma töökorralduse tingimuste toetamisel ja väljatöötamisel. |
| --- | --- |

—

tööhõivealaste õigusaktide parandamisel ning eelkõige eakate ja noorte töötajate paindlikuma töökorralduse tingimuste toetamisel ja väljatöötamisel.

Soovitus 5.2 töötajate liikuvuse edendamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

võtta vastu poliitika ja meetmed tööturgude piires ja vahel liikuvuse edendamiseks, näiteks liikuvuse toetuskavade kaudu.

Tuleb kaotada õiguslikud ja haldustõkked ning parandada töötingimusi ja sotsiaalkindlustussüsteeme, et toetada töötajate vaba liikumist ELis, et suurendada Euroopa tööturu integratsiooni.

Liikmesriigid peaksid rohkem kasutama EURESe portaali, et suurendada töökohtade ja tööotsijate kokkuviimist piiriüleselt.

Soovitus 5.3 tööhõive kvaliteedi kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

Euroopa Ülemkogu peaks pöörama oma 2013. aasta poliitilistes suunistes tähelepanu töökohtade kvaliteedile, eeskätt seoses töötajate juurdepääsuga nende põhiõigustele, nagu on sätestatud aluslepingutes ja ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktide kohaldamist;

Tuleb tagada, et tööturgude reforme viiakse ellu nii, et see edendab tööhõive kvaliteet.

Samuti tuleb võidelda ebakindlate töötingimuste ja näilise füüsilisest isikust ettevõtjana töötamise ja nende levikuga ning tagada, et ajutise või osalise tööajaga lepinguga inimestel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel on piisav sotsiaalkaitse ja juurdepääs koolitusele;

tagada, et tulemuslikult jõustatakse direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel.

Tagada avalike teenuste kvaliteet, võidelda vaesuse vastu ja edendada sotsiaalset kaasatust

Soovitus 6.1 avalike teenuste kvaliteedi tagamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

tagada, et eelarve konsolideerimine on kooskõlas Euroopa 2020. aasta strateegia tööhõive- ja sotsiaalse mõõtmega ning ei takista kvaliteetsete avalike teenuste osutamist.

Tervishoiureformide puhul tuleks keskenduda kvaliteedi parandamisele, piisavuse, taskukohasuse, üldise kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse tagamisele.

Soovitus 6.2 vaesusega võitlemise ja sotsiaalse kaasatuse edendamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

Euroopa Ülemkogu peaks seadma oma poliitilistes suunistes prioriteediks võitluse kõigi vanuserühmade seas vaesuse ja töötuse suurenemisega, eelkõige töötajate vaesuse ja nende inimeste vaesuse suurenemisega, kellel puudub side tööturuga või on see piiratud, ning vaesuse suurenemisega eakate inimeste hulgas;

Tuleb täiustada sotsiaalkaitsesüsteemide piisavust ja tõhusust ning kontrollida, et need toimiksid edaspidigi puhvritena vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu.

Samuti tuleb rakendada väikese sissetulekuga ja haavatavate rühmade kõrvaletõrjumise ennetamiseks aktiivse kaasamise strateegiaid, piisavaid ja taskukohaseid kvaliteetseid teenuseid ning ühtset lähenemisviisi kvaliteetsele tööhõivele.

Komisjonil tuleks hinnata eelarve konsolideerimise mõju soolisele võrdõiguslikkusele, naiste tööhõivele ja vaesusele.

Tuleb tagada, et eelarve konsolideerimise negatiivne mõju soolisele võrdõiguslikkusele, naiste tööhõivele ja naiste vaesusele muutub vastupidiseks tänu liikmesriikidele toekamate soopõhiste soovituste esitamisele ning Euroopa 2020. aasta strateegia peaeesmärkide ja vastavate riiklike eesmärkide liigitamisele soolise kuuluvuse alusel.

Töötajate vaesuse vähendamiseks tuleb välja töötada poliitika ja meetmed, nagu tööturul osalemise piisava taseme edendamine leibkonnas ja abi madalapalgalise või ebakindla töökohaga inimestele parema töökoha leidmisel.

Liikmesriigid peaksid võitlema töötajate vaesusega, järgides tööturupoliitikat, mille eesmärk on tagada töötajatele äraelamist võimaldav töötasu.

Liikmesriikidel tuleks kaaluda sihipäraste värbamistoetuste kehtestamist uutele töötajatele, kes kuuluvad ebasoodsas olukorras olevatesse rühmadesse.

Liikmesriikidel tuleks täpsustada oma riiklikes reformikavades, kuidas ELi rahalisi vahendeid kavatsetakse kasutada riiklike vaesusega seotud eesmärkide ning muude sotsiaal-, tööhõive- ja haridusalaste eesmärkide toetamiseks ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks.

Proportsionaalne, diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimine ning majanduse taastumine ja töökohtade loomine

Soovitus 7

  proportsionaalse, diferentseeritud ja majanduskasvu soodustava eelarve konsolideerimise ning majanduse taastumise ja töökohtade loomise tagamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

jätkata eelarve konsolideerimise kavadega riigi rahanduse jätkusuutlikkuse tagamiseks, aga teha seda proportsionaalsel ja majanduskasvu soodustaval viisil, võimaldades investeeringuid Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamiseks ning kasutades täiel määral stabiilsuse ja kasvu paktis ette nähtud paindlikkust.

Tuleb muuta fiskaalkordajaid, et vältida eelarve konsolideerimise tulemusel majanduskasvule ja töökohtade loomisele avaldatava mõju süstemaatilist alahindamist majanduslanguse ajal.

Tuleb muuta eelarve konsolideerimise kiirust, et diferentseerida seda riigiti vastavalt nende eelarvepoliitilisele manööverdamisruumile, et vältida majanduskasvule ja tööhõivele avalduvat võimalikku negatiivset mõju, tagades samal ajal võla jätkusuutlikkuse;.

Euroopa Ülemkogul tuleb tagada oma poliitilistes suunistes eri prioriteetide vahel järjepidevus, et eelarve konsolideerimine ei seaks ohtu jätkusuutlikku majanduskasvu ega töökohtade loomise potentsiaali, ei suurendaks vaesust ega sotsiaalset tõrjutust ega takistaks kvaliteetsete avalike teenuste osutamist.

Tuleb saavutada ühelt poolt eelarve konsolideerimise ja väljapakutud majandusreformi meetmete ning teiselt poolt vaesuse vähendamise ja tööhõive määra suurendamise täielik sidusus.

Vajalikud edasised jõupingutused juhtimise, kohustuste võtmise ja demokraatliku legitiimsuse parandamiseks

Soovitus 8 Euroopa poolaasta demokraatliku legitiimsuse suurendamise kohta

Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Ülemkogu poolt iga-aastase majanduskasvu analüüsi põhjal igal aastal vastu võetavate poliitiliste suuniste eesmärk peaks olema järgmine:

tagada omanikutunde tekitamiseks, et riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, tööturu osapooled, ametiasutused ja kodanikuühiskond kaasatakse põhjalikult Euroopa 2020. aasta strateegia raames poliitiliste suuniste elluviimisse ja selle järelevalvesse ning majanduse juhtimise protsessi.

Euroopa Parlament tuleks kaasata nõuetekohaselt Euroopa poolaasta protsessi.

Euroopa Ülemkogu võtab oma 2013. aasta poliitiliste suuniste vastuvõtmisel kuulda Euroopa Parlamendi esitatud probleeme ja ettepanekuid.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/75 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/75

---

P7_TA(2013)0054

Ühtse turu juhtimine

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon soovitustega komisjonile ühtse turu juhtimise kohta (2012/2260(INL))

(2016/C 024/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 225,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 26 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 26 lõiget 3,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine” (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist „Ühtse turu parem juhtimine” (COM(2012)0259),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750) ja komisjoni aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi” (COM(2012)0752), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2012. aasta teatist „2013. aasta majanduskasvu analüüs” (COM(2012)0750) ja komisjoni aruannet „Ühtse turu integratsiooni olukord 2013 – Panus 2013. aasta majanduskasvu analüüsi” (COM(2012)0752),

| — | võttes arvesse Euroopa lisandväärtuse hinnangut ühtse turu parema juhtimise kohta, mis on panuseks Euroopa poolaasta rakendamisse ning mille koostas Euroopa Parlamendi Euroopa lisandväärtuse üksus ning mis edastati selle siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile 7. veebruaril 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa lisandväärtuse hinnangut ühtse turu parema juhtimise kohta, mis on panuseks Euroopa poolaasta rakendamisse ning mille koostas Euroopa Parlamendi Euroopa lisandväärtuse üksus ning mis edastati selle siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonile 7. veebruaril 2013,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 27. oktoobri 2010. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kõrge konkurentsivõimega sotsiaalne turumajandus. 50 ettepanekut ühise tööturu ja ettevõtlusmaastiku ning omavahelise kaubavahetuse parendamiseks” (COM(2010)0608),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. aprilli 2011. aasta teatist „Ühtse turu akt. Kaksteist vahendit majanduskasvu edendamiseks ja usalduse suurendamiseks. „Üheskoos uue majanduskasvu eest””(COM(2011)0206),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2012. aasta teatist „Ühtse turu akt II. Üheskoos uue majanduskasvu eest” (COM(2012)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist teenuste direktiivi rakendamise kohta „Teenindussektori majanduskasvu edendamise partnerlus 2012–2015” (COM(2012)0261), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. juuni 2012. aasta teatist teenuste direktiivi rakendamise kohta „Teenindussektori majanduskasvu edendamise partnerlus 2012–2015” (COM(2012)0261),

| — | võttes arvesse Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet Euroopa Komisjoni presidendile „Uus ühtse turu strateegia – Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mario Monti 9. mai 2010. aasta aruannet Euroopa Komisjoni presidendile „Uus ühtse turu strateegia – Euroopa majanduse ja ühiskonna teenistuses”,

| — | võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. märtsi 2011. aasta valget raamatut „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas” (COM(2011)0144),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” ning selleteemalist 12. oktoobri 2012. aasta vahearuannet ja 5. detsembri 2012. aasta lõpparuannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas” ning selleteemalist 12. oktoobri 2012. aasta vahearuannet ja 5. detsembri 2012. aasta lõpparuannet,

| — | võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 23 (september 2011) ja parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsiooni (1) selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 23 (september 2011) ja parlamendi 22. mai 2012. aasta resolutsiooni (1) selle kohta,

| — | võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 25 (oktoober 2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu tulemustabelit nr 25 (oktoober 2012),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011” (SWD(2012)0025), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 24. veebruari 2012. aasta töödokumenti „Ühtse turu tulemuslikkuse suurendamine: iga-aastane valitsemistavade kontroll 2011” (SWD(2012)0025),

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30.–31. mai 2012. aasta järeldusi digitaalse ühtse turu ja ühtse turu juhtimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 30.–31. mai 2012. aasta järeldusi digitaalse ühtse turu ja ühtse turu juhtimise kohta,

| — | võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 10.–11. oktoobri 2012. aasta arutelu ühtse turu akti teemal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konkurentsivõime nõukogu 10.–11. oktoobri 2012. aasta arutelu ühtse turu akti teemal,

| — | võttes arvesse 28.–29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse 18.–19. oktoobril 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18.–19. oktoobril 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu järeldusi,

| — | võttes arvesse 14.–16. oktoobril 2012. aastal toimunud Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide XLVIII konverentsi (COSAC) tööd ja järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14.–16. oktoobril 2012. aastal toimunud Euroopa Liidu parlamentide Euroopa Liidu asjade komisjonide XLVIII konverentsi (COSAC) tööd ja järeldusi,

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtse turu loomise kohta tarbijatele ja kodanikele (2),

| — | võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. aprilli 2011. aasta resolutsiooni juhtimise ja partnerluse kohta ühtsel turul (3),

| — | võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. juuni 2012. aasta resolutsiooni ühtse turu akti ja järgmiste sammude kohta majanduskasvuks (4),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni tõhusama ja õiglasema jaekaubandusturu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni tõhusama ja õiglasema jaekaubandusturu kohta (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 42 ja 48,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0019/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0019/2013),

| A. | arvestades, et rohkem kui kunagi varem on Euroopa majanduse taaselavdamiseks, majanduskasvu ja konkurentsivõime ergutamiseks ja töökohtade loomiseks vaja väga konkurentsivõimelisel sotsiaalsel turumajandusel põhinevat hästitoimivat ja tõhusat ühtset turgu; arvestades, et ühtne turg peaks sellele eesmärgile kaasa aitama, pakkudes kriisile konkreetset lahendust ning tagades samas tarbijate ohutuse ja tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et rohkem kui kunagi varem on Euroopa majanduse taaselavdamiseks, majanduskasvu ja konkurentsivõime ergutamiseks ja töökohtade loomiseks vaja väga konkurentsivõimelisel sotsiaalsel turumajandusel põhinevat hästitoimivat ja tõhusat ühtset turgu; arvestades, et ühtne turg peaks sellele eesmärgile kaasa aitama, pakkudes kriisile konkreetset lahendust ning tagades samas tarbijate ohutuse ja tugevdades sotsiaalset ühtekuuluvust;

| B. | arvestades, et ühtne turg on hädavajalik tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtne turg on hädavajalik tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamiseks;

| C. | arvestades, et ühtne turg ei ole 20 aastat pärast selle ametlikku loomist peamiselt seetõttu, et liikmesriigid ei ole täielikult üle võtnud või rakendanud umbes 1 500 direktiivi ja 1 000 määrust, veel täielikult välja kujundatud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ühtne turg ei ole 20 aastat pärast selle ametlikku loomist peamiselt seetõttu, et liikmesriigid ei ole täielikult üle võtnud või rakendanud umbes 1 500 direktiivi ja 1 000 määrust, veel täielikult välja kujundatud;

| D. | arvestades tungivat vajadust tugevdada ühtse turu juhtimist ning täiustada seda reguleerivate eeskirjade ülevõtmist, rakendamist ja jõustamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades tungivat vajadust tugevdada ühtse turu juhtimist ning täiustada seda reguleerivate eeskirjade ülevõtmist, rakendamist ja jõustamist;

| E. | arvestades, et ühtne turg tuleks välja kujundada väga järjekindlalt ja võimalikult kiiresti, säilitades samas vajaliku tasakaalu selle majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ühtne turg tuleks välja kujundada väga järjekindlalt ja võimalikult kiiresti, säilitades samas vajaliku tasakaalu selle majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõõtme vahel;

| F. | arvestades, et ühtset turgu ei või vaadelda eraldi teistest horisontaalsetest poliitikameetmetest, nagu tarbija- ja töötajakaitse, sotsiaalsed õigused, keskkond ja säästev areng; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ühtset turgu ei või vaadelda eraldi teistest horisontaalsetest poliitikameetmetest, nagu tarbija- ja töötajakaitse, sotsiaalsed õigused, keskkond ja säästev areng;

| G. | arvestades, et ühtse turu lõplik väljakujundamine on liidu poliitilise ja majandusliku integratsiooni protsessi lõpuleviimise alus ning tagab vajaliku seose kõigi liikmesriikide vahel, olenemata sellest, kas nad kuuluvad euroalasse või mitte; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ühtse turu lõplik väljakujundamine on liidu poliitilise ja majandusliku integratsiooni protsessi lõpuleviimise alus ning tagab vajaliku seose kõigi liikmesriikide vahel, olenemata sellest, kas nad kuuluvad euroalasse või mitte;

| H. | arvestades, et ühtse turu hea juhtimine ja piirkondade edasine arendamine täiendavad teineteist, võivad oluliselt parandada kohaliku ja piirkondliku majanduskasvu väljavaateid ja loovad koos tugeva Euroopa, mida iseloomustavad sidusus ja konkurentsivõime; arvestades, et eelkõige põhineb ühtse turu põhimõtetega sarnasel põhimõttel Euroopa territoriaalne koostöö, millega samuti edendatakse piiriülest suhtlemist ning vastastikuse kasu saamist piirkondlikest ja kohalikest taristutest, investeeringutest ja turgudest; arvestades, et ühtset turgu saaks veelgi tugevdada turu puudusi kõrvaldades, piiriülest territoriaalset koostööd tugevdades ning territoriaalsete paktide raames kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust ja rahastamist hõlbustades; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ühtse turu hea juhtimine ja piirkondade edasine arendamine täiendavad teineteist, võivad oluliselt parandada kohaliku ja piirkondliku majanduskasvu väljavaateid ja loovad koos tugeva Euroopa, mida iseloomustavad sidusus ja konkurentsivõime; arvestades, et eelkõige põhineb ühtse turu põhimõtetega sarnasel põhimõttel Euroopa territoriaalne koostöö, millega samuti edendatakse piiriülest suhtlemist ning vastastikuse kasu saamist piirkondlikest ja kohalikest taristutest, investeeringutest ja turgudest; arvestades, et ühtset turgu saaks veelgi tugevdada turu puudusi kõrvaldades, piiriülest territoriaalset koostööd tugevdades ning territoriaalsete paktide raames kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tegevust ja rahastamist hõlbustades;

| I. | arvestades, et hoolimata kõrgeimal tasandil võetud poliitilistest kohustustest ning komisjoni ja liikmesriikide jõupingutustest suurenes keskmine ülevõtmise puudujääk 2009. aasta 0,7 %-lt 2012. aasta veebruariks 1,2 %-le ja pärast teatavaid edusamme viimastel kuudel on nüüd jõudnud 0,9 %ni; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, sest see puudujääk viib usaldamatuseni liidu suhtes üldiselt ning eelkõige ühtse turu suhtes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et hoolimata kõrgeimal tasandil võetud poliitilistest kohustustest ning komisjoni ja liikmesriikide jõupingutustest suurenes keskmine ülevõtmise puudujääk 2009. aasta 0,7 %-lt 2012. aasta veebruariks 1,2 %-le ja pärast teatavaid edusamme viimastel kuudel on nüüd jõudnud 0,9 %ni; arvestades, et tuleb teha täiendavaid jõupingutusi, sest see puudujääk viib usaldamatuseni liidu suhtes üldiselt ning eelkõige ühtse turu suhtes;

| J. | arvestades, et ühtne turg liidu selgroona ning selle hea toimimine Euroopa majandusliku ja sotsiaalse taastumise aluse ja raamistikuna on äärmiselt tähtsad; arvestades, et sellega seoses on hädavajalik sotsiaalsete õiguste austamine kooskõlas siseriikliku õiguse ja liidu õigust järgivate tavadega; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ühtne turg liidu selgroona ning selle hea toimimine Euroopa majandusliku ja sotsiaalse taastumise aluse ja raamistikuna on äärmiselt tähtsad; arvestades, et sellega seoses on hädavajalik sotsiaalsete õiguste austamine kooskõlas siseriikliku õiguse ja liidu õigust järgivate tavadega;

| K. | arvestades, et nagu nähtub tarbijaturgude tulemustabelitest ja ühtse turu integratsiooni nelja vabaduse kontrollist, toimib integratsiooniprotsessist tingitud suurem konkurents tugeva stiimulina, et pakkuda Euroopa tarbijatele laiemat valikut odavamaid ja kvaliteetsemaid tooteid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nagu nähtub tarbijaturgude tulemustabelitest ja ühtse turu integratsiooni nelja vabaduse kontrollist, toimib integratsiooniprotsessist tingitud suurem konkurents tugeva stiimulina, et pakkuda Euroopa tarbijatele laiemat valikut odavamaid ja kvaliteetsemaid tooteid;

| L. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (6) täieliku ja nõuetekohase rakendamise potentsiaalne majanduslik kasu tähendab sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvupotentsiaali 0,8 % kuni 2,6 %, mis saavutataks viie kuni kümne aasta jooksul pärast direktiivi rakendamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/123/EÜ (teenuste kohta siseturul) (6) täieliku ja nõuetekohase rakendamise potentsiaalne majanduslik kasu tähendab sisemajanduse koguprodukti (SKP) kasvupotentsiaali 0,8 % kuni 2,6 %, mis saavutataks viie kuni kümne aasta jooksul pärast direktiivi rakendamist;

| M. | arvestades, et komisjoni hinnangul võiks liit ühtse turu kiiret arengut stimuleerides saavutada järgmise kümne aasta jooksul 4 % täiendavat SKP kasvu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni hinnangul võiks liit ühtse turu kiiret arengut stimuleerides saavutada järgmise kümne aasta jooksul 4 % täiendavat SKP kasvu;

| N. | arvestades, et ühtse turu strateegia peaks olema kooskõlastatud ja põhinema pragmaatilisel, terviklikul ja laiaulatuslikul kokkuleppel, mida toetavad kõik liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid; arvestades, et ühtse turuga seotud direktiivide ja määruste täielikuks rakendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse suurendamiseks on endiselt vaja kõigi Euroopa institutsioonide tugevat juhtrolli ja liikmesriikide selget poliitilist vastutust; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühtse turu strateegia peaks olema kooskõlastatud ja põhinema pragmaatilisel, terviklikul ja laiaulatuslikul kokkuleppel, mida toetavad kõik liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid; arvestades, et ühtse turuga seotud direktiivide ja määruste täielikuks rakendamiseks ning ühtse turu usaldusväärsuse suurendamiseks on endiselt vaja kõigi Euroopa institutsioonide tugevat juhtrolli ja liikmesriikide selget poliitilist vastutust;

| O. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu eesistuja rõhutas oma eespool nimetatud 26. juuni 2012. aasta aruandes täieliku ühtse turuga kokkusobivuse ning avatuse ja läbipaistvuse tähtsust teel tihedama majandusliku ja rahaliidu suunas; arvestades, et 5. detsembri 2012. aasta lõpparuandes rõhutas Euroopa Ülemkogu eesistuja veel kord, et on oluline ühtne turg lähemal ajal lõpule viia, sest see on tõhus vahend majanduskasvu soodustamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu eesistuja rõhutas oma eespool nimetatud 26. juuni 2012. aasta aruandes täieliku ühtse turuga kokkusobivuse ning avatuse ja läbipaistvuse tähtsust teel tihedama majandusliku ja rahaliidu suunas; arvestades, et 5. detsembri 2012. aasta lõpparuandes rõhutas Euroopa Ülemkogu eesistuja veel kord, et on oluline ühtne turg lähemal ajal lõpule viia, sest see on tõhus vahend majanduskasvu soodustamiseks;

| P. | arvestades, et nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil on veel vaja konkreetseid meetmeid, et rakendada liidus täielikult kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; arvestades, et Euroopa majandust võib aidata elujõulisemaks muuta ka uute ärivõimaluste loomine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), seda muu hulgas VKE-testi range kohaldamise abil mõju hindamise raames, nagu seda teevad komisjon ja parlament, arukat reguleerimist võimaldava tegevuskava kiire arendamine ja vajaduse korral eri tüüpi ettevõtete jaoks kohandatud õigusaktid, unustamata samas üldiseid eesmärke, nagu töötervishoid ja -ohutus; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et nii liikmesriikide kui ka liidu tasandil on veel vaja konkreetseid meetmeid, et rakendada liidus täielikult kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; arvestades, et Euroopa majandust võib aidata elujõulisemaks muuta ka uute ärivõimaluste loomine ettevõtetele, eriti väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd), seda muu hulgas VKE-testi range kohaldamise abil mõju hindamise raames, nagu seda teevad komisjon ja parlament, arukat reguleerimist võimaldava tegevuskava kiire arendamine ja vajaduse korral eri tüüpi ettevõtete jaoks kohandatud õigusaktid, unustamata samas üldiseid eesmärke, nagu töötervishoid ja -ohutus;

| Q. | arvestades, et ühtse turu kontekstis tuleks tunnistada, et nii elektroonilistel kui ka füüsiliselt olemasolevatel ühtsetel kontaktpunktidel on halduskoormuse ja tehingukulude vähendamise ning tulemuslikkuse, turu avatuse, läbipaistvuse ja konkurentsi parandamise seisukohast väga positiivne mõju, kuna need toovad kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise ning ettevõtete, sh VKEde ja mikroettevõtete paremad turulepääsu ning töökohtade loomise ja säilitamise võimalused; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühtse turu kontekstis tuleks tunnistada, et nii elektroonilistel kui ka füüsiliselt olemasolevatel ühtsetel kontaktpunktidel on halduskoormuse ja tehingukulude vähendamise ning tulemuslikkuse, turu avatuse, läbipaistvuse ja konkurentsi parandamise seisukohast väga positiivne mõju, kuna need toovad kaasa avaliku sektori kulutuste vähenemise ning ettevõtete, sh VKEde ja mikroettevõtete paremad turulepääsu ning töökohtade loomise ja säilitamise võimalused;

Parem õigusloome

| R. | arvestades, et komisjoni eesmärk peaks olema suurendada horisontaalset kooskõlastamist ja sidusust ühtse turu seisukohast oluliste õigusaktide ettepanekute ettevalmistamisel; arvestades, et komisjon peaks enne seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist korraldama põhjaliku mõju hindamise, sealhulgas territoriaalse mõju hindamise, milles esitataks veenvaid argumente selle kohta, miks on vaja ühtse turu õigusakti; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjoni eesmärk peaks olema suurendada horisontaalset kooskõlastamist ja sidusust ühtse turu seisukohast oluliste õigusaktide ettepanekute ettevalmistamisel; arvestades, et komisjon peaks enne seadusandlike ettepanekute vastuvõtmist korraldama põhjaliku mõju hindamise, sealhulgas territoriaalse mõju hindamise, milles esitataks veenvaid argumente selle kohta, miks on vaja ühtse turu õigusakti;

| S. | arvestades, et komisjon peaks – subsidiaarsuse põhimõtet arvestades ning alati, kui see on asjakohane, ja peamiselt juhtudel, kui liidu õigusaktide rakendamisel täiendava kaalutlusõiguse vajadust ei ole – valima ühtse turu regiseerimiseks eelistatavaks õigusaktiks pigem määruse kui direktiivi; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon peaks – subsidiaarsuse põhimõtet arvestades ning alati, kui see on asjakohane, ja peamiselt juhtudel, kui liidu õigusaktide rakendamisel täiendava kaalutlusõiguse vajadust ei ole – valima ühtse turu regiseerimiseks eelistatavaks õigusaktiks pigem määruse kui direktiivi;

| T. | arvestades, et liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma liikmesriigi tasandil kasutusele „ühtse turu testi” eesmärgiga hinnata, kas uued siseriiklikud õigusaktid võivad avaldada ühtse turu tõhusale toimimisele negatiivset mõju; arvestades, et komisjon peaks kaaluma võimalust võtta kasutusele süsteem sellistest siseriiklike õigusaktide eelnõudest teatamiseks, mis võivad avaldada negatiivset mõju ühtse turu toimimisele, täiendades seega direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetlust, et luua horisontaalne vahend ja tugevdada selle ennetavat olemust, kui komisjon esitab üksikasjaliku arvamuse õigusakti eelnõu kohta, ja tagada selle kohaldamine, et vähendada liidu õigusaktide mitterahuldavat kohaldamist kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et liikmesriigid ja komisjon peaksid võtma liikmesriigi tasandil kasutusele „ühtse turu testi” eesmärgiga hinnata, kas uued siseriiklikud õigusaktid võivad avaldada ühtse turu tõhusale toimimisele negatiivset mõju; arvestades, et komisjon peaks kaaluma võimalust võtta kasutusele süsteem sellistest siseriiklike õigusaktide eelnõudest teatamiseks, mis võivad avaldada negatiivset mõju ühtse turu toimimisele, täiendades seega direktiivis 98/34/EÜ sätestatud menetlust, et luua horisontaalne vahend ja tugevdada selle ennetavat olemust, kui komisjon esitab üksikasjaliku arvamuse õigusakti eelnõu kohta, ja tagada selle kohaldamine, et vähendada liidu õigusaktide mitterahuldavat kohaldamist kohalikul tasandil;

| U. | arvestades, et on väga oluline, et liikmesriikide vahelist halduskoostööd tehtaks tõhusalt, tulemuslikult ja kulutõhusalt, nii nagu see on siseturu infosüsteemi puhul; arvestades, et siseturu infosüsteemi tuleks alati kasutada, sealhulgas ka teistes valdkondades, et tugevdada selle toimivust ja vähendada bürokraatiat, suurendada läbipaistvust ja võimaldada kõigil ühtse turu osalistel saada täielikult kasu selle hüvedest; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et on väga oluline, et liikmesriikide vahelist halduskoostööd tehtaks tõhusalt, tulemuslikult ja kulutõhusalt, nii nagu see on siseturu infosüsteemi puhul; arvestades, et siseturu infosüsteemi tuleks alati kasutada, sealhulgas ka teistes valdkondades, et tugevdada selle toimivust ja vähendada bürokraatiat, suurendada läbipaistvust ja võimaldada kõigil ühtse turu osalistel saada täielikult kasu selle hüvedest;

Parem ülevõtmine, rakendamine ja kohaldamine

| V. | arvestades, et iga liikmesriik peaks võtma iga direktiivi üle ühtsel viisil ning võtma kõik liidu seadusandliku akti ülevõtmismeetmed vastu korraga ja ühel ajal tagamaks, et kõnealuse õigusakti liikmesriigipoolne ülevõtmine kajastab liidu tasandil saavutatud kompromissi, sest mittenõuetekohane ja hilinenud vastuvõtmine moonutab konkurentsi ühtsel turul ning takistab kodanikke ja ettevõtjaid ühtse turu eeliseid täiel määral ära kasutamast; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et iga liikmesriik peaks võtma iga direktiivi üle ühtsel viisil ning võtma kõik liidu seadusandliku akti ülevõtmismeetmed vastu korraga ja ühel ajal tagamaks, et kõnealuse õigusakti liikmesriigipoolne ülevõtmine kajastab liidu tasandil saavutatud kompromissi, sest mittenõuetekohane ja hilinenud vastuvõtmine moonutab konkurentsi ühtsel turul ning takistab kodanikke ja ettevõtjaid ühtse turu eeliseid täiel määral ära kasutamast;

| W. | arvestades, et saavutada tuleks suurem läbipaistvus liidu õigusaktide rakendamisel ja ühtsel kohaldamisel liikmesriikides; arvestades, et integreeritud ühtsel turul saavad järjest kasulikumaks vahendiks vastavustabelid, mis kajastavad liidu eeskirjade siseriiklikku ülevõtmist, ning arvestades, et komisjon peaks seetõttu nõudma selliseid tabeleid sagedamini; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et saavutada tuleks suurem läbipaistvus liidu õigusaktide rakendamisel ja ühtsel kohaldamisel liikmesriikides; arvestades, et integreeritud ühtsel turul saavad järjest kasulikumaks vahendiks vastavustabelid, mis kajastavad liidu eeskirjade siseriiklikku ülevõtmist, ning arvestades, et komisjon peaks seetõttu nõudma selliseid tabeleid sagedamini;

Järelevalve ja rakendamine

| X. | arvestades, et liikmesriikide kogemuste ja parimate tavade vahetus on liidu õiguse riiklike kohaldamismehhanismide ja ühtse turu toimimise ees püsivate tõkete mõistmiseks keskse tähtsusega; arvestades, et liikmesriigid peaksid enne ülevõtmist vahetama teavet omavahel ja komisjoniga, et tagada nõuetekohane ülevõtmine ja vältida killustumist; arvestades, et järelevalve liidu õiguse rakendamise üle on üks komisjoni ja tema töötajate põhipädevusi; arvestades, et selleks et täita oma kohustust abistada liikmesriike liidu õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel, võiks komisjon algatada kõigi SOLVITi käsitlusalast välja jäävate uute liidu õigusaktide rakendamise eest vastutavate riigiteenistujate võrgustiku ja seda koordineerida, luues sellega platvormi teabevahetuseks ja vastastikuseks hindamiseks, et teha liikmesriikidega tihedat koostööd ning parandada rakendamise üldist kvaliteeti ja lahendada liikmesriikidepoolse rakendamisega seotud probleeme; arvestades, et edendada tuleks riigi tasandil liidu õigusaktide rakendamise eest vastutavate teenistujate vahetusi liikmesriikide vahel eesmärgiga soodustada teabe ja parimate tavade liikumise parandamist; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et liikmesriikide kogemuste ja parimate tavade vahetus on liidu õiguse riiklike kohaldamismehhanismide ja ühtse turu toimimise ees püsivate tõkete mõistmiseks keskse tähtsusega; arvestades, et liikmesriigid peaksid enne ülevõtmist vahetama teavet omavahel ja komisjoniga, et tagada nõuetekohane ülevõtmine ja vältida killustumist; arvestades, et järelevalve liidu õiguse rakendamise üle on üks komisjoni ja tema töötajate põhipädevusi; arvestades, et selleks et täita oma kohustust abistada liikmesriike liidu õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel, võiks komisjon algatada kõigi SOLVITi käsitlusalast välja jäävate uute liidu õigusaktide rakendamise eest vastutavate riigiteenistujate võrgustiku ja seda koordineerida, luues sellega platvormi teabevahetuseks ja vastastikuseks hindamiseks, et teha liikmesriikidega tihedat koostööd ning parandada rakendamise üldist kvaliteeti ja lahendada liikmesriikidepoolse rakendamisega seotud probleeme; arvestades, et edendada tuleks riigi tasandil liidu õigusaktide rakendamise eest vastutavate teenistujate vahetusi liikmesriikide vahel eesmärgiga soodustada teabe ja parimate tavade liikumise parandamist;

| Y. | arvestades, et puhtalt kvantitatiivne statistika ühtse turu õigusaktide rakendamise kohta ei võimalda hinnata konkreetsete võtmetähtsusega õigusaktide rakendamise kvaliteeti ja nende mõju ühtsele turule; arvestades, et seetõttu on vaja rakendamise ja ühtse turu arengu poliitilist ja kvalitatiivset hindamist, eriti seoses uute ühtse turu õigusaktide majandusliku olulisusega ja kehtivate õigusaktide kohaldamisega; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et puhtalt kvantitatiivne statistika ühtse turu õigusaktide rakendamise kohta ei võimalda hinnata konkreetsete võtmetähtsusega õigusaktide rakendamise kvaliteeti ja nende mõju ühtsele turule; arvestades, et seetõttu on vaja rakendamise ja ühtse turu arengu poliitilist ja kvalitatiivset hindamist, eriti seoses uute ühtse turu õigusaktide majandusliku olulisusega ja kehtivate õigusaktide kohaldamisega;

| Z. | arvestades, et hindamisel tuleks eristada ülevõtmata jätmist – mis on selgelt määratletav liikmesriigi rikkumisena – ning võimalikku mittevastavust, mis võib tuleneda liidu õiguse teistsugusest tõlgendamisest ja mõistmisest; arvestades, et aluslepingud näevad ette, et riigisiseste õigusaktide liidu õigusele mittevastavuse üle võib lõplikult ja avalikult otsustada ainult Euroopa Liidu Kohus; arvestades, et seetõttu ei või mittevastavusest teatada ükski teine institutsioon; arvestades, et parlamendile tuleks igal aastal esitada nimekiri ülevõtmata jäänud või ebakorrektselt üle võetud liidu õigusaktidest asjaomastes liikmesriikides; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et hindamisel tuleks eristada ülevõtmata jätmist – mis on selgelt määratletav liikmesriigi rikkumisena – ning võimalikku mittevastavust, mis võib tuleneda liidu õiguse teistsugusest tõlgendamisest ja mõistmisest; arvestades, et aluslepingud näevad ette, et riigisiseste õigusaktide liidu õigusele mittevastavuse üle võib lõplikult ja avalikult otsustada ainult Euroopa Liidu Kohus; arvestades, et seetõttu ei või mittevastavusest teatada ükski teine institutsioon; arvestades, et parlamendile tuleks igal aastal esitada nimekiri ülevõtmata jäänud või ebakorrektselt üle võetud liidu õigusaktidest asjaomastes liikmesriikides;

| AA. | arvestades, et struktuurifondide tingimuslikkuse osas, mis on seotud ühtse turu direktiivide ülevõtmisega liikmesriikides, ei ole läbirääkimised seadusandliku menetluse raames uute määruste vastuvõtmiseks veel lõppenud; arvestades, et neid meetmeid tuleks kasutada alles viimase võimalusena, ning arvestades, et liidu finantsabi võimenduse kasutamine ühtse turu eeskirjade õigeaegse ülevõtmise stimuleerimiseks peaks olema piisavalt tasakaalustatud; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et struktuurifondide tingimuslikkuse osas, mis on seotud ühtse turu direktiivide ülevõtmisega liikmesriikides, ei ole läbirääkimised seadusandliku menetluse raames uute määruste vastuvõtmiseks veel lõppenud; arvestades, et neid meetmeid tuleks kasutada alles viimase võimalusena, ning arvestades, et liidu finantsabi võimenduse kasutamine ühtse turu eeskirjade õigeaegse ülevõtmise stimuleerimiseks peaks olema piisavalt tasakaalustatud;

Parem jõustamine

| AB. | arvestades, et ühtse turu haldamise parandamiseks peaks liikmesriikide suhtes, kes ei kohalda ühtse turu eeskirju nõuetekohaselt, kehtima nulltolerantsi poliitika; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ühtse turu haldamise parandamiseks peaks liikmesriikide suhtes, kes ei kohalda ühtse turu eeskirju nõuetekohaselt, kehtima nulltolerantsi poliitika;

| AC. | arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 258 sätestatud ja komisjoni rakendatavad rikkumismenetlused ei võimalda ühtse turu sätete rakendamise ja kohaldamise puudujääkide kiiret käsitlemist ja kõrvaldamist; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et ELi toimimise lepingu artiklis 258 sätestatud ja komisjoni rakendatavad rikkumismenetlused ei võimalda ühtse turu sätete rakendamise ja kohaldamise puudujääkide kiiret käsitlemist ja kõrvaldamist;

| AD. | arvestades, et rikkumismenetlustes on sageli ilmnenud mitmeid piiranguid seoses vastavusega üksikute tarbijate ja ettevõtjate ootustele ning et oleks vaja asutada liidu tasandil ühtne õiguskaitsevahend, mis oleks kiire ja majanduslikult jõukohane; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et rikkumismenetlustes on sageli ilmnenud mitmeid piiranguid seoses vastavusega üksikute tarbijate ja ettevõtjate ootustele ning et oleks vaja asutada liidu tasandil ühtne õiguskaitsevahend, mis oleks kiire ja majanduslikult jõukohane;

| AE. | arvestades, et seetõttu peaksid liikmesriigid ja Euroopa Ülemkogu ELi toimimise lepingu tulevaste läbivaatamiste käigus jätkama rikkumismenetluste edasiarendamist; arvestades, et seni tuleks püüelda rikkumismenetluste rangema kasutamise poole, kui on rikutud ühtse turu valdkonda käsitlevaid liidu õiguse sätteid; arvestades, et sellega seoses tuleks rohkem kasutada kiiremaid menetlusi komisjonis ja vajaduse korral Euroopa Kohtu ajutiste meetmete kohaldamise menetlust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 279; arvestades, et mõnes liidu õigusaktis on ette nähtud ajutised meetmed, näiteks ettekirjutused, mida liikmesriikide kohtud võivad kasutada peatse rikkumise ennetamiseks; arvestades, et see võiks olla eeskujuks menetluste tõhustamisel, ja arvestades, et seetõttu tuleks ajutiste meetmete kasutamist kaaluda kõigis asjassepuutuvates valdkondades; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et seetõttu peaksid liikmesriigid ja Euroopa Ülemkogu ELi toimimise lepingu tulevaste läbivaatamiste käigus jätkama rikkumismenetluste edasiarendamist; arvestades, et seni tuleks püüelda rikkumismenetluste rangema kasutamise poole, kui on rikutud ühtse turu valdkonda käsitlevaid liidu õiguse sätteid; arvestades, et sellega seoses tuleks rohkem kasutada kiiremaid menetlusi komisjonis ja vajaduse korral Euroopa Kohtu ajutiste meetmete kohaldamise menetlust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 279; arvestades, et mõnes liidu õigusaktis on ette nähtud ajutised meetmed, näiteks ettekirjutused, mida liikmesriikide kohtud võivad kasutada peatse rikkumise ennetamiseks; arvestades, et see võiks olla eeskujuks menetluste tõhustamisel, ja arvestades, et seetõttu tuleks ajutiste meetmete kasutamist kaaluda kõigis asjassepuutuvates valdkondades;

| AF. | arvestades, et katseprojekti „EU Pilot” kasutamine on andnud liidu õiguse õige kohaldamise tagamisel positiivseid tulemusi ning pakub kiiremaid lahendusi kodanikel ja ettevõtetel tekkivatele probleemidele; arvestades, et seetõttu peaks komisjon edendama katseprojekti „EU Pilot” kasutamist ning muutma selle veelgi tulemuslikumaks, et paremini tuvastada ja parandada ühtse turu eeskirjade rikkumisi, ilma et peaks tegelema aeganõudvate rikkumismenetlustega; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et katseprojekti „EU Pilot” kasutamine on andnud liidu õiguse õige kohaldamise tagamisel positiivseid tulemusi ning pakub kiiremaid lahendusi kodanikel ja ettevõtetel tekkivatele probleemidele; arvestades, et seetõttu peaks komisjon edendama katseprojekti „EU Pilot” kasutamist ning muutma selle veelgi tulemuslikumaks, et paremini tuvastada ja parandada ühtse turu eeskirjade rikkumisi, ilma et peaks tegelema aeganõudvate rikkumismenetlustega;

| AG. | arvestades, et SOLVITil on tähtis roll peamise probleemilahenduse vahendina riigi tasandil ja seega ka vahendina ühtset turgu käsitleva liidu õiguse parema järgimise tagamiseks, kuid selle potentsiaali on liiga vähe kasutatud; arvestades, et tuleb soodustada konkreetseid meetmeid SOLVITi nähtavuse parandamiseks ja Euroopa kodanike intensiivsemat teavitamist SOLVITi kohta, et kasutada paremini selle potentsiaali praeguse eelarve piires; arvestades, et tuleks teha rohkem jõupingutusi SOLVITi paremaks integreerimiseks riigi ja liidu tasandil kättesaadavate abiteenuste ja jõustamisvahendite valikusse; arvestades, et samuti tuleks parandada liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide kasutajasõbralikkust ja nende poolt antava teabe selgust; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et SOLVITil on tähtis roll peamise probleemilahenduse vahendina riigi tasandil ja seega ka vahendina ühtset turgu käsitleva liidu õiguse parema järgimise tagamiseks, kuid selle potentsiaali on liiga vähe kasutatud; arvestades, et tuleb soodustada konkreetseid meetmeid SOLVITi nähtavuse parandamiseks ja Euroopa kodanike intensiivsemat teavitamist SOLVITi kohta, et kasutada paremini selle potentsiaali praeguse eelarve piires; arvestades, et tuleks teha rohkem jõupingutusi SOLVITi paremaks integreerimiseks riigi ja liidu tasandil kättesaadavate abiteenuste ja jõustamisvahendite valikusse; arvestades, et samuti tuleks parandada liikmesriikide ühtsete kontaktpunktide kasutajasõbralikkust ja nende poolt antava teabe selgust;

| AH. | arvestades, et komisjon peab liikmesriikides kõigi vastuvõetud eeskirjade nõuetekohaseks rakendamiseks ja jõustamiseks võetud meetmeid tugevdama, reageerides liidu õiguse ebaõige rakendamise teadetele ja kaebustele kiiremini, ning astuma vajalikke samme olemasolevate vastuolude kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et komisjon peab liikmesriikides kõigi vastuvõetud eeskirjade nõuetekohaseks rakendamiseks ja jõustamiseks võetud meetmeid tugevdama, reageerides liidu õiguse ebaõige rakendamise teadetele ja kaebustele kiiremini, ning astuma vajalikke samme olemasolevate vastuolude kõrvaldamiseks;

| AI. | arvestades, et on vaja, et komisjon – olles asja poliitiliselt hinnanud – kasutaks kindlakäeliselt kõiki oma volitusi ja rakendaks täiel määral kõiki talle kättesaadavaid sanktsioneerimismehhanisme; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et on vaja, et komisjon – olles asja poliitiliselt hinnanud – kasutaks kindlakäeliselt kõiki oma volitusi ja rakendaks täiel määral kõiki talle kättesaadavaid sanktsioneerimismehhanisme;

| AJ. | arvestades, et ELi lauskontrollid (EU-sweeps), s.o komisjoni kooskõlastatavad ja kõigis liikmesriikides asjaomaste riiklike asutuste poolt ühel ajal läbi viidavad järelevalvetegevused, on osutunud kasulikuks vahendiks, mis võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel jälgida ühistegevuse kaudu kehtivate ühtse turu õigusaktide kohaldamist liikmesriikides; arvestades, et viimaste lauskontrollide käigus tuvastati tarbijakaitse-eeskirjade ebapiisav järgimine kogu ELi pangandussektoris; arvestades et seetõttu peaks komisjon pakkuma liikmesriikidele ELi lauskontrollide sagedamat kasutamist, et võimaldada järelevalvet eelkõige kehvemini varustatud ja vähem ettevalmistatud riiklikes asutustes; arvestades, et tuleks kaaluda ELi lauskontrolli meetmete kooskõlastamist teistes valdkondades, ning arvestades, et ELi lauskontrolli tuleks laiendada ka toodetele ja teenustele, mis ei ole veebipõhised; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et ELi lauskontrollid (EU-sweeps), s.o komisjoni kooskõlastatavad ja kõigis liikmesriikides asjaomaste riiklike asutuste poolt ühel ajal läbi viidavad järelevalvetegevused, on osutunud kasulikuks vahendiks, mis võimaldavad komisjonil ja liikmesriikidel jälgida ühistegevuse kaudu kehtivate ühtse turu õigusaktide kohaldamist liikmesriikides; arvestades, et viimaste lauskontrollide käigus tuvastati tarbijakaitse-eeskirjade ebapiisav järgimine kogu ELi pangandussektoris; arvestades et seetõttu peaks komisjon pakkuma liikmesriikidele ELi lauskontrollide sagedamat kasutamist, et võimaldada järelevalvet eelkõige kehvemini varustatud ja vähem ettevalmistatud riiklikes asutustes; arvestades, et tuleks kaaluda ELi lauskontrolli meetmete kooskõlastamist teistes valdkondades, ning arvestades, et ELi lauskontrolli tuleks laiendada ka toodetele ja teenustele, mis ei ole veebipõhised;

Ühtse turu aktid

| AK. | arvestades, et ühtse turu aktid on osa püüdlusest tugevdada ühtse turu juhtimist, parandades ja kooskõlastades tegevust paremini eelkõige õigusloome-eelses etapis; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et ühtse turu aktid on osa püüdlusest tugevdada ühtse turu juhtimist, parandades ja kooskõlastades tegevust paremini eelkõige õigusloome-eelses etapis;

| AL. | arvestades, et ühtse turu aktide esitamise tsüklilist meetodit tuleks kindlasti pidada positiivseks, sest see võimaldab ühtse turu arengu prioriteete korrapäraselt kindlaks määrata ja arutada; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et ühtse turu aktide esitamise tsüklilist meetodit tuleks kindlasti pidada positiivseks, sest see võimaldab ühtse turu arengu prioriteete korrapäraselt kindlaks määrata ja arutada;

| AM. | arvestades, et esimene ühtse turu akt kujutas endast olulist valdkondadeülest strateegiat, et parandada peamisi allesjäänud puudusi ühtsel turul; arvestades, et selles strateegias määratleti horisontaalselt konkreetsed seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed, mis võimaldavad ära kasutada seni kasutamata jäänud majanduskasvu potentsiaali ja kaotada tõkked ühtselt turult; arvestades, et komisjoni esitatud ettepanekutes on selles osas märgata mõningaid edusamme, aga tuleviku seisukohast on vaja veel palju ära teha; arvestades, et komisjon peaks esmajärjekorras edasi töötama ettepanekutega, mis on ühtse turu aktis juba olemas, eelkõige horisontaalse turujärelevalve mehhanismi ning pankade teenustasude ja ettevõtjate muu kui finantsteabe läbipaistvuse valdkonnas; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et esimene ühtse turu akt kujutas endast olulist valdkondadeülest strateegiat, et parandada peamisi allesjäänud puudusi ühtsel turul; arvestades, et selles strateegias määratleti horisontaalselt konkreetsed seadusandlikud ja muud kui seadusandlikud meetmed, mis võimaldavad ära kasutada seni kasutamata jäänud majanduskasvu potentsiaali ja kaotada tõkked ühtselt turult; arvestades, et komisjoni esitatud ettepanekutes on selles osas märgata mõningaid edusamme, aga tuleviku seisukohast on vaja veel palju ära teha; arvestades, et komisjon peaks esmajärjekorras edasi töötama ettepanekutega, mis on ühtse turu aktis juba olemas, eelkõige horisontaalse turujärelevalve mehhanismi ning pankade teenustasude ja ettevõtjate muu kui finantsteabe läbipaistvuse valdkonnas;

| AN. | arvestades, et teine ühtse turu akt jätkab seda lähenemisviisi, määrates tulevase majanduskasvu nelja tugisambana kindlaks integreeritud võrgustikud, kodanike ja äriühingute liikuvuse, digitaalmajanduse ja sotsiaalse ettevõtluse koos tarbijate usaldusega; arvestades, et sellele saaksid olulisel määral kaasa aidata seadusandlikud ettepanekud, mis võimaldaksid tagada õiguse saada pangakonto, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (7) muutmine ja reaalmajandusse pikaajalise investeerimise hõlbustamine; arvestades, et kui komisjon teeb meetmete ettepanekuid ning parlament ja nõukogu neid arutavad, peaksid nad põhjalikult hindama kõiki kavandatavaid meetmeid ja nende potentsiaali aidata kaasa konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse saavutamisele, ning ühtlasi peaksid nad töötama meetmete kiire vastuvõtmise nimel; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et teine ühtse turu akt jätkab seda lähenemisviisi, määrates tulevase majanduskasvu nelja tugisambana kindlaks integreeritud võrgustikud, kodanike ja äriühingute liikuvuse, digitaalmajanduse ja sotsiaalse ettevõtluse koos tarbijate usaldusega; arvestades, et sellele saaksid olulisel määral kaasa aidata seadusandlikud ettepanekud, mis võimaldaksid tagada õiguse saada pangakonto, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ (makseteenuste kohta siseturul) (7) muutmine ja reaalmajandusse pikaajalise investeerimise hõlbustamine; arvestades, et kui komisjon teeb meetmete ettepanekuid ning parlament ja nõukogu neid arutavad, peaksid nad põhjalikult hindama kõiki kavandatavaid meetmeid ja nende potentsiaali aidata kaasa konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse saavutamisele, ning ühtlasi peaksid nad töötama meetmete kiire vastuvõtmise nimel;

| AO. | arvestades, et ühtse turu aktis tuleks käsitleda ka liidu sotsiaal-majanduslikke probleeme ja turu arendamist, et see oleks kodanike teenistuses; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et ühtse turu aktis tuleks käsitleda ka liidu sotsiaal-majanduslikke probleeme ja turu arendamist, et see oleks kodanike teenistuses;

| AP. | arvestades, et tulevastes horisontaalsetes lähenemisviisides tuleks ette näha digitaalse ühtse turu väljakujundamise, et võimaldada kodanikel saada täiel määral kasu digitaalsetest lahendustest ja tagada ettevõtete konkurentsivõime liidus; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et tulevastes horisontaalsetes lähenemisviisides tuleks ette näha digitaalse ühtse turu väljakujundamise, et võimaldada kodanikel saada täiel määral kasu digitaalsetest lahendustest ja tagada ettevõtete konkurentsivõime liidus;

Põhivaldkonnad

| AQ. | arvestades, et komisjon teeb ettepaneku suunata oma tegevused konkreetsetele põhivaldkondadele ja vahenditele; arvestades siiski, et ühtse turu eeskirjade kohaldamisel konkreetsete edusammude tegemiseks tuleb keskenduda rohkem piiratud arvule vahenditele ja meetmetele; arvestades, et majanduskasvu seisukohalt tähtsaimad valdkonnad on digitaalne ühtne turg, teenustesektor, energiasektor, riigihanked, teadus ja innovatsioon, tarbijakaitse ning kodanike, eelkõige töötajate ja spetsialistide suurem liikuvus; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et komisjon teeb ettepaneku suunata oma tegevused konkreetsetele põhivaldkondadele ja vahenditele; arvestades siiski, et ühtse turu eeskirjade kohaldamisel konkreetsete edusammude tegemiseks tuleb keskenduda rohkem piiratud arvule vahenditele ja meetmetele; arvestades, et majanduskasvu seisukohalt tähtsaimad valdkonnad on digitaalne ühtne turg, teenustesektor, energiasektor, riigihanked, teadus ja innovatsioon, tarbijakaitse ning kodanike, eelkõige töötajate ja spetsialistide suurem liikuvus;

| AR. | arvestades, et sellised põhivaldkonnad ja vahendid võiks igal aastal läbi vaadata, et need kajastaksid liikmesriikide hetkeolukorda, eelkõige tõenditel põhineva hinnangu alusel ühtse turu seisukohast majanduslikult kõige olulisemates peetavates valdkondades, ning et võtta neid arvesse liidu institutsioonide otsustusprotsessides; arvestades, et ühtse turu toimimise parandamise seisukohalt oluliste valdkondade kindlaksmääramise meetod tuleks korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse majanduskasvu eesmärke ja väljavaateid; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et sellised põhivaldkonnad ja vahendid võiks igal aastal läbi vaadata, et need kajastaksid liikmesriikide hetkeolukorda, eelkõige tõenditel põhineva hinnangu alusel ühtse turu seisukohast majanduslikult kõige olulisemates peetavates valdkondades, ning et võtta neid arvesse liidu institutsioonide otsustusprotsessides; arvestades, et ühtse turu toimimise parandamise seisukohalt oluliste valdkondade kindlaksmääramise meetod tuleks korrapäraselt läbi vaadata, võttes arvesse majanduskasvu eesmärke ja väljavaateid;

| AS. | arvestades, et liikmesriigid ja liidu institutsioonid peaksid keskenduma õigusaktide vastuvõtmisele ja kiirele rakendamisele põhivaldkondades, mis on väga olulised majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, nagu on rõhutatud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et liikmesriigid ja liidu institutsioonid peaksid keskenduma õigusaktide vastuvõtmisele ja kiirele rakendamisele põhivaldkondades, mis on väga olulised majanduskasvu ja töökohtade loomiseks, nagu on rõhutatud majanduskasvu ja töökohtade loomise kokkuleppes;

| AT. | arvestades, et tuleb teha täiendavaid samme finantsteenuste reguleerimiseks, mis tagaks tarbijatele piisava teabe ja kaitse, võimaldaks läbipaistvalt hinnata finantstooteid, eelkõige riskitooteid, ning aitaks leida vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalusi ja vahendeid, mis tagaksid tarbijatele nõuetekohased hüvitised ja raha tagastamise; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et tuleb teha täiendavaid samme finantsteenuste reguleerimiseks, mis tagaks tarbijatele piisava teabe ja kaitse, võimaldaks läbipaistvalt hinnata finantstooteid, eelkõige riskitooteid, ning aitaks leida vaidluste kohtuvälise lahendamise võimalusi ja vahendeid, mis tagaksid tarbijatele nõuetekohased hüvitised ja raha tagastamise;

| AU. | arvestades, et laitmatult toimiv ja täielikult lõpule viidud ühtne turg ei saa olla tulemuslik ilma ühtse, seotud ja tõhusa Euroopa transpordisüsteemita, mis on oluline kaupade, inimeste ja teenuste vabaks liikumiseks, mis on ühtse turu aluseks olev põhivabadus; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et laitmatult toimiv ja täielikult lõpule viidud ühtne turg ei saa olla tulemuslik ilma ühtse, seotud ja tõhusa Euroopa transpordisüsteemita, mis on oluline kaupade, inimeste ja teenuste vabaks liikumiseks, mis on ühtse turu aluseks olev põhivabadus;

| AV. | arvestades, et Euroopa ühtne transpordipiirkond peaks lihtsustama kodanike ja kauba liikumist, vähendama kulusid ja suurendama Euroopa transpordisektori jätkusuutlikkust koostalitlusvõimeliste ja jätkusuutlike üleeuroopaliste transpordivõrkude loomise kaudu ning kõrvaldades kõik allesjäänud tõkked transpordiliikide ja riiklike süsteemide vahel, lihtsustades samal ajal rahvusvaheliste ja mitmeliigiliste ettevõtjate tekkimist; arvestades, et Euroopa ühtse transpordipiirkonna lõplikus väljakujundamises on tähtis osa raudteeteenustel, meretranspordil, autovedudel, ühtsel Euroopa taeval ja reisijate õiguste ühtsel tõlgendamisel; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et Euroopa ühtne transpordipiirkond peaks lihtsustama kodanike ja kauba liikumist, vähendama kulusid ja suurendama Euroopa transpordisektori jätkusuutlikkust koostalitlusvõimeliste ja jätkusuutlike üleeuroopaliste transpordivõrkude loomise kaudu ning kõrvaldades kõik allesjäänud tõkked transpordiliikide ja riiklike süsteemide vahel, lihtsustades samal ajal rahvusvaheliste ja mitmeliigiliste ettevõtjate tekkimist; arvestades, et Euroopa ühtse transpordipiirkonna lõplikus väljakujundamises on tähtis osa raudteeteenustel, meretranspordil, autovedudel, ühtsel Euroopa taeval ja reisijate õiguste ühtsel tõlgendamisel;

Ühtne turg kõigi osaliste jaoks

| AW. | arvestades, et ühtse turu täieliku realiseerimise saavutamise parimate viiside kohta tuleks kõikidest liikmesriikidest ettepanekuid tegema kutsuda liidu kodanikud, eelkõige tudengid, spetsialistid ja ettevõtjad, sealhulgas VKEd, ning arvestades, et kõiki institutsioone tuleks ärgitada algatama avaliku konsulteerimise ja dialoogi kodanikuühiskonnaga, et tagada, et kodanike, tarbijate ja ettevõtete vajadusi võetakse piisavalt arvesse ja et väljapakutud poliitikasuunad pakuvad kõigi osaliste jaoks lisandväärtust; arvestades, et on vaja paremaid vahendeid kodanike teavitamiseks liidu õigusest; |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et ühtse turu täieliku realiseerimise saavutamise parimate viiside kohta tuleks kõikidest liikmesriikidest ettepanekuid tegema kutsuda liidu kodanikud, eelkõige tudengid, spetsialistid ja ettevõtjad, sealhulgas VKEd, ning arvestades, et kõiki institutsioone tuleks ärgitada algatama avaliku konsulteerimise ja dialoogi kodanikuühiskonnaga, et tagada, et kodanike, tarbijate ja ettevõtete vajadusi võetakse piisavalt arvesse ja et väljapakutud poliitikasuunad pakuvad kõigi osaliste jaoks lisandväärtust; arvestades, et on vaja paremaid vahendeid kodanike teavitamiseks liidu õigusest;

| AX. | arvestades, et ühtse turu keskmesse tuleb seada kõikide turuosaliste õigused; arvestades, et ühtse turu vastu usalduse taastamiseks tuleb sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond ja kõik teised huvirühmad kaasata aktiivsemalt ja varasemas etapis selliste meetmete kavandamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse, mida on vaja majanduskasvu ja kodanike õiguste edendamiseks ühtsel turul ning mis võivad põhineda ka interneti kaudu osalemise ja e-demokraatia vahenditel; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et ühtse turu keskmesse tuleb seada kõikide turuosaliste õigused; arvestades, et ühtse turu vastu usalduse taastamiseks tuleb sotsiaalpartnerid, kodanikuühiskond ja kõik teised huvirühmad kaasata aktiivsemalt ja varasemas etapis selliste meetmete kavandamisse, vastuvõtmisse, rakendamisse ja järelevalvesse, mida on vaja majanduskasvu ja kodanike õiguste edendamiseks ühtsel turul ning mis võivad põhineda ka interneti kaudu osalemise ja e-demokraatia vahenditel;

| AY. | arvestades, et kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejad täidavad kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse kaudu mitmeid ülesandeid, mis on kehtestatud ühtset turgu käsitlevates liidu õigusaktides, seda eelkõige riigihangete, riigiabi, kontsessioonide ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul; arvestades, et need meetmed tuleb tõhusalt ellu viia, muu hulgas selleks, et ühtekuuluvuspoliitikas tehtaks vähem vigu; arvestades, et kvaliteetsete avalike teenuste osutamine liidu kõikides piirkondades elavatele inimestele on dünaamilise ja tugeva ühtse turu eeltingimus, ning arvestades, et ühtse turu tõhusal juhtimisel tuleb seetõttu arvesse võtta kohalike ja piirkondlike sidusrühmade huve; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et kohaliku ja piirkondliku tasandi osalejad täidavad kohaliku ja piirkondliku omavalitsuse kaudu mitmeid ülesandeid, mis on kehtestatud ühtset turgu käsitlevates liidu õigusaktides, seda eelkõige riigihangete, riigiabi, kontsessioonide ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste puhul; arvestades, et need meetmed tuleb tõhusalt ellu viia, muu hulgas selleks, et ühtekuuluvuspoliitikas tehtaks vähem vigu; arvestades, et kvaliteetsete avalike teenuste osutamine liidu kõikides piirkondades elavatele inimestele on dünaamilise ja tugeva ühtse turu eeltingimus, ning arvestades, et ühtse turu tõhusal juhtimisel tuleb seetõttu arvesse võtta kohalike ja piirkondlike sidusrühmade huve;

| AZ. | arvestades, et ühtse turu strateegia peaks suurendama sotsiaalset heaolu, lähenemist ja töötajate õigusi, vältima sotsiaalset dumpingut ning tagama õiglased töötingimused kõigile Euroopa kodanikele; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et ühtse turu strateegia peaks suurendama sotsiaalset heaolu, lähenemist ja töötajate õigusi, vältima sotsiaalset dumpingut ning tagama õiglased töötingimused kõigile Euroopa kodanikele;

| BA. | arvestades, et riiklikul tasandil tuleks luua kergesti ligipääsetav esmatasandi abiteenus, mida ettevõtjad ja kodanikud, sealhulgas puuetega isikud saaksid kasutada, kui neil tekib takistusi ühtse turu pakutavate õiguste ja võimaluste kasutamisel; arvestades, et tähelepanu tuleks pöörata hoonetele ja teenustele juurdepääsu takistuste vähendamisele, et kõik kodanikud saaksid ühtsest turust kasu; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et riiklikul tasandil tuleks luua kergesti ligipääsetav esmatasandi abiteenus, mida ettevõtjad ja kodanikud, sealhulgas puuetega isikud saaksid kasutada, kui neil tekib takistusi ühtse turu pakutavate õiguste ja võimaluste kasutamisel; arvestades, et tähelepanu tuleks pöörata hoonetele ja teenustele juurdepääsu takistuste vähendamisele, et kõik kodanikud saaksid ühtsest turust kasu;

Euroopa poolaasta

| BB. | arvestades, et Euroopa poolaasta annab raamistiku majanduspoliitika kooskõlastamiseks ning liikmesriikide eelarve- ja majandusolukorra hindamiseks, kuid selle puhul ei arvestata ühtse turu olukorda, kuigi see on erakordselt tähtis kõigi liikmesriikide majandusele; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et Euroopa poolaasta annab raamistiku majanduspoliitika kooskõlastamiseks ning liikmesriikide eelarve- ja majandusolukorra hindamiseks, kuid selle puhul ei arvestata ühtse turu olukorda, kuigi see on erakordselt tähtis kõigi liikmesriikide majandusele;

| BC. | arvestades, et ühtsel turul võib olla oluline osa sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel liidus; arvestades, et majandusjuhtimise raamistiku parandamine peaks põhinema omavahel seotud ja vastastikku sidusate poliitikameetmete kogumil, mis stimuleerib majanduskasvu ja tööhõivet, ning arvestades, et selle eeldus on ühtse turu täielik väljakujundamine; |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et ühtsel turul võib olla oluline osa sotsiaalse ühtekuuluvuse edendamisel liidus; arvestades, et majandusjuhtimise raamistiku parandamine peaks põhinema omavahel seotud ja vastastikku sidusate poliitikameetmete kogumil, mis stimuleerib majanduskasvu ja tööhõivet, ning arvestades, et selle eeldus on ühtse turu täielik väljakujundamine;

| BD. | arvestades, et komisjon peaks kontrollima ühtse turu väljakujundamist ja sellega seotud meetmete tõhusat elluviimist Euroopa poolaasta iga-aastasel rakendamisel, võttes arvesse igal aastal toimuvat juhtimise kontrolli ja hindamisraamistiku teavitamismehhanisme; arvestades ühtlasi, et iga-aastasel kontrollimisel tuleb hinnata, milliseid eeliseid annab ühtne turg tarbijatele ja ettevõtjatele, ning näidata, mis takistab ühtse turu toimimist; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et komisjon peaks kontrollima ühtse turu väljakujundamist ja sellega seotud meetmete tõhusat elluviimist Euroopa poolaasta iga-aastasel rakendamisel, võttes arvesse igal aastal toimuvat juhtimise kontrolli ja hindamisraamistiku teavitamismehhanisme; arvestades ühtlasi, et iga-aastasel kontrollimisel tuleb hinnata, milliseid eeliseid annab ühtne turg tarbijatele ja ettevõtjatele, ning näidata, mis takistab ühtse turu toimimist;

| BE. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu igal kevadisel kohtumisel tuleks järelevalveprotsessile tuginedes hinnata ka ühtse turu seisundit; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu igal kevadisel kohtumisel tuleks järelevalveprotsessile tuginedes hinnata ka ühtse turu seisundit;

| BF. | arvestades, et oleks kohane vaadata iga liikmesriiki eraldi, konsulteerides alati väga tihedalt riikide parlamentidega, et tuvastada neis ülevõtmise, rakendamise ja kohaldamise puudujääke ja käsitleda neid riigispetsiifilistes soovitustes; |
| --- | --- |

BF.

arvestades, et oleks kohane vaadata iga liikmesriiki eraldi, konsulteerides alati väga tihedalt riikide parlamentidega, et tuvastada neis ülevõtmise, rakendamise ja kohaldamise puudujääke ja käsitleda neid riigispetsiifilistes soovitustes;

| BG. | arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsiga käivitati kolmas Euroopa poolaasta tsükkel ning et see sisaldab nüüd esimest korda aastaaruannet ühtse turu integratsiooni olukorra kohta; arvestades, et suurema tähelepanu pööramine ühtsele turule Euroopa poolaasta kontekstis on vajalik selleks, et kasutada paremini selle majanduskasvu ja tööhõive potentsiaali Euroopas ning võimaldada kodanikel ja ettevõtjatel saada sellest täit kasu; |
| --- | --- |

BG.

arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsiga käivitati kolmas Euroopa poolaasta tsükkel ning et see sisaldab nüüd esimest korda aastaaruannet ühtse turu integratsiooni olukorra kohta; arvestades, et suurema tähelepanu pööramine ühtsele turule Euroopa poolaasta kontekstis on vajalik selleks, et kasutada paremini selle majanduskasvu ja tööhõive potentsiaali Euroopas ning võimaldada kodanikel ja ettevõtjatel saada sellest täit kasu;

| BH. | arvestades, et ülalnimetatud 2013. aasta aruandes ühtse turu integratsiooni olukorra kohta ei esitata siiski uut teavet liikmesriikide hetkeolukorra kohta ega tehta piisavalt üksikasjalikke järeldusi ühtse turu loodud konkreetse kasvupotentsiaali kohta; arvestades, et integratsiooniaruande prioriteetsete valdkondade valikut tuleb põhjendada terviklike andmetega; |
| --- | --- |

BH.

arvestades, et ülalnimetatud 2013. aasta aruandes ühtse turu integratsiooni olukorra kohta ei esitata siiski uut teavet liikmesriikide hetkeolukorra kohta ega tehta piisavalt üksikasjalikke järeldusi ühtse turu loodud konkreetse kasvupotentsiaali kohta; arvestades, et integratsiooniaruande prioriteetsete valdkondade valikut tuleb põhjendada terviklike andmetega;

| BI. | arvestades, et tulevased aruanded ühtse turu integratsiooni olukorra kohta peaksid seetõttu käsitlema selgemalt ühtse turu puudusi antud hetkel ning pakkuma konkreetsemaid juhiseid võimalike parandusmeetmete ja loodetud kasu kohta, et liikmesriigid saaksid asjakohaselt reageerida; |
| --- | --- |

BI.

arvestades, et tulevased aruanded ühtse turu integratsiooni olukorra kohta peaksid seetõttu käsitlema selgemalt ühtse turu puudusi antud hetkel ning pakkuma konkreetsemaid juhiseid võimalike parandusmeetmete ja loodetud kasu kohta, et liikmesriigid saaksid asjakohaselt reageerida;

| BJ. | arvestades, et 2013. aasta aruandes ühtse turu integratsiooni olukorra kohta rõhutatakse eelkõige teenuste sektorit ja nõutakse muu hulgas direktiivi 2006/123/EÜ täielikku järgimist; arvestades, et see nõue on vajalik, aga see ei ole mõjus, kui sellega ei kaasne toetavad ja ranged meetmed, mis puudutavad direktiivi nõuetekohast ülevõtmist, tõlgendamist ja täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

BJ.

arvestades, et 2013. aasta aruandes ühtse turu integratsiooni olukorra kohta rõhutatakse eelkõige teenuste sektorit ja nõutakse muu hulgas direktiivi 2006/123/EÜ täielikku järgimist; arvestades, et see nõue on vajalik, aga see ei ole mõjus, kui sellega ei kaasne toetavad ja ranged meetmed, mis puudutavad direktiivi nõuetekohast ülevõtmist, tõlgendamist ja täielikku rakendamist;

| BK. | arvestades, et aruandes on loetletud terve rida energia- ja transporditurgude prioriteete, ning arvestades, et paljud neist prioriteetidest viitavad riikide ja Euroopa investeeringute ja konkurentsi puudumisele mõnes valdkonnas; arvestades, et konkreetsete meetmete veenvaks põhjendamiseks ja liikmesriikidele nõudmiste esitamiseks on nende turgude puhul vaja täiendavaid uuringuid ja tõendatud teavet; arvestades, et ühtse turu tõhusa toimimise seisukohalt on väga oluline integreeritud, koostalitlusvõimeline ja kättesaadav Euroopa transporditaristu, elektrienergia siseturu loomine, tagades samal ajal tugeva konkurentsi ja tugevdades tarbijakaitset, ning ambitsioonikas Euroopa tööstuspoliitika; |
| --- | --- |

BK.

arvestades, et aruandes on loetletud terve rida energia- ja transporditurgude prioriteete, ning arvestades, et paljud neist prioriteetidest viitavad riikide ja Euroopa investeeringute ja konkurentsi puudumisele mõnes valdkonnas; arvestades, et konkreetsete meetmete veenvaks põhjendamiseks ja liikmesriikidele nõudmiste esitamiseks on nende turgude puhul vaja täiendavaid uuringuid ja tõendatud teavet; arvestades, et ühtse turu tõhusa toimimise seisukohalt on väga oluline integreeritud, koostalitlusvõimeline ja kättesaadav Euroopa transporditaristu, elektrienergia siseturu loomine, tagades samal ajal tugeva konkurentsi ja tugevdades tarbijakaitset, ning ambitsioonikas Euroopa tööstuspoliitika;

| BL. | arvestades, et ka digitaalmajandust peetakse prioriteetseks valdkonnaks; arvestades, et ühtse digitaalse turu jaoks on vaja ajakohaseid ja teostatavaid läbipaistvus- ja tarbijakaitsemehhanisme; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (tarbija õiguste kohta) (8) õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine on seetõttu üks digitaalse majanduse arengu peamistest teguritest; |
| --- | --- |

BL.

arvestades, et ka digitaalmajandust peetakse prioriteetseks valdkonnaks; arvestades, et ühtse digitaalse turu jaoks on vaja ajakohaseid ja teostatavaid läbipaistvus- ja tarbijakaitsemehhanisme; arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta direktiivi 2011/83/EL (tarbija õiguste kohta) (8) õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine ja rakendamine on seetõttu üks digitaalse majanduse arengu peamistest teguritest;

| BM. | arvestades, et liidu kodanikud ei ole veel saanud täit kasu ühtse turu võimalustest paljudes valdkondades, eriti mis puudutab isikute ja töötajate vaba liikumist; arvestades, et töötajate liikuvus Euroopas on veel liiga väike ja on vaja tõhusamaid meetmeid selleks, et kõrvaldada allesjäänud takistused ning tagada töötajate võrdne kohtlemine aluslepingute kohaldamisalal ning kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega; |
| --- | --- |

BM.

arvestades, et liidu kodanikud ei ole veel saanud täit kasu ühtse turu võimalustest paljudes valdkondades, eriti mis puudutab isikute ja töötajate vaba liikumist; arvestades, et töötajate liikuvus Euroopas on veel liiga väike ja on vaja tõhusamaid meetmeid selleks, et kõrvaldada allesjäänud takistused ning tagada töötajate võrdne kohtlemine aluslepingute kohaldamisalal ning kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavadega;

| BN. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (9) on oluline vahend, mille abil vähendada riigiasutuste suurt võlgnevust paljudele ettevõtete, eriti VKEde ees, ning arvestades, et see direktiiv tuleks üle võtta kiiresti ja nõuetekohaselt, et vähendada maksejõuetuse juhtumeid; |
| --- | --- |

BN.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/7/EL hilinenud maksmisega võitlemise kohta äritehingute puhul (9) on oluline vahend, mille abil vähendada riigiasutuste suurt võlgnevust paljudele ettevõtete, eriti VKEde ees, ning arvestades, et see direktiiv tuleks üle võtta kiiresti ja nõuetekohaselt, et vähendada maksejõuetuse juhtumeid;

| BO. | arvestades, et sotsiaalsel turumajandusel põhineva ühtse turu toetamiseks on vaja uuenduslikumaid meetmeid; arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis tehti huvitav ettepanek tarbijate maksejõuetuse korra kasutuselevõtmise kohta, ning arvestades, et seda ettepanekut tuleb lähemalt uurida, kuna sellised meetmed võivad mängida olulist rolli nii tarbijakaitse puhul kui ka finantssektori võimalike süsteemsete riskide ennetamisel; |
| --- | --- |

BO.

arvestades, et sotsiaalsel turumajandusel põhineva ühtse turu toetamiseks on vaja uuenduslikumaid meetmeid; arvestades, et 2013. aasta majanduskasvu analüüsis tehti huvitav ettepanek tarbijate maksejõuetuse korra kasutuselevõtmise kohta, ning arvestades, et seda ettepanekut tuleb lähemalt uurida, kuna sellised meetmed võivad mängida olulist rolli nii tarbijakaitse puhul kui ka finantssektori võimalike süsteemsete riskide ennetamisel;

| BP. | arvestades, et on oluline koostada ambitsioonikas tarbijakaitse tegevuskava, mis hõlmaks seadusandlikke ja programmilisi sekkumismeetmeid eesmärgiga suurendada nn keskmise tarbija vastutustunnet ja kaitsta rohkem kaitsetumaid tarbijaid; |
| --- | --- |

BP.

arvestades, et on oluline koostada ambitsioonikas tarbijakaitse tegevuskava, mis hõlmaks seadusandlikke ja programmilisi sekkumismeetmeid eesmärgiga suurendada nn keskmise tarbija vastutustunnet ja kaitsta rohkem kaitsetumaid tarbijaid;

| BQ. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, mis peab olema Euroopa poolaasta eesmärk, sõltub ühtse turu võimaluste täiel määral väljaarendamisest, liidu kohustustest tervikuna ja liikmesriikide tõhusast osavõtust; |
| --- | --- |

BQ.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamine, mis peab olema Euroopa poolaasta eesmärk, sõltub ühtse turu võimaluste täiel määral väljaarendamisest, liidu kohustustest tervikuna ja liikmesriikide tõhusast osavõtust;

| BR. | arvestades, et Euroopa poolaasta peaks olema veelgi süstemaatilisemalt seotud käimasolevate liidu algatustega ja et arvesse tuleks võtta ühtse turu lõplikku väljakujundamist, et tagada Euroopa majanduspoliitika sidusus, eelkõige selleks, et kindlustada nõuetekohane lähenemine euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide vahel; |
| --- | --- |

BR.

arvestades, et Euroopa poolaasta peaks olema veelgi süstemaatilisemalt seotud käimasolevate liidu algatustega ja et arvesse tuleks võtta ühtse turu lõplikku väljakujundamist, et tagada Euroopa majanduspoliitika sidusus, eelkõige selleks, et kindlustada nõuetekohane lähenemine euroalasse kuuluvate ja mittekuuluvate riikide vahel;

| BS. | arvestades, et riiklike reformikavade kvaliteet Euroopa poolaasta raames on väga varieeruv sisu, läbipaistvuse, teostatavuse ja terviklikkuse seisukohalt ning et need kavad tuleks põhjalikult läbi vaadata, neid parandada ja muuta piisavalt ambitsioonikaks selleks, et saavutada majandusliku integratsiooni ja ühtse turu täieliku väljakujundamise eesmärke; |
| --- | --- |

BS.

arvestades, et riiklike reformikavade kvaliteet Euroopa poolaasta raames on väga varieeruv sisu, läbipaistvuse, teostatavuse ja terviklikkuse seisukohalt ning et need kavad tuleks põhjalikult läbi vaadata, neid parandada ja muuta piisavalt ambitsioonikaks selleks, et saavutada majandusliku integratsiooni ja ühtse turu täieliku väljakujundamise eesmärke;

| BT. | arvestades, et liikmesriigid peaksid andma võimalikult üksikasjalikku teavet ka ühtse turu põhivaldkondades kehtivate eeskirjade kohaldamise ja rakendamise meetodite kohta; |
| --- | --- |

BT.

arvestades, et liikmesriigid peaksid andma võimalikult üksikasjalikku teavet ka ühtse turu põhivaldkondades kehtivate eeskirjade kohaldamise ja rakendamise meetodite kohta;

| BU. | arvestades, et Euroopa poolaasta suhtes tuleb rakendada uut meetodit, mis seisneb ühtse turu prioriteetide arutamises samal ajal majanduse ja eelarve prioriteetidega, ühendades need omavahel, ning samuti koos tööhõive ja sotsiaalelu prioriteetidega ühtses integreeritud koordineerimisraamistikus; |
| --- | --- |

BU.

arvestades, et Euroopa poolaasta suhtes tuleb rakendada uut meetodit, mis seisneb ühtse turu prioriteetide arutamises samal ajal majanduse ja eelarve prioriteetidega, ühendades need omavahel, ning samuti koos tööhõive ja sotsiaalelu prioriteetidega ühtses integreeritud koordineerimisraamistikus;

| BV. | arvestades, et konkreetsetele riikidele tehtavates soovitustes tuleks arvesse võtta ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamise korda ja edusamme nende rakendamisel, eriti põhivaldkondades ja igal aastal kindlaksmääratavates prioriteetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

BV.

arvestades, et konkreetsetele riikidele tehtavates soovitustes tuleks arvesse võtta ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamise korda ja edusamme nende rakendamisel, eriti põhivaldkondades ja igal aastal kindlaksmääratavates prioriteetsetes valdkondades;

| BW. | arvestades, et konkreetsetele riikidele tehtavates soovitustes tuleks liikmesriikidele pakkuda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele üldsuse ja poliitikute suurem toetus; |
| --- | --- |

BW.

arvestades, et konkreetsetele riikidele tehtavates soovitustes tuleks liikmesriikidele pakkuda ka ühtse turu toimimise parandamiseks praktilisemaid lahendusi, et tagada ühtse turu väljakujundamisele üldsuse ja poliitikute suurem toetus;

| BX. | arvestades, et ühtse turu olukorra hindamisest peaks saama Euroopa poolaasta lahutamatu osa ja et lisaks majandusliku juhtimise sambale tuleks kasutusele võtta ühtse turu juhtimise sammas; arvestades, et komisjoni ettepanek koostada ühtse turu integratsiooni aastaaruanne, mis aitaks luua tõenditel põhineva aluse konkreetsetele riikidele tehtavatele soovitustele, võiks olla aluseks tulevasele ühtse turu iga-aastasele tsüklile Euroopa poolaasta raames; |
| --- | --- |

BX.

arvestades, et ühtse turu olukorra hindamisest peaks saama Euroopa poolaasta lahutamatu osa ja et lisaks majandusliku juhtimise sambale tuleks kasutusele võtta ühtse turu juhtimise sammas; arvestades, et komisjoni ettepanek koostada ühtse turu integratsiooni aastaaruanne, mis aitaks luua tõenditel põhineva aluse konkreetsetele riikidele tehtavatele soovitustele, võiks olla aluseks tulevasele ühtse turu iga-aastasele tsüklile Euroopa poolaasta raames;

| BY. | arvestades, et Euroopa poolaasta kasutuselevõtmisse tuleks täiel määral kaasata riikide parlamendid ja see peaks toimuma Euroopa Parlamendi eelisõigusi kahjustamata; |
| --- | --- |

BY.

arvestades, et Euroopa poolaasta kasutuselevõtmisse tuleks täiel määral kaasata riikide parlamendid ja see peaks toimuma Euroopa Parlamendi eelisõigusi kahjustamata;

| 1. | nõuab, et komisjon esitaks esimesel võimalusel ettepaneku võtta vastu õigusakt, mille eesmärk on tugevdada ühtse turu juhtimist, lähtudes käesoleva raporti lisas toodud üksikasjalikest soovitustest ning kaaludes võimaliku õigusliku alusena ELi toimimise lepingu kõiki siseturgu käsitlevaid asjakohaseid sätteid, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikli 26 lõiget 3; |
| --- | --- |

1.

nõuab, et komisjon esitaks esimesel võimalusel ettepaneku võtta vastu õigusakt, mille eesmärk on tugevdada ühtse turu juhtimist, lähtudes käesoleva raporti lisas toodud üksikasjalikest soovitustest ning kaaludes võimaliku õigusliku alusena ELi toimimise lepingu kõiki siseturgu käsitlevaid asjakohaseid sätteid, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikli 26 lõiget 3;

| 2. | kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega; |
| --- | --- |

2.

kinnitab, et nimetatud soovitused on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ja kodanike põhiõigustega;

| 3. | on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta olemasolevate eelarveassigneeringutega; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et taotletava ettepaneku finantsmõju tuleb katta olemasolevate eelarveassigneeringutega;

o

o o

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile ja nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üksikasjalike soovitustega komisjonile ja nõukogule, Euroopa Ülemkogule ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0211.

(2)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 84.

(3)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 51.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0258.

(5)  ELT C 33 E, 5.2.2013, lk 9.

(6)  ELT L 376, 27.12.2006, lk 36.

(7)  ELT L 319, 5.12.2007, lk 1.

(8)  ELT L 304, 22.11.2011, lk 64.

(9)  ELT L 48, 23.2.2011, lk 1.

---

LISA

ÜKSIKASJALIKUD SOOVITUSED TAOTLETAVA ETTEPANEKU SISU KOHTA

Soovitus 1: luua sidus raamistik ühtse turu juhtimiseks

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Tuleks esitada seadusandliku akti ettepanek, mille eesmärk on tugevdada ühtse turu juhtimist, et aidata tagada liidu ühtse turu toimimine ja edendada Euroopas kaasavat majanduskasvu. Ettepanek peaks põhinema siseturgu käsitlevatel asjakohastel ELi toimimise lepingu sätetel. Komisjon peaks kaaluma ka ELi toimimise lepingu artikli 26 lõikel 3 põhineva ettepaneku esitamist. |
| --- | --- |

—

Tuleks esitada seadusandliku akti ettepanek, mille eesmärk on tugevdada ühtse turu juhtimist, et aidata tagada liidu ühtse turu toimimine ja edendada Euroopas kaasavat majanduskasvu. Ettepanek peaks põhinema siseturgu käsitlevatel asjakohastel ELi toimimise lepingu sätetel. Komisjon peaks kaaluma ka ELi toimimise lepingu artikli 26 lõikel 3 põhineva ettepaneku esitamist.

| — | Menetlus peaks tagama Euroopa Parlamendi asjakohase kaasamise ühtse turu juhtimise raamistiku väljatöötamisse. Lisaks peaks õigusakt tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt teiste ühtse turu juhtimise tugevdamiseks vajalike meetmete vastuvõtmise, eelkõige valdkondades, kus on loodud liidu õigusraamistik kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetlusega. |
| --- | --- |

—

Menetlus peaks tagama Euroopa Parlamendi asjakohase kaasamise ühtse turu juhtimise raamistiku väljatöötamisse. Lisaks peaks õigusakt tagama Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt teiste ühtse turu juhtimise tugevdamiseks vajalike meetmete vastuvõtmise, eelkõige valdkondades, kus on loodud liidu õigusraamistik kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetlusega.

| — | Õigusakt ei tohiks piirata juba kehtiva ühtset turgu reguleeriva raamistiku või erinevates sektorites kehtestatavate eeskirjade kohaldamist. Samuti ei tohiks see piirata aluslepingutes sätestatud institutsioonide, eelkõige komisjoni eesõigusi ega liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad aluslepingutest või ühtse turu õigustikust. |
| --- | --- |

—

Õigusakt ei tohiks piirata juba kehtiva ühtset turgu reguleeriva raamistiku või erinevates sektorites kehtestatavate eeskirjade kohaldamist. Samuti ei tohiks see piirata aluslepingutes sätestatud institutsioonide, eelkõige komisjoni eesõigusi ega liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad aluslepingutest või ühtse turu õigustikust.

| — | Õigusakt peaks täiendama ühtset turgu reguleerivat raamistikku ning hõlbustama ühtse turu eeskirjade ja vabaduste ülevõtmist, rakendamist, kohaldamist ja jõustamist. |
| --- | --- |

—

Õigusakt peaks täiendama ühtset turgu reguleerivat raamistikku ning hõlbustama ühtse turu eeskirjade ja vabaduste ülevõtmist, rakendamist, kohaldamist ja jõustamist.

| — | Õigusaktis tuleks sätestada liidu ühtse turu suuniste vastuvõtmine. Suunised peaksid hõlmama eesmärke, mille poole püüelda, tegevuste prioriteete ning tingimusi, mida tuleb tagada, ning nende juurde peaksid kuuluma ühtse turu juhtimise tugevdamiseks kehtestatavad töömeetodid ja -menetlused. |
| --- | --- |

—

Õigusaktis tuleks sätestada liidu ühtse turu suuniste vastuvõtmine. Suunised peaksid hõlmama eesmärke, mille poole püüelda, tegevuste prioriteete ning tingimusi, mida tuleb tagada, ning nende juurde peaksid kuuluma ühtse turu juhtimise tugevdamiseks kehtestatavad töömeetodid ja -menetlused.

| — | Sõnastada tuleks koostatavate riiklike tegevuskavade esitamise, hindamise ja järelevalve ning ühtse turuga seotud riigispetsiifiliste soovituste määratlemise menetlused. |
| --- | --- |

—

Sõnastada tuleks koostatavate riiklike tegevuskavade esitamise, hindamise ja järelevalve ning ühtse turuga seotud riigispetsiifiliste soovituste määratlemise menetlused.

| — | Määratleda tuleks ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamise ja jõustamise parandamiseks vajalikud täiendavad meetmed. |
| --- | --- |

—

Määratleda tuleks ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamise ja jõustamise parandamiseks vajalikud täiendavad meetmed.

| — | Täpsustada tuleks ühtse turu juhtimise tsükli ning Euroopa poolaasta iga-aastase poliitikatsükli vahelist seost. |
| --- | --- |

—

Täpsustada tuleks ühtse turu juhtimise tsükli ning Euroopa poolaasta iga-aastase poliitikatsükli vahelist seost.

Soovitus 2: määrata kindlaks liidu eesmärgid ja ühtse turu toimimise parandamiseks vajaliku tegevuse prioriteedid

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Et panna ühtne turg tõhusalt majanduskasvu, töökohtade loomise ning tarbijate ja ettevõtete kindlustunde nimel tööle, tuleks kehtestada liidu suunised ühtse turu toimimise parandamiseks. Suunised peaksid hõlmama järgmist:






  (a) | liidu ja liikmesriikide tegevuse eesmärgid ja prioriteedid; |
| --- | --- | --- |

—

Et panna ühtne turg tõhusalt majanduskasvu, töökohtade loomise ning tarbijate ja ettevõtete kindlustunde nimel tööle, tuleks kehtestada liidu suunised ühtse turu toimimise parandamiseks. Suunised peaksid hõlmama järgmist:

(a)

liidu ja liikmesriikide tegevuse eesmärgid ja prioriteedid;

| (b) | tingimused, mis tuleb kehtestada, et ühtse turu juhtimist veelgi parandada. |
| --- | --- |

(b)

tingimused, mis tuleb kehtestada, et ühtse turu juhtimist veelgi parandada.

| — | Tuleks kindlaks määrata piiratud arv eesmärke ja prioriteete valdkondades, kus paremini toimiv ühtne turg tooks tõenäoliselt kaasa kõige suuremat kasu liidu majanduskasvule ja töökohtade loomisele. |
| --- | --- |

—

Tuleks kindlaks määrata piiratud arv eesmärke ja prioriteete valdkondades, kus paremini toimiv ühtne turg tooks tõenäoliselt kaasa kõige suuremat kasu liidu majanduskasvule ja töökohtade loomisele.

| — | Rakendatavate meetmete eesmärkide ja prioriteetide valik peaks lähtuma järgmistest kriteeriumidest:






  (a) | tootmisvõrdlused, milles kasutatakse valitud võtmetähtsusega kvantitatiivseid näitajaid, mis hõlmavad kaupade ja teenuste tootmise sisendeid, et teha kindlaks sektorid, milles on enim kasutamata potentsiaali majanduskasvu loomiseks; |
| --- | --- | --- |

—

Rakendatavate meetmete eesmärkide ja prioriteetide valik peaks lähtuma järgmistest kriteeriumidest:

(a)

tootmisvõrdlused, milles kasutatakse valitud võtmetähtsusega kvantitatiivseid näitajaid, mis hõlmavad kaupade ja teenuste tootmise sisendeid, et teha kindlaks sektorid, milles on enim kasutamata potentsiaali majanduskasvu loomiseks;

| (b) | majanduslik tähtsus: analüüsitakse, kas sektor on majandusliku mastaabi mõttes piisavalt oluline, et avaldada majanduskasvule arvestatavat mõju, kui kõrvaldada selle potentsiaali kasutamata jätmise algpõhjused; |
| --- | --- |

(b)

majanduslik tähtsus: analüüsitakse, kas sektor on majandusliku mastaabi mõttes piisavalt oluline, et avaldada majanduskasvule arvestatavat mõju, kui kõrvaldada selle potentsiaali kasutamata jätmise algpõhjused;

| (c) | dünaamilised tegurid: analüüsitakse, kas sektor näib juba olevat rakendamas oma kasutamata potentsiaali, lähtudes näiteks sellistest teguritest nagu sektori võime suurendada tööhõivet ning selle võimalik sidusus tööjõu tootlikkuse võrdlustasemetega; |
| --- | --- |

(c)

dünaamilised tegurid: analüüsitakse, kas sektor näib juba olevat rakendamas oma kasutamata potentsiaali, lähtudes näiteks sellistest teguritest nagu sektori võime suurendada tööhõivet ning selle võimalik sidusus tööjõu tootlikkuse võrdlustasemetega;

| (d) | ühtse turu tegurid: analüüsitakse, kas leidub tõendeid selle kohta, et ühtse turu täiustamine võiks kasutamata potentsiaali tööle rakendada; |
| --- | --- |

(d)

ühtse turu tegurid: analüüsitakse, kas leidub tõendeid selle kohta, et ühtse turu täiustamine võiks kasutamata potentsiaali tööle rakendada;

| (e) | täiendavad tegurid, mis puudutavad tarbijate, töötajate ja kodanike kaitset. |
| --- | --- |

(e)

täiendavad tegurid, mis puudutavad tarbijate, töötajate ja kodanike kaitset.

Soovitus 3: määrata kindlaks ühtse turu juhtimise parandamiseks vajalikud tingimused

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Tingimused, mis tuleb kehtestada, et ühtse turu juhtimist veelgi parandada, peaksid hõlmama järgmist:






  (a) | aruka regulatsiooni põhimõtete järgimine ühtse turu eeskirjade kehtestamisel ja rakendamisel, et tagada, et need kehtestataks, võetaks üle ja rakendataks nii, et need toimiksid tõhusalt nende jaoks, kellele need on mõeldud; |
| --- | --- | --- |

—

Tingimused, mis tuleb kehtestada, et ühtse turu juhtimist veelgi parandada, peaksid hõlmama järgmist:

(a)

aruka regulatsiooni põhimõtete järgimine ühtse turu eeskirjade kehtestamisel ja rakendamisel, et tagada, et need kehtestataks, võetaks üle ja rakendataks nii, et need toimiksid tõhusalt nende jaoks, kellele need on mõeldud;

| (b) | halduskoormuse vähendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, minimaalsele tasemele; |
| --- | --- |

(b)

halduskoormuse vähendamine, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, minimaalsele tasemele;

| (c) | ettevõtetele ja kodanikele võimaluse loomine täita vajalikke menetlusi kiiresti elektrooniliste vahendite abil; |
| --- | --- |

(c)

ettevõtetele ja kodanikele võimaluse loomine täita vajalikke menetlusi kiiresti elektrooniliste vahendite abil;

| (d) | ettevõtetele ja kodanikele vajadusel teabe ja abi leidmise ning kiirete ja tõhusate ning majanduslikult jõukohaste heastamismeetmete tagamine; |
| --- | --- |

(d)

ettevõtetele ja kodanikele vajadusel teabe ja abi leidmise ning kiirete ja tõhusate ning majanduslikult jõukohaste heastamismeetmete tagamine;

| (e) | infotehnoloogia arukam kasutamine ettevõtete ja kodanike teavitamiseks, et nad saaksid oma õigusi ja võimalusi ära kasutada, ning riikliku ja liidu tasandi algatuste parem ühendamine; |
| --- | --- |

(e)

infotehnoloogia arukam kasutamine ettevõtete ja kodanike teavitamiseks, et nad saaksid oma õigusi ja võimalusi ära kasutada, ning riikliku ja liidu tasandi algatuste parem ühendamine;

| (f) | veebipõhiste vahendite, näiteks siseturu infosüsteemi suurem kasutamine haldusasutuste piiriüleses koostöös; |
| --- | --- |

(f)

veebipõhiste vahendite, näiteks siseturu infosüsteemi suurem kasutamine haldusasutuste piiriüleses koostöös;

| (g) | ühtsete kontaktpunktide edasiarendamine; |
| --- | --- |

(g)

ühtsete kontaktpunktide edasiarendamine;

| (h) | kiirete ja tulemuslike probleemilahendus- ja hüvitusmehhanismide tõhusam kasutamine, k.a riigi tasandil ühe kergesti ligipääsetava esmatasandi abiteenuse loomine, mida ettevõtted ja kodanikud saaksid kasutada, kui neil tekib probleeme ühtse turu pakutavate õiguste ja võimaluste kasutamisel. |
| --- | --- |

(h)

kiirete ja tulemuslike probleemilahendus- ja hüvitusmehhanismide tõhusam kasutamine, k.a riigi tasandil ühe kergesti ligipääsetava esmatasandi abiteenuse loomine, mida ettevõtted ja kodanikud saaksid kasutada, kui neil tekib probleeme ühtse turu pakutavate õiguste ja võimaluste kasutamisel.

Soovitus 4: määrata kindlaks ühtse turu õigusraamistiku rakendamise ja jõustamise parandamiseks vajalikud täiendavad meetmed

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Et parandada ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamist ja jõustamist, peaks komisjon:






  (a) | suurendama liikmesriikidele seni kohalikku õigusesse üle võtmata direktiivide ülevõtmiseks antavat abi; |
| --- | --- | --- |

—

Et parandada ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamist ja jõustamist, peaks komisjon:

(a)

suurendama liikmesriikidele seni kohalikku õigusesse üle võtmata direktiivide ülevõtmiseks antavat abi;

| (b) | tegema süstemaatiliselt vastavuskontrolle ja võtma toetavaid meetmeid, et panna eeskirjad kõigis liikmesriikides reaalselt kehtima; |
| --- | --- |

(b)

tegema süstemaatiliselt vastavuskontrolle ja võtma toetavaid meetmeid, et panna eeskirjad kõigis liikmesriikides reaalselt kehtima;

| (c) | vaatama põhjalikult läbi üle võetud ja rakendatud õigusaktid, et hinnata nii praktilises kui ka majanduslikus mõttes eeskirjade rakendamist ja tegelikku toimimist; |
| --- | --- |

(c)

vaatama põhjalikult läbi üle võetud ja rakendatud õigusaktid, et hinnata nii praktilises kui ka majanduslikus mõttes eeskirjade rakendamist ja tegelikku toimimist;

| (d) | täiustama rakendamise järgset aruandlust, keskendudes sellele, kuidas liikmesriigid eeskirju järgivad, ning tulemushinnanguid, keskendudes vastuvõetud poliitiliste meetmete tõhususele; |
| --- | --- |

(d)

täiustama rakendamise järgset aruandlust, keskendudes sellele, kuidas liikmesriigid eeskirju järgivad, ning tulemushinnanguid, keskendudes vastuvõetud poliitiliste meetmete tõhususele;

| (e) | korraldama teiste liikmesriikidega vastastikuseid hindamisi. |
| --- | --- |

(e)

korraldama teiste liikmesriikidega vastastikuseid hindamisi.

| — | Et parandada ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamist ja jõustamist, peaksid liikmesriigid:






  (a) | juhul, kui liikmesriigid ja komisjon peavad seda asjakohaseks, esitama komisjonile ülevõtmismeetmete projektid, et tagada nõuetekohase ülevõtmise eelnev hindamine ja kindlustada nõuetele vastavus ja kiire rakendamine; |
| --- | --- | --- |

—

Et parandada ühtset turgu reguleeriva raamistiku rakendamist ja jõustamist, peaksid liikmesriigid:

(a)

juhul, kui liikmesriigid ja komisjon peavad seda asjakohaseks, esitama komisjonile ülevõtmismeetmete projektid, et tagada nõuetekohase ülevõtmise eelnev hindamine ja kindlustada nõuetele vastavus ja kiire rakendamine;

| (b) | konsulteerima ülevõtmisprotsessi vältel ja rakendamise ajal regulaarselt huvirühmade ja kodanikuühiskonnaga, sh tarbijate, ettevõtete ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega; |
| --- | --- |

(b)

konsulteerima ülevõtmisprotsessi vältel ja rakendamise ajal regulaarselt huvirühmade ja kodanikuühiskonnaga, sh tarbijate, ettevõtete ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega;

| (c) | esitama veebipõhises keskkonnas selgituse selle kohta, kuidas nad on eeskirju üle võtnud ja kuidas need eeskirjad praktikas toimivad. |
| --- | --- |

(c)

esitama veebipõhises keskkonnas selgituse selle kohta, kuidas nad on eeskirju üle võtnud ja kuidas need eeskirjad praktikas toimivad.

Soovitus 5: sätestada riiklike tegevuskavade esitamine, hindamine ja järelevalve

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Liikmesriigid peaksid koostama ja esitama komisjonile riiklikud tegevuskavad, mis on suunatud liidu tegevuse eesmärkide ja prioriteetide elluviimisele, et parandada ühtse turu toimimist. Tegevuskavad peaksid sisaldama võetavate üksikasjalike meetmete loetelu ning nende rakendamise kava. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid peaksid koostama ja esitama komisjonile riiklikud tegevuskavad, mis on suunatud liidu tegevuse eesmärkide ja prioriteetide elluviimisele, et parandada ühtse turu toimimist. Tegevuskavad peaksid sisaldama võetavate üksikasjalike meetmete loetelu ning nende rakendamise kava.

| — | Riiklike tegevuskavade koostamisel tuleks arvestada majanduslikke ja sotsiaalseid huve ning tarbijate huve esindavate sidusrühmadega. |
| --- | --- |

—

Riiklike tegevuskavade koostamisel tuleks arvestada majanduslikke ja sotsiaalseid huve ning tarbijate huve esindavate sidusrühmadega.

| — | Komisjon koostöös siseturu nõuandekomiteega peaks riiklikke tegevuskavu hindama ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seda kokkuvõtva aruande. |
| --- | --- |

—

Komisjon koostöös siseturu nõuandekomiteega peaks riiklikke tegevuskavu hindama ning esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule seda kokkuvõtva aruande.

| — | Riiklike tegevuskavade hindamisel tuleks võtta arvesse siseturu tulemustabeleid ning ühtse turu juhtimise aruannet. |
| --- | --- |

—

Riiklike tegevuskavade hindamisel tuleks võtta arvesse siseturu tulemustabeleid ning ühtse turu juhtimise aruannet.

| — | Komisjon peaks tegema järelevalvet riiklike tegevuskavade rakendamisel saavutatava edu üle. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid esitama komisjonile kogu asjakohase teabe, mida peetakse saavutatud edu hindamiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

—

Komisjon peaks tegema järelevalvet riiklike tegevuskavade rakendamisel saavutatava edu üle. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid esitama komisjonile kogu asjakohase teabe, mida peetakse saavutatud edu hindamiseks vajalikuks.

| — | Riiklike tegevuskavade esitamist ja hindamist tuleb pidada kooskõlastatud tegevuseks, mis moodustab integreeritud raamistikus osa iga-aastasest tsüklist, milles määratakse kindlaks poliitilised prioriteedid ühtse turu täielikuks väljakujundamiseks, võttes arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet. |
| --- | --- |

—

Riiklike tegevuskavade esitamist ja hindamist tuleb pidada kooskõlastatud tegevuseks, mis moodustab integreeritud raamistikus osa iga-aastasest tsüklist, milles määratakse kindlaks poliitilised prioriteedid ühtse turu täielikuks väljakujundamiseks, võttes arvesse majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõõdet.

Soovitus 6: sätestada eraldiseisvate ühtse turuga seotud riigispetsiifiliste soovituste koostamine

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Riiklike tegevuskavade hindamisest lähtudes ning teisi asjakohaseid ühtse turu vahendeid kasutades peaks nõukogu komisjoni ettepanekul ja vajaduse korral Euroopa Parlamendiga konsulteerides koostama põhitähtsaks peetavates valdkondades poliitiliste tegevusprioriteetide põhjal ühtse turuga seotud soovitused liikmesriikidele eesmärgiga parandada ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, rakendamist ja jõustamist. |
| --- | --- |

—

Riiklike tegevuskavade hindamisest lähtudes ning teisi asjakohaseid ühtse turu vahendeid kasutades peaks nõukogu komisjoni ettepanekul ja vajaduse korral Euroopa Parlamendiga konsulteerides koostama põhitähtsaks peetavates valdkondades poliitiliste tegevusprioriteetide põhjal ühtse turuga seotud soovitused liikmesriikidele eesmärgiga parandada ühtse turu eeskirjade ülevõtmist, rakendamist ja jõustamist.

| — | Liikmesriikidele antavate soovituste käsitlemisel peaks nõukogu kasutama täielikult ära Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud võimalusi. |
| --- | --- |

—

Liikmesriikidele antavate soovituste käsitlemisel peaks nõukogu kasutama täielikult ära Euroopa Liidu toimimise lepingus sätestatud võimalusi.

| — | Ühtse turuga seotud soovituse tegemisel peaks Euroopa Parlamendi asjaomasel komisjonil olema võimalus kutsuda arvamuste vahetusel osalema asjaomase liikmesriigi esindajaid ning komisjoni esindajatel peaks olema võimalus olla kutsutud arvamuste vahetusele asjaomase liikmesriigi parlamendiga. |
| --- | --- |

—

Ühtse turuga seotud soovituse tegemisel peaks Euroopa Parlamendi asjaomasel komisjonil olema võimalus kutsuda arvamuste vahetusel osalema asjaomase liikmesriigi esindajaid ning komisjoni esindajatel peaks olema võimalus olla kutsutud arvamuste vahetusele asjaomase liikmesriigi parlamendiga.

Soovitus 7: määratleda Euroopa poolaasta ühtse turu sammas

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Tagamaks, et ühtne turg annaks kodanikele, tarbijatele, töötajatele ja ettevõtetele konkreetseid tulemusi, tuleks kasutada Euroopa poolaasta iga-aastast tsüklit platvormina poliitiliste suuniste andmiseks, aruandluseks, selleks, et liikmesriigid ning liit saaksid ühtse turu eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude asjus seiret teha ning heastamismeetmete määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Tagamaks, et ühtne turg annaks kodanikele, tarbijatele, töötajatele ja ettevõtetele konkreetseid tulemusi, tuleks kasutada Euroopa poolaasta iga-aastast tsüklit platvormina poliitiliste suuniste andmiseks, aruandluseks, selleks, et liikmesriigid ning liit saaksid ühtse turu eesmärkide saavutamisel tehtavate edusammude asjus seiret teha ning heastamismeetmete määratlemiseks.

| — | Määratleda tuleks Euroopa poolaasta ühtse turu sammas. |
| --- | --- |

—

Määratleda tuleks Euroopa poolaasta ühtse turu sammas.

| — | Euroopa poolaasta ühtse turu sammas peaks hõlmama järgmist:






  (a) | siseturu tulemustabel, sealhulgas üksikasjalikud riigispetsiifilised aruanded seoses siseturu õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa poolaasta ühtse turu sammas peaks hõlmama järgmist:

(a)

siseturu tulemustabel, sealhulgas üksikasjalikud riigispetsiifilised aruanded seoses siseturu õigusaktide rakendamise ja kohaldamisega;

| (b) | ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamise kord, mille määravad täpsemalt kindlaks liikmesriigid, eriti põhivaldkondades ja seoses igal aastal kindaks määratavate poliitiliste prioriteetidega; |
| --- | --- |

(b)

ühtset turgu käsitlevate õigusaktide rakendamise kord, mille määravad täpsemalt kindlaks liikmesriigid, eriti põhivaldkondades ja seoses igal aastal kindaks määratavate poliitiliste prioriteetidega;

| (c) | komisjoni soovitused tuleva aasta poliitiliste prioriteetide valikuks liidu ja siseriiklikul tasandil, esitatuna iga-aastases majanduskasvu analüüsis ning ühtse turu integratsiooni aastaaruandes. Aastaaruanne peaks pakkuma ka hinnangu ühtse turu toimimise kohta praktikas. Kõnealused poliitiliste prioriteetide ettepanekud peaksid lähtuma siseturu tulemustabeli ja teiste ühtse turu järelevalve vahendite järeldustest, et vältida kattuvust, koostada tõhusad ja selged soovitused ning tagada Euroopa majanduspoliitika sidusus; |
| --- | --- |

(c)

komisjoni soovitused tuleva aasta poliitiliste prioriteetide valikuks liidu ja siseriiklikul tasandil, esitatuna iga-aastases majanduskasvu analüüsis ning ühtse turu integratsiooni aastaaruandes. Aastaaruanne peaks pakkuma ka hinnangu ühtse turu toimimise kohta praktikas. Kõnealused poliitiliste prioriteetide ettepanekud peaksid lähtuma siseturu tulemustabeli ja teiste ühtse turu järelevalve vahendite järeldustest, et vältida kattuvust, koostada tõhusad ja selged soovitused ning tagada Euroopa majanduspoliitika sidusus;

| (d) | liidu ja siseriiklikul tasandil allesjäänud takistuste ületamiseks vajalike poliitiliste prioriteetide ja eesmärkide sõnastamine ühtse turu suuniste vormis; |
| --- | --- |

(d)

liidu ja siseriiklikul tasandil allesjäänud takistuste ületamiseks vajalike poliitiliste prioriteetide ja eesmärkide sõnastamine ühtse turu suuniste vormis;

| (e) | ühtse turu suuniste rakendamiseks mõeldud riiklike tegevuskavade esitamine; |
| --- | --- |

(e)

ühtse turu suuniste rakendamiseks mõeldud riiklike tegevuskavade esitamine;

| (f) | komisjoni hinnangut riiklikele tegevuskavadele tihedas koostöös siseturu nõuandekomiteega ning võttes arvesse siseturu tulemustabelit ning ühtse turu juhtimise aastaaruannet; |
| --- | --- |

(f)

komisjoni hinnangut riiklikele tegevuskavadele tihedas koostöös siseturu nõuandekomiteega ning võttes arvesse siseturu tulemustabelit ning ühtse turu juhtimise aastaaruannet;

| (g) | seda, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid vastu selged ühtse turuga seotud soovitused liikmesriikidele, lähtudes komisjoni ettepanekust. |
| --- | --- |

(g)

seda, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid vastu selged ühtse turuga seotud soovitused liikmesriikidele, lähtudes komisjoni ettepanekust.

Soovitus 8: suurendada demokraatlikku vastutust ning Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide parlamentide rolli

Euroopa Parlament on seisukohal, et esitatava seadusandliku ettepaneku eesmärk peaks olema reguleerida järgmist:

| — | Euroopa Parlamendi tuleks aluslepingute kohaselt kaasata ühtse turu juhtimise raamistiku väljatöötamisse. Parlament tuleks kaasata või vähemalt peaks nõukogu temaga konsulteerima teiste ühtse turu juhtimise tugevdamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel, muu hulgas seoses liidu eesmärkide, prioriteetide ja kavandatavate poliitiliste meetmetega. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi tuleks aluslepingute kohaselt kaasata ühtse turu juhtimise raamistiku väljatöötamisse. Parlament tuleks kaasata või vähemalt peaks nõukogu temaga konsulteerima teiste ühtse turu juhtimise tugevdamiseks vajalike meetmete vastuvõtmisel, muu hulgas seoses liidu eesmärkide, prioriteetide ja kavandatavate poliitiliste meetmetega.

| — | Euroopa Parlament peaks enne kevadist Euroopa Ülemkogu arutama iga-aastast majanduskasvu analüüsi ning hääletama Euroopa Ülemkogule esitatava ühtse turu integratsiooni aastaaruandega seotud muudatusettepanekuid. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlament peaks enne kevadist Euroopa Ülemkogu arutama iga-aastast majanduskasvu analüüsi ning hääletama Euroopa Ülemkogule esitatava ühtse turu integratsiooni aastaaruandega seotud muudatusettepanekuid.

| — | Euroopa Parlamendi president peaks esitama Euroopa Ülemkogu kevadisel istungil Euroopa Parlamendi seisukohad ühtse turu integratsiooni kohta. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi president peaks esitama Euroopa Ülemkogu kevadisel istungil Euroopa Parlamendi seisukohad ühtse turu integratsiooni kohta.

| — | Nõukogu ja komisjon peaksid Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide vahelistel kohtumistel ühtse turu integratsiooni arutelude ajal kohapeal esindatud olema. |
| --- | --- |

—

Nõukogu ja komisjon peaksid Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide vahelistel kohtumistel ühtse turu integratsiooni arutelude ajal kohapeal esindatud olema.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/89 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/89

---

P7_TA(2013)0055

ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärk

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste nõukogu 22. istungjärgu kohta (2013/2533(RSP))

(2016/C 024/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ning ÜRO inimõiguste konventsioone ja nende fakultatiivprotokolle,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 60/251, millega asutati ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC),

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee resolutsiooni selle kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee resolutsiooni selle kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, Euroopa Sotsiaalhartat ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava, mis võeti vastu välisasjade nõukogu 3179. istungil 25. juunil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ning ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava, mis võeti vastu välisasjade nõukogu 3179. istungil 25. juunil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2012. aasta soovitust nõukogule ELi inimõiguste eriesindaja kohta (1),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) kohta, sealhulgas Euroopa Parlamendi prioriteete selles osas, võttes eriti arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) kohta, sealhulgas Euroopa Parlamendi prioriteete selles osas, võttes eriti arvesse Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2012. aasta resolutsiooni ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärku käsitleva Euroopa Parlamendi seisukoha kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni aruannet nende lähetuse kohta ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgule, samuti väliskomisjoni, inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ühisdelegatsiooni aruannet lähetuse kohta ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgule, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni aruannet nende lähetuse kohta ÜRO inimõiguste nõukogu 19. istungjärgule, samuti väliskomisjoni, inimõiguste allkomisjoni ning julgeoleku ja kaitse allkomisjoni ühisdelegatsiooni aruannet lähetuse kohta ÜRO Peaassamblee 67. istungjärgule,

| — | võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma erakorralisi resolutsioone inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni ELi inimõiguste strateegia läbivaatamise kohta (3),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2012. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2011. aastal ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõiget 5 ning artikleid 18, 21, 27 ja 47,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu tulevasi, 2013. aasta istungjärke, eelkõige 25. veebruarist kuni 22. märtsini 2013 toimuvat 22. istungjärku, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste nõukogu tulevasi, 2013. aasta istungjärke, eelkõige 25. veebruarist kuni 22. märtsini 2013 toimuvat 22. istungjärku,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 110 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi (5); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et inimõiguste universaalsuse austamine, edendamine ja kaitsmine on osa Euroopa Liidu eetilisest ja õiguslikust acquis’st ning Euroopa ühtsuse ja terviklikkuse nurgakivi (5);

| B. | arvestades, et ELi hiljutise inimõiguste strateegia ülevaate edukas rakendamine peaks parandama ELi usaldusväärsust UNHRCs, suurendades tema sise-ja välispoliitika järjepidevust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi hiljutise inimõiguste strateegia ülevaate edukas rakendamine peaks parandama ELi usaldusväärsust UNHRCs, suurendades tema sise-ja välispoliitika järjepidevust;

| C. | arvestades, et EL peaks püüdma võtta inimõiguste rikkumiste vastu sõna ühiselt ja ühendatud positsioonilt, saavutamaks parimaid tulemusi, ning peaks selles kontekstis jätkuvalt tugevdama liikmesriikide vahelist koostööd ja parandama organisatoorset korraldust ja kooskõlastamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL peaks püüdma võtta inimõiguste rikkumiste vastu sõna ühiselt ja ühendatud positsioonilt, saavutamaks parimaid tulemusi, ning peaks selles kontekstis jätkuvalt tugevdama liikmesriikide vahelist koostööd ja parandama organisatoorset korraldust ja kooskõlastamist;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu on võtnud vastu inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava selle rakendamiseks, et saavutada sellel alal tõhusam, nähtavam ja sidusam ELi poliitika; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu Nõukogu on võtnud vastu inimõiguste ja demokraatia strateegilise raamistiku ja tegevuskava selle rakendamiseks, et saavutada sellel alal tõhusam, nähtavam ja sidusam ELi poliitika;

| E. | arvestades, et 25. juulil 2012. aastal määrati ametisse ELi inimõiguste eriesindaja, kes tegutseb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja alluvuses ning kelle roll on edendada ELi inimõiguste poliitika tõhusust ja nähtavust ning aidata viia ellu inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 25. juulil 2012. aastal määrati ametisse ELi inimõiguste eriesindaja, kes tegutseb liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja alluvuses ning kelle roll on edendada ELi inimõiguste poliitika tõhusust ja nähtavust ning aidata viia ellu inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava;

| F. | arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsioon sõidab UNHRC 22. istungjärgu ajal Genfi, nagu on toimunud ka varasemate aastate UNHRC istungjärkude puhul; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni delegatsioon sõidab UNHRC 22. istungjärgu ajal Genfi, nagu on toimunud ka varasemate aastate UNHRC istungjärkude puhul;

| 1. | võtab teadmiseks käimasoleva ELi prioriteetide kinnitamise protsessi seoses UNHRC 22. istungjärguga; kiidab heaks ELi keskendumise olukorrale Süürias, Birmas/Myanmaris, Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis ja Malis, samuti ELi toetuse inimõiguste olukorra eriraportööri mandaadi pikendamisele Iraanis; toetab ka keskendumist sellistele teemadele nagu mõtte-, usu- ja veendumuste vabadus, surmanuhtluse kaotamine, lapse õigused, äritegevus ja inimõigused, naistevastane vägivald ning lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide õigused; |
| --- | --- |

1.

võtab teadmiseks käimasoleva ELi prioriteetide kinnitamise protsessi seoses UNHRC 22. istungjärguga; kiidab heaks ELi keskendumise olukorrale Süürias, Birmas/Myanmaris, Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis ja Malis, samuti ELi toetuse inimõiguste olukorra eriraportööri mandaadi pikendamisele Iraanis; toetab ka keskendumist sellistele teemadele nagu mõtte-, usu- ja veendumuste vabadus, surmanuhtluse kaotamine, lapse õigused, äritegevus ja inimõigused, naistevastane vägivald ning lesbide, geide, biseksuaalide ja transseksuaalide õigused;

| 2. | tunneb heameelt asjaolu üle, et 22. korralise istungjärgu päevakorras on paneelarutelud, mille teemaks on inimõiguste süvalaiendamine, finants- ja majanduskriisi ning korruptsiooni negatiivne mõju inimõigustele, Viini deklaratsiooni ja tegevusprogrammi 20. aastapäeva tähistamine, samuti interaktiivsed mõttevahetused, muu hulgas puuetega inimeste õiguste teemal, ja ulatuslikud kohtumised, kus käsitletakse mitmesuguseid küsimusi, näiteks laste õigust kõige kõrgematele tervisekaitse normidele; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles aktiivselt kaasa aitama nendele aruteludele ja selgelt teada andma, et inimõigused on universaalsed, jagamatud ja omavahel seotud; |
| --- | --- |

2.

tunneb heameelt asjaolu üle, et 22. korralise istungjärgu päevakorras on paneelarutelud, mille teemaks on inimõiguste süvalaiendamine, finants- ja majanduskriisi ning korruptsiooni negatiivne mõju inimõigustele, Viini deklaratsiooni ja tegevusprogrammi 20. aastapäeva tähistamine, samuti interaktiivsed mõttevahetused, muu hulgas puuetega inimeste õiguste teemal, ja ulatuslikud kohtumised, kus käsitletakse mitmesuguseid küsimusi, näiteks laste õigust kõige kõrgematele tervisekaitse normidele; kutsub Euroopa välisteenistust ja ELi liikmesriike üles aktiivselt kaasa aitama nendele aruteludele ja selgelt teada andma, et inimõigused on universaalsed, jagamatud ja omavahel seotud;

| 3. | tunneb heameelt eriraportööride esitatavate aruannete üle, milles muu hulgas käsitletakse inimõiguste olukorda Iraanis, Birmas/Myanmaris, Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis ja alates 1967. aastast okupeeritud Palestiina aladel, ning inimõiguste ülemvoliniku esitatava kirjaliku raporti üle inimõiguste olukorra kohta Malis, eriti riigi põhjaosas, eluaseme teemal, mis on osa õigusest piisavale elatustasemele ja sellega seonduva mittediskrimineerimise õiguse kohta, samuti mõtte-, usu- ja veendumuste vabaduse teemal, ning inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismivastases võitluses; |
| --- | --- |

3.

tunneb heameelt eriraportööride esitatavate aruannete üle, milles muu hulgas käsitletakse inimõiguste olukorda Iraanis, Birmas/Myanmaris, Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis ja alates 1967. aastast okupeeritud Palestiina aladel, ning inimõiguste ülemvoliniku esitatava kirjaliku raporti üle inimõiguste olukorra kohta Malis, eriti riigi põhjaosas, eluaseme teemal, mis on osa õigusest piisavale elatustasemele ja sellega seonduva mittediskrimineerimise õiguse kohta, samuti mõtte-, usu- ja veendumuste vabaduse teemal, ning inimõiguste ja põhivabaduste edendamise ja kaitse kohta terrorismivastases võitluses;

ÜRO inimõiguste nõukogu tegevus

| 4. | võtab teadmiseks, et septembris 2012 valiti UNHRCsse järgmised 18 uut liiget, kes asusid oma liikmekohustusi täitma 1. jaanuaril 2013: Argentina, Ameerika Ühendriigid, Araabia Ühendemiraadid, Brasiilia, Côte d'Ivoire, Eesti, Etioopia, Gabon, Iirimaa, Jaapan, Kasahstan, Keenia, Korea Vabariik, Montenegro, Pakistan, Saksamaa, Sierra Leone, Venezuela Bolivari Vabariik; ning märgib, et üheksa ELi liikmesriiki on nüüd UNHRC liikmed; |
| --- | --- |

4.

võtab teadmiseks, et septembris 2012 valiti UNHRCsse järgmised 18 uut liiget, kes asusid oma liikmekohustusi täitma 1. jaanuaril 2013: Argentina, Ameerika Ühendriigid, Araabia Ühendemiraadid, Brasiilia, Côte d'Ivoire, Eesti, Etioopia, Gabon, Iirimaa, Jaapan, Kasahstan, Keenia, Korea Vabariik, Montenegro, Pakistan, Saksamaa, Sierra Leone, Venezuela Bolivari Vabariik; ning märgib, et üheksa ELi liikmesriiki on nüüd UNHRC liikmed;

| 5. | võtab teadmiseks, et ÜRO inimõiguste nõukogule on 2013. aastaks valitud uus president – Remigiusz Henczel Poolast – ja neli asepresidenti – šeik Ahmed Ould Zahaf Mauritaaniast, Iruthisham Adam Maldiividelt, Luis Gallegos Chiriboga Ecuadorist ja Alexandre Fasel Šveitsist; |
| --- | --- |

5.

võtab teadmiseks, et ÜRO inimõiguste nõukogule on 2013. aastaks valitud uus president – Remigiusz Henczel Poolast – ja neli asepresidenti – šeik Ahmed Ould Zahaf Mauritaaniast, Iruthisham Adam Maldiividelt, Luis Gallegos Chiriboga Ecuadorist ja Alexandre Fasel Šveitsist;

| 6. | rõhutab, et UNHRC valimised peavad olema konkurentsivõimelised, ja väljendab oma vastuseisu konkurentsita valimiste korraldamisele piirkondlike rühmade poolt; kordab, kui olulised on UNHRC liikmete kohta kehtivad standardid seoses kohustustega inimõiguste valdkonnas ja sel alal tulemuste saavutamisega; rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogu liikmetelt nõutakse inimõiguste edendamist ja kaitsmist kõige kõrgemal tasemel; kordab, kui olulised on kindlad ja läbipaistvad kriteeriumid selliste liikmete ennistamisel, kelle liikmesus on peatatud; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et UNHRC valimised peavad olema konkurentsivõimelised, ja väljendab oma vastuseisu konkurentsita valimiste korraldamisele piirkondlike rühmade poolt; kordab, kui olulised on UNHRC liikmete kohta kehtivad standardid seoses kohustustega inimõiguste valdkonnas ja sel alal tulemuste saavutamisega; rõhutab, et ÜRO inimõiguste nõukogu liikmetelt nõutakse inimõiguste edendamist ja kaitsmist kõige kõrgemal tasemel; kordab, kui olulised on kindlad ja läbipaistvad kriteeriumid selliste liikmete ennistamisel, kelle liikmesus on peatatud;

| 7. | peab kahetsusväärseks, et hiljuti UNHRC liikmeks valitud Kasahstani riigiasutused ei ole siiani lubanud korraldada Žangaözeni sündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist, hoolimata sellest, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja Euroopa Parlament seda nõuavad; |
| --- | --- |

7.

peab kahetsusväärseks, et hiljuti UNHRC liikmeks valitud Kasahstani riigiasutused ei ole siiani lubanud korraldada Žangaözeni sündmuste sõltumatut rahvusvahelist uurimist, hoolimata sellest, et ÜRO inimõiguste ülemvolinik ja Euroopa Parlament seda nõuavad;

| 8. | on jätkuvalt mures nn blokipoliitika nähtuse pärast ning selle mõju pärast UNHRC usaldusväärsusele ja töö tulemuslikkusele; |
| --- | --- |

8.

on jätkuvalt mures nn blokipoliitika nähtuse pärast ning selle mõju pärast UNHRC usaldusväärsusele ja töö tulemuslikkusele;

| 9. | tunneb heameelt, et ÜRO Peaassamblee nimetas inimõiguste ülemvolinikuks ametisse teiseks ametiajaks Navanethem Pillay; kordab oma kindlat toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, selle sõltumatusele ja terviklikkusele; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt, et ÜRO Peaassamblee nimetas inimõiguste ülemvolinikuks ametisse teiseks ametiajaks Navanethem Pillay; kordab oma kindlat toetust ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroole, selle sõltumatusele ja terviklikkusele;

| 10. | avaldab tunnustust inimõiguste ülemvolinikule tema jõupingutuste eest lepingulise organi tugevdamise nimel ja väljendab heameelt tema poolt selles küsimuses 22. juunil 2012. aastal avaldatud aruande üle; kinnitab, et lepingulised organid põhinevad paljudel sidusrühmadel, ja rõhutab, et kodanikuühiskonda tuleb pidevalt nendesse protsessidesse kaasata; rõhutab lisaks, et lepinguliste organite sõltumatust ja tõhusust tuleb säilitada ja edendada; rõhutab, et peab olema tagatud piisav rahastamine, et see vastaks lepinguliste organite järjest kasvavale töökoormusele; kutsub ELi üles võtma juhtrolli lepinguliste organite süsteemi tõhusa toimimise tagamisel, sh piisava rahastamise osas; |
| --- | --- |

10.

avaldab tunnustust inimõiguste ülemvolinikule tema jõupingutuste eest lepingulise organi tugevdamise nimel ja väljendab heameelt tema poolt selles küsimuses 22. juunil 2012. aastal avaldatud aruande üle; kinnitab, et lepingulised organid põhinevad paljudel sidusrühmadel, ja rõhutab, et kodanikuühiskonda tuleb pidevalt nendesse protsessidesse kaasata; rõhutab lisaks, et lepinguliste organite sõltumatust ja tõhusust tuleb säilitada ja edendada; rõhutab, et peab olema tagatud piisav rahastamine, et see vastaks lepinguliste organite järjest kasvavale töökoormusele; kutsub ELi üles võtma juhtrolli lepinguliste organite süsteemi tõhusa toimimise tagamisel, sh piisava rahastamise osas;

Araabia kevade riigid

| 11. | mõistab kõige karmimalt hukka suureneva ja valimatu vägivalla, mida Assadi režiim rakendab Süüria rahva vastu, kaasa arvatud raskerelvastuse kasutamise ja mürsurünnakud asustatud piirkondadele, massimõrvad ja sunniviisilised kadumised; mõistab otsustavalt hukka selle režiimi jätkuva süstemaatilise inimõiguste rikkumise, mida võib pidada inimsusevastaseks kuriteoks; väljendab sügavat muret tsiviilelanikkonna üha halveneva olukorra pärast; mõistab samuti hukka inimõiguste rikkumised, mida panevad toime opositsioonirühmitused ja -jõud; kutsub kõiki relvastatud osapooli üles lõpetama kohe vägivald Süürias; ning kordab oma nõudmist Assadi režiimi koheseks tagasiastumiseks ning rahumeelse poliitilise ülemineku protsessi alustamiseks; nõuab tungivalt, et kõik konflikti osapooled tagaksid rahvusvahelise humanitaarabi osutajatele täieliku ja turvalise piiriülese juurdepääsu; |
| --- | --- |

11.

mõistab kõige karmimalt hukka suureneva ja valimatu vägivalla, mida Assadi režiim rakendab Süüria rahva vastu, kaasa arvatud raskerelvastuse kasutamise ja mürsurünnakud asustatud piirkondadele, massimõrvad ja sunniviisilised kadumised; mõistab otsustavalt hukka selle režiimi jätkuva süstemaatilise inimõiguste rikkumise, mida võib pidada inimsusevastaseks kuriteoks; väljendab sügavat muret tsiviilelanikkonna üha halveneva olukorra pärast; mõistab samuti hukka inimõiguste rikkumised, mida panevad toime opositsioonirühmitused ja -jõud; kutsub kõiki relvastatud osapooli üles lõpetama kohe vägivald Süürias; ning kordab oma nõudmist Assadi režiimi koheseks tagasiastumiseks ning rahumeelse poliitilise ülemineku protsessi alustamiseks; nõuab tungivalt, et kõik konflikti osapooled tagaksid rahvusvahelise humanitaarabi osutajatele täieliku ja turvalise piiriülese juurdepääsu;

| 12. | väljendab muret Süüria kriisi mõju pärast piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles abistama neid piirkonna riike, kes pakuvad Süüria põgenikele humanitaarabi; |
| --- | --- |

12.

väljendab muret Süüria kriisi mõju pärast piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles abistama neid piirkonna riike, kes pakuvad Süüria põgenikele humanitaarabi;

| 13. | kiidab heaks UNHRC jätkuva tähelepanu Süüria inimõiguste kriisile ja raskele humanitaarolukorrale, millest annavad tunnistust ÜRO 19., 20. ja 21. istungjärgul ning 1. juunil 2012. aastal UNHRC Süüria-teemalisel erakorralisel istungjärgul vastu võetud resolutsioonid; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles tagama, et Süüria olukorda käsitletaks ÜRO raames, eelkõige UNHRCs jätkuvalt kõrgeima prioriteedina; kordab, et oluline on vastutusele võtta isikud, kes on konflikti kestel toime pannud rahvusvaheliste inimõigusi ja humanitaarvaldkonda käsitlevate õigusaktide rikkumisi; |
| --- | --- |

13.

kiidab heaks UNHRC jätkuva tähelepanu Süüria inimõiguste kriisile ja raskele humanitaarolukorrale, millest annavad tunnistust ÜRO 19., 20. ja 21. istungjärgul ning 1. juunil 2012. aastal UNHRC Süüria-teemalisel erakorralisel istungjärgul vastu võetud resolutsioonid; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles tagama, et Süüria olukorda käsitletaks ÜRO raames, eelkõige UNHRCs jätkuvalt kõrgeima prioriteedina; kordab, et oluline on vastutusele võtta isikud, kes on konflikti kestel toime pannud rahvusvaheliste inimõigusi ja humanitaarvaldkonda käsitlevate õigusaktide rikkumisi;

| 14. | toetab täielikult Süüria küsimusi uurivat sõltumatut uurimiskomisjoni ning selle volituste pikendamist UNHRC poolt; rõhutab, kui oluline on kuritegude, vägivalla ja inimõiguste rikkumiste digitaalsete tõendusmaterjalide vastuvõetavaks tunnistamine; tunneb heameelt Carla del Ponte ja Vitit Muntarbhorni uuteks liikmeteks määramise ning Paolo Pinheiro nimetamise üle eriraportööriks Süüria küsimustes, kes alustab tööd, kui uurimiskomisjoni mandaat lõpeb; tunneb heameelt komisjoni aruande üle, milles paljastatakse Süürias toimuvad hirmuteod; |
| --- | --- |

14.

toetab täielikult Süüria küsimusi uurivat sõltumatut uurimiskomisjoni ning selle volituste pikendamist UNHRC poolt; rõhutab, kui oluline on kuritegude, vägivalla ja inimõiguste rikkumiste digitaalsete tõendusmaterjalide vastuvõetavaks tunnistamine; tunneb heameelt Carla del Ponte ja Vitit Muntarbhorni uuteks liikmeteks määramise ning Paolo Pinheiro nimetamise üle eriraportööriks Süüria küsimustes, kes alustab tööd, kui uurimiskomisjoni mandaat lõpeb; tunneb heameelt komisjoni aruande üle, milles paljastatakse Süürias toimuvad hirmuteod;

| 15. | peab kahetsusväärseks, et ÜRO Julgeolekunõukogus ei ole veel saavutatud kokkulepet resolutsiooni vastuvõtmiseks olukorra kohta Süürias, ning eelkõige asjaolu, et see lämmatab võimet avaldada tõhusat survet vägivalla lõpetamiseks riigis; palub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetel pidada meeles nende vastutust Süüria rahva ees; tunnustab kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning liikmesriikide diplomaatilisi jõupingutusi Hiina ja Venemaa kaasamisel sellesse küsimusse; palub neil jõupingutusi jätkata; tuletab kõigile ÜRO liikmetele meelde ka kaitsmiskohustuse põhimõtet, mille ÜRO Peaassamblee on heaks kiitnud; palub kõikidel riikidel töötada selle nimel, et ÜRO Julgeolekunõukogu suunaks Süüria olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, ning tunneb heameelt Šveitsi juhitud algatuse üle, mille käigus 58 riiki, sealhulgas 26 ELi liikmesriiki koostasid selleteemalise ühise kirja; nõuab tungivalt, et ELi kõrge esindaja osaleks isiklikult laialdase ja hõlmava rahvusvahelise koalitsiooni loomises, et sellist suunamist toetada; |
| --- | --- |

15.

peab kahetsusväärseks, et ÜRO Julgeolekunõukogus ei ole veel saavutatud kokkulepet resolutsiooni vastuvõtmiseks olukorra kohta Süürias, ning eelkõige asjaolu, et see lämmatab võimet avaldada tõhusat survet vägivalla lõpetamiseks riigis; palub ÜRO Julgeolekunõukogu liikmetel pidada meeles nende vastutust Süüria rahva ees; tunnustab kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi ning liikmesriikide diplomaatilisi jõupingutusi Hiina ja Venemaa kaasamisel sellesse küsimusse; palub neil jõupingutusi jätkata; tuletab kõigile ÜRO liikmetele meelde ka kaitsmiskohustuse põhimõtet, mille ÜRO Peaassamblee on heaks kiitnud; palub kõikidel riikidel töötada selle nimel, et ÜRO Julgeolekunõukogu suunaks Süüria olukorra küsimuse Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse, ning tunneb heameelt Šveitsi juhitud algatuse üle, mille käigus 58 riiki, sealhulgas 26 ELi liikmesriiki koostasid selleteemalise ühise kirja; nõuab tungivalt, et ELi kõrge esindaja osaleks isiklikult laialdase ja hõlmava rahvusvahelise koalitsiooni loomises, et sellist suunamist toetada;

| 16. | kiidab heaks Liibüa sõltumatu uurimiskomisjoni kirjaliku lõppraporti, mis esitati UNHRC 19. istungjärgul ja kus käsitleti Liibüas toimunud inimõiguste rikkumisi; nõuab tungivalt, et UNHRC väljendaks muret käimasolevate rikkumiste pärast, jätkaks olukorra jälgimist ning paluks ülemvolinikul esitada aruanne inimõiguste olukorra kohta Liibüas; |
| --- | --- |

16.

kiidab heaks Liibüa sõltumatu uurimiskomisjoni kirjaliku lõppraporti, mis esitati UNHRC 19. istungjärgul ja kus käsitleti Liibüas toimunud inimõiguste rikkumisi; nõuab tungivalt, et UNHRC väljendaks muret käimasolevate rikkumiste pärast, jätkaks olukorra jälgimist ning paluks ülemvolinikul esitada aruanne inimõiguste olukorra kohta Liibüas;

| 17. | kutsub Araabia Ühendemiraate kui inimõiguste nõukogu äsja valitud liiget ja üht 14 riigist, kelle inimõiguste alane olukord vaadati läbi üldise korrapärase läbivaatamise rühma istungil, teha lõpp rahumeelsete inimõiguste kaitsjate ja poliitiliste aktivistide mahasurumisele ning pidada kinni oma kohustusest edendada ja kaitsta inimõigusi kõige kõrgemal tasemel; |
| --- | --- |

17.

kutsub Araabia Ühendemiraate kui inimõiguste nõukogu äsja valitud liiget ja üht 14 riigist, kelle inimõiguste alane olukord vaadati läbi üldise korrapärase läbivaatamise rühma istungil, teha lõpp rahumeelsete inimõiguste kaitsjate ja poliitiliste aktivistide mahasurumisele ning pidada kinni oma kohustusest edendada ja kaitsta inimõigusi kõige kõrgemal tasemel;

| 18. | väljendab muret inimõiguste olukorra ja poliitilise opositsiooni aktivistide olukorra pärast Bahreinis; kordab üleskutset liikmesriikidele teha jõupingutusi, et ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgul võetaks vastu resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, mis sisaldaks rahvusvahelise mehhanismi loomist selleks, et jälgida Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni soovituste, sh inimõiguste kaitsjaid käsitlevate soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

18.

väljendab muret inimõiguste olukorra ja poliitilise opositsiooni aktivistide olukorra pärast Bahreinis; kordab üleskutset liikmesriikidele teha jõupingutusi, et ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgul võetaks vastu resolutsioon inimõiguste olukorra kohta Bahreinis, mis sisaldaks rahvusvahelise mehhanismi loomist selleks, et jälgida Bahreini sõltumatu uurimiskomisjoni soovituste, sh inimõiguste kaitsjaid käsitlevate soovituste rakendamist;

| 19. | tunneb heameelt 2012. aasta oktoobris vastu võetud ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni üle, mis käsitleb Jeemenile tehnilise abi pakkumist ja suutlikkuse suurendamist inimõiguste valdkonnas ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo loomist Jeemenis; nõuab tungivalt, et UNHRC jätkaks selle riigi olukorra jälgimist; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt 2012. aasta oktoobris vastu võetud ÜRO inimõiguste nõukogu resolutsiooni üle, mis käsitleb Jeemenile tehnilise abi pakkumist ja suutlikkuse suurendamist inimõiguste valdkonnas ning ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo loomist Jeemenis; nõuab tungivalt, et UNHRC jätkaks selle riigi olukorra jälgimist;

| 20. | väljendab sügavat muret jätkuva poliitilise ebastabiilsuse ja vägivallalainete taastekke pärast Egiptuses; toetab täielikult üleminekut demokraatlikule ühiskonnakorrale, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel ja põhiseaduslikul raamistikul ning inimõiguste ning põhivabaduste – eeskätt sõnavabaduse, naiste õiguste ja vähemuste õiguste – austamisel; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud algataksid läbipaistva uurimise julgeolekujõudude ja politsei poolt protestijate vastu vägivalla kasutamise suhtes ning tagaksid vastutuse kandmise inimõiguste rikkumiste eest; kordab, et EL on sumanuhtluse vastu, ning nõuab sellega seoses moratooriumit surmanuhtluste täideviimisele Egiptuses, sealhulgas eelmisel aastal Port Saidi jalgpallistaadiumi õnnetuse eest hiljuti surma mõistetud 21 inimese juhtumi puhul; |
| --- | --- |

20.

väljendab sügavat muret jätkuva poliitilise ebastabiilsuse ja vägivallalainete taastekke pärast Egiptuses; toetab täielikult üleminekut demokraatlikule ühiskonnakorrale, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel ja põhiseaduslikul raamistikul ning inimõiguste ning põhivabaduste – eeskätt sõnavabaduse, naiste õiguste ja vähemuste õiguste – austamisel; nõuab tungivalt, et Egiptuse ametivõimud algataksid läbipaistva uurimise julgeolekujõudude ja politsei poolt protestijate vastu vägivalla kasutamise suhtes ning tagaksid vastutuse kandmise inimõiguste rikkumiste eest; kordab, et EL on sumanuhtluse vastu, ning nõuab sellega seoses moratooriumit surmanuhtluste täideviimisele Egiptuses, sealhulgas eelmisel aastal Port Saidi jalgpallistaadiumi õnnetuse eest hiljuti surma mõistetud 21 inimese juhtumi puhul;

| 21. | väljendab muret jätkuvate inimõiguste rikkumiste pärast Lääne-Saharas; nõuab Lääne-Sahara elanike inimõiguste kaitsmist, sealhulgas ühinemisvabadus, sõnavabadus ja õigus meelt avaldada; nõuab kõigi läänesaharalastest poliitvangide vabastamist; peab tervitatavaks Saheli erisaadiku ametikoha loomist ning toonitab vajadust Lääne-Sahara inimõiguste olukorra rahvusvahelise jälgimise järele; toetab konflikti õiglast ja püsivat lahendamist, mille aluseks on läänesaharalaste enesemääramisõigus vastavalt asjakohastele ÜRO resolutsioonidele; |
| --- | --- |

21.

väljendab muret jätkuvate inimõiguste rikkumiste pärast Lääne-Saharas; nõuab Lääne-Sahara elanike inimõiguste kaitsmist, sealhulgas ühinemisvabadus, sõnavabadus ja õigus meelt avaldada; nõuab kõigi läänesaharalastest poliitvangide vabastamist; peab tervitatavaks Saheli erisaadiku ametikoha loomist ning toonitab vajadust Lääne-Sahara inimõiguste olukorra rahvusvahelise jälgimise järele; toetab konflikti õiglast ja püsivat lahendamist, mille aluseks on läänesaharalaste enesemääramisõigus vastavalt asjakohastele ÜRO resolutsioonidele;

Muud küsimused

| 22. | kiidab heaks UNHRC otsuse nimetada ametisse Valgevene inimõiguste eriraportöör ning võtab teadmiseks, et resolutsioon, millega kehtestatakse eriraportööri volitused, on leidnud laialdast piirkonnaülest toetust, mis näitab, et kõikjal maailmas on riigid Valgevene inimõiguste halva olukorra teadmiseks võtnud; |
| --- | --- |

22.

kiidab heaks UNHRC otsuse nimetada ametisse Valgevene inimõiguste eriraportöör ning võtab teadmiseks, et resolutsioon, millega kehtestatakse eriraportööri volitused, on leidnud laialdast piirkonnaülest toetust, mis näitab, et kõikjal maailmas on riigid Valgevene inimõiguste halva olukorra teadmiseks võtnud;

| 23. | peab tervitatavaks Côte d’Ivoire’i, Haiti ja Somaalia sõltumatute ekspertide mandaatide pikendamist; nõuab tungivalt, et kõnealuste riikide ametiasutused teeksid volitatutega täielikku koostööd; |
| --- | --- |

23.

peab tervitatavaks Côte d’Ivoire’i, Haiti ja Somaalia sõltumatute ekspertide mandaatide pikendamist; nõuab tungivalt, et kõnealuste riikide ametiasutused teeksid volitatutega täielikku koostööd;

| 24. | nõuab Iraanis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamist; |
| --- | --- |

24.

nõuab Iraanis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamist;

| 25. | nõuab Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamist veel aasta võrra; peab tervitatavaks asjaolu, et resolutsioon Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kohta võeti vastu konsensuse alusel, millest nähtub eriraportööri volituse tugev toetamine; nõuab tungivalt, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsus teeks raportööriga täielikku koostööd ning hõlbustaks tema visiite; nõuab tungivalt, et ÜRO inimõiguste nõukogu võtaks inimõiguste ülemvoliniku nõudmisel meetmed, et luua rahvusvaheline uurimiskomisjon Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis aastakümneid toimepandud tõsiste kuritegude uurimiseks; |
| --- | --- |

25.

nõuab Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamist veel aasta võrra; peab tervitatavaks asjaolu, et resolutsioon Korea Rahvademokraatliku Vabariigi kohta võeti vastu konsensuse alusel, millest nähtub eriraportööri volituse tugev toetamine; nõuab tungivalt, et Korea Rahvademokraatliku Vabariigi valitsus teeks raportööriga täielikku koostööd ning hõlbustaks tema visiite; nõuab tungivalt, et ÜRO inimõiguste nõukogu võtaks inimõiguste ülemvoliniku nõudmisel meetmed, et luua rahvusvaheline uurimiskomisjon Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis aastakümneid toimepandud tõsiste kuritegude uurimiseks;

| 26. | kiidab heaks inimõiguste nõukogus vastu võetud resolutsiooni Birma/Myanmari kohta ja selles riigis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamise; võtab teadmiseks meetmed, mida Birma valitsus on alates 2011. aasta algusest rakendanud kodanikuvabaduste taastamiseks oma riigis; väljendab siiski sügavat muret suure hulga tsiviilohvrite pärast, mille on põhjustanud Katšini osariigis toimunud sõjalised operatsioonid, samuti kogukondade vahelise vägivalla plahvatusliku kasvu pärast Arakani osariigis ning sellele järgnenud surmajuhtumite, vigastuste, vara hävitamise ja kohaliku elanikkonna ümberasumise pärast; usub, et olukorra algpõhjus peitub arakani ja katšini rahva vastu pikema aja jooksul rakendatud diskrimineerivas poliitikas; rõhutab, et probleemi põhjuste lahendamiseks on vaja teha suuremaid jõupingutusi; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus kiirendaks oma kohustuste elluviimist, mis puudutavad ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo loomist Myanmaris, ning toonitab, et praeguses olukorras peab eriraportöör jätkuvalt olukorrast aru andma ja seda jälgima; |
| --- | --- |

26.

kiidab heaks inimõiguste nõukogus vastu võetud resolutsiooni Birma/Myanmari kohta ja selles riigis inimõiguste olukorraga tegeleva eriraportööri mandaadi pikendamise; võtab teadmiseks meetmed, mida Birma valitsus on alates 2011. aasta algusest rakendanud kodanikuvabaduste taastamiseks oma riigis; väljendab siiski sügavat muret suure hulga tsiviilohvrite pärast, mille on põhjustanud Katšini osariigis toimunud sõjalised operatsioonid, samuti kogukondade vahelise vägivalla plahvatusliku kasvu pärast Arakani osariigis ning sellele järgnenud surmajuhtumite, vigastuste, vara hävitamise ja kohaliku elanikkonna ümberasumise pärast; usub, et olukorra algpõhjus peitub arakani ja katšini rahva vastu pikema aja jooksul rakendatud diskrimineerivas poliitikas; rõhutab, et probleemi põhjuste lahendamiseks on vaja teha suuremaid jõupingutusi; nõuab tungivalt, et Myanmari valitsus kiirendaks oma kohustuste elluviimist, mis puudutavad ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo loomist Myanmaris, ning toonitab, et praeguses olukorras peab eriraportöör jätkuvalt olukorrast aru andma ja seda jälgima;

| 27. | peab samuti tervitatavaks resolutsiooni Sri Lanka kohta, milles rõhutatakse leppimist ja vastutuse võtmist selles riigis; kinnitab oma toetust ÜRO peasekretäri Sri Lanka eksperdirühma tehtud soovitustele, kaasa arvatud kohtunike sõltumatuse rangele järgimisele, et muu hulgas võtta tulemuslikult vastutusele möödunud sõja kuritegudes süüdiolevad isikud; |
| --- | --- |

27.

peab samuti tervitatavaks resolutsiooni Sri Lanka kohta, milles rõhutatakse leppimist ja vastutuse võtmist selles riigis; kinnitab oma toetust ÜRO peasekretäri Sri Lanka eksperdirühma tehtud soovitustele, kaasa arvatud kohtunike sõltumatuse rangele järgimisele, et muu hulgas võtta tulemuslikult vastutusele möödunud sõja kuritegudes süüdiolevad isikud;

| 28. | kiidab heaks UNHRC 20. istungjärgul vastuvõetud resolutsiooni Eritrea inimõiguste olukorra eriraportööri nimetamise kohta; märgib, et see on esimene kord, mil UNHRC selle küsimusega tegeles, ning kiidab heaks, et Aafrika riigid võtsid kõnealuses küsimuses juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

28.

kiidab heaks UNHRC 20. istungjärgul vastuvõetud resolutsiooni Eritrea inimõiguste olukorra eriraportööri nimetamise kohta; märgib, et see on esimene kord, mil UNHRC selle küsimusega tegeles, ning kiidab heaks, et Aafrika riigid võtsid kõnealuses küsimuses juhtpositsiooni;

| 29. | väljendab rahulolu selle üle, et UNHRC on asunud hoolikalt jälgima olukorda Malis, ning tunnustab Aafrika riike, kelle eestvedamisel Mali probleem UNHRC tähelepanu alla jõudis; nõuab tungivalt, et UNHRC toetaks vaatlussuutlikkuse kiiret kasutuselevõttu Malis ning taotleks, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo jätkaks aruandmist olukorra kohta riigis; |
| --- | --- |

29.

väljendab rahulolu selle üle, et UNHRC on asunud hoolikalt jälgima olukorda Malis, ning tunnustab Aafrika riike, kelle eestvedamisel Mali probleem UNHRC tähelepanu alla jõudis; nõuab tungivalt, et UNHRC toetaks vaatlussuutlikkuse kiiret kasutuselevõttu Malis ning taotleks, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo jätkaks aruandmist olukorra kohta riigis;

| 30. | tunneb heameelt resolutsiooni vastuvõtmise üle Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, kuid peab endiselt murettekitavaks inimõiguste olukorda selles riigis, eriti Kongo idaosas asuvas Põhja-Kivu provintsis; mõistab teravalt hukka mässuliste jõudude rünnakud tsiviilelanikkonna, sealhulgas naiste ja lastu vastu, ja eriti liikumise M23 rünnakud Kongo idaosas; mõistab teravalt hukka vägistamise süstemaatilise kasutamise sõjarelvana; on ülimalt mures, et jätkuvalt kasutatakse sõduritena lapsi, ning nõuab laste desarmeerimist, rehabiliteerimist ja taasintegreerimist ühiskonda; tunnustab Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikide, Aafrika Liidu ja ÜRO jõupingutusi kriisi rahumeelseks poliitiliseks lahendamiseks; nõuab uuesti Kongo Demokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi ametikoha taasloomist, et pakkuda usaldusväärset mehhanismi, mis keskenduks olukorra parandamisele seoses tõsiste ja pikaajaliste inimõigustealaste probleemidega riigis; |
| --- | --- |

30.

tunneb heameelt resolutsiooni vastuvõtmise üle Kongo Demokraatliku Vabariigi kohta, kuid peab endiselt murettekitavaks inimõiguste olukorda selles riigis, eriti Kongo idaosas asuvas Põhja-Kivu provintsis; mõistab teravalt hukka mässuliste jõudude rünnakud tsiviilelanikkonna, sealhulgas naiste ja lastu vastu, ja eriti liikumise M23 rünnakud Kongo idaosas; mõistab teravalt hukka vägistamise süstemaatilise kasutamise sõjarelvana; on ülimalt mures, et jätkuvalt kasutatakse sõduritena lapsi, ning nõuab laste desarmeerimist, rehabiliteerimist ja taasintegreerimist ühiskonda; tunnustab Ida-Aafrika järvede piirkonna rahvusvahelise konverentsi liikmesriikide, Aafrika Liidu ja ÜRO jõupingutusi kriisi rahumeelseks poliitiliseks lahendamiseks; nõuab uuesti Kongo Demokraatliku Vabariigi inimõiguste olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi ametikoha taasloomist, et pakkuda usaldusväärset mehhanismi, mis keskenduks olukorra parandamisele seoses tõsiste ja pikaajaliste inimõigustealaste probleemidega riigis;

| 31. | tunneb muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mille kirdeosas on relvastatud rühmitused rünnanud mitmeid linnu ja need hõivanud; kiidab heaks 11. jaanuaril 2013. aastal Libreville’is allkirjastatud kokkulepped, sealhulgas vaherahulepingu ja poliitilise kokkuleppe kriisi lahendamiseks riigis; rõhutab nende lepingute kiire rakendamise tähtsust; tunnustab ELi kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 11. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles nõuti, et kõik allkirjastanud neid lepinguid täidaksid; nõuab, et liikmesriigid tõstataksid selle küsimuse UNHRCs, et hoida Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra teemat rahvusvahelise tähelepanu all; |
| --- | --- |

31.

tunneb muret olukorra pärast Kesk-Aafrika Vabariigis, mille kirdeosas on relvastatud rühmitused rünnanud mitmeid linnu ja need hõivanud; kiidab heaks 11. jaanuaril 2013. aastal Libreville’is allkirjastatud kokkulepped, sealhulgas vaherahulepingu ja poliitilise kokkuleppe kriisi lahendamiseks riigis; rõhutab nende lepingute kiire rakendamise tähtsust; tunnustab ELi kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 11. jaanuari 2013. aasta avaldust, milles nõuti, et kõik allkirjastanud neid lepinguid täidaksid; nõuab, et liikmesriigid tõstataksid selle küsimuse UNHRCs, et hoida Kesk-Aafrika Vabariigi olukorra teemat rahvusvahelise tähelepanu all;

| 32. | peab murettekitavaks pärast Iisraeli ja Gaza konflikti eskaleerumist 2012. aasta lõpus seal kujunenud olukorda ja mõistab hukka kõik vägivallateod; kordab oma nõuet lõpetada Gaza sektori blokaad, võttes samas arvesse Iisraeli põhjendatud muret julgeoleku pärast, ning nõuab meetmeid Gaza sektori rekonstrueerimiseks ja majanduslikuks taastumiseks; tunnustab UNHRC 19. istungjärgul ellu kutsutud rahvusvahelist teabekogumismissiooni, mille ülesandeks on uurida Iisraeli asundusi okupeeritud Palestiina aladel, ja ootab missiooni aruannet UNHRC 22. istungjärgul; peab murettekitavaks, et Iisrael peatas koostöö UNHRCga ja üldise korrapärase läbivaatamise; ergutab tungivalt kõiki jõupingutusi, et saavutada kahe riigi olemasolul põhinev lahendus; |
| --- | --- |

32.

peab murettekitavaks pärast Iisraeli ja Gaza konflikti eskaleerumist 2012. aasta lõpus seal kujunenud olukorda ja mõistab hukka kõik vägivallateod; kordab oma nõuet lõpetada Gaza sektori blokaad, võttes samas arvesse Iisraeli põhjendatud muret julgeoleku pärast, ning nõuab meetmeid Gaza sektori rekonstrueerimiseks ja majanduslikuks taastumiseks; tunnustab UNHRC 19. istungjärgul ellu kutsutud rahvusvahelist teabekogumismissiooni, mille ülesandeks on uurida Iisraeli asundusi okupeeritud Palestiina aladel, ja ootab missiooni aruannet UNHRC 22. istungjärgul; peab murettekitavaks, et Iisrael peatas koostöö UNHRCga ja üldise korrapärase läbivaatamise; ergutab tungivalt kõiki jõupingutusi, et saavutada kahe riigi olemasolul põhinev lahendus;

| 33. | tunneb heameelt, et ÜRO Peaassamblee võttis 29. novembril 2012 vastu resolutsiooni, millega anti Palestiinale mitteliikmest vaatlejariigi staatus; kordab oma toetust sellele ettevõtmisele; märgib, et EL avaldas toetust Palestiina saamisele ÜRO täisliikmeks, mis oleks osa poliitilisest lahendusest Iisraeli ja Palestiina konfliktile; kinnitab taas, et EL ei tunnista mingeid muudatusi enne 1967. aastat kehtinud piirides – sealhulgas Jeruusalemmaga seotud muudatusi – milleni ei ole jõutud mõlema poole kokkuleppel; |
| --- | --- |

33.

tunneb heameelt, et ÜRO Peaassamblee võttis 29. novembril 2012 vastu resolutsiooni, millega anti Palestiinale mitteliikmest vaatlejariigi staatus; kordab oma toetust sellele ettevõtmisele; märgib, et EL avaldas toetust Palestiina saamisele ÜRO täisliikmeks, mis oleks osa poliitilisest lahendusest Iisraeli ja Palestiina konfliktile; kinnitab taas, et EL ei tunnista mingeid muudatusi enne 1967. aastat kehtinud piirides – sealhulgas Jeruusalemmaga seotud muudatusi – milleni ei ole jõutud mõlema poole kokkuleppel;

| 34. | tunneb heameelt tähtsuse üle, mida UNHRC omistab eluasemeõigusele ning kutsub liitu ja liikmesriike üles edendama korraliku elamispinna kättesaadavust põhiõigusena; |
| --- | --- |

34.

tunneb heameelt tähtsuse üle, mida UNHRC omistab eluasemeõigusele ning kutsub liitu ja liikmesriike üles edendama korraliku elamispinna kättesaadavust põhiõigusena;

| 35. | mõistab hukka Iraanis hiljuti toimunud massihukkamised; kinnitab oma kindlat seisukohta, et on surmanuhtluse vastu kõikidel juhtudel ja kõikidel asjaoludel; |
| --- | --- |

35.

mõistab hukka Iraanis hiljuti toimunud massihukkamised; kinnitab oma kindlat seisukohta, et on surmanuhtluse vastu kõikidel juhtudel ja kõikidel asjaoludel;

| 36. | mõistab hukka Jaapanis 2012. aastal täideviidud hukkamised, mis toimusid pärast 2011. aasta surmanuhtluse moratooriumi, 2012. aasta detsembris Taiwanis täideviidud kuus hukkamist ning surmanuhtluse jätkuva kasutuse Saudi Araabias kogu 2012. aasta vältel; peab sügavalt kahetsusväärseks Indias alates 2004. aastast de facto kehtinud surmanuhtluse moratooriumi rikkumist vangi hukkamise läbi 2012. aasta novembris, mis on samuti vastuolus surmanuhtluse kaotamise ülemaailmse suundumusega; ootab kõikidelt riikidelt, kus surmanuhtlus veel kehtib, selle kaotamist või vähemalt moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse täideviimisele; |
| --- | --- |

36.

mõistab hukka Jaapanis 2012. aastal täideviidud hukkamised, mis toimusid pärast 2011. aasta surmanuhtluse moratooriumi, 2012. aasta detsembris Taiwanis täideviidud kuus hukkamist ning surmanuhtluse jätkuva kasutuse Saudi Araabias kogu 2012. aasta vältel; peab sügavalt kahetsusväärseks Indias alates 2004. aastast de facto kehtinud surmanuhtluse moratooriumi rikkumist vangi hukkamise läbi 2012. aasta novembris, mis on samuti vastuolus surmanuhtluse kaotamise ülemaailmse suundumusega; ootab kõikidelt riikidelt, kus surmanuhtlus veel kehtib, selle kaotamist või vähemalt moratooriumi kehtestamist surmanuhtluse täideviimisele;

| 37. | tuletab meelde, et EL omistab kriitilist tähtsust võitlusele piinamise ja muude väärkohtlemise vormide vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel näidata üles ühist pühendumist piinamise kaotamise eesmärgile ning ohvrite toetamisele, eelkõige tehes panuse ÜRO vabatahtlikkusse fondi piinamisohvrite toetamiseks ja piinamisvastase konventsiooni vabatahtliku protokolliga loodud erifondi; |
| --- | --- |

37.

tuletab meelde, et EL omistab kriitilist tähtsust võitlusele piinamise ja muude väärkohtlemise vormide vastu; palub komisjonil ja liikmesriikidel näidata üles ühist pühendumist piinamise kaotamise eesmärgile ning ohvrite toetamisele, eelkõige tehes panuse ÜRO vabatahtlikkusse fondi piinamisohvrite toetamiseks ja piinamisvastase konventsiooni vabatahtliku protokolliga loodud erifondi;

| 38. | märgib rahuloluga UNHRC resolutsiooni vastuvõtmist usu- ja veendumuste vabaduse kohta; rõhutab, et EL peab seda teemat väga oluliseks; kutsub liikmesriike üles jätkama tööd selles vallas ning ootab ELi uusi sellekohaseid suuniseid, mis avaldatakse eeldatavasti käesoleva aasta alguses; tunnustab ÜRO usu- ja veendumuste vabaduse eriraportööri tehtud tööd; toonitab, kui oluline on selle mandaadi pikendamine UNHRC 22. istungjärgul; rõhutab jätkuvat vajadust täielikult lahendada usuvähemuste diskrimineerimise probleem kõikjal maailmas; kordab, et mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus, sealhulgas õigus oma usku või veendumusi muuta, on üks peamisi inimõigusi; |
| --- | --- |

38.

märgib rahuloluga UNHRC resolutsiooni vastuvõtmist usu- ja veendumuste vabaduse kohta; rõhutab, et EL peab seda teemat väga oluliseks; kutsub liikmesriike üles jätkama tööd selles vallas ning ootab ELi uusi sellekohaseid suuniseid, mis avaldatakse eeldatavasti käesoleva aasta alguses; tunnustab ÜRO usu- ja veendumuste vabaduse eriraportööri tehtud tööd; toonitab, kui oluline on selle mandaadi pikendamine UNHRC 22. istungjärgul; rõhutab jätkuvat vajadust täielikult lahendada usuvähemuste diskrimineerimise probleem kõikjal maailmas; kordab, et mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadus, sealhulgas õigus oma usku või veendumusi muuta, on üks peamisi inimõigusi;

| 39. | tervitab inimõiguste ülemvoliniku aruande (diskrimineerivate õigusaktide ja tavade ning seksuaalsel sättumusel ja soolisel identiteedil põhinevate vägivallaaktide kohta) jätkuvaid järelmeetmeid; soosib edasisi järelmeetmeid, sealhulgas piirkondlike kohtumiste abil, ning ELi liikmesriikide, nõukogu ja Euroopa välisteenistuse aktiivset osalemist; mõistab sellega seoses täielikult hukka asjaolu, et mõnes riigis mõistetakse inimesi nende seksuaalse sättumuse tõttu surma, vangistatakse või määratakse neile kriminaalkaristusi, ja nõuab selle viivitamatut lõpetamist; tunneb heameelt ÜRO peasekretäri ja ülemvoliniku juhtrolli üle nendes küsimustes nii UNHRCs kui ka väljaspool; peab kahetsusväärseks käimasolevaid püüdeid õõnestada inimõiguste universaalsust ja jagamatust, eelkõige resolutsiooniga nn traditsiooniliste väärtuste kohta; |
| --- | --- |

39.

tervitab inimõiguste ülemvoliniku aruande (diskrimineerivate õigusaktide ja tavade ning seksuaalsel sättumusel ja soolisel identiteedil põhinevate vägivallaaktide kohta) jätkuvaid järelmeetmeid; soosib edasisi järelmeetmeid, sealhulgas piirkondlike kohtumiste abil, ning ELi liikmesriikide, nõukogu ja Euroopa välisteenistuse aktiivset osalemist; mõistab sellega seoses täielikult hukka asjaolu, et mõnes riigis mõistetakse inimesi nende seksuaalse sättumuse tõttu surma, vangistatakse või määratakse neile kriminaalkaristusi, ja nõuab selle viivitamatut lõpetamist; tunneb heameelt ÜRO peasekretäri ja ülemvoliniku juhtrolli üle nendes küsimustes nii UNHRCs kui ka väljaspool; peab kahetsusväärseks käimasolevaid püüdeid õõnestada inimõiguste universaalsust ja jagamatust, eelkõige resolutsiooniga nn traditsiooniliste väärtuste kohta;

| 40. | võtab teadmiseks esimese iga-aastase äritegevuse ja inimõiguste foorumi, mis toimus Genfis 4.–6. detsembril 2012 ning millel osales palju erinevaid sidusrühmi, kes arutasid ÜRO vastavasisuliste juhtpõhimõtete rakendamist; toetab foorumi algseid konsultatsioone teemal, kuidas valitsusi ja äriühinguid saaks panna vastu võtma õigus-, poliitika- ja rakendusraamistikke, et võidelda inimõiguste rikkumistega äritegevuses; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks esimese iga-aastase äritegevuse ja inimõiguste foorumi, mis toimus Genfis 4.–6. detsembril 2012 ning millel osales palju erinevaid sidusrühmi, kes arutasid ÜRO vastavasisuliste juhtpõhimõtete rakendamist; toetab foorumi algseid konsultatsioone teemal, kuidas valitsusi ja äriühinguid saaks panna vastu võtma õigus-, poliitika- ja rakendusraamistikke, et võidelda inimõiguste rikkumistega äritegevuses;

| 41. | tervitab sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtteid käsitleva avatud valitsustevahelise töörühma tööd, kes sai volitused kaaluda võimalikku rahvusvahelist õigusraamistikku; tunnustab teravdatud tähelepanu, mida pööratakse võimalusele töötada välja õiguslikult siduv vahend sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevuse reguleerimiseks, jälgimiseks ja järelevalveks, ning väljendab oma toetust niisugusele õiguslikult siduvale raamistikule; nõuab ranget aruandluskohustust ning palub nendel sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtetel, kes ei ole veel eraturvateenuste pakkujate toimimisjuhendile alla kirjutanud, seda järgida; ootab huviga töörühma aruande esitamist; nõuab töörühma mandaadi pikendamist; |
| --- | --- |

41.

tervitab sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtteid käsitleva avatud valitsustevahelise töörühma tööd, kes sai volitused kaaluda võimalikku rahvusvahelist õigusraamistikku; tunnustab teravdatud tähelepanu, mida pööratakse võimalusele töötada välja õiguslikult siduv vahend sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtete tegevuse reguleerimiseks, jälgimiseks ja järelevalveks, ning väljendab oma toetust niisugusele õiguslikult siduvale raamistikule; nõuab ranget aruandluskohustust ning palub nendel sõja- ja julgeolekuvaldkonna eraettevõtetel, kes ei ole veel eraturvateenuste pakkujate toimimisjuhendile alla kirjutanud, seda järgida; ootab huviga töörühma aruande esitamist; nõuab töörühma mandaadi pikendamist;

| 42. | toonitab, kui tähtis on üldise korrapärase läbivaatamise universaalsus, ja kinnitab, kui oluline on üldine korrapärane läbivaatamine, sest see võimaldab täielikult mõista ja hinnata inimõiguste olukorda kõikides ÜRO liikmesriikides kohapeal; |
| --- | --- |

42.

toonitab, kui tähtis on üldise korrapärase läbivaatamise universaalsus, ja kinnitab, kui oluline on üldine korrapärane läbivaatamine, sest see võimaldab täielikult mõista ja hinnata inimõiguste olukorda kõikides ÜRO liikmesriikides kohapeal;

| 43. | tunneb heameelt üldise korrapärase läbivaatamise teise tsükli alguse ning selle esimeste tulemuste vastuvõtmise üle; kordab, kui oluline on teine tsükkel, kus keskendutakse esimeses tsüklis heakskiidetud soovituste rakendamisele; kordab siiski oma nõudmist, et soovitused, mida riigid esimeses tsüklis heaks ei kiitnud, üldise korrapärase läbivaatamise jätkudes kaalumisele võetaks; |
| --- | --- |

43.

tunneb heameelt üldise korrapärase läbivaatamise teise tsükli alguse ning selle esimeste tulemuste vastuvõtmise üle; kordab, kui oluline on teine tsükkel, kus keskendutakse esimeses tsüklis heakskiidetud soovituste rakendamisele; kordab siiski oma nõudmist, et soovitused, mida riigid esimeses tsüklis heaks ei kiitnud, üldise korrapärase läbivaatamise jätkudes kaalumisele võetaks;

| 44. | on arvamusel, et rakendamine on üldise korrapärase läbivaatamise protsessi võimaluste ärakasutamise üks tähtsamaid aspekte; kordab seepärast, kui oluline on see, et komisjon ja ELi liikmesriigid annaksid tehnilist abi ning aitaksid läbivaatamisel olevatel riikidel soovitusi rakendada; soovitab lisaks riikidel esitada vahearuandeid, et aidata kaasa paremale rakendamisele; |
| --- | --- |

44.

on arvamusel, et rakendamine on üldise korrapärase läbivaatamise protsessi võimaluste ärakasutamise üks tähtsamaid aspekte; kordab seepärast, kui oluline on see, et komisjon ja ELi liikmesriigid annaksid tehnilist abi ning aitaksid läbivaatamisel olevatel riikidel soovitusi rakendada; soovitab lisaks riikidel esitada vahearuandeid, et aidata kaasa paremale rakendamisele;

| 45. | kutsub üldise korrapärase läbivaatamise interaktiivses dialoogis osalevaid ELi liikmesriike üles esitama soovitusi, mis on konkreetsed ja mõõdetavad, et parandada järelmeetmete kvaliteeti ja heakskiidetud soovituste rakendamist; |
| --- | --- |

45.

kutsub üldise korrapärase läbivaatamise interaktiivses dialoogis osalevaid ELi liikmesriike üles esitama soovitusi, mis on konkreetsed ja mõõdetavad, et parandada järelmeetmete kvaliteeti ja heakskiidetud soovituste rakendamist;

| 46. | soovitab võtta üldise korrapärase läbivaatamise soovitused süstemaatiliselt ELi inimõigustealastesse dialoogidesse ja konsultatsioonidesse ning ELi inimõigusi käsitlevatesse riigipõhistesse strateegiatesse, et tagada üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste järelmeetmed; soovitab samuti, et parlament tõstataks kõnealuste soovituste küsimuse oma delegatsioonide visiitidel kolmandatesse riikidesse; |
| --- | --- |

46.

soovitab võtta üldise korrapärase läbivaatamise soovitused süstemaatiliselt ELi inimõigustealastesse dialoogidesse ja konsultatsioonidesse ning ELi inimõigusi käsitlevatesse riigipõhistesse strateegiatesse, et tagada üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste järelmeetmed; soovitab samuti, et parlament tõstataks kõnealuste soovituste küsimuse oma delegatsioonide visiitidel kolmandatesse riikidesse;

| 47. | tunneb heameelt meetmete üle, mis võimaldavad üldisest korrapärasest läbivaatamise protsessist täies ulatuses osa võtta paljudel erinevatel sidusrühmadel; peab sellega seoses tervitatavaks sõnavõtjate loetelu muutmist, mis annab üldise korrapärase läbivaatamise käigus võimaluse sõna võtta kõikidel riikidel, kes seda soovivad; kordab uuesti, et hindab tugevamat rolli, mille riiklikud inimõiguste institutsioonid said vastavalt Pariisi põhimõtetele; peab tervitatavaks kohapeal tegutsejate tõhustatud osalemist tänu videokonverentside suuremale kasutusele; |
| --- | --- |

47.

tunneb heameelt meetmete üle, mis võimaldavad üldisest korrapärasest läbivaatamise protsessist täies ulatuses osa võtta paljudel erinevatel sidusrühmadel; peab sellega seoses tervitatavaks sõnavõtjate loetelu muutmist, mis annab üldise korrapärase läbivaatamise käigus võimaluse sõna võtta kõikidel riikidel, kes seda soovivad; kordab uuesti, et hindab tugevamat rolli, mille riiklikud inimõiguste institutsioonid said vastavalt Pariisi põhimõtetele; peab tervitatavaks kohapeal tegutsejate tõhustatud osalemist tänu videokonverentside suuremale kasutusele;

| 48. | on arvamusel, et kodanikuühiskonna kaasamiseks üldisse korrapärasesse läbivaatamisse – sealhulgas üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste rakendamisse ja üldisemalt UNHRC töösse – saab rohkem ette võtta; |
| --- | --- |

48.

on arvamusel, et kodanikuühiskonna kaasamiseks üldisse korrapärasesse läbivaatamisse – sealhulgas üldise korrapärase läbivaatamise tulemuste rakendamisse ja üldisemalt UNHRC töösse – saab rohkem ette võtta;

Erimenetlused

| 49. | kinnitab uuesti, et erimenetlustel on otsustav roll UNHRC töö usaldusväärsuses ja tulemuslikkuses ning neile kuulub keskne positsioon ÜRO inimõiguste mehhanismides; kordab oma kindlat toetust erimenetluste läbiviimisele ning toonitab vastavate volituste sõltumatuse põhimõttelist tähtsust; |
| --- | --- |

49.

kinnitab uuesti, et erimenetlustel on otsustav roll UNHRC töö usaldusväärsuses ja tulemuslikkuses ning neile kuulub keskne positsioon ÜRO inimõiguste mehhanismides; kordab oma kindlat toetust erimenetluste läbiviimisele ning toonitab vastavate volituste sõltumatuse põhimõttelist tähtsust;

| 50. | nõuab tungivalt, et riigid teeksid erimenetlustega täielikult koostööd, sealhulgas võtaksid riigivisiidiks volitatuid viivitamata vastu, vastaksid nende kiireloomulistele meetmetele ja väidetele rikkumiste kohta, ning tagaksid volitatute soovitustele nõuetekohased järelmeetmed; nõuab tungivalt, et UNHRC liikmesriigid oleksid nendes küsimustes eeskujuks; |
| --- | --- |

50.

nõuab tungivalt, et riigid teeksid erimenetlustega täielikult koostööd, sealhulgas võtaksid riigivisiidiks volitatuid viivitamata vastu, vastaksid nende kiireloomulistele meetmetele ja väidetele rikkumiste kohta, ning tagaksid volitatute soovitustele nõuetekohased järelmeetmed; nõuab tungivalt, et UNHRC liikmesriigid oleksid nendes küsimustes eeskujuks;

| 51. | peab tervitatavaks ELi meedet esitada ühiselt alaline kutse kõikide ÜRO inimõigustealaste erimenetluste läbiviimiseks, andes seeläbi isiklikku eeskuju; ergutab kõiki ÜRO liikmesriike samamoodi toimima; |
| --- | --- |

51.

peab tervitatavaks ELi meedet esitada ühiselt alaline kutse kõikide ÜRO inimõigustealaste erimenetluste läbiviimiseks, andes seeläbi isiklikku eeskuju; ergutab kõiki ÜRO liikmesriike samamoodi toimima;

| 52. | mõistab hukka kõik surveabinõud üldise korrapärase läbivaatamise ja erimenetluste läbiviimisel koostööd tegevate isikute vastu; rõhutab, et selliselt toimimine kahjustab kogu ÜRO inimõiguste süsteemi; nõuab tungivalt, et kõik riigid annaksid piisavat kaitset niisuguse hirmutamise eest; |
| --- | --- |

52.

mõistab hukka kõik surveabinõud üldise korrapärase läbivaatamise ja erimenetluste läbiviimisel koostööd tegevate isikute vastu; rõhutab, et selliselt toimimine kahjustab kogu ÜRO inimõiguste süsteemi; nõuab tungivalt, et kõik riigid annaksid piisavat kaitset niisuguse hirmutamise eest;

ELi osalemine

| 53. | rõhutab veel kord ülimalt jõuliselt, kui oluline on ELi aktiivne osalemine ÜRO inimõiguste mehhanismides, kaasa arvatud UNHRCs; julgustab liikmesriike seda tegema, olles resolutsioonide kaastoetajaks ning osaledes aktiivselt aruteludes ja interaktiivsetes dialoogides ning esinedes avaldustega; toetab tugevalt asjaolu, et EL võtab järjest enam osa piirkondadevahelistest algatustest; |
| --- | --- |

53.

rõhutab veel kord ülimalt jõuliselt, kui oluline on ELi aktiivne osalemine ÜRO inimõiguste mehhanismides, kaasa arvatud UNHRCs; julgustab liikmesriike seda tegema, olles resolutsioonide kaastoetajaks ning osaledes aktiivselt aruteludes ja interaktiivsetes dialoogides ning esinedes avaldustega; toetab tugevalt asjaolu, et EL võtab järjest enam osa piirkondadevahelistest algatustest;

| 54. | toonitab, kui oluline on integreerida UNHRC raames Genfis tehtav töö ELi, sealhulgas parlamendi asjakohase sise- ja välistegevusega; |
| --- | --- |

54.

toonitab, kui oluline on integreerida UNHRC raames Genfis tehtav töö ELi, sealhulgas parlamendi asjakohase sise- ja välistegevusega;

| 55. | rõhutab, et oluline on kindlaks määrata ELi inimõiguste eriesindaja positsioon; julgustab eriesindajat tõhustama ELi inimõiguste poliitika tulemuslikkust, sidusust ja nähtavust ÜRO inimõiguste nõukogu kontekstis ning arendama tihedat koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja erimenetlustega; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et oluline on kindlaks määrata ELi inimõiguste eriesindaja positsioon; julgustab eriesindajat tõhustama ELi inimõiguste poliitika tulemuslikkust, sidusust ja nähtavust ÜRO inimõiguste nõukogu kontekstis ning arendama tihedat koostööd ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga ja erimenetlustega;

| 56. | soovitab kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning ELi eriesindajal olla kohal UNHRC kõrgetasemelise kohtumise ajal; |
| --- | --- |

56.

soovitab kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil ning ELi eriesindajal olla kohal UNHRC kõrgetasemelise kohtumise ajal;

| 57. | kordab, et ELi tegevus on tõhusam, kui liit ja liikmesriigid rakendavad oma jõudu ühiselt; rõhutab, et selles osas on oluline jätkuvalt edendada kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide vahel, et jõuda inimõiguste küsimustes ühistele seisukohtadele; nõuab taas julgemaid ja ambitsioonikamaid meetmeid ning konkreetsete kohustuste võtmist, selle asemel et piirduda vähima ühisnimetajaga; ergutab sellega seoses Euroopa välisteenistust, eelkõige ELi delegatsioonide kaudu Genfis ja New Yorgis suurendama sidusust, tuginedes õigeaegsetele ja sisukatele konsultatsioonidele; |
| --- | --- |

57.

kordab, et ELi tegevus on tõhusam, kui liit ja liikmesriigid rakendavad oma jõudu ühiselt; rõhutab, et selles osas on oluline jätkuvalt edendada kooskõlastamist ja koostööd liikmesriikide vahel, et jõuda inimõiguste küsimustes ühistele seisukohtadele; nõuab taas julgemaid ja ambitsioonikamaid meetmeid ning konkreetsete kohustuste võtmist, selle asemel et piirduda vähima ühisnimetajaga; ergutab sellega seoses Euroopa välisteenistust, eelkõige ELi delegatsioonide kaudu Genfis ja New Yorgis suurendama sidusust, tuginedes õigeaegsetele ja sisukatele konsultatsioonidele;

| 58. | rõhutab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise tähtsust – tegemist on esimese korraga, kus EL ratifitseeris ÜRO konventsiooni juriidilise isikuna; ja palub ELil allkirjastada ja ratifitseerida Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioon; |
| --- | --- |

58.

rõhutab ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni ratifitseerimise tähtsust – tegemist on esimese korraga, kus EL ratifitseeris ÜRO konventsiooni juriidilise isikuna; ja palub ELil allkirjastada ja ratifitseerida Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla tõkestamise ja sellega võitlemise konventsioon;

| 59. | kordab uuesti, kui oluline on, et ELi liikmesriigid teeksid tööd inimõiguste jagamatuse ja universaalsuse täitmise nimel ning toetaksid UNHRC vastavasisulist tööd, ratifitseerides eelkõige kõnealuse organi loodud rahvusvahelised inimõigustealased õigusaktid; kordab, et peab kahetsusväärseks asjaolu, et ükski ELi liikmesriik ei ole siiani ratifitseerinud kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse konventsiooni; kordab uuesti ka seda, et peab kahetsusväärseks asjaolu, et mitu liikmesriiki ei ole veel võtnud vastu või ratifitseerinud kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise konventsiooni või piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni fakultatiivset protokolli ning et ainult kaks liikmesriiki on ratifitseerinud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti fakultatiivprotokolli; kordab oma üleskutset kõikidele EL liikmesriikidele ratifitseerida nimetatud konventsioonid ja protokollid ning ergutab ELi liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima hiljutist lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli teavitusmenetluse kohta, mis avati allkirjastamiseks Šveitsis Genfis 28. veebruaril 2012; rõhutab, kui tähtis on, et ELi liikmesriigid esitaksid oma perioodilised aruanded ÜRO järelevalveorganitele õigeaegselt; |
| --- | --- |

59.

kordab uuesti, kui oluline on, et ELi liikmesriigid teeksid tööd inimõiguste jagamatuse ja universaalsuse täitmise nimel ning toetaksid UNHRC vastavasisulist tööd, ratifitseerides eelkõige kõnealuse organi loodud rahvusvahelised inimõigustealased õigusaktid; kordab, et peab kahetsusväärseks asjaolu, et ükski ELi liikmesriik ei ole siiani ratifitseerinud kõigi võõrtöötajate ja nende pereliikmete õiguste kaitse konventsiooni; kordab uuesti ka seda, et peab kahetsusväärseks asjaolu, et mitu liikmesriiki ei ole veel võtnud vastu või ratifitseerinud kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise konventsiooni või piinamise ning muude julmade, ebainimlike või inimväärikust alandavate kohtlemis- ja karistamisviiside vastase konventsiooni fakultatiivset protokolli ning et ainult kaks liikmesriiki on ratifitseerinud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste pakti fakultatiivprotokolli; kordab oma üleskutset kõikidele EL liikmesriikidele ratifitseerida nimetatud konventsioonid ja protokollid ning ergutab ELi liikmesriike allkirjastama ja ratifitseerima hiljutist lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli teavitusmenetluse kohta, mis avati allkirjastamiseks Šveitsis Genfis 28. veebruaril 2012; rõhutab, kui tähtis on, et ELi liikmesriigid esitaksid oma perioodilised aruanded ÜRO järelevalveorganitele õigeaegselt;

| 60. | kordab, kui oluline on, et EL kaitseks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo sõltumatust ning tagaks, et büroo saab täita oma ülesandeid erapooletult; ja tuletab meelde, et on vaja tagada piisav rahastamine, et ÜRO inimõiguste voliniku büroo piirkondlikud bürood avatuna hoida; |
| --- | --- |

60.

kordab, kui oluline on, et EL kaitseks ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo sõltumatust ning tagaks, et büroo saab täita oma ülesandeid erapooletult; ja tuletab meelde, et on vaja tagada piisav rahastamine, et ÜRO inimõiguste voliniku büroo piirkondlikud bürood avatuna hoida;

| 61. | märgib, et inimõiguste kaitsjate kaitsmine on ELi inimõiguste poliitikas olulisim prioriteet; rõhutab, et surveabinõud ja ähvardused nende inimõiguste kaitsjate vastu, kes teevad koostööd ÜRO inimõiguste mehhanismidega, võivad seda süsteemi kahjustada; hindab seepärast demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) kaudu inimõiguste kaitsjate kiireloomuliseks kaitsmiseks ja toetuseks eraldatavat praktilist ja rahalist abi; |
| --- | --- |

61.

märgib, et inimõiguste kaitsjate kaitsmine on ELi inimõiguste poliitikas olulisim prioriteet; rõhutab, et surveabinõud ja ähvardused nende inimõiguste kaitsjate vastu, kes teevad koostööd ÜRO inimõiguste mehhanismidega, võivad seda süsteemi kahjustada; hindab seepärast demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) kaudu inimõiguste kaitsjate kiireloomuliseks kaitsmiseks ja toetuseks eraldatavat praktilist ja rahalist abi;

| 62. | peab tervitatavaks, et 2012. aastal loodi Brüsselis nõukogu inimõiguste töörühm (COHOM); tunnistab COHOMi jõupingutusi ELi seisukohtade ettevalmistamise ja koordineerimise parandamiseks UNHRC istungjärkudel, sealhulgas COHOMi Genfis toimuvate kohtumiste korraldamist; kordab oma lootust, et COHOM osutub kasulikuks ELi inimõigustealase välis- ja sisepoliitika sidususe kujundamisel; |
| --- | --- |

62.

peab tervitatavaks, et 2012. aastal loodi Brüsselis nõukogu inimõiguste töörühm (COHOM); tunnistab COHOMi jõupingutusi ELi seisukohtade ettevalmistamise ja koordineerimise parandamiseks UNHRC istungjärkudel, sealhulgas COHOMi Genfis toimuvate kohtumiste korraldamist; kordab oma lootust, et COHOM osutub kasulikuks ELi inimõigustealase välis- ja sisepoliitika sidususe kujundamisel;

| 63. | loodab, et ELi inimõigusi käsitlevate riigipõhiste strateegiate väljatöötamist koordineeritakse nõuetekohaselt ELi tegevusega ÜRO foorumites; kordab oma soovitust, et ELi inimõigusi käsitlevad riigipõhised strateegiad tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja võimalusel avalikustada, et teha nähtavaks ELi pühendumine inimõigustele kolmandates riikides ning et inimõiguste eest võitlejad saaksid kõnealustest dokumentidest tuge; |
| --- | --- |

63.

loodab, et ELi inimõigusi käsitlevate riigipõhiste strateegiate väljatöötamist koordineeritakse nõuetekohaselt ELi tegevusega ÜRO foorumites; kordab oma soovitust, et ELi inimõigusi käsitlevad riigipõhised strateegiad tuleks esitada Euroopa Parlamendile ja võimalusel avalikustada, et teha nähtavaks ELi pühendumine inimõigustele kolmandates riikides ning et inimõiguste eest võitlejad saaksid kõnealustest dokumentidest tuge;

| 64. | toonitab, kui oluline on UNHRCs rõhutada vabaühenduste väheneva toimimisala probleemi maailma paljudes riikides; soovitab Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel teha selle küsimuse tõstatamiseks kooskõlastatud jõupingutusi; |
| --- | --- |

64.

toonitab, kui oluline on UNHRCs rõhutada vabaühenduste väheneva toimimisala probleemi maailma paljudes riikides; soovitab Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel teha selle küsimuse tõstatamiseks kooskõlastatud jõupingutusi;

| 65. | palub uuesti kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil juhtida sellele küsimusele tähelepanu, võttes arvesse uusi teateid ELi äriühingute kohta, kes osalevad kolmandates riikides inimõiguste rikkumises; kutsub komisjoni üles töötama välja ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva poliitika, mis oleks senisest ambitsioonikam; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid inimõiguste rikkumiste eest ühise vastutuse tagamiseks; kordab sellega seoses, kui oluline on suurendada sidusust sise- ja välispoliitika vahel ning austada sisepoliitikas täielikult inimõigusi, vältimaks topeltstandardeid; |
| --- | --- |

65.

palub uuesti kõrgel esindajal ja komisjoni asepresidendil juhtida sellele küsimusele tähelepanu, võttes arvesse uusi teateid ELi äriühingute kohta, kes osalevad kolmandates riikides inimõiguste rikkumises; kutsub komisjoni üles töötama välja ettevõtja sotsiaalset vastutust käsitleva poliitika, mis oleks senisest ambitsioonikam; kutsub Euroopa välisteenistust, komisjoni ja liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid inimõiguste rikkumiste eest ühise vastutuse tagamiseks; kordab sellega seoses, kui oluline on suurendada sidusust sise- ja välispoliitika vahel ning austada sisepoliitikas täielikult inimõigusi, vältimaks topeltstandardeid;

| 66. | volitab UNHRC 22. istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis väljendatud probleeme ja seisukohti; palub delegatsioonil esitada inimõiguste allkomisjonile visiidi kohta aruanne; peab äärmiselt vajalikuks jätkata parlamendi delegatsioonide saatmist UNHRC ja ÜRO Peaassamblee asjaomastele istungjärkudele; |
| --- | --- |

66.

volitab UNHRC 22. istungjärguks moodustatud Euroopa Parlamendi delegatsiooni esitama käesolevas resolutsioonis väljendatud probleeme ja seisukohti; palub delegatsioonil esitada inimõiguste allkomisjonile visiidi kohta aruanne; peab äärmiselt vajalikuks jätkata parlamendi delegatsioonide saatmist UNHRC ja ÜRO Peaassamblee asjaomastele istungjärkudele;

o

o o

| 67. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 67. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning väliskomisjoni asutatud ELi–ÜRO töörühmale. |
| --- | --- |

67.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO Julgeolekunõukogule, ÜRO peasekretärile, ÜRO 67. Peaassamblee presidendile, ÜRO inimõiguste nõukogu presidendile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning väliskomisjoni asutatud ELi–ÜRO töörühmale.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0250.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0058.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0504.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0503.

(5)

Euroopa Liidu lepingu artikkel 2, artikli 3 lõige 5 ja artikkel 6.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/97

---

P7_TA(2013)0056

Õigusalane koolitus – kohtu koordinaatorid

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon õigusalase koolituse ja kohtu koordinaatorite kohta (2012/2864(RSP))

(2016/C 024/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 81 ja 82, millega nähakse ette seadusandliku tavamenetluse kohaselt niisuguste meetmete vastuvõtmine, mille eesmärk on tagada „kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 81 ja 82, millega nähakse ette seadusandliku tavamenetluse kohaselt niisuguste meetmete vastuvõtmine, mille eesmärk on tagada „kohtunike ja kohtutöötajate koolituse toetamine”,

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta nõukogu sellise otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 1991. aasta resolutsiooni Euroopa Õigusakadeemia loomise kohta (1), oma 24. septembri 2002. aasta seisukohta nõukogu sellise otsuse vastuvõtmise kohta, millega luuakse Euroopa õigusalase koolituse võrgustik (2), oma 9. juuli 2008. aasta resolutsiooni liikmesriikide kohtunike rolli kohta Euroopa kohtusüsteemis (3) ja oma 7. mai 2009. aasta soovitust nõukogule ELi kriminaalõiguse ala loomise kohta (4),

| — | võttes arvesse 20. aprilli 2010. aasta komisjoni teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. aprilli 2010. aasta komisjoni teatist Stockholmi programmi rakendamise tegevuskava kohta (COM(2010)0171),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala kodanike teenistuses” – Stockholmi programm (5),

| — | võttes arvesse 13. septembri 2011. aasta komisjoni teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde” (COM(2011)0551), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. septembri 2011. aasta komisjoni teatist „Usalduse suurendamine Euroopa õigusemõistmise vastu – Euroopa õiguskoolituse uus mõõde” (COM(2011)0551),

| — | võttes arvesse õigusalase koolituse katseprojekti, mille Euroopa Parlament esitas 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusalase koolituse katseprojekti, mille Euroopa Parlament esitas 2011. aastal,

| — | võttes arvesse võrdlevat uuringut õigusalase koolituse kohta liikmesriikides (6), mille Euroopa Parlament tellis Euroopa Õigusakadeemialt koostöös Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse võrdlevat uuringut õigusalase koolituse kohta liikmesriikides (6), mille Euroopa Parlament tellis Euroopa Õigusakadeemialt koostöös Euroopa õigusalase koolituse võrgustikuga,

| — | võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta (7) ja 14. märtsi 2012. aasta (8) resolutsiooni õigusalase koolituse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. juuni 2010. aasta (7) ja 14. märtsi 2012. aasta (8) resolutsiooni õigusalase koolituse kohta,

| — | võttes arvesse Madalmaade kogemusi süsteemiga „Eurinfra” ja Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustikuga, mida on hakanud jäljendama ka muud liikmesriigid, eelkõige Itaalia oma projektiga „European Gaius”, Taani, Rumeenia ja Bulgaaria, ning mis on rajatud kolmele sambale, milleks on a) veebitehnoloogia kasutamise abil Euroopa õiguse teabeallikatele juurdepääsu parandamine, b) Euroopa õiguse alaste teadmiste suurendamine kohtunike seas ning c) Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustiku loomine ja tööshoidmine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Madalmaade kogemusi süsteemiga „Eurinfra” ja Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustikuga, mida on hakanud jäljendama ka muud liikmesriigid, eelkõige Itaalia oma projektiga „European Gaius”, Taani, Rumeenia ja Bulgaaria, ning mis on rajatud kolmele sambale, milleks on a) veebitehnoloogia kasutamise abil Euroopa õiguse teabeallikatele juurdepääsu parandamine, b) Euroopa õiguse alaste teadmiste suurendamine kohtunike seas ning c) Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustiku loomine ja tööshoidmine,

| — | võttes arvesse infotehnoloogia valdkonnas tehtavaid väga suuri edusamme, mis võimaldavad näiteks e-õppe ulatuslikumat kasutamist paindliku vahendina arvukamate lõpptarbijateni jõudmiseks ajast ja kohast sõltumata, samal ajal kui arenenud tehnoloogiat (eriti kompleksseid otsingumootoreid) saab kasutada teabe kogumiseks, et parandada juurdepääsu õigusalastele aktidele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse infotehnoloogia valdkonnas tehtavaid väga suuri edusamme, mis võimaldavad näiteks e-õppe ulatuslikumat kasutamist paindliku vahendina arvukamate lõpptarbijateni jõudmiseks ajast ja kohast sõltumata, samal ajal kui arenenud tehnoloogiat (eriti kompleksseid otsingumootoreid) saab kasutada teabe kogumiseks, et parandada juurdepääsu õigusalastele aktidele,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust teemal „Õigusalane koolitus – kohtu koordinaatorid” (O-000186/2012 – B7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust teemal „Õigusalane koolitus – kohtu koordinaatorid” (O-000186/2012 – B7-0112/2013),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 115 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 2,

| A. | arvestades, et meie õigussüsteemide päritolu on keeruline, nii et ühe hiljutise teadusessee (9) kohaselt tuleb Rooma õigust käsitleda pigem mitmekultuurilise ettevõtmise kui ühe kultuuri eriomase arenguna ning Inglise tavaõigust (common law) (ignoreerides selle pretoriaanlikku õde, õiglust ja kanoonilise õiguse mõju) võiks pidada pigem Anglo-Normanni õiguseks; arvestades, et õigusriigi põhimõte on üks asi, mis on meile ühine, ja üks neist väärtustest, mille Euroopa õigus on andnud maailmale; arvestades, et vaja on terviklikku lähenemisviisi õigusele nii õigusala töötajate kui ka kohtunike poolt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et meie õigussüsteemide päritolu on keeruline, nii et ühe hiljutise teadusessee (9) kohaselt tuleb Rooma õigust käsitleda pigem mitmekultuurilise ettevõtmise kui ühe kultuuri eriomase arenguna ning Inglise tavaõigust (common law) (ignoreerides selle pretoriaanlikku õde, õiglust ja kanoonilise õiguse mõju) võiks pidada pigem Anglo-Normanni õiguseks; arvestades, et õigusriigi põhimõte on üks asi, mis on meile ühine, ja üks neist väärtustest, mille Euroopa õigus on andnud maailmale; arvestades, et vaja on terviklikku lähenemisviisi õigusele nii õigusala töötajate kui ka kohtunike poolt;

| B. | arvestades, et ei saa olla mingit vabandust Euroopa õiguse ignoreerimiseks liikmesriikide kohtunike poolt, kes on ja peavadki olema Euroopa kohtunikud, keda on kutsutud üles täitma olulist rolli olukorras, kus vajame rohkem Euroopat; arvestades, et see ei takista edendamast Euroopa õiguskultuuri, kus mitmekesisust väärtustatakse ühise hüvena; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ei saa olla mingit vabandust Euroopa õiguse ignoreerimiseks liikmesriikide kohtunike poolt, kes on ja peavadki olema Euroopa kohtunikud, keda on kutsutud üles täitma olulist rolli olukorras, kus vajame rohkem Euroopat; arvestades, et see ei takista edendamast Euroopa õiguskultuuri, kus mitmekesisust väärtustatakse ühise hüvena;

| C. | arvestades, et iga liikmesriigi kohus on ELi õiguse kohus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et iga liikmesriigi kohus on ELi õiguse kohus;

| D. | arvestades, et liikmesriikide arvu suurenemine ja Euroopa Kohtu koormuse kasv tähendab seda, et liikmesriikide kohtud peavad kasutama kõiki nende valduses olevaid vahendeid, et hõlbustada õiguskaitse tulemuslikku ja kiiret kättesaadavust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriikide arvu suurenemine ja Euroopa Kohtu koormuse kasv tähendab seda, et liikmesriikide kohtud peavad kasutama kõiki nende valduses olevaid vahendeid, et hõlbustada õiguskaitse tulemuslikku ja kiiret kättesaadavust;

| E. | arvestades asjaolu, et vaja on kulutasuvaid vahendeid, mille abil parandada kohtunike koolitust ja nende juurdepääsu õigusalastele aktidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades asjaolu, et vaja on kulutasuvaid vahendeid, mille abil parandada kohtunike koolitust ja nende juurdepääsu õigusalastele aktidele;

| F. | arvestades, et Euroopa õigusega tegelevate liikmesriikide kohtute koordinaatorite idee ja nende Euroopa tasandil omavahelise ühendamise edendamine oleks hindamatu väärtusega; arvestades, et kohtu koordinaatoreid omavahel ühendava võrgustiku peamine ülesanne oleks võimaldada kohtunikel pidada turvalises digitaalses keskkonnas (konkreetselt selleks loodud suhtlusmeedia või e-õiguskeskkonna portaali kaudu) oma igapäevases töös hõlpsasti nõu teiste liikmesriikide kolleegidega niisugustes küsimustes nagu kohaldatava Euroopa õiguse (direktiivi või määruse) konkreetse sõnastuse tõlgendamine; arvestades, et need nn sidususe ringkonnad tagaksid suurema ühtsuse ELi õiguse kohaldamisel ja vähendaksid samal ajal eelotsusetaotluste arvu Euroopa Kohtu tähtsust vähendamata; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa õigusega tegelevate liikmesriikide kohtute koordinaatorite idee ja nende Euroopa tasandil omavahelise ühendamise edendamine oleks hindamatu väärtusega; arvestades, et kohtu koordinaatoreid omavahel ühendava võrgustiku peamine ülesanne oleks võimaldada kohtunikel pidada turvalises digitaalses keskkonnas (konkreetselt selleks loodud suhtlusmeedia või e-õiguskeskkonna portaali kaudu) oma igapäevases töös hõlpsasti nõu teiste liikmesriikide kolleegidega niisugustes küsimustes nagu kohaldatava Euroopa õiguse (direktiivi või määruse) konkreetse sõnastuse tõlgendamine; arvestades, et need nn sidususe ringkonnad tagaksid suurema ühtsuse ELi õiguse kohaldamisel ja vähendaksid samal ajal eelotsusetaotluste arvu Euroopa Kohtu tähtsust vähendamata;

| G. | arvestades, et üks probleemide (kulud, keeleõpe, kulutasuvus) lahendamise võimalus seisneb ajakohase tehnoloogia kasutamises ja rakenduste (arvutipõhised rakendused personaalarvutite, mobiiltelefonide, tahvelarvutite jne kasutamiseks) väljatöötamise rahastamises, nagu seda on Euroopa Parlament juba varem tõdenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et üks probleemide (kulud, keeleõpe, kulutasuvus) lahendamise võimalus seisneb ajakohase tehnoloogia kasutamises ja rakenduste (arvutipõhised rakendused personaalarvutite, mobiiltelefonide, tahvelarvutite jne kasutamiseks) väljatöötamise rahastamises, nagu seda on Euroopa Parlament juba varem tõdenud;

| H. | arvestades, et alustada võiks ELi õiguse üldosaga, kuna elektrooniline teadmushaldus võimaldab igakülgset juurdepääsu kõige ajakohasemale teabele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alustada võiks ELi õiguse üldosaga, kuna elektrooniline teadmushaldus võimaldab igakülgset juurdepääsu kõige ajakohasemale teabele;

| I. | arvestades, et olukorra puhul, kus iga liikmesriik hakkaks välja töötama oma tehnoloogiat ja oma digitaalseid struktuure digitaalvahendite võimaldamiseks, oleks tegemist energia ja rahaliste vahendite raiskamisega, eelkõige praegu majanduslikult kitsastes oludes; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olukorra puhul, kus iga liikmesriik hakkaks välja töötama oma tehnoloogiat ja oma digitaalseid struktuure digitaalvahendite võimaldamiseks, oleks tegemist energia ja rahaliste vahendite raiskamisega, eelkõige praegu majanduslikult kitsastes oludes;

| J. | arvestades, et tuleb vältida jõupingutuste kattuvust ja edendada kvaliteetsete koolitusprojektide korduskasutamist; arvestades, et see nõuab suuremat liikmesriikide omavahelist ühendamist ELi õiguse alase teadmushalduse valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tuleb vältida jõupingutuste kattuvust ja edendada kvaliteetsete koolitusprojektide korduskasutamist; arvestades, et see nõuab suuremat liikmesriikide omavahelist ühendamist ELi õiguse alase teadmushalduse valdkonnas;

| K. | arvestades, et eelkõige selliste otsingumootorite arendamisel, mida kasutatakse kohtuotsuste, arvamuste ja üldiselt ELi õiguse otsimiseks, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, kas sellest tehnoloogiast võiksid kasu saada ka muude liikmesriikide kohtusüsteemid, et selle kasutamine, koordineerimine ja arendamine saaks niisugusel juhul toimuda ühiselt; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et eelkõige selliste otsingumootorite arendamisel, mida kasutatakse kohtuotsuste, arvamuste ja üldiselt ELi õiguse otsimiseks, peaksid liikmesriigid võtma arvesse asjaolu, kas sellest tehnoloogiast võiksid kasu saada ka muude liikmesriikide kohtusüsteemid, et selle kasutamine, koordineerimine ja arendamine saaks niisugusel juhul toimuda ühiselt;

| L. | arvestades, et tuleks koostada kava koolituste korduskasutamiseks, näiteks kaasrahastamise alusel loengute salvestamise ja tõlkimise/dubleerimise/subtiitrimise abil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tuleks koostada kava koolituste korduskasutamiseks, näiteks kaasrahastamise alusel loengute salvestamise ja tõlkimise/dubleerimise/subtiitrimise abil;

| M. | arvestades, et kõik see tuleks koondada kohtusüsteemi teadmushalduse üldkavasse, kasutades vajaduse korral e-õiguskeskkonna portaali; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik see tuleks koondada kohtusüsteemi teadmushalduse üldkavasse, kasutades vajaduse korral e-õiguskeskkonna portaali;

| N. | arvestades, et vastuvõtmise korral pakub Euroopa ühine müügiõigus Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustikule katselava, andes võimaluse horisontaalse sidususe saavutamiseks liikmesriikide kohtunike vahel valdkondades, kus Euroopa Kohtu kohtupraktika on vähene või puudub täielikult, seejuures iseenesestmõistetavalt erivõrgustike tööd dubleerimata; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastuvõtmise korral pakub Euroopa ühine müügiõigus Euroopa õigusega tegelevate kohtu koordinaatorite võrgustikule katselava, andes võimaluse horisontaalse sidususe saavutamiseks liikmesriikide kohtunike vahel valdkondades, kus Euroopa Kohtu kohtupraktika on vähene või puudub täielikult, seejuures iseenesestmõistetavalt erivõrgustike tööd dubleerimata;

| O. | arvestades, et uudishimu muude süsteemide vastu, avatus (sealhulgas uue tehnoloogia ja uute meetodite kasutamise suhtes) ja dialoog peavad olema märksõnadeks niisuguses Euroopas ja maailmas, kus õigus ja õigusala töötajad peavad olema uuenduslikumad oma teadmushaldusalases lähenemisviisis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uudishimu muude süsteemide vastu, avatus (sealhulgas uue tehnoloogia ja uute meetodite kasutamise suhtes) ja dialoog peavad olema märksõnadeks niisuguses Euroopas ja maailmas, kus õigus ja õigusala töötajad peavad olema uuenduslikumad oma teadmushaldusalases lähenemisviisis;

| P. | arvestades, et sellel võib olla positiivne mõju sellele, kuidas üldsus tajub Euroopa Liitu – mida rohkem faktipõhist teavet on vabalt kättesaadav, seda vähem usutakse müüte ja eksitavat teavet, mis on seotud liidu enda ning selle õiguse ja tegevusega, ning seda rohkem ruumi jääb ausaks aruteluks ja poliitiliseks diskussiooniks (10); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et sellel võib olla positiivne mõju sellele, kuidas üldsus tajub Euroopa Liitu – mida rohkem faktipõhist teavet on vabalt kättesaadav, seda vähem usutakse müüte ja eksitavat teavet, mis on seotud liidu enda ning selle õiguse ja tegevusega, ning seda rohkem ruumi jääb ausaks aruteluks ja poliitiliseks diskussiooniks (10);

| Q. | arvestades, et see on küll üks Euroopa õiguskultuuri loomise aspekt, kuid mitte kogu lugu; arvestades, et uusi koolitusmeetodeid ja uusi õppekavasid, milles rõhutatakse keeleõpet ning edendatakse võrdleva õiguse ja rahvusvahelise õiguse alaseid õpinguid, tuleb laiendada ülikoolidele ja õiguskõrgkoolidele, kusjuures (õigusteaduste üliõpilastele ja kohtunikele suunatud) Erasmus oli vaid esimene samm; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et see on küll üks Euroopa õiguskultuuri loomise aspekt, kuid mitte kogu lugu; arvestades, et uusi koolitusmeetodeid ja uusi õppekavasid, milles rõhutatakse keeleõpet ning edendatakse võrdleva õiguse ja rahvusvahelise õiguse alaseid õpinguid, tuleb laiendada ülikoolidele ja õiguskõrgkoolidele, kusjuures (õigusteaduste üliõpilastele ja kohtunikele suunatud) Erasmus oli vaid esimene samm;

| R. | arvestades, et aeg on edasiliikumiseks küps, alustada tuleks kohtunike ja õigusala töötajate õigusalast koolitust ning õigusalast haridust käsitleva otsekohese aruteluga foorumis, kuhu on kaasatud kohtusüsteemi liikmed, asjaomased riiklikud asutused (sealhulgas kohtute haldamise nõukojad ja õigusalast koolitust andvad koolid) ning Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, kohtute haldamise nõukodade Euroopa võrgustik ja Euroopa Õigusinstituut; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et aeg on edasiliikumiseks küps, alustada tuleks kohtunike ja õigusala töötajate õigusalast koolitust ning õigusalast haridust käsitleva otsekohese aruteluga foorumis, kuhu on kaasatud kohtusüsteemi liikmed, asjaomased riiklikud asutused (sealhulgas kohtute haldamise nõukojad ja õigusalast koolitust andvad koolid) ning Euroopa Õigusakadeemia, Euroopa õigusalase koolituse võrgustik, kohtute haldamise nõukodade Euroopa võrgustik ja Euroopa Õigusinstituut;

| 1. | kordab ja kinnitab taas oma ülalnimetatud 17. juuni 2010. aasta ja 14. märtsi 2012. aasta resolutsioone õigusalase koolituse kohta; |
| --- | --- |

1.

kordab ja kinnitab taas oma ülalnimetatud 17. juuni 2010. aasta ja 14. märtsi 2012. aasta resolutsioone õigusalase koolituse kohta;

| 2. | kutsub komisjoni üles kiirendama katseprojektiga seotud lepingute sõlmimist; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles kiirendama katseprojektiga seotud lepingute sõlmimist;

| 3. | kutsub komisjoni üles edendama ja toetama Euroopa õigusega tegelevaid liikmesriikide kohtu koordinaatoreid ja loodavaid ühendusi liikmesriikide kohtu koordinaatorite võrgustike vahel ning ergutama ja edendama samal ajal ideid, mis sisalduvad käesoleva resolutsiooni põhjendustes ning Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta ja 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonides; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles edendama ja toetama Euroopa õigusega tegelevaid liikmesriikide kohtu koordinaatoreid ja loodavaid ühendusi liikmesriikide kohtu koordinaatorite võrgustike vahel ning ergutama ja edendama samal ajal ideid, mis sisalduvad käesoleva resolutsiooni põhjendustes ning Euroopa Parlamendi 17. juuni 2010. aasta ja 14. märtsi 2012. aasta resolutsioonides;

| 4. | juhib tähelepanu e-õppe ja uue tehnoloogia, eelkõige otsingumootorite arendamise ja kasutamise võimalikule kasulikkusele majanduse ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks; |
| --- | --- |

4.

juhib tähelepanu e-õppe ja uue tehnoloogia, eelkõige otsingumootorite arendamise ja kasutamise võimalikule kasulikkusele majanduse ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks;

| 5. | on arvamusel, et juristide erialane areng peaks rõhutama vajadust kutse-eetika ühiste normide, kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse järele ning niisuguse uue lähenemisviisi järele Euroopa õigusliku reguleerimise suhtes, milles austataks mitmekesisust, sest see on ainuvõimalik viis vastastikuse usalduse saavutamiseks; |
| --- | --- |

5.

on arvamusel, et juristide erialane areng peaks rõhutama vajadust kutse-eetika ühiste normide, kohtusüsteemi sõltumatuse ja erapooletuse järele ning niisuguse uue lähenemisviisi järele Euroopa õigusliku reguleerimise suhtes, milles austataks mitmekesisust, sest see on ainuvõimalik viis vastastikuse usalduse saavutamiseks;

| 6. | märgib, et liikmesriikide õigussüsteemid tuginevad oma mitmekesisusest hoolimata ühistele põhimõtetele ja põhinevad ühistel alustel; tuletab meelde, et mõne sajandi eest vaadeldi Euroopas õiguskutse esindajaid ühtse tervikuna, kuhu kuulusid kõik õiguspraktikud, kes olid võimelised andma nõu, koostama õigusdokumente ja esinema kohtutes kaitsjana kõikjal Euroopas; on seisukohal, et Euroopa Liidu õigusalase koolituse poliitika peaks lähtuma sellest asjaolust, mis näitab, et õigusala töötajate täielik liikuvus on teostatav; |
| --- | --- |

6.

märgib, et liikmesriikide õigussüsteemid tuginevad oma mitmekesisusest hoolimata ühistele põhimõtetele ja põhinevad ühistel alustel; tuletab meelde, et mõne sajandi eest vaadeldi Euroopas õiguskutse esindajaid ühtse tervikuna, kuhu kuulusid kõik õiguspraktikud, kes olid võimelised andma nõu, koostama õigusdokumente ja esinema kohtutes kaitsjana kõikjal Euroopas; on seisukohal, et Euroopa Liidu õigusalase koolituse poliitika peaks lähtuma sellest asjaolust, mis näitab, et õigusala töötajate täielik liikuvus on teostatav;

| 7. | teeb viimaks ettepaneku, et komisjon korraldaks 2013. aasta suvel foorumi „Messina kongress Euroopa õiguskultuuri loomiseks”, mille raames saaksid kõikide ametiastmete kohtunikud tulla kokku, et pidada arutelusid valdkonna või valdkondade üle, kus viimasel ajal on esinenud õiguslikke vastuolusid või raskusi, et ergutada arutelu, luua kontakte, rajada suhtluskanaleid ning süvendada vastastikust usaldust ja mõistmist; usub, et niisugune foorum võib pakkuda pädevatele asutustele ja spetsialistidele, sealhulgas ülikoolidele ja kutseorganisatsioonidele ka ajaloolise võimaluse arutleda Euroopa õigusalase koolituse poliitika ja õigusalase hariduse tuleviku üle; |
| --- | --- |

7.

teeb viimaks ettepaneku, et komisjon korraldaks 2013. aasta suvel foorumi „Messina kongress Euroopa õiguskultuuri loomiseks”, mille raames saaksid kõikide ametiastmete kohtunikud tulla kokku, et pidada arutelusid valdkonna või valdkondade üle, kus viimasel ajal on esinenud õiguslikke vastuolusid või raskusi, et ergutada arutelu, luua kontakte, rajada suhtluskanaleid ning süvendada vastastikust usaldust ja mõistmist; usub, et niisugune foorum võib pakkuda pädevatele asutustele ja spetsialistidele, sealhulgas ülikoolidele ja kutseorganisatsioonidele ka ajaloolise võimaluse arutleda Euroopa õigusalase koolituse poliitika ja õigusalase hariduse tuleviku üle;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile.

---

(1)  EÜT C 267, 14.10.1991, lk 33.

(2)  ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 99.

(3)  ELT C 294 E, 3.12.2009, lk 27.

(4)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 116.

(5)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091

(7)  ELT C 236 E, 12.8.2011, lk 130.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0079.

(9)  P.G. Monateri, Black Gaius. A Quest for the Multicultural Origins of the ‘Western Legal Tradition’, 51 Hastings Law Journal, 2000, lk 479 jj; http://www.jus.unitn.it/cardozo/users/pigi/blackgaius/bge.pdf

(10)  Müütide kohta, mis on seotud ELi osalemisega kriminaalõiguses, vaata näiteks suurepärast tööd Opting out of EUR Criminal law: What is actually involved?, Hinarejos, Spencer ja Peers, CELS Working Paper, New Series, nr 1, http://www.cels.law.cam.ac.uk/publications/working_papers.php

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/100 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/100

---

P7_TA(2013)0057

Euroopa Investeerimispanga 2011. aasta aruanne

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Euroopa Investeerimispanga 2011. aasta aruande kohta (2012/2286(INI))

(2016/C 024/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2011. aasta aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2011. aasta aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 ning protokolli nr 5 Euroopa Investeerimispanga põhikirja kohta,

| — | võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2010. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. märtsi 2012. aasta resolutsiooni Euroopa Investeerimispanga (EIP) 2010. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse 28.–29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles nähakse eelkõige ette EIP kapitali suurendamine 10 miljardi euro võrra, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 28.–29. juunil 2012. aastal toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldusi, milles nähakse eelkõige ette EIP kapitali suurendamine 10 miljardi euro võrra,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 29. juuni 2012. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu eesistuja 26. juuni 2012. aasta aruannet „Tõelise majandus- ja rahaliidu suunas”,

| — | võttes arvesse raportit riskijagamisvahendite kohta (eelmisel aastal kaasotsustamismenetluse raames vastu võetud ettepanek) ja eriti majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse raportit riskijagamisvahendite kohta (eelmisel aastal kaasotsustamismenetluse raames vastu võetud ettepanek) ja eriti majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust,

| — | võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kapitali suurendamist, eriti seoses EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheliste suhete ja pankade tegevuse võimaliku kattumisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga kapitali suurendamist, eriti seoses EIP ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga vaheliste suhete ja pankade tegevuse võimaliku kattumisega,

| — | võttes arvesse otsust laiendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga tegevust Vahemere piirkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsust laiendada Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga tegevust Vahemere piirkonda,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659), millega juhatatakse sisse Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse otsust nr 1639/2006/EÜ, millega kehtestatakse konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm (2007–2013), ning määrust (EÜ) nr 680/2007, millega kehtestatakse ühenduse rahalise abi andmise üldeeskirjad üleeuroopaliste transpordi- ja energiavõrkude valdkonnas (COM(2011)0659), millega juhatatakse sisse Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse katseetapp,

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvepoliitikaga (COM(2012)0511), ja ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0512), eesmärgiga luua Euroopa pangandusliit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus, millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalvepoliitikaga (COM(2012)0511), ja ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), seoses selle koostoimega nõukogu määrusega (EL) nr .../..., millega Euroopa Keskpangale antakse eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (COM(2012)0512), eesmärgiga luua Euroopa pangandusliit,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1080/2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta otsust nr 1080/2011/EL, millega antakse Euroopa Investeerimispangale ELi tagatis liiduvälistele projektidele antavatest laenudest ja laenutagatistest tekkida võiva kahjumi puhuks ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 633/2009/EÜ (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 48 ja artikli 119 lõiget 2,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A7-0016/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni arvamust (A7-0016/2013),

| A. | arvestades, et selliste probleemide kokkulangemine nagu riigieelarvete piiratus, liiga suured riigivõlad ja sellega seotud parandusmeetmed, mille tagajärjel kogunõudlus sageli väheneb, ning puudulikult reguleeritud finantseerimisasutused on ELi tasandil tekitanud teatavatel juhtudel majanduses nõiaringi, see avaldab survet investeeringute vähendamiseks, eelkõige VKEde osas, ning mõjutab negatiivselt liidu majanduskasvu, konkurentsivõimet ja uute töökohtade loomist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et selliste probleemide kokkulangemine nagu riigieelarvete piiratus, liiga suured riigivõlad ja sellega seotud parandusmeetmed, mille tagajärjel kogunõudlus sageli väheneb, ning puudulikult reguleeritud finantseerimisasutused on ELi tasandil tekitanud teatavatel juhtudel majanduses nõiaringi, see avaldab survet investeeringute vähendamiseks, eelkõige VKEde osas, ning mõjutab negatiivselt liidu majanduskasvu, konkurentsivõimet ja uute töökohtade loomist;

| B. | arvestades, et EIP loodi Rooma lepinguga ja tema ülesanne on olla nn Euroopa Liidu pank, mille eesmärk on valida ELi investeeringute tegemiseks välja majanduslikult teostatavad projektid ja aidata seeläbi kaasa liidu prioriteetide täitmisele; arvestades, et kasumit mittetaotleva pangana on tal kommertspankade kõrval üldises finantsraamistikus täiendav turuhäiretega tegelemise ülesanne; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EIP loodi Rooma lepinguga ja tema ülesanne on olla nn Euroopa Liidu pank, mille eesmärk on valida ELi investeeringute tegemiseks välja majanduslikult teostatavad projektid ja aidata seeläbi kaasa liidu prioriteetide täitmisele; arvestades, et kasumit mittetaotleva pangana on tal kommertspankade kõrval üldises finantsraamistikus täiendav turuhäiretega tegelemise ülesanne;

| C. | arvestades, et praegune võla-, majandus- ja finantskriis on tugevalt kahjustanud paljude liikmesriikide majandusarengut ning halvendanud sotsiaalseid tingimusi, kuid innustanud samas liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid toimiva majanduse taastamiseks ning tulevasele majanduskasvule ja tööhõivele kindla aluse loomiseks; arvestades, et rohkem laenu andes ja majanduslikult teostatavates investeerimisprojektides osaledes võib EIP ka avaliku sektori vahendite nappust arvesse võttes aidata liikmesriikidel, mis seisavad silmitsi finantsprobleemidega, saavutada sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduskasvu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et praegune võla-, majandus- ja finantskriis on tugevalt kahjustanud paljude liikmesriikide majandusarengut ning halvendanud sotsiaalseid tingimusi, kuid innustanud samas liikmesriike võtma asjakohaseid meetmeid toimiva majanduse taastamiseks ning tulevasele majanduskasvule ja tööhõivele kindla aluse loomiseks; arvestades, et rohkem laenu andes ja majanduslikult teostatavates investeerimisprojektides osaledes võib EIP ka avaliku sektori vahendite nappust arvesse võttes aidata liikmesriikidel, mis seisavad silmitsi finantsprobleemidega, saavutada sotsiaalset ühtekuuluvust ja majanduskasvu;

| D. | arvestades, et EIP tegevuse eesmärk väljaspool ELi on toetada majanduslikult elujõulisi projekte, mis on kookõlas liidu välispoliitikaga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et EIP tegevuse eesmärk väljaspool ELi on toetada majanduslikult elujõulisi projekte, mis on kookõlas liidu välispoliitikaga;

| E. | arvestades, et EIP teeb jõupingutusi nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonidega muu hulgas järgmisel teel i): kontrollib, kas vahendatud laenamisel kasutatavad finantsvahendajad suudavad võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamisega, st kas nad teevad kindlaks EIP raha lõplikud saajad vastavalt kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiividele või rahapesuvastase töökonna nõuetele; ja ii): valvab selliste jurisdiktsioonide kaudu tehtavate EIP maksete järele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EIP teeb jõupingutusi nõrgalt reguleeritud, läbipaistmatute ja koostööst keelduvate jurisdiktsioonidega muu hulgas järgmisel teel i): kontrollib, kas vahendatud laenamisel kasutatavad finantsvahendajad suudavad võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamisega, st kas nad teevad kindlaks EIP raha lõplikud saajad vastavalt kohaldatavate rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise direktiividele või rahapesuvastase töökonna nõuetele; ja ii): valvab selliste jurisdiktsioonide kaudu tehtavate EIP maksete järele;

| F. | arvestades, et avaliku sektori võlataseme jätkusuutlikkuse tagamiseks on ELis ja eriti euroalas võetud kasutusele uued majandus-, fiskaal- ja eelarvealase järelevalve ning -distsipliini eeskirjad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et avaliku sektori võlataseme jätkusuutlikkuse tagamiseks on ELis ja eriti euroalas võetud kasutusele uued majandus-, fiskaal- ja eelarvealase järelevalve ning -distsipliini eeskirjad;

| G. | arvestades, et neid eeskirju on vaja kiiresti toetada majanduse, tööstuse, majanduskasvu, konkurentsivõime, innovatsiooni ja tööhõive ergutamise meetmetega, mille võtmiseks tuleb kasutada ELi eelarvet ning EIP laenuandmisvõimet ja eriteadmisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et neid eeskirju on vaja kiiresti toetada majanduse, tööstuse, majanduskasvu, konkurentsivõime, innovatsiooni ja tööhõive ergutamise meetmetega, mille võtmiseks tuleb kasutada ELi eelarvet ning EIP laenuandmisvõimet ja eriteadmisi;

| H. | arvestades, et EIP peab tingimata hoidma krediidireitingu tasemel AAA, et säilitada juurdepääs maailma kapitaliturgudele soodsatel tingimusel, mille saab üle kanda projekti lõplikele elluviijatele; arvestades, et EIP investeeringud peavad olema kooskõlas ka ELi poliitikaga ja seda eelkõige majanduskasvu ja tööhõive osas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EIP peab tingimata hoidma krediidireitingu tasemel AAA, et säilitada juurdepääs maailma kapitaliturgudele soodsatel tingimusel, mille saab üle kanda projekti lõplikele elluviijatele; arvestades, et EIP investeeringud peavad olema kooskõlas ka ELi poliitikaga ja seda eelkõige majanduskasvu ja tööhõive osas;

| I. | arvestades, et EIP laenutegevus vähenes 2011. aastal 61 miljardile eurole 2010. aasta 72 miljardi euroga võrreldes, kuna kriisi esimesele lainele reageerides toimunud väga suur laenukasv 2009. ja 2010. aastal vähendas panga omakapitali; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EIP laenutegevus vähenes 2011. aastal 61 miljardile eurole 2010. aasta 72 miljardi euroga võrreldes, kuna kriisi esimesele lainele reageerides toimunud väga suur laenukasv 2009. ja 2010. aastal vähendas panga omakapitali;

| 1. | tervitab EIP juhatajate nõukogu otsust suurendada panga kapitali 10 miljardi euro võrra, mis võimaldaks pangal suurendada laenuandmist aastatel 2013–2015 kuni 60 miljardi euro võrra ja kaasata ligikaudu 180 miljardit eurot koguinvesteeringuid; märgib siiski, et need investeeringud, isegi eespool nimetatud viisil võimendatuna, annaksid aastas ainult 0,5 % ELi SKPst; on seetõttu veendunud, et kapitali täiendav suurendamine oleks liidule äärmiselt kasulik, arvestades, et liit vajab majanduskasvu; |
| --- | --- |

1.

tervitab EIP juhatajate nõukogu otsust suurendada panga kapitali 10 miljardi euro võrra, mis võimaldaks pangal suurendada laenuandmist aastatel 2013–2015 kuni 60 miljardi euro võrra ja kaasata ligikaudu 180 miljardit eurot koguinvesteeringuid; märgib siiski, et need investeeringud, isegi eespool nimetatud viisil võimendatuna, annaksid aastas ainult 0,5 % ELi SKPst; on seetõttu veendunud, et kapitali täiendav suurendamine oleks liidule äärmiselt kasulik, arvestades, et liit vajab majanduskasvu;

| 2. | palub EIP-l viia läbi 2009. ja 2010. aasta kriisimeetmete tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse hindamise, mille tulemused peaksid olema aluseks kapitali suurendamise investeeringukavade prioriteete puudutavatele otsustele; |
| --- | --- |

2.

palub EIP-l viia läbi 2009. ja 2010. aasta kriisimeetmete tulemuslikkuse ja jätkusuutlikkuse hindamise, mille tulemused peaksid olema aluseks kapitali suurendamise investeeringukavade prioriteete puudutavatele otsustele;

| 3. | soovitab viia panga uue laenuandmisvõime majanduskasvu ja tööhõive loomisel kooskõlla ELi prioriteetidega ja suunata see eelkõige nelja valdkonda (ELi VKEde rahastamisele juurdepääsu algatus; ELi innovatsiooni ja oskuste algatus; ELi ressursitõhususe algatus ja ELi strateegilise taristu algatus), hõlmates kõik liikmesriigid, kuid toetades pigem vähemarenenud piirkondi ja säilitades mitmekesise investeerimisportfelli; |
| --- | --- |

3.

soovitab viia panga uue laenuandmisvõime majanduskasvu ja tööhõive loomisel kooskõlla ELi prioriteetidega ja suunata see eelkõige nelja valdkonda (ELi VKEde rahastamisele juurdepääsu algatus; ELi innovatsiooni ja oskuste algatus; ELi ressursitõhususe algatus ja ELi strateegilise taristu algatus), hõlmates kõik liikmesriigid, kuid toetades pigem vähemarenenud piirkondi ja säilitades mitmekesise investeerimisportfelli;

| 4. | julgustab kasutama riskikapitali ja rahastamisvahendite tagasimakseid uuteks investeeringuteks kooskõlas EIP laenumandaadiga; |
| --- | --- |

4.

julgustab kasutama riskikapitali ja rahastamisvahendite tagasimakseid uuteks investeeringuteks kooskõlas EIP laenumandaadiga;

| 5. | tuletab meelde, et organiseeritud koostöö ELi organite (komisjon ja EIP) vahel ja muude institutsioonide kaasamine on tõenäoliselt tõhusam kui tasavägine konkurents; |
| --- | --- |

5.

tuletab meelde, et organiseeritud koostöö ELi organite (komisjon ja EIP) vahel ja muude institutsioonide kaasamine on tõenäoliselt tõhusam kui tasavägine konkurents;

| 6. | nõuab EIP vahendite strateegilist suunamist selle mandaadi piires iga liikmesriigi konkreetsete vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

6.

nõuab EIP vahendite strateegilist suunamist selle mandaadi piires iga liikmesriigi konkreetsete vajaduste rahuldamiseks;

| 7. | rõhutab vajadust kasutada paremini ära komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi/EIP grupi ühisalgatusi (nagu JEREMIE), mille kaudu rahastatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) koos struktuurifondidega (ka Euroopa kohaliku energiaabi fond või EPEC), et pakkuda tehnilise ja finantsnõustamise teenuseid, ja selliseid mikrofinantseerimise projektide rahastamise vahendeid nagu programm „Progress” ja JASMINE, eelkõige sellistes ELi piirkondades, kus töötutel on tööd väga raske leida; ergutab samal ajal Euroopa Komisjoni tegema Euroopa Investeerimisfondile/EIP-le sel eesmärgil kättesaadavaks piisavad eelarvevahendid, et suurendada nende programmide kaudu rahastatavate projektide arvu; |
| --- | --- |

7.

rõhutab vajadust kasutada paremini ära komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi/EIP grupi ühisalgatusi (nagu JEREMIE), mille kaudu rahastatakse väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEsid) koos struktuurifondidega (ka Euroopa kohaliku energiaabi fond või EPEC), et pakkuda tehnilise ja finantsnõustamise teenuseid, ja selliseid mikrofinantseerimise projektide rahastamise vahendeid nagu programm „Progress” ja JASMINE, eelkõige sellistes ELi piirkondades, kus töötutel on tööd väga raske leida; ergutab samal ajal Euroopa Komisjoni tegema Euroopa Investeerimisfondile/EIP-le sel eesmärgil kättesaadavaks piisavad eelarvevahendid, et suurendada nende programmide kaudu rahastatavate projektide arvu;

| 8. | kinnitab veel kord, et on oluline, et EIP täidab vabatahtlikult praegu kehtivaid Basel II lepingu kapitalinõudeid, ja soovitab pangal edaspidi täita ka uue Basel III lepingu nõudeid, võttes arvesse oma tegevuse eripära; |
| --- | --- |

8.

kinnitab veel kord, et on oluline, et EIP täidab vabatahtlikult praegu kehtivaid Basel II lepingu kapitalinõudeid, ja soovitab pangal edaspidi täita ka uue Basel III lepingu nõudeid, võttes arvesse oma tegevuse eripära;

| 9. | on seisukohal, et EIP kui pank, kellel tuleb hoida AAA reitingut, ei tohiks olla avatud riskile seoses finantssekkumistega, mida tavaliselt tehakse riigieelarve investeeringute jaost, mis Euroopa Liidu eelarves puudub; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et EIP kui pank, kellel tuleb hoida AAA reitingut, ei tohiks olla avatud riskile seoses finantssekkumistega, mida tavaliselt tehakse riigieelarve investeeringute jaost, mis Euroopa Liidu eelarves puudub;

| 10. | kordab mitme aasta jooksul korduvalt esitatud nõuet seada sisse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve EIP üle; |
| --- | --- |

10.

kordab mitme aasta jooksul korduvalt esitatud nõuet seada sisse usaldatavusnõuete täitmise järelevalve EIP üle;

| 11. | teeb ettepaneku, et kõnealust regulatiivset kontrolli






  i) | teostaks Euroopa Keskpank ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel või |
| --- | --- | --- |

11.

teeb ettepaneku, et kõnealust regulatiivset kontrolli

i)

teostaks Euroopa Keskpank ELi toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel või

| ii) | seda teostataks tulevase pangandusliidu raames, mille kohta komisjon esitas 12. septembril 2012. aastal teatise (3); või |
| --- | --- |

ii)

seda teostataks tulevase pangandusliidu raames, mille kohta komisjon esitas 12. septembril 2012. aastal teatise (3); või

| iii) | kui see ei ole võimalik, siis teostaks seda EIP nõusolekul Euroopa Pangandusjärelevalve kas ühe või enama liikmesriigi järelevalveasutuste osalemisel või ilma selleta või sõltumatu audiitor; |
| --- | --- |

iii)

kui see ei ole võimalik, siis teostaks seda EIP nõusolekul Euroopa Pangandusjärelevalve kas ühe või enama liikmesriigi järelevalveasutuste osalemisel või ilma selleta või sõltumatu audiitor;

avaldab kahetsust, et komisjon ei ole selles osas ettepanekuid esitanud, vaatamata parlamendi poolt esitatud üleskutsetele, millest esimene pärineb 2007. aastast;

| 12. | nõuab, et komisjon annaks parlamendile tagatise selle kohta, et EIP tegevus on vastavuses konkurentsieeskirjadega, eriti seoses teiste krediidiasutustega; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et komisjon annaks parlamendile tagatise selle kohta, et EIP tegevus on vastavuses konkurentsieeskirjadega, eriti seoses teiste krediidiasutustega;

| 13. | kordab ettepanekut, et Euroopa Liidust võiks saada EIP liige; |
| --- | --- |

13.

kordab ettepanekut, et Euroopa Liidust võiks saada EIP liige;

| 14. | on seisukohal, et praegusel perioodil ja seni, kuni intressimäärad äriühingute jaoks euroalas liikmesriigiti märkimisväärselt erinevad, on EIP meetmed selle probleemi ELi-poolse käsitlemise kontekstis üha tähtsamad; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et praegusel perioodil ja seni, kuni intressimäärad äriühingute jaoks euroalas liikmesriigiti märkimisväärselt erinevad, on EIP meetmed selle probleemi ELi-poolse käsitlemise kontekstis üha tähtsamad;

| 15. | on seisukohal, et EIP/ELi ühiste rahastamisvahendite väljatöötamiseks tuleks õigel ajal luua asjakohane raamistik, et teha järelevalvet EIP tegevuse üle ning suurendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamise kaudu tema demokraatlikku vastutust; see raamistik peaks võimaldama EIP-l jätkata projektide hindamist nende väärtuse põhjal, et tagada EIP kapitali pikaajaline jätkusuutlik kasutus, ka peaks pank arvestama vajadust hoiduda hallatavatele üksustele, vahendajatele ja finantsvahendite saajatele liigse halduskoormuse tekitamisest; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et EIP/ELi ühiste rahastamisvahendite väljatöötamiseks tuleks õigel ajal luua asjakohane raamistik, et teha järelevalvet EIP tegevuse üle ning suurendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaasamise kaudu tema demokraatlikku vastutust; see raamistik peaks võimaldama EIP-l jätkata projektide hindamist nende väärtuse põhjal, et tagada EIP kapitali pikaajaline jätkusuutlik kasutus, ka peaks pank arvestama vajadust hoiduda hallatavatele üksustele, vahendajatele ja finantsvahendite saajatele liigse halduskoormuse tekitamisest;

| 16. | soovitab, et EIP/ELi rahastamisvahendite kasutamine peaks tuginema eelnevalt kindlaks määratud poliitilistele eesmärkidele ja kriteeriumitele, millega kaasneks läbipaistev ja tõhus järelaruandluse süsteem, millega säilitatakse EIP sõltumatus projektide valikul ja hoolsuskohustuse auditi tegemine; |
| --- | --- |

16.

soovitab, et EIP/ELi rahastamisvahendite kasutamine peaks tuginema eelnevalt kindlaks määratud poliitilistele eesmärkidele ja kriteeriumitele, millega kaasneks läbipaistev ja tõhus järelaruandluse süsteem, millega säilitatakse EIP sõltumatus projektide valikul ja hoolsuskohustuse auditi tegemine;

| 17. | väljendab heameelt Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse üle ning nõuab katseetapi kiiremat täiustamist ja selle saavutuste hindamist eesmärgiga minna võimalikult kiiresti üle projektivõlakirjade teise etappi; on seisukohal, et see algatus peaks aitama tagada kõikides liikmesriikides tööstuse ja infrastruktuuride tasakaalustatud arengut ja see ei tohiks võimendada erinevusi ELi rohkem ja vähem arenenud avaliku ja erasektori partnerluse ning projektide rahastamise turgude vahel; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt Euroopa 2020 projektivõlakirjade algatuse üle ning nõuab katseetapi kiiremat täiustamist ja selle saavutuste hindamist eesmärgiga minna võimalikult kiiresti üle projektivõlakirjade teise etappi; on seisukohal, et see algatus peaks aitama tagada kõikides liikmesriikides tööstuse ja infrastruktuuride tasakaalustatud arengut ja see ei tohiks võimendada erinevusi ELi rohkem ja vähem arenenud avaliku ja erasektori partnerluse ning projektide rahastamise turgude vahel;

| 18. | on seisukohal, et EIP peaks aitama nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, kus ta tegutseb, võidelda läbipaistvuse puudumise ja korruptsiooniga, kogudes eelkõige asjakohast teavet toetusesaajate ja finantsvahendajate kohta, pöörates erilist tähelepanu VKEdele mõeldud laenude kättesaadavusele ning VKEde ja kohaliku majanduse vahelistele seostele ning avaldades teavet väljamakstud koondsummade, selle raha saajate arvu ja nimede, eelkõige VKEde ning piirkondade ja sektorite kohta, millele raha eraldati; nõuab peale selle, et EIP järgiks Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5, milles nõutakse – nagu Euroopa Kohus 21. detsembri 2011. aasta ATAA kohtuasja otsuses kinnitas –, et liit toetaks rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et EIP peaks aitama nii ELi liikmesriikides kui ka kolmandates riikides, kus ta tegutseb, võidelda läbipaistvuse puudumise ja korruptsiooniga, kogudes eelkõige asjakohast teavet toetusesaajate ja finantsvahendajate kohta, pöörates erilist tähelepanu VKEdele mõeldud laenude kättesaadavusele ning VKEde ja kohaliku majanduse vahelistele seostele ning avaldades teavet väljamakstud koondsummade, selle raha saajate arvu ja nimede, eelkõige VKEde ning piirkondade ja sektorite kohta, millele raha eraldati; nõuab peale selle, et EIP järgiks Euroopa Liidu lepingu artikli 3 lõiget 5, milles nõutakse – nagu Euroopa Kohus 21. detsembri 2011. aasta ATAA kohtuasja otsuses kinnitas –, et liit toetaks rahvusvahelise õiguse ranget järgimist ja arendamist, sealhulgas ÜRO põhikirja põhimõtete austamist;

| 19. | julgustab EIPd jätkama pingutusi selle nimel, et hoida ära maksuvabade finantskeskuste või koostööd mittetegevate riikide ja territooriumite kasutamine oma rahastamistegevuses; sellega seoses tunneb heameelt komisjoni soovituse üle, mis puudutab kriteeriume, mida tuleks kasutada nende kolmandate riikide kindlaks tegemiseks, kes ei täida maksuvaldkonnas hea juhtimistava miinimumnõudeid; on seisukohal, et komisjon peaks korraldama EIPga arutelu, mille abil tagada, et projektide, toetusesaajate ja vahendajate valimisel neid kriteeriume tõepoolest kohaldataks; palub EIP-l seoses hiljutise mäetööstust puudutanud juhtumiga teada anda, milliseid menetlusi ja nõudeid võiks kehtestada, et selliseid juhtumeid edaspidi vältida; |
| --- | --- |

19.

julgustab EIPd jätkama pingutusi selle nimel, et hoida ära maksuvabade finantskeskuste või koostööd mittetegevate riikide ja territooriumite kasutamine oma rahastamistegevuses; sellega seoses tunneb heameelt komisjoni soovituse üle, mis puudutab kriteeriume, mida tuleks kasutada nende kolmandate riikide kindlaks tegemiseks, kes ei täida maksuvaldkonnas hea juhtimistava miinimumnõudeid; on seisukohal, et komisjon peaks korraldama EIPga arutelu, mille abil tagada, et projektide, toetusesaajate ja vahendajate valimisel neid kriteeriume tõepoolest kohaldataks; palub EIP-l seoses hiljutise mäetööstust puudutanud juhtumiga teada anda, milliseid menetlusi ja nõudeid võiks kehtestada, et selliseid juhtumeid edaspidi vältida;

| 20. | tuletab meelde, et rahastamise puudumine on vaid üks võimalikke takistusi investeeringute tegemisel ning et nõrk haldustegevus ja puudulik projektijuhtimise võime võib sageli investeeringute tegemist edasi lükata; julgustab seetõttu EIP-d veelgi laiendama tehnilist ja finantsnõustamist, innustama pangandusvaldkonna partnereid ja muid finantsvahendajaid arendama tehnilise ja finantsnõustamise teenuseid ning kaaluma parimatel tavadel põhinevate suuniste välja andmist; |
| --- | --- |

20.

tuletab meelde, et rahastamise puudumine on vaid üks võimalikke takistusi investeeringute tegemisel ning et nõrk haldustegevus ja puudulik projektijuhtimise võime võib sageli investeeringute tegemist edasi lükata; julgustab seetõttu EIP-d veelgi laiendama tehnilist ja finantsnõustamist, innustama pangandusvaldkonna partnereid ja muid finantsvahendajaid arendama tehnilise ja finantsnõustamise teenuseid ning kaaluma parimatel tavadel põhinevate suuniste välja andmist;

| 21. | tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides on põhiprobleem rahastamise puudus, eriti VKEde puhul; palub tugevdada EIP tegevust VKEde, ettevõtluse ja ekspordi rahastamise toetamisel, mis on majanduse elavdamise seisukohast võtmetähtsusega; on seisukohal, et mis tahes meetmel, mis on mõeldud VKEde rahastamistingimuste parandamiseks, peaks olema vähemalt kolm järgmist põhitunnust: i) piisavalt tihe võrgustik, ii) EIP soodusrahastamise maksimaalne jõudmine VKEdeni ning iii) kooskõla riigipõhiste vajaduste ja ELi poliitikaeesmärkidega; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et paljudes liikmesriikides on põhiprobleem rahastamise puudus, eriti VKEde puhul; palub tugevdada EIP tegevust VKEde, ettevõtluse ja ekspordi rahastamise toetamisel, mis on majanduse elavdamise seisukohast võtmetähtsusega; on seisukohal, et mis tahes meetmel, mis on mõeldud VKEde rahastamistingimuste parandamiseks, peaks olema vähemalt kolm järgmist põhitunnust: i) piisavalt tihe võrgustik, ii) EIP soodusrahastamise maksimaalne jõudmine VKEdeni ning iii) kooskõla riigipõhiste vajaduste ja ELi poliitikaeesmärkidega;

| 22. | innustab EIPd jätkama koostöös komisjoniga riskijagamisinstrumentide väljatöötamist, et viia ELi riskivõime ja EIP laenuandmisvõime optimaalsele tasemele; |
| --- | --- |

22.

innustab EIPd jätkama koostöös komisjoniga riskijagamisinstrumentide väljatöötamist, et viia ELi riskivõime ja EIP laenuandmisvõime optimaalsele tasemele;

| 23. | on seisukohal, et liikmesriikide avaliku sektori finantseerimisasutused suudavad tagada EIP soodusrahastamise jõudmise VKEdeni; on seetõttu seisukohal, et EIP peaks ka edaspidi rakendama VKEdele mõeldud finantsinstrumente liikmesriikide avalike asutuste kaudu, eeldusel, et need täidavad laenuandmisnõuded; tunneb heameelt pikaajaliste investorite klubi – mille eesmärk on tõhustada EIP ja liikmesriikide peamiste avalike asutuste vahelist koostööd – tegevuse üle; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et liikmesriikide avaliku sektori finantseerimisasutused suudavad tagada EIP soodusrahastamise jõudmise VKEdeni; on seetõttu seisukohal, et EIP peaks ka edaspidi rakendama VKEdele mõeldud finantsinstrumente liikmesriikide avalike asutuste kaudu, eeldusel, et need täidavad laenuandmisnõuded; tunneb heameelt pikaajaliste investorite klubi – mille eesmärk on tõhustada EIP ja liikmesriikide peamiste avalike asutuste vahelist koostööd – tegevuse üle;

| 24. | julgustab ühtlasi komisjoni ja EIPd töötama välja nn EIP laenuakent VKEde jaoks, et anda VKEdele mõeldud EIP laene sellistele väikestele finantsvahendajatele (ja väiksematele VKEdele), keda praegu nende piiratud laenuprofiilist tulenevalt ei teenindata; |
| --- | --- |

24.

julgustab ühtlasi komisjoni ja EIPd töötama välja nn EIP laenuakent VKEde jaoks, et anda VKEdele mõeldud EIP laene sellistele väikestele finantsvahendajatele (ja väiksematele VKEdele), keda praegu nende piiratud laenuprofiilist tulenevalt ei teenindata;

| 25. | kutsub EIP gruppi ja komisjoni üles toetama ka edaspidi eri algatuste, nagu spetsiaalselt kohandatud laenude ja tagatisskeemide abil sotsiaalmajanduse valdkonda ja noori ettevõtjaid, et säilitada ajal, mil liikmesriigid korraldavad avaliku sektori rahastamist ümber, sotsiaalhoolekande praegune tase; väljendab eelkõige heameelt uue investeerimisplatvormi üle, mis annab rahastamisvõimalused sellistele sotsiaalsetele ettevõtetele, kes tegelevad oma ärimudeli kaudu aktiivselt päevakajaliste sotsiaalküsimustega, ning julgustab EIP-d tegema sotsiaalettevõtluse algatuse raames tihedat koostööd komisjoni ja selle valdkonna esindajatega; |
| --- | --- |

25.

kutsub EIP gruppi ja komisjoni üles toetama ka edaspidi eri algatuste, nagu spetsiaalselt kohandatud laenude ja tagatisskeemide abil sotsiaalmajanduse valdkonda ja noori ettevõtjaid, et säilitada ajal, mil liikmesriigid korraldavad avaliku sektori rahastamist ümber, sotsiaalhoolekande praegune tase; väljendab eelkõige heameelt uue investeerimisplatvormi üle, mis annab rahastamisvõimalused sellistele sotsiaalsetele ettevõtetele, kes tegelevad oma ärimudeli kaudu aktiivselt päevakajaliste sotsiaalküsimustega, ning julgustab EIP-d tegema sotsiaalettevõtluse algatuse raames tihedat koostööd komisjoni ja selle valdkonna esindajatega;

| 26. | palub EIP-l toetada muu hulgas neid liikmesriike, mis on kriisi tõttu kõige enam kannatanud, ning rahastada tulemuslikke tegevusi, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja juhtida majandus kasvuteele; tuletab meelde, et EIP ja struktuurifondide vahel on vaja raskustes olevates liikmesriikides koostööd teha, et rakendada teostatavaid ja tulemuslikke avaliku ja erasektori investeeringuid ja infrastruktuuriprojekte; |
| --- | --- |

26.

palub EIP-l toetada muu hulgas neid liikmesriike, mis on kriisi tõttu kõige enam kannatanud, ning rahastada tulemuslikke tegevusi, mille eesmärk on suurendada tööhõivet ja juhtida majandus kasvuteele; tuletab meelde, et EIP ja struktuurifondide vahel on vaja raskustes olevates liikmesriikides koostööd teha, et rakendada teostatavaid ja tulemuslikke avaliku ja erasektori investeeringuid ja infrastruktuuriprojekte;

| 27. | väljendab heameelt EIP struktuuriprogrammide laenude süsteemi üle, mis aitab ELi struktuurifondidega seoses märkimisväärselt kaasa kaasrahastamisele riikide eelarvetest; julgustab panka seda toetust laiendama, et teha vajalikke investeeringuid majanduskriisist rängalt mõjutatud liikmesriikides; märgib siiski, et see meede tuleks hoida struktuurifondide programmidest lahus ning kriisi lõppedes tuleks sellest järk-järgult loobuda; |
| --- | --- |

27.

väljendab heameelt EIP struktuuriprogrammide laenude süsteemi üle, mis aitab ELi struktuurifondidega seoses märkimisväärselt kaasa kaasrahastamisele riikide eelarvetest; julgustab panka seda toetust laiendama, et teha vajalikke investeeringuid majanduskriisist rängalt mõjutatud liikmesriikides; märgib siiski, et see meede tuleks hoida struktuurifondide programmidest lahus ning kriisi lõppedes tuleks sellest järk-järgult loobuda;

| 28. | väljendab heameelt EIP rolli üle sihtotstarbelise rahastamisvahendi kujundamisel kultuuri-, haridus- ja loomesektori jaoks ning on seisukohal, et pank peaks jätkuvalt töötama välja algatusi kuluuuri- ja haridusmeemete toetuseks; |
| --- | --- |

28.

väljendab heameelt EIP rolli üle sihtotstarbelise rahastamisvahendi kujundamisel kultuuri-, haridus- ja loomesektori jaoks ning on seisukohal, et pank peaks jätkuvalt töötama välja algatusi kuluuuri- ja haridusmeemete toetuseks;

| 29. | julgustab EIPd jätkama avaliku sektori vahendite nappust arvestades tervishoiusektori rahalist toetamist ning abistama eelkõige haiglate taristu ehitamise, väljavahetamise ja tänapäevaseks muutmise juures; |
| --- | --- |

29.

julgustab EIPd jätkama avaliku sektori vahendite nappust arvestades tervishoiusektori rahalist toetamist ning abistama eelkõige haiglate taristu ehitamise, väljavahetamise ja tänapäevaseks muutmise juures;

| 30. | toetab EIP pingutusi jätkata investeeringuid teadus- ja innovatsiooniprojektidesse, eelkõige riskijagamisrahastu kaudu ning algatuse Horisont 2020 vaatepunktist, keskendudes uue tehnoloogia turuleviimisele ning kaaludes ka keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid; palub EIP-l tegutseda selle nimel, et vähendada teadus- ja arendustegevuse erinevust ELi riikide vahel, sest see erinevus ei lase pikas perspektiivis ühtsel turul normaalselt toimida; |
| --- | --- |

30.

toetab EIP pingutusi jätkata investeeringuid teadus- ja innovatsiooniprojektidesse, eelkõige riskijagamisrahastu kaudu ning algatuse Horisont 2020 vaatepunktist, keskendudes uue tehnoloogia turuleviimisele ning kaaludes ka keskkonnahoidlikke tehnoloogiaid; palub EIP-l tegutseda selle nimel, et vähendada teadus- ja arendustegevuse erinevust ELi riikide vahel, sest see erinevus ei lase pikas perspektiivis ühtsel turul normaalselt toimida;

| 31. | julgustab EIPd jätkama koos komisjoniga uuenduslike rahastamisvahendite väljatöötamist, et võimendada ELi piiratud eelarvevahendeid kõige tõhusamalt ja võtta kasutusele erasektori rahastamisvahendid ja edendades riskijagamisinstrumente ELi tähtsaimate investeeringute rahastamiseks, võttes muu hulgas arvesse selliseid valdkondi nagu põllumajandus, kliimameetmed, energia- ja ressursitõhusus, taastuvad energiaallikad, säästva transpordi liigid, innovatsioon, üleeuroopalised võrgud, haridus ja teadustegevus, ning hõlbustada tänu sellele üleminekut teadmistepõhisele majanduskasvule ja säästvale arengule liidus, mis põhineb kestlikul konkurentsivõimel; |
| --- | --- |

31.

julgustab EIPd jätkama koos komisjoniga uuenduslike rahastamisvahendite väljatöötamist, et võimendada ELi piiratud eelarvevahendeid kõige tõhusamalt ja võtta kasutusele erasektori rahastamisvahendid ja edendades riskijagamisinstrumente ELi tähtsaimate investeeringute rahastamiseks, võttes muu hulgas arvesse selliseid valdkondi nagu põllumajandus, kliimameetmed, energia- ja ressursitõhusus, taastuvad energiaallikad, säästva transpordi liigid, innovatsioon, üleeuroopalised võrgud, haridus ja teadustegevus, ning hõlbustada tänu sellele üleminekut teadmistepõhisele majanduskasvule ja säästvale arengule liidus, mis põhineb kestlikul konkurentsivõimel;

| 32. | väljendab eelkõige seoses energiatõhususega heameelt, et EIP on viimastel aastatel selles valdkonnas aktiivsemalt tegutsema asunud, ning ergutab komisjoni ja EIPd tegema koostööd sünergia ärakasutamiseks ja uute ühisalgatuste käivitamiseks, arvestades eriti investeerimisvajadusi ja -võimalusi, mis tekkisid hiljuti heaks kiidetud energiatõhususe direktiiviga; palub EIP-l uue energiatõhususe ühisalgatuse määratlemisel muu hulgas arvestada energiateenuse ettevõtjate erilist rolli; |
| --- | --- |

32.

väljendab eelkõige seoses energiatõhususega heameelt, et EIP on viimastel aastatel selles valdkonnas aktiivsemalt tegutsema asunud, ning ergutab komisjoni ja EIPd tegema koostööd sünergia ärakasutamiseks ja uute ühisalgatuste käivitamiseks, arvestades eriti investeerimisvajadusi ja -võimalusi, mis tekkisid hiljuti heaks kiidetud energiatõhususe direktiiviga; palub EIP-l uue energiatõhususe ühisalgatuse määratlemisel muu hulgas arvestada energiateenuse ettevõtjate erilist rolli;

| 33. | väljendab heameelt EIP-le väljaspool liitu tegevuseks antavate volituste läbivaatamise üle; toetab EIP keskendumist investeeringute tegemisele ELi naaberriikide, eriti Vahemere piirkonna riikide ja ELi liikmeks astumiseks valmistuvate riikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse, kuna pank rahastab tuge sellistes valdkondades nagu vastastikune seotus, majanduskasv, kliimamuutus, Euroopa otsesed välisinvesteeringud ja VKEd; |
| --- | --- |

33.

väljendab heameelt EIP-le väljaspool liitu tegevuseks antavate volituste läbivaatamise üle; toetab EIP keskendumist investeeringute tegemisele ELi naaberriikide, eriti Vahemere piirkonna riikide ja ELi liikmeks astumiseks valmistuvate riikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse, kuna pank rahastab tuge sellistes valdkondades nagu vastastikune seotus, majanduskasv, kliimamuutus, Euroopa otsesed välisinvesteeringud ja VKEd;

| 34. | soovitab tagada ELi pangale parema juurdepääsu liidu toetustele ja suurendada uute volituste raamistikus sünergiat ELi vahendite vahel ning soovitab edendada uuenduslike finantsvahendite – sh VKEdele mõeldud omakapitali- ja riskijagamisvahendite – suuremat kasutamist väljaspool ELi ning näha ette võimalused mikrokrediidi pakkumiseks; |
| --- | --- |

34.

soovitab tagada ELi pangale parema juurdepääsu liidu toetustele ja suurendada uute volituste raamistikus sünergiat ELi vahendite vahel ning soovitab edendada uuenduslike finantsvahendite – sh VKEdele mõeldud omakapitali- ja riskijagamisvahendite – suuremat kasutamist väljaspool ELi ning näha ette võimalused mikrokrediidi pakkumiseks;

| 35. | väljendab heameelt panga piirkondlike algatuste üle, eriti Läänemere ja Doonau piirkondades, eesmärgiga parandada nende piirkondade üldist jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet; peab neid algatusi parimateks tavadeks, pidades silmas võimalust laiendada tuge muudele ELi piirkondadele; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt panga piirkondlike algatuste üle, eriti Läänemere ja Doonau piirkondades, eesmärgiga parandada nende piirkondade üldist jätkusuutlikkust ja konkurentsivõimet; peab neid algatusi parimateks tavadeks, pidades silmas võimalust laiendada tuge muudele ELi piirkondadele;

| 36. | väljendab heameelt panga osalemise üle Euroopa Keskpanga koordineerimisalgatuses (nn Viini algatus; EBCI), mille eesmärk on hoida ära piiriüleste pangakontsernide laiaulatuslik ning koordineerimatu väljatõmbumine Kesk- ja Ida-Euroopast ning Läänemere piirkonnast, samuti tulevases finantsinstitutsioonide ühises rahvusvahelises tegevuskavas Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa liikmesriikide ning kandidaatriikide majanduse elavdamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks; |
| --- | --- |

36.

väljendab heameelt panga osalemise üle Euroopa Keskpanga koordineerimisalgatuses (nn Viini algatus; EBCI), mille eesmärk on hoida ära piiriüleste pangakontsernide laiaulatuslik ning koordineerimatu väljatõmbumine Kesk- ja Ida-Euroopast ning Läänemere piirkonnast, samuti tulevases finantsinstitutsioonide ühises rahvusvahelises tegevuskavas Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa liikmesriikide ning kandidaatriikide majanduse elavdamiseks ja majanduskasvu soodustamiseks;

| 37. | julgustab EIPd tegema suuremaid pingutusi oma laenutegevuse edendamiseks väljaspool ELi ning tihendama koostööd muude ülemaailmsete ja piirkondlike arengupankade ning liikmesriikide arengu rahastamise asutustega, et vähendada kulusid ning kasutada vahendeid tõhusamalt; |
| --- | --- |

37.

julgustab EIPd tegema suuremaid pingutusi oma laenutegevuse edendamiseks väljaspool ELi ning tihendama koostööd muude ülemaailmsete ja piirkondlike arengupankade ning liikmesriikide arengu rahastamise asutustega, et vähendada kulusid ning kasutada vahendeid tõhusamalt;

| 38. | on tulevase ELi väliskoostöö- ja arenguplatvormi (mille ettepaneku komisjon peaks esitama) raames seisukohal, et EIP-l peaks olema eriline roll ELi pangana ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse loomuliku partnerina ELi välispoliitiliste eesmärkide toetamisel selle platvormi kontekstis ja tehniliste ning rahandusalaste oskusteadmiste jagamisel; |
| --- | --- |

38.

on tulevase ELi väliskoostöö- ja arenguplatvormi (mille ettepaneku komisjon peaks esitama) raames seisukohal, et EIP-l peaks olema eriline roll ELi pangana ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse loomuliku partnerina ELi välispoliitiliste eesmärkide toetamisel selle platvormi kontekstis ja tehniliste ning rahandusalaste oskusteadmiste jagamisel;

| 39. | tuletab meelde, et vahendite kombineerimisega seoses on tähtis maksimaalselt ühendada nappe eelarvevahendeid, mitte ainult ELi eelarvest, vaid ka teistest allikatest, ning tagada vastavus ELi poliitikale ja standarditele; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde, et vahendite kombineerimisega seoses on tähtis maksimaalselt ühendada nappe eelarvevahendeid, mitte ainult ELi eelarvest, vaid ka teistest allikatest, ning tagada vastavus ELi poliitikale ja standarditele;

| 40. | ergutab EIPd võimaluse korral kasutama täielikult ära võimalikku sünergiat läbi tiheda koostöö Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga; |
| --- | --- |

40.

ergutab EIPd võimaluse korral kasutama täielikult ära võimalikku sünergiat läbi tiheda koostöö Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga;

| 41. | tunneb praegust keskkonnasäästlike investeeringute nappust arvestades heameelt EIP tegevuse üle, mille eesmärk on toetada Euroopa üleminekut arukamale, keskkonnasäästlikumale ja jätkusuutlikumale majandusele; |
| --- | --- |

41.

tunneb praegust keskkonnasäästlike investeeringute nappust arvestades heameelt EIP tegevuse üle, mille eesmärk on toetada Euroopa üleminekut arukamale, keskkonnasäästlikumale ja jätkusuutlikumale majandusele;

| 42. | palub EIP-l täita Århusi konventsiooni ning määruste nr (EÜ) nr 1367/2006 ja (EÜ) nr 1049/2001 sätteid, luues avaliku dokumentide registri, mida on vaja, et tagada juurdepääs dokumentidele, sh EIP üldiste laenude lõplike abisaajatega seotud dokumentidele; |
| --- | --- |

42.

palub EIP-l täita Århusi konventsiooni ning määruste nr (EÜ) nr 1367/2006 ja (EÜ) nr 1049/2001 sätteid, luues avaliku dokumentide registri, mida on vaja, et tagada juurdepääs dokumentidele, sh EIP üldiste laenude lõplike abisaajatega seotud dokumentidele;

| 43. | tuletab meelde, et EIP kohus on kaitsta muu hulgas Euroopa õigustikku, mis puudutab keskkonda, tööd, sotsiaal- ja inimõigusi, läbipaistvust ja avalikke hankeid; |
| --- | --- |

43.

tuletab meelde, et EIP kohus on kaitsta muu hulgas Euroopa õigustikku, mis puudutab keskkonda, tööd, sotsiaal- ja inimõigusi, läbipaistvust ja avalikke hankeid;

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa Investeerimispangale ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0119.

(2)  ELT L 280, 27.10.2011, lk 1.

(3)  COM(2012)0510.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/106 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/106

---

P7_TA(2013)0058

Laos: Sombath Somphone'i juhtum

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Sombath Somphone juhtumi kohta Laoses (2013/2535(RSP))

(2016/C 024/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Laose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Laose kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Laose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Laose kohta,

| — | võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Sombath Somphone kadumise kohta Laoses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi kõrge esindaja Catherine Ashtoni pressiesindaja 21. detsembril 2012 tehtud avaldust Sombath Somphone kadumise kohta Laoses,

| — | võttes arvesse USA välisministri Hillary Clintoni 16. jaanuaril 2013 tehtud avaldust Laose kodanikuühiskonna liidri Sombath Somphone kadumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse USA välisministri Hillary Clintoni 16. jaanuaril 2013 tehtud avaldust Laose kodanikuühiskonna liidri Sombath Somphone kadumise kohta,

| — | võttes arvesse Laose välisministri 19. detsembril 2012 tehtud avaldust ja Laose suursaadiku ÜROs 4. jaanuaril 2013 tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Laose välisministri 19. detsembril 2012 tehtud avaldust ja Laose suursaadiku ÜROs 4. jaanuaril 2013 tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse arvukate Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete kirju ning 65 valitsusvälise organisatsiooni ühist avalikku kirja Sombath Somphone kadumise teemal, mis saadeti 17. jaanuaril 2013 Laose peaministrile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arvukate Euroopa Parlamendi liikmete ja riikide parlamendiliikmete kirju ning 65 valitsusvälise organisatsiooni ühist avalikku kirja Sombath Somphone kadumise teemal, mis saadeti 17. jaanuaril 2013 Laose peaministrile,

| — | võttes arvesse Aasia inimõiguste ja arengu foorumi poolt 4. jaanuaril 2013 ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni esimehele saadetud kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aasia inimõiguste ja arengu foorumi poolt 4. jaanuaril 2013 ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni esimehele saadetud kirja,

| — | võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi 2008. aasta suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, millele Laos on alla kirjutanud, ja ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist konventsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta, millele Laos on alla kirjutanud, ja ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Laose poolt 2009. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Laose poolt 2009. aastal ratifitseeritud kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (1966),

| — | võttes arvesse UNHRC 21. septembri 2010. aasta üldist korrapärast läbivaatamist Laose kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNHRC 21. septembri 2010. aasta üldist korrapärast läbivaatamist Laose kohta,

| — | võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Laose Demokraatliku Rahvavabariigi vahel 1. detsembril 1997 sõlmitud koostöölepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Sombath Somphone, silmapaistev tegelane ühiskonna arengu ja noorte hariduse valdkonnas, jäi 15. detsembril 2012 Laose pealinnas Vientianes teadmata kadunuks; arvestades, et tema perekonna käsutuses olevalt turvakaamerate salvestiselt on näha, et Sombath Somphonet nähti viimati koos kohaliku politseiga Thadeau politseipunktis tema kadumise päeval kella kuue paiku ning et erariietes mehed viisid ta autoga ära; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Sombath Somphone, silmapaistev tegelane ühiskonna arengu ja noorte hariduse valdkonnas, jäi 15. detsembril 2012 Laose pealinnas Vientianes teadmata kadunuks; arvestades, et tema perekonna käsutuses olevalt turvakaamerate salvestiselt on näha, et Sombath Somphonet nähti viimati koos kohaliku politseiga Thadeau politseipunktis tema kadumise päeval kella kuue paiku ning et erariietes mehed viisid ta autoga ära;

| B. | arvestades, et Laose valitsus kinnitas 19. detsembril 2012 oma avalduses seda juhtumit, nii nagu turvakaamera salvestis seda näitab; arvestades, et ametivõimude väitel oli tegemist isiklikust või ärikonfliktist ajendatud inimrööviga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Laose valitsus kinnitas 19. detsembril 2012 oma avalduses seda juhtumit, nii nagu turvakaamera salvestis seda näitab; arvestades, et ametivõimude väitel oli tegemist isiklikust või ärikonfliktist ajendatud inimrööviga;

| C. | arvestades, et ÜRO ja 65 rahvusvahelist inimõiguste organisatsiooni on väljendanud kartust, et Sombath Somphone kadumine võis olla sunniviisiline ja seotud tema tööga, samuti on väljendatud tõsist muret tema ohutuse pärast ja teabe ning edusammude puudumise pärast Laose võimude korraldatud uurimises kadumise asjaolude kohta; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO ja 65 rahvusvahelist inimõiguste organisatsiooni on väljendanud kartust, et Sombath Somphone kadumine võis olla sunniviisiline ja seotud tema tööga, samuti on väljendatud tõsist muret tema ohutuse pärast ja teabe ning edusammude puudumise pärast Laose võimude korraldatud uurimises kadumise asjaolude kohta;

| D. | arvestades, et Sombath Somphone perekond ei ole suutnud tema asukohta sellest päevast alates tuvastada, vaatamata kohalikele ametivõimudele korduvalt esitatud palvetele ja ümbruskonna läbiotsimisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Sombath Somphone perekond ei ole suutnud tema asukohta sellest päevast alates tuvastada, vaatamata kohalikele ametivõimudele korduvalt esitatud palvetele ja ümbruskonna läbiotsimisele;

| E. | arvestades, et Sombath Somphone on laialdaselt tunnustatud ja tuntud oma ulatusliku töö poolest jätkusuutliku ja õiglase arengu valdkonnas, eeskätt tänu kaasava arengu koolituskeskuse (PADETC) loomisele 1996. aastal; arvestades, et talle anti 2005. aastal Ramon Magsaysay kogukonna juhi autasu; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Sombath Somphone on laialdaselt tunnustatud ja tuntud oma ulatusliku töö poolest jätkusuutliku ja õiglase arengu valdkonnas, eeskätt tänu kaasava arengu koolituskeskuse (PADETC) loomisele 1996. aastal; arvestades, et talle anti 2005. aastal Ramon Magsaysay kogukonna juhi autasu;

| F. | arvestades, et 2012. aasta oktoobris oli Sombath Somphone Laose riikliku korralduskomitee liikmena üks ASEMi 9. tippkohtumise eel Vientianes toimunud 9. Aasia-Euroopa rahvaste foorumi korraldajatest ning ka üks peamistest kõnelejatest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2012. aasta oktoobris oli Sombath Somphone Laose riikliku korralduskomitee liikmena üks ASEMi 9. tippkohtumise eel Vientianes toimunud 9. Aasia-Euroopa rahvaste foorumi korraldajatest ning ka üks peamistest kõnelejatest;

| G. | arvestades, et 14.–18. jaanuaril 2013 külastas Laost rühm ASEANi parlamendiliikmeid, et teha Sombath Somphone kohta järelepärimisi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et 14.–18. jaanuaril 2013 külastas Laost rühm ASEANi parlamendiliikmeid, et teha Sombath Somphone kohta järelepärimisi;

| H. | arvestades, et Laoses leiab aset põhiõiguste rikkumisi, eeskätt ajakirjandusvabaduse, usuvabaduse, kogunemisvabaduse, akadeemilise vabaduse ja vähemuste vabaduste rikkumisi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Laoses leiab aset põhiõiguste rikkumisi, eeskätt ajakirjandusvabaduse, usuvabaduse, kogunemisvabaduse, akadeemilise vabaduse ja vähemuste vabaduste rikkumisi;

| 1. | väljendab sügavat muret Sombath Somphone kadumise, ohutuse ja heaolu pärast; |
| --- | --- |

1.

väljendab sügavat muret Sombath Somphone kadumise, ohutuse ja heaolu pärast;

| 2. | on mures viivituste pärast ja läbipaistvuse puudumise pärast Sombath Somphone kadumise uurimises; palub Laose ametivõimudel viia läbi kiire, läbipaistev ja põhjalik uurimine vastavalt nende kohustustele rahvusvahelise inimõigusi käsitleva õiguse alusel, ning tagada Sombath Somphone kiire ja ohutu tagasipöördumine perekonna juurde; |
| --- | --- |

2.

on mures viivituste pärast ja läbipaistvuse puudumise pärast Sombath Somphone kadumise uurimises; palub Laose ametivõimudel viia läbi kiire, läbipaistev ja põhjalik uurimine vastavalt nende kohustustele rahvusvahelise inimõigusi käsitleva õiguse alusel, ning tagada Sombath Somphone kiire ja ohutu tagasipöördumine perekonna juurde;

| 3. | palub asepresidendil/kõrgel esindajal jälgida tähelepanelikult Laose valitsuse uurimist Sombath Somphone kadumise asjus; |
| --- | --- |

3.

palub asepresidendil/kõrgel esindajal jälgida tähelepanelikult Laose valitsuse uurimist Sombath Somphone kadumise asjus;

| 4. | palub, et Laose ametivõimud kinnitaksid avalikult jätkusuutliku arengu ja sotsiaalse õigluse nimel tehtava töö seaduslikkust ja õiguspärasust, vastukaaluks hirmule, mida tekitavad niisugused kadumised nagu Sombath Somphone juhtum; |
| --- | --- |

4.

palub, et Laose ametivõimud kinnitaksid avalikult jätkusuutliku arengu ja sotsiaalse õigluse nimel tehtava töö seaduslikkust ja õiguspärasust, vastukaaluks hirmule, mida tekitavad niisugused kadumised nagu Sombath Somphone juhtum;

| 5. | väljendab heameelt ASEANi parlamendiliikmete rühma visiidi üle Laosesse 2013. aasta jaanuaris Sombath Somphone kohta teabe kogumiseks, ning palub ASEANi inimõiguste komisjonil moodustada uurimiskomisjon, et tuua selgust Sombath Somphone sunniviisilise kadumisega seotud asjaoludesse; |
| --- | --- |

5.

väljendab heameelt ASEANi parlamendiliikmete rühma visiidi üle Laosesse 2013. aasta jaanuaris Sombath Somphone kohta teabe kogumiseks, ning palub ASEANi inimõiguste komisjonil moodustada uurimiskomisjon, et tuua selgust Sombath Somphone sunniviisilise kadumisega seotud asjaoludesse;

| 6. | palub ELil lisada Laos oma prioriteetsete teemade hulka ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgul; |
| --- | --- |

6.

palub ELil lisada Laos oma prioriteetsete teemade hulka ÜRO inimõiguste nõukogu 22. istungjärgul;

| 7. | rõhutab, et Laose ametivõimud peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et teha lõpp omavolilistele vahistamistele ja salajastele kinnipidamistele; kutsub neid üles kuulutama sunniviisiliste kadumiste korraldamine kriminaalkuriteoks ja ratifitseerima rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; rõhutab, et sunniviisilised kadumised on põhiliste inimõiguste ja põhivabaduste selge rikkumine; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et Laose ametivõimud peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et teha lõpp omavolilistele vahistamistele ja salajastele kinnipidamistele; kutsub neid üles kuulutama sunniviisiliste kadumiste korraldamine kriminaalkuriteoks ja ratifitseerima rahvusvaheline konventsioon kõigi isikute sunniviisilise kadumise eest kaitsmise kohta; rõhutab, et sunniviisilised kadumised on põhiliste inimõiguste ja põhivabaduste selge rikkumine;

| 8. | kutsub Laose valitsust üles austama sõna- ja ühinemisvabadust ning vähemuste õigusi, samuti kaitsma usu- ja veendumusvabadust ning tühistama kõik piirangud selle vabaduse kasutamisele, nagu soovitati ÜRO üldises korrapärases läbivaatamises 21. septembril 2010; |
| --- | --- |

8.

kutsub Laose valitsust üles austama sõna- ja ühinemisvabadust ning vähemuste õigusi, samuti kaitsma usu- ja veendumusvabadust ning tühistama kõik piirangud selle vabaduse kasutamisele, nagu soovitati ÜRO üldises korrapärases läbivaatamises 21. septembril 2010;

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi sekretariaadile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, ÜRO peasekretärile ning Laose valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

9.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ASEANi sekretariaadile, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule, ÜRO peasekretärile ning Laose valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/108 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/108

---

P7_TA(2013)0059

Inimõiguslaste kinnipidamine Zimbabwes

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon inimõiguslaste kinnipidamise kohta Zimbabwes (2013/2536(RSP))

(2016/C 024/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, millest hiliseim on 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Zimbabwe kohta, millest hiliseim on 17. jaanuari 2013. aasta resolutsioon (1),

| — | võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel (Cotonou leping), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonous 23. juunil 2000 allkirjastatud koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse vahel (Cotonou leping),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu rakendusotsust 2012/124/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 23. juuli 2012. aasta järeldusi Zimbabwe kohta ning nõukogu rakendusotsust 2012/124/ÜVJP Zimbabwe vastu suunatud piiravate meetmete kohta,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 15. veebruari 2011. aasta avaldust Zimbabwe kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashtoni 15. veebruari 2011. aasta avaldust Zimbabwe kohta,

| — | võttes arvesse Zimbabwe Vabariiki külastanud ELi delegatsiooni 17. augusti 2012. aasta ja 12. novembri 2012. aasta avaldusi inimõiguste kaitsjate ahistamise hiljutiste juhtumite kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Zimbabwe Vabariiki külastanud ELi delegatsiooni 17. augusti 2012. aasta ja 12. novembri 2012. aasta avaldusi inimõiguste kaitsjate ahistamise hiljutiste juhtumite kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. mai 2012. aasta ja 29. mai 2012. aasta avaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. mai 2012. aasta ja 29. mai 2012. aasta avaldusi,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) esindaja 18. jaanuari 2013. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate vastu suunatud hiljutiste valimiseelsete rünnakute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo (OHCHR) esindaja 18. jaanuari 2013. aasta avaldust inimõiguste kaitsjate vastu suunatud hiljutiste valimiseelsete rünnakute kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 8. septembri 2000. aasta aastatuhande deklaratsiooni, milles esitatakse aastatuhande arengueesmärgid,

| — | võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1981. aasta juunis vastu võetud inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse 2007. aasta jaanuaris vastu võetud demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitlevat Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta jaanuaris vastu võetud demokraatiat, valimisi ja valitsemistava käsitlevat Aafrika hartat, mille Zimbabwe on ratifitseerinud,

| — | võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta detsembris vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 1998. aasta detsembris vastu võetud ÜRO inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1998. aasta detsembris vastu võetud ÜRO inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ajavahemikul, mida nüüd nähakse valimiseelse perioodina, on suurenenud märgatavalt inimõiguslaste ja Robert Mugabu Zanu-PF (Zimbabwe Aafrika Rahvuslik Liit – Patriootlik Rinne) poliitiliste oponentide hirmutamine, meelevaldne vahistamine, kohtulik ahistamine ja kadumine, mille sihtmärgiks on paljud MDC (Demokraatlike Muutuste Liikumine) liikmed, mitmed MCD liikmetest parlamendiliikmed ning MCD juhtkonna tähtsaimad isikud, nt energiaminister Elton Mangoma, siseasjade kaasminister Theresa Makone ja Zimbabwe parlamendi tagandatud esimees Lovemore Moyo; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ajavahemikul, mida nüüd nähakse valimiseelse perioodina, on suurenenud märgatavalt inimõiguslaste ja Robert Mugabu Zanu-PF (Zimbabwe Aafrika Rahvuslik Liit – Patriootlik Rinne) poliitiliste oponentide hirmutamine, meelevaldne vahistamine, kohtulik ahistamine ja kadumine, mille sihtmärgiks on paljud MDC (Demokraatlike Muutuste Liikumine) liikmed, mitmed MCD liikmetest parlamendiliikmed ning MCD juhtkonna tähtsaimad isikud, nt energiaminister Elton Mangoma, siseasjade kaasminister Theresa Makone ja Zimbabwe parlamendi tagandatud esimees Lovemore Moyo;

| B. | arvestades, et 14. jaanuaril 2013. aastal vahistati Zimbabwe inimõiguste ühingu (ZimRights) tegevdirektor ja Crisis in Zimbabwe Coalitioni esimees Okay Machisa; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 14. jaanuaril 2013. aastal vahistati Zimbabwe inimõiguste ühingu (ZimRights) tegevdirektor ja Crisis in Zimbabwe Coalitioni esimees Okay Machisa;

| C. | arvestades, et Okay Machisale esitati kodifitseeritud ja reformitud kriminaalõiguse seaduse paragrahvide 31, 136 ja 137 alusel süüdistus valede avaldamises, võltsimises ja pettuses ning selles, et ta väidetavalt püüdis petta rahvastikuregistri bürood, koostades ja valmistades valijate registreerimistunnistuste võltskoopiaid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Okay Machisale esitati kodifitseeritud ja reformitud kriminaalõiguse seaduse paragrahvide 31, 136 ja 137 alusel süüdistus valede avaldamises, võltsimises ja pettuses ning selles, et ta väidetavalt püüdis petta rahvastikuregistri bürood, koostades ja valmistades valijate registreerimistunnistuste võltskoopiaid;

| D. | arvestades, et Okay Machisat jäi Harare ja Rhodesville’i politseijaoskondades vahi alla; arvestades, et kõrgem kohus määras tema eest kautsjoni, millel olid liiga ranged tingimused; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Okay Machisat jäi Harare ja Rhodesville’i politseijaoskondades vahi alla; arvestades, et kõrgem kohus määras tema eest kautsjoni, millel olid liiga ranged tingimused;

| E. | arvestades, et teisi ZimRightsi liikmeid – haridusprogrammide juhti Leo Chamahwinyat ja Highfieldsi linnaosa esimeest Dorcas Shereni on samuti meelevaldselt vahistatud, nad on kohtu poolt tagakiusatavad ning neid hoitakse ringkonnakohtu 21. jaanuari 2013. aasta otsuse põhjal vahi all kuni 4. veebruarini 2013; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et teisi ZimRightsi liikmeid – haridusprogrammide juhti Leo Chamahwinyat ja Highfieldsi linnaosa esimeest Dorcas Shereni on samuti meelevaldselt vahistatud, nad on kohtu poolt tagakiusatavad ning neid hoitakse ringkonnakohtu 21. jaanuari 2013. aasta otsuse põhjal vahi all kuni 4. veebruarini 2013;

| F. | arvestades, et Machisa, Chamahwinya ja Shereni vahistamine ja kinnipidamine järgnesid 13. detsembril 2012. aastal ZimRightsi büroodes toimunud politseihaarangule; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Machisa, Chamahwinya ja Shereni vahistamine ja kinnipidamine järgnesid 13. detsembril 2012. aastal ZimRightsi büroodes toimunud politseihaarangule;

| G. | arvestades, et need vahistamised toimusid vaid mõni nädal pärast seda, kui ZimRights oli mõistnud hukka politsei kasvava vägivalla Zimbabwes ja nõudnud pädevatelt asutustelt kiireid meetmeid nimetatud inimõiguste rikkumistega tegelemiseks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et need vahistamised toimusid vaid mõni nädal pärast seda, kui ZimRights oli mõistnud hukka politsei kasvava vägivalla Zimbabwes ja nõudnud pädevatelt asutustelt kiireid meetmeid nimetatud inimõiguste rikkumistega tegelemiseks;

| H. | arvestades, et 5. novembri 2012. aasta politseihaarang registreeritud kliinikusse Zimbabwean Counselling Services Unit (CSU), mis pakub organiseeritud kuritegevuse ja piinamise ohvritele meditsiini- ja nõustamisteenuseid, ning kolme sealse töötaja kinnipidamine ilma ametlikku süüdistust esitamata annab põhjust muretsemiseks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 5. novembri 2012. aasta politseihaarang registreeritud kliinikusse Zimbabwean Counselling Services Unit (CSU), mis pakub organiseeritud kuritegevuse ja piinamise ohvritele meditsiini- ja nõustamisteenuseid, ning kolme sealse töötaja kinnipidamine ilma ametlikku süüdistust esitamata annab põhjust muretsemiseks;

| I. | arvestades, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on igasuguse demokraatia alustalad, eelkõige põhiseaduse väljatöötamise lõpuleviimise ja demokraatlikeks valimisteks valmistumise kontekstis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kogunemis-, ühinemis- ja sõnavabadus on igasuguse demokraatia alustalad, eelkõige põhiseaduse väljatöötamise lõpuleviimise ja demokraatlikeks valimisteks valmistumise kontekstis;

| J. | arvestades, et Zimbabwe vabaühenduste hulka, mille vastu 2012. aastal viidi läbi politseihaaranguid, kuuluvad Zimbabwe inimõiguste ühing (Zimrights), Counselling Services Unit (CSU), Zimbabwe inimõiguste vabaühenduste foorum, Election Resource Centre (ERC) ning Zimbabwe geide ja lesbide ühing (GALZ); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Zimbabwe vabaühenduste hulka, mille vastu 2012. aastal viidi läbi politseihaaranguid, kuuluvad Zimbabwe inimõiguste ühing (Zimrights), Counselling Services Unit (CSU), Zimbabwe inimõiguste vabaühenduste foorum, Election Resource Centre (ERC) ning Zimbabwe geide ja lesbide ühing (GALZ);

| K. | arvestades, et 2009. aastal moodustati pärast parteide ZANU-PF ja MDC septembris kokkulepitud võimujagamist koalitsioonivalitsus, et teha lõpp 2008. aasta parlamendi- ja presidendivalimistele järgnenud poliitilisele ummikseisule ja inimõiguste rikkumisele; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2009. aastal moodustati pärast parteide ZANU-PF ja MDC septembris kokkulepitud võimujagamist koalitsioonivalitsus, et teha lõpp 2008. aasta parlamendi- ja presidendivalimistele järgnenud poliitilisele ummikseisule ja inimõiguste rikkumisele;

| L. | arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsus (Government of National Unity (GNU)) võttis endale oma üldises poliitilises kokkuleppes kohustuse töötada välja uus põhiseadus, austada inimõigusi ja poliitilise tegevuse vabadust ning elavdada majandust; arvestades, et hoolimata oma nõudmistest ELi piiravate meetmete lõpetamiseks ei ole see valitsus Zanu-PF tahtliku takistamise tõttu täitnud oma üldises poliitilises kokkuleppes võetud kohustusi, ei ole suutnud tuua riiki stabiilsust ega sillutada teed demokraatlikule üleminekule usaldusväärsete valimiste teel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et rahvusliku ühtsuse valitsus (Government of National Unity (GNU)) võttis endale oma üldises poliitilises kokkuleppes kohustuse töötada välja uus põhiseadus, austada inimõigusi ja poliitilise tegevuse vabadust ning elavdada majandust; arvestades, et hoolimata oma nõudmistest ELi piiravate meetmete lõpetamiseks ei ole see valitsus Zanu-PF tahtliku takistamise tõttu täitnud oma üldises poliitilises kokkuleppes võetud kohustusi, ei ole suutnud tuua riiki stabiilsust ega sillutada teed demokraatlikule üleminekule usaldusväärsete valimiste teel;

| M. | arvestades, et tulemuslikult tegutsev inimõiguste komisjon oleks üldise poliitilise kokkuleppe ning rahumeelsete ja usaldusväärsete valimiste kokkulepitud kava rakendamisel oluline samm; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tulemuslikult tegutsev inimõiguste komisjon oleks üldise poliitilise kokkuleppe ning rahumeelsete ja usaldusväärsete valimiste kokkulepitud kava rakendamisel oluline samm;

| N. | arvestades, et vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 11b, 96 ja 97 tuleb järgida sätteid hea valitsemistava, poliitiliste ametikohtade läbipaistvuse ja inimõiguste kohta; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vastavalt Cotonou lepingu artiklitele 11b, 96 ja 97 tuleb järgida sätteid hea valitsemistava, poliitiliste ametikohtade läbipaistvuse ja inimõiguste kohta;

| O. | arvestades, et Zimbabwe majanduse elavnemine on veel ebakindel ja riigi teatavad poliitilised sammud ohustavad tulevasi majandussuhteid liidu ja Zimbabwe vahel; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Zimbabwe majanduse elavnemine on veel ebakindel ja riigi teatavad poliitilised sammud ohustavad tulevasi majandussuhteid liidu ja Zimbabwe vahel;

| 1. | mõistab hukka inimõiguste jätkuva rikkumise, sealhulgas inimõiguslaste poliitilise ähvardamise, ahistamise ja meelevaldse vahistamise; |
| --- | --- |

1.

mõistab hukka inimõiguste jätkuva rikkumise, sealhulgas inimõiguslaste poliitilise ähvardamise, ahistamise ja meelevaldse vahistamise;

| 2. | palub Zimbabwe võimudel vabastada kõik inimõiguste kaitsjad, keda hoitakse kinni inimõigustealase tegevuse eest, lõpetada kohtulik tagakiusamine ja uurida põhjalikult inimõiguste kaitsjate väärkohtlemist; |
| --- | --- |

2.

palub Zimbabwe võimudel vabastada kõik inimõiguste kaitsjad, keda hoitakse kinni inimõigustealase tegevuse eest, lõpetada kohtulik tagakiusamine ja uurida põhjalikult inimõiguste kaitsjate väärkohtlemist;

| 3. | palub Zimbabwe võimudel vabastada viivitamata ja tingimusteta Dorcas Shereni ja Leo Chamahwinya; |
| --- | --- |

3.

palub Zimbabwe võimudel vabastada viivitamata ja tingimusteta Dorcas Shereni ja Leo Chamahwinya;

| 4. | palub Zimbabwe võimudel tagada Okay Machisa ja Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni ja Faith Mamutse füüsiline ja vaimne puutumatus kõigis olukordades; |
| --- | --- |

4.

palub Zimbabwe võimudel tagada Okay Machisa ja Leo Chamahwinya, Dorcas Shereni ja Faith Mamutse füüsiline ja vaimne puutumatus kõigis olukordades;

| 5. | palub Zimbabwel järgida 1998. aasta detsembris ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud ÜRO inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 1, milles sätestatakse, et igaühel on õigus üksi ja koos teistega organiseerunult edendada riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil inimõigusi ning püüelda inimõiguste kaitse ja rakendamise poole; |
| --- | --- |

5.

palub Zimbabwel järgida 1998. aasta detsembris ÜRO Peaassamblee poolt vastu võetud ÜRO inimõiguste eest võitlejate kaitse deklaratsiooni, eelkõige selle artiklit 1, milles sätestatakse, et igaühel on õigus üksi ja koos teistega organiseerunult edendada riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil inimõigusi ning püüelda inimõiguste kaitse ja rakendamise poole;

| 6. | tuletab meelde, et üldise poliitilise kokkuleppe alusel on Zimbabwe kohustatud tagama, et nii tema õigusaktid kui ka menetlused ja tavad vastavad rahvusvahelistele inimõiguste põhimõtetele ja õigusaktidele; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et üldise poliitilise kokkuleppe alusel on Zimbabwe kohustatud tagama, et nii tema õigusaktid kui ka menetlused ja tavad vastavad rahvusvahelistele inimõiguste põhimõtetele ja õigusaktidele;

| 7. | palub rahvusliku ühtsuse valitsusel enne üldvalimiste korraldamist muuta repressiivseid seadusi, nt teabele juurdepääsu ja eraelu kaitse seadus, avaliku korra ja julgeoleku seadus ning kodifitseeritud ja reformitud kriminaalõiguse seadus, sest neid seadusi on kasutatud põhiõiguste rängaks piiramiseks; |
| --- | --- |

7.

palub rahvusliku ühtsuse valitsusel enne üldvalimiste korraldamist muuta repressiivseid seadusi, nt teabele juurdepääsu ja eraelu kaitse seadus, avaliku korra ja julgeoleku seadus ning kodifitseeritud ja reformitud kriminaalõiguse seadus, sest neid seadusi on kasutatud põhiõiguste rängaks piiramiseks;

| 8. | tunneb muret, et seni ei ole Zimbabwe õigussüsteemis, mida peetakse üldiselt äärmiselt Zanu-PFi toetavaks, tehtud mingeid muudatusi; |
| --- | --- |

8.

tunneb muret, et seni ei ole Zimbabwe õigussüsteemis, mida peetakse üldiselt äärmiselt Zanu-PFi toetavaks, tehtud mingeid muudatusi;

| 9. | toetab vastavalt hiljuti avaldatud valimisseaduse muudatusele ja kõnealuste valimistega seoses inimõiguste komisjoni aktiivset osalemist, sest komisjon saaks tegelda sõltumatult ja läbipaistvalt pakiliste inimõiguste küsimustega ja temalt oodatakse inimõiguste alaste kaebuste käsitlemist, samuti saaks ta anda nõu inimõigusi kajastavate õigusaktide väljatöötamiseks ning edendada ja kaitsta inimõigusi üldiselt; |
| --- | --- |

9.

toetab vastavalt hiljuti avaldatud valimisseaduse muudatusele ja kõnealuste valimistega seoses inimõiguste komisjoni aktiivset osalemist, sest komisjon saaks tegelda sõltumatult ja läbipaistvalt pakiliste inimõiguste küsimustega ja temalt oodatakse inimõiguste alaste kaebuste käsitlemist, samuti saaks ta anda nõu inimõigusi kajastavate õigusaktide väljatöötamiseks ning edendada ja kaitsta inimõigusi üldiselt;

| 10. | võtab Zimbabwe inimõiguste komisjoni loomise teadmiseks, kuid on mures, et komisjonile ei ole antud märkimisväärset pädevust, mille põhjal ta saaks toimida sõltumatult ja täita oma eesmärgid seoses pakiliste inimõiguste alaste küsimustega selles riigis; |
| --- | --- |

10.

võtab Zimbabwe inimõiguste komisjoni loomise teadmiseks, kuid on mures, et komisjonile ei ole antud märkimisväärset pädevust, mille põhjal ta saaks toimida sõltumatult ja täita oma eesmärgid seoses pakiliste inimõiguste alaste küsimustega selles riigis;

| 11. | kutsub Zimbabwe valitsust üles tegema kõik vajaliku, sealhulgas taastama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise ning eelkõige viima läbi rahumeelse ja usaldusväärse põhiseaduse rahvahääletuse ja valmistama ette tunnustatud rahvusvahelistele standarditele vastavad valimised, et ELi sihtmeetmed oleks võimalik peatada; |
| --- | --- |

11.

kutsub Zimbabwe valitsust üles tegema kõik vajaliku, sealhulgas taastama õigusriigi, demokraatia ja inimõiguste austamise ning eelkõige viima läbi rahumeelse ja usaldusväärse põhiseaduse rahvahääletuse ja valmistama ette tunnustatud rahvusvahelistele standarditele vastavad valimised, et ELi sihtmeetmed oleks võimalik peatada;

| 12. | nõuab sellega seoses tungivalt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) aktiivsemat osalemist; on seisukohal, et sellel piirkondlikul organisatsioonil on tähtis roll üldise poliitilise kokkuleppe tagamisel, sealhulgas kokkuleppe ja eelkõige selle artikli 13 rakendamise nõudmisel, et tagada politsei ja muude julgeolekujõudude erapooletu tegevus; |
| --- | --- |

12.

nõuab sellega seoses tungivalt Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) aktiivsemat osalemist; on seisukohal, et sellel piirkondlikul organisatsioonil on tähtis roll üldise poliitilise kokkuleppe tagamisel, sealhulgas kokkuleppe ja eelkõige selle artikli 13 rakendamise nõudmisel, et tagada politsei ja muude julgeolekujõudude erapooletu tegevus;

| 13. | palub SADCil hinnata inimõiguste olukorda ja SADCi demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid enne Zimbabwe tulevaste valimiste korraldamist; |
| --- | --- |

13.

palub SADCil hinnata inimõiguste olukorda ja SADCi demokraatlike valimiste põhimõtteid ja suuniseid enne Zimbabwe tulevaste valimiste korraldamist;

| 14. | nõuab tungivalt piisaval arvul rahvusvaheliste vaatlejate, eelkõige SADCi ja üleaafrikalise parlamendi vaatlejate varajast kohapeal viibimist ning seda, et nad oleksid kohal nii enne kui ka pärast valimisi, et ära hoida vägivalda ja hirmutamist, ning nõuab sellega seoses koostöö tegemist inimõiguste komisjoniga; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt piisaval arvul rahvusvaheliste vaatlejate, eelkõige SADCi ja üleaafrikalise parlamendi vaatlejate varajast kohapeal viibimist ning seda, et nad oleksid kohal nii enne kui ka pärast valimisi, et ära hoida vägivalda ja hirmutamist, ning nõuab sellega seoses koostöö tegemist inimõiguste komisjoniga;

| 15. | toetab ELi praegusi sihtmeetmeid reageeringuna Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale, samuti iga-aastaseid otsuseid, mis võimaldavad ELil pidevalt jälgida Zimbabwe valitsuse kõrgemaid ametnikke; nõuab tungivalt, et rahvusliku ühtsuse valitsus astuks vajalikke samme, mis võimaldaksid nimetatud meetmed varsti peatada; |
| --- | --- |

15.

toetab ELi praegusi sihtmeetmeid reageeringuna Zimbabwe poliitilisele ja inimõiguste olukorrale, samuti iga-aastaseid otsuseid, mis võimaldavad ELil pidevalt jälgida Zimbabwe valitsuse kõrgemaid ametnikke; nõuab tungivalt, et rahvusliku ühtsuse valitsus astuks vajalikke samme, mis võimaldaksid nimetatud meetmed varsti peatada;

| 16. | kutsub Harares asuvat ELi esindust üles pakkuma Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsusele jätkuvalt oma abi inimõiguste olukorra parandamiseks, seades eesmärgiks rahumeelsed ja usaldusväärsed valimised vastavalt standarditele, mille täitmist EL eeldab kõigi oma kaubanduspartnerite puhul; |
| --- | --- |

16.

kutsub Harares asuvat ELi esindust üles pakkuma Zimbabwe rahvusliku ühtsuse valitsusele jätkuvalt oma abi inimõiguste olukorra parandamiseks, seades eesmärgiks rahumeelsed ja usaldusväärsed valimised vastavalt standarditele, mille täitmist EL eeldab kõigi oma kaubanduspartnerite puhul;

| 17. | taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus, mis on sõlmitud nelja Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga, sh Zimbabwe, puudub tugev inimõiguste klausel; kordab oma nõuet, et kõik ELi sõlmitud kaubanduslepped peaksid sisaldama siduvat ja mitte läbiräägitavat inimõiguste klauslit; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon muudaks selle oma käimasolevatel läbirääkimistel Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidega sõlmitava kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle prioriteediks; |
| --- | --- |

17.

taunib asjaolu, et majanduspartnerluse vahelepingus, mis on sõlmitud nelja Ida- ja Lõuna-Aafrika riigiga, sh Zimbabwe, puudub tugev inimõiguste klausel; kordab oma nõuet, et kõik ELi sõlmitud kaubanduslepped peaksid sisaldama siduvat ja mitte läbiräägitavat inimõiguste klauslit; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon muudaks selle oma käimasolevatel läbirääkimistel Ida- ja Lõuna-Aafrika riikidega sõlmitava kõikehõlmava majanduspartnerluslepingu üle prioriteediks;

| 18. | rõhutab, et praeguses olukorras peaks Cotonou lepingu artikli 96 kohane ELi arengukoostöö peatamine jääma jõusse, kuid et EL täidab endiselt võetud kohustust toetada kohalikku elanikkonda; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et praeguses olukorras peaks Cotonou lepingu artikli 96 kohane ELi arengukoostöö peatamine jääma jõusse, kuid et EL täidab endiselt võetud kohustust toetada kohalikku elanikkonda;

| 19. | kutsub Maailmapanka ja Zimbabwet austama rahvusvahelise kohtu otsuseid; |
| --- | --- |

19.

kutsub Maailmapanka ja Zimbabwet austama rahvusvahelise kohtu otsuseid;

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele, Maailmapangale, Rahvaste Ühenduse peasekretärile ja üleaafrikalisele parlamendile. |
| --- | --- |

20.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa Komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa välisteenistusele, Zimbabwe valitsusele ja parlamendile, Lõuna-Aafrika Arenguühenduse liikmesriikide valitsustele, Maailmapangale, Rahvaste Ühenduse peasekretärile ja üleaafrikalisele parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0024.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/111

---

P7_TA(2013)0060

Hiljutised rünnakud meditsiinitöötajate vastu Pakistanis

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta resolutsioon Pakistanis viimasel ajal meditsiiniabitöötajate vastu toime pandud rünnakute kohta (2013/2537(RSP))

(2016/C 024/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Pakistani kohta,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ja ÜRO Lastefondi (Unicef) 18. detsembril 2012 tehtud avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) ja ÜRO Lastefondi (Unicef) 18. detsembril 2012 tehtud avaldust,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Eriline tähelepanu lastele ELi välistegevuses” (COM(2008)0055),

| — | võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. aprilli 2012. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse aastaaruannet inimõiguste kohta maailmas 2010. aastal ja Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas ning mõju ELi strateegilisele inimõiguste poliitikale (1),

| — | võttes arvesse ELi–Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteetide hulgas on hea valitsemistava, koostöö naiste mõjuvõimu suurendamiseks ja inimõiguste alane dialoog, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi–Pakistani 2012. aasta märtsis avaldatud viieaastast tegevuskava, mille prioriteetide hulgas on hea valitsemistava, koostöö naiste mõjuvõimu suurendamiseks ja inimõiguste alane dialoog,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi Pakistani kohta, milles korratakse ELi ootusi seoses inimõiguste edendamise ja järgimisega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2012. aasta järeldusi Pakistani kohta, milles korratakse ELi ootusi seoses inimõiguste edendamise ja järgimisega,

| — | võttes arvesse Pakistani 1994. aastal alustatud lastehalvatuse likvideerimise programmi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pakistani 1994. aastal alustatud lastehalvatuse likvideerimise programmi,

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni ülemaailmset lastehalvatuse likvideerimise algatust (GPEI) ning sama organisatsiooni uut lastehalvatuse likvideerimise ja sellega seotud lõppmeetmete strateegilist kava (2013–2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni ülemaailmset lastehalvatuse likvideerimise algatust (GPEI) ning sama organisatsiooni uut lastehalvatuse likvideerimise ja sellega seotud lõppmeetmete strateegilist kava (2013–2018),

| — | võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa konsensust humanitaarabi valdkonnas,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 122 lõiget 5 ja artikli 110 lõiget 4,

| A. | arvestades, et WHO andmetel on Pakistan üks kolmest viimasest riigist, kus lastehalvatus on veel endeemiline, ja 2011. aastal oli Pakistanis 198 lastehalvatusse haigestumise juhtumit; arvestades, et WHO hinnangul tähendab suutmatus lastehalvatuse levikut peatada tõsist ohtu inimeste tervisele nii selles piirkonnas kui ka kaugemal, kuna lastehalvatus on äärmiselt nakkav haigus; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et WHO andmetel on Pakistan üks kolmest viimasest riigist, kus lastehalvatus on veel endeemiline, ja 2011. aastal oli Pakistanis 198 lastehalvatusse haigestumise juhtumit; arvestades, et WHO hinnangul tähendab suutmatus lastehalvatuse levikut peatada tõsist ohtu inimeste tervisele nii selles piirkonnas kui ka kaugemal, kuna lastehalvatus on äärmiselt nakkav haigus;

| B. | arvestades, et 1. jaanuaril 2013 lasti kuus meditsiiniabitöötajat ja üks arst, kes sõitsid koju omavalitsuskeskusest, mis asub Swabi ringkonna loodeosas, Pakistani pealinnast Islamabadist umbes 75 kilomeetrit (45 miili) loodes, kus nad töötasid ühe valitsusvälise organisatsiooni ülesandel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 1. jaanuaril 2013 lasti kuus meditsiiniabitöötajat ja üks arst, kes sõitsid koju omavalitsuskeskusest, mis asub Swabi ringkonna loodeosas, Pakistani pealinnast Islamabadist umbes 75 kilomeetrit (45 miili) loodes, kus nad töötasid ühe valitsusvälise organisatsiooni ülesandel;

| C. | arvestades, et ajavahemikus 17.–19. detsembrini 2012 lasti Karachis ja Peshawaris maha üheksa Pakistani lastehalvatuse likvideerimise kampaaniaga seotud tervishoiutöötajat, kellest kuus olid naised; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ajavahemikus 17.–19. detsembrini 2012 lasti Karachis ja Peshawaris maha üheksa Pakistani lastehalvatuse likvideerimise kampaaniaga seotud tervishoiutöötajat, kellest kuus olid naised;

| D. | arvestades, et 29. jaanuaril 2013 tapeti Swabi linna lähedal politseinik, kes turvas ÜRO kaitse all olevat vaktsineerijate rühma, ning arvestades, et 31. jaanuaril 2013 said Pakistani loodeosas maamiini plahvatuses surma kaks lastehalvatuse vastu vaktsineerijat, ehkki viimase juhtumi puhul ei ole selge, kas tegemist oli kindlalt suunatud rünnakuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 29. jaanuaril 2013 tapeti Swabi linna lähedal politseinik, kes turvas ÜRO kaitse all olevat vaktsineerijate rühma, ning arvestades, et 31. jaanuaril 2013 said Pakistani loodeosas maamiini plahvatuses surma kaks lastehalvatuse vastu vaktsineerijat, ehkki viimase juhtumi puhul ei ole selge, kas tegemist oli kindlalt suunatud rünnakuga;

| E. | arvestades, et 2012. aasta juulis rünnati ühte WHO teenistuses olevat Ghanast pärit arsti ja tema autojuhti, kes osalesid lastehalvatuse tõrjumise kampaanias Karachis, ja nad mõlemad said haavata; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 2012. aasta juulis rünnati ühte WHO teenistuses olevat Ghanast pärit arsti ja tema autojuhti, kes osalesid lastehalvatuse tõrjumise kampaanias Karachis, ja nad mõlemad said haavata;

| F. | arvestades kahtlustusi, et kõik need rünnakud olid seotud kampaaniatega, mille eesmärk on Pakistani laste vaktsineerimine lastehalvatuse vastu; |
| --- | --- |

F.

arvestades kahtlustusi, et kõik need rünnakud olid seotud kampaaniatega, mille eesmärk on Pakistani laste vaktsineerimine lastehalvatuse vastu;

| G. | arvestades, et see äsjane tapmiste seeria sundis WHOd ja Unicefi peatama lastehalvatuse tõrjumise kampaaniad Pakistanis; arvestades, et ka Pakistani valitsus ning Sindhi ja Khyberi provintsivalitsused on vaktsineerimiskampaaniad peatanud tervishoiutöötajate julgeoleku tagamisega seotud probleemide tõttu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et see äsjane tapmiste seeria sundis WHOd ja Unicefi peatama lastehalvatuse tõrjumise kampaaniad Pakistanis; arvestades, et ka Pakistani valitsus ning Sindhi ja Khyberi provintsivalitsused on vaktsineerimiskampaaniad peatanud tervishoiutöötajate julgeoleku tagamisega seotud probleemide tõttu;

| H. | arvestades, et Pakistani valitsus on lastehalvatuse kuulutanud üleriigiliseks hädaolukorraks ja korraldab praegu lastehalvatuse vastu vaktsineerimise kampaaniat eesmärgiga likvideerida see haigus kogu riigis; arvestades, et seda kampaaniat toetavad rahvusvahelises ulatuses WHO, Unicef ja teised ning see on osa ülemaailmsest lastehalvatuse likvideerimise algatusest; arvestades, et selle kampaania käigus tahetakse vaktsineerida 33 miljonit last ning kogu riigis teostab laste vaktsineerimist sadu tuhandeid tervishoiutöötajaid, kellest paljud on naised; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Pakistani valitsus on lastehalvatuse kuulutanud üleriigiliseks hädaolukorraks ja korraldab praegu lastehalvatuse vastu vaktsineerimise kampaaniat eesmärgiga likvideerida see haigus kogu riigis; arvestades, et seda kampaaniat toetavad rahvusvahelises ulatuses WHO, Unicef ja teised ning see on osa ülemaailmsest lastehalvatuse likvideerimise algatusest; arvestades, et selle kampaania käigus tahetakse vaktsineerida 33 miljonit last ning kogu riigis teostab laste vaktsineerimist sadu tuhandeid tervishoiutöötajaid, kellest paljud on naised;

| I. | arvestades, et tervishoiusektori kulude osakaal aastaeelarves on alla 0,3 %, seda nii föderaaltasandil kui ka provintside tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et tervishoiusektori kulude osakaal aastaeelarves on alla 0,3 %, seda nii föderaaltasandil kui ka provintside tasandil;

| J. | arvestades, et enamik tervishoiutöötajate vastu suunatud rünnakutest on toimunudriigi loodepiirkondades sõjakate rühmituste tugipunktide lähedal ja väidetavalt on rünnakutel seos Talibaniga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et enamik tervishoiutöötajate vastu suunatud rünnakutest on toimunudriigi loodepiirkondades sõjakate rühmituste tugipunktide lähedal ja väidetavalt on rünnakutel seos Talibaniga;

| K. | arvestades, et nende rünnakutega röövitakse Pakistani lastelt esmase päästva tervishoiuabi saamise õigus ja säilitatakse oht, et lapsed võivad nakatuda haigusse, mis tekitab eluaegse puude; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et nende rünnakutega röövitakse Pakistani lastelt esmase päästva tervishoiuabi saamise õigus ja säilitatakse oht, et lapsed võivad nakatuda haigusse, mis tekitab eluaegse puude;

| L. | arvestades, et äsjaste rünnakute põhjuseks näib olevat islamistlike äärmusrühmade vastuseis vaktsineerimiskampaaniatele, kuna nende väitel tahetakse moslemi lapsed vaktsiini abil viljatuks muuta; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et äsjaste rünnakute põhjuseks näib olevat islamistlike äärmusrühmade vastuseis vaktsineerimiskampaaniatele, kuna nende väitel tahetakse moslemi lapsed vaktsiini abil viljatuks muuta;

| M. | arvestades, et Taliban on oma kuritegude õigustamiseks pruukinud seletust, et varem on välismaised luureteenistused kasutanud kohalikke vaktsineerimisrühmi kogu Pakistanis luureandmete kogumiseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Taliban on oma kuritegude õigustamiseks pruukinud seletust, et varem on välismaised luureteenistused kasutanud kohalikke vaktsineerimisrühmi kogu Pakistanis luureandmete kogumiseks;

| N. | arvestades, et koolitajaid ja tervishoiutöötajaid ründavad üha sagedamini sellised sõjakad islamirühmitused nagu Tehreek-e-Taliban (TTP) ja Jundullah, kes on vastu lastehalvatuse tõrjumise aktsioonidele Pakistanis, kuna näevad neis võõramaise liberaalse elukava propageerimise vahendit; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et koolitajaid ja tervishoiutöötajaid ründavad üha sagedamini sellised sõjakad islamirühmitused nagu Tehreek-e-Taliban (TTP) ja Jundullah, kes on vastu lastehalvatuse tõrjumise aktsioonidele Pakistanis, kuna näevad neis võõramaise liberaalse elukava propageerimise vahendit;

| O. | arvestades, et surmavad rünnakud näitavad üha süvenevat kindlusetust, mida abitöötajad Pakistanis kogevad; arvestades, et abitöötajate julgeoleku andmebaasi 2012. aasta aruandes on Pakistan arvatud viie abitöötajatele kõige ohtlikuma riigi hulka; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et surmavad rünnakud näitavad üha süvenevat kindlusetust, mida abitöötajad Pakistanis kogevad; arvestades, et abitöötajate julgeoleku andmebaasi 2012. aasta aruandes on Pakistan arvatud viie abitöötajatele kõige ohtlikuma riigi hulka;

| P. | arvestades, et valitsusvälistel organisatsioonidel ja abitöötajatel on ülimalt tähtis roll paljudes Pakistani piirkondades ja provintsides, eriti nn hõimualadel, kus valitsus ei ole suutnud tagada selliste teenindavate asutuste olemasolu nagu raviasutused ja koolid; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et valitsusvälistel organisatsioonidel ja abitöötajatel on ülimalt tähtis roll paljudes Pakistani piirkondades ja provintsides, eriti nn hõimualadel, kus valitsus ei ole suutnud tagada selliste teenindavate asutuste olemasolu nagu raviasutused ja koolid;

| Q. | arvestades, et enamik tervishoiutöötajate vastu suunatud rünnakute ohvritest on naised ning see vastab Talibani võitlejate tavale: rünnata naissoost töötajaid ja advokaate, millega antakse märku, et naised ei tohi töötada väljaspool kodu; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et enamik tervishoiutöötajate vastu suunatud rünnakute ohvritest on naised ning see vastab Talibani võitlejate tavale: rünnata naissoost töötajaid ja advokaate, millega antakse märku, et naised ei tohi töötada väljaspool kodu;

| 1. | mõistab karmilt hukka viimastel kuudel toimunud tapmised ja kallaletungid, mille ohvriks on langenud mitmeid meditsiinitöötajaid ja neid kaitsma pandud julgeolekujõudude teenistujaid; rõhutab, et selliste rünnakutega võetakse Pakistani elanikkonna kõige kaitsetumalt osalt, eelkõige lastelt, esmane päästev tervishoiuabi; |
| --- | --- |

1.

mõistab karmilt hukka viimastel kuudel toimunud tapmised ja kallaletungid, mille ohvriks on langenud mitmeid meditsiinitöötajaid ja neid kaitsma pandud julgeolekujõudude teenistujaid; rõhutab, et selliste rünnakutega võetakse Pakistani elanikkonna kõige kaitsetumalt osalt, eelkõige lastelt, esmane päästev tervishoiuabi;

| 2. | avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; |
| --- | --- |

2.

avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele;

| 3. | märgib tunnustavalt, et need rünnakud on pälvinud Pakistani valitsuse ja kodanikuühiskonna laialdase hukkamõistu; |
| --- | --- |

3.

märgib tunnustavalt, et need rünnakud on pälvinud Pakistani valitsuse ja kodanikuühiskonna laialdase hukkamõistu;

| 4. | kutsub Pakistani valitsust üles andma viimaste kuude rünnakutes süüdi olevad isikud kohtu alla; |
| --- | --- |

4.

kutsub Pakistani valitsust üles andma viimaste kuude rünnakutes süüdi olevad isikud kohtu alla;

| 5. | peab imetlusväärseks nende tervishoiutöötajate, ka paljude naissoost tervishoiutöötajate julgust ja otsustavust, kes hoolimata neid ähvardavast suurest ohust teevad ennastsalgavalt tööd lastehalvatuse kaotamiseks ja osutavad teisi tervishoiuteenuseid Pakistani lastele; |
| --- | --- |

5.

peab imetlusväärseks nende tervishoiutöötajate, ka paljude naissoost tervishoiutöötajate julgust ja otsustavust, kes hoolimata neid ähvardavast suurest ohust teevad ennastsalgavalt tööd lastehalvatuse kaotamiseks ja osutavad teisi tervishoiuteenuseid Pakistani lastele;

| 6. | rõhutab, et abitöötajad peavad saama tegutseda turvalises keskkonnas; on jätkuvalt väga mures selle pärast, et sõjakate rühmituste liikmed seostavad rahvusvahelisi abitöötajaid üha sagedamini lääneriikide luureteenistuste agentide ja sõjajõududega; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et abitöötajad peavad saama tegutseda turvalises keskkonnas; on jätkuvalt väga mures selle pärast, et sõjakate rühmituste liikmed seostavad rahvusvahelisi abitöötajaid üha sagedamini lääneriikide luureteenistuste agentide ja sõjajõududega;

| 7. | rõhutab, et lastehalvatuse vastu vaktsineerimise programmi katkestamine Pakistanis annab raske tagasilöögi ülemaailmsetele püüetele jõuda juba lähitulevikus lastehalvatuse täieliku likvideerimiseni; |
| --- | --- |

7.

rõhutab, et lastehalvatuse vastu vaktsineerimise programmi katkestamine Pakistanis annab raske tagasilöögi ülemaailmsetele püüetele jõuda juba lähitulevikus lastehalvatuse täieliku likvideerimiseni;

| 8. | hindab positiivselt Pakistani valitsuse lastehalvatuse likvideerimise 2012. aasta hädategevuskava ning rõhutab, et väga oluline on seda kava edukalt jätkata, et vältida nakatumisjuhtumite arvu suurenemist; märgib, et alates viimase immuniseerimiskampaania algusest on lastehalvatusse nakatumiste arv langenud kõigi aegade madalaimale tasemele; |
| --- | --- |

8.

hindab positiivselt Pakistani valitsuse lastehalvatuse likvideerimise 2012. aasta hädategevuskava ning rõhutab, et väga oluline on seda kava edukalt jätkata, et vältida nakatumisjuhtumite arvu suurenemist; märgib, et alates viimase immuniseerimiskampaania algusest on lastehalvatusse nakatumiste arv langenud kõigi aegade madalaimale tasemele;

| 9. | tunnustab Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide kinnitatud valmidust jätkata Pakistani valitsuse ja rahva pingutuste toetamist, et likvideerida lastehalvatus ja teised rasked haigused selles riigis; |
| --- | --- |

9.

tunnustab Maailma Terviseorganisatsiooni ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide kinnitatud valmidust jätkata Pakistani valitsuse ja rahva pingutuste toetamist, et likvideerida lastehalvatus ja teised rasked haigused selles riigis;

| 10. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kaaluda koostöövõimalusi Maailma Terviseorganisatsiooniga, et toetada Lady Health Worker Programme'i, mille eesmärk on parandada eriti maapiirkondades esmaste ennetavate tervishoiuteenuste kättesaadavust; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kaaluda koostöövõimalusi Maailma Terviseorganisatsiooniga, et toetada Lady Health Worker Programme'i, mille eesmärk on parandada eriti maapiirkondades esmaste ennetavate tervishoiuteenuste kättesaadavust;

| 11. | tunnustab jõupingutusi, mida Pakistani valitsus on juba teinud selleks, et tagada turvalisus tervishoiukampaaniate ajal ning töötada välja uus strateegia abitöötajate kaitsmiseks; palub aga Pakistani valitsusel tunduvalt suurendada julgeolekumeetmeid abiorganisatsioonide ja nende töötajate kaitseks; |
| --- | --- |

11.

tunnustab jõupingutusi, mida Pakistani valitsus on juba teinud selleks, et tagada turvalisus tervishoiukampaaniate ajal ning töötada välja uus strateegia abitöötajate kaitsmiseks; palub aga Pakistani valitsusel tunduvalt suurendada julgeolekumeetmeid abiorganisatsioonide ja nende töötajate kaitseks;

| 12. | kutsub maailma riikide valitsusi üles kaitsma humanitaartegevuse neutraliteeti, sest kui seda ei suudeta teha, võivad kümned tuhanded inimesed jääda vastuvõtlikuks haigustele ning ohtu võivad sattuda need, kes osutavad seaduslikke ja eluliselt tähtsaid tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

12.

kutsub maailma riikide valitsusi üles kaitsma humanitaartegevuse neutraliteeti, sest kui seda ei suudeta teha, võivad kümned tuhanded inimesed jääda vastuvõtlikuks haigustele ning ohtu võivad sattuda need, kes osutavad seaduslikke ja eluliselt tähtsaid tervishoiuteenuseid;

| 13. | peab äärmiselt murettekitavaks naiste olukorda Pakistanis, eriti nende naiste ja tütarlaste olukorda, kes tegutsevad aktiivselt ühiskonnas ja on seetõttu saanud ähvardusi Talibanilt ja teistelt äärmusrühmitustelt; |
| --- | --- |

13.

peab äärmiselt murettekitavaks naiste olukorda Pakistanis, eriti nende naiste ja tütarlaste olukorda, kes tegutsevad aktiivselt ühiskonnas ja on seetõttu saanud ähvardusi Talibanilt ja teistelt äärmusrühmitustelt;

| 14. | soovitab Pakistani valitsusel korraldada ulatusliku teavituskampaania, et kasvatada Pakistani ühiskonnas toetust vaktsineerimiskampaaniatele ja sellega seotud vastutustunnet ning tõsta usaldust nende kampaaniate vastu; kutsub Pakistani valitsust üles alustama dialoogi kogukondade juhtidega, et asuda tegelema probleemi algpõhjustega; |
| --- | --- |

14.

soovitab Pakistani valitsusel korraldada ulatusliku teavituskampaania, et kasvatada Pakistani ühiskonnas toetust vaktsineerimiskampaaniatele ja sellega seotud vastutustunnet ning tõsta usaldust nende kampaaniate vastu; kutsub Pakistani valitsust üles alustama dialoogi kogukondade juhtidega, et asuda tegelema probleemi algpõhjustega;

| 15. | on seisukohal, et Pakistani meedial ja kodanikuühiskonnal on koostöös humanitaartegevuses osalevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega kohustus aidata suurendada inimeste teadlikkust meditsiiniabitöötajate tähtsast ja sõltumatust tegevusest elanikkonna abistamisel; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et Pakistani meedial ja kodanikuühiskonnal on koostöös humanitaartegevuses osalevate rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonidega kohustus aidata suurendada inimeste teadlikkust meditsiiniabitöötajate tähtsast ja sõltumatust tegevusest elanikkonna abistamisel;

| 16. | kinnitab veel kord ELi valmidust toetada Pakistani järgmisi valimisi, mis on ülimalt tähtsad riigi demokraatliku tuleviku ja piirkonna stabiilsuse tagamise huvides; märgib, et EL ei ole sellise toetuse andmiseks Pakistani ametivõimudelt veel ametlikku kutset saanud; |
| --- | --- |

16.

kinnitab veel kord ELi valmidust toetada Pakistani järgmisi valimisi, mis on ülimalt tähtsad riigi demokraatliku tuleviku ja piirkonna stabiilsuse tagamise huvides; märgib, et EL ei ole sellise toetuse andmiseks Pakistani ametivõimudelt veel ametlikku kutset saanud;

| 17. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, ÜRO üksusele UN Women, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO Lastefondile, Maailma Terviseorganisatsioonile ning Pakistani valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

17.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, Euroopa välisteenistusele, Euroopa Komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, ELi inimõiguste eriesindajale, ÜRO üksusele UN Women, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO inimõiguste nõukogule, ÜRO Lastefondile, Maailma Terviseorganisatsioonile ning Pakistani valitsusele ja parlamendile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0126.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 5. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/115 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/115

---

P7_TA(2013)0034

Põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ***I

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks (COM(2010)0767 – C7-0003/2011 – 2010/0370(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0767), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0767),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0003/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0003/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0319/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A7-0319/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisavalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 132, 3.5.2011, lk 82.

---

P7_TC1-COD(2010)0370

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed Egeuse mere väikesaarte jaoks ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1405/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 229/2013) lõplikule kujule).

---

Seadusandliku resolutsiooni lisa

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon

SAI programmi kohaselt Egeuse mere väikesaarte jaoks rakendatavate põllumajanduse erimeetmete iseärasusi arvestades deklareerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et käesoleva määrusega seotud ühtlustamise küsimustes saavutatud kokkulepe ei mõjuta ühegi eelnimetatud institutsiooni seisukohti samalaadsetes küsimustes, mida võidakse tõstatada seoses muude ELi seadusandlike ettepanekutega.”

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/116 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/116

---

P7_TA(2013)0035

Põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ***I

Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega sätestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks (COM(2010)0498 – C7-0284/2010 – 2010/0256(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0498), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2010)0498),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0284/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0284/2010),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2011. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 17. veebruari 2011. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ja regionaalarengu komisjoni arvamusi (A7-0321/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, eelarvekomisjoni ja regionaalarengu komisjoni arvamusi (A7-0321/2011),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsiooni;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 33.

---

P7_TC1-COD(2010)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 5. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2012, millega kehtestatakse põllumajanduse erimeetmed liidu äärepoolseimate piirkondade jaoks ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 247/2006

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL, Euratom) nr 228/2013) lõplikule kujule).

---

Seadusandliku resolutsiooni lisa

Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon

POSEI programmi (kõrvalisele asukohale ja saarelisele asendile vastavate valikmeetmete programm) kohaselt äärepoolseimate piirkondade jaoks rakendatavate põllumajanduse erimeetmete iseärasusi arvestades deklareerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et käesoleva määrusega seotud ühtlustamise küsimustes saavutatud kokkulepe ei mõjuta ühegi eelnimetatud institutsiooni seisukohti samalaadsetes küsimustes, mida võidakse tõstatada seoses muude ELi seadusandlike ettepanekutega.

---

Kolmapäev, 6. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/118

---

P7_TA(2013)0037

ELi ja Ameerika Ühendriikide vaheline leping vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppele seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria ja Rumeenia loendis nende ELiga ühinemise käigus ***

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise kirjavahetuse vormis lepingu (vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus) sõlmimise kohta (12213/2012 – C7-0409/2012 – 2012/0167(NLE))

(Nõusolek)

(2016/C 024/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12213/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (12213/2012),

| — | võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu projekti Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (12214/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kirjavahetuse vormis lepingu projekti Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahel vastavalt 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) XXIV artikli lõikele 6 ja XXVIII artiklile seoses kontsessioonide muutmisega Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia loendis nende Euroopa Liiduga ühinemise käigus (12214/2012),

| — | võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0409/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse taotlust nõusoleku saamiseks, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõike 4 esimesele lõigule ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C7-0409/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 81 ja artikli 90 lõiget 7,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0430/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni soovitust (A7-0430/2012),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks;

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ameerika Ühendriikide valitsusele ja parlamendile.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/118 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/118

---

P7_TA(2013)0038

Liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised *

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2012)0709 – C7-0410/2012 – 2012/0335(NLE))

(Konsulteerimine)

(2016/C 024/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0709), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0709),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0410/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 148 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0410/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55 ja artikli 46 lõiget 1,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0010/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A7-0010/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/119 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/119

---

P7_TA(2013)0039

Inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvus ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (COM(2012)0084 – C7-0056/2012 – 2012/0035(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0084), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0084),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0056/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0056/2012),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust kavandatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse põhjendatud arvamusi, mille esitasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames Austria Rahvusnõukogu ja Luksemburgi Saadikutekoda ning milles väidetakse, et seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhjendatud arvamusi, mille esitasid subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 raames Austria Rahvusnõukogu ja Luksemburgi Saadikutekoda ning milles väidetakse, et seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0015/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A7-0015/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 81.

---

P7_TC1-COD(2012)0035

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/105/EMÜ, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (3), võeti vastu eesmärgiga kaotada ühendusesisese ravimikaubanduse ebakõlad. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/105/EMÜ, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega (3), võeti vastu eesmärgiga kaotada ühendusesisese ravimikaubanduse ebakõlad.

| (2) | Selleks et võtta arvesse muutusi, mis on toimunud ravimiturul ja riiklikes meetmetes avaliku sektori ravimikulutuste piiramiseks, on vaja nõukogu direktiivi 89/105/EMÜ kõiki põhisätteid oluliselt muuta. Seega tuleks selguse huvides direktiiv 89/105/EMÜ tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva direktiiviga. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et võtta arvesse muutusi, mis on toimunud ravimiturul ja riiklikes meetmetes avaliku sektori ravimikulutuste piiramiseks, on vaja nõukogu direktiivi 89/105/EMÜ kõiki põhisätteid oluliselt muuta. Seega tuleks selguse huvides direktiiv 89/105/EMÜ tunnistada kehtetuks ja asendada käesoleva direktiiviga.

| (3) | Liidu õigusaktid moodustavad ühtse raamistiku müügilubade andmiseks inimtervishoius kasutatavatele ravimitele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) kohaselt võib liidus turule tuua üksnes ravimeid, millele on kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamise järgselt antud müügiluba. |
| --- | --- |

(3)

Liidu õigusaktid moodustavad ühtse raamistiku müügilubade andmiseks inimtervishoius kasutatavatele ravimitele. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (4) kohaselt võib liidus turule tuua üksnes ravimeid, millele on kvaliteedi, ohutuse ja tõhususe hindamise järgselt antud müügiluba.

| (4) | Liikmesriigid on viimastel kümnenditel seisnud silmitsi avalik-õigusliku sektori järjest suuremate kulutustega ravimitele, mis on viinud järjest uuenduslikumate ja keerukamate strateegiate vastuvõtmiseni, et suunata ravimite tarbimist riiklikus tervishoiusüsteemis. Eelkõige on liikmesriikide pädevad asutused rakendanud arvukaid meetmeid, et piirata ravimite väljakirjutamist, reguleerida retseptiravimite hindu või kehtestada riiklikest vahenditest rahastamise tingimusi. Nimetatud meetmete põhieesmärk on edendada rahvatervist
  kõigi kodanike huvides
  ning tagada selleks piisava hulga
  tõhusate
  ravimite kättesaadavus
  kõigile liidu kodanikele võrdsetel tingimustel ja
  mõistliku hinnaga ning teisalt oma riikliku tervisekindlustusskeemi finantstasakaal

  tagada kõikide võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule
  .
  Meetmete eesmärk peaks samuti olema edendada uute ravimite uurimist ja väljatöötamist ning meditsiinilist uuendustegevust. Maailma Terviseorganisatsiooni nimekirjas olulisteks liigitatud ravimid peaksid olema patsientidele kättesaadavad kõigis liikmesriikides, olenemata turu suurusest
  . [ME 3] |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriigid on viimastel kümnenditel seisnud silmitsi avalik-õigusliku sektori järjest suuremate kulutustega ravimitele, mis on viinud järjest uuenduslikumate ja keerukamate strateegiate vastuvõtmiseni, et suunata ravimite tarbimist riiklikus tervishoiusüsteemis. Eelkõige on liikmesriikide pädevad asutused rakendanud arvukaid meetmeid, et piirata ravimite väljakirjutamist, reguleerida retseptiravimite hindu või kehtestada riiklikest vahenditest rahastamise tingimusi. Nimetatud meetmete põhieesmärk on edendada rahvatervist
  kõigi kodanike huvides
  ning tagada selleks piisava hulga
  tõhusate
  ravimite kättesaadavus
  kõigile liidu kodanikele võrdsetel tingimustel ja
  mõistliku hinnaga ning teisalt oma riikliku tervisekindlustusskeemi finantstasakaal

  tagada kõikide võrdne juurdepääs kvaliteetsele tervishoiule
  .
  Meetmete eesmärk peaks samuti olema edendada uute ravimite uurimist ja väljatöötamist ning meditsiinilist uuendustegevust. Maailma Terviseorganisatsiooni nimekirjas olulisteks liigitatud ravimid peaksid olema patsientidele kättesaadavad kõigis liikmesriikides, olenemata turu suurusest
  . [ME 3]

| (4a) | Et tagada patsientide juurdepääs ravimitele kogu liidu ulatuses ning hästi toimiv kaupade vaba liikumine, peaksid liikmesriigid kasutama mõistlikul määral ka riigiväliseid viitehindu, võttes aluseks võrreldava sissetulekutasemega liikmesriigid. Riigiväliste viitehindade piiramatu kasutamine vähendab tõendatult ravimite kättesaadavust, kuna soodustab puudujäägi tekkimist madalamate hindadega liikmesriikides. [ME 4] |
| --- | --- |

(4a)

Et tagada patsientide juurdepääs ravimitele kogu liidu ulatuses ning hästi toimiv kaupade vaba liikumine, peaksid liikmesriigid kasutama mõistlikul määral ka riigiväliseid viitehindu, võttes aluseks võrreldava sissetulekutasemega liikmesriigid. Riigiväliste viitehindade piiramatu kasutamine vähendab tõendatult ravimite kättesaadavust, kuna soodustab puudujäägi tekkimist madalamate hindadega liikmesriikides. [ME 4]

| (5) | Riiklike meetmete killustatus võib takistada või põhjustada ebakõlasid liidusiseses ravimikaubanduses ja tekitada konkurentsimoonutusi, mis mõjutab vahetult ravimite siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(5)

Riiklike meetmete killustatus võib takistada või põhjustada ebakõlasid liidusiseses ravimikaubanduses ja tekitada konkurentsimoonutusi, mis mõjutab vahetult ravimite siseturu toimimist.

| (6) | Et vähendada killustatuse mõju siseturule, peaksid riiklikud meetmed vastama minimaalsetele menetlusnõuetele, mis annab huvitatud osalistele võimaluse kontrollida, et sellised meetmed ei kujuta endast koguselisi piiranguid impordile või ekspordile või et tegemist ei ole sarnase mõjuga meetmetega.
  Need minimaalsed menetlusnõuded peaksid tagama ka pädevatele asutustele õiguskindluse ja läbipaistvuse, kui nad võtavad vastu otsuseid ravimite hinnakujunduse ja hõlmamise kohta riiklike tervisekindlustussüsteemidega, ning edendama ravimite tootmist, kiirendama geneeriliste ravimite turulejõudmist ning ergutama uute ravimite uurimist ja väljatöötamist.
  Need nõuded ei tohiks siiski mõjutada nende liikmesriikide poliitikat, kes lasevad ravimihindadel kujuneda peamiselt vaba konkurentsi teel. Samuti ei tohiks meetmed mõjutada riigi hinnakujunduspoliitikat ega sotsiaalkindlustusskeemide määratlemist, välja arvatud määral, mis on vajalik läbipaistvuse saavutamiseks käesoleva direktiivi tähenduses ja siseturu toimimise tagamiseks. [ME 5] |
| --- | --- |

(6)

Et vähendada killustatuse mõju siseturule, peaksid riiklikud meetmed vastama minimaalsetele menetlusnõuetele, mis annab huvitatud osalistele võimaluse kontrollida, et sellised meetmed ei kujuta endast koguselisi piiranguid impordile või ekspordile või et tegemist ei ole sarnase mõjuga meetmetega.
  Need minimaalsed menetlusnõuded peaksid tagama ka pädevatele asutustele õiguskindluse ja läbipaistvuse, kui nad võtavad vastu otsuseid ravimite hinnakujunduse ja hõlmamise kohta riiklike tervisekindlustussüsteemidega, ning edendama ravimite tootmist, kiirendama geneeriliste ravimite turulejõudmist ning ergutama uute ravimite uurimist ja väljatöötamist.
  Need nõuded ei tohiks siiski mõjutada nende liikmesriikide poliitikat, kes lasevad ravimihindadel kujuneda peamiselt vaba konkurentsi teel. Samuti ei tohiks meetmed mõjutada riigi hinnakujunduspoliitikat ega sotsiaalkindlustusskeemide määratlemist, välja arvatud määral, mis on vajalik läbipaistvuse saavutamiseks käesoleva direktiivi tähenduses ja siseturu toimimise tagamiseks. [ME 5]

| (7) | Selleks et tagada ravimite siseturu tõhusus, peaks käesolev direktiiv kehtima kõigi inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes direktiivi 2001/83/EÜ tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et tagada ravimite siseturu tõhusus, peaks käesolev direktiiv kehtima kõigi inimtervishoius kasutatavate ravimite suhtes direktiivi 2001/83/EÜ tähenduses.

| (8) | Kuna riiklikud meetmed, millega reguleeritakse ravimite tarbimist ja hindasid või kehtestatakse tingimused nende riiklikuks rahastamiseks, on liikmesriigiti erinevad, tuleb direktiiv 89/105/EMÜ muuta selgemini mõistetavaks. Eelkõige peaks käesolev direktiiv hõlmama igat liiki meetmeid, mis liikmesriikides on välja töötatud ja mis võivad mõjutada siseturgu. Alates direktiivi 89/105/EMÜ vastuvõtmisest on hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused muutunud ja mitmekesistunud. Mõni liikmesriik on direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisala tõlgendanud kitsalt, samas kui Euroopa Kohtu otsuse kohaselt kuuluvad kõnealused hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused siiski direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisalasse, võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke ja vajadust tagada selle tõhusus. Seetõttu peaks käesolev direktiiv võtma arvesse riiklikke hinnakujunduse ja hüvitamise strateegiaid. Kuna riigihankeid ja vabatahtlikke lepingulisi suhteid reguleeritakse erieeskirjadega ning nende puhul kehtivad erimenetlused, tuleks need jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja. |
| --- | --- |

(8)

Kuna riiklikud meetmed, millega reguleeritakse ravimite tarbimist ja hindasid või kehtestatakse tingimused nende riiklikuks rahastamiseks, on liikmesriigiti erinevad, tuleb direktiiv 89/105/EMÜ muuta selgemini mõistetavaks. Eelkõige peaks käesolev direktiiv hõlmama igat liiki meetmeid, mis liikmesriikides on välja töötatud ja mis võivad mõjutada siseturgu. Alates direktiivi 89/105/EMÜ vastuvõtmisest on hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused muutunud ja mitmekesistunud. Mõni liikmesriik on direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisala tõlgendanud kitsalt, samas kui Euroopa Kohtu otsuse kohaselt kuuluvad kõnealused hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused siiski direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisalasse, võttes arvesse käesoleva direktiivi eesmärke ja vajadust tagada selle tõhusus. Seetõttu peaks käesolev direktiiv võtma arvesse riiklikke hinnakujunduse ja hüvitamise strateegiaid. Kuna riigihankeid ja vabatahtlikke lepingulisi suhteid reguleeritakse erieeskirjadega ning nende puhul kehtivad erimenetlused, tuleks need jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

| (8a) | Pädevad asutused ja müügiloa hoidjad sõlmivad üha enam lepinguid, et pakkuda patsientidele juurdepääsu uuenduslikule ravile, hõlmates ravimi riiklike tervisekindlustussüsteemidega ning jälgides samal ajal elemente, mis on kindlaksmääratud ajavahemikuks ette kokku lepitud, eelkõige selleks, et tegeleda tõendusliku ebakindlusega seoses konkreetse ravimi tõhususe ja/või suhtelise tõhususe või asjakohase kasutusega. Viivitus selliste lepingute tingimuste kindlaksmääramisel ületab sageli ettenähtud tähtajad ja õigustab kõnealuste lepingute väljaarvamist käesoleva direktiivi reguleerimisalast. Need lepingud peaksid piirduma ravivaldkondadega, kus nende sõlmimine tõhusalt lihtsustaks või võimaldaks patsientide juurdepääsu uuenduslikele ravimitele, need jääksid vabatahtlikuks ega mõjutaks müügiloa hoidja õigust esitada taotlus vastavalt käesolevale direktiivile. [ME 6] |
| --- | --- |

(8a)

Pädevad asutused ja müügiloa hoidjad sõlmivad üha enam lepinguid, et pakkuda patsientidele juurdepääsu uuenduslikule ravile, hõlmates ravimi riiklike tervisekindlustussüsteemidega ning jälgides samal ajal elemente, mis on kindlaksmääratud ajavahemikuks ette kokku lepitud, eelkõige selleks, et tegeleda tõendusliku ebakindlusega seoses konkreetse ravimi tõhususe ja/või suhtelise tõhususe või asjakohase kasutusega. Viivitus selliste lepingute tingimuste kindlaksmääramisel ületab sageli ettenähtud tähtajad ja õigustab kõnealuste lepingute väljaarvamist käesoleva direktiivi reguleerimisalast. Need lepingud peaksid piirduma ravivaldkondadega, kus nende sõlmimine tõhusalt lihtsustaks või võimaldaks patsientide juurdepääsu uuenduslikele ravimitele, need jääksid vabatahtlikuks ega mõjutaks müügiloa hoidja õigust esitada taotlus vastavalt käesolevale direktiivile. [ME 6]

| (9) | Kõik meetmed, mille otstarve on reguleerida kas otse või kaudselt ravimihindu või määratleda ravimite hõlmatust riikliku tervisekindlustussüsteemiga,
  sealhulgas võimalikud nõutavad soovitused,
  peaksid põhinema
  läbipaistvatel,
  erapooletutel ja kontrollitavatel kriteeriumidel, mis ei sõltu ravimi päritolust ning mis sisaldavad asjaga seotud ettevõtjate jaoks piisavaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigust
  , kooskõlas riiklike menetlusnormidega
  . Kõnealused nõuded peaksid samavõrra kehtima riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete suhtes, millega piiratakse või edendatakse teatavate ravimite väljakirjutamist, sest selliste meetmetega määratakse asjaomaste ravimite tegelik hõlmatus tervisekaitsesüsteemiga. [ME 7] |
| --- | --- |

(9)

Kõik meetmed, mille otstarve on reguleerida kas otse või kaudselt ravimihindu või määratleda ravimite hõlmatust riikliku tervisekindlustussüsteemiga,
  sealhulgas võimalikud nõutavad soovitused,
  peaksid põhinema
  läbipaistvatel,
  erapooletutel ja kontrollitavatel kriteeriumidel, mis ei sõltu ravimi päritolust ning mis sisaldavad asjaga seotud ettevõtjate jaoks piisavaid õiguskaitsevahendeid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigust
  , kooskõlas riiklike menetlusnormidega
  . Kõnealused nõuded peaksid samavõrra kehtima riiklike, piirkondlike ja kohalike meetmete suhtes, millega piiratakse või edendatakse teatavate ravimite väljakirjutamist, sest selliste meetmetega määratakse asjaomaste ravimite tegelik hõlmatus tervisekaitsesüsteemiga. [ME 7]

| (9a) | Kriteeriumides, mille alusel võetakse vastu otsuseid, mis kas otseselt või kaudselt reguleerivad ravimite hinnakujundust, ja meetmetes, millega määratakse ravimite riiklike tervisekindlustussüsteemidega hõlmatuse määr, peaks sisalduma täitmata ravivajaduste, kliinilise ja ühiskondliku kasu ja innovatsiooni hindamine, nagu on sedastatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega

   (5)

  . Need kriteeriumid peaksid hõlmama ka elanikkonna haavatavaimate rühmade kaitset. [ME 8] |
| --- | --- |

(9a)

Kriteeriumides, mille alusel võetakse vastu otsuseid, mis kas otseselt või kaudselt reguleerivad ravimite hinnakujundust, ja meetmetes, millega määratakse ravimite riiklike tervisekindlustussüsteemidega hõlmatuse määr, peaks sisalduma täitmata ravivajaduste, kliinilise ja ühiskondliku kasu ja innovatsiooni hindamine, nagu on sedastatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 12. juuli 2012. aasta arvamuses ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist riiklike tervisekindlustussüsteemidega

   (5)

  . Need kriteeriumid peaksid hõlmama ka elanikkonna haavatavaimate rühmade kaitset. [ME 8]

| (10) | Ravimi hinna heakskiitmise või tervisekindlustussüsteemiga hõlmatuse määramise taotlemine ei tohiks pikendada asjaomase toote turulelaskmist rohkem, kui on vajalik. Seega on soovitatav sätestada direktiivis tähtajad, mille jooksul tuleb riiklikud otsused teha. Tulemuslikkuse huvides peaksid ettenähtud tähtajad algama taotluse laekumise hetkest ning lõppema vastava otsuse jõustumisega. Need peaksid hõlmama kõiki
  soovitusi ja
  eksperdihinnanguid, sealhulgas vajaduse korral tervisetehnoloogia hindamine, ja kõiki otsuse vastuvõtmiseks ja õiguslikuks jõustamiseks nõutavaid haldusformaalsusi. [ME 9] |
| --- | --- |

(10)

Ravimi hinna heakskiitmise või tervisekindlustussüsteemiga hõlmatuse määramise taotlemine ei tohiks pikendada asjaomase toote turulelaskmist rohkem, kui on vajalik. Seega on soovitatav sätestada direktiivis tähtajad, mille jooksul tuleb riiklikud otsused teha. Tulemuslikkuse huvides peaksid ettenähtud tähtajad algama taotluse laekumise hetkest ning lõppema vastava otsuse jõustumisega. Need peaksid hõlmama kõiki
  soovitusi ja
  eksperdihinnanguid, sealhulgas vajaduse korral tervisetehnoloogia hindamine, ja kõiki otsuse vastuvõtmiseks ja õiguslikuks jõustamiseks nõutavaid haldusformaalsusi. [ME 9]

| (10a) | Et nendest tähtaegadest oleks lihtsam kinni pidada, oleks mõistlik, kui taotlejad alustaksid hinna heakskiitmise või ravimi tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise menetlust juba enne, kui müügiluba on ametlikult väljastatud. Seetõttu võivad liikmesriigid lubada taotlejatel avalduse esitada kohe pärast seda, kui kas inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee või müügilubade andmisega tegelev liikmesriigi asutus on avaldanud positiivse arvamuse. Sellistel juhtudel tuleks tähtaega hakata lugema müügiloa ametlikust kättesaamisest. [ME 10] |
| --- | --- |

(10a)

Et nendest tähtaegadest oleks lihtsam kinni pidada, oleks mõistlik, kui taotlejad alustaksid hinna heakskiitmise või ravimi tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise menetlust juba enne, kui müügiluba on ametlikult väljastatud. Seetõttu võivad liikmesriigid lubada taotlejatel avalduse esitada kohe pärast seda, kui kas inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee või müügilubade andmisega tegelev liikmesriigi asutus on avaldanud positiivse arvamuse. Sellistel juhtudel tuleks tähtaega hakata lugema müügiloa ametlikust kättesaamisest. [ME 10]

| (10b) | Liit toetab koostööd tervisetehnoloogia hindamise alal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius)

   (6)

  artiklile 15 eesmärgiga optimeerida ja kooskõlastada tervisetehnoloogia hindamise metoodikat, mis peaks lõppkokkuvõttes vähendama ka viivitusi selliste ravimite hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevates menetlustes, mille kohta otsuse tegemiseks liikmesriigid kasutavad tervisetehnoloogia hindamist. Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab eelkõige teavet tervisetehnoloogia suhtelise tõhususe ning lühi- ja pikaajalise tulemuslikkuse kohta, kui see on kohaldatav, võttes arvesse ka hinnatava ravimi laiemat majanduslikku ja sotsiaalset kasu või kulutasuvust vastavalt pädevate asutuste metoodikale. Tervisetehnoloogia hindamine on valdkondadevaheline protsess, mis võtab korrapäraselt, läbipaistvalt, erapooletult ja põhjalikult kokku teabe tervisetehnoloogia kasutamisega seotud meditsiiniliste, sotsiaalsete, majanduslike ja eetiliste aspektide kohta. Hindamise eesmärk on aidata kujundada ohutuid ja tõhusaid tervishoiumeetmeid, mille keskmes on patsient ning millega püütakse saavutada parim tulemus. [ME 11] |
| --- | --- |

(10b)

Liit toetab koostööd tervisetehnoloogia hindamise alal vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiivi 2011/24/EL (patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius)

   (6)

  artiklile 15 eesmärgiga optimeerida ja kooskõlastada tervisetehnoloogia hindamise metoodikat, mis peaks lõppkokkuvõttes vähendama ka viivitusi selliste ravimite hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevates menetlustes, mille kohta otsuse tegemiseks liikmesriigid kasutavad tervisetehnoloogia hindamist. Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab eelkõige teavet tervisetehnoloogia suhtelise tõhususe ning lühi- ja pikaajalise tulemuslikkuse kohta, kui see on kohaldatav, võttes arvesse ka hinnatava ravimi laiemat majanduslikku ja sotsiaalset kasu või kulutasuvust vastavalt pädevate asutuste metoodikale. Tervisetehnoloogia hindamine on valdkondadevaheline protsess, mis võtab korrapäraselt, läbipaistvalt, erapooletult ja põhjalikult kokku teabe tervisetehnoloogia kasutamisega seotud meditsiiniliste, sotsiaalsete, majanduslike ja eetiliste aspektide kohta. Hindamise eesmärk on aidata kujundada ohutuid ja tõhusaid tervishoiumeetmeid, mille keskmes on patsient ning millega püütakse saavutada parim tulemus. [ME 11]

| (11) | Direktiiviga 89/105/EMÜ ravimite tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise suhtes kehtestatud tähtajad on kohustuslikud, nagu kinnitab Euroopa Kohtu kohtupraktika. Kogemused näitavad, et kõnealustest tähtaegadest ei peeta alati kinni ning et on vaja tagada õiguskindlus ja parandada ravimite tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise suhtes kohaldatavat menetluskorda. Seepärast tuleks kehtestada tõhus ja kiire õiguskaitsemenetlus. |
| --- | --- |

(11)

Direktiiviga 89/105/EMÜ ravimite tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise suhtes kehtestatud tähtajad on kohustuslikud, nagu kinnitab Euroopa Kohtu kohtupraktika. Kogemused näitavad, et kõnealustest tähtaegadest ei peeta alati kinni ning et on vaja tagada õiguskindlus ja parandada ravimite tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise suhtes kohaldatavat menetluskorda. Seepärast tuleks kehtestada tõhus ja kiire õiguskaitsemenetlus.

| (12) | 8. juuli 2009 aasta teatises „Farmaatsiavaldkonna sektoriuuringu aruande kommenteeritud kokkuvõte” näitas komisjon, et hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused aeglustavad asjatult geneeriliste
  või sarnaste bioloogiliste
  ravimite turulelaskmist liidus. Geneerilise
  või sarnase bioloogilise
  ravimi hinna ja tervisekindlustussüsteemiga hõlmatuse heakskiitmise menetlus ei tohiks tuua kaasa uusi või üksikasjalikke hindamisi, juhul kui originaalravimile on juba määratud hind ja see on kaasatud tervisekindlustussüsteemi. Seega on sellistel juhtudel kohane kehtestada geneeriliste
  või sarnaste bioloogiliste
  ravimite puhul lühemad tähtajad. [ME 12] |
| --- | --- |

(12)

8. juuli 2009 aasta teatises „Farmaatsiavaldkonna sektoriuuringu aruande kommenteeritud kokkuvõte” näitas komisjon, et hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevad menetlused aeglustavad asjatult geneeriliste
  või sarnaste bioloogiliste
  ravimite turulelaskmist liidus. Geneerilise
  või sarnase bioloogilise
  ravimi hinna ja tervisekindlustussüsteemiga hõlmatuse heakskiitmise menetlus ei tohiks tuua kaasa uusi või üksikasjalikke hindamisi, juhul kui originaalravimile on juba määratud hind ja see on kaasatud tervisekindlustussüsteemi. Seega on sellistel juhtudel kohane kehtestada geneeriliste
  või sarnaste bioloogiliste
  ravimite puhul lühemad tähtajad. [ME 12]

| (13) | Liikmesriikide kohtumenetlused ei ole tähtaegadest kinnipidamise tagamiseks laialdast kasutust leidnud sageli pikavõitu menetlusaegade tõttu riigi kohtutes ning seepärast ei ole asjaga seotud ettevõtjad olnud altid kohtuasja algatama. Seega on vaja tõhusaid mehhanisme,
  millega tagada rikkumise kiire lahendamine haldusvahenduse teel enne kohtumenetlust ning
  millega kontrollida ja jõustada hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate otsuste tegemise tähtaegadest kinnipidamist.
  Selleks võiksid liikmesriigid määrata haldusasutuse, mis võib olla juba olemasolev asutus. [ME 13] |
| --- | --- |

(13)

Liikmesriikide kohtumenetlused ei ole tähtaegadest kinnipidamise tagamiseks laialdast kasutust leidnud sageli pikavõitu menetlusaegade tõttu riigi kohtutes ning seepärast ei ole asjaga seotud ettevõtjad olnud altid kohtuasja algatama. Seega on vaja tõhusaid mehhanisme,
  millega tagada rikkumise kiire lahendamine haldusvahenduse teel enne kohtumenetlust ning
  millega kontrollida ja jõustada hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate otsuste tegemise tähtaegadest kinnipidamist.
  Selleks võiksid liikmesriigid määrata haldusasutuse, mis võib olla juba olemasolev asutus. [ME 13]

| (14) | Müügiloa menetluse raames tehakse kindlaks ravimi kvaliteet, ohutus ja tõhusus, sealhulgas geneerilise ravimi bioekvivalentsus
  või sarnase bioloogilise ravimi bioloogiline sarnasus
  originaalravimiga. Liikmesriigid ei peaks seega Hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetluste raames

  otsuste raames ei peaks nende otsuste eest vastutavad pädevad asutused seega
  uuesti hindama
  põhilisi
  aspekte, millel asjaomase ravimi müügiluba põhineb, sealhulgas selle ravimi kvaliteeti, ohutust, tõhusust või bioekvivalentsust
  või bioloogilist sarnasust
  .
  Samamoodi ei peaks liikmesriigid harvikravimite puhul ümber hindama harvikravimi määramise kriteeriume. Pädevatel asutustel peaks siiski olema täielik juurdepääs andmetele, mida kasutavad müügilubade väljastamise eest vastutavad asutused, samuti võimalus lisada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid, et nad saaksid ravimit hinnata tema kohustusliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise kontekstis
  . [ME 14] |
| --- | --- |

(14)

Müügiloa menetluse raames tehakse kindlaks ravimi kvaliteet, ohutus ja tõhusus, sealhulgas geneerilise ravimi bioekvivalentsus
  või sarnase bioloogilise ravimi bioloogiline sarnasus
  originaalravimiga. Liikmesriigid ei peaks seega Hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetluste raames

  otsuste raames ei peaks nende otsuste eest vastutavad pädevad asutused seega
  uuesti hindama
  põhilisi
  aspekte, millel asjaomase ravimi müügiluba põhineb, sealhulgas selle ravimi kvaliteeti, ohutust, tõhusust või bioekvivalentsust
  või bioloogilist sarnasust
  .
  Samamoodi ei peaks liikmesriigid harvikravimite puhul ümber hindama harvikravimi määramise kriteeriume. Pädevatel asutustel peaks siiski olema täielik juurdepääs andmetele, mida kasutavad müügilubade väljastamise eest vastutavad asutused, samuti võimalus lisada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid, et nad saaksid ravimit hinnata tema kohustusliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise kontekstis
  . [ME 14]

| (14a) | See, et müügiloa aluseks olevaid elemente ei hinnata hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetluste raames uuesti, ei tohiks pädevaid asutusi siiski takistada nõudmast, hankimast ja kasutamast andmeid, mis on loodud müügiloa menetluse raames hindamiseks ja tervisetehnoloogia hindamiseks. Andmete ühiskasutus müügiloa ning hinnakujunduse ja hüvitamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt peaks olema võimalik riiklikul tasandil, kui niisugune ühiskasutus toimub. Samuti peaksid pädevad asutused saama lisada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid hindamiseks ja tervisetehnoloogia hindamiseks. [ME 15] |
| --- | --- |

(14a)

See, et müügiloa aluseks olevaid elemente ei hinnata hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetluste raames uuesti, ei tohiks pädevaid asutusi siiski takistada nõudmast, hankimast ja kasutamast andmeid, mis on loodud müügiloa menetluse raames hindamiseks ja tervisetehnoloogia hindamiseks. Andmete ühiskasutus müügiloa ning hinnakujunduse ja hüvitamise eest vastutavate pädevate asutuste poolt peaks olema võimalik riiklikul tasandil, kui niisugune ühiskasutus toimub. Samuti peaksid pädevad asutused saama lisada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid hindamiseks ja tervisetehnoloogia hindamiseks. [ME 15]

| (15) | Vastavalt direktiivile 2001/83/EÜ ei moodusta intellektuaalomandi õigused alust müügiloast keeldumiseks, selle peatamiseks ega tagasivõtmiseks. Lisaks tuleks menetlusi (taotlemine ja otsuse tegemine), mis käsitlevad geneerilise ravimi hinda ja hõlmatust tervisekindlustussüsteemiga, käsitada haldusmenetlustena, mis on sõltumatud intellektuaalomandi õiguste jõustamisest. Kõnealuste menetluste eest vastutavad riigi ametiasutused ei peaks
  bioekvivalentset
  geneerilist ravimit
  või sarnast bioloogilist ravimit
  käsitlevat taotlust uurides taotlema teavet originaalravimi patendi kohta ega uurima,
  kuid neil peaks olema lubatud uurida,
  kas väidetav intellektuaalomandi õiguste rikkumine on aset leidnud, kui geneeriline
  või sarnane bioloogiline
  ravim toodetakse või viiakse turule pärast nende tehtud otsust. Sellest tulenevalt

  See peaks jääma liikmesriikide pädevusse. Ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teavet uurida,
  ei tohiks intellektuaalomandi küsimused olla liikmesriikides seotud
  geneeriliste ravimite
  hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetlustega ega neid aeglustada. [ME 16] |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt direktiivile 2001/83/EÜ ei moodusta intellektuaalomandi õigused alust müügiloast keeldumiseks, selle peatamiseks ega tagasivõtmiseks. Lisaks tuleks menetlusi (taotlemine ja otsuse tegemine), mis käsitlevad geneerilise ravimi hinda ja hõlmatust tervisekindlustussüsteemiga, käsitada haldusmenetlustena, mis on sõltumatud intellektuaalomandi õiguste jõustamisest. Kõnealuste menetluste eest vastutavad riigi ametiasutused ei peaks
  bioekvivalentset
  geneerilist ravimit
  või sarnast bioloogilist ravimit
  käsitlevat taotlust uurides taotlema teavet originaalravimi patendi kohta ega uurima,
  kuid neil peaks olema lubatud uurida,
  kas väidetav intellektuaalomandi õiguste rikkumine on aset leidnud, kui geneeriline
  või sarnane bioloogiline
  ravim toodetakse või viiakse turule pärast nende tehtud otsust. Sellest tulenevalt

  See peaks jääma liikmesriikide pädevusse. Ilma et see piiraks liikmesriikide kohustust teavet uurida,
  ei tohiks intellektuaalomandi küsimused olla liikmesriikides seotud
  geneeriliste ravimite
  hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate menetlustega ega neid aeglustada. [ME 16]

| (15a) | Liikmesriigid peaksid tagama, et dokumendid ja teave on avalikult kättesaadavad asjakohases väljaandes vastavalt riigi tavale, mis võib hõlmata elektroonilist ja veebivormi. Nad peaksid ühtlasi tagama edastatava teabe arusaadavuse ja mõistliku mahu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid lisaks uurima, kuidas jätkata koostööd hinnateabe andmebaasi EURIPID (mis annab hindade läbipaistvuse mõttes üle kogu liidu ulatuvat lisaväärtust) toimimise vallas. [ME 17] |
| --- | --- |

(15a)

Liikmesriigid peaksid tagama, et dokumendid ja teave on avalikult kättesaadavad asjakohases väljaandes vastavalt riigi tavale, mis võib hõlmata elektroonilist ja veebivormi. Nad peaksid ühtlasi tagama edastatava teabe arusaadavuse ja mõistliku mahu. Komisjon ja liikmesriigid peaksid lisaks uurima, kuidas jätkata koostööd hinnateabe andmebaasi EURIPID (mis annab hindade läbipaistvuse mõttes üle kogu liidu ulatuvat lisaväärtust) toimimise vallas. [ME 17]

| (15b) | Liikmesriikide pädevates asutustes toimuva otsustamisprotsessi läbipaistvus, ausus ja sõltumatus tuleks tagada seeläbi, et avalikustatakse hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste eest vastutavates organites osalevate ekspertide nimed koos nende huvide deklaratsioonidega ning hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste vastuvõtmisele eelneva menetluse etapid. [ME 18] |
| --- | --- |

(15b)

Liikmesriikide pädevates asutustes toimuva otsustamisprotsessi läbipaistvus, ausus ja sõltumatus tuleks tagada seeläbi, et avalikustatakse hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste eest vastutavates organites osalevate ekspertide nimed koos nende huvide deklaratsioonidega ning hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste vastuvõtmisele eelneva menetluse etapid. [ME 18]

| (16) | Liikmesriigid on sageli muutnud oma tervisekindlustusskeeme või võtnud vastu direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvaid uusi meetmeid. Seepärast on vaja kehtestada teabemehhanismid, mille eesmärk on ühelt poolt tagada konsulteerimine sidusrühmadega ning teiselt poolt hõlbustada käesoleva direktiivi kohaldamise alast ennetavat dialoogi komisjoniga

  teabemehhanism, mille eesmärk on tagada konsulteerimine kõigi huvitatud sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsioonidega
  . [ME 19] |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid on sageli muutnud oma tervisekindlustusskeeme või võtnud vastu direktiivi 89/105/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvaid uusi meetmeid. Seepärast on vaja kehtestada teabemehhanismid, mille eesmärk on ühelt poolt tagada konsulteerimine sidusrühmadega ning teiselt poolt hõlbustada käesoleva direktiivi kohaldamise alast ennetavat dialoogi komisjoniga

  teabemehhanism, mille eesmärk on tagada konsulteerimine kõigi huvitatud sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna organisatsioonidega
  . [ME 19]

| (17) | Kuna liikmesriigid ei suuda nõuetekohaselt saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, eelkõige siseturu toimimise tagamiseks vajaliku läbipaistvuse miinimumeeskirjade kehtestamine, sest riiklike meetmete läbipaistvust mõistetakse ja kohaldatakse igas liikmesriigis erinevalt, on kõnealuseid eesmärke meetmete ulatust arvesse võttes hõlpsam saavutada liidu tasandil; seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(17)

Kuna liikmesriigid ei suuda nõuetekohaselt saavutada käesoleva direktiivi eesmärke, eelkõige siseturu toimimise tagamiseks vajaliku läbipaistvuse miinimumeeskirjade kehtestamine, sest riiklike meetmete läbipaistvust mõistetakse ja kohaldatakse igas liikmesriigis erinevalt, on kõnealuseid eesmärke meetmete ulatust arvesse võttes hõlpsam saavutada liidu tasandil; seega võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (18) | Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (7) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele dokumendi või dokumendid, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud, |
| --- | --- |

(18)

Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (7) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele dokumendi või dokumendid, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

I peatükk

Reguleerimisala ja mõisted

Artikkel 1

Reguleerimisese ja reguleerimisala

1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud meetmed, mis on võetud seaduse, määruse või haldustoiminguga ja mille eesmärk on reguleerida inimtervishoius kasutatavate ravimite hindu või määratleda ravimid, mis on hõlmatud riikliku tervisekindlustussüsteemiga, sealhulgas hõlmatuse ulatus ja tingimused, vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.
  Liikmesriigid tagavad, et neid meetmeid ei dubleerita riigi piirkondlikul või kohalikul tasandil. [ME 20]

2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

| a) | avaliku sektori asutuste ja müügiloa hoidja vahel vabatahtlikult sõlmitud lepingud, mille eesmärk on
  hõlmata ravim riikliku tervisekindlustussüsteemiga, jälgides samal ajal elemente, mis on osaliste vahel ette kokku lepitud seoses antud ravimi tõhususe ja/või suhtelise tõhususe või asjakohase kasutusega, ning selleks, et
  võimaldada seda ravimit patsientidele teatavatel tingimustel
  ja kokku lepitud ajavahemiku jooksul
  pakkuda; [ME 21] |
| --- | --- |

a)

avaliku sektori asutuste ja müügiloa hoidja vahel vabatahtlikult sõlmitud lepingud, mille eesmärk on
  hõlmata ravim riikliku tervisekindlustussüsteemiga, jälgides samal ajal elemente, mis on osaliste vahel ette kokku lepitud seoses antud ravimi tõhususe ja/või suhtelise tõhususe või asjakohase kasutusega, ning selleks, et
  võimaldada seda ravimit patsientidele teatavatel tingimustel
  ja kokku lepitud ajavahemiku jooksul
  pakkuda; [ME 21]

| b) | riiklikud meetmed, millega määratakse kindlaks ravimihindu või hõlmatust riiklike tervisekindlustussüsteemidega ning mida reguleeritakse liikmesriigi või liidu riigihanke-eeskirjadega, eelkõige nõukogu direktiiviga 89/665/EMÜ (8), nõukogu direktiiviga 92/13/EMÜ (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (10). |
| --- | --- |

b)

riiklikud meetmed, millega määratakse kindlaks ravimihindu või hõlmatust riiklike tervisekindlustussüsteemidega ning mida reguleeritakse liikmesriigi või liidu riigihanke-eeskirjadega, eelkõige nõukogu direktiiviga 89/665/EMÜ (8), nõukogu direktiiviga 92/13/EMÜ (9) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/18/EÜ (10).

Käesolevat direktiivi kohaldatakse meetmete suhtes, millega määratakse kindlaks, milliseid ravimeid võib lepinguliste suhete või riigihankemenetlustega reguleerida.
  Vastavalt ärisaladust käsitlevale liidu ja siseriiklikule õigusele tehakse lepinguliste suhete või riigihankemenetlusega reguleeritavaid ravimeid puudutav põhiteave, nagu toote nimi ja müügiloa hoidja nimi, avalikult kättesaadavaks, kui lepingud on sõlmitud või menetlused lõpule viidud. [ME 22]

3.   Ükski käesoleva direktiivi säte ei luba viia turule ravimit, millele ei ole antud direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 kohast müügiluba.

3a.
     
  Käesoleva direktiiviga ei või küsimuse alla seada ravimi müügiloa väljaandmist kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikliga 6. [ME 23]

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „ravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 määratletud ravim; |
| --- | --- |

1.

„ravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artiklis 1 määratletud ravim;

| 2. | „originaalravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a määratletud originaalravim; |
| --- | --- |

2.

„originaalravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis a määratletud originaalravim;

| 3. | „geneeriline ravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis b määratletud geneeriline ravim; |
| --- | --- |

3.

„geneeriline ravim” – direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõike 2 punktis b määratletud geneeriline ravim;

| 3a. | „sarnane bioloogiline ravim” – samalaadne bioloogiline ravim, mis on heaks kiidetud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõikele 4; [ME 24] |
| --- | --- |

3a.

„sarnane bioloogiline ravim” – samalaadne bioloogiline ravim, mis on heaks kiidetud vastavalt direktiivi 2001/83/EÜ artikli 10 lõikele 4; [ME 24]

| 4. | „tervisetehnoloogia” – direktiivi 2011/24/EL artikli 3 punktis l määratletud tervisetehnoloogia; |
| --- | --- |

4.

„tervisetehnoloogia” – direktiivi 2011/24/EL artikli 3 punktis l määratletud tervisetehnoloogia;

| 5. | „tervisetehnoloogia hindamine” – hindamine,
  mis sisaldab vähemalt
  ravimi suhtelise või lühi- ja pikaajalise tõhususe hindamine

  hindamist
  võrreldes muude tervisetehnoloogiate
  või sekkumistega
  , mida kasutatakse asjaomase haiguse ravimiseks; [ME 25] |
| --- | --- |

5.

„tervisetehnoloogia hindamine” – hindamine,
  mis sisaldab vähemalt
  ravimi suhtelise või lühi- ja pikaajalise tõhususe hindamine

  hindamist
  võrreldes muude tervisetehnoloogiate
  või sekkumistega
  , mida kasutatakse asjaomase haiguse ravimiseks; [ME 25]

| 5a. | „vabatahtlikult sõlmitud leping” – leping, mis sõlmitakse avalik-õiguslike asutuste ja ravimi müügiloa hoidja vahel ravimi kohta ning mis ei ole kohustuslik ega seadusega nõutud, ning mis ei ole ainus valikuvõimalus ravimi hõlmamiseks riikliku hinnakujunduse ja hüvitamisega; [ME 26] |
| --- | --- |

5a.

„vabatahtlikult sõlmitud leping” – leping, mis sõlmitakse avalik-õiguslike asutuste ja ravimi müügiloa hoidja vahel ravimi kohta ning mis ei ole kohustuslik ega seadusega nõutud, ning mis ei ole ainus valikuvõimalus ravimi hõlmamiseks riikliku hinnakujunduse ja hüvitamisega; [ME 26]

| 5b. | „haavatavad rühmad” – elanikkonnarühmad, näiteks lapsed, pensionärid, töötud, harvikravimitest sõltuvad inimesed, kroonilised haiged jne, keda kõige rohkem mõjutavad meetmed, millega määratakse ravimite maksumuse hüvitamise ulatus riikliku tervisekindlustussüsteemi poolt. [ME 27] |
| --- | --- |

5b.

„haavatavad rühmad” – elanikkonnarühmad, näiteks lapsed, pensionärid, töötud, harvikravimitest sõltuvad inimesed, kroonilised haiged jne, keda kõige rohkem mõjutavad meetmed, millega määratakse ravimite maksumuse hüvitamise ulatus riikliku tervisekindlustussüsteemi poolt. [ME 27]

II peatükk

Ravimi hinna kujundamine

Artikkel 3

Hinna heakskiitmine

1.   Müügiloa saanud ravimi suhtes kohaldatakse lõikeid 2–9 alles pärast seda, kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on kiitnud heaks ravimi hinna.

2.   Liikmesriigid tagavad, et
  kui ravimi müügiluba on väljastatud, on
  müügiloa hoidjal on võimalik esitada mis tahes hetkel ravimi hinna heakskiitmise taotlus.
  Liikmesriigid võivad ka lubada müügiloa hoidjal esitada selline taotlus kohe, kui Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet)

   (11)

  moodustatud inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee või liikmesriigi pädev asutus on esitanud antud ravimile müügiloa väljastamise kohta positiivse arvamuse.
  Pädevad asutused esitavad taotlejale
  kümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest
  ametliku tõendi taotluse kättesaamise kohta. [ME 28]

3.   Liikmesriigid tagavad, et otsus ravimi lubatud hinna kohta võetakse vastu ja edastatakse taotlejale 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast müügiloa hoidja esitatud ning asjaomase liikmesriigi nõuete kohase taotluse kättesaamise kuupäeva. Selliste ravimite korral, mille kohta otsuse tegemiseks kasutavad liikmesriigid tervisetehnoloogia hindamist, on tähtaeg 90 päeva. Geneeriliste ravimite korral on see tähtaeg 15 päeva

  30 päeva
  , tingimusel et pädevad asutused on kiitnud heaks originaalravimi hinna.
  Kui see on asjakohane, kasutavad liikmesriigid ravimite hinnakujunduse kohta otsuste tegemise menetluse osana tervisetehnoloogia hindamist. [ME 29]

4.   Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks üksikasjad ja dokumendid, mille taotleja peab esitama.

5.   Kui taotlusele lisatud teave on puudulik, siis teatab pädev asutus taotlejale, millist üksikasjalikku teavet on vaja veel esitada ja teeb lõpliku otsuse 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast lisateabe kättesaamist. Selliste ravimite korral, mille kohta otsuse tegemiseks kasutavad liikmesriigid tervisetehnoloogia hindamist, on tähtaeg 90 päeva. Geneeriliste ravimite korral on see tähtaeg igal juhul 15 päeva

  30 päeva
  , tingimusel et pädevad asutused on kiitnud heaks originaalravimi hinna. Liikmesriigid ei küsi sellist lisateavet, mida ei ole selgelt ette nähtud riigi õigusaktides või haldussuunistes.
  [ME 30]

6.   Kui lõigetes 3 ja 5 nimetatud asjakohase tähtaja jooksul ei ole otsust tehtud, siis on taotlejal õigus müüa ravimit kavandatud hinnaga.

7.   Kui pädev asutus otsustab keelduda asjaomase ravimi turustamisest taotleja kavandatud hinnaga, siis sisaldab iga selline otsus objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi, sealhulgas mis tahes hindamisi, eksperdiarvamusi või soovitusi, millele selline otsus tugineb. Taotlejale teatatakse, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks.

8.   Liikmesriigid avaldavad asjakohases väljaandes

  edastavad komisjonile
  kriteeriumid, mida pädevad asutused peavad ravimihindade heakskiitmise otsuse tegemisel arvesse võtma, ja edastavad need komisjonile.
  Need kriteeriumid ja teave riigi või piirkonna tasandil otsuseid tegevate organite kohta tehakse avalikult kättesaadavaks. [ME 31]

9.   Kui pädevad asutused otsustavad konkreetse nimetusega ravimi hinda ühepoolselt alandada, sisaldab iga selline otsus objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi, sealhulgas mis tahes hindamisi, eksperdiarvamusi või soovitusi, millele selline otsus tugineb. Otsus edastatakse müügiloa hoidjale ning talle teatatakse, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtusse pöördumise õigus, ja õiguskaitsevahendite kasutamise menetluslikud tähtajad.
  Otsus ja selle põhjenduste kokkuvõte tehakse viivitamata avalikult kättesaadavaks. [ME 32]

Artikkel 4

Hinna tõstmine

1.   Ilma et see piiraks artiklit 5, kohaldatakse lõikeid 2–6 pärast seda, kui pädevad asutused on kiitnud heaks ravimi hinna tõstmise.

2.   Liikmesriigid tagavad, et müügiloa hoidjal on võimalik
  kooskõlas liikmesriigi õigusega
  esitada mis tahes hetkel taotlus ravimi hinna tõstmiseks. Pädevad asutused esitavad taotlejale
  kümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest
  ametliku tõendi taotluse kättesaamise kohta. [ME 33]

3.   Liikmesriigid tagavad, et otsus ravimi hinna tõstmise
  taotluse heakskiitmise või tagasilükkamise
  kohta võetakse vastu ja edastatakse taotlejale 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast müügiloa hoidja esitatud ning asjaomase liikmesriigi nõuete kohase taotluse kättesaamise kuupäeva. [ME 34]

Erakordselt suure taotluste hulga korral võib esimeses lõigus sätestatud tähtaega pikendada üks kord 60 päeva võrra. Taotlejat teavitatakse pikendamisest enne esimeses lõigus sätestatud tähtaja möödumist.

4.   Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks üksikasjad ja dokumendid, mille taotleja peab esitama.

Taotleja esitab pädevatele asutustele piisava teabe taotletud hinnatõusu põhjendamiseks, sealhulgas üksikasjad sündmuste kohta, mis on leidnud aset pärast ravimi hinna eelmist kindlaksmääramist. Kui taotlusele lisatud teave on puudulik, siis teatab pädev asutus taotlejale, millist üksikasjalikku teavet on vaja veel esitada ja teeb lõpliku otsuse 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast lisateabe kättesaamist. Liikmesriigid ei küsi sellist lisateavet, mida ei ole selgelt ette nähtud riigi õigusaktides või haldussuunistes.
  [ME 35]

5.   Kui lõigetes 3 ja 4 nimetatud asjakohase ajavahemiku jooksul ei ole otsust tehtud, siis on taotlejal õigus tõsta ravimi hinda taotluses soovitud määral.
  [ME 36]

6.   Kui pädev asutus otsustab mitte lubada taotletud hinnatõusu kas osaliselt või tervikuna, siis sisaldab iga selline otsus objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi ning taotlejale teatatakse, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks.

Artikkel 5

Hinna külmutamine või alandamine

1.   Juhul kui liikmesriigi pädevad asutused on otsustanud külmutada kas kõigi või teatava ravimikategooria ravimite hinnad või neid alandada, avaldab liikmesriik sellise otsuse põhjendused, mis põhinevad objektiivsetel ja kontrollitavatel kriteeriumidel, sealhulgas vajaduse korral põhjendus selle kohta, miks otsustati külmutada just selle ravimikategooria hinnad või neid alandada.
  Liikmesriigid korraldavad pädevate asutuste sellekohaste otsuste iga-aastase läbivaatamise. [ME 37]

2.   Müügiloa hoidjad võivad taotleda erandit hindade külmutamisest või alandamisest, kui see on põhjendatud eriliste asjaoludega. Sel juhul sisaldab taotlus selliste asjaolude üksikasjalikke põhjendusi. Liikmesriigid tagavad, et müügiloa hoidjal on võimalik esitada taotlus erandi tegemiseks mis tahes ajal. Pädevad asutused esitavad taotlejale
  kümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest
  ametliku tõendi taotluse kättesaamise kohta. [ME 38]

3.   Liikmesriigid tagavad, et põhjendatud otsus lõikes 2 osutatud taotluse kohta võetakse vastu ja edastatakse taotlejale 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast taotluse kättesaamise kuupäeva. Kui taotlusele lisatud teave on puudulik, siis teatab pädev asutus taotlejale, millist üksikasjalikku teavet on vaja veel esitada ja teeb lõpliku otsuse 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast lisateabe kättesaamist. Kui erandit lubatakse, siis avaldavad pädevad asutused viivitamata vastava teate lubatud hinnatõusu kohta. [ME 39]

Erakordselt suure taotluste hulga korral võib esimeses lõigus sätestatud asjakohast tähtaega pikendada üks kord 60 päeva võrra. Taotlejat teavitatakse pikendamisest enne esimeses lõigus sätestatud tähtaja möödumist.

Artikkel 6

Kasumikontroll

Kui liikmesriik kehtestab ravimite turustamise eest vastutavate isikute rentaabluse üle otsese või kaudse kontrollsüsteemi, siis avaldab asjaomane liikmesriik järgmise teabe asjakohases väljaandes ja edastab selle komisjonile:

| a) | asjaomases liikmesriigis rentaabluse määramiseks kasutatav meetod või kasutatavad meetodid: müügirentaablus ja/või kapitalirentaablus; |
| --- | --- |

a)

asjaomases liikmesriigis rentaabluse määramiseks kasutatav meetod või kasutatavad meetodid: müügirentaablus ja/või kapitalirentaablus;

| b) | ravimite turulelaskmise eest vastutavatele isikutele asjaomases liikmesriigis parajasti lubatud sihtkasum; |
| --- | --- |

b)

ravimite turulelaskmise eest vastutavatele isikutele asjaomases liikmesriigis parajasti lubatud sihtkasum;

| c) | kriteeriumid, mille kohaselt määratakse ravimite turulelaskmise eest vastutava isiku kasumi sihtmäär, koos kriteeriumidega, mille põhjal nad võivad asjaomases liikmesriigis säilitada sihtmäärast suurema kasumi; |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid, mille kohaselt määratakse ravimite turulelaskmise eest vastutava isiku kasumi sihtmäär, koos kriteeriumidega, mille põhjal nad võivad asjaomases liikmesriigis säilitada sihtmäärast suurema kasumi;

| d) | suurim kasumiprotsent, mida ravimite turulelaskmise eest vastutav isik võib asjaomases liikmesriigis üle oma sihtkasumi säilitada. |
| --- | --- |

d)

suurim kasumiprotsent, mida ravimite turulelaskmise eest vastutav isik võib asjaomases liikmesriigis üle oma sihtkasumi säilitada.

Esimeses lõigus nimetatud teavet ajakohastatakse kord aastas või pärast märkimisväärsete muudatuste tegemist.

Kui liikmesriigil on lisaks otsesele või kaudsele kasumikontrollile ka süsteem, mille abil kontrollida teatavate sellist liiki ravimite hindu, mida kasumikontrolliskeem ei hõlma, siis kohaldatakse sellise hinnakontrolli suhtes vajaduse korral artikleid 3, 4 ja 5. Nimetatud artikleid ei kohaldata siiski juhul, kui otsese või kaudse kasumikontrolli süsteemi tavapärase rakendamise tagajärjel fikseeritakse erandkorras konkreetse ravimi hind.

III peatükk

Ravimite hõlmatus riiklike tervisekindlustussüsteemidega

Artikkel 7

Ravimi hõlmamine tervisekindlustussüsteemiga

1.   Riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud ravimite suhtes kohaldatakse lõikeid 2–8 alles pärast seda, kui pädevad asutused on otsustanud kanda asjaomase ravimi kõnealuse süsteemiga hõlmatud ravimite loetellu.

2.   Liikmesriigid tagavad, et müügiloa hoidjal on võimalik esitada mis tahes ajal taotlus ravimi lisamiseks riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud ravimite loetellu
  , kui ravimile on antud müügiluba
  .
  Liikmesriigid võivad ka lubada müügiloa hoidjal esitada selline taotlus kohe, kui määrusega (EÜ) nr 726/2004 loodud inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee või liikmesriigi pädev asutus on esitanud antud ravimile müügiloa väljastamise kohta positiivse arvamuse
  . Kui riiklik tervisekindlustussüsteem koosneb mitmest kindlustuskaitse skeemist või kategooriast, siis on müügiloa hoidjal õigus taotleda ravimi hõlmamist vabalt valitud skeemi või kategooriaga. Pädevad asutused esitavad taotlejale
  kümne päeva jooksul alates taotluse kättesaamisest
  ametliku tõendi taotluse kättesaamise kohta. [ME 40]

3.   Liikmesriigid määravad täpselt kindlaks üksikasjad ja dokumendid, mille taotleja peab esitama.

4.   Liikmesriigid tagavad, et otsus ravimi lisamise kohta riiklikusse tervisekindlustussüsteemi võetakse vastu ja edastatakse taotlejale 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast müügiloa hoidja esitatud ning asjaomase liikmesriigi nõuete kohase taotluse kättesaamise kuupäeva. Selliste ravimite korral, mille kohta otsuse tegemiseks kasutavad liikmesriigid tervisetehnoloogia hindamist, on tähtaeg 90 päeva. Geneeriliste ravimite korral on see tähtaeg 15 päeva

  30 päeva
  , tingimusel et pädevad asutused on juba lisanud riiklikusse tervisekindlustussüsteemi originaalravimi.
  Kui see on asjakohane, kasutavad liikmesriigid ravimite riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise kohta otsuste tegemise menetluse osana tervisetehnoloogia hindamist. [ME 41]

5.   Kui taotlusele lisatud teave on puudulik, siis teatab pädev asutus taotlejale, millist üksikasjalikku teavet on vaja veel esitada ja teeb lõpliku otsuse 60 päeva

  90 päeva
  jooksul pärast lisateabe kättesaamist. Selliste ravimite korral, mille kohta otsuse tegemiseks kasutavad liikmesriigid tervisetehnoloogia hindamist, on tähtaeg 90 päeva. Geneeriliste ravimite korral on see tähtaeg 15 päeva

  30 päeva
  , tingimusel et pädevad asutused on juba lisanud riiklikusse tervisekindlustussüsteemi originaalravimi. Liikmesriigid ei küsi sellist lisateavet, mida ei ole selgelt ette nähtud riigi õigusaktides või haldussuunistes.
  [ME 42]

6.   Olenemata sellest, kuidas on korraldatud liikmesriikide sisemenetlused, tagavad asjaomased liikmesriigid, et käesoleva artikli lõikes 5 sätestatud hõlmamismenetlus ja artiklis 3 sätestatud hinna heakskiitmise menetlus ei kesta kauem kui 120 päeva. Selliste ravimite korral, mille kohta otsuse tegemiseks kasutavad liikmesriigid tervisetehnoloogia hindamist, on tähtaeg 180 päeva

  180 päeva
  . Geneeriliste ravimite korral on see tähtaeg 30 päeva

  60 päeva
  , tingimusel et pädevad asutused on juba lisanud riiklikusse tervisekindlustussüsteemi originaalravimi. Nimetatud tähtaegu võib pikendada kooskõlas käesoleva artikli lõikega 5 või artikli 3 lõikega 5. [ME 43]

7.   Kui ravim otsustatakse jätta riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamata, siis sisaldab otsus objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi. Kõik otsused hõlmata ravim riikliku tervisekindlustussüsteemiga sisaldavad objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi, sealhulgas hõlmatuse ulatust ja tingimusi.

Esimeses lõigus osutatud otsused sisaldavad lisaks kõiki eksperdiarvamusi või soovitusi, millele need tuginevad. Taotlejale teatatakse, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigus ja artiklis 8 sätestatud õiguskaitsemenetlus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks

  vahenduse ja õiguskaitse menetlused ja nende puhul kohaldatavad tähtajad
  .

Esimeses lõigus osutatud otsuste tegemise kriteeriumid hõlmavad hinnangut rahuldamata ravivajaduste ja kliinilise ning sotsiaalse kasu, uuendustegevuse ja elanikkonna kõige haavatavamate rühmade kaitse kohta. [ME 44]

8.   Liikmesriigid avaldavad asjakohases väljaandes

  edastavad komisjonile
  kriteeriumid, mida pädevad asutused peavad ravimite riiklikesse tervisekindlustussüsteemidesse lisamise kohta otsuse tegemisel arvesse võtma, ning edastavad need komisjonile.
  Need kriteeriumid ja teave riigi või piirkonna tasandil otsuseid tegevate organite kohta tehakse avalikult kättesaadavaks. [ME 45]

Artikkel 8

Õiguskaitsemenetlus juhul, kui ravimite tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise suhtes kehtestatud tähtaegadest kinni ei peeta

  Vahenduse ja õiguskaitse menetlused

1.   Liikmesriigid tagavad, et taotlejale on
  põhjendamatute viivituste korral või
  juhul, kui artiklis 7 sätestatud ajapiirangutest kinni ei peeta, kättesaadavad tõhusad ja kiired õiguskaitsevahendid

  vahenduse ja õiguskaitse menetlused, mis on kooskõlas nende riigisisese õigusega
  .

2.   Liikmesriik nimetab õiguskaitsemenetluse jaoks asutuse ja annab sellele järgmised volitused:

  võib nimetada vahenduse ja õiguskaitse menetluste jaoks haldusasutuse ja anda sellele volitused rahuldada esimesel võimalusel esialgse õiguskaitse taotlus, mille eesmärk on heastada väidetav rikkumine või hoida ära asjaomaste huvide edasine kahjustamine.

| a) | võtta esimesel võimalusel vahemenetlusega ajutised meetmed, mille eesmärk on heastada väidetav rikkumine või hoida ära asjaomaste huvide edasine kahjustamine; |
| --- | --- |

a)

võtta esimesel võimalusel vahemenetlusega ajutised meetmed, mille eesmärk on heastada väidetav rikkumine või hoida ära asjaomaste huvide edasine kahjustamine;

| b) | määrata taotlejale kahjutasu juhul, kui artiklis 7 sätestatud ajapiirangutest ei ole kinni peetud ja kahjutasu maksmist on nõutud, välja arvatud juhul, kui pädev asutus suudab tõendada, et viivitus ei ole tekkinud tema süül; |
| --- | --- |

b)

määrata taotlejale kahjutasu juhul, kui artiklis 7 sätestatud ajapiirangutest ei ole kinni peetud ja kahjutasu maksmist on nõutud, välja arvatud juhul, kui pädev asutus suudab tõendada, et viivitus ei ole tekkinud tema süül;

| c) | määrata rahaline karistus, mis arvutatakse igalt hilinetud päevalt. |
| --- | --- |

c)

määrata rahaline karistus, mis arvutatakse igalt hilinetud päevalt.

Punkti c kohaldamise eesmärgil arvutatakse rahaline karistus sõltuvalt rikkumise raskusest, selle kestusest ning vajadusest tagada karistuse hoiatav mõju, et hoida ära edasised rikkumised.

Liikmesriigid võivad ette näha, et esimeses lõigus osutatud asutus võib arvesse võtta käesoleva lõike alusel võetavate võimalike meetmete eeldatavaid tagajärgi kõikidele sellistele huvidele, mida need võivad kahjustada, sealhulgas üldsuse huvid, ja võib teha otsuse jätta sellised meetmed võtmata, kui nende negatiivsed tagajärjed tõenäoliselt ületavad neist saadava kasu.

3.   Otsus jätta ajutine meede võtmata ei piira taotleja õigust esitada mis tahes muu taotlus selliste meetmete võtmiseks.

4.   Liikmesriigid tagavad, et õiguskaitsemenetluse eest vastutavate asutuste otsused saab tõhusalt jõustada.

5.   Lõikes 2 osutatud asutus ei sõltu pädevast asutusest, mis vastutab inimtervishoius kasutatavate ravimite kontrollimise eest või määrab kindlaks tervisekindlustussüsteemiga hõlmatavad ravimid.

6.   Lõikes 2 osutatud asutus peab oma otsust põhjendama. Kui selline asutus ei ole kohtuasutus, tuleb lisaks kehtestada menetlused, millega tagatakse võimalus esitada taotlus kontrollida sõltumatu asutuse väidetavat ebaseaduslikku meedet või sellisele asutusele antud volituste väidetavat väärkasutust kohtus või muu asutuse poolt, mis on kohtuasutus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 267 tähenduses ning sõltumatu nii pädevast asutusest kui ka lõikes 2 osutatud asutusest.

Lõikes 2 osutatud asutuse liikmete ametisse nimetamise ja ametist vabastamise suhtes kehtivad nende ametisse nimetamise eest vastutava isiku, nende ametisoleku kestuse ja ametist vabastamise osas samad tingimused kui kohtunike puhul. Vähemalt kõnealuse asutuse juhatajal peab olema sama õigus- ja kutsealane kvalifikatsioon nagu kohtunikul. Kõnealune asutus teeb otsuse, järgides menetlust, mille käigus kuulatakse ära mõlemad osapooled, ja otsus on iga liikmesriigi poolt kindlaksmääratud vahendite abil õiguslikult siduv.
  [ME 46]

Artikkel 9

Ravimite väljajätmine riiklikest tervisekindlustussüsteemidest

1.   Mis tahes otsus jätta ravim riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamata või muuta hõlmatuse ulatust või tingimusi sisaldab objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi. Selline otsus sisaldab
  hinnangut rahuldamata ravivajaduste, kliinilise mõju, sotsiaalsete kulude ja elanikkonna kõige haavatavamate rühmade kaitse kohta ning
  mis tahes hindamisi, eksperdiarvamusi või soovitusi, millele otsus tugineb. Taotlejale teatatakse, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks. [ME 47]

2.   Mis tahes otsus jätta ravimikategooria riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamata või muuta asjaomase kategooria hõlmatuse ulatust või tingimusi sisaldab objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele tuginevaid põhjendusi ning avaldatakse asjakohases väljaandes. [ME 48]

2a.
     
  Mis tahes otsus jätta ravim või ravimikategooria riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamata tehakse koos selle põhjenduste kokkuvõttega avalikult kättesaadavaks. [ME 49]

Artikkel 10

Ravimite klassifitseerimine nende hõlmamiseks tervisekindlustussüsteemidega

1.   Lõikeid 2–4 kohaldatakse, kui ravimeid rühmitatakse või klassifitseeritakse ravitoime või muude kriteeriumide alusel riiklike tervisekindlustussüsteemidega hõlmamise eesmärgil.

2.   Liikmesriigid avaldavad asjakohases väljaandes ja edastavad komisjonile objektiivsed ja kontrollitavad kriteeriumid, mille alusel ravimid klassifitseeritakse nende hõlmamiseks tervisekindlustussüsteemidega.

3.   Ravimite kohta, mida rühmitatakse või klassifitseeritakse, avaldavad liikmesriigid asjakohases väljaandes metoodika, mida kasutatakse tervisekindlustussüsteemi hõlmamise ulatuse ja tingimuste kindlaksmääramiseks, ning edastavad need komisjonile.

4.   Müügiloa hoidja nõudmisel täpsustavad pädevad asutused objektiivsed andmed, mille alusel nad on määranud ravimi hõlmamise üksikasjad, kohaldades kriteeriume ja metoodikat, millele on viidatud lõigetes 2 ja 3. Sellisel juhul teatavad pädevad asutused müügiloa hoidjale, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtumenetluse kasutamise õigus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks.

Artikkel 11

Meetmed, millega piiratakse või edendatakse teatavate ravimite väljakirjutamist

1.   Lõikeid 2–4 kohaldatakse siis, kui liikmesriik võtab meetmeid, mille eesmärk on piirata või edendada teatavate ravimite
  või teatava ravimikategooria
  väljakirjutamist. [ME 50]

2.   Lõikes 1 osutatud meetmed toetuvad objektiivsetele ja kontrollitavatele kriteeriumidele.

3.   Lõikes 1 osutatud meetmed, sealhulgas nende aluseks olevad võimalikud hindamised, eksperdiarvamused või soovitused avaldatakse asjakohases väljaandes
  ja tehakse avalikkusele kättesaadavaks
  . [ME 51]

4.   Kui seda nõuab müügiloa hoidja, kelle huve ja õiguslikku seisundit lõikes 1 osutatud meetmed mõjutavad, esitavad pädevad asutused objektiivsed andmed ja kriteeriumid, mille alusel need meetmed on ravimi suhtes võetud. Sellisel juhul teatavad pädevad asutused müügiloa hoidjale, millised on tema käsutuses olevad õiguskaitsevahendid, sealhulgas kohtusse pöördumise õigus, ja tähtajad nende kasutamise taotlemiseks.

IV peatükk

Erinõuded

Artikkel 12

Tähtaegade tõhusus

1.   Artiklites 3, 4, 5 ja 7 sätestatud tähtaegu käsitatakse ajavahemikuna sõltuvalt olukorrast kas taotluse või täiendava teabe saamise ning vastava otsuse jõustumise vahel. Kõik eksperdihindamised ja haldustoimingud, mis on vajalikud otsuse tegemiseks ja selle jõustamiseks, toimuvad ettenähtud tähtaja jooksul.

1a.
     
  Geneeriliste ravimite puhul ei hõlma tähtaeg siiski teatavat taotluse esitamiseks ettenähtud aega ja teatavat otsuse jõustumiseks vajalikku aega, tingimusel, et kumbki neist ajavahemikest ei ületa üht kalendrikuud ja et need ajavahemikud on riigi õigusaktide või haldussuunistega selgelt reguleeritud. [ME 52]

1b.
     
  Kui otsuse tegemisel on vajalikud läbirääkimised müügiloa hoidja ja pädeva asutuse vahel, peatatakse artiklites 3, 4, 5 ja 7 osutatud tähtajad alates ajast, mil pädev asutus edastab oma ettepanekud müügiloa hoidjale, kuni ajani, mil pädev asutus saab müügiloa hoidjalt vastuse oma ettepanekutele. [ME 53]

Artikkel 13

Täiendavad tõendid kvaliteedi, ohutuse, tõhususe või bioekvivalentsuse kohta

  Müügiloa põhielemendid, mida ei pea uuesti hindama

1.
     Liikmesriigid

  Pädevad asutused
  ei hinda hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste raames uuesti aspekte

  põhiaspekte
  , millel asjaomase ravimi müügiluba põhineb, sealhulgas selle

  nagu
  ravimi kvaliteet, ohutus, tõhusus või bioekvivalentsust

  , bioekvivalentsus, bioloogiline sarnasus või harvikravimiks tunnistamise kriteeriumid
  .

1a.
     
  Lõike 1 kohaldamine ei piira pädevate asutuste õigust taotleda ja saada täielikku juurdepääsu müügiloa andmise menetluse käigus loodud andmetele hindamiseks ja tervishoiutehnoloogia hindamiseks, et hinnata ravimi suhtelist tõhusust ning, kui see on asjakohane, lühi- ja pikaajalist tulemuslikkust ravimi riikliku tervisekindlustussüsteemiga hõlmamise kontekstis.

1b.
     
  Samuti võivad pädevad asutused ravimite hindamise eesmärgil lisada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid. [ME 54]

Artikkel 14

Intellektuaalomandi õiguste lahushoidmine

1.   Taotlusi, otsustusprotsessi ja otsuseid ravimihindade reguleerimiseks vastavalt artiklile 3 või nende hõlmamise kindlaksmääramist riiklike tervisekindlustussüsteemidega vastavalt artiklitele 7 ja 9 käsitlevad liikmesriigid haldustoimingutena, mis ei sõltu intellektuaalomandi õiguste jõustamisest.

2.   Intellektuaalomandi õiguste kaitsmine ei ole mõjuv põhjus keelduda otsuse tegemisest, või tühistada või peatada otsuseid, mis on seotud ravimi hinnaga või ravimi hõlmamisega tervisekindlustussüsteemidega.

3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ilma, et see piiraks intellektuaalomandi kaitset käsitlevate liidu ja liikmesriikide õigusaktide kohaldamist.

V peatükk

Läbipaistvusmehhanismid

Artikkel 15

Konsulteerimine huvitatud isikutega

Kui liikmesriik kavatseb võtta või muuta
  seadusandlikke
  meetmeid, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, siis annab ta huvitatud isikutele
  , sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonidele, näiteks patsiendi- ja tarbijarühmadele,
  võimaluse esitada kavandatud meetme kohta mõistliku aja jooksul arvamuse. Pädevad asutused avaldavad konsulteerimiseeskirjad. Konsulteerimise tulemused tehakse üldsusele kättesaadavaks, kui ärisaladusi käsitlevate liidu või siseriiklike õigusaktide kohaselt ei ole tegu konfidentsiaalse teabega. [ME 55]

Artikkel 15a

Otsuseid tegevate organite ja hindade läbipaistvus

1.
     
  Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused, kes kontrollivad ravimite hindu või otsustavad ravimite hõlmatuse riiklike tervisekindlustussüsteemidega, teevad avalikult kättesaadavaks oma otsuseid tegevate organite liikmete korrapäraselt ajakohastatava nimekirja koos nende huvide deklaratsioonidega.

2.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ka artikli 8 lõikes 2 osutatud haldusasutuse suhtes.

3.
     
  Vähemalt kord aastas avaldavad pädevad asutused asjakohases trükises ja edastavad komisjonile liikmesriigi tervisekindlustussüsteemiga hõlmatud ravimite täieliku loetelu ja hinnad, mis on asjaomase ajavahemiku jooksul kindlaks määratud. [ME 56]

Artikkel 16

Riiklike meetmete kavanditest teatamine

1.   Kui liikmesriik kavatseb võtta või muuta meetmeid, mis kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, siis teatab ta komisjonile viivitamata kavandatud meetmest koos meetme aluseks olevate põhjendustega.

2.   Vajaduse korral edastavad liikmesriigid samaaegselt oluliselt ja otseselt asjaga seotud põhiliste õigusnormide tekstid, kui see on vajalik kavandatud meetme mõju hindamiseks.

3.   Liikmesriigid edastavad lõikes 1 osutatud kavandatud meetme uuesti, kui nad teevad sellesse muudatusi, mis oluliselt muudavad kavandatud meetme reguleerimisala või eset, või lühendavad algselt planeeritud rakendamise ajakava.

4.   Komisjon võib edastada oma tähelepanekud liikmesriigile, kes kavandatud meetme esitas, kolme kuu jooksul.

Asjaomane liikmesriik võtab komisjoni tähelepanekuid võimalikult palju arvesse, eriti kui neis osutatakse, et kavandatud meede ei pruugi olla kooskõlas liidu õigusega.

5.   Kui asjaomane liikmesriik kavandatud meetme vastu võtab, esitab ta lõppteksti viivitamata komisjonile. Kui komisjon on esitanud tähelepanekud vastavalt lõikele 4, siis esitatakse koos teatisega aruanne meetmete kohta, mis võeti vastusena komisjoni tähelepanekutele.
  [ME 57]

Artikkel 17

Aruanne tähtaegade rakendamise kohta

1.   31. jaanuariks ... (*) ja edaspidi iga aasta 31. jaanuariks ja 1. juuliks esitavad liikmesriigid komisjonile ja avaldavad asjakohases väljaandes üksikasjaliku aruande, mis sisaldab järgmist teavet: [ME 58]

| a) | eelneva aasta jooksul artiklite 3, 4 ja 7 kohaselt laekunud taotluste arv; |
| --- | --- |

a)

eelneva aasta jooksul artiklite 3, 4 ja 7 kohaselt laekunud taotluste arv;

| b) | aeg, mis kulus otsuse tegemiseks iga artiklite 3, 4 ja 7 kohaselt laekunud taotluse kohta; |
| --- | --- |

b)

aeg, mis kulus otsuse tegemiseks iga artiklite 3, 4 ja 7 kohaselt laekunud taotluse kohta;

| c) | viivituste korral nende peamiste põhjuste analüüs koos soovitustega viia otsustusprotsess kooskõlla käesolevas direktiivis sätestatud tähtaegadega. |
| --- | --- |

c)

viivituste korral nende peamiste põhjuste analüüs koos soovitustega viia otsustusprotsess kooskõlla käesolevas direktiivis sätestatud tähtaegadega.

Esimese lõigu punkti a kohaldamisel eristatakse geneerilisi ravimeid, mille suhtes kohaldatakse kooskõlas artiklitega 3, 4 ja 7 lühemaid tähtaegasid, muudest ravimitest.

Esimese lõigu punkti b kohaldamisel teatatakse taotlejalt lisateabe küsimiseks toimunud menetluse peatamised, märkides selgelt peatamise kestuse ja peatamise üksikasjalikud põhjused.

2.   Komisjon avaldab iga kuue kuu tagant

  igal aastal
  aruande teabe kohta, mille liikmesriigid on esitanud lõike 1 alusel. [ME 59]

VI peatükk

Lõppsätted

Artikkel 18

Ülevõtmine

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (**). Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates ... (***)

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 19

Aruanne käesoleva direktiivi rakendamise kohta

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta hiljemalt ... (****) ja seejärel iga kolme aasta tagant.

2.   Hiljemalt ... (*****) esitab komisjon aruande direktiivi rakendamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Aruandele lisatakse mis tahes asjakohased ettepanekud.

Artikkel 20

Kehtetuks tunnistamine

Direktiiv 89/105/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates ... (******).

Direktiivi 89/105/EMÜ artikli 10 õiguslikud tagajärjed on kehtivad.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.

Artikkel 21

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 22

Adressaadid

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 299, 4.10.2012, lk 81.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 8.

3

(4)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

4

(5)  

  ELT C 299, 4.10.2012, lk 81.

5

ELT C 299, 4.10.2012, lk 81.

(6)  

  ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

6

ELT L 88, 4.4.2011, lk 45.

(7)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

7

(8)  Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/665/EMÜ riiklike tarne- ja ehitustöölepingute sõlmimise läbivaatamise korra kohaldamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 395, 30.12.1989, lk 33).

8

(9)  Nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/13/EMÜ veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetlusi käsitlevate ühenduse eeskirjade kohaldamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 14).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

10

(11)  

  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

11

ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

(*)  Aasta, mis järgneb artikli 18 lõike 1 esimeses lõigus osutatud aastale.

*

(**)  12. kuu viimasel päeval pärast direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

**

Euroopa Liidu Teatajas

(***)  Päev pärast esimeses lõigus sätestatud kuupäeva.

***

(****)  Kaks aastat pärast artikli 18 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäeva.

****

(*****)  Kolm aastat pärast artikli 18 lõike 1 teises lõigus osutatud kuupäeva.

*****

(******)  Artikli 18 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäev.

******

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/134 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/134

---

P7_TA(2013)0040

Ühine kalanduspoliitika ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2011)0425 – C7-0198/2011 – 2011/0195(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0425),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0198/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0198/2011),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 28. märtsi 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 4. mai 2012. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 55 ja 37,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0008/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning arengukomisjoni, eelarvekomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A7-0008/2013),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (3); kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavalt lisavahendeid, et liit saaks ellu viia oma olemasolevad poliitilised prioriteedid, täita Lissaboni lepingus sätestatud uued ülesanded ning reageerida ootamatutele sündmustele; palub nõukogul, juhul kui ta seda seisukohta ei jaga, määratleda selgelt need poliitilised prioriteedid või projektid, mis võiks täiesti kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud lisandväärtusest Euroopa jaoks; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde oma 8. juuni 2011. aasta resolutsiooni tulevikku investeerimise ning uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta konkurentsivõimelise, jätkusuutliku ja kaasava Euroopa nimel (3); kordab, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus on vaja piisavalt lisavahendeid, et liit saaks ellu viia oma olemasolevad poliitilised prioriteedid, täita Lissaboni lepingus sätestatud uued ülesanded ning reageerida ootamatutele sündmustele; palub nõukogul, juhul kui ta seda seisukohta ei jaga, määratleda selgelt need poliitilised prioriteedid või projektid, mis võiks täiesti kõrvale jätta, hoolimata nende tõendatud lisandväärtusest Euroopa jaoks;

| 3. | juhib tähelepanu asjaolule, et ettepaneku hinnanguline finantsmõju on vaid seadusandjale suunatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepanekus võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu asjaolule, et ettepaneku hinnanguline finantsmõju on vaid seadusandjale suunatud soovitus ning seda ei saa kindlaks määrata enne, kui jõutakse kokkuleppele ettepanekus võtta vastu määrus, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020;

| 4. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

4.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

(3)  ELT C 380 E, 11.12.2012, lk 89.

---

P7_TC1-COD(2011)0195

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 768/2005 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) kehtestati ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 2371/2002 (4) kehtestati ühenduse süsteem kalavarude kaitsmiseks ja säästvaks kasutamiseks ühise kalanduspoliitika raames.

| (2) | Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala laieneb mere bioloogiliste ressursside kaitsele
  ning neile suunatud kalanduse
  majandamisele ja kasutamisele. Lisaks laieneb ühise kalanduspoliitika reguleerimisala seoses selle eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmetega magevee bioloogilistele ressurssidele ja vesiviljelusele

  vesiviljelustegevustele
  , samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemisele ja turustamisele, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, k.a kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, või Euroopa Liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust ning järgides ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid. [ME 2] |
| --- | --- |

(2)

Ühise kalanduspoliitika reguleerimisala laieneb mere bioloogiliste ressursside kaitsele
  ning neile suunatud kalanduse
  majandamisele ja kasutamisele. Lisaks laieneb ühise kalanduspoliitika reguleerimisala seoses selle eesmärke toetavate turu- ja finantsmeetmetega magevee bioloogilistele ressurssidele ja vesiviljelusele

  vesiviljelustegevustele
  , samuti kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemisele ja turustamisele, kui see toimub liikmesriikide territooriumil või liidu vetes, k.a kalalaevadel, mis sõidavad kolmanda riigi lipu all ja on seal registrisse kantud, või Euroopa Liidu kalalaevadel või kui seda teevad liikmesriikide kodanikud, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust ning järgides ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 117 sätteid. [ME 2]

| (3) | Ühine kalanduspoliitika peaks tagama pikaajaliste jätkusuutlike majandus-, keskkonna-

  pikaajalise keskkonnaalase
  ,
  majandusliku
  ja sotsiaalsete tingimuste

  sotsiaalse jätkusuutlikkuse
  toetamise kalapüügi ja vesiviljelustegevuste kaudu. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika toetama tootlikkuse kasvu,

  hõlmama eeskirju liitu imporditud toodete jälgitavuse
  ,
  ohutuse ja kvaliteedi,
  kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid,

  rahuldava elatustaseme
  ,
  toiduga kindlustatuse ja stabiilsete turgude tagamise kohta,
  tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. [ME 3] |
| --- | --- |

(3)

Ühine kalanduspoliitika peaks tagama pikaajaliste jätkusuutlike majandus-, keskkonna-

  pikaajalise keskkonnaalase
  ,
  majandusliku
  ja sotsiaalsete tingimuste

  sotsiaalse jätkusuutlikkuse
  toetamise kalapüügi ja vesiviljelustegevuste kaudu. Lisaks peaks ühine kalanduspoliitika toetama tootlikkuse kasvu,

  hõlmama eeskirju liitu imporditud toodete jälgitavuse
  ,
  ohutuse ja kvaliteedi,
  kalandussektoris tegutsejate rahuldavat elatustaset, stabiilseid turgusid,

  rahuldava elatustaseme
  ,
  toiduga kindlustatuse ja stabiilsete turgude tagamise kohta,
  tagama ressursside kättesaadavuse ning tarnete jõudmise tarbijani mõistliku hinna eest. [ME 3]

| (4) | Liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni (Unclos) (5) lepinguosaline ning ta on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppe (ÜRO kalavarude kokkulepe) (6). Ta on ka heaks kiitnud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgmist avamerekalalaevadel (FAO meetmete järgimise kokkulepe) (7). Nende rahvusvaheliste õigusaktide sätetes on olulisel kohal kaitsekohustused, sh kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha sel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas eespool osutatud rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega. |
| --- | --- |

(4)

Liit on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni (Unclos) (5) lepinguosaline ning ta on ratifitseerinud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 10. detsembri 1982. aasta mereõiguste konventsiooni piirialade kalavarude ja pika rändega kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevate sätete 4. augusti 1995. aasta rakenduskokkuleppe (ÜRO kalavarude kokkulepe) (6). Ta on ka heaks kiitnud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni 24. novembri 1993. aasta kokkuleppe, millega edendatakse rahvusvaheliste kaitse- ja majandamismeetmete järgmist avamerekalalaevadel (FAO meetmete järgimise kokkulepe) (7). Nende rahvusvaheliste õigusaktide sätetes on olulisel kohal kaitsekohustused, sh kaitse- ja majandamismeetmete võtmise kohustused, mille eesmärk on säilitada või taastada mereressursid maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel niihästi riikliku jurisdiktsiooni alla kuuluvates merepiirkondades kui ka avamerel ning teha sel eesmärgil koostööd muude riikidega; samuti kohustused, mis on seotud ettevaatusprintsiibi ulatusliku kohaldamisega kalavarude kaitse, majandamise ja kasutamise suhtes ning kaitse- ja majandamismeetmete järgimise tagamisega juhul, kui mereressursid asuvad erineva õigusliku seisundiga merepiirkondades, ning merede muu õiguspärase kasutamisega seotud kohustused. Ühine kalanduspoliitika peaks toetama nimetatud rahvusvaheliste õigusaktidega liidule pandud kohustuste täitmist. Liikmesriigid peaksid ühise kalanduspoliitika raames kaitse- ja majandamismeetmeid vastu võttes tegutsema täielikus kooskõlas eespool osutatud rahvusvahelistest õigusaktidest tulenevate rahvusvaheliste kaitse- ja koostöökohustustega.

| (5) | Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid Euroopa Liit ja tema liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat, seades selle prioriteediks mere bioloogiliste ressursside kasutamistasemete tagamise, mis võimaldaksid varusid taastada ja hoida

  tagades ühe prioriteedina, et aastaks 2015 kehtestataks kalastussuremus
  tasemel, mis kindlustaks püütavate varude populatsioonide

  võimaldaks hiljemalt 2020. aastaks kalavarude taastamise tasemel, mis on kõrgem
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse aastaks 2015

  tagamiseks vajalikust, ja võimaldaks kogu taastunud kalavaru säilitamise sellel tasemel
  . Teadusliku teabe vähesuse puhul võib osutuda vajalikuks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse asendajate kasutamine. [ME 5] |
| --- | --- |

(5)

Johannesburgis 2002. aastal peetud säästva arengu tippkohtumisel kohustusid Euroopa Liit ja tema liikmesriigid võitlema mitmete kalavarude jätkuva vähenemise vastu. Seetõttu tuleks liidul täiustada oma ühist kalanduspoliitikat, seades selle prioriteediks mere bioloogiliste ressursside kasutamistasemete tagamise, mis võimaldaksid varusid taastada ja hoida

  tagades ühe prioriteedina, et aastaks 2015 kehtestataks kalastussuremus
  tasemel, mis kindlustaks püütavate varude populatsioonide

  võimaldaks hiljemalt 2020. aastaks kalavarude taastamise tasemel, mis on kõrgem
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse aastaks 2015

  tagamiseks vajalikust, ja võimaldaks kogu taastunud kalavaru säilitamise sellel tasemel
  . Teadusliku teabe vähesuse puhul võib osutuda vajalikuks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse asendajate kasutamine. [ME 5]

| (5a) | ÜRO mereõiguse konventsioonis sätestatud maksimaalne jätkusuutlik saagikus on kalavarude majandamise eesmärk, mis on olnud liidu jaoks õiguslikult siduv alates konventsiooni ratifitseerimisest 1998. aastal. [ME 6] |
| --- | --- |

(5a)

ÜRO mereõiguse konventsioonis sätestatud maksimaalne jätkusuutlik saagikus on kalavarude majandamise eesmärk, mis on olnud liidu jaoks õiguslikult siduv alates konventsiooni ratifitseerimisest 1998. aastal. [ME 6]

| (5b) | Ainuke viis tagada, et kalandus muutub pikemas perspektiivis elujõuliseks ega sõltu riigi toetusest, on kehtestada kalastussuremuse määrad madalamal tasemetest, mis tagavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalike kalavarude säilimise. [ME 232] |
| --- | --- |

(5b)

Ainuke viis tagada, et kalandus muutub pikemas perspektiivis elujõuliseks ega sõltu riigi toetusest, on kehtestada kalastussuremuse määrad madalamal tasemetest, mis tagavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks vajalike kalavarude säilimise. [ME 232]

| (5c) | Mitmeaastased kavad peaksid olema peamine vahend selle tagamiseks, et aastaks 2015 kehtestatakse kalastussuremus tasemel, mis peaks võimaldama hiljemalt 2020. aastaks kalavarude taastamise tasemel, mis on kõrgem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust, ja võimaldama kogu taastunud kalavaru säilitamise sellel tasemel. Ainult nimetatud tähtaegadeks võetavate selgete ja siduvate kohustustega on võimalik tagada, et meetmed võetakse viivitamata ja varude taastamisprotsessi ei lükata enam edasi. Mis puudutab varusid, mille puhul mitmeaastast plaani ei ole veel vastu võetud, on oluline tagada, et neile varudele kalapüügivõimalusi kehtestades järgiks nõukogu täielikult ühise kalanduspoliitika eesmärke. [ME 7] |
| --- | --- |

(5c)

Mitmeaastased kavad peaksid olema peamine vahend selle tagamiseks, et aastaks 2015 kehtestatakse kalastussuremus tasemel, mis peaks võimaldama hiljemalt 2020. aastaks kalavarude taastamise tasemel, mis on kõrgem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust, ja võimaldama kogu taastunud kalavaru säilitamise sellel tasemel. Ainult nimetatud tähtaegadeks võetavate selgete ja siduvate kohustustega on võimalik tagada, et meetmed võetakse viivitamata ja varude taastamisprotsessi ei lükata enam edasi. Mis puudutab varusid, mille puhul mitmeaastast plaani ei ole veel vastu võetud, on oluline tagada, et neile varudele kalapüügivõimalusi kehtestades järgiks nõukogu täielikult ühise kalanduspoliitika eesmärke. [ME 7]

| (5d) | Mitmeaastaste kavade puhul peaks olema võimalik ka see, et need sisaldavad sätteid, millega piiratakse taastunud varude lubatud kogupüügi aastaseid kõikumisi, et luua kalandussektorile stabiilsemaid tingimusi. Mainitud kõikumiste täpsed piirid tuleks mitmeaastastes kavades kindlaks määrata. [ME 8] |
| --- | --- |

(5d)

Mitmeaastaste kavade puhul peaks olema võimalik ka see, et need sisaldavad sätteid, millega piiratakse taastunud varude lubatud kogupüügi aastaseid kõikumisi, et luua kalandussektorile stabiilsemaid tingimusi. Mainitud kõikumiste täpsed piirid tuleks mitmeaastastes kavades kindlaks määrata. [ME 8]

| (5e) | Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks mitme liigiga püügipiirkondades arvestada, et on raske korraga püüda kõiki varusid mitme liigiga püügipiirkonnas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et väga raske on vältida nn soovimatute liikide nähtust kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid ICESilt ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt (STECF). [ME 9] |
| --- | --- |

(5e)

Maksimaalset jätkusuutlikku saagikust puudutavaid majandamisotsuseid tehes tuleks mitme liigiga püügipiirkondades arvestada, et on raske korraga püüda kõiki varusid mitme liigiga püügipiirkonnas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemel, kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et väga raske on vältida nn soovimatute liikide nähtust kasutatavate püügivahendite selektiivsuse suurendamisega. Sellistel juhtudel tuleks sobiva kalastussuremuse kohta paluda nõuandeid ICESilt ning kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteelt (STECF). [ME 9]

| (5f) | Liit ja liikmesriigid peaksid tagama, et kui kalapüügivõimalusi tuleb üleminekuperioodil maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks märkimisväärselt vähendada, kohaldatakse piisavaid sotsiaalseid ja finantsmeetmeid, et säilitada tootmisahelas piisavalt ettevõtteid saavutamaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni jõudmisel tasakaal laevastiku püügivõimsuse ja kättesaadavate varude vahel. [ME 10] |
| --- | --- |

(5f)

Liit ja liikmesriigid peaksid tagama, et kui kalapüügivõimalusi tuleb üleminekuperioodil maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamiseks märkimisväärselt vähendada, kohaldatakse piisavaid sotsiaalseid ja finantsmeetmeid, et säilitada tootmisahelas piisavalt ettevõtteid saavutamaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuseni jõudmisel tasakaal laevastiku püügivõimsuse ja kättesaadavate varude vahel. [ME 10]

| (6) | Kalanduse ülesanded on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (8) kohta, ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega (9) ning komisjoni teatises „Meie elukindlustus, meie looduslik kapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (10) ette nähtud ülesannetega, olles eelkõige suunatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisele aastaks 2015. |
| --- | --- |

(6)

Kalanduse ülesanded on sätestatud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsuses aastaid 2011–2020 hõlmava bioloogilise mitmekesisuse strateegilise kava (8) kohta, ühine kalanduspoliitika peaks tagama sidususe Euroopa Ülemkogu poolt heaks kiidetud bioloogilise mitmekesisuse eesmärkidega (9) ning komisjoni teatises „Meie elukindlustus, meie looduslik kapital: ELi bioloogilise mitmekesisuse strateegia aastani 2020” (10) ette nähtud ülesannetega, olles eelkõige suunatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärgi saavutamisele aastaks 2015.

| (7) | Mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlik kasutamine peaks
  alati
  põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibi rakendamisel
  , võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid
  . [ME 12] |
| --- | --- |

(7)

Mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlik kasutamine peaks
  alati
  põhinema Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 191 lõike 2 esimeses lõigus osutatud ettevaatusprintsiibi rakendamisel
  , võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke andmeid
  . [ME 12]

| (8) | Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset
  ja kõikide kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate liikide jätkusuutlikku majandamist
  , eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)) artikli 1 lõikes 1 (11). [ME 13] |
| --- | --- |

(8)

Ühine kalanduspoliitika peaks toetama merekeskkonna kaitset
  ja kõikide kaubanduslikul eesmärgil kasutatavate liikide jätkusuutlikku majandamist
  , eriti aga hea keskkonnaseisundi saavutamist hiljemalt 2020. aastaks, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/56/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik (merestrateegia raamdirektiiv)) artikli 1 lõikes 1 (11). [ME 13]

| (8a) | Ühine kalanduspoliitika peaks ka aitama varustada liidu turgu kõrge toiteväärtusega toiduga, vähendada siseturu sõltuvust toiduainetest ning otseselt ja kaudselt soodustada töökohtade loomist ja majandusarengut rannikupiirkondades. [ME 14] |
| --- | --- |

(8a)

Ühine kalanduspoliitika peaks ka aitama varustada liidu turgu kõrge toiteväärtusega toiduga, vähendada siseturu sõltuvust toiduainetest ning otseselt ja kaudselt soodustada töökohtade loomist ja majandusarengut rannikupiirkondades. [ME 14]

| (9) | Kalavarude majandamises tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata

  aitamaks tagada, et inimtegevuse mõju mere ökosüsteemile vähendataks miinimumini
  ning soovimatu püük tuleks vähendada

  et soovimatut püüki ennetataks, vähendataks
  miinimumini ja
  võimaluse korral see lõpetataks ning et
  järk-järgult lõpetada

  saavutataks olukord, kus kogu püütud saak lossitakse
  . [ME 15] |
| --- | --- |

(9)

Kalavarude majandamises tuleks kasutusele võtta ökosüsteemipõhine lähenemisviis, püügitegevuse keskkonnamõjusid tuleks piirata

  aitamaks tagada, et inimtegevuse mõju mere ökosüsteemile vähendataks miinimumini
  ning soovimatu püük tuleks vähendada

  et soovimatut püüki ennetataks, vähendataks
  miinimumini ja
  võimaluse korral see lõpetataks ning et
  järk-järgult lõpetada

  saavutataks olukord, kus kogu püütud saak lossitakse
  . [ME 15]

| (10) | Hea juhtimistava põhimõtete järgimine ühises kalanduspoliitikas on oluline. Need põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, riikide, piirkondlike ja kohalike tasandite kohustuste täpsest määratlemisest ning kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikate raames võetavate meetmetega. |
| --- | --- |

(10)

Hea juhtimistava põhimõtete järgimine ühises kalanduspoliitikas on oluline. Need põhimõtted hõlmavad otsuste tegemist parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal, sidusrühmade laiaulatuslikku kaasamist ja perspektiivide pikaajalisust. Ühise kalanduspoliitika edukas juhtimine sõltub ka liidu, riikide, piirkondlike ja kohalike tasandite kohustuste täpsest määratlemisest ning kokkusobivusest ja sidususest liidu muude poliitikate raames võetavate meetmetega.

| (11) | Ühine kalanduspoliitika peaks võimaluse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega. |
| --- | --- |

(11)

Ühine kalanduspoliitika peaks võimaluse korral igati arvestama loomatervishoiu, loomade heaolu ning toidu ja sööda ohutusega.

| (12) | Ühise kalanduspoliitika rakendamisel tuleks arvesse võtta selle vastastoimet muude liidu meetmetega merenduspoliitika valdkonnas, mis sisalduvad integreeritud merepoliitikas,

   (12)


  ning see peaks üldiselt olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega
  , tunnistades, et kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, sealhulgas ka mereala ruumiline planeerimine. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste valdkondlike poliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu. [ME 17] |
| --- | --- |

(12)

Ühise kalanduspoliitika rakendamisel tuleks arvesse võtta selle vastastoimet muude liidu meetmetega merenduspoliitika valdkonnas, mis sisalduvad integreeritud merepoliitikas,

   (12)


  ning see peaks üldiselt olema kooskõlas liidu muude poliitikavaldkondadega
  , tunnistades, et kõik Euroopa ookeanide ja meredega seotud küsimused on omavahel seotud, sealhulgas ka mereala ruumiline planeerimine. Läänemerd, Põhjamerd, Keldi merd, Biskaia lahte ja Ibeeria rannikut, Vahe- ja Musta mere merepiirkondi hõlmavate mitmesuguste valdkondlike poliitikate sidusus ja integratsioon tuleks tagada nende juhtimise kaudu. [ME 17]

| (13) | Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju. |
| --- | --- |

(13)

Liidu kalalaevadel peaks olema võrdne juurdepääs liidu vetele ja varudele, mille suhtes kohaldatakse ühise kalanduspoliitika eeskirju.

| (14) | Praegu kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Need eeskirjad on alles hoidnud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata
  ja neid tuleks võimaluse korral tugevdada, et anda eelisjuurdepääs väikesemahulise, käsitööndusliku või rannapüügiga tegelevatele kaluritele
  . [ME 18] |
| --- | --- |

(14)

Praegu kehtivad eeskirjad, millega piiratakse juurdepääsu kalavarudele liikmesriikide 12 meremiili laiuses vööndis, on toiminud rahuldavalt ning soodustanud kalavarude kaitset, piirates püügikoormust liidu vete kõige tundlikumas osas. Need eeskirjad on alles hoidnud ka traditsioonilised püügitegevused, millest sõltub väga suurel määral teatavate rannikukogukondade sotsiaalne ja majanduslik areng. Nimetatud eeskirjade kohaldamist tuleks seetõttu jätkata
  ja neid tuleks võimaluse korral tugevdada, et anda eelisjuurdepääs väikesemahulise, käsitööndusliku või rannapüügiga tegelevatele kaluritele
  . [ME 18]

| (14a) | Väikesemahulise kalapüügi määratlust tuleb laiendada ning lisaks laeva suurusele võtta arvesse tervet rida kriteeriume, sealhulgas valdavaid ilmastikutingimusi, püügiviiside mõju mereökosüsteemile, merel viibimise aega ja kalavarusid kasutava majandusüksuse omadusi. Eriti tuleks tunnustada ja toetada kalandusest sõltuvaid kaugemaid väikesaari, seda nii rahaliselt kui ka neile lisavahendite eraldamise abil, et võimaldada neil tulevikus püsima jääda ja edukas olla. [ME 19] |
| --- | --- |

(14a)

Väikesemahulise kalapüügi määratlust tuleb laiendada ning lisaks laeva suurusele võtta arvesse tervet rida kriteeriume, sealhulgas valdavaid ilmastikutingimusi, püügiviiside mõju mereökosüsteemile, merel viibimise aega ja kalavarusid kasutava majandusüksuse omadusi. Eriti tuleks tunnustada ja toetada kalandusest sõltuvaid kaugemaid väikesaari, seda nii rahaliselt kui ka neile lisavahendite eraldamise abil, et võimaldada neil tulevikus püsima jääda ja edukas olla. [ME 19]

| (15) | Erikaitse alla tuleks jätta mere bioloogilised ressursid Assooride, Madeira ja Kanaari saarte ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud saarte kohalikku majandust ja avaldavad mõju saarte struktuurilisele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Seetõttu peaksid alles jääma piirangud, mille kohaselt võivad teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes teostada üksnes Assooride, Madeira ja Kanaari saarte sadamates registreeritud kalalaevad. |
| --- | --- |

(15)

Erikaitse alla tuleks jätta mere bioloogilised ressursid Assooride, Madeira ja Kanaari saarte ümbruses, sest need aitavad säilitada nimetatud saarte kohalikku majandust ja avaldavad mõju saarte struktuurilisele, sotsiaalsele ja majanduslikule olukorrale. Seetõttu peaksid alles jääma piirangud, mille kohaselt võivad teatavaid püügitegevusi kõnealustes vetes teostada üksnes Assooride, Madeira ja Kanaari saarte sadamates registreeritud kalalaevad.

| (16) | Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalavarude majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi
  . Selleks peaksid liikmesriigid
  ,
  tehes tihedat koostööd avaliku sektori asutuste ja piirkondlike nõuandekomisjonidega, looma ka kohalikul tasandil jätkusuutlikkuseks vajalikud tingimused,
  mille puhul peetakse esmatähtsaks erinevate püügikohtade eripära kajastavate mitmeaastaste kavade kehtestamist.
  See oleks saavutatav piirkondlikul tasandil võetavate ühiste meetmete abil ja siduvamal viisil otsustamismenetluste abil, millega kaasneb mitmeaastaste kavade koostamine. [ME 20] |
| --- | --- |

(16)

Mere bioloogiliste ressursside säästva kasutamise eesmärki on võimalik tõhusamalt saavutada, kui kalavarude majandamises kasutatakse mitmeaastast lähenemisviisi
  . Selleks peaksid liikmesriigid
  ,
  tehes tihedat koostööd avaliku sektori asutuste ja piirkondlike nõuandekomisjonidega, looma ka kohalikul tasandil jätkusuutlikkuseks vajalikud tingimused,
  mille puhul peetakse esmatähtsaks erinevate püügikohtade eripära kajastavate mitmeaastaste kavade kehtestamist.
  See oleks saavutatav piirkondlikul tasandil võetavate ühiste meetmete abil ja siduvamal viisil otsustamismenetluste abil, millega kaasneb mitmeaastaste kavade koostamine. [ME 20]

| (17) | Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastased kavad peaksid looma aluse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele ja neis tuleks sätestada asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide jätkusuutliku kasutamise koguseliselt mõõdetavad ülesanded, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettenägematute arengute puhuks.
  Asjaomaste kalavarude ja mereökosüsteemide säästva kasutamise soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka täpselt määratletud majandamiseesmärkidest. Seal, kus majandamisstsenaariumid võivad avaldada asjaomastele piirkondadele sotsiaal-majanduslikku mõju, tuleks kõnealuste kavade vastuvõtmisel konsulteerida kalandusettevõtjate, teadlaste ja institutsiooniliste partneritega. [ME 21] |
| --- | --- |

(17)

Mitmeaastased kavad peaksid võimaluse korral hõlmama mitmesuguseid kalavarusid, kui neid varusid kasutatakse ühiselt. Mitmeaastased kavad peaksid looma aluse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisele ja neis tuleks sätestada asjaomaste varude ja mere ökosüsteemide jätkusuutliku kasutamise koguseliselt mõõdetavad ülesanded, määratledes selgelt ajalised raamid ja kaitsemehhanismid ettenägematute arengute puhuks.
  Asjaomaste kalavarude ja mereökosüsteemide säästva kasutamise soodustamiseks tuleks mitmeaastastes kavades juhinduda ka täpselt määratletud majandamiseesmärkidest. Seal, kus majandamisstsenaariumid võivad avaldada asjaomastele piirkondadele sotsiaal-majanduslikku mõju, tuleks kõnealuste kavade vastuvõtmisel konsulteerida kalandusettevõtjate, teadlaste ja institutsiooniliste partneritega. [ME 21]

| (18) | Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu püügi ja vette tagasi laskmise kõrget taset ja kaotaksid need hoopis. Seda seetõttu, et soovimatu püük ja

  järk-järgult kaotada vette tagasi laskmist. Kahjuks on varasemate õigusaktidega kohustatud kalureid sageli väärtuslikke varusid vette tagasi laskma.
  Vette tagasi laskmine on tõsine varude raiskamine, millel on negatiivne mõju mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide jätkusuutlikule kasutamisele ning kalanduse finantsalasele elujõulisusele. Kõikide majandatavate kalavarude suhtes, mis on püütud liidu vetes või liidu laevadega, tuleks kehtestada lossimiskohustus ja seda järk-järgult rakendada.
  Meetmete ja stiimulite väljatöötamisel, edendamisel ja toetamisel tuleks eelistada neid, mille eesmärk on esmajoones soovimatu püügi vältimine. [ME 22] |
| --- | --- |

(18)

Vaja on meetmeid, mis aitaksid langetada praegust soovimatu püügi ja vette tagasi laskmise kõrget taset ja kaotaksid need hoopis. Seda seetõttu, et soovimatu püük ja

  järk-järgult kaotada vette tagasi laskmist. Kahjuks on varasemate õigusaktidega kohustatud kalureid sageli väärtuslikke varusid vette tagasi laskma.
  Vette tagasi laskmine on tõsine varude raiskamine, millel on negatiivne mõju mere bioloogiliste ressursside ja mere ökosüsteemide jätkusuutlikule kasutamisele ning kalanduse finantsalasele elujõulisusele. Kõikide majandatavate kalavarude suhtes, mis on püütud liidu vetes või liidu laevadega, tuleks kehtestada lossimiskohustus ja seda järk-järgult rakendada.
  Meetmete ja stiimulite väljatöötamisel, edendamisel ja toetamisel tuleks eelistada neid, mille eesmärk on esmajoones soovimatu püügi vältimine. [ME 22]

| (18a) | Kohustus kogu saak lossida tuleks seada iga püügipiirkonna puhul eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide vette tagasi laskmist, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt kõnealuse püügipiirkonna jaoks kindlaksmääratud tingimustel merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär. [ME 23] |
| --- | --- |

(18a)

Kohustus kogu saak lossida tuleks seada iga püügipiirkonna puhul eraldi. Kaluritel peaks olema lubatud jätkata selliste liikide vette tagasi laskmist, kellel on parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete kohaselt kõnealuse püügipiirkonna jaoks kindlaksmääratud tingimustel merre tagasi laskmisel kõrge ellujäämismäär. [ME 23]

| (18b) | Et muuta kohustus kogu saak lossida toimivaks ning leevendada iga-aastase püügi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda. [ME 24] |
| --- | --- |

(18b)

Et muuta kohustus kogu saak lossida toimivaks ning leevendada iga-aastase püügi vahelduva koostise mõju, peaks liikmesriikidel olema lubatud teatud protsendi ulatuses kvoote aastate vahel üle kanda. [ME 24]

| (19) | Ettevõtja ei tohiks saada soovimatu saagi lossimisest täieulatuslikku majandustulu. Kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud lossitud kalasaagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks.
  Igal liikmesriigil peaks olema võimalik otsustada, kas ta soovib lubada lossitud kala tasuta jaotamist heategevuslikul otstarbel. [ME 25] |
| --- | --- |

(19)

Ettevõtja ei tohiks saada soovimatu saagi lossimisest täieulatuslikku majandustulu. Kalavarude kaitse seisukohalt alamõõduliseks liigitatud lossitud kalasaagi kasutus peaks olema piiratud ning seda ei tohiks müüa inimtoiduks.
  Igal liikmesriigil peaks olema võimalik otsustada, kas ta soovib lubada lossitud kala tasuta jaotamist heategevuslikul otstarbel. [ME 25]

| (20) | Kalavarude kaitse
  ning laevastike ja kalanduse kohandatavuse
  eesmärgil tuleks teatavatele tehnilistele meetmetele kehtestada selged eesmärgid
  ning valitsemistasandid tuleks viia vastavusse majandamisvajadustega
  . [ME 26] |
| --- | --- |

(20)

Kalavarude kaitse
  ning laevastike ja kalanduse kohandatavuse
  eesmärgil tuleks teatavatele tehnilistele meetmetele kehtestada selged eesmärgid
  ning valitsemistasandid tuleks viia vastavusse majandamisvajadustega
  . [ME 26]

| (21) | Kalavarudele, millede suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi ja/või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel.
  Kui ei ole piisavalt andmeid, tuleks püügipiirkondi majandada asendusväärtuste standardite alusel. [ME 27] |
| --- | --- |

(21)

Kalavarudele, millede suhtes ei ole kehtestatud mitmeaastaseid kavasid, tuleks kehtestada maksimaalset jätkusuutlikku saagikust tagavad kasutusmäärad saagi ja/või püügikoormuse piirnormide kasutuselevõtu teel.
  Kui ei ole piisavalt andmeid, tuleks püügipiirkondi majandada asendusväärtuste standardite alusel. [ME 27]

| (21a) | Liit peaks suurendama oma jõupingutusi tulemusliku rahvusvahelise koostöö ja kalavarude majandamise saavutamisel meredes, mis piirnevad nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, tagades vajaduse korral selliste piirkondade jaoks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide loomise. Liit peaks eelkõige propageerima Musta mere piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni loomist. [ME 28] |
| --- | --- |

(21a)

Liit peaks suurendama oma jõupingutusi tulemusliku rahvusvahelise koostöö ja kalavarude majandamise saavutamisel meredes, mis piirnevad nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, tagades vajaduse korral selliste piirkondade jaoks piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide loomise. Liit peaks eelkõige propageerima Musta mere piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni loomist. [ME 28]

| (22) | Pidades silmas kalanduse
  ühe osa
  ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus püügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest. [ME 29] |
| --- | --- |

(22)

Pidades silmas kalanduse
  ühe osa
  ebakindlat majanduslikku seisundit ning teatavate rannikuäärsete kogukondade sõltuvust kalapüügist, on vaja tagada püügitegevuse suhteline stabiilsus püügivõimaluste eraldamise läbi liikmesriikidele, kusjuures aluseks võetakse iga liikmesriigi prognoositav osa varudest. [ME 29]

| (23) | Selline püügitegevuse suhteline stabiilsus, mis oleneb varude bioloogilise seisundi ajutisusest, peaks kaitsma kalandusest ja sellega seotud tegevusaladest suuresti sõltuvate piirkondade kohaliku elanikkonna erivajadusi, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 1977 ühenduses moodustatava 200 meremiili laiuse kalastusvööndi teatavaid välisaspekte (13), ja eelkõige selle VII lisas. Seetõttu tuleb eesmärgiks seatud suhtelist stabiilsust mõista selles tähenduses. |
| --- | --- |

(23)

Selline püügitegevuse suhteline stabiilsus, mis oleneb varude bioloogilise seisundi ajutisusest, peaks kaitsma kalandusest ja sellega seotud tegevusaladest suuresti sõltuvate piirkondade kohaliku elanikkonna erivajadusi, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 1977 ühenduses moodustatava 200 meremiili laiuse kalastusvööndi teatavaid välisaspekte (13), ja eelkõige selle VII lisas. Seetõttu tuleb eesmärgiks seatud suhtelist stabiilsust mõista selles tähenduses.

| (24) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada komisjonile põhjendatud taotlusi meetmete väljatöötamiseks ühise kalanduspoliitika raames, mis aitaksid liikmesriikidel vastu võtta meetmeid oma kohustuste täitmiseks, mis seoses erikaitsealadega on sätestatud nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (14) artiklis 4 ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (15) artiklis 6 ning seoses merekaitsealadega direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4. |
| --- | --- |

(24)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada komisjonile põhjendatud taotlusi meetmete väljatöötamiseks ühise kalanduspoliitika raames, mis aitaksid liikmesriikidel vastu võtta meetmeid oma kohustuste täitmiseks, mis seoses erikaitsealadega on sätestatud nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/147/EÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) (14) artiklis 4 ja nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta) (15) artiklis 6 ning seoses merekaitsealadega direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4.

| (25) | Komisjon peaks
  pärast asjaomaste nõuandekomisjonide ja liikmesriikidega konsulteerimist
  suutma vastu võtta erakorralisi meetmeid kalapüügist tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist.
  Meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul. [ME 30] |
| --- | --- |

(25)

Komisjon peaks
  pärast asjaomaste nõuandekomisjonide ja liikmesriikidega konsulteerimist
  suutma vastu võtta erakorralisi meetmeid kalapüügist tulenevate tõsiste ohtude puhul, mis ohustavad mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi, ja nõuavad viivitamatut tegutsemist.
  Meetmed peaksid olema seotud kindlate tähtaegadega ning kehtima kindlaksmääratud aja jooksul. [ME 30]

| (26) | Ühise kalanduspoliitika rakendamiseks peaks liikmesriikidel
  pärast asjaomaste nõuandekomisjonide ja sidusrühmade seisukohtade nõuetekohast arvessevõtmist
  olema võimalik vastu võtta kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mis aitaksid neil poliitika elluviimisel paremini arvesse võtta
  eri merealade ja
  konkreetsete kalapüügipiirkondade tegelikke olusid ja eripära ning suurendaksid poliitikast kinnipidamist. [ME 31] |
| --- | --- |

(26)

Ühise kalanduspoliitika rakendamiseks peaks liikmesriikidel
  pärast asjaomaste nõuandekomisjonide ja sidusrühmade seisukohtade nõuetekohast arvessevõtmist
  olema võimalik vastu võtta kaitse- ja tehnilisi meetmeid, mis aitaksid neil poliitika elluviimisel paremini arvesse võtta
  eri merealade ja
  konkreetsete kalapüügipiirkondade tegelikke olusid ja eripära ning suurendaksid poliitikast kinnipidamist. [ME 31]

| (26a) | Liikmesriike tuleks julgustada tegema üksteisega piirkondlikul tasandil koostööd. [ME 32] |
| --- | --- |

(26a)

Liikmesriike tuleks julgustada tegema üksteisega piirkondlikul tasandil koostööd. [ME 32]

| (27) | Liikmesriikidel peaks olema lubatud oma 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad ja kui kohaldamisele on eelnenud nõustamine ning kui liit ei ole vastu võtnud kõnealuses 12 meremiili laiuses vööndis kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid. |
| --- | --- |

(27)

Liikmesriikidel peaks olema lubatud oma 12 meremiili laiuses vööndis vastu võtta kõik liidu kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitse- ja majandamismeetmed juhul, kui kohaldatavad meetmed ei ole liidu muude liikmesriikide kalalaevade suhtes diskrimineerivad ja kui kohaldamisele on eelnenud nõustamine ning kui liit ei ole vastu võtnud kõnealuses 12 meremiili laiuses vööndis kaitset ja majandamist käsitlevaid erimeetmeid.

| (28) | Liikmesriikidel peaks olema lubatud vastu võtta liidu vete kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes. |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriikidel peaks olema lubatud vastu võtta liidu vete kalavarude kaitset ja majandamist käsitlevaid meetmeid, mida nad kohaldavad üksnes oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade suhtes.

| (28a) | Juurdepääs püügipiirkondadele peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel ökoloogilistel ja sotsiaalsetel kriteeriumidel, mis aitaks edendada vastutustundlikku kalapüüki eesmärgiga toetada neid ettevõtjaid, kelle kalapüük kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale suurimat tulu. [ME 234] |
| --- | --- |

(28a)

Juurdepääs püügipiirkondadele peaks põhinema läbipaistvatel ja objektiivsetel ökoloogilistel ja sotsiaalsetel kriteeriumidel, mis aitaks edendada vastutustundlikku kalapüüki eesmärgiga toetada neid ettevõtjaid, kelle kalapüük kahjustab kõige vähem keskkonda ja kes toovad ühiskonnale suurimat tulu. [ME 234]

| (29) | Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi, mis hõlmab enamikku ühise kalanduspoliitika kohaselt majandatavatest kalavarudest, tuleks rakendada hiljemalt 31. detsembriks 2013 kõikide 12-meetriste ja pikemate kalalaevade suhtes ning kõikide muude veetavate püünistega püüdvate laevade suhtes. Liikmesriigid võivad ülekantavatest püügikontsessioonidest vabastada kuni 12-meetri pikkused laevad, v.a veetavaid püüniseid kasutavad laevad. Selline süsteem peaks aitama kaasa kalandussektori algatatud kalalaevastike vähendamisele, lisaks peaks see parandama majandustulemusi, andes samal ajal liikmesriigile tema iga-aastaste kalapüügivõimaluste jaoks õiguskindla ja tema ainupädevusse kuuluva ülekantava püügikontsessiooni. Kuna mere bioloogilised ressursid on ühisvara, peaksid ülekantavad püügikontsessioonid andma liikmeriikidele üksnes iga-aastastest kalapüügivõimalustest osasaamise õiguse, mida saaks kehtestatud eeskirjade kohaselt tühistada.
  [ME 33] |
| --- | --- |

(29)

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi, mis hõlmab enamikku ühise kalanduspoliitika kohaselt majandatavatest kalavarudest, tuleks rakendada hiljemalt 31. detsembriks 2013 kõikide 12-meetriste ja pikemate kalalaevade suhtes ning kõikide muude veetavate püünistega püüdvate laevade suhtes. Liikmesriigid võivad ülekantavatest püügikontsessioonidest vabastada kuni 12-meetri pikkused laevad, v.a veetavaid püüniseid kasutavad laevad. Selline süsteem peaks aitama kaasa kalandussektori algatatud kalalaevastike vähendamisele, lisaks peaks see parandama majandustulemusi, andes samal ajal liikmesriigile tema iga-aastaste kalapüügivõimaluste jaoks õiguskindla ja tema ainupädevusse kuuluva ülekantava püügikontsessiooni. Kuna mere bioloogilised ressursid on ühisvara, peaksid ülekantavad püügikontsessioonid andma liikmeriikidele üksnes iga-aastastest kalapüügivõimalustest osasaamise õiguse, mida saaks kehtestatud eeskirjade kohaselt tühistada.
  [ME 33]

| (29a) | Igal liikmesriigil peaks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt olema võimalik valida, millise meetodi alusel ta talle määratud kalapüügivõimalusi eraldab, ilma et kehtestataks eraldamissüsteem liidu tasandil. Sel viisil on liikmesriikidel võimalik soovi korral luua ülekantavate püügikontsessioonide süsteem – või seda mitte teha. [ME 37] |
| --- | --- |

(29a)

Igal liikmesriigil peaks subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt olema võimalik valida, millise meetodi alusel ta talle määratud kalapüügivõimalusi eraldab, ilma et kehtestataks eraldamissüsteem liidu tasandil. Sel viisil on liikmesriikidel võimalik soovi korral luua ülekantavate püügikontsessioonide süsteem – või seda mitte teha. [ME 37]

| (30) | Kalapüügivõimaluste haldamise detsentraliseerimiseks koos kalandusvaldkonna vastutuse suurendamisega ja selle tagamiseks, et kalandusvaldkonnas tegutsemise lõpetanud kalurid ei vajaks toimetulekuks ühise kalanduspoliitika raames antavat riiklikku rahalist abi, peaksid püügikontsessioonid olema ülekantavad ja renditavad.
  [ME 35] |
| --- | --- |

(30)

Kalapüügivõimaluste haldamise detsentraliseerimiseks koos kalandusvaldkonna vastutuse suurendamisega ja selle tagamiseks, et kalandusvaldkonnas tegutsemise lõpetanud kalurid ei vajaks toimetulekuks ühise kalanduspoliitika raames antavat riiklikku rahalist abi, peaksid püügikontsessioonid olema ülekantavad ja renditavad.
  [ME 35]

| (31) | Mõningate väikesemahulise püügiga tegelevate laevastike eriomadused ja sotsiaalmajanduslik haavatavus õigustavad ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi kohaldamist üksnes suurte laevade suhtes. Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi tuleks kasutada kalavarude puhul, mille püüdmiseks on eraldatud kalapüügivõimalused.
  [ME 36] |
| --- | --- |

(31)

Mõningate väikesemahulise püügiga tegelevate laevastike eriomadused ja sotsiaalmajanduslik haavatavus õigustavad ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi kohaldamist üksnes suurte laevade suhtes. Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi tuleks kasutada kalavarude puhul, mille püüdmiseks on eraldatud kalapüügivõimalused.
  [ME 36]

| (31a) | Komisjon peaks hindama kalalaevastikke, et saada usaldusväärseid andmeid liigse püügivõimsuse täpse taseme kohta liidu tasandil, mis võimaldaks esildada asjakohaseid ja sihipäraseid instrumente selle vähendamiseks. [ME 34] |
| --- | --- |

(31a)

Komisjon peaks hindama kalalaevastikke, et saada usaldusväärseid andmeid liigse püügivõimsuse täpse taseme kohta liidu tasandil, mis võimaldaks esildada asjakohaseid ja sihipäraseid instrumente selle vähendamiseks. [ME 34]

| (31b) | Kalalaevastike registrite hindamiseks ja püügivõimsuse ülempiiride kontrollimiseks tuleks kehtestada siduv süsteem tagamaks, et kõik liikmesriigid järgivad neile määratud püügivõimsuse ülempiire, ning tõhustamaks kalanduse kontrollisüsteemi, et püügivõimsus oleks kohandatud kättesaadavate varudega. [ME 38] |
| --- | --- |

(31b)

Kalalaevastike registrite hindamiseks ja püügivõimsuse ülempiiride kontrollimiseks tuleks kehtestada siduv süsteem tagamaks, et kõik liikmesriigid järgivad neile määratud püügivõimsuse ülempiire, ning tõhustamaks kalanduse kontrollisüsteemi, et püügivõimsus oleks kohandatud kättesaadavate varudega. [ME 38]

| (32) | Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemist väljaspool tegutsevate liidu kalalaevade suhtes peaks olema lubatud kohaldada

  Mõnel juhul peavad liikmesriigid siiski võtma
  erimeetmeid, et võrdsustada liidu kalalaevade arv

  oma püügivõimsus
  kättesaadavate varudega. Nende meetmetega määrataks kindlaks kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse ülempiirid ja kehtestataks riiklikud laevastiku koosseisu arvamise/koosseisust väljaarvamise kavad seoses Euroopa Kalandusfondi raames riigiabi toel tegevuse lõpetamisega.

  Seetõttu tuleks hinnata iga varu ja piirkonna võimsust liidus
  .
  Hindamine peaks põhinema ühtsetel suunistel. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja instrumente, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust. [ME 39] |
| --- | --- |

(32)

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemist väljaspool tegutsevate liidu kalalaevade suhtes peaks olema lubatud kohaldada

  Mõnel juhul peavad liikmesriigid siiski võtma
  erimeetmeid, et võrdsustada liidu kalalaevade arv

  oma püügivõimsus
  kättesaadavate varudega. Nende meetmetega määrataks kindlaks kohustuslikud laevastiku püügivõimsuse ülempiirid ja kehtestataks riiklikud laevastiku koosseisu arvamise/koosseisust väljaarvamise kavad seoses Euroopa Kalandusfondi raames riigiabi toel tegevuse lõpetamisega.

  Seetõttu tuleks hinnata iga varu ja piirkonna võimsust liidus
  .
  Hindamine peaks põhinema ühtsetel suunistel. Igal liikmesriigil peaks olema võimalik valida meetmeid ja instrumente, mida ta soovib vastu võtta, et vähendada liigset püügivõimsust. [ME 39]

| (33) | Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Need andmed tuleks komisjonile kättesaadavaks muuta, et komisjon saaks teostada liikmesriikide laevastike suuruse seiret. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriigid peaksid registreerima minimaalsed andmed nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta. Need andmed tuleks komisjonile kättesaadavaks muuta, et komisjon saaks teostada liikmesriikide laevastike suuruse seiret.

| (34) | Kalavarude majandamiseks parimate kättesaadavate

  täielike ja täpsete
  teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid püügi, sealhulgas ka vette tagasi laskmise kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile.
  Komisjon peaks soodustama andmete ühtlustamiseks vajalikke tingimusi, et edendada ökosüsteemipõhist varude tõlgendamist. [ME 40] |
| --- | --- |

(34)

Kalavarude majandamiseks parimate kättesaadavate

  täielike ja täpsete
  teaduslike nõuannete põhjal on vaja ühtlustatud, usaldusväärseid ja täpseid andmekogumeid. Seetõttu peaksid liikmesriigid koguma andmeid laevastike ja nende püügitegevuse kohta, eriti bioloogilisi andmeid püügi, sealhulgas ka vette tagasi laskmise kohta ning teavet kalavarusid käsitlevate uuringute ja püügitegevuse võimaliku mõju kohta mere ökosüsteemile.
  Komisjon peaks soodustama andmete ühtlustamiseks vajalikke tingimusi, et edendada ökosüsteemipõhist varude tõlgendamist. [ME 40]

| (35) | Koguda tuleks ka
  kõikide
  kalandussektoris, vesiviljeluses ning kalandus- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate
  mis tahes suurusega
  ettevõtjate majanduslikku hindamist hõlbustavaid ning nende tööstusharude tööhõivealaseid suundumusi kirjeldavaid andmeid
  , samuti andmeid niisuguste arengute mõju kohta kalapüügiga tegelevatele kogukondadele
  . [ME 41] |
| --- | --- |

(35)

Koguda tuleks ka
  kõikide
  kalandussektoris, vesiviljeluses ning kalandus- ja vesiviljelustooteid töötlevas tööstuses tegutsevate
  mis tahes suurusega
  ettevõtjate majanduslikku hindamist hõlbustavaid ning nende tööstusharude tööhõivealaseid suundumusi kirjeldavaid andmeid
  , samuti andmeid niisuguste arengute mõju kohta kalapüügiga tegelevatele kogukondadele
  . [ME 41]

| (36) | Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid liidu mitmeaastase kava alusel, muutes need kättesaadavaks teaduslike andmete lõppkasutajatele
  ning edastades asjaomased tulemused sidusrühmadele
  .
  Piirkondlikud asutused peaksid andmete kogumises aktiivsemalt osalema.
  Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd sama merepiirkonna kolmandate riikidega
  , kasutades selleks võimaluse korral sel eesmärgil loodud piirkondlikku asutust, järgides rahvusvahelise õiguse ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni sätteid
  . [ME 42] |
| --- | --- |

(36)

Liikmesriigid peaksid haldama kogutud andmeid liidu mitmeaastase kava alusel, muutes need kättesaadavaks teaduslike andmete lõppkasutajatele
  ning edastades asjaomased tulemused sidusrühmadele
  .
  Piirkondlikud asutused peaksid andmete kogumises aktiivsemalt osalema.
  Liikmesriigid peaksid andmete kogumise kooskõlastamiseks tegema omavahel koostööd. Liikmesriigid peaksid andmete kogumisel tegema vajaduse korral koostööd sama merepiirkonna kolmandate riikidega
  , kasutades selleks võimaluse korral sel eesmärgil loodud piirkondlikku asutust, järgides rahvusvahelise õiguse ja eelkõige ÜRO mereõiguse konventsiooni sätteid
  . [ME 42]

| (37) | Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada kalanduse teaduslike andmete kogumisega riiklikul tasemel,
  sõltumatute
  teadusuuringute ja innovatsiooni kavadega, mis on kooskõlastatud muude liikmesriikidega, ning liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevate raamdokumentidega
  ning vajaliku andmete ühtlustamise ja süstematiseerimisega, mille peab läbi viima komisjon
  . [ME 43] |
| --- | --- |

(37)

Poliitikale orienteeritud kalandusteadust tuleks tugevdada kalanduse teaduslike andmete kogumisega riiklikul tasemel,
  sõltumatute
  teadusuuringute ja innovatsiooni kavadega, mis on kooskõlastatud muude liikmesriikidega, ning liidu teadusuuringuid ja innovatsiooni käsitlevate raamdokumentidega
  ning vajaliku andmete ühtlustamise ja süstematiseerimisega, mille peab läbi viima komisjon
  . [ME 43]

| (38) | Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Selleks peaks liit tegema jõupingutusi rahvusvaheliste kalavarude kaitse ja
  säästva
  majandamise piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide toimivuse parandamiseks, edendades teaduspõhiste otsuste vastuvõtmist, nõuete järgimise parandamist, läbipaistvuse ja

  suurendamist, tagades
  sidusrühmade
  tulemusliku
  osalemise suurendamist ning võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. [ME 44] |
| --- | --- |

(38)

Liit peaks edendama ühise kalanduspoliitika eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Selleks peaks liit tegema jõupingutusi rahvusvaheliste kalavarude kaitse ja
  säästva
  majandamise piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonide toimivuse parandamiseks, edendades teaduspõhiste otsuste vastuvõtmist, nõuete järgimise parandamist, läbipaistvuse ja

  suurendamist, tagades
  sidusrühmade
  tulemusliku
  osalemise suurendamist ning võideldes ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga. [ME 44]

| (39) | Jätkusuutlike kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega peaks tagama, et liidu kalapüük kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja tagab mere bioloogiliste ressursside jätkusuutliku kasutamise
  ja kaitse, järgides samaaegselt ÜRO mereõiguse konventsioonis osutatud ülejäägi põhimõtet
  . Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääsuõigus vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse
  teaduslike andmete kogumise süsteemi ja kvaliteetse
  majandamisraamistiku, mis tagaks eelkõige tõhusate seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete võtmise. [ME 45] |
| --- | --- |

(39)

Jätkusuutlike kalanduskokkulepete sõlmimine kolmandate riikidega peaks tagama, et liidu kalapüük kolmanda riigi vetes põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel ja tagab mere bioloogiliste ressursside jätkusuutliku kasutamise
  ja kaitse, järgides samaaegselt ÜRO mereõiguse konventsioonis osutatud ülejäägi põhimõtet
  . Need lepingud, milles nähakse ette juurdepääsuõigus vastutasuks liidu rahalise toetuse eest, peaksid aitama luua kvaliteetse
  teaduslike andmete kogumise süsteemi ja kvaliteetse
  majandamisraamistiku, mis tagaks eelkõige tõhusate seire-, kontrolli- ja järelevalvemeetmete võtmise. [ME 45]

| (40) | Inimõiguste klausli sisseviimine jätkusuutlikesse kalanduskokkulepetesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega. |
| --- | --- |

(40)

Inimõiguste klausli sisseviimine jätkusuutlikesse kalanduskokkulepetesse peaks toimuma täielikus kooskõlas liidu arengupoliitika üldiste eesmärkidega.

| (41) | Jätkusuutlike kalanduskokkulepete oluliseks elemendiks peaks olema inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning seda tuleks reguleerida inimõigusi käsitlevas erisättes. |
| --- | --- |

(41)

Jätkusuutlike kalanduskokkulepete oluliseks elemendiks peaks olema inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes asjakohastes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates dokumentides sätestatud demokraatlike põhimõtete ja inimõiguste austamine ning seda tuleks reguleerida inimõigusi käsitlevas erisättes.

| (41a) | Arvestades tõsist probleemi piraatlusega, mis mõjutab kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel kolmandate riikide vetes kalastavaid liidu laevu, ning niisuguste laevade erilist kaitsetust piraatluse vastu, tuleks tugevdada nende kaitseks võetavaid meetmeid ja korraldatavaid operatsioone. [ME 46] |
| --- | --- |

(41a)

Arvestades tõsist probleemi piraatlusega, mis mõjutab kahe- või mitmepoolsete kokkulepete alusel kolmandate riikide vetes kalastavaid liidu laevu, ning niisuguste laevade erilist kaitsetust piraatluse vastu, tuleks tugevdada nende kaitseks võetavaid meetmeid ja korraldatavaid operatsioone. [ME 46]

| (42) | Vesiviljelus peaks toetama toidu jätkusuutlikku tootmist kogu liidu piires, tagades pikaajalise toiduga kindlustatuse
  ja varustatuse, samuti majanduskasvu ja tööhõive
  Euroopa kodanikele ning toetades kogu maailmas üha kasvavat nõudlust veeandide järele. [ME 47] |
| --- | --- |

(42)

Vesiviljelus peaks toetama toidu jätkusuutlikku tootmist kogu liidu piires, tagades pikaajalise toiduga kindlustatuse
  ja varustatuse, samuti majanduskasvu ja tööhõive
  Euroopa kodanikele ning toetades kogu maailmas üha kasvavat nõudlust veeandide järele. [ME 47]

| (43) | Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias (16), mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vesiviljeluse jätkusuutliku arengu aluseks oleva ühtlustatud raamistiku loomise ja edendamise vajadusele. |
| --- | --- |

(43)

Komisjoni poolt 2009. aastal vastu võetud Euroopa vesiviljeluse säästva arengu strateegias (16), mida tervitas ja toetas nõukogu ning mille kiitis heaks Euroopa Parlament, viidati vesiviljeluse jätkusuutliku arengu aluseks oleva ühtlustatud raamistiku loomise ja edendamise vajadusele.

| (44) | Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu Euroopa 2020. aasta strateegiat ning aitama saavutada nimetatud strateegias (17) kavandatud eesmärke. |
| --- | --- |

(44)

Ühine kalanduspoliitika peaks toetama aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu Euroopa 2020. aasta strateegiat ning aitama saavutada nimetatud strateegias (17) kavandatud eesmärke.

| (45) | Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad riigipiire ületava mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine ettevõtjatele, ning seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiate koostamise kohta, mis toetaksid arendustegevust ja innovatsiooni ning ergutaksid majanduslikku aktiivsust, tegevuste mitmekesistamist ja parandaksid elukvaliteeti ranniku- ja maapiirkondades, samuti tuleks välja töötada mehhanismid talitluspidevuse, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning litsentsimisega seotud halduskoormuse kergendamise alase teabe ja parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel riiklike meetmete kooskõlastamise avatud meetodi abil. |
| --- | --- |

(45)

Liidus mõjutavad vesiviljelust väga erinevad riigipiire ületava mõjuga tingimused, sealhulgas lubade väljastamine ettevõtjatele, ning seetõttu tuleks välja töötada liidu strateegilised suunised riiklike strateegiate koostamise kohta, mis toetaksid arendustegevust ja innovatsiooni ning ergutaksid majanduslikku aktiivsust, tegevuste mitmekesistamist ja parandaksid elukvaliteeti ranniku- ja maapiirkondades, samuti tuleks välja töötada mehhanismid talitluspidevuse, liidu vetele ja muudele aladele juurdepääsu ning litsentsimisega seotud halduskoormuse kergendamise alase teabe ja parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel riiklike meetmete kooskõlastamise avatud meetodi abil.

| (46) | Vesiviljeluse spetsiifilisuse tõttu on vaja nõuandekomisjoni, kes konsulteeriks sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes. |
| --- | --- |

(46)

Vesiviljeluse spetsiifilisuse tõttu on vaja nõuandekomisjoni, kes konsulteeriks sidusrühmadega vesiviljelust mõjutada võivates liidu poliitika küsimustes.

| (46a) | Arvestades äärepoolseimate piirkondade eritunnuseid, eelkõige nende geograafilist eraldatust ja kalanduse tähtsust nende majanduses, tuleks luua äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjon, mis koosneb kolmest sektsioonist (Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookeani merepiirkonnad). Kõnealuse nõuandekomisjoni üks eesmärk peaks olema aidata kaasa kogu maailmas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võetavatele meetmetele. [ME 48] |
| --- | --- |

(46a)

Arvestades äärepoolseimate piirkondade eritunnuseid, eelkõige nende geograafilist eraldatust ja kalanduse tähtsust nende majanduses, tuleks luua äärepoolseimate piirkondade nõuandekomisjon, mis koosneb kolmest sektsioonist (Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookeani merepiirkonnad). Kõnealuse nõuandekomisjoni üks eesmärk peaks olema aidata kaasa kogu maailmas ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võetavatele meetmetele. [ME 48]

| (47) | Liidu kalandus- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet on vaja tugevdada ning sektori tootmis- ja turustustegevuse juhtimine vajab lihtsustamist
  . Seda tuleks teha tagades kaubandussuhetes kolmandate riikidega vastastikkuse põhimõtte järgimise, et luua liidu turul kõigile võrdsed tingimused mitte ainult püügipiirkondade jätkusuutlikkuse, vaid ka sanitaarkontrolli seisukohast
  ; kalandus- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks tagama ühtlustatud raamistiku kõigile
  , nii liidust kui ka kolmandatest riikidest pärit

  liidus turustatavatele kalandus- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha
  jälgitavuse alusel
  teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see

  ning
  parandama majandusalast teavet ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses.
  Käesolevas määruses peaks ühist turukorraldust käsitlev osa hõlmama sätteid, mille kohaselt tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete impordi puhul järgida rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalseid standardeid ja keskkonnanorme. [ME 49] |
| --- | --- |

(47)

Liidu kalandus- ja vesiviljelussektori konkurentsivõimet on vaja tugevdada ning sektori tootmis- ja turustustegevuse juhtimine vajab lihtsustamist
  . Seda tuleks teha tagades kaubandussuhetes kolmandate riikidega vastastikkuse põhimõtte järgimise, et luua liidu turul kõigile võrdsed tingimused mitte ainult püügipiirkondade jätkusuutlikkuse, vaid ka sanitaarkontrolli seisukohast
  ; kalandus- ja vesiviljelustoodete ühine turukorraldus peaks tagama ühtlustatud raamistiku kõigile
  , nii liidust kui ka kolmandatest riikidest pärit

  liidus turustatavatele kalandus- ja vesiviljelustoodetele, võimaldama tarbijatel teha
  jälgitavuse alusel
  teadlikumaid valikuid ning toetama vastutustundlikku tarbimist, samuti peaks see

  ning
  parandama majandusalast teavet ning arusaamist liidu turgude toimimisest kogu tarneahela ulatuses.
  Käesolevas määruses peaks ühist turukorraldust käsitlev osa hõlmama sätteid, mille kohaselt tuleks kalandus- ja vesiviljelustoodete impordi puhul järgida rahvusvaheliselt tunnustatud sotsiaalseid standardeid ja keskkonnanorme. [ME 49]

| (48) | Ühise turukorralduse rakendamine peaks toimuma kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti kui need tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest. Ühises kalanduspoliitikas edu saavutamine nõuab kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise tõhusat süsteemi, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.
  Selle valdkonna kehtivaid õigusakte tuleks rakendada tulemuslikult ning
  liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteem peaks vastama ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. [ME 50] |
| --- | --- |

(48)

Ühise turukorralduse rakendamine peaks toimuma kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega, eriti kui need tulenevad Maailma Kaubandusorganisatsiooni sätetest. Ühises kalanduspoliitikas edu saavutamine nõuab kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise tõhusat süsteemi, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.
  Selle valdkonna kehtivaid õigusakte tuleks rakendada tulemuslikult ning
  liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteem peaks vastama ühise kalanduspoliitika eeskirjadele. [ME 50]

| (49) | Liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi raames tuleks edendada kaasaegsete
  ja tulemuslike
  tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel või komisjonil peaks olema võimalus läbi viia uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte. [ME 51] |
| --- | --- |

(49)

Liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi raames tuleks edendada kaasaegsete
  ja tulemuslike
  tehnoloogiate kasutamist. Liikmesriikidel või komisjonil peaks olema võimalus läbi viia uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katseprojekte. [ME 51]

| (50) | Selleks, et tagada asjaomaste ettevõtjate kaasamine liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda, et nende lipu all sõitvate 12-meetriste ja pikemate liidu kalalaevade kalalaevatunnistuste omanikud

  nende operaatorid
  osaleksid proportsionaalselt süsteemi käigushoidmisega seotud
  operatiivkulude
  katmises. [ME 196] |
| --- | --- |

(50)

Selleks, et tagada asjaomaste ettevõtjate kaasamine liidu kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise süsteemi, peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda, et nende lipu all sõitvate 12-meetriste ja pikemate liidu kalalaevade kalalaevatunnistuste omanikud

  nende operaatorid
  osaleksid proportsionaalselt süsteemi käigushoidmisega seotud
  operatiivkulude
  katmises. [ME 196]

| (51) | Liikmesriigid ei suuda piisavalt täita ühise kalanduspoliitika eesmärke kalandussektori ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks nende eesmärkide saavutamist toetada liidu mitmeaastase rahalise abi andmisega ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele
  ning see abi peaks lähtuma konkreetsete liikmesriikide kalandusvaldkondade eripärast
  . [ME 52] |
| --- | --- |

(51)

Liikmesriigid ei suuda piisavalt täita ühise kalanduspoliitika eesmärke kalandussektori ja selle juhtimise arendamises tekkivate probleemide ning liikmesriikide rahaliste vahendite piiratuse tõttu. Seetõttu tuleks nende eesmärkide saavutamist toetada liidu mitmeaastase rahalise abi andmisega ühise kalanduspoliitika prioriteetsetele valdkondadele
  ning see abi peaks lähtuma konkreetsete liikmesriikide kalandusvaldkondade eripärast
  . [ME 52]

| (51a) | Liidu rahaline abi peaks hõlbustama avalike kaupade ja teenuste arendamist kalandussektoris, eeskätt peaks see toetama kontrolli ja järelevalve meetmeid, teabe kogumist, teadus- ja arendustegevust terve mereökosüsteemi tagamiseks. [ME 245] |
| --- | --- |

(51a)

Liidu rahaline abi peaks hõlbustama avalike kaupade ja teenuste arendamist kalandussektoris, eeskätt peaks see toetama kontrolli ja järelevalve meetmeid, teabe kogumist, teadus- ja arendustegevust terve mereökosüsteemi tagamiseks. [ME 245]

| (52) | Liidu rahalise abi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad
  , sh laevaomanikud,
  järgivad ühist kalanduspoliitikat. Seega, kui liikmesriigid ei ole järginud ühise kalanduspoliitika eeskirju või kui ettevõtjad on neid eeskirju tõsiselt rikkunud, sellise rahalise abi andmine katkestatakse või peatatakse või korrigeeritakse selle andmist. [ME 53] |
| --- | --- |

(52)

Liidu rahalise abi saamine peaks sõltuma sellest, kas liikmesriigid ja ettevõtjad
  , sh laevaomanikud,
  järgivad ühist kalanduspoliitikat. Seega, kui liikmesriigid ei ole järginud ühise kalanduspoliitika eeskirju või kui ettevõtjad on neid eeskirju tõsiselt rikkunud, sellise rahalise abi andmine katkestatakse või peatatakse või korrigeeritakse selle andmist. [ME 53]

| (53) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid tegutsema selle nimel, et kasutada ühises kalanduspoliitikas ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused
  , eeskätt mitmeaastaste kavade koostamisel
  . [ME 54] |
| --- | --- |

(53)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamisel on andnud häid tulemusi dialoogi pidamine sidusrühmadega. Võttes arvesse tingimuste erinevust liidu vetes ja ühise kalanduspoliitika suunatust piirkonnastumisele, peaksid nõuandekomisjonid tegutsema selle nimel, et kasutada ühises kalanduspoliitikas ära kõikide sidusrühmade teadmised ja kogemused
  , eeskätt mitmeaastaste kavade koostamisel
  . [ME 54]

| (54) | Näib asjakohane, et komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte uue nõuandekomisjoni loomiseks

  Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse ja sisevetekalanduse, turgude
  ning olemasolevate nõuandekomisjonide pädevusvaldkondade muutmiseks, võttes eelkõige arvesse Musta mere erilisi omadusi

  eritunnuseid, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon
  . [ME 55] |
| --- | --- |

(54)

Näib asjakohane, et komisjonile antakse volitused võtta vastu delegeeritud õigusakte uue nõuandekomisjoni loomiseks

  Arvestades äärepoolseimate piirkondade, vesiviljeluse ja sisevetekalanduse, turgude
  ning olemasolevate nõuandekomisjonide pädevusvaldkondade muutmiseks, võttes eelkõige arvesse Musta mere erilisi omadusi

  eritunnuseid, on asjakohane luua igaühe jaoks neist uus nõuandekomisjon
  . [ME 55]

| (55) | Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks anda komisjonile volitus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte kalandusega

  eesmärkidel, mis on
  seotud meetmete määratlemiseks, et leevendada püügitegevuse mõju kaitsealustes eripiirkondades

  mere bioloogiliste ressursside kaitset või mereökosüsteemi ähvardava tõsise ohu leevendamisega tungiva kiireloomulisuse korral
  ; kogu püütud saagi lossimise nõude kohandamist

  kohandamisega
  , et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; kohustuste täitmatajätmise korral mitmeaastaste kavade või tehniliste meetmete raames võetavaid kaitsemeetmeid; laevastike püügivõimsuste ülempiiride ümberarvutamist

  võetavate kaitsemeetmetega
  ; liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta esitatavate andmete kindlaksmääramist

  kindlaksmääramisega
  ; uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katseprojektide läbiviimise eeskirjade koostamist ja III lisas muudatuste tegemist

  koostamise ning
  nõuandekomisjonide pädevusvaldkondade kindlaksmääramise ning nende koosseisu ja toimimise kohta

  toimimisega
  . [ME 56] |
| --- | --- |

(55)

Ühise kalanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks tuleks anda komisjonile volitus võtta ELi toimimise lepingu artikli 290 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte kalandusega

  eesmärkidel, mis on
  seotud meetmete määratlemiseks, et leevendada püügitegevuse mõju kaitsealustes eripiirkondades

  mere bioloogiliste ressursside kaitset või mereökosüsteemi ähvardava tõsise ohu leevendamisega tungiva kiireloomulisuse korral
  ; kogu püütud saagi lossimise nõude kohandamist

  kohandamisega
  , et viia see kooskõlla liidu rahvusvaheliste kohustustega; kohustuste täitmatajätmise korral mitmeaastaste kavade või tehniliste meetmete raames võetavaid kaitsemeetmeid; laevastike püügivõimsuste ülempiiride ümberarvutamist

  võetavate kaitsemeetmetega
  ; liidu kalalaevade omaduste ja tegevuse kohta esitatavate andmete kindlaksmääramist

  kindlaksmääramisega
  ; uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katseprojektide läbiviimise eeskirjade koostamist ja III lisas muudatuste tegemist

  koostamise ning
  nõuandekomisjonide pädevusvaldkondade kindlaksmääramise ning nende koosseisu ja toimimise kohta

  toimimisega
  . [ME 56]

| (56) | On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ka ekspertide tasemel. |
| --- | --- |

(56)

On eriti oluline, et komisjon viiks delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist ette valmistades läbi asjakohaseid konsulteerimisi, sealhulgas ka ekspertide tasemel.

| (57) | Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide üheaegse, õigeaegse ja asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (58) | Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused, et tagada ühesugused tingimused tehniliste operatiivnõuete rakendamiseks kalalaevastiku registrite ja kalavarude majandamisega seotud erinevate andmeedastusvõimaluste järgimisel. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (18). |
| --- | --- |

(58)

Komisjonile tuleks anda rakendusvolitused, et tagada ühesugused tingimused tehniliste operatiivnõuete rakendamiseks kalalaevastiku registrite ja kalavarude majandamisega seotud erinevate andmeedastusvõimaluste järgimisel. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrusega (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (18).

| (59) | Ühise kalanduspoliitika põhieesmärgi saavutamiseks, milleks on kalandus- ja vesiviljelussektoritele pikaaegsete jätkusuutlike majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste loomine ning toiduvarude kättesaadavuse toetamine, on
  vajalik kehtestada
  mere bioloogiliste ressursside kaitse ja kasutamise eeskirjade kehtestamine vajalik ja asjakohane

  eeskirjad ning eeskirjad, mis tagavad liidu kalandus- ja karploomapüügi sektori majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse, nähes vajaduse korral ette piisava rahastamise
  . [ME 57] |
| --- | --- |

(59)

Ühise kalanduspoliitika põhieesmärgi saavutamiseks, milleks on kalandus- ja vesiviljelussektoritele pikaaegsete jätkusuutlike majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste loomine ning toiduvarude kättesaadavuse toetamine, on
  vajalik kehtestada
  mere bioloogiliste ressursside kaitse ja kasutamise eeskirjade kehtestamine vajalik ja asjakohane

  eeskirjad ning eeskirjad, mis tagavad liidu kalandus- ja karploomapüügi sektori majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse, nähes vajaduse korral ette piisava rahastamise
  . [ME 57]

| (60) | Euroopa Liidu asutamislepingu artikliga 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks. |
| --- | --- |

(60)

Euroopa Liidu asutamislepingu artikliga 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

| (61) | Nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsus 2004/585/EÜ (millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid) (19) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist. |
| --- | --- |

(61)

Nõukogu 19. juuli 2004. aasta otsus 2004/585/EÜ (millega asutatakse ühise kalanduspoliitika raames piirkondlikud nõuandekomisjonid) (19) tuleks tunnistada kehtetuks kohe pärast käesoleva määruse kohaste eeskirjade jõustumist.

| (62) | Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)

   (20)

  tuleks tunnistada kehtetuks, kuid seda tuleks jätkuvalt kohaldada riiklike kavade suhtes, mis on vastu võetud aastate 2011– 2013 andmete kogumise ja haldamise eesmärgil.
  [ME 58] |
| --- | --- |

(62)

Nõukogu 25. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja kasutamist käsitleva liidu raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)

   (20)

  tuleks tunnistada kehtetuks, kuid seda tuleks jätkuvalt kohaldada riiklike kavade suhtes, mis on vastu võetud aastate 2011– 2013 andmete kogumise ja haldamise eesmärgil.
  [ME 58]

| (63) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks, |
| --- | --- |

(63)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2371/2002 tehtavate muudatuste arvu ja olulisuse tõttu tuleks kõnealune määrus tunnistada kehtetuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I OSA

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab:

| a) | mere bioloogiliste ressursside kaitset
  ning sellistele ressurssidele suunatud kalastuspiirkondade jätkusuutlikku
  majandamist ja kasutamist ning; |
| --- | --- |

a)

mere bioloogiliste ressursside kaitset
  ning sellistele ressurssidele suunatud kalastuspiirkondade jätkusuutlikku
  majandamist ja kasutamist ning;

| b) | magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist ühist kalanduspoliitikat toetavate turu- ja finantsmeetmete
  , struktuurimeetmete ja laevastiku püügivõimsuse juhtimise
  abil; |
| --- | --- |

b)

magevee bioloogilisi ressursse, vesiviljelust ning kalandus- ja vesiviljelustoodete töötlemist ja turustamist ühist kalanduspoliitikat toetavate turu- ja finantsmeetmete
  , struktuurimeetmete ja laevastiku püügivõimsuse juhtimise
  abil;

| ba) | kalandustegevuse sotsiaalset ja majanduslikku elujõulisust, rannikukogukondade arengut ja sealse tööhõive edendamist ning väikesemahulise ja käsitööndusliku kalapüügi ja vesiviljeluse spetsiifilisi probleeme. [ME 59] |
| --- | --- |

ba)

kalandustegevuse sotsiaalset ja majanduslikku elujõulisust, rannikukogukondade arengut ja sealse tööhõive edendamist ning väikesemahulise ja käsitööndusliku kalapüügi ja vesiviljeluse spetsiifilisi probleeme. [ME 59]

2.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab lõikes 1 osutatud tegevusi juhul, kui neid teostatakse:

| a) | liikmesriikide territooriumil või |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide territooriumil või

| b) | liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvates või seal registreeritud kalalaevadel, või |
| --- | --- |

b)

liidu vetes, sh kolmanda riigi lipu all sõitvates või seal registreeritud kalalaevadel, või

| c) | liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või |
| --- | --- |

c)

liidu kalalaevadel liidu vetest väljaspool või

| d) | liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust. |
| --- | --- |

d)

liikmesriikide kodanike poolt, ilma et see piiraks lipuriigi esmavastutust.

Artikkel 2

Üldeesmärgid

1.   Ühine kalanduspoliitika tagab pikaajaliste jätkusuutlike majandus-, keskkonna- ja sotsiaalsete tingimuste loomise ja toiduvarude kättesaadavuse toetamise kalapüügi ja vesiviljeluse
  pikaajalise keskkonnaalase jätkusuutlikkuse ning haldamise viisil, mis on kooskõlas majanduslike, sotsiaalsete ja tööhõivealaste eeliste saavutamise, toiduvarude ja harrastuskalapüügi võimaluste kättesaadavuse toetamise ning kalandustegevusega vahetult seotud töötleva tööstuse ja maapealse tegevuse võimaldamise eesmärkidega, võttes samal ajal arvesse nii tarbijate kui ka tootjate huve

  abil.

2.   Ühise kalanduspoliitika puhul kohaldatakse kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi ning selle eesmärk on tagada

  tagatakse, et
  2015. aastaks, et mere bioloogiliste elusressursside kasutamise kaudu taastatakse ja hoitakse püütavate liikide populatsioonid tasemetel, mis ületavad

  määrataks sellised kalastussuremuse tasemed, mis peaksid võimaldama hiljemalt
  2020. aastaks
  kalavarude taastamise
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajalikke tasemeid

  tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel ja võimaldama kõigi taastunud varude säilitamise sellisel tasemel
  .

3.   Ühise kalanduspoliitika puhul rakendatakse kalavarude majandamise
  ja vesiviljeluse
  suhtes ökosüsteemipõhist lähenemisviisi,
  tagamaks
  et piirata kalapüügiga mere ökosüsteemile avaldatavat

  kalandus ja vesiviljelus aitavad täita eesmärki vähendada miinimumini inimtegevuse
  mõju
  mereökosüsteemile ning et need ei aita kahjustada merekeskkonda ja et need on tulemuslikult kohandatud üksikutele kalandustegevustele ja piirkondadele
  .

3a.
     
  Ühine kalanduspoliitika edendab rannikukogukondade jätkusuutlikku arengut ja heaolu ning kalandusettevõtjate tööhõivet, töötingimusi ja -ohutust.

4.   Ühine kalanduspoliitika hõlmab

  on kooskõlas
  liidu keskkonnaalastes õigusaktides esitatud nõudeid

  keskkonnaalaste õigusaktidega ja liidu muude valdkondade poliitikaga
  .

4a.
     
  Ühine kalanduspoliitika tagab laevastike püügivõimsuse kohandamise lõikele 2 vastavate kasutamistasemetega.

4b.
     
  Ühine kalanduspoliitika annab oma panuse laiaulatuslike ja usaldusväärsete teaduslike andmete kogumisse. [ME 60]

Artikkel 3

Erieesmärgid

Artiklis 2 sätestatud üldeesmärkide saavutamiseks peab üldine kalanduspoliitika eelkõige:

| a) | kaotama kaubanduslike kalavarude

  tõkestama ja minimeerima
  soovimatu püügi ja kindlustama järk-järgult kõikide püütud kalavarude lossimise

  ning võimalust mööda sellele lõpu tegema
  ; |
| --- | --- |

a)

kaotama kaubanduslike kalavarude

  tõkestama ja minimeerima
  soovimatu püügi ja kindlustama järk-järgult kõikide püütud kalavarude lossimise

  ning võimalust mööda sellele lõpu tegema
  ;

| aa) | tagama kogu püütavate ja reguleeritud varude püügi lossimise, võttes arvesse parimaid teaduslikke nõuandeid ning hoidudes uute turgude tekitamisest või seniste laiendamisest; |
| --- | --- |

aa)

tagama kogu püütavate ja reguleeritud varude püügi lossimise, võttes arvesse parimaid teaduslikke nõuandeid ning hoidudes uute turgude tekitamisest või seniste laiendamisest;

| b) | looma
  liidus
  tingimused tõhusaks
  ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikuks
  kalapüügiks
  , et taastada
  majanduslikult elujõulise

  elujõuline
  ja konkurentsivõimelise kalamajanduse raames

  konkurentsivõimeline kalamajandus, tagades siseturul õiglased tingimused
  ; |
| --- | --- |

b)

looma
  liidus
  tingimused tõhusaks
  ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikuks
  kalapüügiks
  , et taastada
  majanduslikult elujõulise

  elujõuline
  ja konkurentsivõimelise kalamajanduse raames

  konkurentsivõimeline kalamajandus, tagades siseturul õiglased tingimused
  ;

| c) | edendama liidu tegevust vesiviljeluse valdkonnas
  ja sellega seotud tööstusharudes
  ,
  tagades asjaolu,
  et toetada

  need on keskkonnaalaselt jätkusuutlikud ning et need toetavad
  toiduga kindlustatust ning tööhõivet ranniku- ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

c)

edendama liidu tegevust vesiviljeluse valdkonnas
  ja sellega seotud tööstusharudes
  ,
  tagades asjaolu,
  et toetada

  need on keskkonnaalaselt jätkusuutlikud ning et need toetavad
  toiduga kindlustatust ning tööhõivet ranniku- ja maapiirkondades;

| d) | toetama

  edendama mereressursside võrdset jaotamist, et toetada kalapüügist sõltuvate inimeste
  rahuldava elatustaseme
  ja sotsiaalsete standardite
  saavutamist inimeste hulgas, kes sõltuvad kalapüügist; |
| --- | --- |

d)

toetama

  edendama mereressursside võrdset jaotamist, et toetada kalapüügist sõltuvate inimeste
  rahuldava elatustaseme
  ja sotsiaalsete standardite
  saavutamist inimeste hulgas, kes sõltuvad kalapüügist;

| e) | võtma arvesse tarbijate huvisid; |
| --- | --- |

e)

võtma arvesse tarbijate huvisid;

| f) | tagama süsteemse
  , ühtlustatud, korrapärase
  ja ühtlustatud

  usaldusväärse
  andmete kogumise ja
  läbipaistva andmete
  haldamise
  ning tegelema probleemidega, mis tulenevad puudulike andmetega varude majandamisest; |
| --- | --- |

f)

tagama süsteemse
  , ühtlustatud, korrapärase
  ja ühtlustatud

  usaldusväärse
  andmete kogumise ja
  läbipaistva andmete
  haldamise
  ning tegelema probleemidega, mis tulenevad puudulike andmetega varude majandamisest;

| fa) | edendama väikesemahulist rannapüüki; |
| --- | --- |

fa)

edendama väikesemahulist rannapüüki;

| fb) | aitama kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele ja säilitamisele, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1; [ME-d 61 ja 235] |
| --- | --- |

fb)

aitama kaasa hea keskkonnaseisundi saavutamisele ja säilitamisele, nagu on sätestatud direktiivi 2008/56/EÜ artikli 1 lõikes 1; [ME-d 61 ja 235]

Artikkel 4

Hea valitsemistava põhimõtted

Ühises kalanduspoliitikas juhindutakse järgmistest

  kohaldatakse järgmisi
  hea valitsemistava põhimõtetest

  põhimõtteid
  :

| a) | ohustuste selge määratlemine liidu,
  piirkondlikul,
  riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , austades iga liikmesriigi põhiseaduslikku korraldust
  ; |
| --- | --- |

a)

ohustuste selge määratlemine liidu,
  piirkondlikul,
  riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil
  , austades iga liikmesriigi põhiseaduslikku korraldust
  ;

| aa) | vajadus võtta kasutusele detsentraliseeritud ja piirkondlikule tasandile viidud lähenemisviis kalavarude majandamisele; |
| --- | --- |

aa)

vajadus võtta kasutusele detsentraliseeritud ja piirkondlikule tasandile viidud lähenemisviis kalavarude majandamisele;

| b) | meetmete kehtestamine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal; |
| --- | --- |

b)

meetmete kehtestamine parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete põhjal;

| c) | pikaajaline tegutsemisperspektiiv; |
| --- | --- |

c)

pikaajaline tegutsemisperspektiiv;

| ca) | halduskulude vähendamine; |
| --- | --- |

ca)

halduskulude vähendamine;

| d) | sidusrühmade laialdane

  , eeskätt nõuandekomisjonide ja sotsiaalpartnerite asjakohane
  kaasamine poliitika kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni
  , mis tagab piirkondlike eritunnuste säilitamise piirkonnapõhise lähenemisviisi abi
  ; |
| --- | --- |

d)

sidusrühmade laialdane

  , eeskätt nõuandekomisjonide ja sotsiaalpartnerite asjakohane
  kaasamine poliitika kõikidel etappidel kontseptsioonist kuni meetmete rakendamiseni
  , mis tagab piirkondlike eritunnuste säilitamise piirkonnapõhise lähenemisviisi abi
  ;

| e) | lipuriigi esmavastutus; |
| --- | --- |

e)

lipuriigi esmavastutus;

| f) | kooskõla integreeritud merenduspoliitikaga ja Euroopa Liidu muude poliitikatega. |
| --- | --- |

f)

kooskõla integreeritud merenduspoliitikaga ja Euroopa Liidu muude poliitikatega.

| fa) | vajadus teostada strateegilise ja keskkonnamõju hindamisi; |
| --- | --- |

fa)

vajadus teostada strateegilise ja keskkonnamõju hindamisi;

| fb) | ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vaheline võrdsus, nii et liidusiseselt kohaldatavaid norme ja jõustamismehhanisme kohaldatakse ka väljaspool liitu, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

fb)

ühise kalanduspoliitika sise- ja välismõõtme vaheline võrdsus, nii et liidusiseselt kohaldatavaid norme ja jõustamismehhanisme kohaldatakse ka väljaspool liitu, kui see on vajalik;

| fc) | läbipaistev andmekäitlus ja otsuste tegemine vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (Århusi konventsioon), mis kiideti liidu nimel heaks nõukogu otsusega 2005/370/EÜ

   (21)
  . [ME-d 62 ja 220] |
| --- | --- |

fc)

läbipaistev andmekäitlus ja otsuste tegemine vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioonile (Århusi konventsioon), mis kiideti liidu nimel heaks nõukogu otsusega 2005/370/EÜ

   (21)
  . [ME-d 62 ja 220]

Artikkel 5

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed
  ja nende alla kuuluv merepõhi
  , v.a 
  need, mis külgnevad
  aluslepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed; [ME 63] |
| --- | --- |

1.

„liidu veed” – liikmesriikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvad veed
  ja nende alla kuuluv merepõhi
  , v.a 
  need, mis külgnevad
  aluslepingu II lisas loetletud territooriumidega külgnevad veed; [ME 63]

| 2. | „mere bioloogilised ressursid” – kasutusel ja saadaval olevad merevees elavad liigid, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid nende elutsükli kõikide etappide ajal; |
| --- | --- |

2.

„mere bioloogilised ressursid” – kasutusel ja saadaval olevad merevees elavad liigid, sealhulgas anadroomsed ja katadroomsed liigid nende elutsükli kõikide etappide ajal;

| 3. | „magevee bioloogilised ressursid” – kasutusel ja saadaval olevad magevees elavad liigid; |
| --- | --- |

3.

„magevee bioloogilised ressursid” – kasutusel ja saadaval olevad magevees elavad liigid;

| 4. | „kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärilistel eesmärkidel; |
| --- | --- |

4.

„kalalaev” – laev, mille seadmestik on ette nähtud mere bioloogiliste ressursside kasutamiseks ärilistel eesmärkidel;

| 5. | „liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev; |
| --- | --- |

5.

„liidu kalalaev” – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kalalaev;

| 5a. | „kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal, või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb mereorganismide kutselise püügiga; [ME 64] |
| --- | --- |

5a.

„kalur” – liikmesriigi tunnustatud isik, kes tegeleb kutselise kalapüügiga kalalaeva pardal, või liikmesriigi tunnustatud isik, kes ilma laeva kasutamata tegeleb mereorganismide kutselise püügiga; [ME 64]

| 5b. | „sisestamine kalalaevastikku” – kalalaeva registreerimine liikmesriigi kalalaevaregistris; [ME 65] |
| --- | --- |

5b.

„sisestamine kalalaevastikku” – kalalaeva registreerimine liikmesriigi kalalaevaregistris; [ME 65]

| 6. | „maksimaalne jätkusuutlik saagikus” – suurim

  kõrgeim teoreetiline tasakaalustatud
  saak, mida võib

  saab
  kalavarust määramata aja jooksul

  püsivalt (keskmiselt)
  välja püüda
  olemasolevate (keskmiste) keskkonnatingimuste juures ilma taastootmisprotsessi märkimisväärselt mõjutamata
  ; [ME 66] |
| --- | --- |

6.

„maksimaalne jätkusuutlik saagikus” – suurim

  kõrgeim teoreetiline tasakaalustatud
  saak, mida võib

  saab
  kalavarust määramata aja jooksul

  püsivalt (keskmiselt)
  välja püüda
  olemasolevate (keskmiste) keskkonnatingimuste juures ilma taastootmisprotsessi märkimisväärselt mõjutamata
  ; [ME 66]

| 6a. | „püütavad liigid” – liigid, mida mõjutab püügikoormus/kasutamine, sealhulgas liigid, mida ei lossita, kuid püütakse kaaspüügina või mida kalapüük mõjutab; [ME 67] |
| --- | --- |

6a.

„püütavad liigid” – liigid, mida mõjutab püügikoormus/kasutamine, sealhulgas liigid, mida ei lossita, kuid püütakse kaaspüügina või mida kalapüük mõjutab; [ME 67]

| 7. | „ettevaatusprintsiip kalavarude majandamisel”
  ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 tähenduses
  – printsiip, mille kohaselt
  ei tohi
  piisava teadusinfo puudumist ei tohi kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata meetmed sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks; [ME 68] |
| --- | --- |

7.

„ettevaatusprintsiip kalavarude majandamisel”
  ÜRO kalavarude kokkuleppe artikli 6 tähenduses
  – printsiip, mille kohaselt
  ei tohi
  piisava teadusinfo puudumist ei tohi kasutada põhjusena, et edasi lükata või jätta tarvitusele võtmata meetmed sihtliikide, nendega seotud või nendest sõltuvate liikide ning mittesihtliikide ja nende elukeskkonna kaitseks; [ME 68]

| 8. | „ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele” – lähenemisviis, millega kindlustatakse, et vee elusressurssidest saadakse suurt kasu, samas kui kalapüügi otsene ja kaudne mõju mere ökosüsteemidele on nõrk ega kahjusta nende toimimist, mitmekesisust ega terviklikkust tulevikus

  otsuste tegemisel võetakse arvesse kalapüügi, muu inimtegevuse ja keskkonnategurite mõju sihtliikidele ning kõigile teistele samasse ökosüsteemi kuuluvatele või sihtliikidega seotud või neist sõltuvatele liikidele ning tagatakse, et sellise tegevuse kogusurve jääb tasemele, mis võimaldab saavutada head keskkonnaseisundit
  ; [ME 237] |
| --- | --- |

8.

„ökosüsteemipõhine lähenemisviis kalavarude majandamisele” – lähenemisviis, millega kindlustatakse, et vee elusressurssidest saadakse suurt kasu, samas kui kalapüügi otsene ja kaudne mõju mere ökosüsteemidele on nõrk ega kahjusta nende toimimist, mitmekesisust ega terviklikkust tulevikus

  otsuste tegemisel võetakse arvesse kalapüügi, muu inimtegevuse ja keskkonnategurite mõju sihtliikidele ning kõigile teistele samasse ökosüsteemi kuuluvatele või sihtliikidega seotud või neist sõltuvatele liikidele ning tagatakse, et sellise tegevuse kogusurve jääb tasemele, mis võimaldab saavutada head keskkonnaseisundit
  ; [ME 237]

| 9. | „kalastussuremus” – teataval ajavahemikul väljapüütud varude ja kalanduses sama ajavahemiku jooksul kasutada olevate keskmiste varude suhe

  määr, mille ulatuses eemaldatakse püügitegevuse käigus varust biomass ja üksikud isendid
  ; [ME 70] |
| --- | --- |

9.

„kalastussuremus” – teataval ajavahemikul väljapüütud varude ja kalanduses sama ajavahemiku jooksul kasutada olevate keskmiste varude suhe

  määr, mille ulatuses eemaldatakse püügitegevuse käigus varust biomass ja üksikud isendid
  ; [ME 70]

| 9a. | „FMSY” – kalastussuremus, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega; [ME 71] |
| --- | --- |

9a.

„FMSY” – kalastussuremus, mis on kooskõlas maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saavutamisega; [ME 71]

| 10. | „varu” – eristavate tunnustega mere bioloogiline ressurss teatavas majandamispiirkonnas; [ME 72] |
| --- | --- |

10.

„varu” – eristavate tunnustega mere bioloogiline ressurss teatavas majandamispiirkonnas; [ME 72]

| 11. | „püügi piirnorm” – koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma lossimiseks

  püügiks
  teataval ajavahemikul; [ME 73] |
| --- | --- |

11.

„püügi piirnorm” – koguseline piirnorm kalavaru või kalavarude rühma lossimiseks

  püügiks
  teataval ajavahemikul; [ME 73]

| 11a. | „soovimatu püük” – püütava või lossitava kala kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püük, kaitstavate või püügikeelu alla kuuluvate liikide püük või turukõlbmatute liikide või turukõlblike liikide selliste isendite püük, mis ei vasta nõuetele, mis on sätestatud liidu tehnilisi, kontrolli- ja kaitsemeetmeid kehtestavates kalandusalastes õigusaktides; [ME 74] |
| --- | --- |

11a.

„soovimatu püük” – püütava või lossitava kala kaitseks kehtestatud alammõõdust väiksemate kalade püük, kaitstavate või püügikeelu alla kuuluvate liikide püük või turukõlbmatute liikide või turukõlblike liikide selliste isendite püük, mis ei vasta nõuetele, mis on sätestatud liidu tehnilisi, kontrolli- ja kaitsemeetmeid kehtestavates kalandusalastes õigusaktides; [ME 74]

| 12. | „kaitse piirväärtused” – kalavaru populatsiooni parameetrite (biomass
  (B), kudekarja biomass (SSB)
  või kalastussuremus
  (F)
  ) väärtused, mida kasutatakse kalavarude majandamisel, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustaseme kindlaksmääramisel; [ME 75] |
| --- | --- |

12.

„kaitse piirväärtused” – kalavaru populatsiooni parameetrite (biomass
  (B), kudekarja biomass (SSB)
  või kalastussuremus
  (F)
  ) väärtused, mida kasutatakse kalavarude majandamisel, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustaseme kindlaksmääramisel; [ME 75]

| 12a. | „piirangu piirväärtused” – kalavaru populatsiooni parameetrite (näiteks biomassi või kalastussuremuse) väärtused, mida kasutatakse kalavarude majandamisel, et määrata kindlaks künnis, millest kõrgemal või madalamal tasemel on kalavarude majandamine kooskõlas majandamiseesmärgiga, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustasemega; [ME 76] |
| --- | --- |

12a.

„piirangu piirväärtused” – kalavaru populatsiooni parameetrite (näiteks biomassi või kalastussuremuse) väärtused, mida kasutatakse kalavarude majandamisel, et määrata kindlaks künnis, millest kõrgemal või madalamal tasemel on kalavarude majandamine kooskõlas majandamiseesmärgiga, näiteks lubatava bioloogilise riski või soovitud saagikustasemega; [ME 76]

| 12b. | „ohututes bioloogilistes piirides kalavarud” – kalavarud, mille puhul on väga tõenäoline, et selle hinnanguline kudekarja biomass eelmise aasta lõpus on suurem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim) ja selle hinnanguline kalastussuremus eelmisel aastal on väiksem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim); [ME 77] |
| --- | --- |

12b.

„ohututes bioloogilistes piirides kalavarud” – kalavarud, mille puhul on väga tõenäoline, et selle hinnanguline kudekarja biomass eelmise aasta lõpus on suurem kui biomassi piirangu piirväärtus (Blim) ja selle hinnanguline kalastussuremus eelmisel aastal on väiksem kui kalastussuremuse piirväärtus (Flim); [ME 77]

| 13. | „ettevaatusabinõu” – ettevaatusmeede, mis on mõeldud
  kaitseks
  soovimatu asjade käigu vältimiseks või kaitseks selle eest; [ME 78] |
| --- | --- |

13.

„ettevaatusabinõu” – ettevaatusmeede, mis on mõeldud
  kaitseks
  soovimatu asjade käigu vältimiseks või kaitseks selle eest; [ME 78]

| 14. | „tehnilised meetmed” – meetmed, millega reguleeritakse väljapüügi liigilist koostist ja suuruse järgi jaotumist ning kalapüügi mõju ökosüsteemi osadele
  või nende toimimisele
  , nähes ette tingimused, millele püüniste kasutamine ja struktuur

  tunnused
  peavad vastama, ning piiravad

  piirates ajaliselt või kohaliselt
  juurdepääsu püügipiirkondadele; [ME 79] |
| --- | --- |

14.

„tehnilised meetmed” – meetmed, millega reguleeritakse väljapüügi liigilist koostist ja suuruse järgi jaotumist ning kalapüügi mõju ökosüsteemi osadele
  või nende toimimisele
  , nähes ette tingimused, millele püüniste kasutamine ja struktuur

  tunnused
  peavad vastama, ning piiravad

  piirates ajaliselt või kohaliselt
  juurdepääsu püügipiirkondadele; [ME 79]

| 14a. | „olulised kalade elupaigad” – tundlikud mereelupaigad, mida tuleb kaitsta nende eluliselt olulise rolli tõttu kalaliikide ökoloogiliste ja bioloogiliste vajaduste rahuldamisel, sh kudemis-, kasvu- ja toitumispaigad; [ME 80] |
| --- | --- |

14a.

„olulised kalade elupaigad” – tundlikud mereelupaigad, mida tuleb kaitsta nende eluliselt olulise rolli tõttu kalaliikide ökoloogiliste ja bioloogiliste vajaduste rahuldamisel, sh kudemis-, kasvu- ja toitumispaigad; [ME 80]

| 14b. | „kalapüügi kaitseala” – geograafiliselt piiritletud mereala, kus on ajutiselt või alaliselt keelatud või piiratud kõik või teatavad püügitegevused, et parandada vee elusressursside kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset; [ME 81] |
| --- | --- |

14b.

„kalapüügi kaitseala” – geograafiliselt piiritletud mereala, kus on ajutiselt või alaliselt keelatud või piiratud kõik või teatavad püügitegevused, et parandada vee elusressursside kasutamist ja kaitset või mereökosüsteemide kaitset; [ME 81]

| 15. | „kalapüügivõimalus” –
  teatava kalavaru
  koguseliselt kindlaksmääratud kalapüügiõigus,

  püügi õigus
  , väljendatuna saagis ja/või püügikoormuses, ja sellega funktsionaalselt seotud tingimused, mis on vajalikud nende koguseliseks määratlemiseks teataval tasemel

  maksimaalse saagi või maksimaalse püügikoormusena teatavas majandamispiirkonnas
  ; [ME 82] |
| --- | --- |

15.

„kalapüügivõimalus” –
  teatava kalavaru
  koguseliselt kindlaksmääratud kalapüügiõigus,

  püügi õigus
  , väljendatuna saagis ja/või püügikoormuses, ja sellega funktsionaalselt seotud tingimused, mis on vajalikud nende koguseliseks määratlemiseks teataval tasemel

  maksimaalse saagi või maksimaalse püügikoormusena teatavas majandamispiirkonnas
  ; [ME 82]

| 16. | „püügikoormus” – kalalaeva mahutavuse ja aktiivsuse näitaja; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa; |
| --- | --- |

16.

„püügikoormus” – kalalaeva mahutavuse ja aktiivsuse näitaja; kalalaevade rühma püügikoormus on rühma kõigi laevade püügikoormuste summa;

| 17. | „ülekantavad püügikontsessioonid” – tühistatav kasutamisõigus teatavale osale kalapüügivõimalustest, mis on liikmesriigile eraldatud või määruse (EÜ) nr 1967/2006
   (22)
  artikli 19 kohaselt liikmesriigi poolt kehtestatud majandamiskavadega ette nähtud ning mida õiguse omanik tohib edasi anda teistele ülekantavate püügikontsessioonide õigustatud omanikele;

  [ME 83] |
| --- | --- |

17.

„ülekantavad püügikontsessioonid” – tühistatav kasutamisõigus teatavale osale kalapüügivõimalustest, mis on liikmesriigile eraldatud või määruse (EÜ) nr 1967/2006
   (22)
  artikli 19 kohaselt liikmesriigi poolt kehtestatud majandamiskavadega ette nähtud ning mida õiguse omanik tohib edasi anda teistele ülekantavate püügikontsessioonide õigustatud omanikele;

  [ME 83]

| 18. | „individuaalne kalapüügivõimalus” – liikmesriigi ülekantava püügikontsessiooni omanikule igal aastal eraldatud kalapüügivõimalus, mis moodustab proportsionaalse osa sellele liikmesriigile eraldatud kalapüügivõimalustest;
  [ME 84] |
| --- | --- |

18.

„individuaalne kalapüügivõimalus” – liikmesriigi ülekantava püügikontsessiooni omanikule igal aastal eraldatud kalapüügivõimalus, mis moodustab proportsionaalse osa sellele liikmesriigile eraldatud kalapüügivõimalustest;
  [ME 84]

| 19. | „püügivõimsus” –
  kalapüügivõimekus, mida väljendavad laeva iseloomustavad näitajad, sealhulgas
  tonnaaž brutoregistertonnides (GT), ja võimsus kilovattides (kW), nagu on määratletud nõukogu 22. septembri 1986. aasta määruse (EMÜ) nr 2930/86 (kalalaevade omaduste määratlemise kohta) (23) artiklites 4 ja 5
  , samuti laeva püügivahendite tüüp ja suurus ning muud kalapüügivõimekust mõjutavad näitajad
  ; [ME 85] |
| --- | --- |

19.

„püügivõimsus” –
  kalapüügivõimekus, mida väljendavad laeva iseloomustavad näitajad, sealhulgas
  tonnaaž brutoregistertonnides (GT), ja võimsus kilovattides (kW), nagu on määratletud nõukogu 22. septembri 1986. aasta määruse (EMÜ) nr 2930/86 (kalalaevade omaduste määratlemise kohta) (23) artiklites 4 ja 5
  , samuti laeva püügivahendite tüüp ja suurus ning muud kalapüügivõimekust mõjutavad näitajad
  ; [ME 85]

| 19a. | „elamismaht” – niisugused alad pardal, mis on eksklusiivselt ette nähtud meeskonnale elu- ja puhkeruumideks; [ME 86] |
| --- | --- |

19a.

„elamismaht” – niisugused alad pardal, mis on eksklusiivselt ette nähtud meeskonnale elu- ja puhkeruumideks; [ME 86]

| 20. | „vesiviljelus” – veeorganismide kasvatamine või viljelemine võtete abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; veeorganismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud;
  [ME 87] |
| --- | --- |

20.

„vesiviljelus” – veeorganismide kasvatamine või viljelemine võtete abil, mis on välja töötatud kõnealuste organismide tootmiseks suuremas ulatuses, kui looduslik keskkond seda võimaldab; veeorganismid kuuluvad füüsilise või juriidilise isiku vara hulka kogu kasvatus- või viljelusetapi jooksul kuni saagi kogumiseni, viimane kaasa arvatud;
  [ME 87]

| 21. | „kalalaevatunnistus” – tunnistus nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (24) artikli 4 lõikes 9 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

21.

„kalalaevatunnistus” – tunnistus nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009 (millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks) (24) artikli 4 lõikes 9 määratletud tähenduses;

| 22. | „kalapüügiluba” – luba määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 lõikes 10 määratletud tähenduses; |
| --- | --- |

22.

„kalapüügiluba” – luba määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 4 lõikes 10 määratletud tähenduses;

| 23. | „kalapüük” – oma looduslikus keskkonnas elavate veeorganismide varumine või püük või mis tahes vahendi tahtlik kasutamine selliseks varumiseks või püügiks; |
| --- | --- |

23.

„kalapüük” – oma looduslikus keskkonnas elavate veeorganismide varumine või püük või mis tahes vahendi tahtlik kasutamine selliseks varumiseks või püügiks;

| 24. | „kalandustooted” – mis tahes kalapüügitegevuse abil saadud veeorganismid; |
| --- | --- |

24.

„kalandustooted” – mis tahes kalapüügitegevuse abil saadud veeorganismid;

| 25. | „ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on sellise ettevõtte käitaja või omanik, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga
  , või mis tahes muu kalanduse valdkonna kutselisi osalisi esindav organisatsioon, mis on õiguslikult tunnustatud ning tegeleb kalavarudele juurdepääsu haldamise ning kutseliste kalapüügi- ja vesiviljelustegevustega
  ; [ME 88] |
| --- | --- |

25.

„ettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kes on sellise ettevõtte käitaja või omanik, mille tegevus on seotud kalandus- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ning jaemüügi mis tahes etapiga
  , või mis tahes muu kalanduse valdkonna kutselisi osalisi esindav organisatsioon, mis on õiguslikult tunnustatud ning tegeleb kalavarudele juurdepääsu haldamise ning kutseliste kalapüügi- ja vesiviljelustegevustega
  ; [ME 88]

| 26. | „tõsine rikkumine” – nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) (25) artikli 42 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõikes 1 määratletud rikkumine; |
| --- | --- |

26.

„tõsine rikkumine” – nõukogu 29. septembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1005/2008 (millega luuakse ühenduse süsteem ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vältimiseks, ärahoidmiseks ja lõpetamiseks) (25) artikli 42 lõikes 1 ja määruse (EÜ) nr 1224/2009 artikli 90 lõikes 1 määratletud rikkumine;

| 27. | „teaduslike andmete lõpptarbija” – asutus, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu

  teadusasutus või juhtorgan
  ; [ME 89] |
| --- | --- |

27.

„teaduslike andmete lõpptarbija” – asutus, kes on kalandussektori andmete teaduslikust analüüsist huvitatud teadus- või majandamisalase huvi tõttu

  teadusasutus või juhtorgan
  ; [ME 89]

| 28. | „lubatud kogupüügi ülejääk” – lubatud kogupüügi see osa, mille väljapüüdmiseks ei jätku rannikuriigil
  teatavas ajavahemikus
  püügivõimsust
  ja mille tagajärjel jääb individuaalsete kalavarude üldine püügimaht alla sellise taseme, mis võimaldab varudel taastuda, ja mille puhul hoitakse püütavate liikide populatsioone alla maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldavat taset
  ; [ME 90] |
| --- | --- |

28.

„lubatud kogupüügi ülejääk” – lubatud kogupüügi see osa, mille väljapüüdmiseks ei jätku rannikuriigil
  teatavas ajavahemikus
  püügivõimsust
  ja mille tagajärjel jääb individuaalsete kalavarude üldine püügimaht alla sellise taseme, mis võimaldab varudel taastuda, ja mille puhul hoitakse püütavate liikide populatsioone alla maksimaalset jätkusuutlikku saagikust võimaldavat taset
  ; [ME 90]

| 29. | „vesiviljelustooted” – mis tahes vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil; |
| --- | --- |

29.

„vesiviljelustooted” – mis tahes vesiviljelustegevuse abil saadud veeorganismid oma elutsükli mis tahes etapil;

| 30. | „kudekarja biomass” – määratud aja jooksul sigimises osalevate teatavasse kalavarusse kuuluvate
  piisavalt suguküpsete
  kalade (sealhulgas isas- ja emaskalad ja poegimise teel paljunevad kalad) hinnanguline mass; [ME 91] |
| --- | --- |

30.

„kudekarja biomass” – määratud aja jooksul sigimises osalevate teatavasse kalavarusse kuuluvate
  piisavalt suguküpsete
  kalade (sealhulgas isas- ja emaskalad ja poegimise teel paljunevad kalad) hinnanguline mass; [ME 91]

| 31. | „mitme liigiga püügipiirkonnad” – püügipiirkonnad, mille

  kus teataval
  püügialal leidub rohkem kui ühte liiki kalu ning mis on tundlikud püünistega püügi suhtes

  , mis võivad sattuda sama saagi hulka
  ; [ME 92] |
| --- | --- |

31.

„mitme liigiga püügipiirkonnad” – püügipiirkonnad, mille

  kus teataval
  püügialal leidub rohkem kui ühte liiki kalu ning mis on tundlikud püünistega püügi suhtes

  , mis võivad sattuda sama saagi hulka
  ; [ME 92]

| 32. | „jätkusuutlikud kalanduskokkulepped” – teise riigiga sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mille eesmärk on saada vastutasuks liidu rahalise hüvitise eest
  , mida kasutatakse kohaliku kalandussektori toetamiseks, erilise rõhuasetusega teaduslike andmete kogumisele, järelevalvele ja kontrollile,
  juurdepääs varudele või vetele
  , et säästvalt kasutada teatavat osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist, või mille eesmärk on saada vastastikune juurdepääs ressurssidele või vetele kalapüügivõimaluste vahetamise teel liidu ja kolmanda riigi vahel; [ME 93] |
| --- | --- |

32.

„jätkusuutlikud kalanduskokkulepped” – teise riigiga sõlmitud rahvusvahelised lepingud, mille eesmärk on saada vastutasuks liidu rahalise hüvitise eest
  , mida kasutatakse kohaliku kalandussektori toetamiseks, erilise rõhuasetusega teaduslike andmete kogumisele, järelevalvele ja kontrollile,
  juurdepääs varudele või vetele
  , et säästvalt kasutada teatavat osa mere bioloogiliste ressursside ülejäägist, või mille eesmärk on saada vastastikune juurdepääs ressurssidele või vetele kalapüügivõimaluste vahetamise teel liidu ja kolmanda riigi vahel; [ME 93]

| 32a. | „kaaspüük” – mis tahes mittesihtliikidesse kuuluvate organismide püük sõltumata sellest, kas need jäetakse alles ja lossitakse või heidetakse merre tagasi; [ME 95] |
| --- | --- |

32a.

„kaaspüük” – mis tahes mittesihtliikidesse kuuluvate organismide püük sõltumata sellest, kas need jäetakse alles ja lossitakse või heidetakse merre tagasi; [ME 95]

| 32b. | „saak” –mere mis tahes bioloogilised ressursid, mis on saadud kalapüügi teel; [ME 96] |
| --- | --- |

32b.

„saak” –mere mis tahes bioloogilised ressursid, mis on saadud kalapüügi teel; [ME 96]

| 32c. | „väikese mõjuga kalapüük” – selektiivsete kalapüügiviiside kasutamine, millel on minimaalne kahjulik mõju mereökosüsteemidele ja vähe kütuseheitmeid; [ME 97] |
| --- | --- |

32c.

„väikese mõjuga kalapüük” – selektiivsete kalapüügiviiside kasutamine, millel on minimaalne kahjulik mõju mereökosüsteemidele ja vähe kütuseheitmeid; [ME 97]

| 32d. | „selektiivne kalapüük” – kalapüük, mille puhul kasutatakse püügimeetodeid või püügivahendeid, millega püütakse kalapüügi vältel sihipäraselt organisme suuruse ja liigi järgi, võimaldades mittesihtliike vältida või vigastamata vabaks lasta; [ME 98] |
| --- | --- |

32d.

„selektiivne kalapüük” – kalapüük, mille puhul kasutatakse püügimeetodeid või püügivahendeid, millega püütakse kalapüügi vältel sihipäraselt organisme suuruse ja liigi järgi, võimaldades mittesihtliike vältida või vigastamata vabaks lasta; [ME 98]

II OSA

JUURDEPÄÄS VETELE

Artikkel 6

Vetele juurdepääsu üldeeskirjad

1.   Liidu kalalaevadel on vetele ja varudele võrdne juurdepääsuõigus kõikides liidu vetes, v.a lõigetes 2 ja 3 nimetatud veed, mille suhtes kohaldatakse III osa kohaselt vastu võetud meetmeid.

2.   Liikmesriikidel on oma suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla kuuluvates, lähtejoonest kuni 12 meremiili kaugusele ulatuvates vetes alates 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2022 lubatud piirata püüki sellistel kalalaevadel, kes tavapäraselt püüavad kala kõnealustele vetele lähedase ranniku sadamatest, ilma et see piiraks kokkuleppeid, mis on sõlmitud muude liikmesriikide lipu all sõitvate liidu kalalaevade vahel olemasolevate naabersuhete raames, ning I lisas esitatud korda, millega kehtestatakse igale liikmesriigile geograafilised vööndid muude liikmesriikide rannikuvetes, kus püügitegevus toimub, ning määratakse liigid, mida nimetatud tegevus hõlmab.
  Liikmesriigid võivad ette näha ainupädevusse kuuluva või eelisjuurdepääsu väikesemahulise, käsitööndusliku või rannalähedase püügiga tegelevatele kaluritele, võttes arvesse sotsiaalseid ja keskkonnategureid, sealhulgas võimalikku kasu, mis tuleneb ainupädevusse kuuluva või eelisjuurdepääsu andmisest kohalikele või mikroettevõtetele ja kaluritele, kes kasutavad selektiivseid ja vähest mõju avaldavaid püügiviise.
  Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt kehtestatud piirangutest. [ME 251]

3.   Asjaomastel liikmesriikidel on Assooride, Madeira ja Kanaari saarte lähtejoonest kuni 100 meremiili kaugusele ulatuvates vetes alates 1. jaanuarist 2013 kuni 31. detsembrini 2022 lubatud piirata püüki kalalaevadel, mis on registreeritud nende saarte sadamates. Neid piiranguid ei kohaldata liidu laevade suhtes, mis tegutsevad traditsiooniliselt neis vetes, kui nimetatud laevad ei ületa seal tavapäraselt rakendatavat püügikoormust. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist käesoleva lõike kohaselt seatud piirangutest.

3a.
     
  Olemasoleva bioloogiliselt tundliku piirkonna, mis on määratletud nõukogu 4. novembri 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1954/2003 (mis käsitleb teatavate ühenduse kalastuspiirkondade ja kalavarudega seotud püügikoormuse korraldamist)

   (26)

  artiklis 6, staatus säilitatakse praegusel kujul. [ME 99]

4.   Sätted, millega kehtestatakse lõigetes 2 ja 3 ette nähtud kord, võetakse vastu 31. detsembriks 2022.

III OSA

MERE BIOLOOGILISTE RESSURSSIDE KAITSEKS
  JA SÄÄSTVAKS KASUTAMISEKS
  VÕETAVAD MEETMED [ME 100]

I JAOTIS

MEETMETE LIIGID

Artikkel - 7

Kaitsemeetmeid puudutavad üldsätted

1.
     
  Artiklis 2 sätestatud ühise kalanduspoliitika üldeesmärkide saavutamiseks võtab liit vastu artiklites 7 ja 8 sätestatud meetmed mere bioloogiliste ressursside kaitseks ja säästvaks kasutamiseks. Meetmed võetakse vastu eelkõige mitmeaastaste kavadena kooskõlas artiklitega 9, 10 ja 11.

2.
     
  Sellised meetmed on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega ning nende vastuvõtmisel arvestatakse parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ja asjaomaste nõuandekomisjonide seisukohtadega.

3.
     
  Liikmesriikide pädevusse kuulub kaitsemeetmete vastuvõtmine vastavalt artiklitele 17–24 ja teistele käesoleva määruse asjakohastele sätetele. [ME 101]

Artikkel 7

Kaitsemeetmete liigid

Mere bioloogiliste ressursside kaitseks
  ja säästvaks kasutamiseks
  võib võtta järgmisi meetmeid:

| a) | mitmeaastaste kavade vastuvõtmine vastavalt artiklitele 9–11; |
| --- | --- |

a)

mitmeaastaste kavade vastuvõtmine vastavalt artiklitele 9–11;

| b) | eesmärkide kindlaksmääramine, mis käsitlevad
  varude säästvat kasutamist käsitlevate eesmärkide kindlaksmääramine

  ja kaitset ning merekeskkonna kaitsmist kalapüügitegevuse mõju eest
  ; |
| --- | --- |

b)

eesmärkide kindlaksmääramine, mis käsitlevad
  varude säästvat kasutamist käsitlevate eesmärkide kindlaksmääramine

  ja kaitset ning merekeskkonna kaitsmist kalapüügitegevuse mõju eest
  ;

| c) | kalalaevade arvu ja/või tüübi saadaolevate kalapüügivõimalustega kohandamiseks vajalike meetmete vastuvõtmine; |
| --- | --- |

c)

kalalaevade arvu ja/või tüübi saadaolevate kalapüügivõimalustega kohandamiseks vajalike meetmete vastuvõtmine;

| d) | stiimulite, sealhulgas majanduslikku laadi stiimulite kehtestamine selektiivsema või väiksema mõjuga kalapüügi edendamiseks

  ning mereökosüsteeme ja kalavarusid vähem mõjutavate püügimeetodite edendamiseks, kaasa arvatud eelisjuurdepääs liikmesriikide kalapüügivõimalustele ning majanduslikku laadi stiimulid
  ; |
| --- | --- |

d)

stiimulite, sealhulgas majanduslikku laadi stiimulite kehtestamine selektiivsema või väiksema mõjuga kalapüügi edendamiseks

  ning mereökosüsteeme ja kalavarusid vähem mõjutavate püügimeetodite edendamiseks, kaasa arvatud eelisjuurdepääs liikmesriikide kalapüügivõimalustele ning majanduslikku laadi stiimulid
  ;

| e) | artiklis 16 määratletud
  kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine

  kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevate meetmete vastuvõtmine
  ; |
| --- | --- |

e)

artiklis 16 määratletud
  kalapüügivõimaluste kindlaksmääramine

  kindlaksmääramist ja eraldamist käsitlevate meetmete vastuvõtmine
  ;

| f) | artiklis 14

  artiklites 8 ja 14
  osutatud tehniliste meetmete vastuvõtmine, |
| --- | --- |

f)

artiklis 14

  artiklites 8 ja 14
  osutatud tehniliste meetmete vastuvõtmine,

| g) | kogu saaki lossima kohustavate meetmete vastuvõtmine
  artiklis 15 sätestatud eesmärkide saavutamiseks
  ; |
| --- | --- |

g)

kogu saaki lossima kohustavate meetmete vastuvõtmine
  artiklis 15 sätestatud eesmärkide saavutamiseks
  ;

| h) | alternatiivset tüüpi kalandustehnika
  ning püügi selektiivsust suurendavate või kalandustegevusega merekeskkonnale avaldatavat mõju minimeerivate püügivahendite
  katseprojektide elluviimine; |
| --- | --- |

h)

alternatiivset tüüpi kalandustehnika
  ning püügi selektiivsust suurendavate või kalandustegevusega merekeskkonnale avaldatavat mõju minimeerivate püügivahendite
  katseprojektide elluviimine;

| ha) | meetmete vastuvõtmine, mis aitavad liikmesriikidel täita keskkonnaalaste õigusaktide nõudeid; |
| --- | --- |

ha)

meetmete vastuvõtmine, mis aitavad liikmesriikidel täita keskkonnaalaste õigusaktide nõudeid;

| hb) | muude meetmete vastuvõtmine, mis aitavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke. [ME 102] |
| --- | --- |

hb)

muude meetmete vastuvõtmine, mis aitavad saavutada artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke. [ME 102]

Artikkel 7a

Kalavarude taastamise piirkondade rajamine

1.
     
  Vee elusressursside ja mereökosüsteemide kaitse tagamiseks ning ettevaatusprintsiibi ühe osana tuleb liikmesriikidel rajada kalavarude taastamise piirkondade sidus võrgustik, kus on igasugune kalapüügitegevus keelatud, seda ka kindlatel aladel, mis on olulised kalade taastootmiseks.

2.
     
  Liikmesriigid tuvastavad ja määravad kalavarude taastamise piirkondade ühtse võrgustiku loomiseks vajalikud alad. [ME 103]

Artikkel 8

Tehniliste meetmete liigid

Tehnilised meetmed hõlmavad järgmist:

| a) | võrgusilmade suurus

  püüniste omaduste määratlused
  ja püüniste

  nende
  kasutamise eeskirjad; |
| --- | --- |

a)

võrgusilmade suurus

  püüniste omaduste määratlused
  ja püüniste

  nende
  kasutamise eeskirjad;

| b) | piirangud

  nõuded
  püüniste ehitamisel, sh:






  i) | selektiivsust parandavad või põhjavöönditele avaldatavat
  negatiivset
  mõju vähendavad

  minimeerivad
  muudatused või lisaseadmed, |
| --- | --- | --- |

b)

piirangud

  nõuded
  püüniste ehitamisel, sh:

i)

selektiivsust parandavad või põhjavöönditele avaldatavat
  negatiivset
  mõju vähendavad

  minimeerivad
  muudatused või lisaseadmed,

| ii) | ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki
  ja muud soovimatut püüki
  vähendavad muudatused ja lisaseadmed; |
| --- | --- |

ii)

ohustatud ja kaitstud liikide tahtmatut püüki
  ja muud soovimatut püüki
  vähendavad muudatused ja lisaseadmed;

| c) | teatavate püüniste
  või muude seadmete
  kasutamise keelamine teatavates piirkondades või teatavatel aastaaegadel

  või piiramine
  ; |
| --- | --- |

c)

teatavate püüniste
  või muude seadmete
  kasutamise keelamine teatavates piirkondades või teatavatel aastaaegadel

  või piiramine
  ;

| d) | püügitegevuse keelamine või piiramine teatavates vööndites ja/või

  või
  teatavatel ajavahemikel; |
| --- | --- |

d)

püügitegevuse keelamine või piiramine teatavates vööndites ja/või

  või
  teatavatel ajavahemikel;

| e) | kalalaevade püügitegevuse katkestamine
  kindlas piirkonnas
  kindlaksmääratud miinimumperioodiks, et kaitsta tundlike mereressursside ajutist koondumist

  olulisi kalade elupaiku, ajutiselt ühte kohta koonduvaid tundlikke mereressursse, ohustatud liike ning kudevaid või noorkalu
  ; |
| --- | --- |

e)

kalalaevade püügitegevuse katkestamine
  kindlas piirkonnas
  kindlaksmääratud miinimumperioodiks, et kaitsta tundlike mereressursside ajutist koondumist

  olulisi kalade elupaiku, ajutiselt ühte kohta koonduvaid tundlikke mereressursse, ohustatud liike ning kudevaid või noorkalu
  ;

| f) | erimeetmed kalapüügiga

  , mille eesmärk on võimalikult vähendada kalapüügi kahjulikku mõju
  mere
  bioloogilisele mitmekesisusele ja
  ökosüsteemidele
  , eelkõige biogeograafiliselt tundlikele aladele, nagu äärepoolseimate piirkondade ümbruses asuvad veealused mäed, mille ressursse peaksid kasutama kohalikud laevastikud, rakendades selektiivseid
  ja mittesihtliikidele avaldatava mõju

  keskkonnasõbralikke püügivahendeid, kaasa arvatud meetmed soovimatu saagi vältimiseks,
  vähendamiseks
  ja võimaluse korral kaotamiseks
  ; |
| --- | --- |

f)

erimeetmed kalapüügiga

  , mille eesmärk on võimalikult vähendada kalapüügi kahjulikku mõju
  mere
  bioloogilisele mitmekesisusele ja
  ökosüsteemidele
  , eelkõige biogeograafiliselt tundlikele aladele, nagu äärepoolseimate piirkondade ümbruses asuvad veealused mäed, mille ressursse peaksid kasutama kohalikud laevastikud, rakendades selektiivseid
  ja mittesihtliikidele avaldatava mõju

  keskkonnasõbralikke püügivahendeid, kaasa arvatud meetmed soovimatu saagi vältimiseks,
  vähendamiseks
  ja võimaluse korral kaotamiseks
  ;

| g) | muud mere bioloogilise mitmekesisuse kaitseks kavandatud meetmed.
  [ME-d 104 ja 295] |
| --- | --- |

g)

muud mere bioloogilise mitmekesisuse kaitseks kavandatud meetmed.
  [ME-d 104 ja 295]

II JAOTIS

LIIDU MEETMED

Artikkel 9

Mitmeaastased kavad

1.   Kõigepealt tuleb kehtestada

  Euroopa Parlament ja nõukogu, kes tegutsevad seadusandliku tavamenetluse kohaselt, koostavad esmajärjekorras ja hiljemalt...

   (*)

  STECFi ja ICESi teaduslike nõuannete põhjal
  mitmeaastased kavad, millega nähakse ette

  mis hõlmavad kaitsemeetmeid
  kalavarude säilitamine

  säilitamiseks
  ja taastamine

  taastamiseks
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemest kõrgemal
  tasemel vastavalt artikli 2 lõikele 2
  .
  Mitmeaastased kavad võimaldavad täita ka muid artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärke
  .

2.   Mitmeaastaste kavadega nähakse ette:

| a) | asjaomaste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramisele aluse loomine eelnevalt kindlaks määratud kaitse piirväärtuste
  ja/või piirangu piirväärtuste
  põhjal
  vastavalt artiklis 2 esitatud eesmärkidele ja teaduslikke nõuandeid arvestades; ning |
| --- | --- |

a)

asjaomaste kalavarude püügivõimaluste kindlaksmääramisele aluse loomine eelnevalt kindlaks määratud kaitse piirväärtuste
  ja/või piirangu piirväärtuste
  põhjal
  vastavalt artiklis 2 esitatud eesmärkidele ja teaduslikke nõuandeid arvestades; ning

| b) | meetmed, mis aitavad tõhusalt vältida kaitse

  piirangu
  piirväärtuste ületamist
  ning millega püütakse jõuda kaitse piirväärtusteni
  . |
| --- | --- |

b)

meetmed, mis aitavad tõhusalt vältida kaitse

  piirangu
  piirväärtuste ületamist
  ning millega püütakse jõuda kaitse piirväärtusteni
  .

3.   Mitmeaastased kavad hõlmavad võimaluse korral nii ühe kui ka mitme varu koospüüki ning nendes on nõuetekohaselt arvesse võetud varude, ja

  ja mereökosüsteemide
  vastastoimet.

4.   Mitmeaastaste kavade koostamisel võetakse aluseks kalavarude majandamises kohaldatav ettevaatusprintsiip ning teaduspõhisel viisil võetakse arvesse ka kättesaadavate andmete ja hindamismeetodite
  (sealhulgas niisuguste varude hindamised, mille kohta on andmed puudulikud)
  piiratust ning kõiki määramatuse koguseliselt mõõdetavaid allikaid. [ME 105]

Artikkel 10

Mitmeaastaste kavade eesmärgid

1.   Mitmeaastaste kavadega nähakse ette kalastussuremuse kohandamine selliselt

  nii
  , et tulemuseks oleks selline

  2015. aastaks määrataks
  kalastussuremus
  sellisel tasemel
  , mis taastaks ja säilitaks varusid kõrgemal

  võimaldaks hiljemalt aastaks 2020 varudel taastuda
  maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemest, mis tuleb saavutada aastaks 2015

  kõrgemal tasemel ning võimaldaks kõigil taastunud kalavarudel sellisel tasemel püsida
  .

2.   Kui
  lõikes 1 kirjeldatud kalastussuremust
  ei ole võimalik kindlaks määrata, kalastussuremust, mis tagaks varude taastamise ja säilitamise tasemel, mis on kõrgem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemest, tuleb mitmeaastaste kavadega ette näha ettevaatusmeetmed,

  kohaldatakse mitmeaastastes kavades ettevaatusprintsiipi kalavarude majandamisel ning kehtestatakse sellised asendusväärtuste standardid ja meetmed,
  mis tagavad asjaomaste varude samaväärse kaitsetaseme.

2a.
     
  Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, on mitmeaastastesse kavadesse lisatavad meetmed ja nende rakendamise ajakava proportsionaalsed taotletavate eesmärkide ja sihteesmärkide ning ettenähtud ajalise raamistikuga. Enne meetmete lisamist mitmeaastastesse kavadesse võetakse arvesse nende majanduslikku ja sotsiaalset mõju. Neid meetmeid rakendatakse järk-järgult, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel.

2b.
     
  Kui teaduslikest nõuannetest nähtub, et püügi selektiivsust nn soovimatute liikide nähtuse vältimiseks ei õnnestu suurendada, võib mitmeaastastesse kavadesse lisada sätteid, mis käsitlevad mitme liigiga püügipiirkondade eriprobleeme seoses kalavarude säilitamise ja taastamisega maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tagamiseks vajalikust kõrgemal tasemel. [ME-d 106 ja 107]

Artikkel 11

Mitmeaastaste kavade sisu

1.
     Mitmeaastane kava hõlmab:

| a) | reguleerimisala, mis hõlmab
  geograafilist piirkonda,
  varusid, püüki ja mere ökosüsteemi,

  ökosüsteeme
  , mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse; |
| --- | --- |

a)

reguleerimisala, mis hõlmab
  geograafilist piirkonda,
  varusid, püüki ja mere ökosüsteemi,

  ökosüsteeme
  , mille suhtes mitmeaastast kava rakendatakse;

| b) | eesmärke, mis on kooskõlas
  artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega kooskõlas olevaid eesmärke

  ning artiklite - 7a, 9 ja 10 asjakohaste sätetega
  ; |
| --- | --- |

b)

eesmärke, mis on kooskõlas
  artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega kooskõlas olevaid eesmärke

  ning artiklite - 7a, 9 ja 10 asjakohaste sätetega
  ;

| ba) | laevastiku püügivõimsuse hindamist ning juhul, kui puudub püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahel, püügivõimsuse vähendamise kava, mis sisaldaks ajakava ja iga asjaomase liikmesriigi võetavaid konkreetseid meetmeid, mis viiksid siduva ajakava raames püügivõimsuse kooskõlla olemasolevate kalapüügivõimalustega; ilma et see piiraks artiklis 34 kehtestatud kohustuste kohaldamist, peaks niisugune hindamine hõlmama ka hindamisaluse laevastiku sotsiaal-majandusliku mõõtme hindamist; |
| --- | --- |

ba)

laevastiku püügivõimsuse hindamist ning juhul, kui puudub püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja olemasolevate kalapüügivõimaluste vahel, püügivõimsuse vähendamise kava, mis sisaldaks ajakava ja iga asjaomase liikmesriigi võetavaid konkreetseid meetmeid, mis viiksid siduva ajakava raames püügivõimsuse kooskõlla olemasolevate kalapüügivõimalustega; ilma et see piiraks artiklis 34 kehtestatud kohustuste kohaldamist, peaks niisugune hindamine hõlmama ka hindamisaluse laevastiku sotsiaal-majandusliku mõõtme hindamist;

| bb) | mitmeaastase kava raames võetavate meetmete sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut; |
| --- | --- |

bb)

mitmeaastase kava raames võetavate meetmete sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut;

| c) | koguseliselt väljendatud eesmärke, mis on väljendatud:






  i) | kalastussuremuse ja/või |
| --- | --- | --- |

c)

koguseliselt väljendatud eesmärke, mis on väljendatud:

i)

kalastussuremuse ja/või

| ii) | kudekarja biomassi ning |
| --- | --- |

ii)

kudekarja biomassi ning

| iia) | soovimatu ja loata püügi ülemmäära ning |
| --- | --- |

iia)

soovimatu ja loata püügi ülemmäära ning

| iib) | kalapüügivõimaluste maksimaalsete aastaste muutuste kaudu; |
| --- | --- |

iib)

kalapüügivõimaluste maksimaalsete aastaste muutuste kaudu;

| iii) | saakide stabiilsuse kaudu; |
| --- | --- |

iii)

saakide stabiilsuse kaudu;

| d) | kõigi
  koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajalist raamistikku; |
| --- | --- |

d)

kõigi
  koguseliselt väljendatud eesmärkide saavutamise täpset ajalist raamistikku;

| da) | sätteid kalapüügivõimaluste süstemaatiliseks vähendamiseks, kui püügipiirkonna kohta saadavate andmete kvaliteet või kvantiteet langeb; |
| --- | --- |

da)

sätteid kalapüügivõimaluste süstemaatiliseks vähendamiseks, kui püügipiirkonna kohta saadavate andmete kvaliteet või kvantiteet langeb;

| e) | artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavaid
  tehnilisi
  ja kaitsemeetmeid ning
  meetmeid, sealhulgas soovimatu saagi kõrvaldamist käsitlevaid meetmeid

  vältimiseks ja võimalust mööda selle kõrvaldamiseks
  ; |
| --- | --- |

e)

artiklis 15 esitatud eesmärkide saavutamiseks võetavaid
  tehnilisi
  ja kaitsemeetmeid ning
  meetmeid, sealhulgas soovimatu saagi kõrvaldamist käsitlevaid meetmeid

  vältimiseks ja võimalust mööda selle kõrvaldamiseks
  ;

| f) | koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete
  ning selle kava sotsiaal-majanduslike tagajärgede
  perioodiliseks seireks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

f)

koguseliselt väljendatavaid näitajaid mitmeaastase kava eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete
  ning selle kava sotsiaal-majanduslike tagajärgede
  perioodiliseks seireks ja hindamiseks;

| g) | vajaduse korral
  erimeetmeid ja -eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral
  erimeetmeid ja -eesmärke anadroomsete ja katadroomsete liikide elutsükli sellel etapil, mil nad elavad magevees;

| h) | meetmeid
  kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava mõju minimeerimist

  vähendamiseks
  ; |
| --- | --- |

h)

meetmeid
  kalapüügiga ökosüsteemile avaldatava mõju minimeerimist

  vähendamiseks
  ;

| i) | ettevaatusabinõusid ja nende aktiveerimise kriteeriume; |
| --- | --- |

i)

ettevaatusabinõusid ja nende aktiveerimise kriteeriume;

| ia) | meetmeid mitmeaastase kava täitmise tagamiseks; |
| --- | --- |

ia)

meetmeid mitmeaastase kava täitmise tagamiseks;

| j) | mis tahes muid
  sobivaid ja proportsionaalseid
  meetmeid, mis sobivad mitmeaastaste kavade eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

j)

mis tahes muid
  sobivaid ja proportsionaalseid
  meetmeid, mis sobivad mitmeaastaste kavade eesmärkide saavutamiseks.

1a.
     
  Mitmeaastastes kavades sätestatakse nende korrapärane läbivaatamine, et hinnata saavutusi nende eesmärkide täitmisel. Niisuguste korrapäraste läbivaatamiste käigus võetakse eelkõige arvesse uusi asjaolusid, näiteks muutunud teaduslikke nõuandeid, et võimaldada vajaduse korral kavade vahepealset kohandamist. [ME-d 108 ja 239]

Artikkel 12

Liidu keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud kohustuste täitmine
  seoses kaitsealadega

1.   
  Ühine kalanduspoliitika ning kõik erikaitsealade suhtes võetavad liikmesriikide järgnevad meetmed on täielikus kooskõlas direktiividega 92/43/EMÜ, 2009/147/EÜ ja 2008/56/EÜ. Kui liikmesriik on määranud kindlaks
  direktiivi 92/43/EMÜ artiklis 6, direktiivi 2009/147/EÜ artiklis 4 ja direktiivi 2008/56/EÜ artikli 13 lõikes 4 määratletud erikaitsealadel teostavad liikmesriigid püügitegevust

  mainitud alad, reguleerib ta komisjoni, nõuandekomisjonide ja muude asjaomaste sidusrühmadega konsulteerides kalandustegevust
  viisil, mis leevendaks püügitegevuse mõju kõnealustele erikaitsealadele

  vastab täielikult kõnealuste direktiivide eesmärkidele
  . [ME 109]

1a.
     
  Kõik liidu ja liikmesriikide ühise kalanduspoliitika raames võetavad meetmed on täielikult kooskõlas Århusi konventsiooniga, ÜRO Peaassamblee resolutsioonidega 61/105, 64/72 ja 66/68 ning ÜRO 10. detsembri 1982. aasta mereõiguse konventsiooni nende sätete rakendamise kokkuleppega, mis käsitlevad piirialade kalavarude ja siirdekalade kaitset ja majandamist. [ME 257]

1b.
     
  Püügipiirkondade jaoks, mis asuvad tervenisti ühe liikmesriigi suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, antakse asjaomasele liikmesriigile õigus võtta meetmeid, mis on vajalikud liidu keskkonnaalastes õigusaktides sätestatud kohustuste täitmiseks seoses kaitsealadega. Need meetmed vastavad artiklis 2 sätestatud eesmärkidele ega ole leebemad kehtivates liidu õigusaktides sätestatud meetmetest. [ME 258]

1c.
     
  Liikmesriigid, kellel on lõikes 1 osutatud meetmetest mõjutatud piirkonnas otsesed kalapüügihuvid, teevad omavahel koostööd kooskõlas artikli 21 lõikega 1a. Iga niisugune liikmesriik võib taotleda, et komisjon võtaks vastu lõikes 1 osutatud meetmed. [ME 111]

1d.
     
  Selleks et komisjon saaks toimida lõikes 1c osutatud taotluse alusel, esitatakse taotluse esitanud liikmesriigi või liikmesriikide poolt komisjonile kogu asjaomane teave taotletavate meetmete kohta, sealhulgas taotluse põhjendus, teaduslikud andmed ja üksikasjad, mis on seotud meetmete praktilise rakendamisega. Meetmete vastuvõtmisel võtab komisjon arvesse kõiki talle kättesaadavaid asjakohaseid teaduslikke nõuandeid. [ME 260]

2.   Komisjonil on õigus vastu võtta delegeeritud õigusakte vastavalt artiklile 55, et määratleda kalapüügiga seotud meetmed, millega leevendatakse püügitegevuse mõju kõnealustele erikaitsealadele.
  [ME 114]

2a.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, võtavad komisjoni ettepaneku alusel vastu meetmed, mille eesmärk on vähendada lõikes 1 osutatud kohustuste täitmisest tulenevaid võimalikke negatiivseid sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi. [ME 262]

Artikkel 13

Komisjoni meetmed tõsise ohu korral mere bioloogilistele ressurssidele

1.   Kui
  usaldusväärsete teaduslike andmete põhjal
  on tõendeid selle kohta, et mere bioloogiliste ressursside kaitset või mere ökosüsteemi säilimist ähvardab tõsine ning viivitamatut reageerimist nõudev oht, võib komisjon liikmesriigi põhjendatud taotluse korral või omal algatusel kehtestada ajutisi meetmed

  on komisjonil õigus võtta
  ohu vähendamiseks
  vastu delegeeritud õigusakte kooskõlas artikliga 55
  .

Nimetatud õigusaktid võetakse vastu üksnes vältimatu hädavajaduse korral ning artiklis 55a sätestatud menetluse alusel.

2.   Liikmesriik esitab lõikes 1 osutatud põhjendatud taotluse üheaegselt nii komisjonile, muudele liikmesriikidele kui ka asjaomastele nõuandekomisjonidele.
  [ME 115]

Artikkel 13a

Liikmesriigi erakorralised meetmed

1.
     
  Kui on tõendeid, et vee elusressursside kaitset või mereökosüsteemi ähvardab kalapüügist tulenev tõsine ja ettenägematu oht liikmesriigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes ning et igasugune põhjendamatu viivitus tekitaks raskesti heastatava kahju, võib kõnealune liikmesriik võtta erakorralisi meetmeid kestusega kuni kolm kuud.

2.
     
  Liikmesriigid, kes kavatsevad võtta erakorralisi meetmeid, teatavad enne nende võtmist oma kavatsusest komisjonile, teistele liikmesriikidele ja asjaomastele piirkondlikele nõuandekomisjonidele ning saadavad neile meetmete eelnõu koos seletuskirjaga.

3.
     
  Liikmesriigid ja asjaomased nõuandekomisjonid võivad esitada komisjonile oma kirjalikud märkused viie tööpäeva jooksul alates teavitamise kuupäevast. Komisjon võtab vastu kõnealust meedet kinnitavad, tühistavad või muutvad rakendusaktid. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artikli 56 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt.

Kui vee elusressursside kaitset või mereökosüsteemi ähvardab kalapüügist tulenev tõsine ja ettenägematu oht, võtab komisjon nõuetekohaselt põhjendatud tungiva kiireloomulisuse tõttu viivitamata vastu kohaldatavad rakendusaktid, järgides artikli 56 lõikes 3 osutatud menetlust. [ME 116]

Artikkel 14

Tehniliste meetmete raamistikud

Kehtestatakse tehniliste meetmete raamistikud, mis tagavad mere bioloogiliste ressursside kaitse ja püügitegevusega kalavarudele ja mere ökosüsteemile avaldatava mõju vähendamise. Tehniliste meetmete raamistikud:

| a) | toetavad kalavarude taastamist või säilitamist maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületaval tasemel liikidega seotud selektiivsuse parandamise kaudu juhul, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

a)

toetavad kalavarude taastamist või säilitamist maksimaalset jätkusuutlikku saagikust ületaval tasemel liikidega seotud selektiivsuse parandamise kaudu juhul, kui see on asjakohane;

| b) | vähendavad kalavarude alamõõduliste isendite püüki; |
| --- | --- |

b)

vähendavad kalavarude alamõõduliste isendite püüki;

| c) | vähendavad soovimatute mereorganismide püüki; |
| --- | --- |

c)

vähendavad soovimatute mereorganismide püüki;

| d) | leevendavad

  minimeerivad
  püünistega ökosüsteemile ja
  merekeskkonnale
  avaldatavat mõju, kaitstes eelkõige bioloogiliselt tundlikke varusid ja elukohti
  , eeskätt biogeograafiliselt tundlikke alasid, nagu äärepoolseimate piirkondade ümbruses asuvad veealused mäed, kus paiknevaid ressursse peaksid kasutama kohalikud laevastikud, rakendades selektiivseid ja keskkonnasõbralikke püügivahendeid
  . [ME 296] |
| --- | --- |

d)

leevendavad

  minimeerivad
  püünistega ökosüsteemile ja
  merekeskkonnale
  avaldatavat mõju, kaitstes eelkõige bioloogiliselt tundlikke varusid ja elukohti
  , eeskätt biogeograafiliselt tundlikke alasid, nagu äärepoolseimate piirkondade ümbruses asuvad veealused mäed, kus paiknevaid ressursse peaksid kasutama kohalikud laevastikud, rakendades selektiivseid ja keskkonnasõbralikke püügivahendeid
  . [ME 296]

Artikkel 14a

Soovimatu püügi vältimine ja minimeerimine

1.
     
  Enne artikli 15 kohaselt teatavas püügipiirkonnas kogu saagi lossimise kohustuse kehtestamist viivad liikmesriigid vajaduse korral läbi katseprojektid, mille puhul tuginetakse parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja võetakse arvesse pädevate nõuandekomisjonide seisukohti ning mille eesmärk on põhjalikult uurida kõiki teostatavaid viise teatavas püügipiirkonnas soovimatu püügi vältimiseks, minimeerimiseks ja sellele lõpu tegemiseks. Vajaduse korral viivad neid katseprojekte läbi tootjaorganisatsioonid. Katseprojektide tulemused kajastuvad asjaomaste piirkondade mitmeaastastes kavades täiendavate stiimulitena kõige selektiivsemate olemasolevate püügivahendite ja -meetodite kasutamiseks. Lisaks koostavad liikmesriigid nn vette tagasiheitmise atlase, mis kajastab vette tagasiheitmise taset kõigis artikli 15 lõikega 1 hõlmatud püügipiirkondades. Atlas koostatakse objektiivsete ja esinduslike andmete põhjal.

2.
     
  Liita annab rahalist toetust lõike 1 kohaste katseprojektide kavandamiseks ja rakendamiseks ning selektiivsete püügivahendite kasutuselevõtuks soovimatu ja loata püügi vältimiseks. Rahalise toetuse meetmete vastuvõtmisel pööratakse erilist tähelepanu kaluritele, kes on kohustatud kogu saagi lossima ja kes tegutsevad mitme liigiga püügipiirkonnas. [ME 118]

Artikkel 15

Püütavate ja reguleeritavate liikide
  kogu saagi lossimise
  ja registreerimise
  kohustus

1.   
  Kõik
  allpool loetletud kalavarude puhul, mille suhtes kohaldatakse püügi piirnorme ja mis

  püügipiirkondades püütavate ja reguleeritavate liikide saagid, kui need
  on püütud liidu vetes liidu kalalaevadega või liidu kalalaevadega liidu vetest väljaspool, tuleb kogu saak tuua kalalaeva pardale ja seal hoida, registreerida ning lossida, välja arvatud juhul, kui seda kasutatakse elussöödana, kusjuures järgitakse järgmist ajalist raamistikku:

| a) | hiljemalt 1. jaanuarist 2014:






  — | makrell, heeringas, harilik stauriid,

  väikese pelaagilise kala püügipiirkonnad
  ,
  st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi,
  putassuu,
  anšoovise
  , hirvkala, anšoovis, hõbekala, sardinell, moiva,
  sardiini ja kilu püügipiirkonnad
  ; |
| --- | --- | --- |

a)

hiljemalt 1. jaanuarist 2014:

—

makrell, heeringas, harilik stauriid,

  väikese pelaagilise kala püügipiirkonnad
  ,
  st makrelli, heeringa, hariliku stauriidi,
  putassuu,
  anšoovise
  , hirvkala, anšoovis, hõbekala, sardinell, moiva,
  sardiini ja kilu püügipiirkonnad
  ;

| — | harilik tuun,

  suure pelaagilise kala püügipiirkonnad
  ,
  st hariliku tuuni,
  mõõkkala, pikkuim-tuun, suursilm-tuun ja muud purikalalased

  pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni ja muude purikalalaste püügipiirkonnad
  ; |
| --- | --- |

—

harilik tuun,

  suure pelaagilise kala püügipiirkonnad
  ,
  st hariliku tuuni,
  mõõkkala, pikkuim-tuun, suursilm-tuun ja muud purikalalased

  pikkuim-tuuni, suursilm-tuuni ja muude purikalalaste püügipiirkonnad
  ;

| — | tööstusliku eesmärgiga püügipiirkonnad, muu hulgas moiva, tobiase ja Norra tursiku püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

tööstusliku eesmärgiga püügipiirkonnad, muu hulgas moiva, tobiase ja Norra tursiku püügipiirkonnad;

| — | lõhepüügipiirkonnad Läänemeres; |
| --- | --- |

—

lõhepüügipiirkonnad Läänemeres;

| b) | hiljemalt 1. jaanuarist 2015
  : tursk, merluus, harilik merikeel

  2016
  :






  — | järgmised püügipiirkonnad liidu vetes Põhja-Atlandil:




  Põhjameri








  — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

hiljemalt 1. jaanuarist 2015
  : tursk, merluus, harilik merikeel

  2016
  :

—

järgmised püügipiirkonnad liidu vetes Põhja-Atlandil:

Põhjameri

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad;

| — | Norra salehomaari püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püügipiirkonnad;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad;

| — | merluusi püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

merluusi püügipiirkonnad;

| — | hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

hariliku süvameregarneeli püügipiirkonnad;

| — | teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida; |
| --- | --- |

—

teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida;

| — | Läänemere püügipiirkonnad, välja arvatud lõhe püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

Läänemere püügipiirkonnad, välja arvatud lõhe püügipiirkonnad;

Loodepiirkonna veed

| — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad;

| — | Norra salehomaari püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püügipiirkonnad;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad;

| — | merluusi püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

merluusi püügipiirkonnad;

| — | teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida; |
| --- | --- |

—

teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida;

Edelapiirkonna veed

| — | tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

tursa, kilttursa, merlangi ja põhjaatlandi süsika püügipiirkonnad;

| — | Norra salehomaari püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

Norra salehomaari püügipiirkonnad;

| — | hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

hariliku merikeele ja atlandi merilesta püügipiirkonnad;

| — | merluusi püügipiirkonnad; |
| --- | --- |

—

merluusi püügipiirkonnad;

| — | teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida; |
| --- | --- |

—

teiste liikide püügipiirkondi tuleb täiendavalt analüüsida;

| c) | hiljemalt 1. jaanuarist 2016
  : kilttursk, merlang, megrim, euroopa merikurat, atlandi merilest, harilik molva, põhjaatlandi süsikas e saida, euroopa süsikas e pollak, väikesuulest, kammeljas, sile kammeljas, sinine molva, süsisaba, kalju-tömppeakala, atlandi karekala, süvalest, meriluts, meriahven ja Vahemere põhjalähedased kalavarud

  2017
  ,
  liidu vetes ja liidu vetest väljaspool asuvad püügipiirkonnad, mida lõike 1 punkt a ei hõlma
  . |
| --- | --- |

c)

hiljemalt 1. jaanuarist 2016
  : kilttursk, merlang, megrim, euroopa merikurat, atlandi merilest, harilik molva, põhjaatlandi süsikas e saida, euroopa süsikas e pollak, väikesuulest, kammeljas, sile kammeljas, sinine molva, süsisaba, kalju-tömppeakala, atlandi karekala, süvalest, meriluts, meriahven ja Vahemere põhjalähedased kalavarud

  2017
  ,
  liidu vetes ja liidu vetest väljaspool asuvad püügipiirkonnad, mida lõike 1 punkt a ei hõlma
  .

1a.
     
  Niipea kui kogu saagi lossimise kohustus püügipiirkonnas kehtima hakkab, registreeritakse kogu nende liikide saak, mille suhtes kohaldatakse kõnealust kohustust, ja arvestatakse vajaduse korral asjaomaste kalurite, tootjaorganisatsiooni või ühise haldajarühma kvootidest maha, välja arvatud nende liikide puhul, mida võib vastavalt lõikele 1b merre tagasi heita.

1b.
     
  Lõikes 1 sätestatud lossimiskohustus ei kehti järgmistele liikidele:

| — | liigid, mis on püütud elussöödana kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

liigid, mis on püütud elussöödana kasutamiseks;

| — | liigid, mille kohta on teaduslikku teavet, et püügi korral on neil kõrge ellujäämise määr, pidades silmas ka püüniste liiki, kalapüügi tavasid ja olukorda selles püügipiirkonnas. |
| --- | --- |

—

liigid, mille kohta on teaduslikku teavet, et püügi korral on neil kõrge ellujäämise määr, pidades silmas ka püüniste liiki, kalapüügi tavasid ja olukorda selles püügipiirkonnas.

1c.
     
  Et lihtsustada ja ühtlustada kogu saagi lossimise kohustuse rakendamist, vältida häireid sihtpüügipiirkondades ja vähendada soovimatu püügi mahtu, sätestatakse vajaduse korral artiklis 9 osutatud mitmeaastastes kavades, lossimiskohustuse rakendamist käsitlevates liidu õigusaktides või muudes liidu õigusaktides:

| a) | loend madala loodusliku arvukusega mittesihtliikidest, mida võib antud püügipiirkonna sihtliikide kvoodist maha arvata, kui:








  — | selle mittesihtliigi riiklik aastakvoot on täielikult ära kasutatud, |
| --- | --- | --- |

a)

loend madala loodusliku arvukusega mittesihtliikidest, mida võib antud püügipiirkonna sihtliikide kvoodist maha arvata, kui:

—

selle mittesihtliigi riiklik aastakvoot on täielikult ära kasutatud,

| — | mittesihtliigi kogupüük ei ületa 3 % sihtliigi kogupüügist ning |
| --- | --- |

—

mittesihtliigi kogupüük ei ületa 3 % sihtliigi kogupüügist ning

| — | mittesihtliigi varu on bioloogiliselt ohututes piirides; |
| --- | --- |

—

mittesihtliigi varu on bioloogiliselt ohututes piirides;

| b) | eeskirjad stiimulite kohta noorkala püügi vältimiseks, sealhulgas kõrgemad kvoodiosad, mis noorkala püüdva kaluri kvoodist maha arvestatakse. |
| --- | --- |

b)

eeskirjad stiimulite kohta noorkala püügi vältimiseks, sealhulgas kõrgemad kvoodiosad, mis noorkala püüdva kaluri kvoodist maha arvestatakse.

2.   Parimate kättesaadavate
  täpsete ja ajakohastatud
  teaduslike nõuannete põhjal
  ning seal, kus on vaja noorkala kaitseks sihipärast noorkala püüki tõkestada,
  kehtestatakse lõikes 1 osutatud
  kogu saagi lossimise kohustuse alla kuuluvate
  kalavarude kaitseks alammõõdud
  , mis kajastavad kalade esmakordse paljunemise aegset vanust ja suurust
  . Nimetatud kalavarude alammõõdust väiksema saagi müüki

  püüki
  piiratakse ning selliseid kalu saab kasutada üksnes
  muuks otstarbeks kui inimtoiduks, näiteks söödana või
  kalajahu
  , kalaõli
  ja lemmikloomatoidu valmistamiseks.
  Asjaomane liikmesriik võib lubada ka sellise kala annetamist heaolu või heategevuslikul otstarbel.

3.   
  Liikmesriigid võivad kohaldada lossimiskohustuse alla kuuluvate kalavarude suhtes aastast paindlikkusvaru suurusega kuni 5 % lubatud lossimiste mahust, kusjuures see ei takista kasutamast eriseadustega kehtestatud kõrgemaid paindlikkusmäärasid.
  Kindlaksmääratud kalapüügivõimalusi ületava saagi turustamistingimused nähakse

  ja -eeskirjad võidakse
  ette
  näha
  vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määruse (EÜ) nr .../2013 (kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta) (27)
   (**) artiklile 27

  39
  .

4.   Liikmesriigid kindlustavad oma lipu all sõitvate liidu kalalaevade varustamise seadmetega, mis tagavad kõikide püügi- ja töötlemistegevuste täieliku dokumenteerimise kogu saagi lossimise kohustuse täitmise seire eesmärgil.
  Liikmesriigid teevad seda tõhususe ja proportsionaalsuse põhimõtet järgides.

5.   Lõiget 1 kohaldatakse ilma, et see piiraks rahvusvaheliste kohustuste täitmist.

6.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määratleda

  kehtestada
  lõikes 1 sätestatud meetmed selliselt, et need oleks kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega. [ME 119]

Artikkel 16

Kalapüügivõimalused

1.   
  Kalapüügivõimalusi kindlaks määrates ja eraldades tegutseb nõukogu kooskõlas artiklitega 2, 9, 10 ja 11 ning lähtub pikaajalisest perspektiivist ja järgib parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid.
  Kalapüügivõimalused eraldatakse liikmesriikidele

  jaotatakse liikmesriikide vahel
  selliselt, et iga kalavaru või püügipiirkonna puhul oleks tagatud kõikide liikmesriikide püügitegevuse suhteline stabiilsus. Uute kalapüügivõimaluste eraldamisel võetakse arvesse kõikide liikmesriikide huvisid.

Nõukogu määrab kindlaks kolmandate riikide kasutada olevad kalapüügivõimalused liidu vetes ning jaotab kõnealused võimalused kolmandate riikide vahel.

Kalapüügivõimaluste eraldamisel liikmesriikidele või kolmandatele riikidele seatakse tingimuseks ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine.

1a.
     
  Igal aastal kvootide eraldamise üle otsustamisel peaks nõukogu võtma igati arvesse piirkondi, kus kohalikud kogukonnad on eriti sõltuvad kalandusest ja sellega seotud tegevusaladest, nagu on otsustatud nõukogu 3. novembri 1976. aasta resolutsioonis, milles käsitletakse alates 1. jaanuarist 1977 ühenduses moodustatava 200 meremiili laiuse kalastusvööndi teatavaid välisaspekte, ja eelkõige selle VII lisas.

2.   Kaaspüügivõimalused võidakse reserveerida kõikide kalapüügivõimaluste alusel.

3.   Kalapüügivõimaluste määramisel järgitakse artikli 9 lõike 2 ja artikli 11 punktide b, c ja h kohaseid

  kohaselt mitmeaastastes kavades
  koguseliselt väljendatud
  püügi
  eesmärke, ajaraamistikku ja marginaale.
  Kui kaubanduslikel eesmärkidel püütava kalavaru kohta ei ole vastu võetud mitmeaastast kava, tagab nõukogu, et aastaks 2015 kehtestatakse lubatud kogupüük tasemel, mis peaks võimaldama hiljemalt 2020. aastaks kalavarude taastamise tasemel, mis on kõrgem maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemest, ja võimaldama kõigil taastunud kalavarudel sellisel tasemel püsida.

3a.
     
  Kui nõukogu võtab vastu otsuseid kalapüügivõimaluste määramise kohta, viibivad kohal Euroopa Parlamendi ja nõuandekomisjonide delegatsioonid.

3b.
     
  Kui teatavate kalavarude puhul ei ole andmete puudumise tõttu võimalik kindlaks määrata maksimaalsele jätkusuutlikule saagikusele vastavat kasutusmäära, siis:

| i) | kohaldatakse kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi; |
| --- | --- |

i)

kohaldatakse kalavarude majandamise suhtes ettevaatusprintsiipi;

| ii) | võetakse vastu asendusväärtuste standardid, tuginedes komisjoni 1. septembri 2010. aasta otsuse 2010/477/EL (mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi kriteeriumide ja metoodikastandardite kohta)

   (28)

  lisa B osa punktides 3.1 ja 3.2 sätestatud meetoditele, ning vähendatakse veelgi kalastussuremust, rakendades ettevaatusprintsiipi või kui varu seisund on andmete põhjal piisavalt hea, siis stabiilseid suundumusi; |
| --- | --- |

ii)

võetakse vastu asendusväärtuste standardid, tuginedes komisjoni 1. septembri 2010. aasta otsuse 2010/477/EL (mereakvatooriumi hea keskkonnaseisundi kriteeriumide ja metoodikastandardite kohta)

   (28)

  lisa B osa punktides 3.1 ja 3.2 sätestatud meetoditele, ning vähendatakse veelgi kalastussuremust, rakendades ettevaatusprintsiipi või kui varu seisund on andmete põhjal piisavalt hea, siis stabiilseid suundumusi;

| iii) | komisjon ja liikmesriigid hindavad teadusuuringuid ja teadmiste omandamist pidurdavaid tõkkeid ning võtavad meetmeid kalavarude ja ökosüsteemi kohta täiendavate andmete viivitamatu esitamise võimaldamiseks. |
| --- | --- |

iii)

komisjon ja liikmesriigid hindavad teadusuuringuid ja teadmiste omandamist pidurdavaid tõkkeid ning võtavad meetmeid kalavarude ja ökosüsteemi kohta täiendavate andmete viivitamatu esitamise võimaldamiseks.

3c.
     
  Iga liikmesriik otsustab, mis meetodil ta liikmesriigile liidu õiguse alusel määratud kalapüügivõimalused oma lipu all sõitvatele laevadele eraldab. Kõnealune liikmesriik teeb selle eraldamismeetodi komisjonile teatavaks.

4.   Liikmesriigid võivad omavahel vahetada neile eraldatud kalapüügivõimalusi või nende osasid, kui nad on sellest eelnevalt komisjonile teatanud.

4a.
     
  Kui komisjon leiab artikli 19 või 23 kohaselt läbiviidud hindamise põhjal, et liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid vastavalt artiklitele 17-24, tehakse sellele liikmesriigile liidu poolt järgmise aasta või järgmiste aastate jooksul eraldatavatest püügivõimalustest mahaarvamisi ning sellele liikmesriigile tehtavad maksed peatatakse ajutiselt või püsivalt või tehakse finantskorrektsioon ühise kalanduspoliitika raames antavas liidu rahalises abis vastavalt artiklile 50. Sellised meetmed on proportsionaalsed mittejärgimise olemuse, ulatuse, kestuse ja korduvusega.

4b.
     
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga-aastase aruande, milles hinnatakse, kas praegused kalapüügivõimalused on tõhusad püütavate liikide populatsioonide taastamiseks ja hoidmiseks tasemel, mis ületab selle taseme, mis on vajalik artikli 2 lõikes 2 sätestatud eesmärgi täitmiseks. [ME-d 120, 264, 293 ja 301]

Artikkel 16a

Liikmesriikide poolt kalapüügivõimaluste jaotamise kriteeriumid

Artikli 16 kohaselt neile määratud kalapüügivõimaluste jaotamisel kasutavad liikmesriigid selliseid läbipaistvaid ja objektiivseid sotsiaalseid ja ökoloogilisi kriteeriume nagu kalanduse mõju keskkonnale, nõuete senine täitmine ja panus kohalikku majandusse. Kasutada võib ka muid kriteeriume, näiteks varasemaid püügimahtusid. Liikmesriigid peavad neile määratud kalapüügivõimaluste raames pakkuma stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad selektiivseid püüniseid või keskkonda vähem mõjutavaid püügiviise, tarbides muu hulgas näiteks vähem energiat või kahjustades vähem looduslikke elupaiku. [ME 227]

III JAOTIS

PIIRKONDADEKS JAOTAMINE

I PEATÜKK

MITMEAASTASED KAVAD

Artikkel 17

Mitmeaastaste kavade kohaselt vastu võetavad kaitsemeetmed

1.   Artiklite 9, 10 ja 11 kohaselt koostatud mitmeaastase kavaga võidakse anda

  antakse asjaomast püügipiirkonda jagavatele
  liikmesriikidele õigus võtta vastu samale

  käesolevas artiklis sätestatud korras
  mitmeaastasele kavale vastavaid meetmeid, milles määratletakse nende lipu all sõitvate kalalaevade suhtes kohaldatavad kaitsemeetmed seoses liidu vete kalavarudega, mille jaoks on neile eraldatud kalapüügivõimalused.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõike 1 kohaselt vastu võetud kaitsemeetmed:

| a) | on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega
  ning artiklis 4 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetega
  ; |
| --- | --- |

a)

on kooskõlas artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidega
  ning artiklis 4 sätestatud hea valitsemistava põhimõtetega
  ;

| b) | on kooskõlas mitmeaastase kava reguleerimisala ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas mitmeaastase kava reguleerimisala ja eesmärkidega;

| c) | aitavad tõhusalt saavutada mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud ülesandeid
  vastavalt kindlaks määratud ajalisele raamistikule
  ; |
| --- | --- |

c)

aitavad tõhusalt saavutada mitmeaastase kavaga ette nähtud eesmärke ja koguseliselt väljendatud ülesandeid
  vastavalt kindlaks määratud ajalisele raamistikule
  ;

| d) | ei ole leebemad kehtivate liidu õigusaktidega ette nähtud meetmetest. |
| --- | --- |

d)

ei ole leebemad kehtivate liidu õigusaktidega ette nähtud meetmetest.

2a.
     
  Liikmesriigid teevad omavahel koostööd tagamaks, et võetakse vastu kooskõlas olevad meetmed, mille abil saavutatakse mitmeaastastes kavades sätestatud eesmärgid, ning koordineerivad nende meetmete rakendamist omavahel. Kui see on otstarbekas ja asjakohane, kasutavad liikmesriigid sel eesmärgil olemasolevaid, sealhulgas asjaomast piirkonda või püügipiirkonda hõlmava piirkondliku merekonventsiooniga loodud piirkondlikke institutsioonilisi koostööstruktuure- ja mehhanisme.

Jõupingutused kooskõlastuseks liikmesriikide vahel, kes jagavad püügipiirkonda, on abikõlblikud rahastamiseks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondist (EMKF) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu ... määrusele (EL) nr .../2013 (Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta)

   (29)
   (***).

2b.
     
  Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste nõueandekomisjonide ning Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu (ICES) ja/või kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega (STECF), saates neile vastu võetavate meetmete eelnõu koos sellele lisatud seletuskirjaga. Eelnõust antakse samal ajal teada komisjonile ja teistele püügipiirkonda jagavatele liikmesriikidele. Liikmesriigid teevad kõik selleks, et kaasata konsulteerimisse varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil muud vastava püügipiirkonnaga seotud asjaomased sidusrühmad, et selgitada kavandatavate meetmete väljatöötamisel välja kõikide asjaomaste poolte arvamused ja ettepanekud.

Liikmesriigid teevad jõustamiseks esitatud kaitsemeetmete eelnõu kokkuvõtted üldsusele kättesaadavaks.

2c.
     
  Liikmesriigid võtavad nõuetekohaselt arvesse asjaomaste nõuandekomisjonide, ICESi ja/või STECFi esitatud arvamusi ning juhul, kui vastuvõetud lõplikud meetmed nendest arvamustest erinevad, esitavad üksikasjalikud põhjendused erinevuste kohta.

2d.
     
  Kui liikmesriigid soovivad vastuvõetud meetmeid muuta, kohaldatakse ka lõiked 2–2c.

2e.
     
  Komisjon võtab vastu suunised, millega määratakse kindlaks lõigete 2a, 2b ja 2c kohaldamisel järgitava korra üksikasjad, et tagada vastuvõetud meetmete sidusus, kooskõla piirkondlikul tasandil ning vastavus kehtestatud mitmeaastastele kavadele. Nimetatud suunistes võib samuti kindlaks määrata või luua haldusraamistikke, nagu piirkondlikud kalandustöörühmad, mille eesmärk on korraldada praktilisel tasandil liikmesriikide koostööd eeskätt selleks, et edendada ja hõlbustada meetmete vastuvõtmist kõigi liikmesriikide poolt.

2f.
     
  Püügipiirkonda jagavad liikmesriigid võivad üheskoos leppida kokku selles, et vastavalt artiklis 25 sätestatud korrale rakendatakse ühismeetmeid mitmeaastaste kavade alusel, mis on vastu võetud enne 2014. aastat, ning nad võivad teha sellealast koostööd.

2 g.
     
  Püügipiirkondade jaoks, mis asuvad tervenisti ühe liikmesriigi suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, loob asjaomane liikmesriik ühe või mitu kaasmajandamiskomisjoni, kuhu kuuluvad kõik asjaomased sidusrühmad. Nende komisjonidega konsulteeritakse vastu võetavate meetmete osas. Kui liikmesriik kavatseb eirata nende komisjonide nõuandeid, avaldab ta hinnangu, kus toob üksikasjalikult välja nõuannete eiramise põhjused. [ME 121]

Artikkel 18

Liikmesriigi kaitsemeetmetest teatamine

Liikmesriigid, kes võtavad vastu kaitsemeetmed vastavalt artikli 17 lõikele 1,
  avaldavad need meetmed ning
  teatavad sellistest meetmetest

  nendest
  komisjonile, muudele huvitatud liikmesriikidele ja asjaomastele nõuandekomisjonidele. [ME 122]

Artikkel 19

Hindamine

1.
     Komisjon võib mis tahes ajal hinnata liikmesriikides artikli 17 lõike 1 alusel vastu võetud kaitsemeetmete eeskirjadele vastavust ja tõhusust
  ning hindab neid igal juhul vähemalt korra iga kolme aasta tagant või vastavalt asjakohases mitmeaastases kavas sätestatule, ning annab nendest aru
  .
  Hindamine põhineb parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel.

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2007. aasta direktiivile 2007/2/EÜ (millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (Inspire))

   (30)

  annavad liikmesriigid komisjonile oma ühise kalanduspoliitika rakendamise alase ülesande täitmiseks juurdepääsu ja kasutusõigused koostatud materjalile ja kasutatud andmetele, mis on seotud artikli 17 kohaselt vastu võetud siseriiklike kaitsemeetmete koostamise ja kehtestamisega.

Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu osas kohaldatakse direktiivi 2003/4/EÜ

   (31)

  ning määrusi (EÜ) nr 1049/2001

   (32)

  ja (EÜ) nr 1367/2006

   (33)
  . [ME 123]

1a.
     
  Komisjon avaldab kõik vastavalt käesolevale artiklile koostatud hinnangud ja teeb kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks, avaldades selle asjakohastel veebisaitidel või lisades selle juurde otsese hüperlingi. Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu osas kohaldatakse määrusi (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. [ME 124]

Artikkel 20

Mitmeaastaste kavade raames kohustuste täitmatajätmise korral võetavad kaitsemeetmed

1.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarude kaitsemeetmed, kui liikmesriigid, kellel on lubatud artikli 17 kohaselt meetmeid võtta, ei ole teatanud neid meetmeid komisjonile kolme

  mitmeaastases kavas ette nähtud tähtaja jooksul või sellise tähtaja puudumisel kuue
  kuu jooksul pärast mitmeaastase kava jõustumiskuupäeva.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte,

  Kui komisjon on arvamusel
  , et määrata kindlaks mitmeaastaste kavadega hõlmatud kalavarude kaitsemeetmed, kui:

| a) | artikli 19 alusel teostatud hindamise tulemusena on liikmesriigi meetmed tunnistatud mitmeaastase kava eesmärkidele mittevastavaks või |
| --- | --- |

a)

artikli 19 alusel teostatud hindamise tulemusena on liikmesriigi meetmed tunnistatud mitmeaastase kava eesmärkidele mittevastavaks või

| b) | artikli 19 alusel teostatud hindamise tulemusena leitakse, et liikmesriigi meetmed ei aita tõhusalt saavutada mitmeaastases kavas sätestatud eesmärke ja koguseliselt väljendatud ülesandeid, või |
| --- | --- |

b)

artikli 19 alusel teostatud hindamise tulemusena leitakse, et liikmesriigi meetmed ei aita tõhusalt saavutada mitmeaastases kavas sätestatud eesmärke ja koguseliselt väljendatud ülesandeid, või

| c) | kui artikli 11 punkti i kohased ettevaatusabinõud on juba kasutusele võetud, |
| --- | --- |

c)

kui artikli 11 punkti i kohased ettevaatusabinõud on juba kasutusele võetud,

teavitab ta asjaomast liikmesriiki ja esitab oma põhjendused.

2a.
     
  Kui komisjon esitab vastavalt lõikele 2 oma arvamuse, on asjaomasel liikmesriigil oma meetmete muutmiseks aega kolm kuud, et viia need vastavusse mitmeaastase kavaga ja täita selle eesmärgid.

2b.
     
  Kui liikmesriik ei ole oma meetmeid vastavalt lõikele 2a muutnud, on komisjonil õigus võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte mitmeaastase kavaga hõlmatud kalavarude kaitsemeetmete kindlaksmääramiseks.

3.   Komisjoni võetud kaitsemeetmete eesmärk on tagada mitmeaastases kavas sätestatud eesmärkide ja ülesannete täitmine. Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, lõpeb liikmesriigi meetmete kehtivus.

3a.
     
  Enne käesolevas artiklis osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste nõueandekomisjonide ning ICESi ja/või STECFiga meetmete eelnõu ja sellele lisatud seletuskirja teemal. [ME 125]

II PEATÜKK

TEHNILISED MEETMED

Artikkel 21

Tehnilised meetmed

1.
     Artikli 14 kohaselt kehtestatud tehniliste meetmete raames võidakse

  antakse
  liikmesriikidele anda volitus võtta vastu selle raamistikuga kooskõlas olevaid meetmeid, milles määratletakse nende lipu all sõitvate laevade suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed seoses nende

  liidu
  vete varudega, mille jaoks on neile eraldatud kalapüügivõimalused. Liikmesriigid tagavad, et sellised tehnilised meetmed:

| a) | on kooskõlas artiklites 2 ja 3 ette nähtud eesmärkidega; |
| --- | --- |

a)

on kooskõlas artiklites 2 ja 3 ette nähtud eesmärkidega;

| b) | on kooskõlas artikli 14 kohaselt vastu võetud meetmetega ette nähtud eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas artikli 14 kohaselt vastu võetud meetmetega ette nähtud eesmärkidega;

| c) | järgivad tõhusalt artikli 14 kohaselt vastu võetud meetmetega ette nähtud eesmärke; |
| --- | --- |

c)

järgivad tõhusalt artikli 14 kohaselt vastu võetud meetmetega ette nähtud eesmärke;

| d) | ei ole leebemad, kui

  lähe vastuollu
  liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud meetmed

  meetmetega ega ole neist leebemad
  . |
| --- | --- |

d)

ei ole leebemad, kui

  lähe vastuollu
  liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud meetmed

  meetmetega ega ole neist leebemad
  .

1a.
     
  Liikmesriigid teevad omavahel koostööd, et tagada niisuguste kooskõlaliste meetmete vastuvõtmine, mille eesmärk on saavutada tehniliste meetmete raames sätestatud eesmärgid, ning kooskõlastavad selliste meetmete rakendamise omavahel. Kui see on otstarbekas ja asjakohane, kasutavad liikmesriigid sel eesmärgil olemasolevaid, sealhulgas asjaomast piirkonda või püügipiirkonda hõlmava piirkondliku merekonventsiooniga loodud piirkondlikke institutsioonilisi koostööstruktuure- ja mehhanisme.

1b.
     
  Liikmesriigid konsulteerivad asjaomaste nõueandekomisjonide ning ICESi ja/või STECFiga meetmete eelnõu ja sellele lisatud seletuskirja teemal. Eelnõust antakse samal ajal teada komisjonile ja teistele püügipiirkonda jagavatele liikmesriikidele. Liikmesriigid teevad kõik selleks, et kaasata konsulteerimisse varajases etapis ning avatud ja läbipaistval viisil muud vastava püügipiirkonnaga seotud asjaomased sidusrühmad, et selgitada kavandatavate meetmete väljatöötamisel välja kõikide asjaomaste poolte arvamused ja ettepanekud.

1c.
     
  Liikmesriigid võtavad nõuetekohaselt arvesse asjaomaste nõuandekomisjonide ning ICESi ja/või STECFi esitatud arvamusi ning, kui vastuvõetud lõplikud meetmed nendest arvamustest erinevad, esitavad üksikasjalikud selgitused erinevuste kohta.

1d.
     
  Kui liikmesriigid soovivad vastu võetud meetmeid muuta, kohaldatakse ka lõikeid 1a, 1b ja 1c.

1e.
     
  Komisjon võtab vastu suunised, millega määratakse kindlaks lõigete 1a, 1b ja 1c kohaldamisel järgitava korra üksikasjad, et tagada vastu võetavate meetmete sidusus ja kooskõla piirkondlikul tasandil ning vastavus kehtestatud tehniliste meetmete raamistikule. Nimetatud suunistes võib samuti kindlaks määrata või luua haldusraamistikke, nagu piirkondlikud kalandustöörühmad, mille eesmärk on korraldada praktilisel tasandil liikmesriikide koostööd eeskätt selleks, et edendada ja hõlbustada meetmete vastuvõtmist kõigi liikmesriikide poolt. [ME 126]

Artikkel 22

Liikmesriigi tehnilistest meetmetest teavitamine

Liikmesriigid, kes võtavad vastavalt artiklile 21 vastu tehnilised meetmed,
  avaldavad need ning
  teatavad sellistest meetmetest komisjonile, muudele huvitatud liikmesriikidele ja asjaomastele nõuandekomisjonidele. [ME 127]

Artikkel 23

Hindamine

1.
     Komisjon võib mis tahes ajal hinnata artikli 21 alusel liikmesriikides kehtestatud tehniliste meetmete nõuetekohasust ja tõhusust
  ning hindab neid igal juhul vähemalt korra iga kolme aasta tagant või vastavalt asjaomases tehniliste meetmete raamistikus sätestatule, ning annab nendest aru
  .

1a.
     
  Vastavalt direktiivile 2007/2/EÜ annavad liikmesriigid oma ühise kalanduspoliitika rakendamise alaste ülesannete täitmiseks komisjonile juurdepääsu ja kasutusõigused koostatud materjalile ja kasutatud andmetele, mis on seotud tehniliste meetmete koostamise ja kehtestamisega kooskõlas artikliga 21.

Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu osas kohaldatakse direktiivi 2003/4/EÜ ning määrusi (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. [ME 128]

1b.
     
  Komisjon avaldab kõik vastavalt käesolevale artiklile koostatud hinnangud ja teeb kõnealuse teabe avalikult kättesaadavaks, avaldades selle asjakohastel veebisaitidel või lisades selle juurde otsese hüperlingi. Keskkonnaalasele teabele juurdepääsu osas kohaldatakse määrusi (EÜ) nr 1049/2001 ja (EÜ) nr 1367/2006. [ME 129]

Artikkel 24

Tehniliste meetmete raames kohustuste täitmatajätmise korral võetavad meetmed

1.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks tehniliste meetmete raamistikku kuuluvad tehnilised meetmed, kui liikmesriigid, kellel on lubatud artikli 21 kohaselt meetmeid võtta, ei ole teatanud neid meetmeid komisjonile kolme

  tehniliste meetmete raamistikus ette nähtud ajavahemiku vältel või sellise sätte puudumisel kuue
  kuu jooksul pärast tehniliste meetmete raamistiku jõustumiskuupäeva.

2.   Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte,

  Kui komisjon on arvamusel
  , et määrata kindlaks tehnilised meetmed, kui liikmesriigi meetmed on artikli 23 kohaselt läbiviidud hindamise tulemusel tunnistatud

| a) | ei vasta
  tehniliste meetmete raamistiku eesmärkidele mittevastavaks või |
| --- | --- |

a)

ei vasta
  tehniliste meetmete raamistiku eesmärkidele mittevastavaks või

| b) | kui need ei aita tõhusalt saavutada tehniliste meetmete raamistikuga ette nähtud eesmärke, |
| --- | --- |

b)

kui need ei aita tõhusalt saavutada tehniliste meetmete raamistikuga ette nähtud eesmärke,

teavitab ta asjaomast liikmesriiki ja esitab oma põhjendused.

2a.
     
  Kui komisjon esitab vastavalt lõikele 2 oma arvamuse, on asjaomasel liikmesriigil oma meetmete muutmiseks aega kolm kuud, et viia need vastavusse tehniliste meetmete raamistikuga ja järgida selle eesmärke.

2b.
     
  Kui liikmesriik ei ole oma meetmeid vastavalt lõikele 2a muutnud, antakse komisjonile õigus võtta vastavalt artiklile 55 vastu delegeeritud õigusakte tehniliste meetmete raamistikku kuuluvate tehniliste meetmete kindlaks määramiseks.

3.   Komisjoni poolt vastu võetud kaitsemeetmed tagavad tehniliste meetmete raamistiku eesmärkide järgimise. Kui komisjon võtab vastu delegeeritud õigusakti, lõpeb liikmesriigi meetmete kehtivus.

3a.
     
  Enne käesolevas artiklis osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist konsulteerib komisjon asjaomaste nõueandekomisjonide, ICESi ja STECFiga meetmete eelnõu ja sellele lisatud seletuskirja teemal. [ME 130]

IV JAOTIS

RIIKLIKUD MEETMED

Artikkel 25

Liikmesriikide meetmed, mida kohaldatakse üksnes nende lipu all sõitvate kalalaevade suhtes

1.   Liikmesriik võib vastu võtta liidu vete kalavarude kaitsemeetmeid juhul, kui need meetmed:

| a) | on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade

  kõikide laevade
  suhtes, või kui püügiga ei tegele kalalaev, siis asjaomases liikmesriigis elavate isikute suhtes

  mille tegevus on seotud nende vete varudega, mille jaoks on neile eraldatud kalapüügivõimalused
  ; [ME 131] |
| --- | --- |

a)

on kohaldatavad üksnes asjaomase liikmesriigi lipu all sõitvate kalalaevade

  kõikide laevade
  suhtes, või kui püügiga ei tegele kalalaev, siis asjaomases liikmesriigis elavate isikute suhtes

  mille tegevus on seotud nende vete varudega, mille jaoks on neile eraldatud kalapüügivõimalused
  ; [ME 131]

| b) | on kooskõlas artiklitega 2 ja 3 ette nähtud eesmärkidega ja |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas artiklitega 2 ja 3 ette nähtud eesmärkidega ja

| c) | ei ole leebemad, kui liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud meetmed. |
| --- | --- |

c)

ei ole leebemad, kui liidu kehtivate õigusaktidega ette nähtud meetmed.

1a.
     
  Liikmesriik teavitab kontrolli eesmärgil teisi asjaomaseid liikmesriike lõike 1 kohaselt vastu võetud sätetest. [ME 132]

1b.
     
  Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud teabe avalikkusele kättesaadavaks. [ME 133]

Artikkel 26

Liikmesriigi meetmed 12 meremiili laiuses vööndis

1.   Liikmesriik võib kalavarude kaitseks ja majandamiseks ning kalapüügi mõju minimeerimiseks

  selleks, et täita muude vee elusressurssidega seotud eesmärke ja säilitada või parandada
  mere ökosüsteemide kaitsele

  kaitsestaatust,
  võtta mittediskrimineerivaid meetmeid 12 meremiili kaugusel oma lähtejoonest, tingimusel et liit ei ole
  kehtestanud kaitse- ja majandamismeetmeid
  selle konkreetse ala suhtes kehtestanud kaitse- ja majandamismeetmeid

  ega meetmeid, mis tegeleksid konkreetselt kõnealuse liikmesriigi poolt kindlaks tehtud probleemiga
  . Liikmesriigi meetmed peavad vastama artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkidele ega ole leebemad kehtivates liidu õigusaktides sätestatud meetmetest. [ME 134]

2.   Kui liikmesriigis vastu võetavad kaitse- ja majandamismeetmed võivad mõjutada muude liikmesriikide kalalaevade tegevust, võetakse need meetmed vastu alles pärast meetmete eelnõu ja sellega kaasas oleva seletuskirja arutamist

  seda, kui
  komisjoni, asjaomaste liikmesriikide

  asjaomaseid liikmesriike
  ja asjaomaste nõuandekomisjonidega

  asjaomaseid nõuandekomisjone on teavitatud meetmetest ja nendega kaasas olevast seletuskirjast, milles ühtlasi tõestatakse, et need meetmed ei ole diskrimineerivad
  . [ME 135]

2a.
     
  Liikmesriigid teevad käesoleva artikli kohaselt vastu võetud meetmetega seotud teabe avalikkusele kättesaadavaks. [ME 136]

IV OSA

JUURDEPÄÄS VARUDELE

Artikkel 27

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemide kehtestamine

1.   Iga liikmesriik kehtestab hiljemalt 31. detsembriks 2013 ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi:

| a) | kõigile 12-meetristele ja pikematele kalalaevadele ja |
| --- | --- |

a)

kõigile 12-meetristele ja pikematele kalalaevadele ja

| b) | kõigile alla 12-meetristele kalalaevadele, mis kasutavad veetavaid püüniseid. |
| --- | --- |

b)

kõigile alla 12-meetristele kalalaevadele, mis kasutavad veetavaid püüniseid.

2.   Liikmesriigid võivad ülekantavate püügikontsessioonide süsteemi laiendada kalalaevadele, mille pikkus on alla 12 meetri ja mis kasutavad muud tüüpi püügivahendeid kui veetavad püünised, ning liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni.

Artikkel 28

Ülekantavate püügikontsessioonide eraldamine

1.   Ülekantav püügikontsessioon annab õiguse kasutada artikli 29 lõike 1 kohaselt eraldatud individuaalseid kalapüügivõimalusi.

2.   Iga liikmesriik eraldab läbipaistvate kriteeriumide alusel ülekantavad püügikontsessioonid iga varu või varude rühma jaoks, mille püügivõimalused määratakse kindlaks vastavalt artiklile 16, v.a jätkusuutlike kalanduskokkulepete alusel omandatud kalapüügivõimalused.

3.   Ülekantavate püügikontsessioonide eraldamisel mitme liigiga püügipiirkondades võtavad liikmesriigid arvesse sellistes püügipiirkondades kalapüügis osalevate kalalaevade saagi tõenäolist koostist.

4.   Liikmesriik tohib ülekantavaid püügikontsessioone eraldada tema lipu all sõitva kalalaeva omanikule või juriidilisele või füüsilisele isikule üksnes sellisel laeval kasutamiseks. Juriidilised või füüsilised isikud või tunnustatud tootjaorganisatsioonid võivad ülekantavad püügikontsessioonid kokku koguda, et neid ühiselt hallata. Liikmesriigid võivad piirata ülekantavate püügikontsessioonide saamise õigust läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel.

5.   Liikmesriigid võivad ülekantavate püügikontsessioonide kehtivusperioodi lühendada, kuid mitte lühemaks perioodiks kui 15 aastat, eesmärgiga sellised püügikontsessioonid ümber jaotada. Kui liikmesriigid ei ole ülekantavate püügikontsessioonide kehtivusperioodi lühendanud, võivad nad sellised ülekantavad püügikontsessioonid tühistada vähemalt 15-aastase etteteatamisega.

6.   Liikmesriigid võivad ülekantavad püügikontsessioonid tühistada ka lühema etteteatamisajaga, kui on kindlaks tehtud, et püügikontsessiooni omanik on sooritanud tõsise rikkumise. Selliseid tühistamisi tehakse viisil, mis tagab ühise kalanduspoliitika täieliku mõju, proportsionaalsuse printsiibi järgimise ning toimib vajaduse korral koheselt.

7.   Olenemata lõigetest 5 ja 6 võivad liikmesriigid tühistada ülekantavad püügikontsessioonid, mida kalalaev ei ole kolme järjestikuse aasta jooksul kasutatud.

Artikkel 29

Individuaalsete kalapüügivõimaluste eraldamine

1.   Nagu on osutatud artiklis 28, eraldavad liikmesriigid individuaalsed kalapüügivõimalused ülekantavate püügikontsessioonide omanikele liikmesriigile eraldatud või määruse (EÜ) nr 1967/2006 artikli 19 kohaselt vastu võetud majandamiskavades kindlaks määratud kalapüügivõimalustest lähtudes.

2.   Liikmesriigid määravad kindlaks püügivõimalused, mida nad saavad parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete alusel eraldada oma lipu all sõitvatele kalalaevadele liikide püüdmiseks, mille püügivõimalusi ei ole nõukogu kindlaks määranud.

3.   Kalalaevad võivad kalapüügiga tegeleda üksnes siis, kui nende käsutuses olevatest individuaalsetest kalapüügivõimalustest piisab kõikide nende potentsiaalsete püükide katteks.

4.   Liikmesriigid võivad reservi jätta kuni 5 % kalapüügivõimalustest. Nad kehtestavad eesmärgid ja läbipaistvad kriteeriumid selliste reservi jäetud kalapüügivõimaluste eraldamiseks. Nagu artikli 28 lõikes 4 on sätestatud, võib selliseid kalapüügivõimalusi eraldada üksnes ülekantavate püügikontsessioonide õigustatud omanikele.

5.   Kui liikmesriik eraldab ülekantavaid püügikontsessioone vastavalt artiklile 28 ja kalapüügivõimalusi vastavalt käesoleva artikli lõikele 1, võib ta pakkuda talle määratud kalapüügivõimaluste raames stiimuleid kalalaevadele, mis kasutavad soovimatut kaaspüüki välistavaid selektiivseid püüniseid.

6.   Liikmesriigid võivad kehtestada individuaalsete kalapüügivõimaluste kasutamisele makse, mida kasutatakse kalavarude majandamisega seotud kulude katteks.

Artikkel 30

Ülekantavate püügikontsessioonide ja individuaalsete kalapüügivõimaluste register

Liikmesriigid loovad ja haldavad ülekantavate püügikontsessioonide ja individuaalsete kalapüügivõimaluste registrit.

Artikkel 31

Ülekantavate püügikontsessioonide ülekandmine

1.   Liikmesriigi püügikontsessioonide õigustatud omanikud võivad ülekantavaid püügikontsessioone nende täies või osalises mahus üle kanda.

2.   Liikmesriik võib lubada muudele liikmesriikidele antavate ja muudelt liikmesriikidelt saadavate püügikontsessioonide ülekandmist

3.   Liikmesriigid võivad reguleerida ülekantavate püügikontsessioonide ülekandmist, sätestades läbipaistvate ja objektiivsete kriteeriumide alusel nende ülekandmise tingimused.

Artikkel 32

Individuaalsete kalapüügivõimaluste rentimine

1.   Individuaalseid kalapüügivõimalusi võib liikmesriigi piires osaliselt või täielikult rentida.

2.   Liikmesriik võib lubada rentida ülekantavaid püügikontsessioone muudele liikmesriikidele ja muudelt liikmesriikidelt.

Artikkel 33

Ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga hõlmamata kalapüügivõimaluste eraldamine

1.   Iga liikmesriik otsustab ise, kuidas ta eraldab oma lipu all sõitvatele laevadele talle artikli 16 kohaselt määratud kalapüügivõimalusi, mis ei ole hõlmatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga. Liikmesriik teavitab komisjoni oma eraldamismeetodist.
  [ME 137]

V OSA

PÜÜGIVÕIMSUSE HALDAMINE

Artikkel 34

Püügivõimsuse kohandamine

1.   Liikmesriigid kehtestavad
  vajaduse korral
  oma kalalaevastike püügivõimsuse kohandamise meetmed, et

  eesmärgiga
  saavutada
  kooskõlas artiklis 2 sätestatud üldeesmärkidega
  püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel.

1a.
     
  Lõikes 1 nimetatud eesmärgi saavutamiseks viivad liikmesriigid igal aastal läbi püügivõimsuse hindamised ning edastavad tulemused komisjonile hiljemalt iga aasta 30. maiks. Püügivõimsuse hindamised hõlmavad analüüsi kogu laevastiku püügivõimsuse kohta vastavalt ühele püügipiirkonnale ning laevastiku osale hindamise ajal ning selle mõju kohta kalavarudele ning mereökosüsteemile üldiselt. Püügivõimsuse hindamistes esitatakse ühtlasi laevastiku pikaajalise kasumlikkuse analüüs. Selleks et tagada kõikides liikmesriikides ühine lähenemisviis sellistele hindamistele, viiakse need läbi vastavalt komisjoni suunistele laevastiku püügivõimsuse ja kalapüügivõimaluste vahelise tasakaalu paremaks analüüsimiseks ning võetakse arvesse laevastiku kasumlikkust. Hindamised tehakse avalikult kättesaadavaks.

1b.
     
  Kui hindamisest nähtub lahknevus püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel, võtab liikmesriik ühe aasta jooksul pärast hindamist vastu üksikasjaliku programmi koos siduva ajakavaga oma kalalaevastike püügivõimsuse vajaliku kohandamise kohta laevade arvu ja näitajate osas, et saavutada püsiv ja alaline tasakaal püügivõimsuse ja püügivõimaluste vahel. Liikmesriik esitab nimetatud programmi Euroopa Parlamendile, komisjonile ja teistele liikmesriikidele.

1c.
     
  Juhul kui hinnangut ei esitata või kui liikmesriigil tuleb võtta vastu püügivõimsuse vähendamise programm ja ta ei tee seda või kui liikmesriik jätab niisuguse programmi rakendamata, peatatakse sellele liikmesriigile ühise kalanduspoliitika raames liidu rahalise abi andmine.

Viimase võimalusena, juhul kui mis tahes esimeses lõigus nimetatud sammu ei astuta kahe või enama aasta jooksul, võib komisjon peatada laevastiku asjaomastele osadele püügivõimaluste eraldamise.

2.   Laeva ei ole lubatud Euroopa Kalandusfondi kaudu aastaid 2007–2013 hõlmavaks programmiperioodiks antavat riigiabi kasutava laevastiku koosseisust välja arvata enne, kui selle kalalaevatunnistus ja püügiload on ära võetud.

3.   Riigiabi toel laevastiku koosseisust välja arvatud kalalaevade püügivõimsust ei asendata.

4.   Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2013 ei ületa nende laevastike püügivõimsus ühelgi hetkel artikli 35 kohaselt kehtestatud püügivõimsuse ülempiire.

4a.
     
  Kalapüügilitsentsi või -loa saamiseks peab liidu laevadel olema kehtiv mootoritunnistus, mis on välja antud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1224/2009. [ME-d 138 ja 241]

Artikkel 34a

Laevastiku koosseisu arvamise/koosseisust väljaarvamise kava

Liikmesriigid korraldavad oma laevastike koosseisu arvamised ja koosseisust väljaarvamised nii, et kompenseeritakse kasutuselevõetud uus püügivõimsus, mis ei ole seotud riigiabiga, vähemalt sama koguse varasema riigiabiga hõlmamata püügivõimsuse kõrvaldamise teel. [ME 139]

Artikkel 35

Püügivõimsuse haldamine

1.   Kõikide liikmesriikide laevastikud peavad
  rangelt
  kinni pidama II lisaga ette nähtud püügivõimsuse ülempiiridest.

2.   Liikmesriigid võivad komisjonilt taotleda artikliga 27 kehtestatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga hõlmatud kalalaevade väljajätmist lõikes 1 sätestatud püügivõimsuse ülempiiride kohaldamisalast. Sellisel juhul arvutatakse püügivõimsuse ülempiirid ümber, võttes arvesse ka neid kalalaevu, mis ei ole hõlmatud ülekantavate püügikontsessioonide süsteemiga.

  Komisjon esitab 31. detsembriks ...

   (****)

  Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku muuta käesoleva määruse II lisa ja määrust (EMÜ) nr 2930/86
  ,
  et määratleda püügivõimsus seoses laeva mis tahes mõõdetava teguriga, mis võib mõjutada selle kalapüügivõimekust
  .

Uues määratluses võetakse arvesse sotsiaalseid ja majanduslikke kriteeriume ning liikmesriikide võetud kontrollimeetmeid. Nimetatud ettepanekus esitatakse kõikide liikmesriikide laevastiku võimsus laevastiku osade kaupa ning tuuakse muu hulgas eraldi välja äärepoolseimates piirkondades töötavad laevad ning üksnes liidu vetest väljaspool töötavad laevad.

3.   Komisjonile antakse volitus võtta vastavalt artiklile 55 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõigetes 1 ja 2 osutatud püügivõimsuse ülempiiride ümberarvutamist.
  [ME 140]

Artikkel 36

Kalalaevastike registrid

1.   Liikmesriigid koguvad nende lipu all sõitvate liidu kalalaevade
  omandiõiguse, laevade ja püüniste
  omaduste ja

  ning
  tegevuse kohta teavet, mis on vajalik käesoleva määruse kohaselt kehtestatud meetmete haldamiseks
  , ning avaldavad selle teabe, tagades samal ajal isikuandmete piisava kaitse
  .

2.   Iga liikmesriik teeb

  esitab komisjonile
  lõikes 1 osutatud teabe komisjonile kättesaadavaks.

3.   Komisjon koostab liidu kalalaevade registri, mis sisaldab talle lõike 2 kohaselt laekuvat teavet.

4.   Liidu kalalaevastiku registris sisalduv teave tehakse liikmesriikidele
  ja Euroopa Parlamendile
  kättesaadavaks. Komisjonile antakse volitused võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse lõikes 1 osutatud teabe määratlemist.

5.   Komisjon kehtestab

  võtab vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse
  tehnilised operatiivnõuded lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud teabe edastusviiside kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu artiklis 56

  artikli 56 lõikes 2
  sätestatud kontrollimenetluse korras. [ME 141]

VI OSA

KALAVARUDE MAJANDAMISE TEADUSLIK BAAS

Artikkel 37

Kalavarude majandamiseks vajalikud andmed

1.   
  Mere bioloogiliste ressursside kaitsmine, majandamine ja säästev kasutamine peab põhinema parimal kättesaadaval teabel. Selleks koguvad
  liikmesriigid koguvad bioloogilisi, tehnilisi, keskkonnaalaseid ja sotsiaalmajanduslikke andmeid, mis on vajalikud ökosüsteemil põhinevaks kalavarude majandamiseks

  kalapüügiks
  , töötlevad neid ning teevad need kättesaadavaks teaduslike andmete lõppkasutajatele, sh komisjoni määratud asutustele.
  Liit annab Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMFF) kaudu rahalise toetuse, mis on piisav kõnealuste andmete omandamise rahastamiseks.
  Need andmed võimaldavad eelkõige hinnata: [ME 142]

| a) | mere bioloogiliste ressursside
  praegust
  seisundit; [ME 143] |
| --- | --- |

a)

mere bioloogiliste ressursside
  praegust
  seisundit; [ME 143]

| b) | püügitaset ja ,
  tehes selget vahet tööstusliku ja mittetööstusliku püügi vahel, ning
  kalapüügi mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning [ME 224] |
| --- | --- |

b)

püügitaset ja ,
  tehes selget vahet tööstusliku ja mittetööstusliku püügi vahel, ning
  kalapüügi mõju mere bioloogilistele ressurssidele ja mere ökosüsteemidele ning [ME 224]

| c) | kalandus-, vesiviljelus- ja töötleva sektori
  praegust
  sotsiaalmajanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool. [ME 144] |
| --- | --- |

c)

kalandus-, vesiviljelus- ja töötleva sektori
  praegust
  sotsiaalmajanduslikku toimimist liidu vetes ja neist väljaspool. [ME 144]

2.   Liikmesriigid:

| a
  ) | tagavad
  selle, et
  kogutud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse

  andmed on täpsed, usaldusväärsed ja igakülgsed ning et neid kogutakse õigeaegselt ja kõikides liikmesriikides ühtemoodi
  ; [ME 145] |
| --- | --- |

a
  )

tagavad
  selle, et
  kogutud andmete täpsuse ja usaldusväärsuse

  andmed on täpsed, usaldusväärsed ja igakülgsed ning et neid kogutakse õigeaegselt ja kõikides liikmesriikides ühtemoodi
  ; [ME 145]

| aa) | tagavad, et teaduslikes andmetes ja meetodites oleks andmete kogumisel arvestatud ka selliste teguritega nagu hapestumine ja mere temperatuur ning et andmeid kogutakse seega erinevatest piirkondadest aastaringselt; [ME 146] |
| --- | --- |

aa)

tagavad, et teaduslikes andmetes ja meetodites oleks andmete kogumisel arvestatud ka selliste teguritega nagu hapestumine ja mere temperatuur ning et andmeid kogutakse seega erinevatest piirkondadest aastaringselt; [ME 146]

| b) | väldivad

  võtavad kasutusele koordineerimismehhanismid, et vältida
  erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist; [ME 147] |
| --- | --- |

b)

väldivad

  võtavad kasutusele koordineerimismehhanismid, et vältida
  erinevatel eesmärkidel kogutavate andmete dubleerimist; [ME 147]

| c) | tagavad kogutud andmete turvalise säilitamise ning vajaduse korral ka asjakohase

  , tehes nad avalikult kättesaadavaks, välja arvatud erandjuhtudel, mille puhul on nõutav asjakohane
  kaitse ja konfidentsiaalsuse

  konfidentsiaalsus, tingimusel et esitatakse selliste piirangute põhjused
  ; [ME 148] |
| --- | --- |

c)

tagavad kogutud andmete turvalise säilitamise ning vajaduse korral ka asjakohase

  , tehes nad avalikult kättesaadavaks, välja arvatud erandjuhtudel, mille puhul on nõutav asjakohane
  kaitse ja konfidentsiaalsuse

  konfidentsiaalsus, tingimusel et esitatakse selliste piirangute põhjused
  ; [ME 148]

| d) | tagavad komisjonile või tema määratud asutustele juurdepääsu
  kõikidele
  riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks. [ME 149] |
| --- | --- |

d)

tagavad komisjonile või tema määratud asutustele juurdepääsu
  kõikidele
  riiklikele andmebaasidele ja töötlemissüsteemidele, mida kasutatakse kogutud andmete olemasolu ja kvaliteedi kontrollimiseks. [ME 149]

| da) | teevad huvitatud osapooltele kättesaadavaks asjaomased andmed ja vastava metoodika, millega need on saadud, võttes arvesse kõiki täiendavaid andmeid, mida need osapooled võivad esitada. [ME 150] |
| --- | --- |

da)

teevad huvitatud osapooltele kättesaadavaks asjaomased andmed ja vastava metoodika, millega need on saadud, võttes arvesse kõiki täiendavaid andmeid, mida need osapooled võivad esitada. [ME 150]

2a.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile igal aastal ülevaatliku aruande, milles on loetletud kalavarud, mille kohta tuleb andmeid koguda, ning on iga kategooria ja iga juhtumipuhul näidatud, kas see nõue on täidetud. Ülevaatlik aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. [ME 151]

3.   Liikmesriigid tagavad kalavarude majandamist käsitlevate teaduslike
  , sh sotsiaal-majanduslike
  andmete kogumise ja haldamise kooskõlastamise riigi tasandil. Selleks määravad nad riigi kontaktisiku ja korraldavad igal aastal riiklikul tasandil koordineerimiskoosoleku.
  Euroopa Parlamenti ja
  komisjoni teavitatakse riiklikest koordineerimistegevustest ja tal

  neil
  palutakse osaleda koordineerimiskoosolekutel. [ME 152]

4.   Liikmesriigid kooskõlastavad
  tihedas koostöös komisjoniga
  oma andmekogumistegevust sama piirkonna muude liikmesriikidega ja teevad kõik selleks, et koordineerida oma meetmeid kolmandate riikidega, kellel on sama merepiirkonna vete suhtes suveräänsed õigused või jurisdiktsioon. [ME 153]

5.   2014. aastast alates toimub hõlmavate andmete kogumine, haldamine ja kasutamine mitmeaastase kava raames. Sellises mitmeaastases kavas on sätestatud kogutavate andmete täpsusele seatud eesmärgid ning selliste andmete kogumise, haldamise ja kasutamise koondamistasemed.

6.   Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte, et määrata kindlaks kogutavate andmete täpsusele seatud eesmärgid ja koondamistasemed selliste andmete kogumise, haldamise ja kasutamise jaoks lõikes 5 osutatud mitmeaastastes kavades
  ning tagada liikmesriikidevaheline koordineerimine andmete kogumisel ja esitamisel
  . [ME 154]

7.   Komisjon kehtestab tehnilised operatiivnõuded kogutud andmete edastamisviiside kohta. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 56 osutatud kontrollimenetlusega.

7a.
     
  Liikmesriigi poolt andmete kogumise nõuete täitmata jätmise tagajärjeks on riigiabist ilmajätmine ja sellele järgnev komisjoni poolt täiendavate karistuste määramine. [ME 155]

Artikkel 37a

Teadusasutustega konsulteerimine

Komisjon konsulteerib korrapäraselt asjaomaste teadusasutustega küsimustes, mis puudutavad kalavarude kaitset ja majandamist, sh bioloogilisi, tehnilisi, keskkonna-, sotsiaal- ja majandusaspekte, võttes samal ajal arvesse avalike vahendite nõuetekohast haldamist, eesmärgiga vältida erinevate teadusasutuste topelttööd. [ME 156]

Artikkel 38

Teadusuuringute kavad

1.   Liikmesriigid võtavad vastu teaduslike
  kalandus- ja vesiviljelusandmete
  kogumise, teadusuuringute ja innovatsiooni riiklikud kavad. Nad koordineerivad
  tihedas koostöös komisjoniga
  oma kalandusandmete kogumise, teadusuuringute ja innovatsiooniga seotud tegevusi muude liikmesriikide ning

  liikmesriikidega
  liidu teadusuuringute ja innovatsiooniraamistikega

  innovatsiooniraamistike alusel, kaasates vajadusel asjaomaseid nõuandekomisjone
  .
  Liit tagab nende programmide piisava rahastamise teadusuuringute ja kalandusvaldkonna raames kättesaadavate vahendite abil. [ME-d 157 ja 285]

2.   Liikmesriigid tagavad
  asjaomaste teaduslike sidusrühmade osalusel
  asjakohase pädevuse ja teadusliku nõustamise protsessi kaasatavate inimressursside kättesaadavuse. [ME 158]

2a.
     
  Liikmesriigid esitavad komisjonile iga-aastaseid aruandeid edusammude kohta teaduslike kalandusandmete kogumise, teadusuuringute ja innovatsiooni riiklike kavade rakendamisel. [ME 159]

2b.
     
  Teadusuuringute programmi tulemused tehakse kättesaadavaks kogu Euroopa teadusringkonnale. [ME 160]

VII OSA

VÄLISPOLIITIKA

I JAOTIS

RAHVUSVAHELISED KALANDUSORGANISATSIOONID

Artikkel 39

Eesmärgid

1.   
  Et tagada mere bioloogiliste ressursside säästev kasutamine ja majandamine, edendab
  liit
  rahvusvaheliste kalandusalaste instrumentide ja eeskirjade tulemuslikku rakendamist ning
  osaleb kalandusega tegelevate rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide (REMOs) tegevuses
  ja toetab seda. Seejuures tegutseb liit
  kooskõlas oma rahvusvaheliste
  ülesannete,
  kohustuste ja poliitikaga

  poliitikaeesmärkidega
  ning vastavalt

  käesoleva määruse
  artiklites 2, ja 3
  ja 4 ning muudes liidu poliitikates
  sätestatud eesmärkidele

  eesmärke järgides
  .

2.   Liidu seisukohad kalanduse ja piirkondlike kalavarude majandamisega tegelevates rahvusvahelistes organisatsioonides tuginevad parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele, mis tagavad kalavarude taastamise või säilitamise kõrgemal maksimaalse jätkusuutliku saagikuse tasemest.

  Eelkõige liit:

| a) | aktiivselt toetab, edendab ja soodustab parimate kättesaadavate teaduslike teadmiste edasiarendamist; |
| --- | --- |

a)

aktiivselt toetab, edendab ja soodustab parimate kättesaadavate teaduslike teadmiste edasiarendamist;

| b) | edendab meetmeid, millega tagatakse kalavarude säilitamine kooskõlas artiklis 2, eelkõige selle lõikes 2, ja artiklis 4 osutatud eesmärkidega; |
| --- | --- |

b)

edendab meetmeid, millega tagatakse kalavarude säilitamine kooskõlas artiklis 2, eelkõige selle lõikes 2, ja artiklis 4 osutatud eesmärkidega;

| c) | edendab piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas hoiatavaid ja tulemuslikke karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistvalt ning mittediskrimineerival viisil; |
| --- | --- |

c)

edendab piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide järelevalvekomiteede loomist ja tugevdamist, korrapäraseid sõltumatuid tulemuslikkuskontrolle ja asjakohaseid parandusmeetmeid, sealhulgas hoiatavaid ja tulemuslikke karistusi, mida tuleb kohaldada läbipaistvalt ning mittediskrimineerival viisil;

| d) | parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige seoses keskkonna-, arengu- ja kaubandustegevusega; |
| --- | --- |

d)

parandab liidu algatuste poliitilist sidusust, eelkõige seoses keskkonna-, arengu- ja kaubandustegevusega;

| e) | edendab ja toetab igasugusel rahvusvahelisel tasandil niisuguseid meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) lõpetamiseks, tagades sel eesmärgil, et ETR-kalapüügi tooted ei siseneks liidu turule, soodustades seega jätkusuutlikku kalapüüki, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet; |
| --- | --- |

e)

edendab ja toetab igasugusel rahvusvahelisel tasandil niisuguseid meetmeid, mis on vajalikud ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi (ETR-kalapüük) lõpetamiseks, tagades sel eesmärgil, et ETR-kalapüügi tooted ei siseneks liidu turule, soodustades seega jätkusuutlikku kalapüüki, mis on majanduslikult elujõuline ja edendab liidus tööhõivet;

| f) | ergutab ühist rahvusvahelist võitlust merepiraatluse vastu ja osaleb selles võitluses aktiivselt, et kindlustada inimelude turvalisus ja hoida ära kalapüügi takistamine merel; |
| --- | --- |

f)

ergutab ühist rahvusvahelist võitlust merepiraatluse vastu ja osaleb selles võitluses aktiivselt, et kindlustada inimelude turvalisus ja hoida ära kalapüügi takistamine merel;

| g) | edendab rahvusvaheliste kalandusalaste instrumentide ja eeskirjade tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

g)

edendab rahvusvaheliste kalandusalaste instrumentide ja eeskirjade tulemuslikku rakendamist;

| h) | tagab, et püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineks samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu vetes, edendades ka piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides samade põhimõtete ja standardite kohaldamist, mis kehtivad liidu vetes. |
| --- | --- |

h)

tagab, et püügitegevus liidu vetest väljaspool põhineks samadel põhimõtetel ja standarditel, mida kohaldatakse liidu vetes, edendades ka piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides samade põhimõtete ja standardite kohaldamist, mis kehtivad liidu vetes.

2a.
     
  Liit toetab aktiivselt võrdse ja läbipaistva kalapüügivõimaluste eraldamise mehhanismi väljatöötamist.

3.   Liit osaleb aktiivselt ja toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide ja rahvusvaheliste organisatsioonide kaudu.
  [ME 161]

3a.
     
  Liit edendab koostööd piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide vahel, et kohandada, ühtlustada ja laiendada mitmepoolse tegevuse raamistikku, ning toetab teaduslike teadmiste ja nõuannete edasiarendamist piirkondlikes kalavarude majandamise organisatsioonides ja rahvusvahelistes organisatsioonides ning järgib sellest tulenevaid soovitusi. [ME 162]

Artikkel 40

Rahvusvaheliste õigusnormide täitmine

Liit
  , keda abistab Euroopa Kalanduskontrolli Amet,
  teeb koostööd kolmandate riikide ja rahvusvaheliste kalandusorganisatsioonidega, sh piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonidega, et tagada selliste rahvusvaheliste organisatsioonide kehtestatud meetmete
  , eelkõige ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu võitlemisega seotud meetmete
  parem täitmine
  , et tagada kõnealuste meetmete range järgimine
  .

Liikmesriigid tagavad, et nende ettevõtjad järgivad esimeses lõigus osutatud meetmeid. [ME 163]

II JAOTIS

JÄTKUSUUTLIKUD KALANDUSKOKKULEPPED

Artikkel 41

Jätkusuutlike kalanduskokkulepete põhimõtted ja eesmärgid

1.   Kolmandate riikidega sõlmitavad jätkusuutlikud kalanduskokkulepped kehtestavad õigusliku, majandusliku ja keskkonnaalase raamistiku liidu kalalaevade püügitegevusele kolmanda riigi vetes
  kooskõlas rahvusvaheliste organisatsioonide, kaasa arvatud piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide poolt vastu võetud asjakohaste meetmetega
  .
  Sellised raamistikud võivad hõlmata
  .

| a) | vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist; |
| --- | --- |

a)

vajalike teadus- ning uurimisasutuste väljaarendamist ning toetamist;

| b) | seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning |
| --- | --- |

b)

seire-, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust ning

| c) | muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi jätkusuutliku kalanduspoliitika väljaarendamisega. |
| --- | --- |

c)

muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi jätkusuutliku kalanduspoliitika väljaarendamisega.

Need sisaldavad ka sätted tagamaks, et kalapüük toimub õiguskindluse tingimustes. [ME 164]

1a.
     
  Mere elusressursside säästva kasutamise tagamiseks juhindub liit põhimõttest, mille kohaselt kolmandate riikidega sõlmitud jätkusuutlikud kalanduskokkulepped peavad olema mõlema osapoole huvides ja peavad aitama kaasa liidu kalalaevade tegevuse jätkamisele osa saamisega kolmanda riigi ülejäägist, mis on vastavuses liidu kalalaevastike huvidega. [ME 165]

2.   Liidu kalalaevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, mille kolmas riik on kindlaks määranud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni (Unclos) artikli 62 lõikes 2 osutatud viisil ja mis on tuvastatud
  selgelt ja läbipaistvalt
  parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida kõnealune kolmas riik ja liit
  kõikide laevastike
  kõnealuste varude kohta vahetavad, et tagada kalavarude säilitamine kõrgemal maksimaalse jätkusuutlikkuse tasemetest. [ME 166]

2a.
     
  Jätkusuutlikud kalanduskokkulepped ja vastastikuse juurdepääsu kokkulepped hõlmavad:

| a) | nõuet järgida põhimõtet piirata juurdepääsu kalavarudele, mille kohta on teaduslikult tõestatud, et need ületavad rannikuriigi enda püügimahu, vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetele; |
| --- | --- |

a)

nõuet järgida põhimõtet piirata juurdepääsu kalavarudele, mille kohta on teaduslikult tõestatud, et need ületavad rannikuriigi enda püügimahu, vastavalt ÜRO mereõiguse konventsiooni sätetele;

| b) | klauslit, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele erinevatele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise või finantskokkulepete, tasude ja muude õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega; |
| --- | --- |

b)

klauslit, millega keelatakse anda nendes vetes kalastavatele erinevatele laevastikele soodsamaid tingimusi kui liidu ettevõtjatele, sealhulgas seoses ressursside kaitse, arendamise ja majandamise või finantskokkulepete, tasude ja muude õigustega, mis on seotud püügilubade väljastamisega;

| c) | tingimusklauslit, millega seatakse kokkuleppe tingimuseks inimõiguste austamine vastavalt inimõigusi käsitlevatele rahvusvahelistele kokkulepetele; ning |
| --- | --- |

c)

tingimusklauslit, millega seatakse kokkuleppe tingimuseks inimõiguste austamine vastavalt inimõigusi käsitlevatele rahvusvahelistele kokkulepetele; ning

| d) | ainuõiguslikkuse klauslit.

  [ME 167] |
| --- | --- |

d)

ainuõiguslikkuse klauslit.

  [ME 167]

2b.
     
  Jätkusuutlike kalanduskokkulepetega ja vastastikuse juurdepääsu kokkulepetega tagatakse, et liidu kalalaevad saavad püüki teostada nende kolmandate riikide vetes, kellega nad on sõlminud kokkuleppe, ning üksnes siis, kui nad on saanud püügiloa, mis on välja antud kokkuleppe mõlema poole vahel kokku lepitud menetluse kohaselt. [ME 168]

2c.
     
  Liidu lipu all sõitvatel laevadel, mis on ajutiselt eemaldatud liikmesriigi registrist, et otsida kalapüügivõimalusi mujal, ei lubata 24 kuu jooksul saada kasu kalapüügivõimalustest jätkusuutliku kalanduskokkuleppe või nende lahkumise hetkeks jõustunud protokollide alusel, kui nad tulevad hiljem liidu registrisse tagasi, kusjuures sama kohaldatakse ka ajutise lipuriigi vahetamise suhtes piirkondlike kalavarude majandamise organisatsioonide raames kalapüügi ajal. [ME 169]

2d.
     
  Jätkusuutlike kalanduskokkulepetega tagatakse, et mis tahes püügilubasid antakse ainult uutele kalalaevadele ja neile, mis on vähemalt 24 kuud enne püügiloa taotluse esitamist sõitnud liidu lipu all ning mis soovivad saada juurdepääsu jätkusuutliku kalanduskokkuleppe objektiks olevatele sihtliikidele. [ME 170]

2e.
     
  Piirialade kalavarusid ja pika rändega kalavarusid hõlmavate kokkulepete puhul võetakse kalapüügivõimaluste kindlaksmääramisel arvesse piirkondlikul tasandil tehtud teaduslikke hindamisi ning ka kaitse- ja majandamismeetmeid, mille on vastu võtnud piirkondlik kalavarude majandamise organisatsioon. [ME 171]

2f.
     
  Liidu tasandil tehakse jõupingutusi selleks, et jälgida liidu nende kalalaevade tegevust, mis töötavad kolmandate riikide vetes väljaspool jätkusuutlike kalanduskokkulepete raamistikku. Sellised kalalaevad järgivad samu peamisi põhimõtteid, mida kohaldatakse liidus püügiga tegelevate kalalaevade suhtes. [ME 172]

2 g.
     
  Liidu vetest väljaspool tegutsevad kalalaevad varustatakse videovalve kaamerate või sarnaste seadmetega, et kalapüügiviisi ja püüki oleks võimalik täielikult dokumenteerida. [ME 173]

2h.
     
  Enne komisjonile järgmiste protokollide üle läbirääkimiste pidamise volituste andmist korraldatakse iga protokolli mõju kohta sõltumatu hindamine, mis sisaldab teavet saagi ning püügitegevuse kohta. Niisugused hindamised tehakse üldsusele kättesaadavaks. [ME 174]

2i.
     
  Selleks et tagada naaberriikidega ühiste kalavarude jätkusuutlik majandamine, on vaja need lisada käesoleva määruse reguleerimisalasse. [ME 175]

Artikkel 42

Rahaline abi

Liit annab kolmandatele riikidele rahalist abi jätkusuutlike kalanduskokkulepete raames, et

| a) | katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest; |
| --- | --- |

a)

katta osa kolmanda riigi vete kalavarudele juurdepääsu kuludest;

| b) | kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust
  , läbipaistvust, osalust ja vastutusmehhanisme
  ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi jätkusuutliku kalanduspoliitika arendamisega. Kõnealust rahalist abi antakse tingimusel, et konkreetsed
  sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased
  eesmärgid on saavutatud
  ning et abi täiendab asjakohase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ning on nendega kooskõlas
  . [ME 176] |
| --- | --- |

b)

kehtestada haldusraamistik, mis hõlmab vajalike teadus- ja uurimisasutuste loomist ja käigushoidmist, seiret, kontrolli- ja järelevalvesuutlikkust
  , läbipaistvust, osalust ja vastutusmehhanisme
  ning muid suutlikkuse suurendamise elemente, mis on seotud kolmanda riigi jätkusuutliku kalanduspoliitika arendamisega. Kõnealust rahalist abi antakse tingimusel, et konkreetsed
  sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased
  eesmärgid on saavutatud
  ning et abi täiendab asjakohase kolmanda riigi rakendatavaid arenguprojekte ja -programme ning on nendega kooskõlas
  . [ME 176]

Artikkel 42a

Liidu kalandustegevus väljaspool jätkusuutlikke kalanduskokkuleppeid

Liikmesriigid koguvad teavet liikmesriikide kodanike kõigi kokkulepete kohta kolmandate riikidega, mis võimaldavad nende liikmesriigi lipu all sõitvatel laevadel tegeleda kalapüügiga kolmanda riigi jurisdiktsiooni või suveräänsete õiguste alla kuuluvates vetes, samuti andmeid vastavate laevade ja nende asjaomase tegevuse kohta. Liikmesriigid teavitavad komisjoni. [ME 230]

VIII OSA

VESIVILJELUS

Artikkel 43

Jätkusuutliku
  vesiviljeluse edendamine [ME 177]

1.   Komisjon kehtestab 2013. aastaks jätkusuutlikkuse edendamiseks ja toiduga kindlustatuse
  ja varustatuse
  , majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks
  jätkusuutliku
  vesiviljelustegevuse ühiseid prioriteete ja eesmärke käsitlevad mittesiduvad liidu strateegilised suunised. Kõnealused strateegilised suunised, milles on

  Kõnealustes strateegilistes suunistes tehakse vahet ühelt poolt väikese- kuni keskmisemahulise vesiviljeluse ja teiselt poolt tööstusliku vesiviljeluse vahel, võetakse
  arvesse võetud suhtelisi stardipositsioone ja asjaolude erinevusi liidu piires, loovad aluse

  ning luuakse alus
  mitmeaastastele riiklikele strateegiakavadele ja nende eesmärk on: [ME 178]

| a) | parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni;
  valdkondlike õigusaktide lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine liidu tasandil
  ; |
| --- | --- |

a)

parandada vesiviljelussektori konkurentsivõimet ning toetada selle arendamist ja innovatsiooni;
  valdkondlike õigusaktide lihtsustamine ja halduskoormuse vähendamine liidu tasandil
  ;

| b) | ergutada majanduslikku aktiivsust;

  soodustada mittelihatoiduliste liikide kasutamist ja vähendada kalandustoodete kasutamist kalasöödana; |
| --- | --- |

b)

ergutada majanduslikku aktiivsust;

  soodustada mittelihatoiduliste liikide kasutamist ja vähendada kalandustoodete kasutamist kalasöödana;

| c) | mitmekesistada ja parandada ranniku- ja maapiirkondade elukvaliteeti;

  vesiviljelustegevuse integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse, näiteks rannikualade poliitikasse, merestrateegiatesse ja mereala ruumilise planeerimise suunistesse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik)

   (34)

  (veepoliitika raamdirektiiv) rakendamisse ja keskkonnapoliitikasse. |
| --- | --- |

c)

mitmekesistada ja parandada ranniku- ja maapiirkondade elukvaliteeti;

  vesiviljelustegevuse integreerimine muudesse poliitikavaldkondadesse, näiteks rannikualade poliitikasse, merestrateegiatesse ja mereala ruumilise planeerimise suunistesse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivi 2000/60/EÜ (millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik)

   (34)

  (veepoliitika raamdirektiiv) rakendamisse ja keskkonnapoliitikasse.

| d) | luua ühtlustatud raamistik vetele ja muudele aladele juurdepääsuks vesiviljelussektoris tegutsevate ettevõtjate jaoks. |
| --- | --- |

d)

luua ühtlustatud raamistik vetele ja muudele aladele juurdepääsuks vesiviljelussektoris tegutsevate ettevõtjate jaoks.

2.   Liikmesriigid kehtestavad 2014. aastaks mitmeaastased riiklikud strateegiakavad vesiviljelusega seotud tegevuste arendamiseks oma territooriumil.

  Liit toetab jätkusuutlike liidu vesiviljelustoodete tootmist ja tarbimist järgmiste meetmetega:

| a) | vesiviljelust käsitlevate läbipaistvate ja üldiste kvaliteedikriteeriumite kasutuselevõtmine aastaks 2014, et hinnata ja vähendada võimalikult palju vesiviljelustegevuse ja vesiviljelusloomade kasvatuse mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

a)

vesiviljelust käsitlevate läbipaistvate ja üldiste kvaliteedikriteeriumite kasutuselevõtmine aastaks 2014, et hinnata ja vähendada võimalikult palju vesiviljelustegevuse ja vesiviljelusloomade kasvatuse mõju keskkonnale;

| b) | tarbijatele mõistliku hinnaga tarnete tagamine; |
| --- | --- |

b)

tarbijatele mõistliku hinnaga tarnete tagamine;

| c) | eeskirjade kehtestamine nii liidu päritolu kui ka imporditud vesiviljelustoodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi kohta asjakohase märgistamise või etikettimise abil, mis on kehtestatud määruse (EL) nr .../2013 [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]

   (*****)

  artiklis 42. [ME-d 179 ja 242] |
| --- | --- |

c)

eeskirjade kehtestamine nii liidu päritolu kui ka imporditud vesiviljelustoodete jälgitavuse, ohutuse ja kvaliteedi kohta asjakohase märgistamise või etikettimise abil, mis on kehtestatud määruse (EL) nr .../2013 [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse kohta]

   (*****)

  artiklis 42. [ME-d 179 ja 242]

3.   Mitmeaastane riiklik strateegiakava sisaldab liikmesriigi eesmärke ja nende saavutamiseks kavandatud

  vajalikke
  meetmeid
  ja ajakava
  . [ME 180]

4.   Mitmeaastased riiklikud strateegiakavad on suunatud

  keskenduvad
  eelkõige järgmistele vajadustele:

| a) | bürokraatia vähendamine ja
  halduskoormuse kergendamine, eriti seoses litsentsidega; |
| --- | --- |

a)

bürokraatia vähendamine ja
  halduskoormuse kergendamine, eriti seoses litsentsidega;

| b) | vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtjatele kindlustunde andmine, et nad pääsevad
  kooskõlas rannikualade majandamise ja mereala ruumilise planeerimise liidu poliitikaga
  juurde vetele ja muudele aladele; |
| --- | --- |

b)

vesiviljelussektoris tegutsevatele ettevõtjatele kindlustunde andmine, et nad pääsevad
  kooskõlas rannikualade majandamise ja mereala ruumilise planeerimise liidu poliitikaga
  juurde vetele ja muudele aladele;

| c) | kvaliteedi ja
  keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad; |
| --- | --- |

c)

kvaliteedi ja
  keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse näitajad;

| ca) | meetmed, mis aitavad tagada, et vesiviljelustegevus on täielikult kooskõlas liidu kehtivate keskkonnaalaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

ca)

meetmed, mis aitavad tagada, et vesiviljelustegevus on täielikult kooskõlas liidu kehtivate keskkonnaalaste õigusaktidega;

| d) | muude võimalike
  mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele ning
  naaberriikidele avaldatavate piiriüleste mõjude hindamine; |
| --- | --- |

d)

muude võimalike
  mere bioloogilistele ressurssidele ja mereökosüsteemidele ning
  naaberriikidele avaldatavate piiriüleste mõjude hindamine;

| da) | teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ning tööstuse ja teadlaste koostöö edendamine; |
| --- | --- |

da)

teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni ning tööstuse ja teadlaste koostöö edendamine;

| db) | toiduohutus; |
| --- | --- |

db)

toiduohutus;

| dc) | loomatervis ja loomade heaolu; |
| --- | --- |

dc)

loomatervis ja loomade heaolu;

| dd) | keskkonnasäästlikkus.

  [ME 181] |
| --- | --- |

dd)

keskkonnasäästlikkus.

  [ME 181]

5.   Liikmesriigid vahetavad teavet ja parimaid tavasid, kooskõlastades avatud meetodi abil oma mitmeaastastes kavades sätestatud riiklikke meetmeid.

Artikkel 44

Nõuandekomisjonide konsulteerimistegevus

Vesiviljeluse nõuandekomisjon moodustatakse kooskõlas artikliga 53.

IX OSA

ÜHINE TURUKORRALDUS

Artikkel 45

Eesmärgid

1.   Kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühine korraldus luuakse järgmistel eesmärkidel:

| a) | toetada artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

a)

toetada artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamist;

| b) | võimaldada kalandus- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat; |
| --- | --- |

b)

võimaldada kalandus- ja vesiviljelustööstusel kohaldada asjakohasel tasemel ühist kalanduspoliitikat;

| c) | tugevdada liidu kalandus- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet
  ning edendada selle kvaliteedipoliitikat tootmis- ja turustamiskavade rakendamise abil
  ,
  pöörates erilist tähelepanu tootjatele
  ; [ME 183] |
| --- | --- |

c)

tugevdada liidu kalandus- ja vesiviljelustööstuse, eriti tootjate konkurentsivõimet
  ning edendada selle kvaliteedipoliitikat tootmis- ja turustamiskavade rakendamise abil
  ,
  pöörates erilist tähelepanu tootjatele
  ; [ME 183]

| d) | parandada turgude läbipaistvust
  ja stabiilsust
  , eriti majanduslikke teadmisi ning liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses
  , edendada lisandväärtuse õiglast jaotumist sektori väärtusahelas
  ning suurendada tarbijate
  teavitamist ja
  teadlikkust
  , kasutades selleks etiketti ja/või märgistust, mis annab arusaadavat teavet
  ; [ME 184] |
| --- | --- |

d)

parandada turgude läbipaistvust
  ja stabiilsust
  , eriti majanduslikke teadmisi ning liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete turgudest arusaamist kogu tarneahela ulatuses
  , edendada lisandväärtuse õiglast jaotumist sektori väärtusahelas
  ning suurendada tarbijate
  teavitamist ja
  teadlikkust
  , kasutades selleks etiketti ja/või märgistust, mis annab arusaadavat teavet
  ; [ME 184]

| e) | aidata kaasa ühtlustatud raamistiku
  , sealhulgas võrdsete tervisealaste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste nõuete
  tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist. [ME 185] |
| --- | --- |

e)

aidata kaasa ühtlustatud raamistiku
  , sealhulgas võrdsete tervisealaste, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste nõuete
  tagamisele kõikide liidus turustatud toodete jaoks, edendades kalavarude säästvat kasutamist. [ME 185]

| ea) | tagada tarbijatele laias valikus ning tõendatud kvaliteedi ja päritoluga kalandus- ja vesiviljelustooteid koos piisava teabega, nii et tarbijate otsused aitaksid saavutada käesolevas määruses seatud eesmärke. |
| --- | --- |

ea)

tagada tarbijatele laias valikus ning tõendatud kvaliteedi ja päritoluga kalandus- ja vesiviljelustooteid koos piisava teabega, nii et tarbijate otsused aitaksid saavutada käesolevas määruses seatud eesmärke.

| eb) | tagada, et kolmandatest riikidest imporditavad tooted tuleksid kalandusest ja tööstusharudest, mis täidavad samasuguseid sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tervisekaitsenõudeid nagu liidu laevastikud ja ettevõtted, ning et tooted oleksid saadud seadusliku, teatatud ja reguleeritud kalapüügi teel, mis on teostatud samade standardite kohaselt, mis kehtivad liidu laevadele; |
| --- | --- |

eb)

tagada, et kolmandatest riikidest imporditavad tooted tuleksid kalandusest ja tööstusharudest, mis täidavad samasuguseid sotsiaalseid, majanduslikke, keskkonna- ja tervisekaitsenõudeid nagu liidu laevastikud ja ettevõtted, ning et tooted oleksid saadud seadusliku, teatatud ja reguleeritud kalapüügi teel, mis on teostatud samade standardite kohaselt, mis kehtivad liidu laevadele;

| ec) | kogu tarneahela piires kõigi kalandustoodete ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamine, kontrollitava ja õige teabe andmine toodete päritolu ja tootmisviisi kohta ning toodete asjakohane märgistamine, pöörates eeskätt tähelepanu usaldusväärsele ökomärgistusele.

  [ME-d 186 ja 270] |
| --- | --- |

ec)

kogu tarneahela piires kõigi kalandustoodete ja vesiviljelustoodete jälgitavuse tagamine, kontrollitava ja õige teabe andmine toodete päritolu ja tootmisviisi kohta ning toodete asjakohane märgistamine, pöörates eeskätt tähelepanu usaldusväärsele ökomärgistusele.

  [ME-d 186 ja 270]

2.   Turgude ühist korraldust kohaldatakse liidus turustatavatele kalandus- ja vesiviljelustoodete turu suhtes, mis on loetletud määruse (EL) nr .../2013 [kalandus- ja vesiviljelustoodete turu ühise korralduse määrus] (******) I lisas.

3.   Turgude ühine korraldus hõlmab eelkõige:

| a) | tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

a)

tööstusharu korraldust, sealhulgas turgu stabiliseerivaid meetmeid;

| b) | kohalike kogukondade eripära arvestavaid
  ühiseid turustusnorme; [ME 187] |
| --- | --- |

b)

kohalike kogukondade eripära arvestavaid
  ühiseid turustusnorme; [ME 187]

| ba) | ühiseid eeskirju liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete jaoks ökomärgistamise korra juurutamiseks; |
| --- | --- |

ba)

ühiseid eeskirju liidu kalandus- ja vesiviljelustoodete jaoks ökomärgistamise korra juurutamiseks;

| bb) | tarbijateavet; |
| --- | --- |

bb)

tarbijateavet;

| bc) | kaubandusmeetmete võtmist nende kolmandate riikide suhtes, kes ei järgi jätkusuutlikku kalapüüki.

  [ME 188] |
| --- | --- |

bc)

kaubandusmeetmete võtmist nende kolmandate riikide suhtes, kes ei järgi jätkusuutlikku kalapüüki.

  [ME 188]

X OSA

KONTROLL JA JÕUSTAMINE

Artikkel 46

Eesmärgid

1.   Ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimine tagatakse liidu tõhusa kontrollisüsteemi abil, mis hõlmab võitlust ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga.

2.   Liidu kalanduse kontrollisüsteem toetub eelkõige:

| a) | globaalsele ja lõimitud lähenemisviisile
  , mille tulemuseks peaksid olema mitmed eri liikmesriikide laevastike suurusega seotud kontrollid
  ; [ME 225] |
| --- | --- |

a)

globaalsele ja lõimitud lähenemisviisile
  , mille tulemuseks peaksid olema mitmed eri liikmesriikide laevastike suurusega seotud kontrollid
  ; [ME 225]

| b) | kaasaegsete kalandusandmete kättesaadavusele

  igal kalalaeval juba praegu olevate süsteemide tõhusamale kasutamisele
  ja
  vajaduse korral tulemuslike kalandus- ja vesiviljelusandmete kättesaadavuse ja
  ja kvaliteedi kontrollimise tehnikate kasutamisele; [ME 189] |
| --- | --- |

b)

kaasaegsete kalandusandmete kättesaadavusele

  igal kalalaeval juba praegu olevate süsteemide tõhusamale kasutamisele
  ja
  vajaduse korral tulemuslike kalandus- ja vesiviljelusandmete kättesaadavuse ja
  ja kvaliteedi kontrollimise tehnikate kasutamisele; [ME 189]

| ba) | kontrolli- ja karistuseeskirjade ühtlustamisele kogu liidus;

  [ME 190] |
| --- | --- |

ba)

kontrolli- ja karistuseeskirjade ühtlustamisele kogu liidus;

  [ME 190]

| bb) | merel ja kaldal teostatava kontrolli vastastikusele täiendavusele;

  [ME 191] |
| --- | --- |

bb)

merel ja kaldal teostatava kontrolli vastastikusele täiendavusele;

  [ME 191]

| c) | riskipõhisele strateegiale, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile; |
| --- | --- |

c)

riskipõhisele strateegiale, mis on keskendunud kõigi kättesaadavate asjakohaste andmete süstematiseeritud ja automaatsele ristkontrollile;

| d) | ühisvastutuse,
  eeskirjade järgmise kultuuri arendamisele ettevõtjate

  kõikide kalalaeva käitajate, laevaomanike ja kalurite
  seas; [ME 192] |
| --- | --- |

d)

ühisvastutuse,
  eeskirjade järgmise kultuuri arendamisele ettevõtjate

  kõikide kalalaeva käitajate, laevaomanike ja kalurite
  seas; [ME 192]

| da) | kõigi liikmesriikide jaoks ühtsele eeskirjade järgimise ja jõustamise korrale;

  [ME 193] |
| --- | --- |

da)

kõigi liikmesriikide jaoks ühtsele eeskirjade järgimise ja jõustamise korrale;

  [ME 193]

| e) | tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamisele; |
| --- | --- |

e)

tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate sanktsioonide kehtestamisele;

| ea) | võrdsetele konkurentsitingimustele, s.h kaubandussanktsioonidele kolmandate riikide vastutustundetu käitumise tuvastamisel.

  [ME 226] |
| --- | --- |

ea)

võrdsetele konkurentsitingimustele, s.h kaubandussanktsioonidele kolmandate riikide vastutustundetu käitumise tuvastamisel.

  [ME 226]

2a.
     
  Liikmesriigid tagatavad tulemuslike, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kehtestamise, sh Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) vahendite külmutamise, võttes arvesse tulude-kulude suhet ja proportsionaalsuse põhimõtet. [ME 195]

Artikkel 46a

Täitmist kontrolliv komitee

1.
     
  Moodustatakse ELi täitmist kontrolliv komitee liikmesriikide, komisjoni ja kalanduskontrolli ameti esindajatest.

2.
     
  ELi täitmist kontrolliv komitee:

| a) | koostab igal aastal ülevaate eeskirjade täitmisest igas liikmesriigis, et välja selgitada ÜKP eiramise juhtumid; |
| --- | --- |

a)

koostab igal aastal ülevaate eeskirjade täitmisest igas liikmesriigis, et välja selgitada ÜKP eiramise juhtumid;

| b) | kontrollib tuvastatud rikkumiste suhtes võetud meetmeid; ja |
| --- | --- |

b)

kontrollib tuvastatud rikkumiste suhtes võetud meetmeid; ja

| c) | esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

  [ME 243] |
| --- | --- |

c)

esitab oma järeldused Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

  [ME 243]

Artikkel 47

Uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katseprojektid

1.   Komisjon ja liikmesriigid võivad läbi viia katseprojekte uute kontrollitehnikate ja andmehaldussüsteemide katsetamiseks.

2.   Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse uusi kontrollitehnikaid ja andmehaldussüsteeme hõlmavate katseprojektide läbiviimise eeskirju.

Artikkel 48

Kontrolli, inspekteerimise ja jõustamise kulude katmise toetamine

Liikmesriigid võivad nõuda, et nende lipu all sõitvate 12-meetriste ja pikemate kalalaevade kalalaevatunnistuse omanikud

  ettevõtjad
  osaleksid proportsionaalselt liidu kalanduse kontrollisüsteemi käigushoidmisega

  käigushoidmise ja andmete kogumisega
  seotud kulude

  tegevuskulude
  katmises. [ME 196]

XI OSA

RAHASTAMISVAHENDID

Artikkel 49

Eesmärgid

Liidu rahalist abi antakse artiklitega 2 ja 3 ette nähtud
  pikaajalise keskkonnaalase, majandusliku ja sotsiaalse jätkusuutlikkuse
  eesmärkide saavutamise toetamiseks.
  Liidu rahalise abiga ei toetata tegevust, mis ohustab mere bioloogiliste ressursside kaitset ja jätkusuutlikkust, bioloogilist mitmekesisust, elupaiku ja ökosüsteeme. [ME 197]

Artikkel 50

Liikmesriikidele rahalise abi andmise tingimused

1.   Liit annab liikmesriikidele rahalist abi
  läbipaistvalt ja
  tingimusel, et need järgivad ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ja artiklis 12 osutatud keskkonnadirektiive ning kohaldavad ettevaatusprintsiipi
  .

2.   Kui liikmesriigid ei järgi ühise kalanduspoliitika eeskirju, võidakse

  ja lõikes 1 osutatud õigusakte ega kohalda ettevaatusprintsiipi
  ,
  katkestatakse või peatatakse viivitamata
  maksed peatada või tehakse finantskorrektsioon liidu ühise kalanduspoliitika raames antavas rahalises abis. Sellised meetmed on proportsionaalsed mittejärgimise olemuse, ulatuse, kestuse ja korduvusega.
  Tuleb koostada metoodika, mis sisaldab kõigi liikmesriikide eesmärke, näitajaid ning nende ühesugust ja läbipaistvat mõõtmist. [ME 302]

Artikkel 51

Ettevõtjatele rahalise abi andmise tingimused

1.   Liit annab ettevõtjatele rahalist abi tingimusel, et nende

  ettevõtjate
  tegevus vastab ühise kalanduspoliitika eeskirjadele
  ja artiklis 12 osutatud keskkonnavaldkonna direktiive ülevõtvale siseriiklikule õigusele
  .
  Rahalist abi ei anta tegevuse jaoks, mis ohustab mere bioloogiliste ressursside jätkusuutlikkust ja kaitset, bioloogilist mitmekesisust, elupaiku või ökosüsteeme.

2.   Kui ettevõtjad on ühise kalanduspoliitika eeskirju
  ja lõikes 1 osutatud siseriiklikku õigust
  tõsiselt rikkunud, võetakse neilt ajutiselt või püsivalt ära liidu rahalise abi saamise võimalus ja/või kohaldatakse finantskorrektsioone. Sellised
  liikmesriikide võetavad
  meetmed on
  hoiatavad, tulemuslikud ning
  proportsionaalsed tõsise rikkumise olemuse, ulatuse, kestuse ja korduvusega.

3.   Liikmesriigid tagavad liidu rahalise abi andmise üksnes neile ettevõtjatele, kellele

  kes
  ei ole määratud sanktsioone tõsiste rikkumiste eest ühe

  vähemalt kolme
  aasta jooksul enne liidu rahalise abi taotlemist
  eeskirju tõsiselt rikkunud
  . [ME 199]

XII OSA

NÕUANDEKOMISJONID

Artikkel 52

Nõuandekomisjonid

1.   Nõuandekomisjonid moodustatakse kõikides III lisas sätestatud
  geograafilistes piirkondades või
  pädevusvaldkondades sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse edendamiseks
  vastavalt artikli 54 lõikele 1
  ning artiklites 2 ja 3 sätestatud eesmärkide saavutamise toetamiseks.

1a.
     
  Kooskõlas III lisaga moodustatakse eelkõige järgmised uued nõuandekomisjonid:

| a) | nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean; |
| --- | --- |

a)

nõuandekomisjon äärepoolseimate piirkondade jaoks, mis jaguneb vastavalt merepiirkondadele kolmeks sektsiooniks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean;

| b) | vesiviljeluse ja sisevetekalanduse nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

b)

vesiviljeluse ja sisevetekalanduse nõuandekomisjon;

| c) | turgude nõuandekomisjon; |
| --- | --- |

c)

turgude nõuandekomisjon;

| d) | Musta mere nõuandekomisjon. |
| --- | --- |

d)

Musta mere nõuandekomisjon.

2.   Komisjonile antakse volitus võtta kooskõlas artikliga 55 vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse kõnealuse lisa muutmist seoses pädevusvaldkondades tehtud muudatustega, uute nõuandekomisjonide pädevusvaldkondade loomisega või uute nõuandekomisjonide loomisega.

3.   Iga nõuandekomisjon kehtestab oma töökorra. [ME 200]

Artikkel 53

Nõuandekomisjonide ülesanded

-1.
     
  Enne oma sisemenetluste lõpuleviimist, millele järgneb kas vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ettepaneku esitamine ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt (näiteks mitmeaastased kavad või tehniliste meetmete raamistikud), või millele järgneb delegeeritud õigusaktide vastuvõtmine vastavalt artiklile 55, küsib komisjon asjaomaste nõuandekomisjonide arvamust. Nimetatud konsulteerimine ei piira konsulteerimist ICESiga ega teiste teadusasutustega.

1.   Nõuandekomisjonidel on õigus:

| a) | esitada kalavarude majandamise

  majandamist ning kalavarude
  ja vesiviljeluse kohta

  sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid
  soovitusi ja ettepanekuid komisjonile või

  ja
  asjaomasele liikmesriigile; |
| --- | --- |

a)

esitada kalavarude majandamise

  majandamist ning kalavarude
  ja vesiviljeluse kohta

  sotsiaal-majanduslikke ja kaitsealaseid aspekte puudutavaid
  soovitusi ja ettepanekuid komisjonile või

  ja
  asjaomasele liikmesriigile;

| b) | teavitada komisjoni ja liikmesriike oma
  geograafilist piirkonda või
  pädevusvaldkonda kuuluvatest kalavarude
  ja vajaduse korral ka vesiviljeluse
  majandamise
  ning sotsiaal-majanduslike
  ja vesiviljelusega

  kaitsealaste aspektidega
  seotud probleemidest
  ja teha ettepanekuid nende probleemide lahendamiseks
  ; |
| --- | --- |

b)

teavitada komisjoni ja liikmesriike oma
  geograafilist piirkonda või
  pädevusvaldkonda kuuluvatest kalavarude
  ja vajaduse korral ka vesiviljeluse
  majandamise
  ning sotsiaal-majanduslike
  ja vesiviljelusega

  kaitsealaste aspektidega
  seotud probleemidest
  ja teha ettepanekuid nende probleemide lahendamiseks
  ;

| c) | toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi; |
| --- | --- |

c)

toetada tihedas koostöös teadlastega kaitsemeetmete väljatöötamiseks vajalike andmete kogumist, edastamist ja analüüsi;

| ca) | väljastada arvamusi artikli 17 lõikes 2b osutatud kaitsemeetmete ja artikli 21 lõikes 1b osutatud tehniliste meetmete eelnõuete kohta ning esitada need komisjonile ja kõnealuse piirkonna või püügipiirkonnaga vahetult seotud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

ca)

väljastada arvamusi artikli 17 lõikes 2b osutatud kaitsemeetmete ja artikli 21 lõikes 1b osutatud tehniliste meetmete eelnõuete kohta ning esitada need komisjonile ja kõnealuse piirkonna või püügipiirkonnaga vahetult seotud liikmesriikidele.

2.   Komisjon ja vajaduse korral ka asjaomane liikmesriik
  võtab nõuetekohaselt arvesse nõuandekomisjonidelt lõigete - 1 ja 1 alusel saadud arvamusi, soovitusi, ettepanekuid ja mis tahes teabeedastusi ning
  vastab mõistliku ajavahemiku

  neile 30 päeva
  jooksul igale soovitusele, ettepanekule või teabeedastusele, mille ta on saanud vastavalt lõike 1 punktidele a või b

  ning kindlasti enne lõplike meetmete vastuvõtmist
  .
  Juhul kui vastuvõetud lõplikud meetmed erinevad nõuandekomisjonidelt lõigete - 1 ja 1 alusel saadud arvamustest, soovitustest ja ettepanekutest, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik erinevuste kohta üksikasjalikud selgitused. [ME 201]

Artikkel 54

Nõuandekomisjonide koosseis, toimimine ja rahastamine

1.   Nõuandekomisjonidesse kuuluvad:

| a) | kalandus- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate

  kalandusvaldkonna ettevõtjate
  organisatsioonid; |
| --- | --- |

a)

kalandus- ja vajaduse korral ka vesiviljelussektoris tegutsevate

  kalandusvaldkonna ettevõtjate
  organisatsioonid;

| b) | muud

  ja muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade organisatsioonid

  huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad
  . |
| --- | --- |

b)

muud

  ja muude ühisest kalanduspoliitikast mõjutatud huvirühmade organisatsioonid

  huvirühmad, näiteks keskkonnaorganisatsioonid ja tarbijarühmad
  .

Punkti a osas tagatakse tööandjate, füüsilisest isikust kalurite ja töötajate ning erinevate kalandusega seotud kutsealade nõuetekohane esindatus.

Nende riiklike ja piirkondlike haldusorganite esindajatel, kellel on asjaomases piirkonnas kalandusega seotud huve, ja liikmesriikide teaduslike ja kalanduse uurimisinstituutide ning komisjoni nõustavate rahvusvaheliste teadusasutuste teadlastel on õigus osaleda vaatlejatena.

1a.
     
  Nõuandekomisjonide koosolekutel võivad vaatlejatena osaleda Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajad. Selliste kolmandate riikide kalandussektori ja muude huvirühmade esindajaid, kaasa arvatud piirkondlike kalandusorganisatsioonide esindajaid, kellel on kalandushuvid nõuandekomisjoni haldusalasse kuuluval alal või püügipiirkonnas, võib kutsuda osalema vaatlejatena kõnealustel nõuandekomisjoni koosolekutel, kui arutatakse neid puudutavaid küsimusi.

2.   Iga nõuandekomisjon koosneb peaassambleest ja täitevkomiteest ning võtab vastu meetmed, mis on vajalikud tema töö korraldamiseks ja ning läbipaistvuse ja kõigi avaldatud arvamuste arvessevõtmise tagamiseks.

3.   Euroopa üldistes huvides tegutseva asutustena võivad nõuandekomisjonid taotleda liidu rahalist abi.

4.   Komisjonil on õigus võtta artikli 55 kohaselt vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse nõuandekomisjonide koosseisu ja toimimist
  . Need delegeeritud õigusaktid ei piira lõigete 1 ja 1a kohaldamist
  . [ME 202]

XIII OSA

MENETLUSSÄTTED

Artikkel 55

Volituste delegeerimine

1.   Komisjonile antakse volitused delegeeritud õigusaktide vastuvõtmiseks käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Komisjonile antakse määramata ajaks alates 1. jaanuarist 2013 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, millele on osutatud artikli 12 lõikes 2

  artikli 13 lõikes 1
  , artikli 15 lõikes 6, artikli 20 lõigetes 1 ja 2

  2b
  , artikli 24 lõigetes 1 ja 2

  2b
  , artikli 35 lõikes 3, artikli 36 lõikes 4, artikli 37 lõikes 6, artikli 47 lõikes 2, artikli 52 lõikes 2 ja artikli 54 lõikes 4.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 12 lõikes 2

  artikli 13 lõikes 1
  , artikli 15 lõikes 6, artikli 20 lõigetes 1 ja 2

  2b
  , artikli 24 lõigetes 1 ja 2

  2b
  , artikli 35 lõikes 3, artikli 36 lõikes 4, artikli 37 lõikes 6, artikli 47 lõikes 2, artikli 52 lõikes 2 ja artikli 54 lõikes 4 osutatud volitused igal ajal tühistada. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 12 lõikega 3

  artikli 13 lõikega 1
  , artikli 15 lõikega 4

  6
  , artikli 20 lõigetega 1 ja 2

  2b
  , artikli 24 lõigetega 1 ja 2

  2b
  , artikli 35 lõikega 3, artikli 36 lõikega 4, artikli 37 lõikega 7

  6
  , artikli 47 lõikega 2, artikli 52 lõikes 2 ja artikli 54 lõikega 4, jõustub ainult juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist Euroopa Parlamendile ja nõukogule või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne nimetatud ajavahemiku lõppemist komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra pikendada. [ME 203]

Artikkel 55a

Kiirmenetlus

1.
     
  Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse kuue kuu jooksul, vastavalt lõikele 2. Kui delegeeritud õigusakt Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tehakse, esitatakse ühtlasi põhjendused kiirmenetluse kasutamise kohta.

2.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada vastavalt artikli 55 lõikes 5 osutatud menetlusele. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi või nõukogu otsusest esitada vastuväiteid. [ME 204]

Artikkel 56

Rakendamine

1.
     Ühise kalanduspoliitika eeskirjade rakendamisel abistab komisjoni kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.
     Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.
     
  Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 8 koostoimes selle artikliga 5. [ME 205]

XIV OSA

LÕPPSÄTTED

Artikkel 57

Kehtetuks tunnustamine

1.   Määrus (EÜ) nr 2371/2002 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrustele tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Otsus 2004/585/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates artikli 51 lõike 4 ja artikli 52 lõike 4

  artikli 54 lõike 4
  kohaselt vastu võetud eeskirjade jõustumise hetkest. [ME 206]

3.   Määruse (EÜ) nr 1954/2003 artikkel 5 jäetakse välja.

4.   Määrus (EÜ) nr 199/2008 tunnistatakse kehtetuks.
  [ME 207]

5.   Määrus (EÜ) nr 639/2004 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 57a

Määruse (EÜ) nr 768/2005 muutmine

Määrust (EÜ) nr 768/2005 muudetakse järgmiselt:

Artiklile 16 lisatakse järgmine lõige:

„3.
     
  Euroopa Kalanduskontrolli Amet on operatiivülesandeid täitev asutus, mis on määratud teostama elektroonilist andmevahetust ning suurendama mereseirealast suutlikkust.”

[ME 273]

[ME 273]

Artikkel 58

Artikkel 58

Üleminekumeetmed

Üleminekumeetmed

Olenemata artikli 57 lõikest 4 jätkatakse määruse (EÜ) nr 199/2008 kohaldamist riiklike kavade suhtes, mis on vastu võetud andmete kogumise ja haldamise eesmärgil aastate 2011–2013 kohta.
  [ME 208]

Olenemata artikli 57 lõikest 4 jätkatakse määruse (EÜ) nr 199/2008 kohaldamist riiklike kavade suhtes, mis on vastu võetud andmete kogumise ja haldamise eesmärgil aastate 2011–2013 kohta.

[ME 208]

Artikkel 58 a

Artikkel 58 a

Läbivaatamine

Läbivaatamine

1.
     
  Komisjon vaatab iga viie aasta tagant artiklite 1-5 sätted läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt ettepanekud selle täiendamiseks kalanduse juhtimise uute saavutuste ja parimate tavadega.

1.

Komisjon vaatab iga viie aasta tagant artiklite 1-5 sätted läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt seadusandlikule tavamenetlusele ELi toimimise lepingu artikli 43 lõike 2 kohaselt ettepanekud selle täiendamiseks kalanduse juhtimise uute saavutuste ja parimate tavadega.

2.
     
  Komisjon esitab enne 2022. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühise kalanduspoliitika toimimise kohta. [ME 209]

2.

Komisjon esitab enne 2022. aasta lõppu Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühise kalanduspoliitika toimimise kohta.

Artikkel 58b

Artikkel 58b

Iga-aastane aruanne

Iga-aastane aruanne

Komisjon avaldab iga-aastase aruande, milles teavitatakse üldsust liidu kalanduse olukorrast, sealhulgas kalavarude biomassi tasemetest, püügimäärade jätkusuutlikkusest ja teaduslike andmete olemasolust. [ME 210]

Komisjon avaldab iga-aastase aruande, milles teavitatakse üldsust liidu kalanduse olukorrast, sealhulgas kalavarude biomassi tasemetest, püügimäärade jätkusuutlikkusest ja teaduslike andmete olemasolust.

Artikkel 59

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 183.

1

(2)  ELT C 225, 27.7.2012, lk 20.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht.

3

(4)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

4

(5)  EÜT L 179, 23.6.1998, lk 1.

5

(6)  EÜT L 189, 3.7.1998, lk 14.

6

(7)  EÜT L 177, 16.7.1996, lk 24.

7

(8)  Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisriikide konverentsi otsus X/2.

8

(9)  Euroopa Ülemkogu järeldused EU CO 7/10, 26. märts 2010.

9

(10)  COM(2011)0244.

10

(11)  ELT L 164, 25.6.2008, lk 19.

11

(12)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta, KOM(2007) 575 (lõplik).

12

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ja Regioonide Komiteele Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika kohta, KOM(2007) 575 (lõplik).

(13)  EÜT C 105, 7.5.1981, lk 1.

13

(14)  ELT L 20, 26.1.2010, lk 7.

14

(15)  EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.

15

(16)  COM(2009)0162.

16

(17)  COM(2010)2020.

17

(18)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

18

(19)  ELT L 256, 3.8.2004, lk 17.

19

(20)  
  ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

20

ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.

(21)  

  ELT L 124, 17.5.2005, lk 1.

21

ELT L 124, 17.5.2005, lk 1.

(22)  
  ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

22

ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.

(23)  EÜT L 274, 25.9.1986, lk 1.

23

(24)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

24

(25)  ELT L 286, 29.10.2008, lk 1.

25

(26)  

  ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.

26

ELT L 289, 7.11.2003, lk 1.

(*)  
  Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

*

Neli aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

(27)  ELT L ...

27

(**)  Käesoleva määruse number, kuupäev ja pealkiri (2011/0194(COD)).

**

(28)  

  ELT L 232, 2.9.2010, lk 14.

28

ELT L 232, 2.9.2010, lk 14.

(29)  ELT L ...

29

(***)  Käesoleva määruse number, kuupäev ja pealkiri (2011/0380(COD)).

***

(30)  

  ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

30

ELT L 108, 25.4.2007, lk 1.

(31)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

31

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (ELT L 41, 14.2.2003, lk 26).

(32)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

32

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrus (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43).

(33)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

33

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1367/2006 keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes (ELT L 264, 25.9.2006, lk 13).

(****)  
  Aasta, mis järgneb käesoleva määruse jõustumise aastale.

****

Aasta, mis järgneb käesoleva määruse jõustumise aastale.

(34)  

  ELT L 327, 22.12.2000, lk 1.

34

ELT L 327, 22.12.2000, lk 1.

(*****)  Selle määruse number (2011/0194(COD)).

*****

(******)  Selle määruse number (2011/0194(COD)).

******

I LISA

JUURDEPÄÄS RANNIKUVETELE ARTIKLI 6 LÕIKE 2 TÄHENDUSES

1.   ÜHENDKUNINGRIIGI RANNIKUVEED

A.   PRANTSUSMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed, ida suunas
  Coquet’saar, ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweed, ida suunas

Coquet’saar, ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Flamborough Head, ida suunas
  Spurn Head, ida suunas |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head, ida suunas

Spurn Head, ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | Lowestoft, ida suunas
  Lyme Regis, lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Lowestoft, ida suunas

Lyme Regis, lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 4. | Lyme Regis, lõuna suunas
  Eddystone, lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis, lõuna suunas

Eddystone, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Eddystone, lõuna suunas
  Longships, edela suunas |
| --- | --- |

5.

Eddystone, lõuna suunas

Longships, edela suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Homaarid

Piiramata

Langust

Piiramata

| 6. | Longships, edela suunas
  Hartland Point, loode suunas |
| --- | --- |

6.

Longships, edela suunas

Hartland Point, loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Langust

Piiramata

Homaarid

Piiramata

| 7. | Hartland Point, Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni |
| --- | --- |

7.

Hartland Point, Lundy saarest põhja pool kulgeva jooneni

Põhjalähedased

Piiramata

| 8. | Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni |
| --- | --- |

8.

Joonest, mis kulgeb Lundy saarest lääne suunas Cardigan Harbour’ni

Kõik liigid

Piiramata

| 9. | Point Lynas, põhja suunas
  Morecambe Light Vessel, ida suunas |
| --- | --- |

9.

Point Lynas, põhja suunas

Morecambe Light Vessel, ida suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 10. | Downi krahvkond |
| --- | --- |

10.

Downi krahvkond

Põhjalähedased

Piiramata

| 11. | New Island, kirde suunas
  Sanda saar, edela suunas |
| --- | --- |

11.

New Island, kirde suunas

Sanda saar, edela suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 12. | Port Stewart, põhja suunas
  Barra Head, lääne suunas |
| --- | --- |

12.

Port Stewart, põhja suunas

Barra Head, lääne suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 13. | 57o40’ põhjalaiust
  Butt of Lewis, lääne suunas |
| --- | --- |

13.

57o40’ põhjalaiust

Butt of Lewis, lääne suunas

Kõik liigid

Välja arvatud karbid

Piiramata

| 14. | St Kilda, Flannani saared |
| --- | --- |

14.

St Kilda, Flannani saared

Kõik liigid

Piiramata

| 15. | Butt of Lewis’e tuletornist punktini 59o30’ põhjalaiust ja 5o45’ läänepikkust |
| --- | --- |

15.

Butt of Lewis’e tuletornist punktini 59o30’ põhjalaiust ja 5o45’ läänepikkust

Kõik liigid

Piiramata

B.   IIRIMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Point Lynas, põhja suunas
  Mull of Galloway, lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Point Lynas, põhja suunas

Mull of Galloway, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mull of Oa, lääne suunas
  Barra Head, lääne suunas |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa, lääne suunas

Barra Head, lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

C.   SAKSAMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Shetlandi saarte ja Fair-Isle’i idaosa, Sumburgh Head’i tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saarte ja Fair-Isle’i idaosa, Sumburgh Head’i tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringas

Piiramata

| 2. | Berwick-upon-Tweed, ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed, ida suunas, Whitby High tuletornist ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Forelandi tuletornist ida suunas, Dungenessi uuest tuletornist lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 4. | Vöönd St Kilda ümber |
| --- | --- |

4.

Vöönd St Kilda ümber

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 5. | Butt of Lewis’e tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewis’e tuletornist punktini 59o30’ põhjalaiust ja 5o45 läänepikkust |
| --- | --- |

5.

Butt of Lewis’e tuletornist lääne suunas jooneni, mis kulgeb Butt of Lewis’e tuletornist punktini 59o30’ põhjalaiust ja 5o45 läänepikkust

Heeringas

Piiramata

| 6. | North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd |
| --- | --- |

6.

North Ronat ja Suliskeri (Sulasgeir) ümbritsev vöönd

Heeringas

Piiramata

D.   MADALMAAD

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Shetlandi saarte ja Fair-Isle’i idaosa, Sumburgh Head’i tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Shetlandi saarte ja Fair-Isle’i idaosa, Sumburgh Head’i tuletornist otse kagu suunas, Skroo tuletornist otse kirde suunas ning Skadani tuletornist otse edela suunas kulgevate joonte vaheline ala

Heeringas

Piiramata

| 2. | Berwick upon Tweed, ida suunas, Flamborough Head, ida suunas |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweed, ida suunas, Flamborough Head, ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 3. | North Foreland, ida suunas, Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Foreland, ida suunas, Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

E.   BELGIA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed, ida suunas
  Coquet’ saar, ida suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Ühendkuningriigi rannik (6 –12 meremiili)

1.

Berwick-upon-Tweed, ida suunas

Coquet’ saar, ida suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Cromer, põhja suunas
  North Foreland, ida suunas |
| --- | --- |

2.

Cromer, põhja suunas

North Foreland, ida suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 3. | North Foreland, ida suunas
  Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

North Foreland, ida suunas

Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas, Selsey Bill, lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Dungenessi uus tuletorn, lõuna suunas, Selsey Bill, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 5. | Straight Point, kagu suunas, South Bishop, loode suunas |
| --- | --- |

5.

Straight Point, kagu suunas, South Bishop, loode suunas

Põhjalähedased

Piiramata

2.   IIRIMAA RANNIKUVEED

A.   PRANTSUSMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Erris Head, loode suunas
  Sybil Point, lääne suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Erris Head, loode suunas

Sybil Point, lääne suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

| 2. | Mizen Head south
  Stags, lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Mizen Head south

Stags, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 3. | Stags, lõuna suunas
  Cork, lõuna suunas |
| --- | --- |

3.

Stags, lõuna suunas

Cork, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

| 4. | Cork, lõuna suunas |
| --- | --- |

4.

Cork, lõuna suunas

Kõik liigid

Piiramata

| 5. | Carnsore Point, lõuna suunas, Haulbowline, kagu suunas |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point, lõuna suunas, Haulbowline, kagu suunas

Kõik liigid,

välja arvatud karbid

Piiramata

B.   ÜHENDKUNINGRIIK

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) |
| 1. | Mine Head, lõuna suunas
  Hook Point |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Mine Head, lõuna suunas

Hook Point

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

Põhjalähedased

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

C.   MADALMAAD

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 miili) |
| 1. | Stags, lõuna suunas
  Carnsore Point, lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 miili)

1.

Stags, lõuna suunas

Carnsore Point, lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

Makrell

Piiramata

D.   SAKSAMAA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Old Head of Kinsale, lõuna suunas
  Carnsore Point, lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Old Head of Kinsale, lõuna suunas

Carnsore Point, lõuna suunas

Heeringas

Piiramata

| 2. | Cork, lõuna suunas
  Carnsore Point, lõuna suunas |
| --- | --- |

2.

Cork, lõuna suunas

Carnsore Point, lõuna suunas

Makrell

Piiramata

E.   BELGIA

| Geograafiline piirkond | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- |
| Iirimaa rannik (6–12 meremiili) |
| 1. | Cork, lõuna suunas
  Carnsore Point, lõuna suunas |

Geograafiline piirkond

Liik

Tähtsus või eriomadused

Iirimaa rannik (6–12 meremiili)

1.

Cork, lõuna suunas

Carnsore Point, lõuna suunas

Põhjalähedased

Piiramata

| 2. | Wicklow Head, ida suunas
  Carlingford Lough, kagu suunas |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head, ida suunas

Carlingford Lough, kagu suunas

Põhjalähedased

Piiramata

3.   BELGIA RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| 3–12 meremiili | Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| Prantsusmaa | Heeringas | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

3–12 meremiili

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Prantsusmaa

Heeringas

Piiramata

4.   TAANI RANNIKUVEED

| Geograafilised piirkonnad | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini)
  (6–12 meremiili) | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini | Madalmaad | Lestalised | Piiramata |
| Tursklased | Piiramata |
| Blåvands Hukist Bovbjergini | Belgia | Tursk | Piiramata ainult juunis ja juulis |
| Kilttursk | Piiramata ainult juunis ja juulis |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Madalmaad | Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Thyborøn to Hanstholm | Belgia | Merlang | Piiramata ainult juunis ja juulis |
| Atlandi merilest | Piiramata ainult juunis ja juulis |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Skagerrak
  (Hanstholmist Skagenini)
  (4–12 meremiili) | Belgia | Atlandi merilest | Piiramata ainult juunis ja juulis |
| Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Põhjaatlandi süsikas | Piiramata |
| Kilttursk | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Madalmaad | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Harilik merikeel | Piiramata |
| Kattegat
  (3–12 miili) | Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Lestalised | Piiramata |
| Norra salehomaar | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni | Saksamaa | Kilu | Piiramata |
| Läänemeri
  (kaasa arvatud Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) 3–12 meremiili | Saksamaa | Lestalised | Piiramata |
| Tursk | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Lõhe | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |
| Skagerrak
  (4–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat
  (3 (*) –12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri
  (3–12 miili) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafilised piirkonnad

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik (Taani ja Saksamaa piirist Hanstholmini)

(6–12 meremiili)

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Taani ja Saksamaa piirist Blåvands Hukini

Madalmaad

Lestalised

Piiramata

Tursklased

Piiramata

Blåvands Hukist Bovbjergini

Belgia

Tursk

Piiramata ainult juunis ja juulis

Kilttursk

Piiramata ainult juunis ja juulis

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Madalmaad

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Thyborøn to Hanstholm

Belgia

Merlang

Piiramata ainult juunis ja juulis

Atlandi merilest

Piiramata ainult juunis ja juulis

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Skagerrak

(Hanstholmist Skagenini)

(4–12 meremiili)

Belgia

Atlandi merilest

Piiramata ainult juunis ja juulis

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tursk

Piiramata

Põhjaatlandi süsikas

Piiramata

Kilttursk

Piiramata

Makrell

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Madalmaad

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Harilik merikeel

Piiramata

Kattegat

(3–12 miili)

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Lestalised

Piiramata

Norra salehomaar

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Zeelandist põhja suunas kuni geograafilise laiuseni, mis läbib Forsnæsi tuletorni

Saksamaa

Kilu

Piiramata

Läänemeri

(kaasa arvatud Suur- ja Väike-Belt, Sund ja Bornholm) 3–12 meremiili

Saksamaa

Lestalised

Piiramata

Tursk

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Lõhe

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

Skagerrak

(4–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat

(3 (*) –12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri

(3–12 miili)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

5.   SAKSAMAA RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Põhjamere rannik
  (3–12 meremiili)
  kogu rannik | Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Madalmaad | Põhjalähedased | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| Taani ja Saksamaa piir kuni Amrumi põhjatipuni, 54o43’ põhjalaiust | Taani | Krevetilised | Piiramata |
| Helgolandi ümbritsev vöönd | Ühendkuningriik | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Läänemere rannik
  (3–12 miili) | Taani | Tursk | Piiramata |
| Atlandi merilest | Piiramata |
| Heeringas | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Angerjas | Piiramata |
| Merlang | Piiramata |
| Makrell | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Põhjamere rannik

(3–12 meremiili)

kogu rannik

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Madalmaad

Põhjalähedased

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

Taani ja Saksamaa piir kuni Amrumi põhjatipuni, 54o43’ põhjalaiust

Taani

Krevetilised

Piiramata

Helgolandi ümbritsev vöönd

Ühendkuningriik

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Läänemere rannik

(3–12 miili)

Taani

Tursk

Piiramata

Atlandi merilest

Piiramata

Heeringas

Piiramata

Kilu

Piiramata

Angerjas

Piiramata

Merlang

Piiramata

Makrell

Piiramata

6.   PRANTSUSMAA JA ÜLEMEREDEPARTEMANGUDE RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili) |
| Belgia ja Prantsusmaa piir, Manche’i departemangust ida suunas (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49o23’30’’ N ja 1o2’ WNNE) | Belgia | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kammkarplased | Piiramata |
| Madalmaad | Kõik liigid | Piiramata |
| Dunkerque (2o20’ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0o10’ idapikkust) | Saksamaa | Heeringas | Piiramata ainult oktoobrist detsembrini |
| Belgia ja Saksamaa piirist Cap d’Alprech’ini, lääne suunas (50o42’30’’ põhjalaiust ja 1o33’30’’ idapikkust) | Ühendkuningriik | Heeringas | Piiramata |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) |
| Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46o08’ põhjalaiust | Hispaania | Anšoovis | Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini |
| Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini |
| Sardiin | Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31. detsembrini |
| Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) |
| Hispaania piir Cap Leucate | Hispaania | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Kirde-Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Belgia ja Prantsusmaa piir, Manche’i departemangust ida suunas (Vire-Grandcamp les Bainsi estuaar 49o23’30’’ N ja 1o2’ WNNE)

Belgia

Põhjalähedased

Piiramata

Kammkarplased

Piiramata

Madalmaad

Kõik liigid

Piiramata

Dunkerque (2o20’ idapikkust) kuni Cap d’Antiferini (0o10’ idapikkust)

Saksamaa

Heeringas

Piiramata ainult oktoobrist detsembrini

Belgia ja Saksamaa piirist Cap d’Alprech’ini, lääne suunas (50o42’30’’ põhjalaiust ja 1o33’30’’ idapikkust)

Ühendkuningriik

Heeringas

Piiramata

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Hispaania ja Prantsusmaa piirist kuni 46o08’ põhjalaiust

Hispaania

Anšoovis

Spetsialiseeritud püük, piiramata ainult 1. märtsist 30. juunini

Elussöödapüük ainult 1. juulist kuni 31. oktoobrini

Sardiin

Piiramata ainult 1. jaanuarist 28. veebruarini ja 1. juulist 31. detsembrini

Peale selle peab eespool nimetatud liikidega seotud püügitegevus toimuma vastavalt 1984. aasta püügitegevusekorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Hispaania piir Cap Leucate

Hispaania

Kõik liigid

Piiramata

7.   HISPAANIA RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlandi rannik (6–12 meremiili) |
| Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3o47’ läänepikkust) | Prantsusmaa | Pelaagilised | Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele |
| Vahemere rannik (6–12 meremiili) |
| Prantsusmaa piir/Cap Creus | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Atlandi rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa ja Hispaania piirist Cap Mayori tuletornini (3o47’ läänepikkust)

Prantsusmaa

Pelaagilised

Piiramata vastavalt 1984. aasta püügikorraldusele ja normidele

Vahemere rannik (6–12 meremiili)

Prantsusmaa piir/Cap Creus

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

8.   MADALMAADE RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| (3–12 meremiili) kogu rannik | Belgia | Kõik liigid | Piiramata |
| Taani | Põhjalähedased | Piiramata |
| Kilu | Piiramata |
| Tobiad | Piiramata |
| Harilik stauriid | Piiramata |
| Saksamaa | Tursk | Piiramata |
| Krevetilised | Piiramata |
| (6–12 meremiili) kogu rannik | Prantsusmaa | Kõik liigid | Piiramata |
| Texeli lõunatipp, Madalmaade ja Saksamaa piirist läänes | Ühendkuningriik | Põhjalähedased | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

(3–12 meremiili) kogu rannik

Belgia

Kõik liigid

Piiramata

Taani

Põhjalähedased

Piiramata

Kilu

Piiramata

Tobiad

Piiramata

Harilik stauriid

Piiramata

Saksamaa

Tursk

Piiramata

Krevetilised

Piiramata

(6–12 meremiili) kogu rannik

Prantsusmaa

Kõik liigid

Piiramata

Texeli lõunatipp, Madalmaade ja Saksamaa piirist läänes

Ühendkuningriik

Põhjalähedased

Piiramata

9.   SOOME RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Läänemeri (4–12 miili) (**) | Rootsi | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Läänemeri (4–12 miili) (**)

Rootsi

Kõik liigid

Piiramata

10.   ROOTSI RANNIKUVEED

| Geograafiline piirkond | Liikmesriik | Liik | Tähtsus või eriomadused |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4–12 meremiili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Kattegat (3 (***) –12 miili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Läänemeri (4–12 miili) | Taani | Kõik liigid | Piiramata |
| Soome | Kõik liigid | Piiramata |

Geograafiline piirkond

Liikmesriik

Liik

Tähtsus või eriomadused

Skagerrak (4–12 meremiili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Kattegat (3 (***) –12 miili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Läänemeri (4–12 miili)

Taani

Kõik liigid

Piiramata

Soome

Kõik liigid

Piiramata

---

(*)  Mõõdetuna rannajoonest.

(**)  3–12 miili Bogskäri saarte ümber.

(***)  Mõõdetud rannajoonest

II LISA

PÜÜGIVÕIMSUSE ÜLEMPIIRID

Püügivõimsuse ülempiirid (31. detsembri 2010. aasta seisuga)

| Liikmesriik | GT | kW |
| --- | --- | --- |
| Belgia | 18 911 | 51 585 |
| Bulgaaria | 8 448 | 67 607 |
| Taani | 88 528 | 313 341 |
| Saksamaa | 71 114 | 167 089 |
| Eesti | 22 057 | 53 770 |
| Iirimaa | 77 254 | 210 083 |
| Kreeka | 91 245 | 514 198 |
| Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 446 309 | 1 021 154 |
| Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 219 215 | 1 194 360 |
| Itaalia | 192 963 | 1 158 837 |
| Küpros | 11 193 | 48 508 |
| Läti | 49 067 | 65 196 |
| Leedu | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 15 055 | 96 912 |
| Madalmaad | 166 384 | 350 736 |
| Poola | 38 376 | 92 745 |
| Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad) | 115 305 | 388 054 |
| Rumeenia | 1 885 | 6 716 |
| Sloveenia | 1 057 | 10 974 |
| Soome | 18 187 | 182 385 |
| Rootsi | 42 612 | 210 744 |
| Ühendkuningriik | 235 570 | 924 739 |
| Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad | GT | kW |
| Hispaania |
| Kanaari saared: L < 12 m. ELi veed | 2 649 | 21 219 |
| Kanaari saared: L < 12 m. ELi veed | 3 059 | 10 364 |
| Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmanda riigi veed | 28 823 | 45 593 |
| Prantsusmaa |
| Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| Reunioni saar: pelaagilised liigid. L < 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 903 | 11 644 |
| Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad | 7 560 | 19 726 |
| Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad | 3 500 | 5 000 |
| Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinique: pelaagilised liigid. L < 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: pelaagilised liigid. L < 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugal |
| Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 617 | 4 134 |
| Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L < 12 m | 181 | 777 |
| Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m | 2 626 | 29 895 |
| Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m | 12 979 | 25 721 |
| L tähendab üldist pikkust |

Liikmesriik

GT

kW

Belgia

18 911

51 585

Bulgaaria

8 448

67 607

Taani

88 528

313 341

Saksamaa

71 114

167 089

Eesti

22 057

53 770

Iirimaa

77 254

210 083

Kreeka

91 245

514 198

Hispaania (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

446 309

1 021 154

Prantsusmaa (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

219 215

1 194 360

Itaalia

192 963

1 158 837

Küpros

11 193

48 508

Läti

49 067

65 196

Leedu

73 489

73 516

Malta

15 055

96 912

Madalmaad

166 384

350 736

Poola

38 376

92 745

Portugal (sealhulgas äärepoolseimad piirkonnad)

115 305

388 054

Rumeenia

1 885

6 716

Sloveenia

1 057

10 974

Soome

18 187

182 385

Rootsi

42 612

210 744

Ühendkuningriik

235 570

924 739

Euroopa Liidu äärepoolseimad piirkonnad

GT

kW

Hispaania

Kanaari saared: L < 12 m. ELi veed

2 649

21 219

Kanaari saared: L < 12 m. ELi veed

3 059

10 364

Kanaari saared: L > 12 m. Rahvusvahelised ja kolmanda riigi veed

28 823

45 593

Prantsusmaa

Reunioni saar: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

1 050

19 320

Reunioni saar: pelaagilised liigid. L < 12 m

10 002

31 465

Prantsuse Guyana: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

903

11 644

Prantsuse Guyana: krevetipüügilaevad

7 560

19 726

Prantsuse Guyana: pelaagilised liigid. Avamerelaevad

3 500

5 000

Martinique: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

5 409

142 116

Martinique: pelaagilised liigid. L < 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: pelaagilised liigid. L < 12 m

500

1 750

Portugal

Madeira: põhjalähedased liigid. L < 12 m

617

4 134

Madeira: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelaagilised liigid. Seinnoot. L < 12 m

181

777

Assoorid: põhjalähedased liigid. L < 12 m

2 626

29 895

Assoorid: põhjalähedased ja pelaagilised liigid. L < 12 m

12 979

25 721

L tähendab üldist pikkust

III LISA

NÕUANDEKOMISJONID

| Nõuandekomisjoni nimi | Pädevusvaldkond |
| --- | --- |
| Läänemeri | ICES (1) IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad |
| Vahemeri | Vahemere vetes joonest 5o36’ läänepikkust ida pool |
| Põhjameri | ICES IV ja IIIa püügipiirkonnad |
| Loodepiirkonna veed | ICES V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad |
| Edelapiirkonna veed | ICES VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi (2) püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed) |
| Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas) | Pädevus kõigis piirkondades (välja arvatud Läänemeri, Vahemeri ja vesiviljelus) |
| Avamere/kaugpüügilaevastik | Kõik muud veed peale liidu vete |
| Vesiviljelus
  ja sisevetekalandus | Vesiviljelus artiklis 5 määratletud tähenduses
  ja kõik liidu liikmesriikide siseveed |
| Äärepoolseimad piirkonnad jaotatuna kolmeks merealaks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean | Kõik ICESi püügipiirkonnad äärepoolseimaid piirkondi ümbritsevates vetes, eriti Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Kanaari saarte, Assooride, Madeira ja Réunioni merealad |
| Musta mere nõuandekomisjon | GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2 |
| Turgude nõuandekomisjon | Kõik turupiirkonnad |

Nõuandekomisjoni nimi

Pädevusvaldkond

Läänemeri

ICES (1) IIIb, IIIc ja IIId püügipiirkonnad

Vahemeri

Vahemere vetes joonest 5o36’ läänepikkust ida pool

Põhjameri

ICES IV ja IIIa püügipiirkonnad

Loodepiirkonna veed

ICES V (välja arvatud Va ja üksnes Vb liidu veed), VI ja VII püügipiirkonnad

Edelapiirkonna veed

ICES VIII, IX ja X (Assooride ümber olevad veed) püügipiirkonnad ja CECAFi (2) püügipiirkonnad 34.1.1, 34.1.2 ja 34.2.0 (Madeira ja Kanaari saarte ümber olevad veed)

Pelaagilised varud (putassuu, makrell, harilik stauriid, heeringas)

Pädevus kõigis piirkondades (välja arvatud Läänemeri, Vahemeri ja vesiviljelus)

Avamere/kaugpüügilaevastik

Kõik muud veed peale liidu vete

Vesiviljelus
  ja sisevetekalandus

Vesiviljelus artiklis 5 määratletud tähenduses
  ja kõik liidu liikmesriikide siseveed

Äärepoolseimad piirkonnad jaotatuna kolmeks merealaks: Atlandi ookeani lääneosa, Atlandi ookeani idaosa ja India ookean

Kõik ICESi püügipiirkonnad äärepoolseimaid piirkondi ümbritsevates vetes, eriti Guadeloupe’i, Prantsuse Guajaana, Martinique’i, Kanaari saarte, Assooride, Madeira ja Réunioni merealad

Musta mere nõuandekomisjon

GFCMi geograafiline allpiirkond vastavalt resolutsioonile GFCM/33/2009/2

Turgude nõuandekomisjon

Kõik turupiirkonnad

[ME 211]

---

(1)  ICESi (Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu) soovitatud statistilised püügipiirkonnad, nii nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 218/2009 (ELT L 87, 31.3.2009, lk 70).

(2)  CECAFi (Kesk-Atlandi idaosa kalastuskomitee ehk FAO peamine püügipiirkond 34) püügipiirkonnad on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 216/2009 (ELT L 87, 31.3.2009, lk 1).

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/195 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/195

---

P7_TA(2013)0041

Mootorsõidukite müratase ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus mootorsõidukite mürataseme kohta (COM(2011)0856 – C7-0487/2011 – 2011/0409(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0856), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2011)0856),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0487/2011), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0487/2011),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 25. aprilli 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0435/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ja transpordi- ja turismikomisjoni arvamusi (A7-0435/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 76.

---

P7_TC1-COD(2011)0409

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, mootorsõidukite mürataseme kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides seadusandliku tavamenetluste kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Selleks on loodud põhjalik Euroopa Liidu mootorsõidukite tüübikinnituse süsteem
  , kuna maanteesõidukid on transpordisektori suurim müraallikas
  . Mootorsõidukite ja nende heitgaasisüsteemide tüübikinnitusele esitatavad tehnilised nõuded seoses lubatud müratasemetega on vaja ühtlustada, et vältida liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmist ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, tagades samal ajal inimeste ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme
  ning parema elukvaliteedi ja tervise
  .
  Samuti peaks komisjon koostama mõjuhinnangu õhusaaste- ja mürataseme suhtes kehtivate märgistamistingimuste kohta. Selles mõjuhinnangus tuleks võtta arvesse käesoleva määrusega hõlmatud eri tüüpi sõidukeid (sealhulgas elektrisõidukid) ning mõju, mida selline märgistamine võib avaldada autotööstusele. Märgistamine on kasulik vahend tarbijate teadlikkuse suurendamiseks ja nende õiguste kaitsmiseks seoses läbipaistvusega enne sõiduki ostmist
  . [ME 1] |
| --- | --- |

(1)

Siseturg on sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Selleks on loodud põhjalik Euroopa Liidu mootorsõidukite tüübikinnituse süsteem
  , kuna maanteesõidukid on transpordisektori suurim müraallikas
  . Mootorsõidukite ja nende heitgaasisüsteemide tüübikinnitusele esitatavad tehnilised nõuded seoses lubatud müratasemetega on vaja ühtlustada, et vältida liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmist ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine, tagades samal ajal inimeste ohutuse ja keskkonnakaitse kõrge taseme
  ning parema elukvaliteedi ja tervise
  .
  Samuti peaks komisjon koostama mõjuhinnangu õhusaaste- ja mürataseme suhtes kehtivate märgistamistingimuste kohta. Selles mõjuhinnangus tuleks võtta arvesse käesoleva määrusega hõlmatud eri tüüpi sõidukeid (sealhulgas elektrisõidukid) ning mõju, mida selline märgistamine võib avaldada autotööstusele. Märgistamine on kasulik vahend tarbijate teadlikkuse suurendamiseks ja nende õiguste kaitsmiseks seoses läbipaistvusega enne sõiduki ostmist
  . [ME 1]

| (1a) | ELi tüübikinnituse nõudeid juba kohaldatakse CO2-heiteid käsitlevate liidu õigusaktide raames, mis hõlmavad muu hulgas järgmisi õigusakte muu hulgas järgmised: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust

   (3)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames

   (4)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust

   (5)

  , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist

   (6)

  . Tehnilised nõuded, mida kohaldatakse CO2-heidete ja saasteainete heite piirnorme käsitlevate liidu õigusaktide raames, peaksid olema kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse müra vähendamist käsitlevate õigusaktide raames. Seetõttu tuleks ELi tüübikinnituse nõuded kehtestada nii, et see kahetine eesmärk kindlalt saavutataks. [ME 2] |
| --- | --- |

(1a)

ELi tüübikinnituse nõudeid juba kohaldatakse CO2-heiteid käsitlevate liidu õigusaktide raames, mis hõlmavad muu hulgas järgmisi õigusakte muu hulgas järgmised: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust

   (3)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames

   (4)

  , Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust

   (5)

  , ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrus (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist

   (6)

  . Tehnilised nõuded, mida kohaldatakse CO2-heidete ja saasteainete heite piirnorme käsitlevate liidu õigusaktide raames, peaksid olema kooskõlas nõuetega, mida kohaldatakse müra vähendamist käsitlevate õigusaktide raames. Seetõttu tuleks ELi tüübikinnituse nõuded kehtestada nii, et see kahetine eesmärk kindlalt saavutataks. [ME 2]

| (1b) | Liiklusmüra kahjustab tervist mitmel viisil. Pikaajaline müra võib kurnata organismi varusid, häirida võimet reguleerida organite funktsioone ja piirata seega nende toimimist. Liiklusmüra on potentsiaalne riskitegur selliste haiguste tekkimiseks nagu kõrgevererõhutõbi ja südameinfarkt. Liiklusmüra mõju tuleks täiendavalt uurida, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega)

   (7)

  sätetest. [ME 3] |
| --- | --- |

(1b)

Liiklusmüra kahjustab tervist mitmel viisil. Pikaajaline müra võib kurnata organismi varusid, häirida võimet reguleerida organite funktsioone ja piirata seega nende toimimist. Liiklusmüra on potentsiaalne riskitegur selliste haiguste tekkimiseks nagu kõrgevererõhutõbi ja südameinfarkt. Liiklusmüra mõju tuleks täiendavalt uurida, lähtudes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ (mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega)

   (7)

  sätetest. [ME 3]

| (2) | Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8) ühtlustati mootorsõidukite ning nende ja heitgaasisüsteemide lubatud mürataset käsitlevad liikmesriikide erinevad tehnilised nõuded, et luua siseturg ja tagada selle toimimine. Siseturu head toimimist ning kogu Euroopa Liidus õigusakti ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist silmas pidades on kohane asendada see direktiiv määrusega. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8) ühtlustati mootorsõidukite ning nende ja heitgaasisüsteemide lubatud mürataset käsitlevad liikmesriikide erinevad tehnilised nõuded, et luua siseturg ja tagada selle toimimine. Siseturu head toimimist ning kogu Euroopa Liidus õigusakti ühetaolist ja järjepidevat kohaldamist silmas pidades on kohane asendada see direktiiv määrusega.

| (3) | Käesolev määrus on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (9) alusel kohaldatavas tüübikinnitusmenetluses. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus on eraldiseisev määrus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) (9) alusel kohaldatavas tüübikinnitusmenetluses.

| (4) | Direktiivis 70/157/EMÜ viidatakse müra käsitlevale ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (millega Euroopa Liit on ühinenud) eeskirjale nr 51 (10), milles kirjeldatakse müra mõõtmise katsemeetodit. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivis 70/157/EMÜ viidatakse müra käsitlevale ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (millega Euroopa Liit on ühinenud) eeskirjale nr 51 (10), milles kirjeldatakse müra mõõtmise katsemeetodit.

| (5) | Direktiivi 70/157/EMÜ on pärast selle vastuvõtmist mitmel korral oluliselt muudetud. Kõige hiljutisem mootorsõidukite müra piirnormide vähendamine 1995. aastal ei andnud eeldatud tulemusi. Uuringud näitasid, et direktiivi alusel kasutatud katsemeetod ei peegeldanud enam tegelikku linnaliikluse sõidustiili. Täpsemalt, nagu osutati 1996. aasta rohelises raamatus tulevase mürapoliitika kohta (11), alahinnati selle katsemeetodi puhul rehvide veeremismüra osa kogumüras. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 70/157/EMÜ on pärast selle vastuvõtmist mitmel korral oluliselt muudetud. Kõige hiljutisem mootorsõidukite müra piirnormide vähendamine 1995. aastal ei andnud eeldatud tulemusi. Uuringud näitasid, et direktiivi alusel kasutatud katsemeetod ei peegeldanud enam tegelikku linnaliikluse sõidustiili. Täpsemalt, nagu osutati 1996. aasta rohelises raamatus tulevase mürapoliitika kohta (11), alahinnati selle katsemeetodi puhul rehvide veeremismüra osa kogumüras.

| (6) | Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada direktiivis 70/157/EMÜ sätestatud kohustuslikust meetodist erinev meetod. See meetod peaks põhinema ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni müra töörühma (GRB) 2007. aastal avaldatud meetodil, mis sisaldab standardi ISO 362 2007. aasta versiooni (12). Komisjonile esitati nii vana kui ka uue katsemeetodi seiretulemused.
  Lisaks peaks komisjon eelmisele katsemeetodile omaste puudujääkide kaotamiseks esitama 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule mõjuhinnangu veeremi seadmestiku tõhusa panuse kohta sõidukite mürataseme vähendamisel, keskendudes teekatte mõjule, ning selle konkreetse valdkonna teadusuuringute alaste vajaduste kohta, et võtta vastu uus Euroopa katsemeetod, mis võtab arvesse ka teekatte tähtsust. [ME 4] |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega tuleks seega kehtestada direktiivis 70/157/EMÜ sätestatud kohustuslikust meetodist erinev meetod. See meetod peaks põhinema ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni müra töörühma (GRB) 2007. aastal avaldatud meetodil, mis sisaldab standardi ISO 362 2007. aasta versiooni (12). Komisjonile esitati nii vana kui ka uue katsemeetodi seiretulemused.
  Lisaks peaks komisjon eelmisele katsemeetodile omaste puudujääkide kaotamiseks esitama 24 kuu jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule mõjuhinnangu veeremi seadmestiku tõhusa panuse kohta sõidukite mürataseme vähendamisel, keskendudes teekatte mõjule, ning selle konkreetse valdkonna teadusuuringute alaste vajaduste kohta, et võtta vastu uus Euroopa katsemeetod, mis võtab arvesse ka teekatte tähtsust. [ME 4]

| (7) | Tavapäraste liiklustingimuste korral peetakse mürataseme mõõtmise uut katsemeetodit usaldusväärseks, halvimate võimalike tingimuste korral tekkiva müra puhul aga vähem usaldusväärseks. Seetõttu tuleb selles määruses kehtestada mürataset käsitlevad lisasätted. Nende sätetega nähakse ette ennetavad nõuded, mille eesmärk on hõlmata sõidutingimusi tegelikes liiklusoludes väljaspool tüübikinnituse sõidutsüklit. Need sõidutingimused on keskkonna seisukohalt asjakohased ja tuleb tagada, et sõidukimüra, mis tekib tegelikult tänaval sõites, ei erineks märkimisväärselt sellest, mida konkreetse sõiduki puhul võib tüübikinnituse katse tulemusena eeldada. |
| --- | --- |

(7)

Tavapäraste liiklustingimuste korral peetakse mürataseme mõõtmise uut katsemeetodit usaldusväärseks, halvimate võimalike tingimuste korral tekkiva müra puhul aga vähem usaldusväärseks. Seetõttu tuleb selles määruses kehtestada mürataset käsitlevad lisasätted. Nende sätetega nähakse ette ennetavad nõuded, mille eesmärk on hõlmata sõidutingimusi tegelikes liiklusoludes väljaspool tüübikinnituse sõidutsüklit. Need sõidutingimused on keskkonna seisukohalt asjakohased ja tuleb tagada, et sõidukimüra, mis tekib tegelikult tänaval sõites, ei erineks märkimisväärselt sellest, mida konkreetse sõiduki puhul võib tüübikinnituse katse tulemusena eeldada.

| (8) | Ka tuleb selle määrusega veelgi vähendada müra piirnorme. Määruses tuleb arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (13) ning millega kehtestati mootorsõidukite rehvidele uued rangemad müraga seotud nõuded
  ja milles rõhutati vajadust ühtse ja tervikliku lähenemisviisi järele, et käsitleda maanteemüra probleemi, võttes sealjuures arvesse teepindade märkimisväärset osatähtsust maanteemüra tekkes
  .
  Selline horisontaalne lähenemisviis vähendab tõhusamalt üldist liiklusmüra võrreldes sektoripõhise ja vertikaalse meetodiga. Rahvatervisega seotud eesmärgiks tuleks pidada ka liiklusmüra vähendamist, võttes

  Samuti tuleb arvesse võtta uuringuid, milles osutatakse liiklusmürast tingitud pahameelele ja tervisemõjudele (14)
   (15), ning nendega seotud kuludele ja tuludele (16).
  Käesolevas määruses tuleb samuti arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

   (17)

  . Komisjon peaks tagama rehvide märgistamise seoses nende müratasemega. Lisaks tuleks võrrelda transpordiliike nende tekitatava liiklusmüra alusel. [ME 5] |
| --- | --- |

(8)

Ka tuleb selle määrusega veelgi vähendada müra piirnorme. Määruses tuleb arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrust (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (13) ning millega kehtestati mootorsõidukite rehvidele uued rangemad müraga seotud nõuded
  ja milles rõhutati vajadust ühtse ja tervikliku lähenemisviisi järele, et käsitleda maanteemüra probleemi, võttes sealjuures arvesse teepindade märkimisväärset osatähtsust maanteemüra tekkes
  .
  Selline horisontaalne lähenemisviis vähendab tõhusamalt üldist liiklusmüra võrreldes sektoripõhise ja vertikaalse meetodiga. Rahvatervisega seotud eesmärgiks tuleks pidada ka liiklusmüra vähendamist, võttes

  Samuti tuleb arvesse võtta uuringuid, milles osutatakse liiklusmürast tingitud pahameelele ja tervisemõjudele (14)
   (15), ning nendega seotud kuludele ja tuludele (16).
  Käesolevas määruses tuleb samuti arvesse võtta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1222/2009 rehvide kütusesäästlikkuse ja muude oluliste parameetrite märgistamise kohta

   (17)

  . Komisjon peaks tagama rehvide märgistamise seoses nende müratasemega. Lisaks tuleks võrrelda transpordiliike nende tekitatava liiklusmüra alusel. [ME 5]

| (8a) | Komisjon peaks avaldama nn vaikse maantee suunised, mis on mõeldud maanteeametitele, et neil oleks kasulik vahend jätkusuutlikuma maantee infrastruktuuri nõuete järgimiseks. [ME 6] |
| --- | --- |

(8a)

Komisjon peaks avaldama nn vaikse maantee suunised, mis on mõeldud maanteeametitele, et neil oleks kasulik vahend jätkusuutlikuma maantee infrastruktuuri nõuete järgimiseks. [ME 6]

| (8b) | Kuuenda keskkonnaalase tegevuskavaga sätestati keskkonnaalase poliitikakujundamise raamistik liidus ajavahemikuks 2002–2012. Tegevuskavas nõuti, et müra valdkonna meetmetega vähendataks märkimisväärselt nende inimeste arvu, keda kahjustab regulaarselt ja pikaajaliselt keskmisel tasemel müra, eelkõige liiklusmüra. [ME 7] |
| --- | --- |

(8b)

Kuuenda keskkonnaalase tegevuskavaga sätestati keskkonnaalase poliitikakujundamise raamistik liidus ajavahemikuks 2002–2012. Tegevuskavas nõuti, et müra valdkonna meetmetega vähendataks märkimisväärselt nende inimeste arvu, keda kahjustab regulaarselt ja pikaajaliselt keskmisel tasemel müra, eelkõige liiklusmüra. [ME 7]

| (8c) | Tehnilised meetmed sõidukite müra vähendamiseks on seotud muude erinevate nõuetega, näiteks nõudega vähendada müra ja saasteainete õhku paiskamist ning suurendada ohutust, säilitades samal ajal kõnealuse sõiduki majandusliku kasuteguri. Kõigi nõuete üheaegne järgimine ja nende vahel tasakaalu säilitamine viib autotööstuse tihtipeale tegelikult teostatava piirini. Autoarendusel on tänu uute innovaatiliste materjalide ja meetodite kasutusele üha uuesti õnnestunud seda piiri edasi lükata. Innovaatiliste lahenduste leidmiseks tuleks seadusandlikult ette näha selge ja ajaliselt realistlik raamistik. Käesoleva määrusega kehtestatakse see raamistik ning seeläbi luuakse otsene stiimul ühiskonna vajadusi järgivaks innovatsiooniks, piiramata samas autotööstusele nii vajalikku majanduslikku vabadust. [ME 8] |
| --- | --- |

(8c)

Tehnilised meetmed sõidukite müra vähendamiseks on seotud muude erinevate nõuetega, näiteks nõudega vähendada müra ja saasteainete õhku paiskamist ning suurendada ohutust, säilitades samal ajal kõnealuse sõiduki majandusliku kasuteguri. Kõigi nõuete üheaegne järgimine ja nende vahel tasakaalu säilitamine viib autotööstuse tihtipeale tegelikult teostatava piirini. Autoarendusel on tänu uute innovaatiliste materjalide ja meetodite kasutusele üha uuesti õnnestunud seda piiri edasi lükata. Innovaatiliste lahenduste leidmiseks tuleks seadusandlikult ette näha selge ja ajaliselt realistlik raamistik. Käesoleva määrusega kehtestatakse see raamistik ning seeläbi luuakse otsene stiimul ühiskonna vajadusi järgivaks innovatsiooniks, piiramata samas autotööstusele nii vajalikku majanduslikku vabadust. [ME 8]

| (8d) | Mürasaaste on eelkõige konkreetse kohaga seotud probleem, millele on siiski vaja leida üleeuroopaline lahendus. Müratasemega tegeleva jätkusuutliku poliitika esimeseks sammuks peaksid olema meetmed müraallikate vähendamiseks. Müraallikas, milleks on käesoleva määruse rakendusalasse jääv mootorsõiduk, on määratluse kohaselt liikuv sõiduk, nii et üksnes siseriiklikest meetmetest ei piisaks. [ME 9] |
| --- | --- |

(8d)

Mürasaaste on eelkõige konkreetse kohaga seotud probleem, millele on siiski vaja leida üleeuroopaline lahendus. Müratasemega tegeleva jätkusuutliku poliitika esimeseks sammuks peaksid olema meetmed müraallikate vähendamiseks. Müraallikas, milleks on käesoleva määruse rakendusalasse jääv mootorsõiduk, on määratluse kohaselt liikuv sõiduk, nii et üksnes siseriiklikest meetmetest ei piisaks. [ME 9]

| (8e) | Infrastruktuuri arendamiseks ja parandamiseks saab võtta olulisi meetmeid viisil, mis vähendab sõidukite mürataset nii palju kui võimalik, näiteks müratõkete laiaulatusliku kasutamise abil. [ME 10] |
| --- | --- |

(8e)

Infrastruktuuri arendamiseks ja parandamiseks saab võtta olulisi meetmeid viisil, mis vähendab sõidukite mürataset nii palju kui võimalik, näiteks müratõkete laiaulatusliku kasutamise abil. [ME 10]

| (9) | Vähendada tuleb üldisi piirnorme mootorsõidukite kõikide müraallikate puhul, sealhulgas jõuülekandeseadme kaudu õhu sissevoolu ja heitgaasisüsteemi puhul, võttes arvesse rehvide osa müra vähendamises, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 661/2009. |
| --- | --- |

(9)

Vähendada tuleb üldisi piirnorme mootorsõidukite kõikide müraallikate puhul, sealhulgas jõuülekandeseadme kaudu õhu sissevoolu ja heitgaasisüsteemi puhul, võttes arvesse rehvide osa müra vähendamises, mida käsitletakse määruses (EÜ) nr 661/2009.

| (9a) | Mürataseme alase teabe jagamine tarbijatele, autoparkide haldajatele ja ametiasutustele võib mõjutada ostuotsuseid ja kiirendada üleminekut vaiksemale sõidukipargile. Et anda tarbijatele vajalikku teavet, peaks tootja jagama kooskõlas ühtlustatud katsemeetoditega sõidukite mürataset käsitlevat teavet müügikohas ja tehnilistes tutvustusmaterjalides. Sõiduki müratasemest tuleks tarbijat teavitada märgise abil, mis sarnaneb CO2-heiteid, kütusekulu ja rehvimüra käsitleva teabe jaoks kasutatavate märgistega. [ME 11] |
| --- | --- |

(9a)

Mürataseme alase teabe jagamine tarbijatele, autoparkide haldajatele ja ametiasutustele võib mõjutada ostuotsuseid ja kiirendada üleminekut vaiksemale sõidukipargile. Et anda tarbijatele vajalikku teavet, peaks tootja jagama kooskõlas ühtlustatud katsemeetoditega sõidukite mürataset käsitlevat teavet müügikohas ja tehnilistes tutvustusmaterjalides. Sõiduki müratasemest tuleks tarbijat teavitada märgise abil, mis sarnaneb CO2-heiteid, kütusekulu ja rehvimüra käsitleva teabe jaoks kasutatavate märgistega. [ME 11]

| (9b) | Teave müra kohta, sealhulgas katseandmed, tuleks teha kättesaadavaks ja selgelt esitada müügikohtades ning sõidukite reklaamväljaannetes. [ME 18] |
| --- | --- |

(9b)

Teave müra kohta, sealhulgas katseandmed, tuleks teha kättesaadavaks ja selgelt esitada müügikohtades ning sõidukite reklaamväljaannetes. [ME 18]

| (9c) | Liiklusmüra vähendamiseks võiksid ametiasutused kehtestada meetmed ja stiimulid vaiksemate sõidukite ostu ja kasutuselevõtu kiirendamiseks. [ME 12] |
| --- | --- |

(9c)

Liiklusmüra vähendamiseks võiksid ametiasutused kehtestada meetmed ja stiimulid vaiksemate sõidukite ostu ja kasutuselevõtu kiirendamiseks. [ME 12]

| (9d) | Sõidukite müratase sõltub osaliselt keskkonnast, kus sõidukid liiguvad, ning eelkõige maanteede infrastruktuuridest ja arukast maanteeliikluse korraldusest. Seetõttu tuleks kaaluda integreeritud lähenemisviisi kasutamist, eelkõige mürarikkamates linnapiirkondades ning kui on vaja lühiajalisi meetmeid. [ME 13] |
| --- | --- |

(9d)

Sõidukite müratase sõltub osaliselt keskkonnast, kus sõidukid liiguvad, ning eelkõige maanteede infrastruktuuridest ja arukast maanteeliikluse korraldusest. Seetõttu tuleks kaaluda integreeritud lähenemisviisi kasutamist, eelkõige mürarikkamates linnapiirkondades ning kui on vaja lühiajalisi meetmeid. [ME 13]

| (9e) | Sõiduautode puhul on sõitmisel keskmise kiirusega alla 45 km/h ülekaalus mootori- ja heitgaasisüsteemi müra, suurema sõidukiiruse korral aga rehvimüra ja tuulest tingitud müra. Rehvimüra ja tuulest tingitud müra tekitatakse olenemata mootori liigist ja võimsusest. Alates 1970. aastatest on mootorid muutunud sõidukite arendamise käigus tunduvalt vaiksemaks, kuid keskmiselt on suurenenud nende võimsus ja mass. Raskemate mootorite ning sõiduohutuse parandamise tagajärjel on kogu sõiduk muutunud raskemaks, millega on kaasnenud rehvide kokkupuutepinna vajalik laienemine, et parandada sõiduki stabiilsust. Selle pinna iga laiendamine toob kaasa sõiduki rehvimüra suurenemise. [ME 14] |
| --- | --- |

(9e)

Sõiduautode puhul on sõitmisel keskmise kiirusega alla 45 km/h ülekaalus mootori- ja heitgaasisüsteemi müra, suurema sõidukiiruse korral aga rehvimüra ja tuulest tingitud müra. Rehvimüra ja tuulest tingitud müra tekitatakse olenemata mootori liigist ja võimsusest. Alates 1970. aastatest on mootorid muutunud sõidukite arendamise käigus tunduvalt vaiksemaks, kuid keskmiselt on suurenenud nende võimsus ja mass. Raskemate mootorite ning sõiduohutuse parandamise tagajärjel on kogu sõiduk muutunud raskemaks, millega on kaasnenud rehvide kokkupuutepinna vajalik laienemine, et parandada sõiduki stabiilsust. Selle pinna iga laiendamine toob kaasa sõiduki rehvimüra suurenemise. [ME 14]

| (9f) | Müra on mitmetahuline probleem, sellel on palju allikaid ja tegureid, mis mõjutavad inimeste kuuldavat heli ja inimestele avaldatavat kahju. Liiklusmüra vähendamise õigusaktides tuleb neid aspekte käsitleda, võttes arvesse mootori, sõiduki ja rehvide müra, teekatet, sõiduviisi ja liikluskorraldust, ning neid aspekte tuleb käsitleda sellistes õigusaktides nagu määrus (EÜ) nr 1222/2009 ning direktiiv 2002/49/EÜ. [ME 15] |
| --- | --- |

(9f)

Müra on mitmetahuline probleem, sellel on palju allikaid ja tegureid, mis mõjutavad inimeste kuuldavat heli ja inimestele avaldatavat kahju. Liiklusmüra vähendamise õigusaktides tuleb neid aspekte käsitleda, võttes arvesse mootori, sõiduki ja rehvide müra, teekatet, sõiduviisi ja liikluskorraldust, ning neid aspekte tuleb käsitleda sellistes õigusaktides nagu määrus (EÜ) nr 1222/2009 ning direktiiv 2002/49/EÜ. [ME 15]

| (10) | Keskkonna seisukohalt kasulikud omadused, mida eeldatakse elektri- ja hübriidelektrisõidukitelt, on märkimisväärselt vähendanud nende sõidukite müra. Selle tulemusena on kadunud oluline kuuldava heli allikas, mis peale teiste liiklejate on vajalik eelkõige pimedatele ja vaegnägijatest jalakäijatele ning jalgratturitele, andes neile teada sõiduki lähenemisest, juuresolekust või eemaldumisest. Seetõttu arendab tööstus helisüsteeme, et korvata elektri- ja hübriidelektriautode kuuldava heli puudumist. Lähenevast sõidukist teavitavate helisüsteemide toimimine, kui sellised süsteemid sõidukile paigaldatakse, tuleb ühtlustada. Samas peaks niisuguste süsteemide paigaldamine jääma sõidukitootjate valikuvõimaluseks. |
| --- | --- |

(10)

Keskkonna seisukohalt kasulikud omadused, mida eeldatakse elektri- ja hübriidelektrisõidukitelt, on märkimisväärselt vähendanud nende sõidukite müra. Selle tulemusena on kadunud oluline kuuldava heli allikas, mis peale teiste liiklejate on vajalik eelkõige pimedatele ja vaegnägijatest jalakäijatele ning jalgratturitele, andes neile teada sõiduki lähenemisest, juuresolekust või eemaldumisest. Seetõttu arendab tööstus helisüsteeme, et korvata elektri- ja hübriidelektriautode kuuldava heli puudumist. Lähenevast sõidukist teavitavate helisüsteemide toimimine, kui sellised süsteemid sõidukile paigaldatakse, tuleb ühtlustada. Samas peaks niisuguste süsteemide paigaldamine jääma sõidukitootjate valikuvõimaluseks.

| (10a) | Komisjon peaks uurima aktiivsete ohutussüsteemide võimalikkust vaiksemates sõidukites, näiteks hübriid- ja elektrisõidukites, et järgida paremini eesmärki suurendada linnades vähem kaitstud liiklejate, nagu pimedate, vaegnägijate ja -kuuljate, jalgratturite ja laste ohutust. [ME 16] |
| --- | --- |

(10a)

Komisjon peaks uurima aktiivsete ohutussüsteemide võimalikkust vaiksemates sõidukites, näiteks hübriid- ja elektrisõidukites, et järgida paremini eesmärki suurendada linnades vähem kaitstud liiklejate, nagu pimedate, vaegnägijate ja -kuuljate, jalgratturite ja laste ohutust. [ME 16]

| (10b) | Sõidukite müratase avaldab otsest mõju liidu kodanike elukvaliteedile, eelkõige linnapiirkondades, kus elektriline või allmaaühistransport, rattasõit ja jala käimine on vähe arenenud või puuduvad täiesti. Samuti tuleks arvesse võtta ühistranspordi kasutajate arvu kahekordistamise eesmärki, mille Euroopa Parlament kehtestas oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsioonis Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava kohta

   (18)

  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid subsidiaarsuse põhimõtet järgides edendama ühistransporti, jala käimist ja rattasõitu, eesmärgiga vähendada linnades mürasaastet. [ME 17] |
| --- | --- |

(10b)

Sõidukite müratase avaldab otsest mõju liidu kodanike elukvaliteedile, eelkõige linnapiirkondades, kus elektriline või allmaaühistransport, rattasõit ja jala käimine on vähe arenenud või puuduvad täiesti. Samuti tuleks arvesse võtta ühistranspordi kasutajate arvu kahekordistamise eesmärki, mille Euroopa Parlament kehtestas oma 15. detsembri 2011. aasta resolutsioonis Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava kohta

   (18)

  . Komisjon ja liikmesriigid peaksid subsidiaarsuse põhimõtet järgides edendama ühistransporti, jala käimist ja rattasõitu, eesmärgiga vähendada linnades mürasaastet. [ME 17]

| (10c) | Sõiduki müratase sõltub osaliselt selle kasutamisest ja nõuetekohasest ostujärgsest hooldamisest. Sellega seoses on vaja tõsta liidu kodanike teadlikkust selle kohta, kui oluline on sõita sujuvalt ja kinni pidada igas liikmesriigis kehtivatest kiirusepiirangutest. [ME 19] |
| --- | --- |

(10c)

Sõiduki müratase sõltub osaliselt selle kasutamisest ja nõuetekohasest ostujärgsest hooldamisest. Sellega seoses on vaja tõsta liidu kodanike teadlikkust selle kohta, kui oluline on sõita sujuvalt ja kinni pidada igas liikmesriigis kehtivatest kiirusepiirangutest. [ME 19]

| (11) | Euroopa Liidu tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide lihtsustamiseks kooskõlas CARS 21 2007. aasta aruandes (19) esitatud soovitustega on asjakohane võtta katsemeetodi puhul käesoleva määruse aluseks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 51, mis käsitleb müra, ja heitgaasisüsteemi varusummutisüsteemi puhul eeskiri nr 59, mis käsitleb summutisüsteeme (20). |
| --- | --- |

(11)

Euroopa Liidu tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide lihtsustamiseks kooskõlas CARS 21 2007. aasta aruandes (19) esitatud soovitustega on asjakohane võtta katsemeetodi puhul käesoleva määruse aluseks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 51, mis käsitleb müra, ja heitgaasisüsteemi varusummutisüsteemi puhul eeskiri nr 59, mis käsitleb summutisüsteeme (20).

| (12) | Et komisjon saaks asendada

  kohandada
  käesoleva määruse tehnilised nõuded otseviitega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele nr 51 ja 59, kui uue katsemeetodiga seotud piirnormid on neis eeskirjades kehtestatud, või kohandada neid nõudeid teaduse ja tehnika arengule, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu õigusakte seoses käesoleva määruse lisade katsemeetodeid ja müratasemeid käsitlevate sätete muutmisega

  , et muuta käesoleva määruse lisasid, mis käsitlevad ELi tüübikinnitusmenetlusi seoses sõidukitüüpide ja heitgaasisüsteemide müratasemega, mootorsõidukite müra mõõtmise meetodite ja vahenditega, summutisüsteemidega, suruõhumüraga, toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisega, katsekoha nõuetega, mõõtmismeetoditega müratasemeid käsitlevatele lisasätetele ning elektri- ja hübriidelektriautode kuuldavust tagavate meetmetega
  . Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase konsulteerimise
  , sealhulgas ekspertide tasandil
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 20] |
| --- | --- |

(12)

Et komisjon saaks asendada

  kohandada
  käesoleva määruse tehnilised nõuded otseviitega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjadele nr 51 ja 59, kui uue katsemeetodiga seotud piirnormid on neis eeskirjades kehtestatud, või kohandada neid nõudeid teaduse ja tehnika arengule, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 delegeerida õigus võtta vastu õigusakte seoses käesoleva määruse lisade katsemeetodeid ja müratasemeid käsitlevate sätete muutmisega

  , et muuta käesoleva määruse lisasid, mis käsitlevad ELi tüübikinnitusmenetlusi seoses sõidukitüüpide ja heitgaasisüsteemide müratasemega, mootorsõidukite müra mõõtmise meetodite ja vahenditega, summutisüsteemidega, suruõhumüraga, toodangu nõuetele vastavuse kontrollimisega, katsekoha nõuetega, mõõtmismeetoditega müratasemeid käsitlevatele lisasätetele ning elektri- ja hübriidelektriautode kuuldavust tagavate meetmetega
  . Seega on eriti tähtis, et komisjon korraldaks ettevalmistustöö tegemise ajal asjakohase konsulteerimise
  , sealhulgas ekspertide tasandil
  . Komisjon peaks delegeeritud õigusaktide ettevalmistamise ja koostamise ajal tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. [ME 20]

| (12a) | Käesoleva määruse teemaks oleva müraallika mürataseme vähendamise potentsiaal on väiksem võrreldes rehvidega kokkupuutuva teekatte müra vähendamise potentsiaaliga. Teekatte mürataseme vähendamist oleks tehniliselt palju lihtsam saavutada. Juba olemasolevate asfaltisortidega, nagu poorne asfalt, müra summutavate omadustega asfalt või müraoptimeeriv asfalt, mis on integreeritud terviklikku lähenemisviisi, mis kombineerib erinevaid lihtsaid ehitusmeetmeid, on võimalik juba praegu lokaalselt müra vähendada 10 db võrra. Määruses ei kohaldata kõnealust tulemuslikku lähenemisviisi kohalike müraallikate suhtes, sest see koormaks tugevalt riigieelarvet, eriti kohalike ametiasutuste eelarvet. Fiskaalkriisi ajal oleks selle seisukohaga raske välja tulla ning pealegi puudutaks see regionaal- ja struktuuripoliitikat. [ME 21] |
| --- | --- |

(12a)

Käesoleva määruse teemaks oleva müraallika mürataseme vähendamise potentsiaal on väiksem võrreldes rehvidega kokkupuutuva teekatte müra vähendamise potentsiaaliga. Teekatte mürataseme vähendamist oleks tehniliselt palju lihtsam saavutada. Juba olemasolevate asfaltisortidega, nagu poorne asfalt, müra summutavate omadustega asfalt või müraoptimeeriv asfalt, mis on integreeritud terviklikku lähenemisviisi, mis kombineerib erinevaid lihtsaid ehitusmeetmeid, on võimalik juba praegu lokaalselt müra vähendada 10 db võrra. Määruses ei kohaldata kõnealust tulemuslikku lähenemisviisi kohalike müraallikate suhtes, sest see koormaks tugevalt riigieelarvet, eriti kohalike ametiasutuste eelarvet. Fiskaalkriisi ajal oleks selle seisukohaga raske välja tulla ning pealegi puudutaks see regionaal- ja struktuuripoliitikat. [ME 21]

| (13) | Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse uus õiguslik raamistik, tuleks direktiiv 70/157/EMÜ kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(13)

Kuna käesoleva määrusega kehtestatakse uus õiguslik raamistik, tuleks direktiiv 70/157/EMÜ kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesolevas määruses kehtestatakse tehnilised ja haldusnõuded ELi tüübikinnituse andmiseks kõikidele artiklis 2 viidatud uutele sõidukitele seoses nende mürataseme ja heitgaasisüsteemidega ning seoses sellistele sõidukitele ette nähtud osade ja seadmete müümise ja kasutuselevõtuga.

Artikkel 2

Reguleerimisala

Käesolevat määrust kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud M1-, M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes ning sellistele sõidukitele konstrueeritud ja valmistatud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike suhtes.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi tüübikinnitus seoses müraga; |
| --- | --- |

1.

„sõiduki tüübikinnitus” – sõidukitüübi tüübikinnitus seoses müraga;

| 2. | „sõidukitüüp” –








  a) | vastavalt II lisa punktile 4.1.2.1. katsetatud sõidukite puhul
  direktiivi 2007/46/EÜ II lisa B osas määratletud rühm sõidukeid; |
| --- | --- | --- |

2.

„sõidukitüüp” –

a)

vastavalt II lisa punktile 4.1.2.1. katsetatud sõidukite puhul
  direktiivi 2007/46/EÜ II lisa B osas määratletud rühm sõidukeid;

| b) | vastavalt II lisa punktile 4.1.2.2. katsetatud sõidukite puhul selline rühm sõidukeid, mis ei erine oluliselt järgmistes aspektides:










  i) | kere kuju või materjalid (eriti mootoriruum ja selle helipidavus); |
| --- | --- | --- |

b)

vastavalt II lisa punktile 4.1.2.2. katsetatud sõidukite puhul selline rühm sõidukeid, mis ei erine oluliselt järgmistes aspektides:

i)

kere kuju või materjalid (eriti mootoriruum ja selle helipidavus);

| ii) | mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, sissepritsesüsteemi tüüp, klappide paigutus, mootori pöörlemiskiirus S või elektrimootori tüüp. Sõidukeid, millel on sama tüüpi mootor, kuid erinev jõuülekandearv, võib käsitleda sama tüüpi sõidukitena. |
| --- | --- |

ii)

mootori tüüp (otto- või diiselmootor, kahe- või neljataktiline, kolb- või rootormootor), silindrite arv ja maht, sissepritsesüsteemi tüüp, klappide paigutus, mootori pöörlemiskiirus S või elektrimootori tüüp. Sõidukeid, millel on sama tüüpi mootor, kuid erinev jõuülekandearv, võib käsitleda sama tüüpi sõidukitena.

| 3. | „maksimaalne mass” – tehniliselt lubatud maksimaalne mass, mis on sõidukitootja poolt ette nähtud.
  Erandina punktist 3 võib maksimaalne mass olla suurem kui siseriiklike haldusasutuste lubatav maksimaalne mass; |
| --- | --- |

3.

„maksimaalne mass” – tehniliselt lubatud maksimaalne mass, mis on sõidukitootja poolt ette nähtud.

Erandina punktist 3 võib maksimaalne mass olla suurem kui siseriiklike haldusasutuste lubatav maksimaalne mass;

| 4. | „mootori nimivõimsus” – kilovattides väljendatud ja vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 85 (21) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni meetodi järgi mõõdetav mootorivõimsus; |
| --- | --- |

4.

„mootori nimivõimsus” – kilovattides väljendatud ja vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 85 (21) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni meetodi järgi mõõdetav mootorivõimsus;

| 5. | „standardvarustus” – sõiduki põhikonfiguratsioon, sealhulgas kõik lisanduvad funktsioonid, millega ei kaasne konfiguratsiooni ega varustatuse taseme lisaspetsifikatsioone, kuid sõidukil on olemas kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas või XI lisas nimetatud õigusaktide kohaselt; |
| --- | --- |

5.

„standardvarustus” – sõiduki põhikonfiguratsioon, sealhulgas kõik lisanduvad funktsioonid, millega ei kaasne konfiguratsiooni ega varustatuse taseme lisaspetsifikatsioone, kuid sõidukil on olemas kõik funktsioonid, mis on nõutavad direktiivi 2007/46/EÜ IV lisas või XI lisas nimetatud õigusaktide kohaselt;

| 6. | „juhi mass” – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis; |
| --- | --- |

6.

„juhi mass” – 75 kilogrammile vastav mass juhiistme võrdluspunktis;

| 7. | „töökorras sõiduki mass” (mro) – tootja spetsifikatsioonidele vastava standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas juhi, kütuse ja vedelike mass.
  Massi hulka arvatakse ka paigaldatud kere, kabiini, haakeseadise, varuratta (varurataste) ja tööriistade mass.
  Kütusemahuti(d) peab (peavad) olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle (nende) mahutavusest. |
| --- | --- |

7.

„töökorras sõiduki mass” (mro) – tootja spetsifikatsioonidele vastava standardvarustusega sõiduki mass, sealhulgas juhi, kütuse ja vedelike mass.

Massi hulka arvatakse ka paigaldatud kere, kabiini, haakeseadise, varuratta (varurataste) ja tööriistade mass.

Kütusemahuti(d) peab (peavad) olema täidetud vähemalt 90 % ulatuses selle (nende) mahutavusest.

| 8. | „mootori nimipöörlemiskiirus” (S) – deklareeritud mootorikiirus min-1 (pööret minutis – rpm), mille juures mootor saavutab suurima kasuliku võimsuse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 85, või mootori suurim pöörlemiskiirus, kui suurim kasulik võimsus saavutatakse mitmel pöörlemiskiirusel; |
| --- | --- |

8.

„mootori nimipöörlemiskiirus” (S) – deklareeritud mootorikiirus min-1 (pööret minutis – rpm), mille juures mootor saavutab suurima kasuliku võimsuse vastavalt ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjale nr 85, või mootori suurim pöörlemiskiirus, kui suurim kasulik võimsus saavutatakse mitmel pöörlemiskiirusel;

| 9. | „massivõimsuse indeks” (PMR) – numbriline suurus, mis arvutatakse II lisa punktis 4.1.2.1.1 esitatud valemi järgi; |
| --- | --- |

9.

„massivõimsuse indeks” (PMR) – numbriline suurus, mis arvutatakse II lisa punktis 4.1.2.1.1 esitatud valemi järgi;

| 10. | „võrdluspunkt” – üks alljärgnevatest punktidest:






  a) | M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul:






  i) | eesmootoriga sõidukitel sõiduki esiosa; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

„võrdluspunkt” – üks alljärgnevatest punktidest:

a)

M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul:

i)

eesmootoriga sõidukitel sõiduki esiosa;

| ii) | keskmootoriga sõidukitel sõiduki keskosa; |
| --- | --- |

ii)

keskmootoriga sõidukitel sõiduki keskosa;

| iii) | tagamootoriga sõidukitel sõiduki tagaosa. |
| --- | --- |

iii)

tagamootoriga sõidukitel sõiduki tagaosa.

| b) | M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul mootori serv, mis on kõige lähemal sõiduki esiosale. |
| --- | --- |

b)

M2-, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul mootori serv, mis on kõige lähemal sõiduki esiosale.

| 11. | „sihtkiirendus” – kiirendus linnaliikluses, osalise gaasi vajutamisega; see saadakse statistikauuringutest; |
| --- | --- |

11.

„sihtkiirendus” – kiirendus linnaliikluses, osalise gaasi vajutamisega; see saadakse statistikauuringutest;

| 12. | „võrdluskiirendus” – nõutav kiirendus kiirenduskatse ajal katserajal; |
| --- | --- |

12.

„võrdluskiirendus” – nõutav kiirendus kiirenduskatse ajal katserajal;

| 13. | „ülekandearvu kaalutegur” (k) – dimensioonita numbriline suurus, mida kasutatakse kahe ülekandearvu – kiirenduskatsel ja püsikiiruskatsel saadud ülekandearvu – ühendamiseks; |
| --- | --- |

13.

„ülekandearvu kaalutegur” (k) – dimensioonita numbriline suurus, mida kasutatakse kahe ülekandearvu – kiirenduskatsel ja püsikiiruskatsel saadud ülekandearvu – ühendamiseks;

| 14. | „osaline võimsustegur” (kP) – dimensioonita numbriline suurus, mida kasutatakse sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombinatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

14.

„osaline võimsustegur” (kP) – dimensioonita numbriline suurus, mida kasutatakse sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombinatsiooni jaoks;

| 15. | „eelkiirendus” – joonte AA' ja BB' vahel stabiilse kiirenduse saavutamiseks enne võrdlusjoont AA' kiirenduskontrollseadme paigutamine, nagu on kirjeldatud II lisa 1. liite joonisel 1; |
| --- | --- |

15.

„eelkiirendus” – joonte AA' ja BB' vahel stabiilse kiirenduse saavutamiseks enne võrdlusjoont AA' kiirenduskontrollseadme paigutamine, nagu on kirjeldatud II lisa 1. liite joonisel 1;

| 16. | „fikseeritud ülekandearvud” – selline ülekandekontroll, kus ülekanne ei saa katse ajal muutuda; |
| --- | --- |

16.

„fikseeritud ülekandearvud” – selline ülekandekontroll, kus ülekanne ei saa katse ajal muutuda;

| 17. | „summutisüsteemide või nende osade konstruktsioonitüüp” – summutisüsteemid või nende osad, mille alljärgnevad omadused on kõik samad:






  a) | heitgaaside vool läbi absorbeeriva kiudmaterjali sellise materjaliga kokkupuutumise ajal; |
| --- | --- | --- |

17.

„summutisüsteemide või nende osade konstruktsioonitüüp” – summutisüsteemid või nende osad, mille alljärgnevad omadused on kõik samad:

a)

heitgaaside vool läbi absorbeeriva kiudmaterjali sellise materjaliga kokkupuutumise ajal;

| b) | kiudude liik; |
| --- | --- |

b)

kiudude liik;

| c) | sideaine omadused (vajaduse korral); |
| --- | --- |

c)

sideaine omadused (vajaduse korral);

| d) | kiu keskmised mõõtmed; |
| --- | --- |

d)

kiu keskmised mõõtmed;

| e) | puistematerjali minimaalne puistetihedus, kg/m3; |
| --- | --- |

e)

puistematerjali minimaalne puistetihedus, kg/m3;

| f) | maksimaalne kokkupuutepind gaasivoolu ja absorbeeriva materjali vahel; |
| --- | --- |

f)

maksimaalne kokkupuutepind gaasivoolu ja absorbeeriva materjali vahel;

| 18. | „summutisüsteem” – mootorsõiduki mootori ja heitgaasisüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike osade terviklik komplekt; |
| --- | --- |

18.

„summutisüsteem” – mootorsõiduki mootori ja heitgaasisüsteemi tekitatud müra vähendamiseks vajalike osade terviklik komplekt;

| 19. | „eri tüüpi summutisüsteemid” – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest märkimisväärselt vähemalt ühe alljärgneva omaduse poolest:






  a) | osade kaubanimed või kaubamärgid; |
| --- | --- | --- |

19.

„eri tüüpi summutisüsteemid” – summutisüsteemid, mis erinevad üksteisest märkimisväärselt vähemalt ühe alljärgneva omaduse poolest:

a)

osade kaubanimed või kaubamärgid;

| b) | osade koostismaterjalide omadused, välja arvatud osade kattekihid; |
| --- | --- |

b)

osade koostismaterjalide omadused, välja arvatud osade kattekihid;

| c) | osade kuju või suurus; |
| --- | --- |

c)

osade kuju või suurus;

| d) | vähemalt ühe osa tööpõhimõtted; |
| --- | --- |

d)

vähemalt ühe osa tööpõhimõtted;

| e) | osade kooste; |
| --- | --- |

e)

osade kooste;

| f) | summutisüsteemide või osade arv; |
| --- | --- |

f)

summutisüsteemide või osade arv;

| 20. | „varusummutisüsteem või selle osad” – sõidukil kasutamiseks ette nähtud punktis 17 määratletud summutisüsteemi mis tahes osa, välja arvatud tüübi osa, mis oli sõidukile paigaldatud käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal; |
| --- | --- |

20.

„varusummutisüsteem või selle osad” – sõidukil kasutamiseks ette nähtud punktis 17 määratletud summutisüsteemi mis tahes osa, välja arvatud tüübi osa, mis oli sõidukile paigaldatud käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal;

| 21. | „sõiduki helihoiatussüsteem” – hübriidelektrisõiduki ja elektrisõiduki süsteem, mis annab sõiduki liikumise kohta teavet jalakäijatele ja vähem kaitstud liiklejatele; |
| --- | --- |

21.

„sõiduki helihoiatussüsteem” – hübriidelektrisõiduki ja elektrisõiduki süsteem, mis annab sõiduki liikumise kohta teavet jalakäijatele ja vähem kaitstud liiklejatele;

| 21a. | „müügikoht” – sõidukite ladustamise ja tarbijatele müümise koht; [ME 23] |
| --- | --- |

21a.

„müügikoht” – sõidukite ladustamise ja tarbijatele müümise koht; [ME 23]

| 21b. | „tehnilised reklaamväljaanded” – tehnilised juhendid, brošüürid, voldikud ja kataloogid paberkandjal, elektroonilises vormis või internetis, samuti veebisaidid, mida kasutatakse üldsusele sõidukite reklaamimiseks. [ME 24] |
| --- | --- |

21b.

„tehnilised reklaamväljaanded” – tehnilised juhendid, brošüürid, voldikud ja kataloogid paberkandjal, elektroonilises vormis või internetis, samuti veebisaidid, mida kasutatakse üldsusele sõidukite reklaamimiseks. [ME 24]

Artikkel 4

Liikmesriikide üldised kohustused

1.   Liikmesriigid ei või lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel keelduda ELi tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest mootorsõiduki tüübile või heitgaasisüsteemi või sellise süsteemi eraldi seadmestikuna käsitletava osa tüübile, kui järgmised tingimused on täidetud:

| a) | sõiduk vastab I lisas sätestatud nõuetele; |
| --- | --- |

a)

sõiduk vastab I lisas sätestatud nõuetele;

| b) | heitgaasisüsteem või selle osa, mida käsitletakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna, vastab käesoleva määruse X lisa nõuetele. |
| --- | --- |

b)

heitgaasisüsteem või selle osa, mida käsitletakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna, vastab käesoleva määruse X lisa nõuetele.

2.   Liikmesriigid ei või lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel keelduda ühegi sellise sõiduki registreerimisest või keelata ühegi sellise sõiduki müüki, kasutuselevõttu või kasutamist, mille müratase ja heitgaasisüsteem vastavad I lisa nõuetele.

3.   Liikmesriigid ei või lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel keelata heitgaasisüsteemi või selle direktiivi 2007/46/EÜ artikli 3 punktis 25 määratletud tähenduses eraldi seadmestikuna käsitletava osa turuletoomist, kui nimetatud heitgaasisüsteem või selle osa vastab tüübile, millele on tüübikinnitus antud kooskõlas käesoleva määrusega.

3a.
     
  Sõidukite tehnoülevaatusel mõõdavad liikmesriigid mürataset sõiduki ELi tüübikinnitusse märgitud andmete põhjal. [ME 25]

Artikkel 4a

Järelevalve

Liikmesriigid tagavad vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega)

   (22)

  oma turgude tõhusa järelevalve. Nad viivad piisaval määral läbi asjakohaseid tooteomaduste kontrollimisi vastavalt käesoleva määruse artikli 19 lõikes 1 sätestatud põhimõtetele. [ME 26]

Artikkel 5

Tootjate üldised kohustused

1.   Tootjad peavad tagama, et sõiduk, selle mootor ja mürasummutussüsteem on konstrueeritud, valmistatud ja monteeritud nii, et sõiduk vastaks tavapärasel kasutamisel käesoleva määruse nõuetele, vaatamata paratamatule vibratsioonile.

2.   Tootjad peavad tagama, et mürasummutussüsteem on konstrueeritud, valmistatud ja koostatud nii, et see oleks piisavalt korrosioonikindel, võttes arvesse sõiduki kasutustingimusi
  ja piirkondade erinevaid ilmastikutingimusi
  . [ME 27]

3.   Tootja vastutab tüübikinnitusasutuse ees tüübikinnitusmenetluse kõikide aspektide ja toodangu nõuetelevastavuse tagamise eest, olenemata sellest, kas tootja on otseselt kaasatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõikidesse etappidesse või mitte.

Artikkel 6

Piirnormid

II lisas sätestatud katsetingimustes arvestatakse tavapäraseid sõidutingimusi ja sõiduki muudele olulistele osadele kehtestatud katsenõudeid, mis on juba hõlmatud määrusega (EÜ) nr 661/2009.
  II lisa sätete kohaselt mõõdetud
  ja lähima täisarvuni ümardatud
  müratase ei tohi ületada III lisas esitatud piirnorme. [ME 28]

Artikkel 7

Läbivaatamisklausel

Komisjon korraldab kolme aasta jooksul

  viib
  pärast käesoleva määruse III lisa kolmandas veerus 1. etapi kohta viidatud kuupäeva üksikasjaliku uuringu, et teha kindlaks, kas müra piirnormid on asjakohased. Uuringu järelduste põhjal võib komisjon vajaduse korral esitada ettepanekuid käesoleva määruse muutmiseks

  läbi III lisas osutatud müra piirnormide läbivaatamise. Läbivaatamine hõlmab mõju hindamist, mis sisaldab autotööstuse ja eelkõige sellest sõltuvate tööstusharude mõju üldist hindamist, võttes arvesse teiste määruste mõju, näiteks CO2

  -
  heidete vähendamise ja ohutuste alaste määruste mõju mootorsõidukite müratasemele. Sellise läbivaatamise ja mõjuhinnangu põhjal teeb komisjon vajaduse korral ettepaneku muuta käesolevat määrust viisil, mis on konkurentsi seisukohast võimalikult erapooletu
  .
  III lisa neljanda veeru 2. etapis osutatud piirväärtused jõustuvad kuus aastat pärast mõjuhinnangu kinnitamist ja komisjonipoolse läbivaatamise lõppu
  . [ME 29]

Vastavalt esimesele lõigule esitatud käesoleva määruse muudatusettepanekute puhul võetakse arvesse Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni kehtestatud uusi standardeid ja eelkõige standardit ISO 10844:2011. [ME 30]

Artikkel 8

Mürataset käsitlevad lisasätted

1.   Lõikeid 2–6 ja käesoleva lõike teist lõiku kohaldatakse sisepõlemismootoriga M1- ja N1-kategooria sõidukite suhtes.

Sõiduk vastab automaatselt X lisa nõuetele, kui sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele tehnilised dokumendid, mis tõendavad vahet sõiduki mootori maksimaalsel ja minimaalsel pöörlemissagedusel BB' 1 ≤ 0,15 x S katsetingimuse puhul, mis kuuluvad VIII lisa punktis 3.3 määratud mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavasse mõõtepiirkonda, arvestades II lisas sätestatud tingimusi.

N1-kategooria sõidukite suhtes ei kohaldata mürataset käsitlevaid lisasätteid, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | mootori töömaht ≤ 660 cm3 ning sõiduki maksimaalse lubatud massiga arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ≤ 35; |
| --- | --- |

a)

mootori töömaht ≤ 660 cm3 ning sõiduki maksimaalse lubatud massiga arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ≤ 35;

| b) | nimikoormus ≥ 850 kg ning sõiduki maksimaalse lubatud massiga arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ≤ 40. [ME 31] |
| --- | --- |

b)

nimikoormus ≥ 850 kg ning sõiduki maksimaalse lubatud massiga arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ≤ 40. [ME 31]

Sõiduk loetakse vastavaks X lisa nõuetele, kui sõidukitootja esitab tüübikinnitusasutusele tehnilised dokumendid, millest ilmneb, et joonel BB′ (23) mõõdetud sõiduki mootori maksimaalse ja minimaalse pöörlemiskiiruse vahe ei ole suurem kui 0,15 × S ühegi katsetingimuse puhul, mis kuulub VIII lisa punktis 3.3 määratud mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavasse mõõtepiirkonda, arvestades II lisas sätestatud tingimusi.

N1-kategooria sõidukid jäetakse mürataset käsitlevate lisasätete kohaldamisalast välja, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

| a) | mootori töömaht ei ületa 660 cm3 ja sõiduki suurima lubatud massi alusel arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ei ole suurem kui 35; |
| --- | --- |

a)

mootori töömaht ei ületa 660 cm3 ja sõiduki suurima lubatud massi alusel arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ei ole suurem kui 35;

| b) | kasulik koormus on vähemalt 850 kg ja sõiduki suurima lubatud massi alusel arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ei ole suurem kui 40. [ME 32] |
| --- | --- |

b)

kasulik koormus on vähemalt 850 kg ja sõiduki suurima lubatud massi alusel arvutatud massivõimsuse indeks (PMR) ei ole suurem kui 40. [ME 32]

2.   Sõiduki tekitatav müra tavapärastel sõidutingimustel, mis erinevad II lisas kirjeldatud tüübikinnituskatse tingimustest, ei või katse tulemusest ebamõistlikult suurel määral erineda. [ME 33]

3.   Sõidukitootja ei tohi üksnes käesolevas määruses sätestatud müranõuete täitmise eesmärgil tahtlikult muuta, kohandada ega kasutusele võtta ühtki mehaanilist, elektri-, soojus- ega muud seadet või protseduuri, mis ei ole kasutusel tavapärasel sõitmisel, kui on kohaldatavad mürataset käsitlevate lisasätete tingimused.
  Nendele meetmetele osutatakse tavapäraselt kui „tsükli muutmisele” (cycle beating). [ME 34]

4.   Sõiduk peab vastama käesoleva määruse VIII lisa nõuetele.

5.   Tüübikinnituse taotluses peab tootja esitama VIII lisa 1. liites toodud näidisele vastava kinnituse
  ja koos sellega asjakohased katsetulemused
  , et sõidukitüüp, millele tüübikinnitust taotletakse, vastab artikli 8 lõigete 1 ja 2 nõuetele. [ME 35]

Artikkel 8a

Tarbijatele suunatud teave

Sõidukite tootjad ja levitajad tagavad, et iga sõiduki müratase detsibellides (dB(A)) vastavalt ühtlustatud tüübikinnituse katsemeetoditele oleks müügikohas ja tehnilistes tutvustusmaterjalides esitatud nähtaval kohal.

Komisjon esitab pärast põhjaliku mõjuhinnangu läbiviimist kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest seadusandliku tavamenetluse kohaselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku tarbijate teavitamise kohta. Kõnealune ettepanek võidakse lisada kehtivasse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel

   (24)
  . [ME 36]

Artikkel 8b

Teekatte klassifikatsioon ja kvaliteet

Järgides direktiivis 2002/49/EÜ sätestatud läbivaatamise tähtaegu, hindab komisjon võimalust kehtestada teede klassifikatsioonisüsteem, mis iseloomustab tavapärast veeremismüra igal teel Euroopa Liidus, ning esitab vajaduse korral kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku.

Komisjon kaalub, kas tema ettepanekusse tuleks lisada nõue, et liikmesriigid jagaksid direktiivis 2002/49/EÜ ette nähtud strateegilistes mürakaartides teavet teekatte kvaliteedi kohta. [ME 37]

Artikkel 9

Sõiduki helihoiatussüsteem

Tootjad paigaldavad sõidukitele helihoiatussüsteemi. Helihoiatussüsteemi tekitatav heli on pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja vähem kaitstud liiklejaid liikuvast sõidukist. Heli peab olema sõiduki käitumusele selgelt iseloomulik ja võib kõlada samamoodi
  kui tootjad otsustavad sõidukitele paigaldada helihoiatussüsteemi,

  samasse kategooriasse kuuluv sisepõlemismootoriga varustatud ja samades tingimustes kasutatava sõiduki hääl. Samuti
  peavad olema täidetud X lisa

  IX lisa
  nõuded.

Komisjon hindab ühe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest vajadust määruse läbivaatamiseks, võttes muu hulgas arvesse seda, kuidas aktiivsed ohutussüsteemid aitavad paremini saavutada linnapiirkondade vähem kaitstud liiklejate ohutuse suurendamise eesmärki võrreldes sõiduki helihoiatussüsteemidega, ning esitab vajaduse korral kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku, milles nähakse ette sõidukitesse paigaldatud helihoiatussüsteemi maksimaalne müratase. [ME 66]

Artikkel 10

Lisade muutmine

1.   
  Selleks et kohandada käesoleva määruse tehnilisi nõudeid vastavalt tehnika ja teaduse arengule, on
  komisjonil on õigus I–XI lisa

  I, II ja IV–XII lisa
  muutmiseks võtta
  kooskõlas artikliga 11
  vastu delegeeritud õigusakte. [ME 39]

2.   Kui katsemeetodiga seotud piirnormid määratakse kindlaks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 51, kaalub

  hindab
  komisjon
  võimalust asendada
  III lisas sätestatud tehniliste nõuete asendamist

  tehnilised nõuded
  otseviitega ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 51 ja 59 vastavatele nõuetele
  , tingimusel et selle tulemuseks ei ole liidu keskkonna- ja tervishoiunormide nõrgendamine ning esitab, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamust, vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku III lisa muutmiseks seadusandliku tavamenetluse kohaselt
  . [ME 40]

Artikkel 11

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise volitused antakse Komisjonile
  antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte
  käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. [ME 41]

2.   
  Artikli 10 lõikes 1 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse
  komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva vastu artikli 10 lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusakte

  viieks aastaks alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast
  .
  Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist
  . [ME 42]

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõikes 1 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. Otsus

  See
  ei mõjuta juba kehtivate

  jõustunud
  delegeeritud õigusaktide kehtivust. [ME 43]

4.   Kohe kui komisjon on vastu võtnud delegeeritud õigusakti, teeb ta selle üheaegselt teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   
  Artikli 10 lõike 1 alusel vastu võetud
  delegeeritud õigusakt, mis on vastu võetud kooskõlas artikli 10 lõikega 1, jõustub ainult

  üksnes
  juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole esitanud vastuväiteid kahe kuu jooksul pärast kõnealusest õigusaktist teatamist

  õigusakti teatavakstegemist
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  esitanud selle suhtes vastuväiteid
  või kui nii Euroopa Parlament kui ka

  ja
  nõukogu on enne nimetatud ajavahemiku lõppemist

  selle tähtaja möödumist
  komisjonile teatanud, et nad ei kavatse

  esita
  vastuväiteid esitada. Kõnealust ajavahemikku võib. Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel ühe

  algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe
  kuu võrra pikendada. [ME 44]

Artikkel 12

Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine

1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad esitada delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid kahe kuu jooksul alates õigusaktist teatamise kuupäevast. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega ühe kuu võrra.

2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda kuupäeva Euroopa Komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles nimetatud kuupäeval.

3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab vastu võetud delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon peab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid põhjendama.
  [ME 45]

Artikkel 13

Kiirmenetlus

1.   Artikli 10 lõike 1 kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktid jõustuvad viivitamata ja neid kohaldatakse seni, kuni nende suhtes ei esitata lõike 2 kohaselt vastuväiteid. Kui delegeeritud õigusakt tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks, tuleb ühtlasi põhjendada kiirmenetluse rakendamist.

2.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid kooskõlas artikli 11 lõikes 5 osutatud menetlusega. Sellisel juhul tunnistab komisjon õigusakti kehtetuks kohe, kui talle on teatatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusest esitada vastuväiteid.
  [ME 46]

Artikkel 14

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei muuda kehtetuks enne artiklis 16 sätestatud kuupäeva sõidukitele või süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikule antud ELi tüübikinnitusi.

2.   Tüübikinnitusasutused jätkavad tüübikinnituse laienduste andmist nimetatud sõidukitele, süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikule direktiivi 70/157/EMÜ tingimuste alusel.

3.   Kuni ... (*) ei pea artikli 8 nõuetele vastama järjestik-hübriidajamiga sõidukid, millel on täiendav jõuülekandesüsteemiga mehaaniliselt ühendamata sisepõlemismootor.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

1.   Direktiiv 70/157/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda vastavalt XII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 16

Jõustumine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse alates ... (**).

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

eesistuja

Nõukogu nimel

eesistuja

---

(1)  ELT C 191, 29.6.2012, lk 76.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seisukoht.

2

(3)  

  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

3

ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(4)  

  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

4

ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

(5)  

  ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

5

ELT L 188, 18.7.2009, lk 1.

(6)  

  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

6

ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

(7)  

  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

7

EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

(8)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16.

8

(9)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

9

(10)  ELT L 137, 30.5.2007, lk 68.

10

(11)  COM(1996)0540.

11

(12)  ISO 362-1, Measurement of noise emitted by accelerating road vehicles – Engineering method – Part 1: M and N categories, ISO, Genf, Šveits, 2007.

12

(13)  ELT L 200, 31.7.2009, lk 1.

13

(14)  Knol, A. B., Staatsen, B. A. M., Trends in the environmental burden of disease in the Netherlands 1980–2020, RIVM report 500029001, Bilthoven, Madalmaad, 2005; http://www.rivm.nl/bibliotheek/rapporten/500029001.html.

14

(15)  Maailma Terviseorganisatsiooni ja Teadusuuringute Ühiskeskuse uuring „Burden of disease from environmental noise, quantification of healthy life years lost in Europe”; http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/environment-and-health/noise/publications/2011/burden-of-disease-from-environmental-noise.-quantification-of-healthy-life-years-lost-in-europe.

15

(16)  Valuation of Noise – Position Paper of the Working Group on Health and Socio-Economic Aspects, Euroopa Komisjon, keskkonna peadirektoraat, Brüssel, 4. detsember 2003; www.ec.europa.eu/environment/noise/pdf/valuatio_final_12_2003.pdf.

16

(17)  

  ELT L 342, 22.12.2009, lk 46.

17

ELT L 342, 22.12.2009, lk 46.

(18)  
  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0584.

18

Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0584.

(19)  CARS 21: A Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century, 2006: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/automotive/files/pagesbackground/competitiveness/cars21finalreport_en.pdf.

19

st

(20)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 43.

20

(21)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 55.

21

(22)  

  ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

22

ELT L 218, 13.8.2008, lk 30.

(23)  Nagu on näidatud käesoleva määruse II lisa 1. liite joonisel 1.

23

(24)  

  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

24

EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.

(*)  Viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumist.

*

(**)  Kaks aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmise kuupäeva.

**

I LISA

ELi tüübikinnitus seoses sõidukitüübi müratasemega

| 1. | SÕIDUKITÜÜBILE ELi TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE |
| --- | --- |
| 1.1. | Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohase tüübikinnitustaotluse seoses sõidukitüübi müratasemega esitab sõidukitootja. |
| 1.2. | Teatise näidis on esitatud 1. liites. |
| 1.3. | Sõidukitootja peab esitama katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele seda sõidukitüüpi esindava sõiduki, millele tüübikinnitust taotletakse. |
| 1.4. | Tehnilise teenistuse nõudel tuleb esitada ka heitgaasisüsteemi näidis ja mootor, mille silindrimaht ja nimivõimsus on vähemalt sama suured kui sellele sõidukile paigaldatud mootoril, millele tüübikinnitust taotletakse. |
| 2. | MÄRGISTUS |
| 2.1. | Heitgaasi- ja sisselaskesüsteemi osadele, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud: |
| 2.1.1. | süsteemide ja nende osade tootja kaubamärk või kaubanimi; |
| 2.1.2. | tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus. |
| 2.2. | Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud. |
| 3. | SÕIDUKITÜÜBILE ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE |
| 3.1. | Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse ELi tüübikinnitus direktiivi 2007/46/EÜ artikli 9 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 10 lõike 4 alusel. |
| 3.2. | ELi tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites. |
| 3.3. | Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa kohaselt tüübikinnitusnumber. Liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile. |
| 4. | TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED |
| | Käesoleva määruse kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 13, 14, 15 ja 16 ning artikli 17 lõike 4 sätteid. |
| 5. | TOODANGU VASTAVUSE KONTROLLIMISE KORD |
| 5.1. | Meetmed toodangu vastavuse kontrollimise kord võetakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras. |
| 5.2. | Erisätted |
| 5.2.1. | Käesoleva määruse VI lisas sätestatud katsed vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.3.5 osutatud katsetele. |
| 5.2.2. | Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 3 viidatud kontrollimise tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul. |
| 5.2.2a. | III lisa tabelis sätestatud piirväärtusi kohaldatakse mõistliku lubatud kõikumisega mõõtmise ajal. [ME 47] |

1.

SÕIDUKITÜÜBILE ELi TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1.

Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohase tüübikinnitustaotluse seoses sõidukitüübi müratasemega esitab sõidukitootja.

1.2.

Teatise näidis on esitatud 1. liites.

1.3.

Sõidukitootja peab esitama katsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele seda sõidukitüüpi esindava sõiduki, millele tüübikinnitust taotletakse.

1.4.

Tehnilise teenistuse nõudel tuleb esitada ka heitgaasisüsteemi näidis ja mootor, mille silindrimaht ja nimivõimsus on vähemalt sama suured kui sellele sõidukile paigaldatud mootoril, millele tüübikinnitust taotletakse.

2.

MÄRGISTUS

2.1.

Heitgaasi- ja sisselaskesüsteemi osadele, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud:

2.1.1.

süsteemide ja nende osade tootja kaubamärk või kaubanimi;

2.1.2.

tootja esitatud kaubanduslik kirjeldus.

2.2.

Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud.

3.

SÕIDUKITÜÜBILE ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

3.1.

Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse ELi tüübikinnitus direktiivi 2007/46/EÜ artikli 9 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 10 lõike 4 alusel.

3.2.

ELi tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.

3.3.

Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa kohaselt tüübikinnitusnumber. Liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.

4.

TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED

Käesoleva määruse kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 13, 14, 15 ja 16 ning artikli 17 lõike 4 sätteid.

5.

TOODANGU VASTAVUSE KONTROLLIMISE KORD

5.1.

Meetmed toodangu vastavuse kontrollimise kord võetakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras.

5.2.

Erisätted

5.2.1.

Käesoleva määruse VI lisas sätestatud katsed vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.3.5 osutatud katsetele.

5.2.2.

Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 3 viidatud kontrollimise tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul.

5.2.2a.

III lisa tabelis sätestatud piirväärtusi kohaldatakse mõistliku lubatud kõikumisega mõõtmise ajal. [ME 47]

1. liide

Direktiivi 2007/46/EÜ
   (1)
  I lisa kohane teatis nr ... sõiduki ELi tüübikinnituse kohta seoses lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemiga

Alljärgnev teave esitatakse vajaduse korral kolmes eksemplaris ja see peab sisaldama sisukorda. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või voldituna A4 formaati. Lisatavad fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemidel, osadel ja eraldi seadmestikul on elektroonilised juhtimisseadised, tuleb esitada nende tehnilised andmed.

0.   Üldnõuded

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| --- | --- |

0.1.

Mark (tootja kaubanimi):

| 0.2. | Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):

| 0.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b): |
| --- | --- |

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):

| 0.3.1. | Märgistuse asukoht: |
| --- | --- |

0.3.1.

Märgistuse asukoht:

| 0.4. | Sõidukikategooria (c): |
| --- | --- |

0.4.

Sõidukikategooria (c):

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

0.5.

Tootja nimi ja aadress:

| 0.8. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

0.8.

Koostetehas(t)e aadress(id):

1.   Sõiduki konstruktsioonist tulenevad üldised omadused

| 1.1. | Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised: |
| --- | --- |

1.1.

Tüüpsõiduki fotod ja/või joonised:

| 1.3.3. | Veoteljed (arv, paiknemine, ühendus): |
| --- | --- |

1.3.3.

Veoteljed (arv, paiknemine, ühendus):

| 1.6. | Mootori asukoht ja asend: |
| --- | --- |

1.6.

Mootori asukoht ja asend:

2.   Massid ja mõõtmed (e) (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viide joonisele)

| 2.4. | Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed) |
| --- | --- |

2.4.

Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)

| 2.4.1. | Kere/pealisehitiseta šassii puhul |
| --- | --- |

2.4.1.

Kere/pealisehitiseta šassii puhul

| 2.4.1.1. | Pikkus (j): |
| --- | --- |

2.4.1.1.

Pikkus (j):

| 2.4.1.2. | Laius (k): |
| --- | --- |

2.4.1.2.

Laius (k):

| 2.4.2. | Kere/pealisehitisega šassii puhul |
| --- | --- |

2.4.2.

Kere/pealisehitisega šassii puhul

| 2.4.2.1. | Pikkus (j): |
| --- | --- |

2.4.2.1.

Pikkus (j):

| 2.4.2.2. | Laius (k): |
| --- | --- |

2.4.2.2.

Laius (k):

| 2.6. | Kerega töökorras sõiduki mass või kabiiniga šassii mass, juhul kui tootja ei paigalda keret (koos standardvarustusega, sealhulgas jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade, varuratta ja juhiga) (o) (maksimaalne ja minimaalne väärtus): |
| --- | --- |

2.6.

Kerega töökorras sõiduki mass või kabiiniga šassii mass, juhul kui tootja ei paigalda keret (koos standardvarustusega, sealhulgas jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade, varuratta ja juhiga) (o) (maksimaalne ja minimaalne väärtus):

3.   Jõuseade (q)

| 3.1. | Tootja: |
| --- | --- |

3.1.

Tootja:

| 3.1.1. | Tootja mootorikood: (märgitud mootorile, või muu identifitseerimistunnus): |
| --- | --- |

3.1.1.

Tootja mootorikood: (märgitud mootorile, või muu identifitseerimistunnus):

| 3.2. | Sisepõlemismootor |
| --- | --- |

3.2.

Sisepõlemismootor

| 3.2.1.1. | Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (2) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (2)

| 3.2.1.2. | Silindrite arv ja paigutus: |
| --- | --- |

3.2.1.2.

Silindrite arv ja paigutus:

| 3.2.1.2.3. | Tööjärjekord: |
| --- | --- |

3.2.1.2.3.

Tööjärjekord:

| 3.2.1.3. | Mootori töömaht (s): cm3 |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Mootori töömaht (s): cm3

| 3.2.1.8. | Suurim kasulik võimsus (t): kW pöörlemiskiirusel min-1 (tootja teatatud väärtus) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Suurim kasulik võimsus (t): kW pöörlemiskiirusel min-1 (tootja teatatud väärtus)

| 3.2.4. | Kütusetoide |
| --- | --- |

3.2.4.

Kütusetoide

| 3.2.4.1. | Karburaator(id): jah/ei (3) |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Karburaator(id): jah/ei (3)

| 3.2.4.1.2. | Tüüp/tüübid: |
| --- | --- |

3.2.4.1.2.

Tüüp/tüübid:

| 3.2.4.1.3. | Paigaldatud karburaatorite arv: |
| --- | --- |

3.2.4.1.3.

Paigaldatud karburaatorite arv:

| 3.2.4.2. | Sissepritsega (ainult diiselmootorid): jah/ei (4) |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Sissepritsega (ainult diiselmootorid): jah/ei (4)

| 3.2.4.2.2. | Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambri/keeriskambriga (5) |
| --- | --- |

3.2.4.2.2.

Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambri/keeriskambriga (5)

| 3.2.4.2.4. | Pöörlemissageduse regulaator |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.

Pöörlemissageduse regulaator

| 3.2.4.2.4.1. | Tüüp: |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.1.

Tüüp:

| 3.2.4.2.4.2.1. | Katkestuspunkt koormatud seisundis: min-1 |
| --- | --- |

3.2.4.2.4.2.1.

Katkestuspunkt koormatud seisundis: min-1

| 3.2.4.3. | Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (6) |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Sissepritsega (üksnes ottomootor): jah/ei (6)

| 3.2.4.3.1. | Tööpõhimõte: sisselaskekollektor (lõõr-/harg-) (7)/otsesissepritse/muu (täpsustada) (8) |
| --- | --- |

3.2.4.3.1.

Tööpõhimõte: sisselaskekollektor (lõõr-/harg-) (7)/otsesissepritse/muu (täpsustada) (8)

| 3.2.8. | Sisselaskesüsteem |
| --- | --- |

3.2.8.

Sisselaskesüsteem

| 3.2.8.4.2. | Õhufilter, joonised või |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.

Õhufilter, joonised või

| 3.2.8.4.2.1. | Mark (margid): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.1.

Mark (margid):

| 3.2.8.4.2.2. | Tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

3.2.8.4.2.2.

Tüüp (tüübid):

| 3.2.8.4.3. | Sisselaskesummuti, joonised või |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.

Sisselaskesummuti, joonised või

| 3.2.8.4.3.1. | Mark (margid): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.1.

Mark (margid):

| 3.2.8.4.3.2. | Tüüp (tüübid): |
| --- | --- |

3.2.8.4.3.2.

Tüüp (tüübid):

| 3.2.9. | Heitgaasisüsteem |
| --- | --- |

3.2.9.

Heitgaasisüsteem

| 3.2.9.2. | Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis: |
| --- | --- |

3.2.9.2.

Heitgaasisüsteemi kirjeldus ja/või joonis:

| 3.2.9.4. | Väljalaskesummuti(d):
  Esi-, kesk- ja tagasummuti kohta: konstruktsioon, tüüp, märgistus, vajaduse korral välismüra jaoks: mürasummutus mootoriruumis ja mootoril: |
| --- | --- |

3.2.9.4.

Väljalaskesummuti(d):

Esi-, kesk- ja tagasummuti kohta: konstruktsioon, tüüp, märgistus, vajaduse korral välismüra jaoks: mürasummutus mootoriruumis ja mootoril:

| 3.2.9.5. | Väljalaskeava asukoht: |
| --- | --- |

3.2.9.5.

Väljalaskeava asukoht:

| 3.2.9.6. | Kiudmaterjale sisaldav väljalaskesummuti: |
| --- | --- |

3.2.9.6.

Kiudmaterjale sisaldav väljalaskesummuti:

| 3.2.12.2.1. | Katalüüsmuundur: jah/ei (9) |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.

Katalüüsmuundur: jah/ei (9)

| 3.2.12.2.1.1. | Katalüüsmuundurite ja elementide arv: |
| --- | --- |

3.2.12.2.1.1.

Katalüüsmuundurite ja elementide arv:

| 3.3. | Elektrimootor |
| --- | --- |

3.3.

Elektrimootor

| 3.3.1. | Tüüp (mähis, ergutusvool): |
| --- | --- |

3.3.1.

Tüüp (mähis, ergutusvool):

| 3.3.1.1. | Maksimaalne tunnivõimsus: kW |
| --- | --- |

3.3.1.1.

Maksimaalne tunnivõimsus: kW

| 3.3.1.2. | Tööpinge: V |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Tööpinge: V

| 3.4. | Muud mootorid või nende kombinatsioonid (andmed selliste mootorite osade kohta): |
| --- | --- |

3.4.

Muud mootorid või nende kombinatsioonid (andmed selliste mootorite osade kohta):

4.   Jõuülekanne (v)

| 4.2. | Liik (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne): |
| --- | --- |

4.2.

Liik (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne):

| 4.6. | Ülekandearvud








  Käik | Käigukasti jõuülekandearvud
  (mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhted) | Peaülekande ülekandearv (ülekandearvud)
  (käigukasti väljundvõlli ja veoratta pöörete arvu suhe) | Summaarsed ülekandearvud |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõrgeim CVT korral (10)

  1
  2
  3
  ...
  Madalaim CVT korral (10)

  Tagasikäik | | | |

4.6.

Ülekandearvud

Käik

Käigukasti jõuülekandearvud

(mootori ja käigukasti väljundvõlli pöörete arvu suhted)

Peaülekande ülekandearv (ülekandearvud)

(käigukasti väljundvõlli ja veoratta pöörete arvu suhe)

Summaarsed ülekandearvud

Kõrgeim CVT korral (10)

1

2

3

...

Madalaim CVT korral (10)

Tagasikäik

| 4.7. | Sõiduki maksimaalne kiirus (ja selle saavutamiseks kasutatav käik) (km/h) (w): |
| --- | --- |

4.7.

Sõiduki maksimaalne kiirus (ja selle saavutamiseks kasutatav käik) (km/h) (w):

6.   Vedrustus

| 6.6. | Rehvid ja rattad |
| --- | --- |

6.6.

Rehvid ja rattad

| 6.6.2. | Veereraadiuste ülemine ja alumine piir |
| --- | --- |

6.6.2.

Veereraadiuste ülemine ja alumine piir

| 6.6.2.1. | Esimene telg: |
| --- | --- |

6.6.2.1.

Esimene telg:

| 6.6.2.2. | Teine telg: |
| --- | --- |

6.6.2.2.

Teine telg:

| 6.6.2.3. | Kolmas telg: |
| --- | --- |

6.6.2.3.

Kolmas telg:

| 6.6.2.4. | Neljas telg: |
| --- | --- |

6.6.2.4.

Neljas telg:

jne

9.   Kere/pealisehitis (ei kohaldata M1-kategooria sõidukite puhul)

| 9.1. | Keretüüp: |
| --- | --- |

9.1.

Keretüüp:

| 9.2. | Kasutatud materjalid ja ehitusmeetod: |
| --- | --- |

9.2.

Kasutatud materjalid ja ehitusmeetod:

12.   Muu

| 12.5. | Andmed kõikide mootori juurde mittekuuluvate mürasummutusseadmete kohta (kui neid ei ole käsitletud teistes punktides): |
| --- | --- |

12.5.

Andmed kõikide mootori juurde mittekuuluvate mürasummutusseadmete kohta (kui neid ei ole käsitletud teistes punktides):

Lisateave maastikusõidukite korral:

| 1.3. | Telgede ja rataste arv: |
| --- | --- |

1.3.

Telgede ja rataste arv:

| 2.4.1. | Kere/pealisehitiseta šassii puhul |
| --- | --- |

2.4.1.

Kere/pealisehitiseta šassii puhul

| 2.4.1.4.1. | Pealesõidunurk (na): ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.1.4.1.

Pealesõidunurk (na): ... kraadi

| 2.4.1.5.1. | Eemaldumisnurk (nb): ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.1.5.1.

Eemaldumisnurk (nb): ... kraadi

| 2.4.1.6. | Kliirens (direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punkti 4.5 kohaselt) |
| --- | --- |

2.4.1.6.

Kliirens (direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punkti 4.5 kohaselt)

| 2.4.1.6.1. | Telgede vahe: |
| --- | --- |

2.4.1.6.1.

Telgede vahe:

| 2.4.1.6.2. | Esitelje/esitelgede all: |
| --- | --- |

2.4.1.6.2.

Esitelje/esitelgede all:

| 2.4.1.6.3. | Tagatelje/tagatelgede all: |
| --- | --- |

2.4.1.6.3.

Tagatelje/tagatelgede all:

| 2.4.1.7. | Teekumeruse ületusnurk (nc): ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.1.7.

Teekumeruse ületusnurk (nc): ... kraadi

| 2.4.2. | Kere/pealisehitisega šassii puhul |
| --- | --- |

2.4.2.

Kere/pealisehitisega šassii puhul

| 2.4.2.4.1. | Pealesõidunurk (na): ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.2.4.1.

Pealesõidunurk (na): ... kraadi

| 2.4.2.5.1. | Eemaldumisnurk (nb): ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.2.5.1.

Eemaldumisnurk (nb): ... kraadi

| 2.4.2.6. | Kliirens (direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punkti 4.5 kohaselt) |
| --- | --- |

2.4.2.6.

Kliirens (direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punkti 4.5 kohaselt)

| 2.4.2.6.1. | Telgede vahe: |
| --- | --- |

2.4.2.6.1.

Telgede vahe:

| 2.4.2.6.2. | Esitelje/esitelgede all: |
| --- | --- |

2.4.2.6.2.

Esitelje/esitelgede all:

| 2.4.2.6.3. | Tagatelje/tagatelgede all: |
| --- | --- |

2.4.2.6.3.

Tagatelje/tagatelgede all:

| 2.4.2.7. | Teekumeruse ületusnurk (nc: ... kraadi |
| --- | --- |

2.4.2.7.

Teekumeruse ületusnurk (nc: ... kraadi

| 2.15. | Paigaltliikumise võime kallakul (haagiseta sõiduk): ...% |
| --- | --- |

2.15.

Paigaltliikumise võime kallakul (haagiseta sõiduk): ...%

| 4.9. | Diferentsiaalilukk: jah/ei/vajaduse korral (1) |
| --- | --- |

4.9.

Diferentsiaalilukk: jah/ei/vajaduse korral (1)

Kuupäev, failinimi

---

(1)  Käesolevas teatises kasutatavad punktide numbrid ja joonealused märkused vastavad direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktidele ja joonealustele märkustele. Käesoleva määruse jaoks ebaolulisi punkte ei ole esitatud.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

(5)  Mittevajalik maha tõmmata.

(6)  Mittevajalik maha tõmmata.

(7)  Mittevajalik maha tõmmata.

(8)  Mittevajalik maha tõmmata.

(9)  Mittevajalik maha tõmmata.

(10)  Sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast.

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

2. liide

ELi tüübikinnitustunnistuse näidis

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Ametiasutuse tempel

Teatis, milles käsitletakse

| — | tüübikinnitust (1) |
| --- | --- |

—

tüübikinnitust (1)

| — | tüübikinnituse laiendamist (2) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse laiendamist (2)

| — | tüübikinnituse andmisest keeldumist (3) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse andmisest keeldumist (3)

| — | tüübikinnituse tühistamist (4) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse tühistamist (4)

sõiduki/osa/eraldi seadmestiku (5) tüübi puhul, võttes arvesse direktiivi .../.../EL, mida on viimati muudetud direktiiviga .../.../EL.

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| --- | --- |

0.1.

Mark (tootja kaubanimi):

| 0.2. | Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): |
| --- | --- |

0.2.

Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):

| 0.3. | Andmed tüübi määramiseks, kui sõiduk/osa/eraldi seadmestik kannab vastavat märgistust (6)
   (7) |
| --- | --- |

0.3.

Andmed tüübi määramiseks, kui sõiduk/osa/eraldi seadmestik kannab vastavat märgistust (6)
   (7)

| 0.3.1. | Märgistuse asukoht: |
| --- | --- |

0.3.1.

Märgistuse asukoht:

| 0.4. | Sõidukikategooria (8): |
| --- | --- |

0.4.

Sõidukikategooria (8):

| 0.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| --- | --- |

0.5.

Tootja nimi ja aadress:

| 0.7. | Osade ja eraldi tehnilise seadmestiku korral ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: |
| --- | --- |

0.7.

Osade ja eraldi tehnilise seadmestiku korral ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

| 0.8. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| --- | --- |

0.8.

Koostetehas(t)e aadress(id):

II JAGU

| 1. | Lisateave (vajaduse korral): vt 3. liide |
| --- | --- |

1.

Lisateave (vajaduse korral): vt 3. liide

| 2. | Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus: |
| --- | --- |

2.

Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

| 3. | Katseprotokolli kuupäev: |
| --- | --- |

3.

Katseprotokolli kuupäev:

| 4. | Katseprotokolli number: |
| --- | --- |

4.

Katseprotokolli number:

| 5. | Märkused (vajaduse korral): vt 3. liide |
| --- | --- |

5.

Märkused (vajaduse korral): vt 3. liide

| 6. | Koht: |
| --- | --- |

6.

Koht:

| 7. | Kuupäev: |
| --- | --- |

7.

Kuupäev:

| 8. | Allkiri: |
| --- | --- |

8.

Allkiri:

| 9. | Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada. |
| --- | --- |

9.

Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Mittevajalik maha tõmmata.

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.

(4)  Mittevajalik maha tõmmata.

(5)  Mittevajalik maha tõmmata.

(6)  Mittevajalik maha tõmmata.

(7)  Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga ‘?’ (nt ABC??123??).

(8)  Nagu see on määratletud direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osas.

3. liide

Sõiduki- ja katseandmed
   (1)

| 1. | Sõiduki kaubanimi või kaubamärk |
| --- | --- |
| 2. | Sõidukitüüp |
| 2.1. | Täismass koos poolhaagisega (kui on kohaldatav) |
| 3. | Tootja nimi ja aadress |
| 4. | Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress |
| 5. | Mootor: |
| 5.1. | Tootja: |
| 5.2. | Tüüp: |
| 5.3. | Mudel: |
| 5.4. | Maksimaalne nimivõimsus (EMK): ... kW kiirusel ... min-1 (rpm) |
| 5.5. | Mootoriliik: nt ottomootor, diiselmootor (2) |
| 5.6. | Tsüklid: kahetaktiline või neljataktiline (kui on kohaldatav) |
| 5.7. | Silindri töömaht (kui on kohaldatav) |
| 6. | Jõuülekanne: käsikäigukast/automaatkäigukast (3) |
| 6.1. | Käikude arv |
| 7. | Seadmed: |
| 7.1. | Väljalaskesummuti: |
| 7.1.1. | Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas) |
| 7.1.2. | Mudel: |
| 7.1.3. | Tüüp: ... vastavalt joonisele nr ... |
| 7.2. | Sisselaskesummuti: |
| 7.2.1. | Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas) |
| 7.2.2. | Mudel: |
| 7.2.3. | Tüüp: ... vastavalt joonisele nr ... |
| 7.3. | Kaitsekatte elemendid |
| 7.3.1. | Sõidukitootja määratletud müraisolatsioonielemendid |
| 7.3.2. | Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas) |
| 7.4. | Rehvid |
| 7.4.1. | Rehvimõõdud (telje kaupa): |
| 8. | Mõõdud: |
| 8.1. | Sõiduki pikkus (lveh): ... mm |
| 8.2. | Gaasipedaali vajutamise punkt: ... m enne joont AA' |
| 8.2.1. | Mootorikiirus käigul i joonel:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.2.2. | Mootorikiirus käigul (i+1) joonel:
  AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm) |
| | BB' ... min-1 (rpm) |
| 8.3. | Rehvi(de) tüübikinnituse number: |
| | Kui ei ole teada, tuleb esitada järgmised andmed: |
| 8.3.1. | Rehvitootja |
| 8.3.2. | Rehvitüübi kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed) (telje kaupa) (nt ärinimi, kiirusindeks, koormusindeks): ... |
| 8.3.3. | Rehvimõõdud (telje kaupa): ... |
| 8.3.4. | Tüübikinnituse number (kui on olemas): ... |
| 8.4. | Liikuva sõiduki müratase: |
| | Katsetulemus (Lurban): ... dB(A) |
| | Katsetulemus (Lwot): ... dB(A) |
| | Katsetulemus (Lcruise): ... dB(A) |
| | kP – tegur: ... |
| 8.5. | Seisva sõiduki müratase: |
| | Mikrofoni asend ja suund (vastavalt II lisa liite 1 joonisele 2) |
| | Seisva sõiduki katsetulemus: ... dB(A) |
| 8.6. | Suruõhust tulenev müratase: |
| | Katsetulemus |
| | — | sõidupidur: ... dB(A) |

1.

Sõiduki kaubanimi või kaubamärk

2.

Sõidukitüüp

2.1.

Täismass koos poolhaagisega (kui on kohaldatav)

3.

Tootja nimi ja aadress

4.

Vajaduse korral tootja esindaja nimi ja aadress

5.

Mootor:

5.1.

Tootja:

5.2.

Tüüp:

5.3.

Mudel:

5.4.

Maksimaalne nimivõimsus (EMK): ... kW kiirusel ... min-1 (rpm)

5.5.

Mootoriliik: nt ottomootor, diiselmootor (2)

5.6.

Tsüklid: kahetaktiline või neljataktiline (kui on kohaldatav)

5.7.

Silindri töömaht (kui on kohaldatav)

6.

Jõuülekanne: käsikäigukast/automaatkäigukast (3)

6.1.

Käikude arv

7.

Seadmed:

7.1.

Väljalaskesummuti:

7.1.1.

Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas)

7.1.2.

Mudel:

7.1.3.

Tüüp: ... vastavalt joonisele nr ...

7.2.

Sisselaskesummuti:

7.2.1.

Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas)

7.2.2.

Mudel:

7.2.3.

Tüüp: ... vastavalt joonisele nr ...

7.3.

Kaitsekatte elemendid

7.3.1.

Sõidukitootja määratletud müraisolatsioonielemendid

7.3.2.

Tootja või volitatud esindaja (kui on olemas)

7.4.

Rehvid

7.4.1.

Rehvimõõdud (telje kaupa):

8.

Mõõdud:

8.1.

Sõiduki pikkus (lveh): ... mm

8.2.

Gaasipedaali vajutamise punkt: ... m enne joont AA'

8.2.1.

Mootorikiirus käigul i joonel:

AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.2.2.

Mootorikiirus käigul (i+1) joonel:

AA'/PP' (2) ... min-1 (rpm)

BB' ... min-1 (rpm)

8.3.

Rehvi(de) tüübikinnituse number:

Kui ei ole teada, tuleb esitada järgmised andmed:

8.3.1.

Rehvitootja

8.3.2.

Rehvitüübi kaubanduslik(ud) kirjeldus(ed) (telje kaupa) (nt ärinimi, kiirusindeks, koormusindeks): ...

8.3.3.

Rehvimõõdud (telje kaupa): ...

8.3.4.

Tüübikinnituse number (kui on olemas): ...

8.4.

Liikuva sõiduki müratase:

Katsetulemus (Lurban): ... dB(A)

Katsetulemus (Lwot): ... dB(A)

Katsetulemus (Lcruise): ... dB(A)

kP – tegur: ...

8.5.

Seisva sõiduki müratase:

Mikrofoni asend ja suund (vastavalt II lisa liite 1 joonisele 2)

Seisva sõiduki katsetulemus: ... dB(A)

8.6.

Suruõhust tulenev müratase:

Katsetulemus

—

sõidupidur: ... dB(A)

| — | seisupidur: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

seisupidur: ... dB(A)

| — | rõhuregulaatori toime ajal: ... dB(A) |
| --- | --- |

—

rõhuregulaatori toime ajal: ... dB(A)

9.

Kuupäev, millal sõiduk esitati tüübikinnituse saamiseks:

10.

Tüübikinnituskatsete eest vastutav tehniline teenistus:

11.

Tehnilise teenistuse välja antud katseprotokolli koostamise kuupäev:

12.

Tehnilise teenistuse välja antud katseprotokolli number:

13.

Tüübikinnitusmärgi asukoht sõidukil

14.

Asukoht

15.

Kuupäev

16.

Allkiri

17.

Käesolevale dokumendile lisatakse järgmised eespool osutatud tüübikinnitusnumbriga tähistatud dokumendid:

...

...

mootori ja mürasummutussüsteemi joonised ja/või fotod, skeemid ja plaanid

mürasummutussüsteemi asjakohaselt identifitseeritud koostisosade loetelu

18.

Tüübikinnituse laiendamise põhjus:

19.

Märkused

---

(1)  I lisa 1. liites esitatud teavet ei ole vaja korrata.

(2)  Mittestandardse mootori kasutamise korral tuleb see ära märkida.

(3)  Mittevajalik maha tõmmata.

II LISA

Mootorsõidukite müra mõõtmise meetodid ja vahendid

| 1. | MÕÕTMISMEETODID |
| --- | --- |
| 1.1. | Tüübikinnituseks esitatud sõidukitüübi mürataset mõõdetakse kahel käesolevas lisas kirjeldatud meetodil: sõiduki liikudes ja seistes (1). Sõiduki puhul, mille sisepõlemismootor sõiduki seistes ei tööta, mõõdetakse mürataset ainult sõiduki liikudes.
  Sõidukite puhul, mille lubatud maksimaalne mass on suurem kui 2 800  kg, tuleb V lisas esitatud nõuete kohaselt mõõta ka seisva sõiduki suruõhumüra, kui vastav piduriseade kuulub sõiduki koosseisu. |
| 1.2. | Mõlemad punktis 1.1 nimetatud katsete tulemusena mõõdetud väärtused tuleb kanda katseprotokolli ja vormile, mille näidis on I lisa 3. liites. |
| 2. | MÕÕTERIISTAD |
| 2.1. | Akustilised mõõtmised |
| | Mürataseme mõõtmiseks kasutatav seade peab olema täppismüramõõtur või samaväärne mõõtesüsteem, mis vastab 1. klassi seadmetele kehtestatud nõuetele (sealhulgas soovitatud tuulevari, kui seda kasutatakse). Neid nõudeid kirjeldatakse Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi „IEC 61672-1:2002: Täppismüramõõturid” teises väljaandes. |
| | Mõõtmistel tuleb kasutada müramõõturi tundlikkusastet „kiire” ja A-sageduskorrektsiooni, mida samuti kirjeldatakse standardis IEC 61672-1:2002. Kui kasutatakse A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutaseme perioodilise seirega süsteemi, ei tohi näitude võtmise intervall olla üle 30 ms (millisekund). |
| | Mõõteriistu tuleb hooldada ja kalibreerida riistade tootja juhiste kohaselt. |
| 2.2. | Nõuetelevastavus |
| | Helimõõteriistade nõuetelevastavust tõendab kehtiv vastavustunnistus. Need tunnistused loetakse kehtivaks, kui standardile vastavust on helikalibreerimisseadme puhul kinnitatud eelneva 12 kuu jooksul ja seadmetesüsteemi puhul eelneva 24 kuu jooksul. Vastavuskatsed peab korraldama laboratoorium, mis on volitatud tegema kalibreerimistöid asjakohaseid standardeid järgides. |
| 2.3. | Kogu müramõõtesüsteemi kalibreerimine mõõteseansi jaoks |
| | Iga mõõteseansi algul ja lõpul kontrollitakse kogu müramõõtesüsteemi helikalibreerimisseadmega, mis vastab vähemalt IEC 60942:2003 kalibreerimisseadmete 1. klassi täpsusnõuetele. Ühegi lisareguleerimiseta peab näitude erinevus olema väiksem kui 0,5  dB või sellega võrdne. Kui see näit on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta. |
| 2.4. | Kiiruse mõõtmise seadmed |
| | Mootorikiirust mõõdetakse ±2 % või parema täpsusega mõõteriistade abil mootorikiirustel, mis on katseteks ette nähtud.
  Kui kasutatakse pidevmõõteseadmeid, tuleb sõiduki maanteesõidu kiirust mõõta vähemalt ± 0,5  km/h täpsusega seadmete abil.
  Kui katsetamisel kasutatakse sõltumatuid kiirusemõõtmisi, peab seadmestik vastama vähemalt ± 0,2  km/h täpsuse nõudele. |
| 2.5. | Meteoroloogilised instrumendid |
| | Katse ajal keskkonnatingimuste seireks kasutatavate meteoroloogiliste instrumentide hulka peavad kuuluma järgmised seadmed, mille täpsusaste on vähemalt selline, nagu alljärgnevalt loetletud:






  — | temperatuuri mõõtmise seadme puhul ±1 oC; |

1.

MÕÕTMISMEETODID

1.1.

Tüübikinnituseks esitatud sõidukitüübi mürataset mõõdetakse kahel käesolevas lisas kirjeldatud meetodil: sõiduki liikudes ja seistes (1). Sõiduki puhul, mille sisepõlemismootor sõiduki seistes ei tööta, mõõdetakse mürataset ainult sõiduki liikudes.

Sõidukite puhul, mille lubatud maksimaalne mass on suurem kui 2 800  kg, tuleb V lisas esitatud nõuete kohaselt mõõta ka seisva sõiduki suruõhumüra, kui vastav piduriseade kuulub sõiduki koosseisu.

1.2.

Mõlemad punktis 1.1 nimetatud katsete tulemusena mõõdetud väärtused tuleb kanda katseprotokolli ja vormile, mille näidis on I lisa 3. liites.

2.

MÕÕTERIISTAD

2.1.

Akustilised mõõtmised

Mürataseme mõõtmiseks kasutatav seade peab olema täppismüramõõtur või samaväärne mõõtesüsteem, mis vastab 1. klassi seadmetele kehtestatud nõuetele (sealhulgas soovitatud tuulevari, kui seda kasutatakse). Neid nõudeid kirjeldatakse Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) standardi „IEC 61672-1:2002: Täppismüramõõturid” teises väljaandes.

Mõõtmistel tuleb kasutada müramõõturi tundlikkusastet „kiire” ja A-sageduskorrektsiooni, mida samuti kirjeldatakse standardis IEC 61672-1:2002. Kui kasutatakse A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutaseme perioodilise seirega süsteemi, ei tohi näitude võtmise intervall olla üle 30 ms (millisekund).

Mõõteriistu tuleb hooldada ja kalibreerida riistade tootja juhiste kohaselt.

2.2.

Nõuetelevastavus

Helimõõteriistade nõuetelevastavust tõendab kehtiv vastavustunnistus. Need tunnistused loetakse kehtivaks, kui standardile vastavust on helikalibreerimisseadme puhul kinnitatud eelneva 12 kuu jooksul ja seadmetesüsteemi puhul eelneva 24 kuu jooksul. Vastavuskatsed peab korraldama laboratoorium, mis on volitatud tegema kalibreerimistöid asjakohaseid standardeid järgides.

2.3.

Kogu müramõõtesüsteemi kalibreerimine mõõteseansi jaoks

Iga mõõteseansi algul ja lõpul kontrollitakse kogu müramõõtesüsteemi helikalibreerimisseadmega, mis vastab vähemalt IEC 60942:2003 kalibreerimisseadmete 1. klassi täpsusnõuetele. Ühegi lisareguleerimiseta peab näitude erinevus olema väiksem kui 0,5  dB või sellega võrdne. Kui see näit on suurem, tuleb pärast eelmiste rahuldavate tulemuste saamist võetud näidud kõrvale jätta.

2.4.

Kiiruse mõõtmise seadmed

Mootorikiirust mõõdetakse ±2 % või parema täpsusega mõõteriistade abil mootorikiirustel, mis on katseteks ette nähtud.

Kui kasutatakse pidevmõõteseadmeid, tuleb sõiduki maanteesõidu kiirust mõõta vähemalt ± 0,5  km/h täpsusega seadmete abil.

Kui katsetamisel kasutatakse sõltumatuid kiirusemõõtmisi, peab seadmestik vastama vähemalt ± 0,2  km/h täpsuse nõudele.

2.5.

Meteoroloogilised instrumendid

Katse ajal keskkonnatingimuste seireks kasutatavate meteoroloogiliste instrumentide hulka peavad kuuluma järgmised seadmed, mille täpsusaste on vähemalt selline, nagu alljärgnevalt loetletud:

—

temperatuuri mõõtmise seadme puhul ±1 oC;

| — | tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0  m/s; |
| --- | --- |

—

tuule kiiruse mõõtmise seadme puhul ± 1,0  m/s;

| — | õhurõhu mõõtmise seadme puhul ±5 hPa; |
| --- | --- |

—

õhurõhu mõõtmise seadme puhul ±5 hPa;

| — | suhtelise niiskuse mõõtmise seadme puhul ±5 %. |
| --- | --- |

—

suhtelise niiskuse mõõtmise seadme puhul ±5 %.

3.

MÕÕTMISTINGIMUSED

3.1.

Katsekoht (2) ja keskkonnatingimused

Katsekoht peab olema valdavalt tasane. Katseraja pind peab olema kuiv. Katsekoht peab olema selline, et kui selle pinnale asetatakse keskpunkti (mikrofonijoone PP' (3) ja sõidukirea CC' (4) keskjoone ristumiskohta) väike igasse suunda levitav müraallikas, ei ületa sfäärilise hajumise kõrvalekalded ±1 dB.

See tingimus loetakse täidetuks, kui tagatud on vastavus järgmistele nõuetele:

| a) | raja keskpunktist 50 m raadiuses asuval alal ei ole suuri peegeldavaid objekte, nt tarasid, kaljusid, sildu või ehitisi; |
| --- | --- |

a)

raja keskpunktist 50 m raadiuses asuval alal ei ole suuri peegeldavaid objekte, nt tarasid, kaljusid, sildu või ehitisi;

| b) | katserada ja -koha pind on kuivad ning seal ei ole absorbeerivaid materjale, nt lahtist lund või prahti; |
| --- | --- |

b)

katserada ja -koha pind on kuivad ning seal ei ole absorbeerivaid materjale, nt lahtist lund või prahti;

| c) | mikrofoni läheduses ei ole takistusi, mis võiksid mõjutada helivälja, ning mikrofoni ja müraallika vahel ei ole inimesi. Mõõtmise vaatleja peab asuma selliselt, et ta ei mõjuta mõõtmise näitu. |
| --- | --- |

c)

mikrofoni läheduses ei ole takistusi, mis võiksid mõjutada helivälja, ning mikrofoni ja müraallika vahel ei ole inimesi. Mõõtmise vaatleja peab asuma selliselt, et ta ei mõjuta mõõtmise näitu.

Mõõtmisi ei tehta halbades ilmastikuoludes. Peab olema tagatud, et tuulepuhangud ei mõjuta tulemusi.

Meteoroloogilised instrumendid tuleb paigutada katseala kõrvale 1,2  m ± 0,02  m kõrgusele. Mõõtmiste ajal peab keskkonna õhutemperatuur olema vahemikus + 5 oC kuni + 40 oC.

Katseid ei tehta, kui heli mõõtmise ajavahemikus ületab tuule kiirus (k.a puhanguline) mikrofoni kõrgusel 5 m/s.

Temperatuuri, tuule kiirust ja suunda, suhtelist niiskust ja õhurõhku näitavad representatiivsed väärtused registreeritakse heli mõõtmise ajavahemikus.

Mürataseme tippväärtused, millel ei ole ilmset seost sõiduki üldise mürataseme näitajatega, jäetakse arvesse võtmata.

Taustamüra tuleb mõõta 10 sekundi vältel vahetult enne ja pärast sõidukikatseid. Mõõtmised tuleb teha samade mikrofonidega ja samades mikrofoni asukohtades, mida kasutatakse katse ajal. Registreerida tuleb A-sageduskorrektsiooniga maksimaalne mürarõhutase.

Taustamüra (sh tuulemüra) peab olema katsetatava sõiduki tekitatud A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutasemest vähemalt 10 dB võrra madalam. Kui keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus on vahemikus 10–15 dB(A), tuleb katsetulemuste arvutamiseks müratasememõõturi näitudest lahutada vastav parandus, nagu on näidatud järgmises tabelis.

Keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus dB(A)

| Keskkonna müra ja mõõdetud müra erinevus dB(A) | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parandus dB(A) | 0,5 | 0,4 | 0,3 | 0,2 | 0,1 | 0,0 |

10

11

12

13

14

15

Parandus dB(A)

0,5

0,4

0,3

0,2

0,1

0,0

| 3.2. | Sõiduk |
| --- | --- |
| 3.2.1. | Katsetatav sõiduk valitakse selliselt, et kõik turule lastavad sama tüüpi sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele

  see on tüüpiline turule lastavatele sõidukitele vastavalt tootja juhistele
  . Mõõtmised tuleb teha haagiseta, välja arvatud sõidukite puhul, mida ei ole võimalik lahti haakida. Mõõtmisel tuleb kasutada sõidukeid, mille katsemass mt on määratud vastavalt järgmisele tabelile: [ME 48] |

3.2.

Sõiduk

3.2.1.

Katsetatav sõiduk valitakse selliselt, et kõik turule lastavad sama tüüpi sõidukid vastavad käesoleva määruse nõuetele

  see on tüüpiline turule lastavatele sõidukitele vastavalt tootja juhistele
  . Mõõtmised tuleb teha haagiseta, välja arvatud sõidukite puhul, mida ei ole võimalik lahti haakida. Mõõtmisel tuleb kasutada sõidukeid, mille katsemass mt on määratud vastavalt järgmisele tabelile: [ME 48]

| Sõidukikategooria | Sõiduki katsemass (mt) |
| --- | --- |
| M1 | mt = mro |
| N1 | mt = mro |
| N2, N3 | mt = 50 kg/kW mootori nimivõimsus
  Lisakoormus sõiduki katsemassi saavutamiseks tuleb asetada tagumise veosilla (veosildade) kohale. Lisakoormus võib olla kuni 75 % tagasillal lubatavast maksimaalsest massist. Katsemassi saavutamisel on lubatud ±5 % hälve.
  Kui lisakoormuse raskuskeset ei saa joondada tagasilla keskmega, ei või sõiduki katsemass ületada koormuseta sõiduki esisilla ja tagasilla koormuste summat koos lisakoormusega.
  Enam kui kahe sillaga sõidukite katsemass peab olema sama mis kahe sillaga sõidukitel. |
| M2, M3 | mt = mro – meeskonnaliikme mass (kui on asjakohane) |

Sõidukikategooria

Sõiduki katsemass (mt)

M1

mt = mro

N1

mt = mro

N2, N3

mt = 50 kg/kW mootori nimivõimsus

Lisakoormus sõiduki katsemassi saavutamiseks tuleb asetada tagumise veosilla (veosildade) kohale. Lisakoormus võib olla kuni 75 % tagasillal lubatavast maksimaalsest massist. Katsemassi saavutamisel on lubatud ±5 % hälve.

Kui lisakoormuse raskuskeset ei saa joondada tagasilla keskmega, ei või sõiduki katsemass ületada koormuseta sõiduki esisilla ja tagasilla koormuste summat koos lisakoormusega.

Enam kui kahe sillaga sõidukite katsemass peab olema sama mis kahe sillaga sõidukitel.

M2, M3

mt = mro – meeskonnaliikme mass (kui on asjakohane)

| 3.2.2. | Rehvide veeremismüra on sätestatud määruses (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite üldist ohutust. Katsetamisel kasutatavad rehvid peavad olema sõidukile tüüpilised, need valib sõidukitootja ja need registreeritakse käesoleva määruse I lisa 3. liites. Rehvid peavad vastama ühele sõiduki originaalvarustuses määratud rehvimõõtudest. Rehvid peavad olema turul saadaval kas praegu või tulevikus sõidukiga samal ajal (5). Rehvid peavad olema täidetud sõidukitootja poolt sõiduki katsemassi jaoks soovitatud rõhuni. Rehvimustri sügavus peab vastama vähemalt õigusaktides nõutavale sügavusele. |
| --- | --- |
| 3.2.3. | Enne mõõtmist tuleb mootor viia tavapärasesse töökorda. |
| 3.2.4. | Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on mõeldud tavalisel teel kasutamiseks. |
| 3.2.5. | Kui sõidukil on automaatse käivitusseadmega ventilaator(id), siis selle süsteemi töörežiimi mõõtmiste ajal ei muudeta. |
| 3.2.6. | Kui sõiduk on varustatud kiudmaterjale sisaldava heitgaasisüsteemiga, tuleb heitgaasisüsteem enne katsetust IV lisas esitatud nõuete kohaselt konditsioneerida. |
| | |
| 4. | KATSEMEETODID |
| 4.1. | Liikuvate sõidukite müra mõõtmine |
| 4.1.1. | Üldised katsetustingimused |
| | Katserajal märgitakse maha kaks joont AA' ja BB', mis on paralleelsed joonega PP' ning on sellest vastavalt 10 m eespool ja 10 m tagapool. |
| | Mõlemal pool sõidukit ja igal käigul tehakse vähemalt neli mõõtmist. Reguleerimiseks võib kasutada eelnevaid mõõtmisi, kuid neid ei võeta arvesse. |
| | Mikrofon peab asuma raja võrdlusjoonest CC' 7,5  m ±0,05  m kaugusel ja maapinnast 1,2  m ±0,02  m kõrgusel. |
| | Võrdlustelg vaba välja tingimuste jaoks (vt IEC 61672-1:2002) peab olema horisontaalne ja asuma sõidukijoone CC' suunaga risti. |
| 4.1.2. | Sõidukite erilised katsetingimused |
| 4.1.2.1. | M1- ja M2-kategooria sõidukid ≤ 3 500  kg, N1 |
| | Sõiduki keskjoone teekond peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC' alates joonele AA' lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagaosa ületab joone BB'. Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on mõeldud tavalisel teel kasutamiseks. |
| | Kui sõidukil on manuaalne abikäigukast või mitme käiguga telg, kasutatakse tavapärase linnasõidu käigukangiasendit. Kõikidel juhtudel välditakse aeglaste manöövrite, parkimise või pidurdamise jaoks mõeldud ülekandearve. |
| | Sõiduki katsemass peab vastama punkti 3.2.1 tabelis esitatud näitajale. |
| | Katsekiirus vtest on 50 km/h ± 1 km/h. Katsekiirus tuleb saavutada selleks hetkeks, mil võrdluspunkt on joonel PP'. |
| 4.1.2.1.1. | Massivõimsuse indeks (PMR) |
| | PMR määratakse järgmiselt: |
| | PMR = (Pn/mt) × 1 000 ; tulemus esitatakse ühikutes [kW/1 000  kg] |
| | Massivõimsuse indeksit (PMR) kasutatakse kiirenduse arvutamiseks. |
| 4.1.2.1.2. | Kiirenduse arvutamine |
| | Kiirendust arvutatakse ainult ≤ 3 500  kg massiga M1-, N1- ja M2-kategooria sõidukite korral. |
| | Kõik kiirendused arvutatakse katserajal sõiduki erinevatel kiirustel (6). Esitatud valemeid kasutatakse väärtuste awot i, awot i+1 ja awot test arvutamiseks. Sõiduki kiirus joonel AA' või PP' registreeritakse hetkel, mil sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA' (vAA') või PP' (vPP'). Kiirus joonel BB' registreeritakse, kui sõiduki tagaosa ületab joone BB' (vBB'). Kiirenduse määramiseks kasutatav meetod tuleb katseprotokollis ära märkida. |
| | Sõiduki võrdluspunkti määratluse tõttu arvestatakse sõiduki pikkust (lveh) järgmises valemis eri viisidel. Kui võrdluspunkt on sõiduki esiosas, siis l = lveh, kui keskel, siis l = 1⁄2 lveh, ja kui taga, siis l = 0. |
| 4.1.2.1.2.1 | Käsikäigukasti, automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja muutuva ülekandearvuga käigukastiga (CVT (7)) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega, on arvutuskäik järgmine: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2 * (20 + l)) |
| | awot test, mida kasutatakse käiguvaliku määramiseks, peab olema nelja awot test, i keskmine iga arvesse mineva katsesõidu puhul. |
| | Võib kasutada eelkiirendust. Gaasipedaali vajutamise punkt enne joont AA' tuleb sõiduki- ja katseandmetes üles märkida (vt I lisa 3. liide). |
| 4.1.2.1.2.2. | Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga (CVT) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega, on arvutuskäik järgmine: |
| | awot test, mida kasutatakse käiguvaliku määramiseks, peab olema nelja awot test, i keskmine iga arvesse mineva katsesõidu puhul. |
| | Kui ülekandesüsteemi töö kontrollimiseks katsenõuete täitmise eesmärgil võib kasutada punktis 4.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või vahendeid, arvutatakse awot test järgmise valemi abil: |
| | awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2 * (20 + l)) |
| | Võib kasutada eelkiirendust. |
| | Kui punktis 4.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või vahendeid ei kasutata, arvutatakse awot test valemiga: |
| | awot_test PP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2)/(2 * (10 + l)) |
| | Eelkiirendust ei kasutata. |
| | Gaasipedaali vajutamise koht on seal, kus sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA'. |
| 4.1.2.1.2.3. | Sihtkiirendus |
| | Sihtkiirendus aurban määrab tüüpilise kiirenduse linnaliikluses ja see saadakse statistilistest uuringutest. See on sõiduki massivõimsusest (PMR) sõltuv funktsioon. |
| | Sihtkiirendus aurban saadakse järgmiselt: |
| | aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 |
| 4.1.2.1.2.4. | Võrdluskiirendus |
| | Võrdluskiirendus awot ref määrab vajaliku kiirenduse kiirenduskatse ajal katserajal. See on sõiduki massivõimsusest (PMR) sõltuv funktsioon. See funktsioon on sõidukikategooriate puhul erinev. |
| | Võrdluskiirendus awot ref saadakse järgmiselt: |
| | awot ref = 1,59 * log10 (PMR) – 1,41 , kui PMR ≥ 25 |
| | awot ref = aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 , kui PMR < 25 |
| 4.1.2.1.3. | Osaline võimsustegur kP |
| | Osalist võimsustegurit kP (vt punkt 4.1.3.1) kasutatakse M1- ja N1-kategooria sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombinatsiooni jaoks. |
| | Muudel juhtudel peale üheainsa käigu katsetamise tuleb väärtuse awot test asemel kasutada väärtust awot ref (vt punkt 3.1.3.1). |
| 4.1.2.1.4. | Ülekandearvu valimine |
| | Katse jaoks ülekandearvude valimine sõltub kiirenduspotentsiaalist awot gaasi põhjavajutamisel; see põhineb võrdluskiirendusel awot ref, mis on vajalik kiirenduse katsetamiseks gaasi vajutamisel täiesti põhja. |
| | Mõnedel sõidukitel võivad olla ülekande jaoks erinevad tarkvaraprogrammid või režiimid (nt sportlik, talvine, kohastuv). Kui sõidukil on erinevad režiimid arvestatava kiirenduse saavutamiseks, peab sõidukitootja tehnilisele teenistusele usutavalt tõendama, et sõidukit on katsetatud režiimil, millel saavutatakse kiirendusele awot ref lähim kiirendus. |
| 4.1.2.1.4.1. | Käsikäigukasti, automaatkäigukasti, kohastuva ülekande või sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega |
| | Ülekandearvu on võimalik valida järgmistel tingimustel: |
| | a) | kui üks konkreetne ülekandearv võimaldab kiirendust hälbega ±5 % võrdluskiirendusest awot ref, mis ei ületa 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb katse teha selle ülekandearvuga; |

3.2.2.

Rehvide veeremismüra on sätestatud määruses (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite üldist ohutust. Katsetamisel kasutatavad rehvid peavad olema sõidukile tüüpilised, need valib sõidukitootja ja need registreeritakse käesoleva määruse I lisa 3. liites. Rehvid peavad vastama ühele sõiduki originaalvarustuses määratud rehvimõõtudest. Rehvid peavad olema turul saadaval kas praegu või tulevikus sõidukiga samal ajal (5). Rehvid peavad olema täidetud sõidukitootja poolt sõiduki katsemassi jaoks soovitatud rõhuni. Rehvimustri sügavus peab vastama vähemalt õigusaktides nõutavale sügavusele.

3.2.3.

Enne mõõtmist tuleb mootor viia tavapärasesse töökorda.

3.2.4.

Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on mõeldud tavalisel teel kasutamiseks.

3.2.5.

Kui sõidukil on automaatse käivitusseadmega ventilaator(id), siis selle süsteemi töörežiimi mõõtmiste ajal ei muudeta.

3.2.6.

Kui sõiduk on varustatud kiudmaterjale sisaldava heitgaasisüsteemiga, tuleb heitgaasisüsteem enne katsetust IV lisas esitatud nõuete kohaselt konditsioneerida.

4.

KATSEMEETODID

4.1.

Liikuvate sõidukite müra mõõtmine

4.1.1.

Üldised katsetustingimused

Katserajal märgitakse maha kaks joont AA' ja BB', mis on paralleelsed joonega PP' ning on sellest vastavalt 10 m eespool ja 10 m tagapool.

Mõlemal pool sõidukit ja igal käigul tehakse vähemalt neli mõõtmist. Reguleerimiseks võib kasutada eelnevaid mõõtmisi, kuid neid ei võeta arvesse.

Mikrofon peab asuma raja võrdlusjoonest CC' 7,5  m ±0,05  m kaugusel ja maapinnast 1,2  m ±0,02  m kõrgusel.

Võrdlustelg vaba välja tingimuste jaoks (vt IEC 61672-1:2002) peab olema horisontaalne ja asuma sõidukijoone CC' suunaga risti.

4.1.2.

Sõidukite erilised katsetingimused

4.1.2.1.

M1- ja M2-kategooria sõidukid ≤ 3 500  kg, N1

Sõiduki keskjoone teekond peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC' alates joonele AA' lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagaosa ületab joone BB'. Kui sõidukil on rohkem kui kaks veoratast, katsetatakse seda veorežiimil, mis on mõeldud tavalisel teel kasutamiseks.

Kui sõidukil on manuaalne abikäigukast või mitme käiguga telg, kasutatakse tavapärase linnasõidu käigukangiasendit. Kõikidel juhtudel välditakse aeglaste manöövrite, parkimise või pidurdamise jaoks mõeldud ülekandearve.

Sõiduki katsemass peab vastama punkti 3.2.1 tabelis esitatud näitajale.

Katsekiirus vtest on 50 km/h ± 1 km/h. Katsekiirus tuleb saavutada selleks hetkeks, mil võrdluspunkt on joonel PP'.

4.1.2.1.1.

Massivõimsuse indeks (PMR)

PMR määratakse järgmiselt:

PMR = (Pn/mt) × 1 000 ; tulemus esitatakse ühikutes [kW/1 000  kg]

Massivõimsuse indeksit (PMR) kasutatakse kiirenduse arvutamiseks.

4.1.2.1.2.

Kiirenduse arvutamine

Kiirendust arvutatakse ainult ≤ 3 500  kg massiga M1-, N1- ja M2-kategooria sõidukite korral.

Kõik kiirendused arvutatakse katserajal sõiduki erinevatel kiirustel (6). Esitatud valemeid kasutatakse väärtuste awot i, awot i+1 ja awot test arvutamiseks. Sõiduki kiirus joonel AA' või PP' registreeritakse hetkel, mil sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA' (vAA') või PP' (vPP'). Kiirus joonel BB' registreeritakse, kui sõiduki tagaosa ületab joone BB' (vBB'). Kiirenduse määramiseks kasutatav meetod tuleb katseprotokollis ära märkida.

Sõiduki võrdluspunkti määratluse tõttu arvestatakse sõiduki pikkust (lveh) järgmises valemis eri viisidel. Kui võrdluspunkt on sõiduki esiosas, siis l = lveh, kui keskel, siis l = 1⁄2 lveh, ja kui taga, siis l = 0.

4.1.2.1.2.1

Käsikäigukasti, automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja muutuva ülekandearvuga käigukastiga (CVT (7)) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega, on arvutuskäik järgmine:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2 * (20 + l))

awot test, mida kasutatakse käiguvaliku määramiseks, peab olema nelja awot test, i keskmine iga arvesse mineva katsesõidu puhul.

Võib kasutada eelkiirendust. Gaasipedaali vajutamise punkt enne joont AA' tuleb sõiduki- ja katseandmetes üles märkida (vt I lisa 3. liide).

4.1.2.1.2.2.

Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga (CVT) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega, on arvutuskäik järgmine:

awot test, mida kasutatakse käiguvaliku määramiseks, peab olema nelja awot test, i keskmine iga arvesse mineva katsesõidu puhul.

Kui ülekandesüsteemi töö kontrollimiseks katsenõuete täitmise eesmärgil võib kasutada punktis 4.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või vahendeid, arvutatakse awot test järgmise valemi abil:

awot test = ((vBB'/3,6)2 – (vAA'/3,6)2)/(2 * (20 + l))

Võib kasutada eelkiirendust.

Kui punktis 4.1.2.1.4.2 kirjeldatud seadmeid või vahendeid ei kasutata, arvutatakse awot test valemiga:

awot_test PP-BB = ((vBB'/3,6)2 – (vPP'/3,6)2)/(2 * (10 + l))

Eelkiirendust ei kasutata.

Gaasipedaali vajutamise koht on seal, kus sõiduki võrdluspunkt ületab joone AA'.

4.1.2.1.2.3.

Sihtkiirendus

Sihtkiirendus aurban määrab tüüpilise kiirenduse linnaliikluses ja see saadakse statistilistest uuringutest. See on sõiduki massivõimsusest (PMR) sõltuv funktsioon.

Sihtkiirendus aurban saadakse järgmiselt:

aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09

4.1.2.1.2.4.

Võrdluskiirendus

Võrdluskiirendus awot ref määrab vajaliku kiirenduse kiirenduskatse ajal katserajal. See on sõiduki massivõimsusest (PMR) sõltuv funktsioon. See funktsioon on sõidukikategooriate puhul erinev.

Võrdluskiirendus awot ref saadakse järgmiselt:

awot ref = 1,59 * log10 (PMR) – 1,41 , kui PMR ≥ 25

awot ref = aurban = 0,63 * log10 (PMR) – 0,09 , kui PMR < 25

4.1.2.1.3.

Osaline võimsustegur kP

Osalist võimsustegurit kP (vt punkt 4.1.3.1) kasutatakse M1- ja N1-kategooria sõidukite kiirenduskatse ja püsikiiruskatse tulemuste kaalutud kombinatsiooni jaoks.

Muudel juhtudel peale üheainsa käigu katsetamise tuleb väärtuse awot test asemel kasutada väärtust awot ref (vt punkt 3.1.3.1).

4.1.2.1.4.

Ülekandearvu valimine

Katse jaoks ülekandearvude valimine sõltub kiirenduspotentsiaalist awot gaasi põhjavajutamisel; see põhineb võrdluskiirendusel awot ref, mis on vajalik kiirenduse katsetamiseks gaasi vajutamisel täiesti põhja.

Mõnedel sõidukitel võivad olla ülekande jaoks erinevad tarkvaraprogrammid või režiimid (nt sportlik, talvine, kohastuv). Kui sõidukil on erinevad režiimid arvestatava kiirenduse saavutamiseks, peab sõidukitootja tehnilisele teenistusele usutavalt tõendama, et sõidukit on katsetatud režiimil, millel saavutatakse kiirendusele awot ref lähim kiirendus.

4.1.2.1.4.1.

Käsikäigukasti, automaatkäigukasti, kohastuva ülekande või sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseeritud ülekandearvudega

Ülekandearvu on võimalik valida järgmistel tingimustel:

a)

kui üks konkreetne ülekandearv võimaldab kiirendust hälbega ±5 % võrdluskiirendusest awot ref, mis ei ületa 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb katse teha selle ülekandearvuga;

| b) | kui ükski ülekandearvudest ei võimalda nõutavat kiirendust, tuleb võrdluskiirendusest suurema kiirenduse jaoks valida ülekandearv i ja võrdluskiirendusest väiksema kiirenduse jaoks ülekandearv i+1. Kui kiirendus ülekandearvul i ei ületa 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb katsetamiseks kasutada mõlemat ülekandearvu. Kaalumissuhe võrdluskiirenduse awot ref suhtes arvutatakse järgmiselt:
  k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1)) |
| --- | --- |

b)

kui ükski ülekandearvudest ei võimalda nõutavat kiirendust, tuleb võrdluskiirendusest suurema kiirenduse jaoks valida ülekandearv i ja võrdluskiirendusest väiksema kiirenduse jaoks ülekandearv i+1. Kui kiirendus ülekandearvul i ei ületa 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb katsetamiseks kasutada mõlemat ülekandearvu. Kaalumissuhe võrdluskiirenduse awot ref suhtes arvutatakse järgmiselt:

k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

| c) | kui ülekandearvu i kiirendusväärtus ületab 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb kasutada esimest ülekandearvu, mis annab alla 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  kiirenduse, välja arvatud juhul, kui ülekandearv i+1 annab kiirenduseks vähem kui aurban. Sel juhul tuleb kasutada kahte käiku, st käike i ja i+1

  ja i+1
  , kaasa arvatud käiku i, mille puhul kiirendus ületab 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . Muudel juhtudel teisi käike ei kasutata. Katse ajal saavutatud kiirendust awot test kasutatakse kiirenduse awot ref asemel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks; [ME 50] |
| --- | --- |

c)

kui ülekandearvu i kiirendusväärtus ületab 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  , tuleb kasutada esimest ülekandearvu, mis annab alla 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  kiirenduse, välja arvatud juhul, kui ülekandearv i+1 annab kiirenduseks vähem kui aurban. Sel juhul tuleb kasutada kahte käiku, st käike i ja i+1

  ja i+1
  , kaasa arvatud käiku i, mille puhul kiirendus ületab 3,0  m/s2


  2,0  m/s2

  . Muudel juhtudel teisi käike ei kasutata. Katse ajal saavutatud kiirendust awot test kasutatakse kiirenduse awot ref asemel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks; [ME 50]

| d) | kui sõidukil on käigukast, milles on ainult üks ülekandearvu valik, tehakse kiirenduskatse selle käiguvalikuga. Saavutatud kiirendust kasutatakse seejärel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks kiirenduse awot ref asemel; |
| --- | --- |

d)

kui sõidukil on käigukast, milles on ainult üks ülekandearvu valik, tehakse kiirenduskatse selle käiguvalikuga. Saavutatud kiirendust kasutatakse seejärel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks kiirenduse awot ref asemel;

| e) | kui mootori nimipöörlemiskiirus ületatakse ülekandearvuga enne, kui sõiduk ületab joone BB', tuleb kasutada järgmist kõrgemat käiku. |
| --- | --- |

e)

kui mootori nimipöörlemiskiirus ületatakse ülekandearvuga enne, kui sõiduk ületab joone BB', tuleb kasutada järgmist kõrgemat käiku.

4.1.2.1.4.2.

Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande või sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukid, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega

Kasutatakse käiguvalitsa asendit, mis on ette nähtud täieliku automaatsõidu jaoks.

Kiirendusväärtus awot test arvutatakse punktis 4.1.2.1.2.2 kirjeldatu kohaselt.

Katse võib seejärel sisaldada käigu vahetamist madalamaks ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine kõrgemaks ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Tuleb vältida käigu vahetamist sellisele ülekandearvule, mida linnaliikluses ei kasutata.

Seega on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käiguvalitsa asendeid, et vältida käigu allavahetumist, mille ülekandearvu konkreetsetes katsetingimustes linnaliikluses tavaliselt ei kasutata.

Saavutatud kiirendus awot test peab olema suurem kui kiirendus aurban või sellega võrdne.

Võimaluse korral peab tootja võtma tarvitusele abinõud, et vältida kiirendusväärtusi awot test, mis on suuremad kui 2,0  m/s2.

Saavutatud kiirendust awot test kasutatakse seejärel kiirenduse awot ref asemel osalise võimsusteguri kP arvutamiseks (vt punkt 4.1.2.1.3).

4.1.2.1.5.

Kiirenduskatse

Tootja määrab kindlaks võrdluspunkti asukoha enne joont AA', kus gaasipedaal vajutatakse täielikult põhja. Gaasipedaal vajutatakse põhja (nii kiiresti kui võimalik), kui sõiduki võrdluspunkt jõuab kindlaksmääratud punktini. Gaasipedaali hoitakse põhjavajutatud asendis, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB'. Seejärel lastakse gaasipedaal võimalikult kiiresti lahti. Gaasipedaali põhjavajutamise punkt tuleb sõiduki- ja katseandmetes II lisa 3. liite kohaselt üles märkida. Tehnilisel teenistusel peab olema võimalik teha eelkatseid.

Liigendatud sõidukite puhul ei võeta joone BB' ületamisel arvesse haagiseid, mida ei ole võimalik sõiduki küljest lahti haakida.

4.1.2.1.6.

Püsikiiruskatse

Püsikiiruskatse tehakse sama(de) käiguga (käikudega), mis on ette nähtud kiirenduskatse jaoks, püsikiirusel 50 km/h hälbega ±1 km/h joonte AA' ja BB' vahel. Püsikiiruskatse ajaks tuleb joonte AA' ja BB' vahele püsikiiruse säilitamiseks paigaldada kiirenduskontrollseade. Kui käik fikseeritakse kiirenduskatse ajaks, tuleb seesama käik fikseerida püsikiiruskatse ajaks.

Püsikiiruskatse ei ole nõutav sõidukite puhul, mille massivõimsus PMR < 25.

4.1.2.2.

M2 > 3 500  kg, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

Sõiduki keskjoone teekond peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC' alates joonele AA' lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagaosa ületab joone BB'. Katse tuleb teha haagise või poolhaagiseta. Kui haagist ei saa veduki küljest hõlpsasti lahti haakida, ei võeta haagist joone BB' ületamisel arvesse. Kui sõiduki koosseisu kuuluvad sellised seadmed nagu betoonisegisti, kompressor jms, ei või need seadmed katse ajal töötada. Sõiduki katsemass peab vastama punkti 3.2.1 tabelis esitatud näitajale.

M2 > 3 500  kg ja N2-kategooria puhul ette nähtud tingimused

Kui võrdluspunkt ületab joone BB', peab mootorikiirus nBB' olema 70–74 % kiirusest S, mille juures mootor saavutab suurima nimivõimsuse, ja sõidukikiirus peab olema 35 km/h ± 5 km/h. Joonte AA' ja BB' vahel peab olema tagatud stabiilne kiirendus.

M3- ja N3-kategooria puhul ette nähtud tingimused

Kui võrdluspunkt ületab joone BB', peab mootorikiirus nBB' olema 85–89 % kiirusest S, mille juures mootor saavutab suurima nimivõimsuse, ja sõidukikiirus peab olema 35 km/h ± 5 km/h. Joonte AA' ja BB' vahel peab olema tagatud stabiilne kiirendus.

4.1.2.2.1.

Ülekandearvu valimine

4.1.2.2.1.1.

Käsikäigukastiga sõidukid

Tuleb tagada stabiilne kiirendus. Käiguvaliku määravad ettenähtud tingimused. Kui kiiruse erinevus on ettenähtud hälbest suurem, tuleb katsetada kahte käiku, üks sihtkiirusest kõrgem ja teine sihtkiirusest madalam.

Kui enam kui üks käik vastab ettenähtud tingimustele, tuleb valida käik, mis on lähim kiirusele 35 km/h. Kui ükski käik ei täida vtest tingimust, katsetatakse kahte käiku, millest üks on madalam kui vtest ja teine sellest kõrgem. Mootori sihtkiirus tuleb saavutada igasugustes tingimustes.

Tagatud peab olema stabiilne kiirendus. Kui mõnel käigul ei saa tagada stabiilset kiirendust, siis seda käiku arvesse ei võeta.

4.1.2.2.1.2.

Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukid

Kasutatakse käiguvalitsa asendit, mis on ette nähtud täieliku automaatsõidu jaoks. Katse võib seejärel hõlmata käigu vahetamist madalamaks ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine kõrgemaks ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Tuleb vältida käigu vahetamist konkreetsetes katsetingimustes sellisele ülekandearvule, mida linnasõidul ei kasutata. Seega on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, et vältida käigu allavahetumist, mille ülekandearvu konkreetsetes katsetingimustes linnaliikluses tavaliselt ei kasutata.

Kui sõiduki ülekandesüsteem on projekteeritud nii, et valida saab ainult ühte käiku (sõidukäiku), mis piirab mootorikiirust katse ajal, katsetatakse sõidukit ainult selle sihtkiirusel. Kui sõidukil on mootori ja ülekande kombinatsioon, mis ei vasta punktis 4.1.2.2.1.1 sätestatud nõuetele, katsetatakse sõidukit ainult selle sihtkiirusel. Sõiduki sihtkiirus (vBB') on katses 35 km/h ± 5 km/h. Käiku võib seada suuremale ja väiksemale kiirendusele vaid pärast seda, kui sõiduki võrdluspunkt ületab joone PP'. Tuleb teha kaks katset, üks lõppkiirusega vtest = vBB' + 5 km/h ja teine lõppkiirusega vtest = vBB' – 5 km/h. Registreeritakse selline müratase, mis saadakse kõige suurema mootorikiirusega tehtud katsel joonest AA' jooneni BB'.

4.1.2.2.2.

Kiirenduskatse

Kui sõiduki võrdluspunkt jõuab jooneni AA', tuleb gaasipedaal täiesti alla vajutada (ilma automaatse käiguvahetuseta madalamale tavalisel linnasõidul kasutatavast) ja hoida seda põhjas, kuni sõiduki tagaosa ületab joone BB', aga võrdluspunkt on vähemalt 5 m joonest BB'. Siis tuleb gaasipedaal lahti lasta.

Liigendatud sõidukite puhul ei võeta joone BB' ületamisel arvesse haagiseid, mida ei ole võimalik sõiduki küljest lahti haakida.

4.1.3.

Tulemuste tõlgendamine

Registreerida tuleb maksimaalne A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase, mis saadakse näiduks iga kord, kui sõiduk läbib vahemaa joonte AA' ja BB' vahel. Kui täheldatakse tavapärasest mürarõhust erinevat müra haripunkti, ei võeta seda mõõtmist arvesse. Mõlemal pool sõidukit ja iga ülekandearvu kohta tehakse vähemalt neli mõõtmist kõikides katsetingimustes. Mõõtmisi võib vasakul ja paremal pool teha korraga või järgemööda. Sõiduki ühe poole lõpptulemuse arvutamiseks kasutatakse esimest nelja järjestikust kehtivat mõõtmistulemust 2 dB(A) piires, kehtetud tulemused on välja jäetud (vt punkt 3.1). Kummagi poole tulemuste keskmised väärtused arvutatakse eraldi. Vahetulemuseks loetakse suurem saadud keskmine väärtus (nendest kahest), mis ümardatakse ühe kümnendkohani.

Joontel AA', BB' ja PP' tehtud kiirusemõõtmiste tulemused märgitakse üles ja neid kasutatakse arvutustes ühe kümnendkohaga.

Arvutatud kiirendus awot test pannakse kirja kahe kümnendkohaga.

4.1.3.1.

M1-, N1- ja M2 ≤ 3 500  kg kategooria sõidukid

Kiiruskatsel ja püsikiiruskatsel arvutatakse väärtused valemitega:

Lwot rep = Lwot (i+1) + k * (Lwot(i) – Lwot (i+1))

Lcrs rep = Lcrs(i+1) + k * (Lcrs (i) – Lcrs (i+1))

kus k = (awot ref – awot (i+1))/(awot (i) – awot (i+1))

Üheainsa ülekandearvuga katsetamisel loetakse saadud tulemused katsetulemusteks.

Lõpptulemus arvutatakse Lwot rep ja Lcrs rep põhjal. Valem on järgmine:

Lurban = Lwot rep – kP * (Lwot rep – Lcrs rep)

Kaalutegur kP annab osalise võimsusteguri linnasõidu jaoks. Muudel kui üheainsa käiguga katsetel arvutatakse kP valemiga:

kP = 1 – (aurban/awot ref)

Kui katseks on ette nähtud ainult üks käik, arvutatakse kP valemiga:

kP = 1 – (aurban/awot test)

Juhul kui awot test on väiksem kui aurban:

kP = 0

4.1.3.2.

M2 > 3 500  kg, M3-, N2- ja N3-kategooria sõidukid

Kui katsetatakse ühte käiku, võrdub lõpptulemus vahetulemusega. Kui katsetatakse kahte käiku, arvutatakse vahetulemuste aritmeetiline keskmine.

4.2.

Seisva sõiduki mürataseme mõõtmine

4.2.1.

Müratase sõidukite läheduses

Mõõtmistulemused kantakse I lisa 3. liites osutatud katseprotokolli.

4.2.2.

Akustilised mõõtmised

Mõõtmistel tuleb kasutada punktis 2.1 määratletud täppismüramõõturit või samaväärset mõõtesüsteemi.

4.2.3.

Katsekoht – kohalikud tingimused, nagu on osutatud II lisa 2. liite joonisel 1

4.2.3.1.

Mikrofoni läheduses ei tohi olla takistusi, mis võiksid mõjutada helivälja, ning mikrofoni ja müraallika vahel ei tohi olla inimesi. Mõõtmise vaatleja peab asuma selliselt, et ta ei mõjuta mõõtmise näitu.

4.2.4.

Häiremüra ja tuule mõju

Mõõteriistade näidud, mis tulenevad ümbritsevast mürast ja tuulest, peavad olema vähemalt 10 dB(A) võrra mõõdetavast müratasemest väiksemad. Mikrofonile võib paigaldada sobiva tuulevarju tingimusel, et võetakse arvesse selle mõju mikrofoni tundlikkusele (vt punkt 2.1).

4.2.5.

Mõõtmismeetod

4.2.5.1.

Mõõtmiste laad ja arv

A-sageduskorrektsiooniga detsibellides (dB(A)) väljendatavat maksimaalset mürataset tuleb mõõta punktis 4.2.5.3.2.1 osutatud töötamisaja jooksul.

Igas mõõtepunktis tuleb teha vähemalt kolm mõõtmist.

4.2.5.2.

Sõiduki asetus ja ettevalmistamine

Sõiduk peab asuma katseala keskosas, käiguvalits vabakäigul ja sidur rakendatud. Kui sõiduki konstruktsioon seda ei võimalda, tuleb sõiduki katsetamisel lähtuda seisva sõiduki mootori katsetamise kohta käivatest tootja ettekirjutustest. Enne mõõtmisi tuleb mootor viia tootja juhistele vastavasse tavapärasesse töökorda.

Kui sõidukil on automaatse käivitusseadmega ventilaator(id), siis selle süsteemi töörežiimi mürataseme mõõtmiste ajal ei muudeta.

Mootorikapott või mootoriruumi kaas, kui sõidukil on need olemas, peavad olema kinni.

4.2.5.3.

Müra mõõtmine heitgaasisüsteemi läheduses, nagu on osutatud II lisa 2. liite joonisel 1

4.2.5.3.1.

Mikrofoni asendid

4.2.5.3.1.1.

Mikrofon peab asuma joonisel 1 näidatud väljalasketoru võrdluspunktist 0,5  m ± 0,01  m kaugusel ja vootelje suhtes toru lõpus 45o ± 5o nurga all. Mikrofon peab olema võrdluspunktiga ühel kõrgusel, kuid mitte madalamal kui 0,2  m kõrgusel maapinnast. Mikrofoni võrdlustelg peab olema maapinnaga paralleelsel tasapinnal ja suunatud võrdluspunkti poole heitgaasisüsteemi väljalaskeaval. Kui mikrofoni saab seada kahte asendisse, tuleb kasutada kohta, mis asub sõiduki pikikeskjoonest külje suunas kõige kaugemal. Kui väljalasketoru vootelg on sõiduki pikikeskjoone suhtes 90o nurga all, tuleb mikrofon asetada kohta, mis asub mootorist kõige kaugemal.

4.2.5.3.1.2.

Sõidukitel, mille heitgaasisüsteemil on väljalaskeavad, mis asuvad üksteisest kaugemal kui 0,3  m, tehakse üks mõõtmine iga väljalaskeava kohta. Protokolli kantakse kõige kõrgem tase.

4.2.5.3.1.3.

Kui heitgaasisüsteemil on kaks või enam üksteisest alla 0,3  m kaugusel asuvat ja sama summutiga ühendatud väljalaskeava, tehakse ainult üks mõõtmine. Mikrofon asetatakse sõiduki piirjoontele lähima väljalaskeava poole või kui sellist väljalaskeava ei ole, siis maapinnast kõige kõrgemal asuva väljalaskeava poole.

4.2.5.3.1.4.

Vertikaalse väljalaskeavaga sõidukite (nt kommertsveokite) puhul tuleb mikrofon paigutada väljalaskeavaga ühele kõrgusele. Selle telg peab olema vertikaalne ja suunatud üles. Mikrofon tuleb asetada väljalasketoru võrdluspunktist 0,5  m ± 0,01  m kaugusele, kuid see ei tohi heitgaasisüsteemile lähimale sõidukiküljele olla lähemal kui 0,2  m.

4.2.5.3.1.5.

Sõiduki kere all asuvate väljalaskeavade puhul tuleb mikrofon asetada vähemalt 0,2  m kaugusele sõiduki lähimast osast kohta, mis on väljalasketoru võrdluspunktile lähim, kuid sellele mitte lähemal kui 0,5  m, ning maapinnast 0,2  m kõrgusel ja mitte samal joonel väljalaskevooga. Punktis 4.2.5.3.1.1 ette nähtud nurga all asetamise nõude võib mõnel juhul täitmata jätta.

4.2.5.3.2.

Mootori töötingimused

4.2.5.3.2.1.

Mootori sihtkiirus

Mootori sihtkiirus määratakse järgmiselt:

| — | 75 % mootorikiirusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on ≤ 5 000 min-1; |
| --- | --- |

—

75 % mootorikiirusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on ≤ 5 000 min-1;

| — | 3 750  min-1 sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on üle 5 000 min-1 ja alla 7 500  min-1; |
| --- | --- |

—

3 750  min-1 sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on üle 5 000 min-1 ja alla 7 500  min-1;

| — | 50 % mootorikiirusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on ≥ 7 500  min-1. |
| --- | --- |

—

50 % mootorikiirusest S sõidukitel, mille mootori nimipöörlemiskiirus on ≥ 7 500  min-1.

Kui sõiduk ei saavuta sellist mootorikiirust, on sihtmootorikiirus selle seisva sõiduki katse puhul võimalikust maksimaalsest mootorikiirusest 5 % väiksem.

4.2.5.3.2.2.

Katse käik

Mootorikiirust suurendatakse järk-järgult tühikäigukiiruselt sihtmootorikiiruseni, ületamata seejuures sihtmootorikiiruse suhtes ±3 % hälvet, ja hoitakse seda püsivana. Seejärel lastakse gaasipedaal kiiresti lahti ja mootorikiirus langeb tagasi tühikäigukiirusele. Mürataset tuleb mõõta tööperioodi vältel, mis hõlmab mootori ühtlasel pöörlemiskiirusel töötamise etappi 1 sekundi vältel ja kogu aeglustusperioodi, kusjuures katsetulemuseks loetakse müramõõturi suurim näit, ümardatud ühe kümnendkohani.

4.2.5.3.2.3.

Katsete valideerimine

Mõõtmine loetakse kehtivaks, kui katsel saavutatud mootorikiirus vähemalt 1 sekundi vältel ei erine sihtmootorikiirusest rohkem kui ±3 % .

4.2.6.

Tulemused

Igas katseasendis tuleb teha vähemalt kolm mõõtmist. Registreerida tuleb iga mõõtmise maksimaalne A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase. Konkreetse mõõtmisasendi lõpptulemuse määramiseks kasutatakse esimest kolme kehtivat järjestikust mõõtmistulemust 2 dB(A) piires; kehtetud tulemused on välja jäetud (võttes arvesse punktis 3.1 sätestatud nõudeid katsekohale). Lõpptulemuseks loetakse kõikide mõõtmisasendite kolme mõõtmise kõrgeim müratase.

---

(1)  Seisval sõidukil tehakse katse, et saada võrdlusväärtus seda meetodit kasutavate ametiasutuste jaoks kasutusel olevate sõidukite kontrollimiseks.

(2)  Käesoleva määruse VII lisa kohaselt.

(3)  Nagu on näidatud käesoleva määruse II lisa 1. liite joonisel 1.

(4)  Nagu on näidatud käesoleva määruse II lisa 1. liite joonisel 1.

(5)  Kuna rehvide osa üldises müras on märkimisväärne, tuleb arvesse võtta rehvide ja teepinna kokkupuutel tekkiva müra kohta kehtivaid õigusnorme. Veorattarehvid, talverehvid ja erikasutusrehvid tuleb tüübikinnituse ja toodangu nõuetelevastavuse mõõtmistel tootja taotlusel ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 117 (ELT L 231, 29.8.2008, lk 19)

  nr 117 viimaste muudatuste
  kohaselt kõrvale jätta. [ME 49]

(6)  Vt VII lisa joonis 1.

(7)  Sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast.

1. liide

Image

| | T = pealtvaade
  S = külgvaade
  A = kaldlõikega toru
  B = alla painutatud toru
  C = sirge toru
  D = vertikaalne toru
  1 = võrdluspunkt
  2 = katseraja pind |
| --- | --- |

Image

T = pealtvaade

S = külgvaade

A = kaldlõikega toru

B = alla painutatud toru

C = sirge toru

D = vertikaalne toru

1 = võrdluspunkt

2 = katseraja pind

Joonis 2. Võrdluspunkt

| | |
| --- | --- |
| Joonis 3a | Joonis 3b |

Image

Image

Joonis 3a

Joonis 3b

| | |
| --- | --- |
| Joonis 3c | Joonis 3d |

Image

Image

Joonis 3c

Joonis 3d

| Joonised 3a–3d. | Näited mikrofoni asukoha kohta olenevalt väljalasketoru asukohast |
| --- | --- |

Joonised 3a–3d.

Näited mikrofoni asukoha kohta olenevalt väljalasketoru asukohast

III LISA

Piirnormid

II lisa sätete kohaselt mõõdetud
  ja selline allapoole lähima täisarvuni ümardatud
  müratase
  , kui komast paremale jääv murdosa on väiksem kui 0,5, ja ülespoole lähima täisarvuni ümardatud müratase, kui komast paremale jääv murdosa on vähemalt 0,5 või sellest suurem,
  ei tohi ületada järgmisi piirnorme.

| Sõidukikategooria | Sõidukikategooria kirjeldus | Piirnormid






  ühik: dB(A)






  [detsibellid A-skaalal] |
| --- | --- | --- |
| Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel | Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel | Piirnormid uute sõidukite registreerimisel, müümisel ja kasutuselevõtul |
| 1.




  etapp alates






  [2 aasta möödumisest avaldamisest] | 2.




  etapp alates






  [5 aasta möödumisest avaldamisest] | 3.




  etapp alates






  [7 aasta möödumisest avaldamisest] |
| Üldine | Maastikusõiduk



   (*) | Üldine | Maastikusõiduk



   (*) | Üldine | Maastikusõiduk



   (*) |
| M | Reisijateveoks kasutatavad sõidukid | | | | | | |
| M1 | Istmete arv ≤ 9 | 70 | 71



   (**) | 68 | 69



   (**) | 68 | 69



   (**) |
| M1 | Istmete arv ≤ 9;






  massivõimsuse indeks > 150 kW/t | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| M2 | Istmete arv > 9; Mass ≤ 2 tonni | 72 | 72 | 70 | 70 | 70 | 70 |
| M2 | Istmete arv > 9; 2 tonni < mass ≤ 3,5  tonni | 73 | 74 | 71 | 72 | 71 | 72 |
| M2 | Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass ≤ 5 tonni;






  mootori nimivõimsus < 150 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| M2 | Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass ≤ 5 tonni;






  mootori nimivõimsus ≥ 150 kW | 76 | 78 | 74 | 76 | 74 | 76 |
| M3 | Istmete arv > 9; mass > 5 tonni;






  mootori nimivõimsus < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| M3 | Istmete arv > 9; mass > 5 tonni;






  mootori nimivõimsus ≥ 150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N | Kaubaveoks kasutatavad sõidukid | | | | | | |
| N1 | Mass ≤ 2 tonni | 71 | 71 | 69 | 69 | 69 | 69 |
| N1 | 2 tonni < mass ≤ 3,5  tonni | 72 | 73 | 70 | 71 | 70 | 71 |
| N2 | 3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;






  mootori nimivõimsus < 75 kW | 74 | 75 | 72 | 73 | 72 | 73 |
| N2 | 3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;






  75 ≤ mootori nimivõimsus < 150 kW | 75 | 76 | 73 | 74 | 73 | 74 |
| N2 | 3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;






  mootori nimivõimsus ≥ 150 kW | 77 | 79 | 75 | 77 | 75 | 77 |
| N3 | Mass > 12 tonni;






  75 ≤ mootori nimivõimsus < 150 kW | 77 | 78 | 75 | 76 | 75 | 76 |
| N3 | Mass > 12 tonni;






  mootori nimivõimsus ≥ 150 kW | 80 | 82 | 78 | 80 | 78 | 80 |

Sõidukikategooria

Sõidukikategooria kirjeldus

Piirnormid

ühik: dB(A)

[detsibellid A-skaalal]

Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel

Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel

Piirnormid uute sõidukite registreerimisel, müümisel ja kasutuselevõtul

1.




  etapp alates

[2 aasta möödumisest avaldamisest]

2.




  etapp alates

[5 aasta möödumisest avaldamisest]

3.




  etapp alates

[7 aasta möödumisest avaldamisest]

Üldine

Maastikusõiduk



   (*)

Üldine

Maastikusõiduk



   (*)

Üldine

Maastikusõiduk



   (*)

M

Reisijateveoks kasutatavad sõidukid

M1

Istmete arv ≤ 9

70

71



   (**)

68

69



   (**)

68

69



   (**)

M1

Istmete arv ≤ 9;

massivõimsuse indeks > 150 kW/t

71

71

69

69

69

69

M2

Istmete arv > 9; Mass ≤ 2 tonni

72

72

70

70

70

70

M2

Istmete arv > 9; 2 tonni < mass ≤ 3,5  tonni

73

74

71

72

71

72

M2

Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass ≤ 5 tonni;

mootori nimivõimsus < 150 kW

74

75

72

73

72

73

M2

Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass ≤ 5 tonni;

mootori nimivõimsus ≥ 150 kW

76

78

74

76

74

76

M3

Istmete arv > 9; mass > 5 tonni;

mootori nimivõimsus < 150 kW

75

76

73

74

73

74

M3

Istmete arv > 9; mass > 5 tonni;

mootori nimivõimsus ≥ 150 kW

77

79

75

77

75

77

N

Kaubaveoks kasutatavad sõidukid

N1

Mass ≤ 2 tonni

71

71

69

69

69

69

N1

2 tonni < mass ≤ 3,5  tonni

72

73

70

71

70

71

N2

3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;

mootori nimivõimsus < 75 kW

74

75

72

73

72

73

N2

3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;

75 ≤ mootori nimivõimsus < 150 kW

75

76

73

74

73

74

N2

3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni;

mootori nimivõimsus ≥ 150 kW

77

79

75

77

75

77

N3

Mass > 12 tonni;

75 ≤ mootori nimivõimsus < 150 kW

77

78

75

76

75

76

N3

Mass > 12 tonni;

mootori nimivõimsus ≥ 150 kW

80

82

78

80

78

80

| Sõidukikategooria | Sõidukikategooria kirjeldus | Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel




  [detsibellid A-skaalal]

   (*) | Uute sõidukitüüpide tüübikinnituste ning uute sõidukite registreerimise, müümise ja kasutuselevõtu piirnormid




  [detsibellid A-skaalal]

   (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.


  etapp alates




  [6 aasta möödumisest avaldamisest] | 2.


  etapp alates




  [8 aasta möödumisest avaldamisest] |
| M | Reisijateveoks kasutatavad sõidukid |
| M1 | Istmete arv ≤ 9; ≤ 125kW/t | 68 | 68 |
| Istmete arv ≤ 9; 125kW/t < massivõimsuse indeks ≤ 150kW/t | 70 | 70 |
| Istmete arv ≤ 9; massivõimsuse indeks ≤ 150kW/t M1 | 73 | 73 |
| M1 | Istmete arv ≤ 4 koos juhiga; massivõimsuse indeks > 200 kw/t; juhiistme R-punkt < 450 mm maapinnast | 74 | 74 |
| M2 | Istmete arv > 9; mass ≤ 2,5 tonni | 69 | 69 |
| Istmete arv > 9; 2,5 tonni < mass < 3,5  tonni | 72 | 72 |
| Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass < 5 tonni; | 75 | 75 |
| M3 | Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; mootori nimivõimsus ≤ 180 kW | 74 | 74 |
| Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; 180 kW < mootori nimivõimsus ≤ 250kW | 77 | 77 |
| Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; mootori nimivõimsus > 250 kW | 78 | 78 |
| N | Kaubaveoks kasutatavad sõidukid |
| N1 | Mass < 2,5 tonni | 69 | 69 |
| 2,5  tonni < mass < 3,5  tonni | 71 | 71 |
| N2 | 3,5  tonni < mass < 12 tonni;




  mootori nimivõimsus < 150 kW | 75 | 75 |
| 3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni; mootori nimivõimsus > 150 kW | 76 | 76 |
| N3 | Mass > 12 tonni; mootori nimivõimsus ≤ 180kW | 77 | 77 |
| Mass > 12 kW; 180 < mootori nimivõimsus ≤ 250kW | 79 | 79 |
| Mass > 12 tonni; mootori nimivõimsus > 250 kW | 81 | 81 |

Sõidukikategooria

Sõidukikategooria kirjeldus

Piirnormid uutele sõidukitüüpidele tüübikinnituse taotlemisel

[detsibellid A-skaalal]

   (*)

Uute sõidukitüüpide tüübikinnituste ning uute sõidukite registreerimise, müümise ja kasutuselevõtu piirnormid

[detsibellid A-skaalal]

   (*)

1.


  etapp alates

[6 aasta möödumisest avaldamisest]

2.


  etapp alates

[8 aasta möödumisest avaldamisest]

M

Reisijateveoks kasutatavad sõidukid

M1

Istmete arv ≤ 9; ≤ 125kW/t

68

68

Istmete arv ≤ 9; 125kW/t < massivõimsuse indeks ≤ 150kW/t

70

70

Istmete arv ≤ 9; massivõimsuse indeks ≤ 150kW/t M1

73

73

M1

Istmete arv ≤ 4 koos juhiga; massivõimsuse indeks > 200 kw/t; juhiistme R-punkt < 450 mm maapinnast

74

74

M2

Istmete arv > 9; mass ≤ 2,5 tonni

69

69

Istmete arv > 9; 2,5 tonni < mass < 3,5  tonni

72

72

Istmete arv > 9; 3,5  tonni < mass < 5 tonni;

75

75

M3

Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; mootori nimivõimsus ≤ 180 kW

74

74

Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; 180 kW < mootori nimivõimsus ≤ 250kW

77

77

Istmete arv > 9; mass > 5 tonni; mootori nimivõimsus > 250 kW

78

78

N

Kaubaveoks kasutatavad sõidukid

N1

Mass < 2,5 tonni

69

69

2,5  tonni < mass < 3,5  tonni

71

71

N2

3,5  tonni < mass < 12 tonni;

mootori nimivõimsus < 150 kW

75

75

3,5  tonni < mass ≤ 12 tonni; mootori nimivõimsus > 150 kW

76

76

N3

Mass > 12 tonni; mootori nimivõimsus ≤ 180kW

77

77

Mass > 12 kW; 180 < mootori nimivõimsus ≤ 250kW

79

79

Mass > 12 tonni; mootori nimivõimsus > 250 kW

81

81

---

(*)  Suuremad piirnormid kehtivad vaid juhul, kui sõiduk vastab

  Piirnorme suurendatakse 1 dB-ni sõidukite puhul, mis vastavad
  ELi direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa punktis 4 esitatud maastikusõidukite asjakohasele määratlusele.

(**)  M1-kategooria sõidukite puhul kehtivad maastikusõidukitele ette nähtud suuremad piirnormid vaid juhul, kui maksimaalne lubatud mass on > 2 tonni.
  [ME 61]

IV LISA

Heli neelavaid kiudmaterjale sisaldavad summutisüsteemid

| 1. | Üldnõuded
  Heli neelavaid kiudmaterjale võib summutisüsteemides või nende osades kasutada, kui on täidetud üks alljärgnevatest tingimustest:






  (a) | heitgaas ei puutu kiudmaterjalidega kokku; |
| --- | --- | --- |

1.

Üldnõuded

Heli neelavaid kiudmaterjale võib summutisüsteemides või nende osades kasutada, kui on täidetud üks alljärgnevatest tingimustest:

(a)

heitgaas ei puutu kiudmaterjalidega kokku;

| (b) | summutisüsteem või selle osade konstruktsioonitüüp on sama, mis süsteemidel või osadel, mille puhul on mõne teise sõidukitüübiga seoses käesoleva määruse nõuetele vastava tüübikinnitusmenetluse käigus tõendatud, et see on vastupidav. |
| --- | --- |

(b)

summutisüsteem või selle osade konstruktsioonitüüp on sama, mis süsteemidel või osadel, mille puhul on mõne teise sõidukitüübiga seoses käesoleva määruse nõuetele vastava tüübikinnitusmenetluse käigus tõendatud, et see on vastupidav.

Kui kumbki tingimus ei ole täidetud, viiakse läbi kogu summutisüsteemi või selle osade tavakonditsioneerimine, kasutades ühte kolmest allkirjeldatud seadeldisest ja protseduurist.

1.1.

Pidev kasutamine maanteel 10 000  km vältel

1.1.1.

50 % ± 20 % sellest läbisõidust moodustab linnasõit ja teise poole suurel kiirusel läbitavad pikad vahemaad; pideva kasutamise maanteel võib asendada vastava katserajaprogrammiga.

1.1.2.

Kahe kiiruse režiime tuleb vaheldada vähemalt kaks korda.

1.1.3.

Täismahus katsetamisprogramm peab sisaldama minimaalselt kümmet vähemalt kolmetunnist pausi, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

1.2.

Katsestendil konditsioneerimine

1.2.1.

Heitgaasisüsteem või selle osad tuleb paigaldada standardosi kasutades ja sõidukitootja juhiseid järgides I lisa punktis 1.3 osutatud sõidukile või I lisa punktis 1.4 osutatud mootori külge. I lisa punktis 1.3 osutatud sõiduki korral tuleb rulldünamomeetrile paigaldada sõiduk. I lisa punktis 1.4 osutatud mootori korral tuleb dünamomeetrile paigutada mootor.

1.2.2.

Katse tehakse kuuest kuuetunnisest ajavahemikust koosneva seeriana, kusjuures igale ajavahemikule järgneb vähemalt 12-tunnine paus, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

1.2.3.

Iga kuuetunnise ajavahemiku vältel töötab mootor järjestikku järgmistes tingimustes:

| (a) | viieminutiline etapp tühikäigukiirusel; |
| --- | --- |

(a)

viieminutiline etapp tühikäigukiirusel;

| (b) | ühetunnine etapp veerandkoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

(b)

ühetunnine etapp veerandkoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| (c) | ühetunnine etapp poolkoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

(c)

ühetunnine etapp poolkoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| (d) | kümneminutiline etapp täiskoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

(d)

kümneminutiline etapp täiskoormusel pöörlemiskiirusel (S), mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| (e) | viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S); |
| --- | --- |

(e)

viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S);

| (f) | kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S). |
| --- | --- |

(f)

kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S).

Kuue etapi kogukestus: kolm tundi.

Iga ajavahemik peab hõlmama kahte järjestikust tsüklit, mil mootor töötab punktides a–f nimetatud tingimustes.

1.2.4.

Katse vältel ei tohi summutisüsteemi või selle osi jahutada sundõhuvooluga, mis simuleerib tavapärast sõiduki ümber tekkivat õhuvoolu. Tootja taotlusel võib summutisüsteemi või selle osi siiski jahutada, et mitte ületada maksimumkiirusel liikuva sõiduki summuti sisselaskeava juures mõõdetud temperatuuri.

1.3.

Konditsioneerimine pulsatsiooniga

1.3.1.

Summutisüsteem või selle osad tuleb paigaldada I lisa punktis 1.3 osutatud sõidukile või I lisa punktis 1.4 osutatud mootori külge. Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile.

Teisel juhul tuleb mootor paigaldada dünamomeetrile. Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud käesoleva lisa liite joonisel 1, paigaldatakse summutisüsteemi väljalaskeavale. Kasutada võib ka muid seadmeid, millega saadakse võrdväärsed tulemused.

1.3.2.

Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirventiil kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 tsükli vältel.

1.3.3.

Ventiil peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab väärtuse vahemikus 0,35 —0,40  kPa. Ventiil peab sulguma, kui rõhk ei erine avatud ventiili korral saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 %.

1.3.4.

Viitlüliti tööintervall seatakse selliselt, et punktis 1.3.3 sätestatud heitgaasi voolamise nõuded oleksid täidetud.

1.3.5

Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest (S), mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

1.3.6.

Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 %ga mootori pöörlemiskiirusest (S).

1.3.7.

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

1.3.8.

Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi.

Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

Liide 1

Image

| 1. | Sisselasketoru äärik või katsetatava heitgaasisüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv |
| --- | --- |
| 2. | Käsitsi juhitav reguleerimisklapp |
| 3. | Maksimaalselt 40 l mahuga pidurivedeliku anum, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund |
| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05 —2,5  baari |
| 5. | Viitlüliti |
| 6. | Impulsiloendur |
| 7. | Kiirventiil, nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5  sekundit. |
| 8. | Heitgaaside väljumine |
| 9. | Painduv toru |
| 10. | Rõhumõõtur |

1.

Sisselasketoru äärik või katsetatava heitgaasisüsteemi tagaosa külge ühendatav muhv

2.

Käsitsi juhitav reguleerimisklapp

3.

Maksimaalselt 40 l mahuga pidurivedeliku anum, mille täitmise aeg on vähemalt üks sekund

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 0,05 —2,5  baari

5.

Viitlüliti

6.

Impulsiloendur

7.

Kiirventiil, nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N jõudu tekitav neljabaarise rõhuga pneumosilinder. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5  sekundit.

8.

Heitgaaside väljumine

9.

Painduv toru

10.

Rõhumõõtur

V LISA

Suruõhumüra

| 1. | Mõõtmismeetod |
| --- | --- |
| | Mõõtmised korraldatakse seisva sõidukiga, kasutades joonisel 1 toodud mikrofoniasendeid 2 ja 6. Mõõtmiste käigus registreeritakse kõrgeimad A-sageduskorrektsiooniga müratasemed rõhuregulaatori õhutamise ajal ning sõidu- ja seisupiduri kasutamisele järgneva ventileerimise ajal. |
| | Müra mõõtmisel töötab mootor rõhuregulaatori õhutamise ajal tühikäigu pöörlemiskiirusel. Ventileerimismüra registreeritakse sõidu- ja seisupiduri kasutamise ajal. Enne iga mõõtmist tuleb õhukompressorseadmes tekitada suurim lubatud töörõhk ja seejärel mootor välja lülitada. |
| 2. | Tulemuste hindamine |
| | Igas mikrofoni asendis tehakse kaks mõõtmist. Mõõteriistade ebatäpsuse kompenseerimiseks vähendatakse mõõturi näitu 1 dB(A) võrra ning mõõtmistulemusena läheb arvesse kõnealune vähendatud väärtus. Tulemused loetakse kehtivaks, kui mõõtmistevaheline erinevus mikrofoni sama asendi puhul ei ületa 2 dB(A). Katsetulemuseks loetakse suurim mõõdetud väärtus. Kui see väärtus ületab mürataseme piirmäära 1 dB(A) võrra, tehakse mikrofoni vastavas asendis veel kaks mõõtmist. Sel juhul peavad mikrofoni kõnealuse asendi puhul saadud neljast mõõtmistulemusest kolm vastama mürataseme piirnormile. |
| 3. | Piirnorm |
| | Müratase ei tohi ületada piirnormi 72 dB(A). |

1.

Mõõtmismeetod

Mõõtmised korraldatakse seisva sõidukiga, kasutades joonisel 1 toodud mikrofoniasendeid 2 ja 6. Mõõtmiste käigus registreeritakse kõrgeimad A-sageduskorrektsiooniga müratasemed rõhuregulaatori õhutamise ajal ning sõidu- ja seisupiduri kasutamisele järgneva ventileerimise ajal.

Müra mõõtmisel töötab mootor rõhuregulaatori õhutamise ajal tühikäigu pöörlemiskiirusel. Ventileerimismüra registreeritakse sõidu- ja seisupiduri kasutamise ajal. Enne iga mõõtmist tuleb õhukompressorseadmes tekitada suurim lubatud töörõhk ja seejärel mootor välja lülitada.

2.

Tulemuste hindamine

Igas mikrofoni asendis tehakse kaks mõõtmist. Mõõteriistade ebatäpsuse kompenseerimiseks vähendatakse mõõturi näitu 1 dB(A) võrra ning mõõtmistulemusena läheb arvesse kõnealune vähendatud väärtus. Tulemused loetakse kehtivaks, kui mõõtmistevaheline erinevus mikrofoni sama asendi puhul ei ületa 2 dB(A). Katsetulemuseks loetakse suurim mõõdetud väärtus. Kui see väärtus ületab mürataseme piirmäära 1 dB(A) võrra, tehakse mikrofoni vastavas asendis veel kaks mõõtmist. Sel juhul peavad mikrofoni kõnealuse asendi puhul saadud neljast mõõtmistulemusest kolm vastama mürataseme piirnormile.

3.

Piirnorm

Müratase ei tohi ületada piirnormi 72 dB(A).

Liide 1

Joonis 1. Mikrofoni asendid suruõhumüra mõõtmisel

Image

Mõõtmine tehakse seisva sõidukiga joonise 1 kohaselt, kasutades mikrofoni puhul kahte asendit sõiduki piirjoontest 7 m kaugusel ja maapinnast 1,2 m kõrgusel.

VI LISA

Toodangu nõuetelevastavuse kontrollimine sõidukite puhul

| 1. | Üldnõuded |
| --- | --- |
| | Kõnealused nõuded on kooskõlas I lisa punkti 5 alusel toodangu nõuetelevastavuse kontrollimiseks tehtava katsega. |
| 2. | Katse tegemise kord |
| | Katsekoht ja mõõteriistad peavad olema sellised, nagu on kirjeldatud II lisas. |
| 2.1. | Katsetatava(te) sõiduki(te)ga tuleb teha II lisa punktis 4.1 kirjeldatud liikuva sõiduki müra mõõtmise katse. |
| 2.2. | Suruõhumüra |
| | Sõidukite puhul, mille maksimaalne mass on suurem kui 2 800  kg ja mis on varustatud suruõhusüsteemiga, tuleb korraldada lisakatse suruõhumüra mõõtmiseks V lisa punkti 1 kohaselt. |
| 2.3. | Mürataset käsitlevad lisasätted |
| | Sõidukitootja peab kontrollima vastavust mürataset käsitlevatele lisasätetele asjakohase hindamise või VIII lisas kirjeldatud katse teel. |
| 3. | Näidise valimine ja tulemuste hindamine |
| | Punktis 2 nimetatud katseteks tuleb valida üks sõiduk. Kui katsetulemused vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse sõiduk vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele.
  Kohaldatavateks nõuetelevastavuse nõueteks on III lisas esitatud piirnormid 1dB(A) suuruse täiendava varuga. [ME 52] |
| | Kui üks katsetulemustest ei vasta direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, tuleb katsetada veel kahte sama tüüpi sõidukit käesoleva lisa punkti 2 kohaselt. |
| | Kui teise ja kolmanda sõidukiga tehtud katsete tulemused vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, loetakse sõiduk vastavaks toodangu vastavust käsitlevatele sätetele. |
| | Kui üks teise või kolmanda sõidukiga tehtud katse tulemus ei vasta direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, loetakse sõidukitüüp käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks ning tootjal tuleb vastavuse taastamiseks võtta vajalikud meetmed. |

1.

Üldnõuded

Kõnealused nõuded on kooskõlas I lisa punkti 5 alusel toodangu nõuetelevastavuse kontrollimiseks tehtava katsega.

2.

Katse tegemise kord

Katsekoht ja mõõteriistad peavad olema sellised, nagu on kirjeldatud II lisas.

2.1.

Katsetatava(te) sõiduki(te)ga tuleb teha II lisa punktis 4.1 kirjeldatud liikuva sõiduki müra mõõtmise katse.

2.2.

Suruõhumüra

Sõidukite puhul, mille maksimaalne mass on suurem kui 2 800  kg ja mis on varustatud suruõhusüsteemiga, tuleb korraldada lisakatse suruõhumüra mõõtmiseks V lisa punkti 1 kohaselt.

2.3.

Mürataset käsitlevad lisasätted

Sõidukitootja peab kontrollima vastavust mürataset käsitlevatele lisasätetele asjakohase hindamise või VIII lisas kirjeldatud katse teel.

3.

Näidise valimine ja tulemuste hindamine

Punktis 2 nimetatud katseteks tuleb valida üks sõiduk. Kui katsetulemused vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse sõiduk vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele.
  Kohaldatavateks nõuetelevastavuse nõueteks on III lisas esitatud piirnormid 1dB(A) suuruse täiendava varuga. [ME 52]

Kui üks katsetulemustest ei vasta direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, tuleb katsetada veel kahte sama tüüpi sõidukit käesoleva lisa punkti 2 kohaselt.

Kui teise ja kolmanda sõidukiga tehtud katsete tulemused vastavad direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, loetakse sõiduk vastavaks toodangu vastavust käsitlevatele sätetele.

Kui üks teise või kolmanda sõidukiga tehtud katse tulemus ei vasta direktiivi 2007/46/EÜ X lisas sätestatud toodangu vastavuse nõuetele, loetakse sõidukitüüp käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks ning tootjal tuleb vastavuse taastamiseks võtta vajalikud meetmed.

VII LISA

Katsekoha nõuded

| 1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |
| | Käesolevas lisas kirjeldatakse katseraja füüsikalisi omadusi ja katseraja pinda. Kõnealused nõuded põhinevad eristandardil (1) ning kirjeldavad nõutavaid füüsikalisi omadusi, samuti nende omaduste katsemeetodeid. |
| 2. | Pinna nõuded |
| | Pinda käsitletakse käesolevale standardile vastavana, kui selle tekstuur ja poorsus või helineeldumistegur on mõõdetud ja on leitud, et kõik punktide 2.1–2.4 nõuded on täidetud, ning punktis 3.2 sätestatud projekteerimisnõuded on täidetud. |
| 2.1. | Jäävpoorsus |
| | Katseraja sillutise segu jäävpoorsus VC ei tohi ületada 8 %. Mõõtmisprotseduur on toodud punktis 4.1. |
| 2.2. | Helineeldumistegur |
| | Kui pind ei vasta jäävpoorsuse nõudele, on pind vastuvõetav ainult siis, kui selle helineeldumistegur α ≤ 0,10 . Mõõtmisprotseduuri kirjeldus on punktis 4.2. Punkti 2.1 ja käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks ka siis, kui mõõdetakse ainult helineeldumistegur ja leitakse, et α ≤ 0,10 . |
| | Tuleb tähele panna, et kõige olulisem näitaja on helineeldumistegur, kuigi jäävpoorsus on teeinseneridele rohkem tuntud. Heli neeldumist tuleb siiski mõõta vaid juhul, kui pind ei vasta poorsuse nõudele. See on õigustatud, sest poorsus on nii mõõtmiste kui ka vastavuse mõttes suhteliselt ebamäärane ja mõni pind võidakse seejuures ekslikult tagasi lükata, kui lähtuda üksnes poorsuse mõõtmisest. |
| 2.3. | Tekstuuri sügavus |
| | Mahumeetodile vastavalt (vt punkt 4.3 allpool) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:
  TD >0,4  mm |
| 2.4. | Pinna ühtlus |
| | Tuleb kasutada kõiki otstarbekaid võimalusi, et tagada pinna võimalikult ühetaolised omadused kogu katsealal. See kehtib tekstuuri ja poorsuse kohta, kuid tuleb tähele panna, et kui veeremine on ühes kohas parem kui teises, võib tekstuur olla erinev ja võib esineda ebatasasustest tingitud rappumist. |
| 2.5. | Katseperiood |
| | Et teha kindlaks, kas pind täidab jätkuvalt käesolevas lisas kehtestatud tekstuuri ja poorsuse või heli neeldumise nõudeid, tuleb pinda regulaarselt kontrollida: |
| | (a) | jäävpoorsust või heli neeldumist: |

1.

Sissejuhatus

Käesolevas lisas kirjeldatakse katseraja füüsikalisi omadusi ja katseraja pinda. Kõnealused nõuded põhinevad eristandardil (1) ning kirjeldavad nõutavaid füüsikalisi omadusi, samuti nende omaduste katsemeetodeid.

2.

Pinna nõuded

Pinda käsitletakse käesolevale standardile vastavana, kui selle tekstuur ja poorsus või helineeldumistegur on mõõdetud ja on leitud, et kõik punktide 2.1–2.4 nõuded on täidetud, ning punktis 3.2 sätestatud projekteerimisnõuded on täidetud.

2.1.

Jäävpoorsus

Katseraja sillutise segu jäävpoorsus VC ei tohi ületada 8 %. Mõõtmisprotseduur on toodud punktis 4.1.

2.2.

Helineeldumistegur

Kui pind ei vasta jäävpoorsuse nõudele, on pind vastuvõetav ainult siis, kui selle helineeldumistegur α ≤ 0,10 . Mõõtmisprotseduuri kirjeldus on punktis 4.2. Punkti 2.1 ja käesoleva punkti nõuded loetakse täidetuks ka siis, kui mõõdetakse ainult helineeldumistegur ja leitakse, et α ≤ 0,10 .

Tuleb tähele panna, et kõige olulisem näitaja on helineeldumistegur, kuigi jäävpoorsus on teeinseneridele rohkem tuntud. Heli neeldumist tuleb siiski mõõta vaid juhul, kui pind ei vasta poorsuse nõudele. See on õigustatud, sest poorsus on nii mõõtmiste kui ka vastavuse mõttes suhteliselt ebamäärane ja mõni pind võidakse seejuures ekslikult tagasi lükata, kui lähtuda üksnes poorsuse mõõtmisest.

2.3.

Tekstuuri sügavus

Mahumeetodile vastavalt (vt punkt 4.3 allpool) mõõdetud tekstuuri sügavus (TD) peab olema:

TD >0,4  mm

2.4.

Pinna ühtlus

Tuleb kasutada kõiki otstarbekaid võimalusi, et tagada pinna võimalikult ühetaolised omadused kogu katsealal. See kehtib tekstuuri ja poorsuse kohta, kuid tuleb tähele panna, et kui veeremine on ühes kohas parem kui teises, võib tekstuur olla erinev ja võib esineda ebatasasustest tingitud rappumist.

2.5.

Katseperiood

Et teha kindlaks, kas pind täidab jätkuvalt käesolevas lisas kehtestatud tekstuuri ja poorsuse või heli neeldumise nõudeid, tuleb pinda regulaarselt kontrollida:

(a)

jäävpoorsust või heli neeldumist:

kui pind on uus;

kui pind uuena vastab nõuetele, ei nõuta edasisi perioodilisi katseid. Kui pind uuena ei vasta nõuetele, võib see nõuetele vastata hiljem, sest pind muutub aja jooksul tihedamaks ja kompaktsemaks.

| (b) | tekstuuri sügavust (TD): |
| --- | --- |

(b)

tekstuuri sügavust (TD):

kui pind on uus;

kui mürataseme katsed algavad (NB: mitte varem kui neli nädalat pärast pinnakatte paigaldamist);

edasi iga kaheteistkümne kuu järel.

3.

Katsepinna projekteerimine

3.1.

Ala

Katseraja plaani kavandamisel on tähtis miinimumnõudena tagada, et sõidukite läbitava katseribaga risti olev ala oleks kaetud kindlaksmääratud katsematerjaliga, seejuures tuleb jätta sobiv varu ohutuks ja otstarbekohaseks sõiduks. Seetõttu nõutakse, et raja laius oleks vähemalt 3 m ning rada ulatuks üle joonte AA ja BB mõlemale poole vähemalt 10 m. Joonisel 1 on näidatud sobiva katsekoha plaan ja minimaalne ala, kuhu tuleb kanda masinaga laotatud ja tihendatud ettenähtud katsepinna materjal. II lisa punkti 4.1.1 kohaselt tuleb mõõtmised teha mõlemal pool sõidukit. Selleks võib kasutada kas kaht mikrofoni (üks kummalgi pool rada) ja sõita ühes suunas või üht mikrofoni ainult ühel pool rada, aga sõita sõidukiga kahes suunas. Viimase meetodi kasutamisel puuduvad nõuded raja selle poole pinnale, kus ei ole mikrofoni.

Image

3.2.

Pinna projekteerimine ja ettevalmistamine

3.2.1.

Projekteerimise põhinõuded

Katsepind peab vastama neljale projekteerimisnõudele.

3.2.1.1.

Katsepind peab olema tihe asfaltbetoon.

3.2.1.2.

Killustiku maksimaalne mõõt on 8 mm (lubatud mõõduvahemik 6,3 –10 mm).

3.2.1.3.

Kulumiskihi paksus peab olema > 30 mm.

3.2.1.4.

Sideaineks peab olema kergsulav kvaliteetne modifitseerimata bituumen.

3.2.2.

Projekteerimise juhised

Juhisena pinna projekteerijale on joonisel 2 näidatud soovitatavate omadustega täiteaine lõimise sõelkõver. Lisaks on tabelis 1 mõned juhised soovitud tekstuuri ja vastupidavuse saavutamiseks. Sõelkõver vastab järgmisele valemile:

P (% läbiv) = 100 . (d/dmax)1/2

kus:

d = sõela nelinurkse ava mõõt millimeetrites (mm)

dmax = 8 mm peakõvera korral

dmax = 10 mm mõõduvahemiku alumise kõvera korral

dmax = 6,3  mm mõõduvahemiku ülemise kõvera korral

Image

Peale punktides 1–3.2.2 sätestatud nõuete tuleb täita järgmised
  ISO 10844:2011
  nõuded
  või viidata 5-aastase üleminekuperioodi jooksul standardile ISO 10844
  :
  1994
  : [ME 54]

| a) | liiva fraktsioon (0,063  mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada kuni 55 % looduslikku liiva ja peab sisaldama vähemalt 45 % purustatud liiva; |
| --- | --- |
| b) | alus ja dreenikiht peavad tagama hea püsivuse ja tasasuse vastavalt parimale teede projekteerimise praktikale; |
| c) | killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja suure purunemiskindlusega materjalist; |
| d) | segus kasutatav killustik peab olema pestud; |
| e) | pinnale ei tohi lisada juurde killustikku; |
| f) | sideaine kõvadus olenevalt riigi kliimaoludest väljendatuna PEN-ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Kasutada tuleb võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga; |
| g) | segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Et suurendada punktides 2.1–2.4 toodud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tiheduse kontrollimisel kasutada peale sobiva segamistemperatuuri valiku ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikut. |

a)

liiva fraktsioon (0,063  mm < sõela nelinurkse ava mõõt < 2 mm) tohib sisaldada kuni 55 % looduslikku liiva ja peab sisaldama vähemalt 45 % purustatud liiva;

b)

alus ja dreenikiht peavad tagama hea püsivuse ja tasasuse vastavalt parimale teede projekteerimise praktikale;

c)

killustik peab olema purustatud (100 % purustatud tahkudega) ja suure purunemiskindlusega materjalist;

d)

segus kasutatav killustik peab olema pestud;

e)

pinnale ei tohi lisada juurde killustikku;

f)

sideaine kõvadus olenevalt riigi kliimaoludest väljendatuna PEN-ühikutes on 40–60, 60–80 või isegi 80–100. Kasutada tuleb võimalikult kõva sideainet, kui see sobib kokku tavapraktikaga;

g)

segu temperatuur enne rullimist valitakse selline, et järgnev rullimine tagaks nõutava poorsuse. Et suurendada punktides 2.1–2.4 toodud tehniliste tingimuste täitmise tõenäosust, tuleb tiheduse kontrollimisel kasutada peale sobiva segamistemperatuuri valiku ka sobiva ülesõitude arvu ja tihendussõiduki valikut.

Tabel 1. Projekteerimise juhised

| | Sihtväärtused | Lubatud hälbed |
| --- | --- | --- |
| Segu üldmassist | Täiteainest |
| Kivide mass, sõela nelinurkne ava (SM) > 2 mm | 47,6  % | 50,5  % | ±5 |
| Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm | 38,0  % | 40,2  % | ±5 |
| Täiteaine mass SM < 0,063  mm | 8,8  % | 9,3  % | ±2 |
| Sideaine mass (bituumen) | 5,8  % | Ei kohaldata | ±0,5 |
| Suurim killusuurus | 8 mm | 6,3 –10 |
| Sideaine kõvadus | (vt punkt 3.2.2 f) | |
| Lihvitud kivi osakaal (PSV) | > 50 | |
| Tihedus, Marshalli tiheduse suhtes | 98 % | |

Sihtväärtused

Lubatud hälbed

Segu üldmassist

Täiteainest

Kivide mass, sõela nelinurkne ava (SM) > 2 mm

47,6  %

50,5  %

±5

Liiva mass 0,063 < SM < 2 mm

38,0  %

40,2  %

±5

Täiteaine mass SM < 0,063  mm

8,8  %

9,3  %

±2

Sideaine mass (bituumen)

5,8  %

Ei kohaldata

±0,5

Suurim killusuurus

8 mm

6,3 –10

Sideaine kõvadus

(vt punkt 3.2.2 f)

Lihvitud kivi osakaal (PSV)

> 50

Tihedus, Marshalli tiheduse suhtes

98 %

4.

Katsemeetod

4.1.

Jäävpoorsuse mõõtmine

Selle mõõtmise jaoks tuleb puurida puursüdamikud vähemalt neljast katseraja kohast, mis asetuvad ühtlaselt katseraja joonte AA ja BB vahel (vt joonis 1). Et vältida ebaühtlust ja ebatasasusi rattajälgedes, tuleb puursüdamikud võtta mitte rattajälgedest, vaid nende lähedalt. Kaks puursüdamikku (minimaalselt) puuritakse rattajälgede lähedalt ning üks puursüdamik (minimaalselt) puuritakse rattajälgede ja iga mikrofoni asukoha vahekauguse keskpaiga lähedalt.

Kui esineb kahtlusi, et ühtluse nõue ei ole täidetud (vt punkt 2.4), võetakse proovikehi rohkematest katseraja kohtadest.

Iga proovikeha puhul määratakse jäävpoorsus, arvutatakse kõikide proovikehade keskmine ja võrreldakse seda punkti 2.1 nõudega. Lisaks ei tohi ühegi proovikeha poorsus olla üle 10 %. Katsepinna ehitajat tuleb teavitada probleemidest, mis võivad tekkida, kui katseala soojendatakse torude või elektrijuhtmetega ja kui sellelt alalt tuleb võtta puursüdamikke. Selliste paigaldiste asukoht tuleb hoolikalt planeerida, pidades silmas tulevasi puursüdamike puurimise kohti. Soovitatav on jätta mõned alad (mõõtmetega ligikaudu 200 mm × 300 mm), kus ei ole juhtmeid ega torusid või kus need asuvad piisavalt sügaval, et pinnasekihist puursüdamike võtmine neid ei kahjustaks.

4.2.

Helineeldumistegur

Helineeldumistegurit (langemisnurk täisnurk) mõõdetakse impedantstoru meetodil, kasutades standardis ISO 10534-1 „Akustika – helineeldumisteguri ja impedantsi määramine torumeetodil” kirjeldatud protseduuri (2).

Katsekehade puhul tuleb järgida samu nõudeid nagu jäävpoorsuse puhul (vt punkt 4.1). Heli neeldumist mõõdetakse vahemikus 400–800 Hz ja vahemikus 800–1 600  Hz (vähemalt kolmanda oktaavi keskmistel sagedustel) ning tehakse kindlaks mõlema sagedusala suurimad väärtused . Seejärel leitakse lõpptulemuse saamiseks kõikide katsekehade keskmine väärtus.

4.3.

Makrotekstuuri mahumõõtmine

Käesoleva standardi kohaselt tuleb tekstuuri sügavuse mõõtmised teha vähemalt kümnes kohas, mis asuvad ühtlaste vahemike järel katseriba rattajälgedes. Saadud keskmist väärtust võrreldakse määratud vähima tekstuurisügavusega. Vt protseduuri kirjelduse kohta standardit ISO 10844:1994

  ISO 10844: 2011
  . [ME 55]

5.

Ajaline püsivus ja korrashoid

5.1.

Aja mõju

Nii nagu teiste pindade puhul, võib ka siin eeldada, et 6–12 kuu jooksul pärast rajamist võib katsepinnal mõõdetud rehvi ja teepinna kontaktist tulenev müratase pisut suureneda.

Pind saavutab nõutud näitajad mitte varem kui neli nädalat pärast rajamist. Katsepinna vanuse mõju veokirehvide mürale on üldiselt väiksem kui sõiduautode rehvide puhul.

Pinnakatte pikaajaline püsivus oleneb peamiselt sellest, kuidas pinnal liikuvad sõidukid seda silendavad ja tihendavad. Seda tuleb kontrollida vastavalt punktis 2.5 osutatud katseperioodile.

5.2.

Pinna korrashoid

Pinnalt peab olema eemaldatud lahtine praht ja tolm, mis võivad oluliselt vähendada tekstuuri tegelikku sügavust. Talvise kliimaga riikides kasutatakse mõnikord jää sulatamiseks soola. Soola mõjul võib pinnast tingitud müra kas ajutiselt või isegi jäävalt suureneda, mistõttu ei ole seda soovitatav kasutada.

5.3.

Katseala ülekatmine

Kui katserada on vaja üle katta, ei ole tavaliselt tarvis ülekatet teha mujal kui ainult katseribal (3 m laiune ala joonisel 1), kus autod sõidavad, eeldusel et ribast väljapoole jääv katseala vastas mõõtmisel jäävpoorsuse või helineeldumise nõuetele.

6.

Katsepinna ja sellel tehtud katsete dokumentatsioon

6.1.

Katsepinna dokumentatsioon

Katsepinda kirjeldavas dokumendis esitatakse järgmised andmed:

6.1.1.

katseraja asukoht;

6.1.2.

sideaine tüüp, sideaine kõvadus, täiteaine tüüp, betooni suurim teoreetiline tihedus (DR), kulumiskihi paksus ja katserajalt võetud puursüdamike põhjal koostatud sõelkõver;

6.1.3.

tihendamise meetod (nt rulli tüüp, rulli mass, ülesõitude arv);

6.1.4.

segu temperatuur, välisõhu temperatuur ja tuule kiirus pinnakatte paigaldamiseajal;

6.1.5.

pinnakatte paigaldamise kuupäev ja töö teostaja;

6.1.6.

kõikide katsete või vähemalt viimase katse tulemus, mis sisaldab järgmist:

6.1.6.1.

iga proovikeha jäävpoorsus;

6.1.6.2.

asukohad katsealal, kust võeti puursüdamikud poorsuse mõõtmiseks;

6.1.6.3.

iga puursüdamiku helineeldumistegur (kui on mõõdetud); esitada iga puursüdamiku tulemus igas sagedusalas, samuti kõikide keskmine väärtus;

6.1.6.4.

asukohad katsealal, kust võeti katsekehad neeldumise mõõtmiseks;

6.1.6.5.

tekstuuri sügavus koos katsete arvu ja standardhälbega;

6.1.6.6.

punktidele 6.1.6.1 ja 6.1.6.2 vastavate katsete eest vastutav asutus ja kasutatud seadmestiku tüüp;

6.1.6.7.

katse(te) kuupäev(ad) ja katserajalt proovide võtmise kuupäev.

6.2.

Pinnal tehtud sõiduki mürataseme katsete dokumentatsioon

Sõiduki mürataseme katset/katseid kirjeldavas dokumendis märgitakse, kas käesoleva standardi kõik nõuded olid täidetud või mitte. Viidatakse punktis 6.1 osutatud dokumendile, mis sisaldab seda tõendavaid tulemusi.

---

(1)  ISO10844:1994.

  Esimese viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest võivad tootjad kasutada kas vastavalt standardile ISO 10844:1994 või standardile ISO 10844:2011 sertifitseeritud katseradasid
  .
  Pärast nimetatud kuupäeva kasutavad tootjad ainult standardile ISO 10844:2011 vastavaid katseradasid. [ME 53]

(2)  Seni avaldamata.

VIII LISA

Mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse hindamise mõõtmismeetod

| 1. | Üldnõuded |
| --- | --- |
| | Käesolevas lisas kirjeldatakse mõõtmismeetodit, millega hinnatakse sõiduki vastavust artiklis 8 esitatud mürataset käsitlevatele lisasätetele. |
| | Tüübikinnituse taotlemisel ei ole tegelike katsete tegemine kohustuslik. Tootja peab allkirjastama vastavuskinnituse, mille näidis on toodud käesoleva lisa 1. liites. Tüübikinnitusasutus võib nõuda lisateavet vastavuskinnituse kohta ja teha alljärgnevalt kirjeldatud katsed. |
| | VIII lisa analüüs eeldab II lisale vastava katse tegemist. II lisas kirjeldatud katse tuleb teha samal katserajal samasugustel tingimustel, mis on nõutavad käesolevas lisas ettenähtud katsete puhul. |
| 2. | Mõõtmismeetod |
| 2.1. | Mõõteriistad ja mõõtmistingimused |
| | Kui ei ole sätestatud teisiti, on mõõteriistad, mõõtmistingimused ja sõiduki seisukord samaväärsed II lisa punktides 2 ja 3 sätestatutega. |
| | Kui sõidukil on eri režiimid, mis mõjutavad müra, peavad kõik režiimid vastama käesolevas lisas sätestatud nõuetele. Kui tootja on teinud katsed, tõendamaks tüübikinnitusasutuse jaoks vastavust nendele nõuetele, tuleb katsetel kasutatud režiimid näidata katseprotokollis. |
| 2.2. | Katsemeetod |
| | Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb lähtuda II lisa punktides 4.1–4.1.2.1.2.2 sätestatud tingimustest ja korrast. Käesoleva lisa alusel tehtavate katsete puhul tuleb mõõta ja hinnata ühekordseid katsesõite. |
| 2.3. | Mõõteulatus |
| | Töötingimused on järgmised: |
| | Sõiduki kiirus VAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h |
| | Sõiduki kiirendus aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0

  4,0
   m/s2
  [ME 56] |
| | Mootori pöörlemiskiirus nBB_ASEP nBB ≤ 2,0 * pmr -0,222 * s või |
| | nBB ≤ 0,9 * s, olenevalt sellest, kumb on väiksem
  Sõiduki kiirus VBB_ASEP:
  kui nBB_ASEP saavutatakse ühe käiguga vBB ≤ 70 km/h
  kõikidel muudel juhtudel vBB ≤ 80 km/h
  käigud k ≤ ülekandearv i, mis on määratud II lisas |
| | Kui sõiduk ei saavuta madalaima sobiva käiguga mootori suurimat pöörlemiskiirust alla 70 km/h, on sõiduki kiiruspiirang 80 km/h. |
| 2.4. | Ülekandearvud |
| | Mürataset käsitlevate lisasätete nõudeid kohaldatakse iga ülekandearvu k suhtes, millega saadakse käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud mõõteulatuse piires katsetulemused. |
| | Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja CVTga (1) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega, võib katse hõlmata käigu vahetamist madalamale ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine kõrgemaks ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Vältida tuleb käiguvahetust, mille tulemuseks on piirtingimustele mittevastav tingimus. Sellisel juhul on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käiguvalitsa asendeid. |
| | Selleks, et ASEPi katse oleks esinduslik ja (tüübikinnitusasutuse jaoks) korratav, katsetatakse sõidukeid toodangu käigukasti kalibreeringut kasutades. [ME 57] |
| 2.5. | Ettenähtud tingimused |
| | Müra tuleb mõõta iga sobiva ülekandearvuga neljas katsepunktis, nagu kirjeldatud allpool. |
| | Esimese katsepunkti P1 määramiseks kasutatakse algkiirust vAA 20 km/h. Kui stabiilse kiirenduse tingimust ei ole võimalik saavutada, tuleb kiirust suurendada astmeliselt 5 km/h kaupa, kuni saavutatakse stabiilne kiirendus. |
| | Neljas katsepunkt P4 määratakse sõiduki suurima kiirusega joonel BB', ülekandearv peab vastama punktis 2.3 sätestatud piirtingimustele. |
| | Ülejäänud kaks katsepunkti määratakse järgmise valemi järgi: |
| | Katsepunkt Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) j = 2 ja 3
  kus: |
| | vBB_1 = sõiduki kiirus joonel BB' katsepunktis P1

  vBB_4 = sõiduki kiirus joonel BB' katsepunktis P4

  vBB_j lubatud hälve: ±3 km/h
  Kõikide katsepunktide puhul peavad olema täidetud punktis 2.3 sätestatud piirtingimused. |
| 2.6. | Sõiduki katsetamine |
| | Sõiduki keskjoone teekond peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC' alates joonele AA' lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagaosa ületab joone BB'. |
| | Joonel AA' tuleb gaasipedaal põhja vajutada. Stabiilsema kiirenduse saavutamiseks või joonte AA' ja BB' vahel käigu allavahetamise vältimiseks võib enne joont AA' kasutada eelkiirendust. Gaasipedaali hoitakse põhjavajutatud asendis seni, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB'. |
| | Iga eraldi katsesõidu puhul määratakse ja registreeritakse järgmised näitajad. |
| | Iga kord, kui sõiduk läbib vahemaa joonte AA' ja BB' vahel, kummalgi pool sõidukit mõõdetud suurim A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase, ümardatud ühe kümnendkohani (Lwot, kj). Kui täheldatakse tavapärasest mürarõhust erinevat müra tipptaset, ei võeta seda mõõtmist arvesse. Mõõtmisi võib vasakul ja paremal pool teha korraga või eraldi. |
| | Joontel AA' ja BB' tehtud kiirusemõõtmiste tulemused märgitakse üles ühe kümnendkohaga. (vAA, kj; vBB, kj) |
| | Vajaduse korral registreeritakse mootori pöörlemiskiiruse näidud joontel AA' ja BB' täisarvuna (nAA, kj; nBB, kj). |
| | Kiirendus arvutatakse II lisa punktis 4.1.2.1.2 esitatud valemi järgi kahe kümnendkohaga ja märgitakse üles (awot, test, kj). |
| 3. | Tulemuste analüüs |
| 3.1. | Iga ülekandearvu ankurpunkti kindlaksmääramine |
| | Käigul i ja madalamatel käikudel tehtavate mõõtmiste korral hõlmab ankurpunkt kõrgeimat mürataset Lwoti, mootori registreeritud pöörlemiskiirust nwoti ja sõiduki kiirust vwoti joonel BB' II lisas kirjeldatud kiirenduskatse ülekandearvu i puhul. |
| | Lanchor, i = Lwoti, Annex II

  nanchor, i = nBB, woti, Annex II

  vanchor, i = vBB, woti, Annex II |
| | Käigul i+1 tehtavate mõõtmiste korral hõlmab ankurpunkt kõrgeimat mürataset Lwoti+1, mootori registreeritud pöörlemiskiirust nwoti+1 ja sõiduki kiirust vwoti+1 joonel BB' II lisas kirjeldatud kiirenduskatse ülekandearvu i+1 puhul. |
| | Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

  nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

  vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II |
| 3.2. | Regressioonijoone tõus iga käigu puhul |
| | Mõõdetud müra hinnatakse mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina punkti 3.2.1 kohaselt. |
| 3.2.1. | Regressioonijoone tõusu arvutamine iga käigu puhul |
| | Lineaarse regressioonijoone arvutamisel kasutatakse ankurpunkti ja nelja omavahel seotud lisamõõtmist. |
| | (dB/1000 min-1) |
| | kus

  ja

  ; |
| | ja nj = mootori pöörlemiskiirus mõõdetuna joonel BB' |
| 3.2.2. | Regressioonijoone tõus iga käigu puhul |
| | Edasises arvutuses on konkreetse käigu puhul tõusuks (Slopek) punkti 3.2.1 kohase arvutuse tulemus, mis on ümardatud ühe kümnendkohani, kuid ei ole suurem kui 5 dB/1000 min-1. |
| 3.3. | Mürataseme lineaarse eeldatava suurenemise arvutamine iga mõõtmise puhul |
| | Mõõtepunkti j ja käigu k jaoks arvutatakse müratase LASEP, kj, lähtudes mootori pöörlemiskiirustest, mis mõõdeti igas mõõtepunktis, ning kasutades iga ülekandearvu konkreetse ankurpunkti puhul punktis 3.2 määratud tõusu. |
| | Kui nBB_k, j ≤ nanchor, k: |
| | LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1000
  Kui nBB_k, j > nanchor, k:
  LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1000
  kus Y = 1 |
| 3.4. | Näidised |
| | Tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb teha kaks lisasõitu vastavalt käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud piirtingimustele. |
| 4. | Tulemuste tõlgendamine |
| | Iga müramõõtmist tuleb hinnata. |
| | Üheski konkreetses punktis mõõdetud müratase ei või ületada alljärgnevaid piirnorme:
  Lkj ≤ LASEP_k.j + x,
  kus:
  x = 3 dB(A) mittefikseeritava automaatkäigukastiga ja mittefikseeritava sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukite puhul
  x = 2 dB(A) + piirnorm – Lurban II lisast kõikide teiste sõidukite puhul |
| | Kui mingis punktis ületab mõõdetud müratase piirnormi, tuleb samas punktis teha kaks lisamõõtmist, et kontrollida mõõtemääramatust. Sõiduk vastab endiselt mürataset käsitlevatele lisasätetele, kui kolme arvesse mineva mõõtmise keskmine väärtus selles punktis vastab sellele nõudele. |
| 5. | Etalonmüra hindamine |
| | Etalonmüra hinnatakse ühes punktis ühel fikseeritud käigul, simuleerides kiirendust nii, et algkiirus vaa on 50 km/h ja eeldatav lõppkiirus vbb on 61 km/h. Müra nõuetelevastavuse hindamiseks võib teha arvutuse, lähtudes punkti 3.2.2 alusel saadud tulemustest ja allpool esitatud tingimustest, või teha otsese mõõtmise, kasutades allpool nimetatud käiku. |
| 5.1 | Käik k määratakse järgmiselt: |
| | k = 3 kõikide käsikäigukastiga ja kuni viiekäigulise automaatkäigukastiga sõidukite puhul;
  k = 4 kuuekäigulise ja suurema käikude arvuga automaatkäigukastiga sõidukite puhul |
| | Kui fikseeritud käiku ei saa kasutada, nt mittefikseeritava automaatkäigukastiga ja mittefikseeritava sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukite puhul, määratakse edasiseks arvutuseks ülekandearv II lisa kohase kiirenduskatse tulemusest, kasutades registreeritud mootorikiirust ja sõidukikiirust joonel BB'. |
| 5.2. | Mootori võrdluskiiruse nref_k määramine |
| | Mootori võrdluskiiruse nref_k määramisel võetakse aluseks käigu k ülekandearv võrdluskiirusel vref = 61 km/h. |
| 5.3. | Lref arvutamine |
| | Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000
  Lref peab olema väiksem kui 76 dB(A) või sellega võrdne. |
| | Sõidukite puhul, millel on enam kui nelja edasikäiguga käsikäigukast ja mille mootori maksimumvõimsus on suurem kui 140 kW (ÜRO EMK) ning mille lubatud maksimumvõimsuse/-massi suhe on suurem kui 75 kW/t, peab Lref olema väiksem kui 79 dB(A) või sellega võrdne. |
| | Sõidukite puhul, millel on enam kui nelja edasikäiguga automaatkäigukast ja mille mootori maksimumvõimsus on suurem kui 140 kW (ÜRO EMK) ning mille lubatud maksimumvõimsuse/-massi suhe on suurem kui 75 kW/t, peab Lref olema väiksem kui 78 dB(A) või sellega võrdne. |
| 6. | Mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse hindamine L_Urban-põhimõtte alusel |
| 6.1 | Üldnõuded |
| | Sõidukitootja võib selle hindamisviisi valida käesoleva lisa punktis 3 kirjeldatud hindamise asemel ja see on kohaldatav kõikide sõidukitehnoloogiate puhul. Sõidukitootja kohustus on teha kindlaks õige katsetamisviis. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb katsed ja arvutused teha vastavalt käesoleva määruse II lisale. |
| 6.2. | L_Urban_ASEP arvutamine |
| | Käesoleva lisa kohaselt mõõdetud iga L_wot_ASEP alusel arvutatakse L_Urban_ASEP järgmiselt. |
| | a) | Arvutage a_wot_test_ASEP, kasutades käesoleva määruse II lisa punkti 4.1.2.1.2.1 või punkti 4.1.2.1.2.2 kohast kiirendusarvutust (olenevalt sellest, kumb on asjakohane). |

1.

Üldnõuded

Käesolevas lisas kirjeldatakse mõõtmismeetodit, millega hinnatakse sõiduki vastavust artiklis 8 esitatud mürataset käsitlevatele lisasätetele.

Tüübikinnituse taotlemisel ei ole tegelike katsete tegemine kohustuslik. Tootja peab allkirjastama vastavuskinnituse, mille näidis on toodud käesoleva lisa 1. liites. Tüübikinnitusasutus võib nõuda lisateavet vastavuskinnituse kohta ja teha alljärgnevalt kirjeldatud katsed.

VIII lisa analüüs eeldab II lisale vastava katse tegemist. II lisas kirjeldatud katse tuleb teha samal katserajal samasugustel tingimustel, mis on nõutavad käesolevas lisas ettenähtud katsete puhul.

2.

Mõõtmismeetod

2.1.

Mõõteriistad ja mõõtmistingimused

Kui ei ole sätestatud teisiti, on mõõteriistad, mõõtmistingimused ja sõiduki seisukord samaväärsed II lisa punktides 2 ja 3 sätestatutega.

Kui sõidukil on eri režiimid, mis mõjutavad müra, peavad kõik režiimid vastama käesolevas lisas sätestatud nõuetele. Kui tootja on teinud katsed, tõendamaks tüübikinnitusasutuse jaoks vastavust nendele nõuetele, tuleb katsetel kasutatud režiimid näidata katseprotokollis.

2.2.

Katsemeetod

Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb lähtuda II lisa punktides 4.1–4.1.2.1.2.2 sätestatud tingimustest ja korrast. Käesoleva lisa alusel tehtavate katsete puhul tuleb mõõta ja hinnata ühekordseid katsesõite.

2.3.

Mõõteulatus

Töötingimused on järgmised:

Sõiduki kiirus VAA_ASEP: vAA ≥ 20 km/h

Sõiduki kiirendus aWOT_ASEP: aWOT ≤ 5,0

  4,0
   m/s2
  [ME 56]

Mootori pöörlemiskiirus nBB_ASEP nBB ≤ 2,0 * pmr -0,222 * s või

nBB ≤ 0,9 * s, olenevalt sellest, kumb on väiksem

Sõiduki kiirus VBB_ASEP:

kui nBB_ASEP saavutatakse ühe käiguga vBB ≤ 70 km/h

kõikidel muudel juhtudel vBB ≤ 80 km/h

käigud k ≤ ülekandearv i, mis on määratud II lisas

Kui sõiduk ei saavuta madalaima sobiva käiguga mootori suurimat pöörlemiskiirust alla 70 km/h, on sõiduki kiiruspiirang 80 km/h.

2.4.

Ülekandearvud

Mürataset käsitlevate lisasätete nõudeid kohaldatakse iga ülekandearvu k suhtes, millega saadakse käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud mõõteulatuse piires katsetulemused.

Automaatkäigukasti, kohastuva ülekande ja CVTga (1) sõidukite puhul, mida katsetatakse fikseerimata ülekandearvudega, võib katse hõlmata käigu vahetamist madalamale ja suuremat kiirendust. Käigu vahetamine kõrgemaks ja väiksem kiirendus ei ole lubatud. Vältida tuleb käiguvahetust, mille tulemuseks on piirtingimustele mittevastav tingimus. Sellisel juhul on lubatud paigaldada ja kasutada elektroonilisi või mehaanilisi seadmeid, sealhulgas muuta käiguvalitsa asendeid.

Selleks, et ASEPi katse oleks esinduslik ja (tüübikinnitusasutuse jaoks) korratav, katsetatakse sõidukeid toodangu käigukasti kalibreeringut kasutades. [ME 57]

2.5.

Ettenähtud tingimused

Müra tuleb mõõta iga sobiva ülekandearvuga neljas katsepunktis, nagu kirjeldatud allpool.

Esimese katsepunkti P1 määramiseks kasutatakse algkiirust vAA 20 km/h. Kui stabiilse kiirenduse tingimust ei ole võimalik saavutada, tuleb kiirust suurendada astmeliselt 5 km/h kaupa, kuni saavutatakse stabiilne kiirendus.

Neljas katsepunkt P4 määratakse sõiduki suurima kiirusega joonel BB', ülekandearv peab vastama punktis 2.3 sätestatud piirtingimustele.

Ülejäänud kaks katsepunkti määratakse järgmise valemi järgi:

Katsepunkt Pj: vBB_j = vBB_1 + ((j – 1)/3) * (vBB_4 – vBB_1) j = 2 ja 3

kus:

vBB_1 = sõiduki kiirus joonel BB' katsepunktis P1

vBB_4 = sõiduki kiirus joonel BB' katsepunktis P4

vBB_j lubatud hälve: ±3 km/h

Kõikide katsepunktide puhul peavad olema täidetud punktis 2.3 sätestatud piirtingimused.

2.6.

Sõiduki katsetamine

Sõiduki keskjoone teekond peab kogu katse vältel järgima võimalikult täpselt joont CC' alates joonele AA' lähenemisest kuni hetkeni, mil sõiduki tagaosa ületab joone BB'.

Joonel AA' tuleb gaasipedaal põhja vajutada. Stabiilsema kiirenduse saavutamiseks või joonte AA' ja BB' vahel käigu allavahetamise vältimiseks võib enne joont AA' kasutada eelkiirendust. Gaasipedaali hoitakse põhjavajutatud asendis seni, kuni sõiduki tagaosa jõuab jooneni BB'.

Iga eraldi katsesõidu puhul määratakse ja registreeritakse järgmised näitajad.

Iga kord, kui sõiduk läbib vahemaa joonte AA' ja BB' vahel, kummalgi pool sõidukit mõõdetud suurim A-sageduskorrektsiooniga mürarõhutase, ümardatud ühe kümnendkohani (Lwot, kj). Kui täheldatakse tavapärasest mürarõhust erinevat müra tipptaset, ei võeta seda mõõtmist arvesse. Mõõtmisi võib vasakul ja paremal pool teha korraga või eraldi.

Joontel AA' ja BB' tehtud kiirusemõõtmiste tulemused märgitakse üles ühe kümnendkohaga. (vAA, kj; vBB, kj)

Vajaduse korral registreeritakse mootori pöörlemiskiiruse näidud joontel AA' ja BB' täisarvuna (nAA, kj; nBB, kj).

Kiirendus arvutatakse II lisa punktis 4.1.2.1.2 esitatud valemi järgi kahe kümnendkohaga ja märgitakse üles (awot, test, kj).

3.

Tulemuste analüüs

3.1.

Iga ülekandearvu ankurpunkti kindlaksmääramine

Käigul i ja madalamatel käikudel tehtavate mõõtmiste korral hõlmab ankurpunkt kõrgeimat mürataset Lwoti, mootori registreeritud pöörlemiskiirust nwoti ja sõiduki kiirust vwoti joonel BB' II lisas kirjeldatud kiirenduskatse ülekandearvu i puhul.

Lanchor, i = Lwoti, Annex II

nanchor, i = nBB, woti, Annex II

vanchor, i = vBB, woti, Annex II

Käigul i+1 tehtavate mõõtmiste korral hõlmab ankurpunkt kõrgeimat mürataset Lwoti+1, mootori registreeritud pöörlemiskiirust nwoti+1 ja sõiduki kiirust vwoti+1 joonel BB' II lisas kirjeldatud kiirenduskatse ülekandearvu i+1 puhul.

Lanchor, i+1 = Lwoti+1,Annex II

nanchor, i+1 = nBB, woti+1,Annex II

vanchor, i+1 = vBB, woti+1,Annex II

3.2.

Regressioonijoone tõus iga käigu puhul

Mõõdetud müra hinnatakse mootori pöörlemiskiiruse funktsioonina punkti 3.2.1 kohaselt.

3.2.1.

Regressioonijoone tõusu arvutamine iga käigu puhul

Lineaarse regressioonijoone arvutamisel kasutatakse ankurpunkti ja nelja omavahel seotud lisamõõtmist.

Image

(dB/1000 min-1)

Image

Image

ja nj = mootori pöörlemiskiirus mõõdetuna joonel BB'

3.2.2.

Regressioonijoone tõus iga käigu puhul

Edasises arvutuses on konkreetse käigu puhul tõusuks (Slopek) punkti 3.2.1 kohase arvutuse tulemus, mis on ümardatud ühe kümnendkohani, kuid ei ole suurem kui 5 dB/1000 min-1.

3.3.

Mürataseme lineaarse eeldatava suurenemise arvutamine iga mõõtmise puhul

Mõõtepunkti j ja käigu k jaoks arvutatakse müratase LASEP, kj, lähtudes mootori pöörlemiskiirustest, mis mõõdeti igas mõõtepunktis, ning kasutades iga ülekandearvu konkreetse ankurpunkti puhul punktis 3.2 määratud tõusu.

Kui nBB_k, j ≤ nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek – Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1000

Kui nBB_k, j > nanchor, k:

LASEP_k, j = Lanchor_k + (Slopek + Y) * (nBB_k, j – nanchor, k)/1000

kus Y = 1

3.4.

Näidised

Tüübikinnitusasutuse nõudmisel tuleb teha kaks lisasõitu vastavalt käesoleva lisa punktis 2.3 sätestatud piirtingimustele.

4.

Tulemuste tõlgendamine

Iga müramõõtmist tuleb hinnata.

Üheski konkreetses punktis mõõdetud müratase ei või ületada alljärgnevaid piirnorme:

Lkj ≤ LASEP_k.j + x,

kus:

x = 3 dB(A) mittefikseeritava automaatkäigukastiga ja mittefikseeritava sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukite puhul

x = 2 dB(A) + piirnorm – Lurban II lisast kõikide teiste sõidukite puhul

Kui mingis punktis ületab mõõdetud müratase piirnormi, tuleb samas punktis teha kaks lisamõõtmist, et kontrollida mõõtemääramatust. Sõiduk vastab endiselt mürataset käsitlevatele lisasätetele, kui kolme arvesse mineva mõõtmise keskmine väärtus selles punktis vastab sellele nõudele.

5.

Etalonmüra hindamine

Etalonmüra hinnatakse ühes punktis ühel fikseeritud käigul, simuleerides kiirendust nii, et algkiirus vaa on 50 km/h ja eeldatav lõppkiirus vbb on 61 km/h. Müra nõuetelevastavuse hindamiseks võib teha arvutuse, lähtudes punkti 3.2.2 alusel saadud tulemustest ja allpool esitatud tingimustest, või teha otsese mõõtmise, kasutades allpool nimetatud käiku.

5.1

Käik k määratakse järgmiselt:

k = 3 kõikide käsikäigukastiga ja kuni viiekäigulise automaatkäigukastiga sõidukite puhul;

k = 4 kuuekäigulise ja suurema käikude arvuga automaatkäigukastiga sõidukite puhul

Kui fikseeritud käiku ei saa kasutada, nt mittefikseeritava automaatkäigukastiga ja mittefikseeritava sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukastiga sõidukite puhul, määratakse edasiseks arvutuseks ülekandearv II lisa kohase kiirenduskatse tulemusest, kasutades registreeritud mootorikiirust ja sõidukikiirust joonel BB'.

5.2.

Mootori võrdluskiiruse nref_k määramine

Mootori võrdluskiiruse nref_k määramisel võetakse aluseks käigu k ülekandearv võrdluskiirusel vref = 61 km/h.

5.3.

Lref arvutamine

Lref = Lanchor_k + Slopek * (nref_k – nanchor_k)/1000

Lref peab olema väiksem kui 76 dB(A) või sellega võrdne.

Sõidukite puhul, millel on enam kui nelja edasikäiguga käsikäigukast ja mille mootori maksimumvõimsus on suurem kui 140 kW (ÜRO EMK) ning mille lubatud maksimumvõimsuse/-massi suhe on suurem kui 75 kW/t, peab Lref olema väiksem kui 79 dB(A) või sellega võrdne.

Sõidukite puhul, millel on enam kui nelja edasikäiguga automaatkäigukast ja mille mootori maksimumvõimsus on suurem kui 140 kW (ÜRO EMK) ning mille lubatud maksimumvõimsuse/-massi suhe on suurem kui 75 kW/t, peab Lref olema väiksem kui 78 dB(A) või sellega võrdne.

6.

Mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse hindamine L_Urban-põhimõtte alusel

6.1

Üldnõuded

Sõidukitootja võib selle hindamisviisi valida käesoleva lisa punktis 3 kirjeldatud hindamise asemel ja see on kohaldatav kõikide sõidukitehnoloogiate puhul. Sõidukitootja kohustus on teha kindlaks õige katsetamisviis. Kui ei ole sätestatud teisiti, tuleb katsed ja arvutused teha vastavalt käesoleva määruse II lisale.

6.2.

L_Urban_ASEP arvutamine

Käesoleva lisa kohaselt mõõdetud iga L_wot_ASEP alusel arvutatakse L_Urban_ASEP järgmiselt.

a)

Arvutage a_wot_test_ASEP, kasutades käesoleva määruse II lisa punkti 4.1.2.1.2.1 või punkti 4.1.2.1.2.2 kohast kiirendusarvutust (olenevalt sellest, kumb on asjakohane).

| b) | Määrake kindlaks sõiduki kiirus (v_BB_ASEP) joonel BB katse L_wot_ASEP käigus. |
| --- | --- |

b)

Määrake kindlaks sõiduki kiirus (v_BB_ASEP) joonel BB katse L_wot_ASEP käigus.

| c) | Arvutage kp_ASEP järgmiselt:
  kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)
  Katsetulemusi, kus a_wot_test_ASEP on väiksem kui a_urban, ei arvestata. |
| --- | --- |

c)

Arvutage kp_ASEP järgmiselt:

kP ASEP = 1 – (aurban/awot test ASEP)

Katsetulemusi, kus a_wot_test_ASEP on väiksem kui a_urban, ei arvestata.

| d) | Arvutage L_Urban_Measured_ASEP järgmiselt:
  L_Urban_Measured_ASEP =
  Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)
  Edasiseks arvutuseks kasutage käesoleva määruse II lisa alusel saadud tulemust L_Urban ilma ümardamiseta, ühe kümnendkohaga (xx.x). |
| --- | --- |

d)

Arvutage L_Urban_Measured_ASEP järgmiselt:

L_Urban_Measured_ASEP =

Lwot ASEP – kP ASEP * (Lwot ASEP – Lcrs)

Edasiseks arvutuseks kasutage käesoleva määruse II lisa alusel saadud tulemust L_Urban ilma ümardamiseta, ühe kümnendkohaga (xx.x).

| e) | Arvutage Lurban normalized järgmiselt:
  Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban |
| --- | --- |

e)

Arvutage Lurban normalized järgmiselt:

Lurban normalized = Lurban measured ASEP – Lurban

| f) | Arvutage Lurban ASEP järgmiselt:
  Lurban ASEP =
  Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50)) |
| --- | --- |

f)

Arvutage Lurban ASEP järgmiselt:

Lurban ASEP =

Lurban normalized – (0,15 * (VBB ASEP – 50))

| g) | Vastavus piirnormidele:
  Lurban ASEP peab olema väiksem kui 3,0  dB või sellega võrdne. |
| --- | --- |

g)

Vastavus piirnormidele:

Lurban ASEP peab olema väiksem kui 3,0  dB või sellega võrdne.

---

(1)  Sujuvalt muutuva ülekandearvuga käigukast.

1. liide

Kinnitus mürataset käsitlevatele lisasätetele vastavuse kohta

(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

(Tootja nimi) kinnitab, et seda tüüpi sõidukid (sõidukite müratasemele vastav tüüp ELi määruse nr ... kohaselt) vastavad määruse nr ... artikli 8 nõuetele.

(Tootja nimi) annab selle kinnituse heas usus, olles teinud sõidukite mürataseme asjakohase hindamise.

Kuupäev:

Volitatud esindaja nimi:

Volitatud esindaja allkiri:

IX lisa

Elektri- ja hübriidautode kuuldavust tagavad meetmed

Käesolevas lisas käsitletakse elektri- ja hübriidelektrisõidukite helihoiatussüsteemi.

| A | Sõiduki helihoiatussüsteem |
| --- | --- |
| 1. | Mõiste |
| | Sõiduki helihoiatussüsteem on heli tekitav seade, mille eesmärk on teavitada jalakäijaid ja

  hübriidelektrisõiduki ja elektrisõiduki süsteem, mis annab sõiduki liikumise kohta teavet jalakäijatele ja
  vähem kaitstud liiklejaid

  liiklejatele
  . [ME 58] |
| 2. | Süsteemi toimimine |
| | Kui sõidukile on paigaldatud helihoiatussüsteem, peab see vastama alljärgnevalt nimetatud nõuetele. |
| 3. | Toimimise tingimused |
| a) | Heli tekitamise meetod |
| | Helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki miinimumkiirustel alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal, kui see on selle sõidukikategooria puhul asjakohane. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eelnimetatud kiirusevahemikus, ei pea helihoiatussüsteem heli tekitama.
  Sõidukite puhul, millel on olemas tagurdamisest hoiatav seade, ei pea helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama. |
| b) | Pausilüliti |
| | Helihoiatussüsteemil võib olla lüliti, millega süsteem ajutiselt peatada (pausilüliti).
  Kui helihoiatussüsteemile lisatakse pausilüliti, peab sõiduk olema varustatud ka seadmega, mis võimaldab juhil juhiistmelt näha, et sõiduki lähenemisest teavitav seade on pausirežiimil.
  Pärast pausilülitiga peatamist peab helihoiatussüsteemi olema võimalik taas käivitada.
  Kui pausilüliti on sõidukile paigaldatud, peab see asuma kohas, kus juhil on seda kerge leida ja käsitseda. |
| c) | Heli nõrgenemine |
| | Helihoiatussüsteemi heli tugevust võib sõiduki liikumise ajal vähendada. |
| 4. | Heli tüüp ja tugevus |
| a) | Helihoiatussüsteemi tekitatav heli peaks olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja vähem kaitstud liiklejaid liikuvast sõidukist.
  Heli peaks sõiduki liikumisest selgesti märku andma ja peaks sarnanema heliga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on sisepõlemismootor.



  Kasutada ei tohi aga alljärgnevaid ja sarnast tüüpi helisid:








  i) | sireen, pasun, kellamäng, kellahelin ja alarmsõidukite helid; |

A

Sõiduki helihoiatussüsteem

1.

Mõiste

Sõiduki helihoiatussüsteem on heli tekitav seade, mille eesmärk on teavitada jalakäijaid ja

  hübriidelektrisõiduki ja elektrisõiduki süsteem, mis annab sõiduki liikumise kohta teavet jalakäijatele ja
  vähem kaitstud liiklejaid

  liiklejatele
  . [ME 58]

2.

Süsteemi toimimine

Kui sõidukile on paigaldatud helihoiatussüsteem, peab see vastama alljärgnevalt nimetatud nõuetele.

3.

Toimimise tingimused

a)

Heli tekitamise meetod

Helihoiatussüsteem peab automaatselt tekitama heli sõiduki miinimumkiirustel alates sõitma hakkamisest kuni kiiruseni umbes 20 km/h ning tagurdamise ajal, kui see on selle sõidukikategooria puhul asjakohane. Kui sõidukil on sisepõlemismootor, mis töötab eelnimetatud kiirusevahemikus, ei pea helihoiatussüsteem heli tekitama.

Sõidukite puhul, millel on olemas tagurdamisest hoiatav seade, ei pea helihoiatussüsteem tagurdamisel heli tekitama.

b)

Pausilüliti

Helihoiatussüsteemil võib olla lüliti, millega süsteem ajutiselt peatada (pausilüliti).

Kui helihoiatussüsteemile lisatakse pausilüliti, peab sõiduk olema varustatud ka seadmega, mis võimaldab juhil juhiistmelt näha, et sõiduki lähenemisest teavitav seade on pausirežiimil.

Pärast pausilülitiga peatamist peab helihoiatussüsteemi olema võimalik taas käivitada.

Kui pausilüliti on sõidukile paigaldatud, peab see asuma kohas, kus juhil on seda kerge leida ja käsitseda.

c)

Heli nõrgenemine

Helihoiatussüsteemi heli tugevust võib sõiduki liikumise ajal vähendada.

4.

Heli tüüp ja tugevus

a)

Helihoiatussüsteemi tekitatav heli peaks olema pidev heli, mis teavitab jalakäijaid ja vähem kaitstud liiklejaid liikuvast sõidukist.
  Heli peaks sõiduki liikumisest selgesti märku andma ja peaks sarnanema heliga, mida tekitab samasse kategooriasse kuuluv sõiduk, millel on sisepõlemismootor.

Kasutada ei tohi aga alljärgnevaid ja sarnast tüüpi helisid:

i)

sireen, pasun, kellamäng, kellahelin ja alarmsõidukite helid;

| ii) | alarmihelid, nt tulekahju-, varga-, suitsualarm; |
| --- | --- |

ii)

alarmihelid, nt tulekahju-, varga-, suitsualarm;

| iii) | vahelduv heli. |
| --- | --- |

iii)

vahelduv heli.

Vältida tuleb alljärgnevaid ja sarnast tüüpi helisid:

| iv) | meloodilised helid, loomade ja putukate tekitatavad helid; |
| --- | --- |

iv)

meloodilised helid, loomade ja putukate tekitatavad helid;

| v) | helid, mis tekitavad segadust sõiduki ja/või selle tegevuse kindlaksmääramisel (nt kiirendamine, aeglustamine).
  [ME 59] |
| --- | --- |

v)

helid, mis tekitavad segadust sõiduki ja/või selle tegevuse kindlaksmääramisel (nt kiirendamine, aeglustamine).
  [ME 59]

b)

Helihoiatussüsteemi tekitatav heli peab andma arusaadavalt märku sõiduki tegevusest
  ja sõidusuunast
  , nt helihoiatus tugevuse või muude omaduste automaatse muutumisega vastavalt sõiduki kiirusele.

c)

Helihoiatussüsteemi tekitatav heli ei tohi

  või
  ületada ligikaudset mürataset, mida samade tingimuste korral tekitab samasse kategooriasse kuuluv sarnane sõiduk, millel on sisepõlemismootor.

Keskkonnaga seotud kaalutlused

Helihoiatussüsteemi arendamisel tuleb arvesse võtta ümbritseva keskkonna üldist mürataset. [ME 60]

X LISA

ELi tüübikinnitus seoses eraldi seadmestikuna käsitletavate heitgaasisüsteemide (varuheitgaasisüsteemide) müratasemega

| 1. | ELi TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE |
| --- | --- |
| 1.1. | Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohase ELi tüübikinnitustaotluse eraldi seadmestikuna käsitletava varuheitgaasisüsteemi või selle osa kohta esitab sõidukitootja või kõnealuse eraldi seadmestiku tootja. |
| 1.2. | Teatise näidis on esitatud 1. liites. |
| 1.3. | Asjaomase tehnilise teenistuse nõudel peab taotleja esitama: |
| 1.3.1 | selle süsteemi kaks näidist, mille kohta ELi tüübikinnitustaotlus on esitatud; |
| 1.3.2. | seda tüüpi heitgaasisüsteemi, mis oli ELi tüübikinnituse andmise ajal sõidukile esialgu paigaldatud; |
| 1.3.3. | tüüpsõiduki, mis esindab sõidukitüüpi, millele süsteem paigaldatakse, ja mis vastab käesoleva määruse VI lisa punkti 2.1 nõuetele; |
| 1.3.4. | eraldi mootori, mis vastab kirjeldatud sõidukitüübile. |
| 2. | MÄRGISTUS |
| 2.4.1. | Varuheitgaasisüsteemile või selle osadele, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud: |
| 2.4.1.1. | varusüsteemi ja selle osade tootja kaubamärk või kaubanimi; |
| 2.4.1.2. | tootja kaubanduslik kirjeldus. |
| 2.4.2. | Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud. |
| 3. | ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE |
| 3.1. | Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 9 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 10 lõike 4 kohane ELi tüübikinnitus. |
| 3.2. | ELi tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites. |
| 3.3. | Igale tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna käsitletavale varuheitgaasisüsteemile või selle osale antakse direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa kohaselt tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri kolmandas osas näidatakse ära vastava muutva direktiivi number, mida kohaldati sõiduki tüübikinnituse andmise ajal. Liikmesriik ei saa anda sama numbrit ühelegi teisele varuheitgaasisüsteemile või selle osale. |
| 4. | ELi TÜÜBIKINNITUSMÄRK |
| 4.1. | Igale käesoleva määruse alusel kinnitatud tüübile vastavale varuheitgaasisüsteemile või selle osale, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud ELi tüübikinnitusmärk. |
| 4.2. | ELi tüübikinnitusmärk koosneb ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed või eraldusnumber:
  1 – Saksamaa
  2 – Prantsusmaa
  3 – Itaalia
  4 – Madalmaad
  5 – Rootsi
  6 – Belgia
  7 – Ungari
  8 – Tšehhi Vabariik
  9 – Hispaania
  11 – Ühendkuningriik
  12 – Austria
  13 – Luksemburg
  17 – Soome
  18 – Taani
  19 – Rumeenia
  20 – Poola
  21 – Portugal
  23 – Kreeka
  24 – Iirimaa
  26 – Sloveenia
  27 – Slovakkia
  29 – Eesti
  32 – Läti
  34 – Bulgaaria
  36 – Leedu
  49 – Küpros
  50 – Malta
  Tüübikinnitusnumber peab ristküliku lähedal sisaldama ka direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas viidatud tüübikinnitusnumbri neljandas osas sisalduvat baaskinnitusnumbrit, mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad selle käesoleva määruse viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit, mida kohaldati sõidukile tüübikinnituse andmise ajal. |
| 4.3. | Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui varuheitgaasisüsteem või selle osa on sõidukile paigaldatud. |
| 4.4. | ELi tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 3. liites. |
| 5. | NÕUDED |
| 5.1. | Üldnõuded |
| 5.1.1. | Varuheitgaasisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutustingimustes ja olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist on tagatud sõiduki vastavus käesoleva määruse nõuetele. |
| 5.1.2. | Summutisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et oleks tagatud nende piisav korrosioonikindlus, võttes arvesse sõiduki kasutustingimusi. |
| 5.1.3. | Lisanõuded seoses muudetavusega ja mitmerežiimiliste käsitsi reguleeritavate heitgaasi- või summutisüsteemidega |
| 5.1.3.1. | Kõik heitgaasi- ja summutisüsteemid peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda kergesti eemaldada summuteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mille esmane funktsioon on summuti-/paisumiskambrite osana toimimine. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta hõlpsat eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et eemaldamine põhjustab koostele püsivat/parandamatut kahju. |
| 5.1.3.2. | Mitme töörežiimiga käsitsi reguleeritavad heitgaasi- või summutisüsteemid peavad kõikidel töörežiimidel vastama kõikidele nõuetele. Registreerida tuleb müratase, mis tekib kõrgeima müratasemega töörežiimil. |
| 5.2. | Müratasemega seotud nõuded |
| 5.2.1. | Mõõtmistingimused |
| 5.2.1.1. | Summutisüsteemi ja varusummutisüsteemi mürakatse tuleb teha samade tavaliste rehvidega (nagu määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 (ELT L 231, 29.8.2008, lk 19) punktis 2.8). Katsetes ei ole lubatud kasutada erikasutusrehve ega talverehve, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 punktides 2.9 ja 2.10. Need rehvid võivad tõsta sõiduki mürataset või avaldada müra vähendamise toimimise võrdlemisel varjavat mõju. Rehvid ei pea olema uued, kuid nad peavad vastama õigusaktides sätestatud nõuetele, mis puudutavad nende kasutamist liikluses. |
| 5.2.2. | Varusummutisüsteemi või selle osade toimimist müra vähendamisel tuleb kontrollida artiklites 7 ja 8 ning II lisa punktis 1 kirjeldatud meetodite abil. Selle punkti kohaldamisel tuleb viidata käesoleva määruse muudatusele, mis kehtis uuele sõidukile tüübikinnituse andmisel. |
| | a) | Mõõtmine liikuva sõiduki puhul
  Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 1.3.3 kirjeldatud sõidukile, peab mõõdetud müratase vastama ühele järgmistest tingimustest:






  i) | mõõdetud väärtus (ümardatult lähima täisarvuni) ei tohi rohkem kui 1 dB(A) võrra ületada tüübikinnitusväärtust, mis saadi käesoleva määruse alusel asjaomase sõidukitüübi puhul; |

1.

ELi TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

1.1.

Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 lõigete 1 ja 2 kohase ELi tüübikinnitustaotluse eraldi seadmestikuna käsitletava varuheitgaasisüsteemi või selle osa kohta esitab sõidukitootja või kõnealuse eraldi seadmestiku tootja.

1.2.

Teatise näidis on esitatud 1. liites.

1.3.

Asjaomase tehnilise teenistuse nõudel peab taotleja esitama:

1.3.1

selle süsteemi kaks näidist, mille kohta ELi tüübikinnitustaotlus on esitatud;

1.3.2.

seda tüüpi heitgaasisüsteemi, mis oli ELi tüübikinnituse andmise ajal sõidukile esialgu paigaldatud;

1.3.3.

tüüpsõiduki, mis esindab sõidukitüüpi, millele süsteem paigaldatakse, ja mis vastab käesoleva määruse VI lisa punkti 2.1 nõuetele;

1.3.4.

eraldi mootori, mis vastab kirjeldatud sõidukitüübile.

2.

MÄRGISTUS

2.4.1.

Varuheitgaasisüsteemile või selle osadele, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud:

2.4.1.1.

varusüsteemi ja selle osade tootja kaubamärk või kaubanimi;

2.4.1.2.

tootja kaubanduslik kirjeldus.

2.4.2.

Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui süsteem on sõidukile paigaldatud.

3.

ELi TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE

3.1.

Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse direktiivi 2007/46/EÜ artikli 9 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 10 lõike 4 kohane ELi tüübikinnitus.

3.2.

ELi tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.

3.3.

Igale tüübikinnituse saanud eraldi seadmestikuna käsitletavale varuheitgaasisüsteemile või selle osale antakse direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa kohaselt tüübikinnitusnumber. Tüübikinnitusnumbri kolmandas osas näidatakse ära vastava muutva direktiivi number, mida kohaldati sõiduki tüübikinnituse andmise ajal. Liikmesriik ei saa anda sama numbrit ühelegi teisele varuheitgaasisüsteemile või selle osale.

4.

ELi TÜÜBIKINNITUSMÄRK

4.1.

Igale käesoleva määruse alusel kinnitatud tüübile vastavale varuheitgaasisüsteemile või selle osale, välja arvatud kinnitusvahenditele ja torudele, peab olema kantud ELi tüübikinnitusmärk.

4.2.

ELi tüübikinnitusmärk koosneb ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed või eraldusnumber:

1 – Saksamaa

2 – Prantsusmaa

3 – Itaalia

4 – Madalmaad

5 – Rootsi

6 – Belgia

7 – Ungari

8 – Tšehhi Vabariik

9 – Hispaania

11 – Ühendkuningriik

12 – Austria

13 – Luksemburg

17 – Soome

18 – Taani

19 – Rumeenia

20 – Poola

21 – Portugal

23 – Kreeka

24 – Iirimaa

26 – Sloveenia

27 – Slovakkia

29 – Eesti

32 – Läti

34 – Bulgaaria

36 – Leedu

49 – Küpros

50 – Malta

Tüübikinnitusnumber peab ristküliku lähedal sisaldama ka direktiivi 2007/46/EÜ VII lisas viidatud tüübikinnitusnumbri neljandas osas sisalduvat baaskinnitusnumbrit, mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad selle käesoleva määruse viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit, mida kohaldati sõidukile tüübikinnituse andmise ajal.

4.3.

Märgistus peab olema selgesti loetav ja kustumatu ka siis, kui varuheitgaasisüsteem või selle osa on sõidukile paigaldatud.

4.4.

ELi tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 3. liites.

5.

NÕUDED

5.1.

Üldnõuded

5.1.1.

Varuheitgaasisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutustingimustes ja olenemata neile mõjuda võivast vibratsioonist on tagatud sõiduki vastavus käesoleva määruse nõuetele.

5.1.2.

Summutisüsteem või selle osad peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et oleks tagatud nende piisav korrosioonikindlus, võttes arvesse sõiduki kasutustingimusi.

5.1.3.

Lisanõuded seoses muudetavusega ja mitmerežiimiliste käsitsi reguleeritavate heitgaasi- või summutisüsteemidega

5.1.3.1.

Kõik heitgaasi- ja summutisüsteemid peavad olema ehitatud viisil, mis ei võimalda kergesti eemaldada summuteid, väljalaskekoonuseid ega muid osi, mille esmane funktsioon on summuti-/paisumiskambrite osana toimimine. Kui sellise osa paigaldamine on vältimatu, peab selle kinnitamise viis olema selline, mis ei soodusta hõlpsat eemaldamist (nt tavapäraste keermestatud kinnitustega), ja see osa peab olema kinnitatud nii, et eemaldamine põhjustab koostele püsivat/parandamatut kahju.

5.1.3.2.

Mitme töörežiimiga käsitsi reguleeritavad heitgaasi- või summutisüsteemid peavad kõikidel töörežiimidel vastama kõikidele nõuetele. Registreerida tuleb müratase, mis tekib kõrgeima müratasemega töörežiimil.

5.2.

Müratasemega seotud nõuded

5.2.1.

Mõõtmistingimused

5.2.1.1.

Summutisüsteemi ja varusummutisüsteemi mürakatse tuleb teha samade tavaliste rehvidega (nagu määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 (ELT L 231, 29.8.2008, lk 19) punktis 2.8). Katsetes ei ole lubatud kasutada erikasutusrehve ega talverehve, mis on määratletud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 117 punktides 2.9 ja 2.10. Need rehvid võivad tõsta sõiduki mürataset või avaldada müra vähendamise toimimise võrdlemisel varjavat mõju. Rehvid ei pea olema uued, kuid nad peavad vastama õigusaktides sätestatud nõuetele, mis puudutavad nende kasutamist liikluses.

5.2.2.

Varusummutisüsteemi või selle osade toimimist müra vähendamisel tuleb kontrollida artiklites 7 ja 8 ning II lisa punktis 1 kirjeldatud meetodite abil. Selle punkti kohaldamisel tuleb viidata käesoleva määruse muudatusele, mis kehtis uuele sõidukile tüübikinnituse andmisel.

a)

Mõõtmine liikuva sõiduki puhul

Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 1.3.3 kirjeldatud sõidukile, peab mõõdetud müratase vastama ühele järgmistest tingimustest:

i)

mõõdetud väärtus (ümardatult lähima täisarvuni) ei tohi rohkem kui 1 dB(A) võrra ületada tüübikinnitusväärtust, mis saadi käesoleva määruse alusel asjaomase sõidukitüübi puhul;

| ii) | mõõdetud väärtus (enne ümardamist lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 1 dB(A) võrra ületada punktis 1.3.3 osutatud sõidukil mõõdetud mürataset (enne ümardamist lähima täisarvuni), kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile. |
| --- | --- |

ii)

mõõdetud väärtus (enne ümardamist lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 1 dB(A) võrra ületada punktis 1.3.3 osutatud sõidukil mõõdetud mürataset (enne ümardamist lähima täisarvuni), kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile.

Kui otsustatakse varusüsteemi ja esialgse süsteemi võrdluse kasuks, on käesoleva määruse II lisa punkti 4.1.2.1.4.2 ja/või punkti 4.1.2.2.1.2 kohaldamiseks lubatud vahetada käiku suuremale kiirendusele ning käigu allavahetamise vältimiseks elektrooniliste või mehaaniliste seadmete kasutamine ei ole kohustuslik. Kui neil tingimustel on katsesõiduki müratase kõrgem toodangu nõuetelevastavuse väärtustest, teeb tehniline teenistus otsuse katsesõiduki esindavuse kohta.

| b) | Mõõtmine seisva sõiduki puhul
  Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 1.3.3 kirjeldatud sõidukile, peab mõõdetud müratase vastama ühele järgmistest tingimustest:






  i) | mõõdetud väärtus (ümardatult lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 2 dB(A) võrra ületada tüübikinnitusväärtust, mis saadi käesoleva määruse alusel asjaomase sõidukitüübi puhul; |
| --- | --- | --- |

b)

Mõõtmine seisva sõiduki puhul

Kui varusummutisüsteem või selle osad on paigaldatud punktis 1.3.3 kirjeldatud sõidukile, peab mõõdetud müratase vastama ühele järgmistest tingimustest:

i)

mõõdetud väärtus (ümardatult lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 2 dB(A) võrra ületada tüübikinnitusväärtust, mis saadi käesoleva määruse alusel asjaomase sõidukitüübi puhul;

| ii) | mõõdetud väärtus (enne ümardamist lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 2 dB(A) võrra ületada punktis 1.3.3 osutatud sõidukil mõõdetud mürataset (enne ümardamist lähima täisarvuni), kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile. |
| --- | --- |

ii)

mõõdetud väärtus (enne ümardamist lähima täisarvuni) ei tohi enam kui 2 dB(A) võrra ületada punktis 1.3.3 osutatud sõidukil mõõdetud mürataset (enne ümardamist lähima täisarvuni), kui sõidukile on paigaldatud summutisüsteem, mis vastab käesoleva määruse kohase tüübikinnituse saamiseks esitamise ajal sellele paigaldatud süsteemile.

5.2.3.

Peale II lisa nõuete peab iga varusummutisüsteem või selle osa vastama ka käesoleva määruse VIII lisas sätestatud kohaldatavatele nõuetele. Sõidukite puhul, millele on antud tüübikinnitus enne käesoleva määruse ja eelkõige VIII lisa nõuete (mürataset käsitlevate lisasätete) jõustumist, ei kohaldata käesoleva lisa punktides 5.2.3.1–5.2.3.3 sätestatud nõudeid.

5.2.3.1.

Kui varusummutisüsteem või selle osa on muutuva geomeetriaga süsteem või osa, peab tootja tüübikinnitustaotluses esitama kinnituse (vastavalt VIII lisa 1. liitele), et summutisüsteemi tüüp, mille tüübikinnitust taotletakse, vastab käesoleva lisa punkti 5.2.3 nõuetele. Tüübikinnitusasutus võib nõuda mis tahes asjakohast katset, et kontrollida summutisüsteemi tüübi vastavust mürataset käsitlevatele lisasätetele.

5.2.3.2.

Kui varusummutisüsteem või selle osa ei ole muutuva geomeetriaga süsteem või osa, piisab sellest, kui tootja esitab tüübikinnitustaotluses kinnituse (vastavalt VIII lisa 1. liitele), et summutisüsteemi tüüp, mille tüübikinnitust taotletakse, vastab käesoleva lisa punkti 5.2.3 nõuetele.

5.2.3.3.

Vastavuskinnitus sõnastatakse järgmiselt: „(Tootja nimi) kinnitab, et seda tüüpi summutisüsteem vastab määruse (EL) nr ... [käesolev määrus] X lisa punkti 5.2.3 nõuetele. (Tootja nimi) esitab käesoleva kinnituse heas usus pärast mürataseme asjakohast tehnilist hindamist kohaldatavatel töötingimustel.”

5.3.

Sõiduki tööomaduste mõõtmine

5.3.1.

Varusummutisüsteem või selle osad peavad tagama sõiduki sellised tööomadused, mis on võrreldavad originaalvarustusse kuuluva summutisüsteemi või selle osade tööomadustega.

5.3.2.

Olenevalt tootja valikust tuleb kas varusummutisüsteemi või selle osi võrrelda punktis 1.3.3 nimetatud sõidukile paigaldatud originaalsummutisüsteemi või selle osadega, mis peavad samuti olema uued.

5.3.3.

Kontrolltoimingud tehakse vasturõhu mõõtmise teel punkti 5.3.4 kohaselt.

Varusummutisüsteemi puhul mõõdetud väärtus ei tohi allpool nimetatud tingimuste järgimisel ületada originaalsüsteemi puhul mõõdetud väärtust rohkem kui 25 % võrra.

5.3.4.

Katsemeetod

5.3.4.1.

Katsetamine mootoril

Mõõtmine viiakse läbi punktis 1.3.4 nimetatud mootoril, mis on ühendatud dünamomeetriga. Seguklapp peab olema täielikult avatud ja stendi tuleb reguleerida nii, et saavutatakse mootori nimivõimsusele vastav mootori pöörlemiskiirus (S).

Vasturõhu mõõtmisel peab rõhumõõtekoht asuma väljalasketorustikust 5. liites näidatud kaugusel.

5.3.4.2.

Katsetamine sõidukil

Mõõtmine viiakse läbi punktis 1.3.3 nimetatud sõidukil. Katse tehakse kas teel või rulldünamomeetril.

Seguklapp peab olema täielikult avatud ja mootorit tuleb koormata nii, et saavutatakse mootori nimivõimsusele vastav mootori pöörlemiskiirus (S).

Vasturõhu mõõtmisel peab rõhumõõtekoht asuma väljalasketorustikust 5. liites näidatud kaugusel.

5.4.

Lisanõuded varusummutisüsteemidele või osadele, mis sisaldavad heli neelavaid kiudmaterjale

5.4.1.

Üldnõuded

Heli neelavaid kiudmaterjale võib summutisüsteemides või nende osades kasutada ainult siis, kui on täidetud üks alljärgnevatest tingimustest:

| a) | heitgaas ei puutu kiudmaterjalidega kokku; |
| --- | --- |

a)

heitgaas ei puutu kiudmaterjalidega kokku;

| b) | summutisüsteem või selle osade konstruktsioonitüüp on sama mis süsteemidel või osadel, mille puhul on käesoleva määruse nõuetele vastava tüübikinnitusmenetluse käigus tõendatud, et see on vastupidav. |
| --- | --- |

b)

summutisüsteem või selle osade konstruktsioonitüüp on sama mis süsteemidel või osadel, mille puhul on käesoleva määruse nõuetele vastava tüübikinnitusmenetluse käigus tõendatud, et see on vastupidav.

Kui kumbki neist tingimustest ei ole täidetud, viiakse läbi kogu summutisüsteemi või selle osade tavakonditsioneerimine, kasutades ühte kolmest allpool kirjeldatud seadeldisest ja protseduurist.

5.4.1.1.

Pidev kasutamine maanteel 10 000  km vältel

5.4.1.1.1.

50 % ± 20 % sellest läbisõidust moodustab linnasõit ja teise poole suurel kiirusel läbitavad pikad vahemaad; pideva kasutamise maanteel võib asendada vastava katserajaprogrammiga.

Kahe kiiruse režiime tuleb vaheldada vähemalt kaks korda.

Täismahus katsetamisprogramm peab sisaldama minimaalselt kümmet vähemalt kolmetunnist pausi, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

5.4.1.2.

Katsestendil konditsioneerimine

5.4.1.2.1.

Summutisüsteem ja selle osad tuleb paigaldada standardosi kasutades ja sõidukitootja juhiseid järgides punktis 1.3.3 osutatud sõidukile või punktis 1.3.4 osutatud mootorile. Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile. Teisel juhul tuleb mootor ühendada dünamomeetriga.

5.4.1.2.2.

Katse tehakse kuuest kuuetunnisest ajavahemikust koosneva seeriana, kusjuures igale ajavahemikule järgneb vähemalt 12-tunnine paus, võimaldamaks hinnata jahtumise ja võimaliku kondenseerumise mõju.

5.4.1.2.3.

Iga kuuetunnise ajavahemiku vältel töötab mootor järjestikku järgmistes tingimustes:

| a) | viieminutiline etapp tühikäigukiirusel; |
| --- | --- |

a)

viieminutiline etapp tühikäigukiirusel;

| b) | ühetunnine etapp veerandkoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

b)

ühetunnine etapp veerandkoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| c) | ühetunnine etapp poolkoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

c)

ühetunnine etapp poolkoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| d) | kümneminutiline etapp täiskoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest; |
| --- | --- |

d)

kümneminutiline etapp täiskoormusel pöörlemiskiiruse (S) juures, mis on kolm neljandikku maksimumvõimsusele vastavast pöörlemiskiirusest;

| e) | viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S); |
| --- | --- |

e)

viieteistkümneminutiline etapp poolkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S);

| f) | kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S). |
| --- | --- |

f)

kolmekümneminutiline etapp veerandkoormusel maksimumvõimsusele vastaval pöörlemiskiirusel (S).

Iga ajavahemik peab hõlmama kahte järjestikust tsüklit, mil mootor töötab punktides a–f nimetatud tingimustes.

5.4.1.2.4.

Katse vältel ei tohi summutisüsteemi või selle osi jahutada sundõhuvooluga, mis simuleerib tavapärast sõiduki ümber tekkivat õhuvoolu.

Tootja taotlusel võib summutisüsteemi või selle osi siiski jahutada, et mitte ületada maksimumkiirusel liikuva sõiduki summuti sisselaskeava juures mõõdetud temperatuuri.

5.4.1.3.

Konditsioneerimine pulsatsiooniga

5.4.1.3.1.

Summutisüsteem või selle osad tuleb paigaldada punktis 1.3.3 osutatud sõidukile või punktis 1.3.4 osutatud mootori külge. Esimesel juhul tuleb sõiduk paigutada rulldünamomeetrile ning teisel juhul tuleb mootor paigutada dünamomeetrile.

5.4.1.3.2.

Katseseade, mille üksikasjalik skeem on esitatud IV lisa 1. liite joonisel 1, paigaldatakse summutisüsteemi väljalaskeavale. Kasutada võib ka muid seadmeid, millega saadakse võrdväärsed tulemused.

5.4.1.3.3.

Katseseade tuleb reguleerida nii, et kiirventiil kordamööda katkestab ja taastab heitgaasivoolu 2 500 tsükli vältel.

5.4.1.3.4.

Ventiil peab avanema, kui sisselaskeäärikust voolusuunas vähemalt 100 mm kaugusel mõõdetud heitgaasi vasturõhk saavutab väärtuse vahemikus 35–40 kPa. Ventiil peab sulguma siis, kui rõhk ei erine avatud ventiili korral saavutatavast stabiilsest väärtusest rohkem kui 10 % võrra.

5.4.1.3.5.

Viitlüliti tööintervall seatakse selliselt, et punktis 5.4.1.3.4 sätestatud heitgaasi voolamise nõuded oleksid täidetud.

5.4.1.3.6.

Mootori pöörlemiskiirus peab olema 75 % pöörlemiskiirusest (S), mille puhul mootor saavutab maksimumvõimsuse.

5.4.1.3.7.

Dünamomeetriga registreeritav võimsus peab olema 50 % täielikult avatud seguklapi puhul saavutatavast võimsusest, mõõdetuna pöörlemiskiirusel, mis võrdub 75 %ga mootori pöörlemiskiirusest (S).

5.4.1.3.8.

Katse ajal peavad kõik tühjendusavad olema suletud.

5.4.1.3.9.

Kogu katse ei tohi kesta kauem kui 48 tundi. Vajaduse korral tuleb iga tunni järel näha ette üks jahtumisperiood.

5.4.1.3.10.

Pärast konditsioneerimist kontrollitakse mürataset punkti 5.2 kohaselt.

6.

Tüübikinnituse laiendamine

Summutisüsteemi valmistaja või tema nõuetekohaselt volitatud esindaja võib taotleda summutisüsteemile seoses ühe või mitme sõidukitüübiga tüübikinnituse andnud haldusosakonnalt tüübikinnituse laiendamist teist tüüpi sõidukitele.

Menetlust on kirjeldatud punktis 1. Teade tüübikinnituse laiendamise (või laiendamisest keeldumise) kohta edastatakse liikmesriikidele direktiivis 2007/46/EÜ sätestatud korras.

7.

Summutisüsteemi tüübi muutmine

Käesoleva määruse kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklite 13, 14, 15 ja 16 ning artikli 17 lõike 4 sätteid.

8.

Toodangu nõuetelevastavus

8.1.

Meetmed toodangu nõuetelevastavuse tagamiseks võetakse direktiivi 2007/46/EÜ artiklis 12 sätestatud korras.

8.2.

Erisätted

8.2.1.

Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 2.3.5 viidatud katsete all peetakse silmas käesoleva määruse VI lisas sätestatud katseid.

8.2.2.

Direktiivi 2007/46/EÜ X lisa punktis 3 viidatud kontrollimiste tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul.

1. liide

Teatis nr ... mootorsõiduki eraldi seadmestikuna käsitletava heitgaasisüsteemi ELi tüübikinnituse kohta (määrus ...)

Alljärgnev teave esitatakse vajaduse korral kolmes eksemplaris ja see peab sisaldama sisukorda. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või voldituna A4 formaati. Lisatavad fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.

Kui süsteemidel, osadel ja eraldi seadmestikel on elektroonilised juhtseadised, tuleb esitada nende tehnilised andmed.

| 0. | Üldnõuded |
| --- | --- |
| 0.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| 0.2. | Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): |
| 0.5. | Tootja nimi ja aadress: |
| 0.7. | Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: |
| 0.8. | Koostetehas(t)e aadress(id): |
| 1. | Teave sõiduki kohta, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud (kui seade on ette nähtud paigaldamiseks rohkem kui ühte tüüpi sõidukitele, tuleb käesolevas punktis nõutud teave esitada eraldi iga tüübi kohta) |
| 1.1. | Mark (tootja kaubanimi): |
| 1.2. | Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): |
| 1.3. | Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: |
| 1.4. | Sõidukikategooria: |
| 1.5. | ELi tüübikinnitusnumber seoses müratasemega: |
| 1.6. | Sõiduki kohta tüübikinnitustunnistuse punktides 1.1–1.4 esitatud teave täies mahus (käesoleva määruse I lisa 2. liide): |
| 1. | Lisateave |
| 1.1. | Eraldi seadmestiku koostisosad: |
| 1.2. | Seda tüüpi mootorsõiduki kaubamärk või kaubanimi, millele summuti kavatsetakse paigaldada(1): |
| 1.3. | Sõidukitüüp/-tüübid ja selle/nende tüübikinnitusnumber/-numbrid: |
| 1.4. | Mootor |
| 1.4.1. | Tüüp (ottomootor, diiselmootor): |
| 1.4.2. | Tsüklid: kahe- või neljataktiline |
| 1.4.3. | Silindrite kogumaht: |
| 1.4.4. | Mootori suurim võimsus: ... kW pöörlemiskiirusel ... p/min-1 |
| 1.5. | Ülekandearvude hulk: |
| 1.6. | Kasutatud ülekandearvud: |
| 1.7. | Veotelje/-telgede ülekandearv(ud): |
| 1.8. | Mürataseme väärtused:
  liikuva sõiduki puhul: ... dB(A) kiirendamiseelsel stabiilsel kiirusel ... km/h;
  seisva sõiduki puhul... dB(A) pöörlemiskiirusel ... p/min-1 |
| 1.9. | Vasturõhu väärtus: |
| 1.10. | Võimalikud kasutamise ja paigaldusnõuetega seonduvad piirangud: |
| 2. | Märkused |
| 3. | Seadme kirjeldus |
| 3.1. | Varuheitgaasisüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osa suhteline paigutus ja vastavad paigaldusjuhised: |
| 3.2. | Iga osa üksikasjalik joonis osa hõlpsaks leidmiseks ja kindlaks tegemiseks ning viide kasutatud materjalidele. Joonistel peab olema näidatud kohustusliku ELi tüübikinnitusmärgi jaoks ette nähtud koht. |

0.

Üldnõuded

0.1.

Mark (tootja kaubanimi):

0.2.

Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):

0.5.

Tootja nimi ja aadress:

0.7.

Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

0.8.

Koostetehas(t)e aadress(id):

1.

Teave sõiduki kohta, millele paigaldamiseks seade on ette nähtud (kui seade on ette nähtud paigaldamiseks rohkem kui ühte tüüpi sõidukitele, tuleb käesolevas punktis nõutud teave esitada eraldi iga tüübi kohta)

1.1.

Mark (tootja kaubanimi):

1.2.

Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):

1.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile:

1.4.

Sõidukikategooria:

1.5.

ELi tüübikinnitusnumber seoses müratasemega:

1.6.

Sõiduki kohta tüübikinnitustunnistuse punktides 1.1–1.4 esitatud teave täies mahus (käesoleva määruse I lisa 2. liide):

1.

Lisateave

1.1.

Eraldi seadmestiku koostisosad:

1.2.

Seda tüüpi mootorsõiduki kaubamärk või kaubanimi, millele summuti kavatsetakse paigaldada(1):

1.3.

Sõidukitüüp/-tüübid ja selle/nende tüübikinnitusnumber/-numbrid:

1.4.

Mootor

1.4.1.

Tüüp (ottomootor, diiselmootor):

1.4.2.

Tsüklid: kahe- või neljataktiline

1.4.3.

Silindrite kogumaht:

1.4.4.

Mootori suurim võimsus: ... kW pöörlemiskiirusel ... p/min-1

1.5.

Ülekandearvude hulk:

1.6.

Kasutatud ülekandearvud:

1.7.

Veotelje/-telgede ülekandearv(ud):

1.8.

Mürataseme väärtused:

liikuva sõiduki puhul: ... dB(A) kiirendamiseelsel stabiilsel kiirusel ... km/h;

seisva sõiduki puhul... dB(A) pöörlemiskiirusel ... p/min-1

1.9.

Vasturõhu väärtus:

1.10.

Võimalikud kasutamise ja paigaldusnõuetega seonduvad piirangud:

2.

Märkused

3.

Seadme kirjeldus

3.1.

Varuheitgaasisüsteemi kirjeldus, milles tuuakse ära süsteemi iga osa suhteline paigutus ja vastavad paigaldusjuhised:

3.2.

Iga osa üksikasjalik joonis osa hõlpsaks leidmiseks ja kindlaks tegemiseks ning viide kasutatud materjalidele. Joonistel peab olema näidatud kohustusliku ELi tüübikinnitusmärgi jaoks ette nähtud koht.

Kuupäev, failinimi

2. liide

NÄIDIS

ELi TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))

Ametiasutuse tempel

| Teatis, milles käsitletakse






  — | tüübikinnitust (1) |
| --- | --- |

Teatis, milles käsitletakse

—

tüübikinnitust (1)

| — | tüübikinnituse laiendamist (1) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse laiendamist (1)

| — | tüübikinnituse andmisest keeldumist (1) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse andmisest keeldumist (1)

| — | tüübikinnituse tühistamist (1) |
| --- | --- |

—

tüübikinnituse tühistamist (1)

sõiduki/osa/eraldi seadmestiku (1) tüübi puhul seoses määrusega nr ....

Tüübikinnituse number:

Laiendamise põhjus:

I JAGU

0.1.

Mark (tootja kaubanimi):

0.2.

Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed):

0.3.

Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule (1)
   (2):

0.3.1.

Kõnealuse märgistuse asukoht:

0.4.

Sõidukikategooria (3):

0.5.

Tootja nimi ja aadress:

0.7.

Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral ELi tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

0.8.

Koostetehas(t)e aadress(id):

II JAGU

1.

Lisateave (vajaduse korral): vt lisand

2.

Katsete tegemise eest vastutav tehniline teenistus:

3.

Katseprotokolli kuupäev:

4.

Katseprotokolli number:

5.

Märkused (vajaduse korral): vt lisand

6.

Koht:

7.

Kuupäev:

8.

Allkiri:

9.

Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.

---

(1)  Mittevajalik maha tõmmata.

(2)  Kui tüübi identifitseerimisandmetes on märke, mis ei ole tüübikinnituse tunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüüpide kirjeldamisel asjakohased, asendatakse need märgid dokumentides sümboliga „?” (nt ABC??123??).

(3)  Direktiivi 2007/46/EÜ II lisa A osa määratluse kohaselt.

3. liide

ELi tüübikinnitusmärgi näidis

Image

Joonisel kujutatud ELi tüübikinnitusmärki kandev heitgaasisüsteem või selle osa on seade, mis on saanud tüübikinnituse Hispaanias (e 9) vastavalt määrusele nr ... ning kannab baaskinnitusnumbrit 0148.

Kasutatud numbrid on esitatud üksnes näitena.

4. liide

Katseseade

Image

| 1. | Sisselasketoru äärik või muhviga ühendus katsetatava summutisüsteemi tagaosaga |
| --- | --- |
| 2. | Reguleerimisklapp (käsitsi juhitav) |
| 3. | Pidurivedeliku anum mahuga 35–40 l |
| 4. | Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa – nr 7 avamiseks |
| 5. | Viitlüliti – nr 7 sulgemiseks |
| 6. | Impulsiloendur |
| 7. | Kiirventiil – nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder 400 kPa rõhu juures. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5  sekundit. |
| 8. | Heitgaaside väljutamine |
| 9. | Voolik |
| 10. | Rõhumõõtur |

1.

Sisselasketoru äärik või muhviga ühendus katsetatava summutisüsteemi tagaosaga

2.

Reguleerimisklapp (käsitsi juhitav)

3.

Pidurivedeliku anum mahuga 35–40 l

4.

Rõhulüliti tööpiirkonnaga 5–250 kPa – nr 7 avamiseks

5.

Viitlüliti – nr 7 sulgemiseks

6.

Impulsiloendur

7.

Kiirventiil – nagu 60 mm läbimõõduga mootorpiduriklapp, mida juhib 120 N läbilaskevõimega pneumosilinder 400 kPa rõhu juures. Reaktsiooniaeg ei või avamisel ega sulgemisel ületada 0,5  sekundit.

8.

Heitgaaside väljutamine

9.

Voolik

10.

Rõhumõõtur

5. liide

Mõõtepunktid – vasturõhk

Rõhukaokatsete võimalike mõõtmispunktide näited. Täpne mõõtmispunkt märgitakse katseprotokolli. See peab asuma piirkonnas, kus gaasi vool on ühtlane.

Joonis 1

Üks toru

Image

Joonis 2

Osaliselt kaheharuline toru
  1

Image

| 1 | Selle võimaluse puudumisel järgitakse joonist 3. |
| --- | --- |

1

Selle võimaluse puudumisel järgitakse joonist 3.

Joonis 3

Kaheharuline toru

Image

| 2 | Kaks mõõtepunkti, üks näit. |
| --- | --- |

2

Kaks mõõtepunkti, üks näit.

XI lISA

Eraldi seadmestikuna käsitletava heitgaasisüsteemi nõuetelevastavuse kontrollimine

| 1. | Üldnõuded |
| --- | --- |
| | Kõnealused nõuded on kooskõlas käesoleva määruse I lisa punkti 1 kohaselt toodangu nõuetelevastavuse kontrollimiseks tehtava katsega. |
| 2. | Katse ja protseduurid |
| | Katsemeetodid, mõõteriistad ja tulemuste tõlgendamine peavad vastama X lisa punktis 5 kirjeldatule. Katsetatava heitgaasisüsteemi või selle osaga tuleb teha X lisa punktides 5.2, 5.3 ja 5.4 kirjeldatud katse. |
| 3. | Näidise valimine ja tulemuste hindamine |
| 3.1. | Punktis 2 nimetatud katseteks tuleb valida üks summutisüsteem või selle osa. Kui katsetulemused vastavad X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele. |
| 3.2. | Kui üks katsetulemus ei vasta X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, tuleb katsetada veel kahte sama tüüpi summutisüsteemi või osa vastavalt punktile 2. |
| 3.3. | Kui teise või kolmanda summutisüsteemi või osaga tehtud katsete tulemused vastavad X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele. |
| 3.4. | Kui üks teise või kolmanda summutisüsteemi või osaga tehtud katse tulemus ei vasta X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks ning tootjal tuleb nõuetelevastavuse taastamiseks võtta vajalikud meetmed. |

1.

Üldnõuded

Kõnealused nõuded on kooskõlas käesoleva määruse I lisa punkti 1 kohaselt toodangu nõuetelevastavuse kontrollimiseks tehtava katsega.

2.

Katse ja protseduurid

Katsemeetodid, mõõteriistad ja tulemuste tõlgendamine peavad vastama X lisa punktis 5 kirjeldatule. Katsetatava heitgaasisüsteemi või selle osaga tuleb teha X lisa punktides 5.2, 5.3 ja 5.4 kirjeldatud katse.

3.

Näidise valimine ja tulemuste hindamine

3.1.

Punktis 2 nimetatud katseteks tuleb valida üks summutisüsteem või selle osa. Kui katsetulemused vastavad X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele.

3.2.

Kui üks katsetulemus ei vasta X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, tuleb katsetada veel kahte sama tüüpi summutisüsteemi või osa vastavalt punktile 2.

3.3.

Kui teise või kolmanda summutisüsteemi või osaga tehtud katsete tulemused vastavad X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp vastavaks toodangu nõuetelevastavust käsitlevatele sätetele.

3.4.

Kui üks teise või kolmanda summutisüsteemi või osaga tehtud katse tulemus ei vasta X lisa punktis 8.1 sätestatud toodangu nõuetelevastavuse nõuetele, loetakse summutisüsteemi või selle osa tüüp käesoleva määruse nõuetele mittevastavaks ning tootjal tuleb nõuetelevastavuse taastamiseks võtta vajalikud meetmed.

XII LISA

Vastavustabel

(Sellele on viidatud artiklis 15.2.)

| Direktiiv 70/157/EMÜ | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| — | Artikkel 1 |
| — | Artikkel 2 |
| — | Artikkel 3 |
| Artikkel 2 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikkel 2a | Artikli 4 lõiked 2 ja 3 |
| — | Artikkel 5 |
| — | Artikkel 6 |
| — | Artikkel 7 |
| — | Artikkel 8 |
| — | Artikkel 9 |
| — | Artiklid 10, 11, 12 ja 13 |
| — | Artikkel 14 |
| — | Artikkel 15 |
| | Artikkel 16 |
| I lisa punkt 1 | I lisa punkt 1 |
| I lisa punkt 3 | I lisa punkt 2 |
| I lisa punkt 4 | I lisa punkt 3 |
| I lisa punkt 5 | I lisa punkt 4 |
| I lisa punkt 6 | I lisa punkt 5 |
| I lisa 1. liide | I lisa 1. liide |
| I lisa 2. liide (lisandita) | I lisa 2. liide |
| — | I lisa 3. liide |
| — | II lisa |
| I lisa punkt 2 | III lisa |
| — | IV lisa |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |
| — | VIII lisa |
| | IX lisa |
| II lisa punktid 1, 2, 3 ja 4 | X lisa punktid 1, 2, 3 ja 4 |
| — | X lisa punktid 5 ja 6 |
| II lisa punktid 5 ja 6 | X lisa punktid 7 ja 8 |
| II lisa 1. liide | X lisa 1. liide (+ lisateave) |
| II lisa 2. liide (lisandita) | X lisa 2. liide |
| II lisa 3. liide | X lisa 3. liide |
| — | X lisa 4. ja 5. liide |
| | XI lisa |
| — | XII lisa |
| III lisa punkt 1 | — |
| III lisa punkt 2 | — |

Direktiiv 70/157/EMÜ

Käesolev määrus

—

Artikkel 1

—

Artikkel 2

—

Artikkel 3

Artikkel 2

Artikli 4 lõige 1

Artikkel 2a

Artikli 4 lõiked 2 ja 3

—

Artikkel 5

—

Artikkel 6

—

Artikkel 7

—

Artikkel 8

—

Artikkel 9

—

Artiklid 10, 11, 12 ja 13

—

Artikkel 14

—

Artikkel 15

Artikkel 16

I lisa punkt 1

I lisa punkt 1

I lisa punkt 3

I lisa punkt 2

I lisa punkt 4

I lisa punkt 3

I lisa punkt 5

I lisa punkt 4

I lisa punkt 6

I lisa punkt 5

I lisa 1. liide

I lisa 1. liide

I lisa 2. liide (lisandita)

I lisa 2. liide

—

I lisa 3. liide

—

II lisa

I lisa punkt 2

III lisa

—

IV lisa

—

V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

—

VIII lisa

IX lisa

II lisa punktid 1, 2, 3 ja 4

X lisa punktid 1, 2, 3 ja 4

—

X lisa punktid 5 ja 6

II lisa punktid 5 ja 6

X lisa punktid 7 ja 8

II lisa 1. liide

X lisa 1. liide (+ lisateave)

II lisa 2. liide (lisandita)

X lisa 2. liide

II lisa 3. liide

X lisa 3. liide

—

X lisa 4. ja 5. liide

XI lisa

—

XII lisa

III lisa punkt 1

—

III lisa punkt 2

—

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/265 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/265

---

P7_TA(2013)0042

Euroopa Pagulasfond, Euroopa Tagasipöördumisfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsuse nr 573/2007/EÜ, otsuse nr 575/2007/EÜ ja nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0526 – C7-0302/2012 – 2012/0252(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0526), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0526),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2 ning artikli 79 lõikeid 2 ja 4, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0302/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 78 lõiget 2 ning artikli 79 lõikeid 2 ja 4, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0302/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0004/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0004/2013),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0252

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/.../EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuste nr 573/2007/EÜ ja nr 575/2007/EÜ ning nõukogu otsuse 2007/435/EÜ teatavaid finantsjuhtimisega seotud sätteid, et suurendada Euroopa Pagulasfondi, Euroopa Tagasipöördumisfondi ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 258/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/266 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/266

---

P7_TA(2013)0043

Välispiirifond ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse (COM(2012)0527 – C7-0301/2012 – 2012/0253(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0527), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0527),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0301/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C7-0301/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 19. detsembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0433/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A7-0433/2012),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P7_TC1-COD(2012)0253

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr .../2013/EL, millega muudetakse otsust nr 574/2007/EÜ, et suurendada Välispiirifondi kaasrahastamise määra teatavate liikmesriikide puhul, kes on finantsstabiilsuse säilitamisega tõsistes raskustes või kellel on oht sattuda sellistesse raskustesse

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (otsus nr 259/2013/EL) lõplikule kujule).

---

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/267 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/267

---

P7_TA(2013)0044

Kalavarude kaitse noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ***I

Euroopa Parlamendi 6. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1288/2009 (COM(2012)0298 – C7-0156/2012 – 2012/0158(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2016/C 024/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2012)0298),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0156/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0156/2012),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. septembri 2012. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. novembri 2012. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0342/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A7-0342/2012),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2); |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha (2);

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud Euroopa Parlamendi avalduse;

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 351, 15.11.2012, lk 83.

(2)  Käesolev seisukoht asendab 22. novembril 2012. aastal vastuvõetud muudatusettepanekuid (Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0448).

---

P7_TC1-COD(2012)0158

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 6. veebruaril 2013. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr .../2013, millega muudetakse nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu ning (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) nr 227/2013) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus rakendusaktide kohta

Euroopa Parlament teatab, et käesoleva määruse sätted rakendusaktide kohta on saavutatud tundliku kompromissi tulemusena. Et saavutada kokkulepe esimesel lugemisel enne määruse (EÜ) nr 850/98 kehtivusaja lõppemist 2012. aasta lõpus, nõustus Euroopa Parlament määruse (EÜ) nr 850/98 puhul teatud konkreetsetel juhtudel rakendusaktide kasutamise võimalusega. Parlament rõhutab siiski, et neid sätteid ei tohi kasutada pretsedendina ühegi seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastuvõetud määruse puhul, eriti puudutab see komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98 kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete kaudu.

---

Neljapäev, 7. veebruar 2013

| 22.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 24/269 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 24/269

---

P7_TA(2013)0051

Ühine käibemaksusüsteem ja käibemaksupettuste vastane kiirreageerimismehhanism *

Euroopa Parlamendi 7. veebruari 2013. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismiga (COM(2012)0428 – C7-0260/2012 – 2012/0205(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2016/C 024/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0428), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2012)0428),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0260/2012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C7-0260/2012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 55, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 55,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0014/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A7-0014/2013),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus - 1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (-1) | Tõhustatud võitlus maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu on väga oluline riikide rahanduse stabiilsuse ja tugevuse taastamise ja säilitamise seisukohast kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(-1)

Tõhustatud võitlus maksupettuse ja maksudest kõrvalehoidumise vastu on väga oluline riikide rahanduse stabiilsuse ja tugevuse taastamise ja säilitamise seisukohast kogu liidus.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju
  eelarvele
  ja mõjutavad konkurentsitingimusi ning seega siseturu toimimist. Hiljuti on kerkinud esile ootamatud ja suuremahulised maksupettused, mille puhul kasutatakse eelkõige elektroonilisi vahendeid, mis lihtsustavad kiiret ja suuremahulist ebaseaduslikku kauplemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju
  eelarvele
  ja mõjutavad konkurentsitingimusi ning seega siseturu toimimist. Hiljuti on kerkinud esile ootamatud ja suuremahulised maksupettused, mille puhul kasutatakse eelkõige elektroonilisi vahendeid, mis lihtsustavad kiiret ja suuremahulist ebaseaduslikku kauplemist.

| (1) | Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju
  riigi rahandusele
  ja mõjutavad
  ebasoodsalt
  konkurentsitingimusi ning seega siseturu
  õiglast ja tõhusat
  toimimist. Seda kahju tuleks kärpida, eelkõige eelarvepoliitika karmistamise ajal. Hiljuti on kerkinud esile ootamatud ja suuremahulised maksupettused, mille puhul kasutatakse eelkõige elektroonilisi vahendeid, mis lihtsustavad kiiret ja suuremahulist ebaseaduslikku kauplemist
  , mis sageli ulatub üle konkreetse liikmesriigi piiride
  . |
| --- | --- |

(1)

Maksupettused käibemaksu valdkonnas põhjustavad märkimisväärset kahju
  riigi rahandusele
  ja mõjutavad
  ebasoodsalt
  konkurentsitingimusi ning seega siseturu
  õiglast ja tõhusat
  toimimist. Seda kahju tuleks kärpida, eelkõige eelarvepoliitika karmistamise ajal. Hiljuti on kerkinud esile ootamatud ja suuremahulised maksupettused, mille puhul kasutatakse eelkõige elektroonilisi vahendeid, mis lihtsustavad kiiret ja suuremahulist ebaseaduslikku kauplemist
  , mis sageli ulatub üle konkreetse liikmesriigi piiride
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine.

| (2) | Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt
  kiire või
  paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) lubatakse liikmesriikidel taotleda erandit kõnealusest direktiivist, et vältida teatavat laadi maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Sellise erandi lubamiseks peab komisjon tegema ettepaneku ja nõukogu selle vastu võtma. Hiljutised kogemused on osutanud, et erandite lubamise kord ei ole alati piisavalt
  kiire või
  paindlik, et tagada liikmesriikide taotluste kiire ja sobiv käsitlemine.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Kaupade või teenuste saaja määramine isikuks, kes on kohustatud käibemaksu tasuma (pöördmaksustamine), on tõhus meede, et hoida viivitamatult ära maksudest kõrvalehoidumise tuntumad vormid teatavates sektorites.
  Kuna
  olukord võib aja jooksul muutuda, võib olla vaja lubada ka muid meetmeid. Selleks peaks
  nõukogu
  vajaduse korral
  komisjoni ettepanekul määrama
  kiirreageerimismehhanismi kohaldamisalasse mis tahes muu meetme. Tuleks ette näha lubatavate meetmete laad, et vähendada aega, mis kulub komisjonil erandite lubamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Kaupade või teenuste saaja määramine isikuks, kes on kohustatud käibemaksu tasuma (pöördmaksustamine), on tõhus meede, et hoida viivitamatult ära maksudest kõrvalehoidumise tuntumad vormid teatavates sektorites.
  Kuna
  olukord võib aja jooksul muutuda, võib olla vaja lubada ka muid meetmeid. Selleks peaks
  nõukogu
  vajaduse korral
  komisjoni ettepanekul määrama
  kiirreageerimismehhanismi kohaldamisalasse mis tahes muu meetme. Tuleks ette näha lubatavate meetmete laad, et vähendada aega, mis kulub komisjonil erandite lubamiseks.

| (7) | Kaupade või teenuste saaja määramine isikuks, kes on kohustatud käibemaksu tasuma (pöördmaksustamine), on tõhus meede, et hoida viivitamatult ära maksudest kõrvalehoidumise tuntumad vormid teatavates sektorites
  (nn karusellpettus)
  .
  Arvestades siiski olemasolevaid nõrkusi käibemaksusüsteemides ja sõltuvalt sellest, kuidas
  olukord võib aja jooksul muutuda, võib olla vaja lubada ka muid meetmeid. Selleks peaks
  komisjon tegema
  vajaduse korral
  ettepaneku
  kiirreageerimismehhanismi kohaldamisalasse kuuluva mis tahes muu meetme
  kohta
  .
  Nõukogu peaks meetme pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ühehäälselt heaks kiitma.
  Tuleks
  põhjalikult ja läbipaistvalt
  ette näha lubatavate meetmete laad, et vähendada aega, mis kulub komisjonil erandite lubamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kaupade või teenuste saaja määramine isikuks, kes on kohustatud käibemaksu tasuma (pöördmaksustamine), on tõhus meede, et hoida viivitamatult ära maksudest kõrvalehoidumise tuntumad vormid teatavates sektorites
  (nn karusellpettus)
  .
  Arvestades siiski olemasolevaid nõrkusi käibemaksusüsteemides ja sõltuvalt sellest, kuidas
  olukord võib aja jooksul muutuda, võib olla vaja lubada ka muid meetmeid. Selleks peaks
  komisjon tegema
  vajaduse korral
  ettepaneku
  kiirreageerimismehhanismi kohaldamisalasse kuuluva mis tahes muu meetme
  kohta
  .
  Nõukogu peaks meetme pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ühehäälselt heaks kiitma.
  Tuleks
  põhjalikult ja läbipaistvalt
  ette näha lubatavate meetmete laad, et vähendada aega, mis kulub komisjonil erandite lubamiseks.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 a) | Et järjepidevalt arendada ja täiustada kiirreageerimismehhanismi, peaks komisjon korrapäraselt andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru selle rakendamisest, uurides muu hulgas muid meetmeid, mida lisada mehhanismi kohaldamisalasse, ja uusi viise liikmesriikide koostöö tugevdamiseks mehhanismi üldraamistikus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 a)

Et järjepidevalt arendada ja täiustada kiirreageerimismehhanismi, peaks komisjon korrapäraselt andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru selle rakendamisest, uurides muu hulgas muid meetmeid, mida lisada mehhanismi kohaldamisalasse, ja uusi viise liikmesriikide koostöö tugevdamiseks mehhanismi üldraamistikus.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 b) | Et kiirreageerimismehhanism saaks rahuldaval viisil toimida, peaks komisjon kogu aeg suutma tegutseda neis küsimustes kiiresti ja täpselt. Seepärast peaksid kiirreageerimismehhanismi inim- ja muud ressursid olema piisavad ning tuleks kehtestada kiirendatud sisemine otsustamismenetlus ja seda kasutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 b)

Et kiirreageerimismehhanism saaks rahuldaval viisil toimida, peaks komisjon kogu aeg suutma tegutseda neis küsimustes kiiresti ja täpselt. Seepärast peaksid kiirreageerimismehhanismi inim- ja muud ressursid olema piisavad ning tuleks kehtestada kiirendatud sisemine otsustamismenetlus ja seda kasutada.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 c) | Kuna erimeetme rakendamine ühes liikmesriigis võib mõjutada teiste liikmesriikide käibemaksusüsteeme, peaks komisjon läbipaistvuse tagamiseks, teavitama kõiki liikmesriike kõigist esitatud taotlustest ja kõigist nendega seonduvatest otsustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 c)

Kuna erimeetme rakendamine ühes liikmesriigis võib mõjutada teiste liikmesriikide käibemaksusüsteeme, peaks komisjon läbipaistvuse tagamiseks, teavitama kõiki liikmesriike kõigist esitatud taotlustest ja kõigist nendega seonduvatest otsustest.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (9 d) | Komisjon peaks kiirreageerimismehhanismi tõhustamise ja viimistlemisega tehtava töö käigus konsulteerima laialdaselt pettusest kergesti mõjutatavate sektorite ettevõtjate ja muude asjaomaste sidusrühmadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9 d)

Komisjon peaks kiirreageerimismehhanismi tõhustamise ja viimistlemisega tehtava töö käigus konsulteerima laialdaselt pettusest kergesti mõjutatavate sektorite ettevõtjate ja muude asjaomaste sidusrühmadega.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Kuna kavandatud meetme eesmärki võidelda ootamatute ja suuremahuliste käibemaksuvaldkonna maksupettustega, millel on sageli rahvusvaheline mõõde, ei suuda piisavalt saavutada liikmesriigid, kuna nad ei suuda iseseisvalt võidelda uusi kauplemisvorme ja samal ajal mitut riiki hõlmavate pettusskeemidega, ning seepärast saab seda tänu kiiremale ning seega asjakohasemale ja tõhusamale reageerimisele paremini saavutada liidu tasandil,
  võib
  liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohasele subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Kuna kavandatud meetme eesmärki võidelda ootamatute ja suuremahuliste käibemaksuvaldkonna maksupettustega, millel on sageli rahvusvaheline mõõde, ei suuda piisavalt saavutada liikmesriigid, kuna nad ei suuda iseseisvalt võidelda uusi kauplemisvorme ja samal ajal mitut riiki hõlmavate pettusskeemidega, ning seepärast saab seda tänu kiiremale ning seega asjakohasemale ja tõhusamale reageerimisele paremini saavutada liidu tasandil,
  võib
  liit võtta meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohasele subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (10) | Kuna kavandatud meetme eesmärki võidelda ootamatute ja suuremahuliste käibemaksuvaldkonna maksupettustega, millel on sageli rahvusvaheline mõõde, ei suuda piisavalt saavutada liikmesriigid, kuna nad ei suuda iseseisvalt võidelda uusi kauplemisvorme ja samal ajal mitut riiki hõlmavate pettusskeemidega, ning seepärast saab seda tänu kiiremale ning seega asjakohasemale ja tõhusamale reageerimisele paremini saavutada liidu tasandil,
  peaks
  liit võtma meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohasele subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(10)

Kuna kavandatud meetme eesmärki võidelda ootamatute ja suuremahuliste käibemaksuvaldkonna maksupettustega, millel on sageli rahvusvaheline mõõde, ei suuda piisavalt saavutada liikmesriigid, kuna nad ei suuda iseseisvalt võidelda uusi kauplemisvorme ja samal ajal mitut riiki hõlmavate pettusskeemidega, ning seepärast saab seda tänu kiiremale ning seega asjakohasemale ja tõhusamale reageerimisele paremini saavutada liidu tasandil,
  peaks
  liit võtma meetmeid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 5 kohasele subsidiaarsuse põhimõttele. Kooskõlas nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | määrata käesoleva artikli lõike 2 kohase meetmetaotluse alusel erandina artiklist 193 isikuks, kes on kohustatud teatavatelt kaupadelt või teenustelt käibemaksu tasuma, kõnealuste kaupade või teenuste saaja; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

määrata käesoleva artikli lõike 2 kohase meetmetaotluse alusel erandina artiklist 193 isikuks, kes on kohustatud teatavatelt kaupadelt või teenustelt käibemaksu tasuma, kõnealuste kaupade või teenuste saaja;

| a) | määrata käesoleva artikli lõike 2 kohase meetmetaotluse alusel erandina artiklist 193 isikuks, kes on kohustatud teatavatelt kaupadelt või teenustelt käibemaksu tasuma, kõnealuste kaupade või teenuste saaja
  (pöördmaksustamine)
  ; |
| --- | --- |

a)

määrata käesoleva artikli lõike 2 kohase meetmetaotluse alusel erandina artiklist 193 isikuks, kes on kohustatud teatavatelt kaupadelt või teenustelt käibemaksu tasuma, kõnealuste kaupade või teenuste saaja
  (pöördmaksustamine)
  ;

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | mis tahes muu meede, mille
  on
  ühehäälselt
  kindlaks määranud nõukogu komisjoni ettepanekul
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

mis tahes muu meede, mille
  on
  ühehäälselt
  kindlaks määranud nõukogu komisjoni ettepanekul
  .

| b) | mis tahes muu
  komisjoni esildatud
  meede, mille
  nõukogu on pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  ühehäälselt
  heaks kiitnud
  . |
| --- | --- |

b)

mis tahes muu
  komisjoni esildatud
  meede, mille
  nõukogu on pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist
  ühehäälselt
  heaks kiitnud
  .

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Punkti a
  kohaldamisel võtab liikmesriik erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollmeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse. | Punktide a ja b
  kohaldamisel võtab liikmesriik
  iga kasutatava
  erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollmeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Punkti a
  kohaldamisel võtab liikmesriik erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollmeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse.

Punktide a ja b
  kohaldamisel võtab liikmesriik
  iga kasutatava
  erimeetme suhtes asjakohaseid kontrollmeetmeid seoses maksukohustuslastega, kes tarnivad kaupu või osutavad teenuseid, mille suhtes kõnealust meedet kohaldatakse.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 1 – lõik 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesolevas lõikes sätestatud menetlus viiakse lõpule kolme kuu jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolevas lõikes sätestatud menetlus viiakse lõpule kolme kuu jooksul.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriik, kes soovib lõike 1 kohaselt kehtestada meedet, esitab komisjonile avalduse. Liikmesriik esitab avalduse koos teabega, mis käsitleb asjaomast sektorit, pettuse liiki ja tunnuseid, ootamatut ja suuremahulist laadi ning tagajärgi märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja. | 2.   Liikmesriik, kes soovib lõike 1 kohaselt kehtestada meedet, esitab komisjonile avalduse. Liikmesriik esitab
  komisjonile, Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja kontrollikojale
  avalduse koos teabega, mis käsitleb asjaomast sektorit, pettuse liiki ja tunnuseid, ootamatut ja suuremahulist laadi ning tagajärgi märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe nädala jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja.
  Komisjon konsulteerib vajaduse ja võimaluse korral samuti asjaomase ärisektoriga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriik, kes soovib lõike 1 kohaselt kehtestada meedet, esitab komisjonile avalduse. Liikmesriik esitab avalduse koos teabega, mis käsitleb asjaomast sektorit, pettuse liiki ja tunnuseid, ootamatut ja suuremahulist laadi ning tagajärgi märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta ühe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja.

2.   Liikmesriik, kes soovib lõike 1 kohaselt kehtestada meedet, esitab komisjonile avalduse. Liikmesriik esitab
  komisjonile, Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja kontrollikojale
  avalduse koos teabega, mis käsitleb asjaomast sektorit, pettuse liiki ja tunnuseid, ootamatut ja suuremahulist laadi ning tagajärgi märkimisväärse ja korvamatu rahalise kahju seisukohast. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe nädala jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet on vaja.
  Komisjon konsulteerib vajaduse ja võimaluse korral samuti asjaomase ärisektoriga.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395a – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Pärast taotluse hindamiseks kogu vajaliku teabe saamist
  annab
  komisjon ühe kuu jooksul
  asjaomasele liikmesriigile
  erimeetme kohaldamiseks loa või teatab sellest
  keeldumisest
  . | Pärast taotluse hindamiseks kogu vajaliku teabe saamist komisjon: |
| | a) | teavitab sellest taotluse esitanud liikmesriiki; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Pärast taotluse hindamiseks kogu vajaliku teabe saamist
  annab
  komisjon ühe kuu jooksul
  asjaomasele liikmesriigile
  erimeetme kohaldamiseks loa või teatab sellest
  keeldumisest
  .

Pärast taotluse hindamiseks kogu vajaliku teabe saamist komisjon:

a)

teavitab sellest taotluse esitanud liikmesriiki;

| b) | edastab taotluse selle algkeeles teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

b)

edastab taotluse selle algkeeles teistele liikmesriikidele;

| c) | annab
  ühe kuu jooksul erimeetme kohaldamiseks loa või
  juhul kui komisjon on taotletava meetme vastu,
  teatab sellest
  asjaomasele liikmesriigile, teistele liikmesriikidele, Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja kontrollikojale ning esitab keeldumise kohta üksikasjaliku põhjenduse
  . |
| --- | --- |

c)

annab
  ühe kuu jooksul erimeetme kohaldamiseks loa või
  juhul kui komisjon on taotletava meetme vastu,
  teatab sellest
  asjaomasele liikmesriigile, teistele liikmesriikidele, Euroopa Parlamendi pädevatele komisjonidele ja kontrollikojale ning esitab keeldumise kohta üksikasjaliku põhjenduse
  .

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Jagu 1a – artikkel 395 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 395 c |
| | Iga kolme aasta tagant ja esimest korda 1. juuliks 2014 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva jao kohaselt loodud kiirreageerimismehhanismi rakendamise kohta. Aruandes vaadatakse muu hulgas läbi mehhanismi kohaldamisalasse lisatavad täiendavad erimeetmed ja uued viisid liikmesriikide koostöö tugevdamiseks mehhanismi üldraamistikus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 395 c

Iga kolme aasta tagant ja esimest korda 1. juuliks 2014 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva jao kohaselt loodud kiirreageerimismehhanismi rakendamise kohta. Aruandes vaadatakse muu hulgas läbi mehhanismi kohaldamisalasse lisatavad täiendavad erimeetmed ja uued viisid liikmesriikide koostöö tugevdamiseks mehhanismi üldraamistikus.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 1 a |
| | Komisjon esitab 1. jaanuariks 2014 aruande selle kohta, kuidas saaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 395 sätestatud erandi tegemise tavamenetlust kiiremaks muuta. Aruande eesmärk on kindlaks määrata olemasolevate struktuuride ja tavade muudatused, mis tagavad, et komisjon viib menetluse alati lõpule viie kuu jooksul pärast liikmesriigilt taotluse saamist. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 1 a

Komisjon esitab 1. jaanuariks 2014 aruande selle kohta, kuidas saaks direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 395 sätestatud erandi tegemise tavamenetlust kiiremaks muuta. Aruande eesmärk on kindlaks määrata olemasolevate struktuuride ja tavade muudatused, mis tagavad, et komisjon viib menetluse alati lõpule viie kuu jooksul pärast liikmesriigilt taotluse saamist. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlikud ettepanekud.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. | 2.   Liikmesriigid edastavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

2.   Liikmesriigid edastavad
  Euroopa Parlamendile ja
  komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. | Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.


  Direktiiv 2006/112/EÜ konsolideeritakse ...

   (*). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.


  Direktiiv 2006/112/EÜ konsolideeritakse ...

   (*).

---

(*)  
  Kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

---