# Az Európai Unió C 45/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 45 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. február 5. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 45

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. február 5.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| 2016/C 045/01 | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. április 15–18-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 242 E, 2013.8. 23.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

2016/C 045/01

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2013–20142013. április 15–18-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 242 E, 2013.8. 23.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 242 E, 2013.8. 23.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. április 16., kedd |
| 2016/C 045/02 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2010/2043(INI)) | 2 |
| 2016/C 045/03 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséről (2012/2224(INI)) | 5 |
| 2016/C 045/04 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődő országok számára a növekedés motorját jelentő kereskedelemről és beruházásról (2012/2225(INI)) | 15 |
| | 2013. április 17., szerda |
| 2016/C 045/05 | Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP)) | 24 |
| 2016/C 045/06 | Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2011. évi éves jelentéséről (2012/2304(INI)) | 29 |
| | 2013. április 18., csütörtök |
| 2016/C 045/07 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági válság emberi jogokra gyakorolt hatásáról (2012/2136(INI)) | 36 |
| 2016/C 045/08 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Horvátország 2012. évi uniós tagságra való felkészültségéről szóló átfogó ellenőrzési jelentéséről (2012/2871(RSP)) | 44 |
| 2016/C 045/09 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2870(RSP)) | 48 |
| 2016/C 045/10 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2860(RSP)) | 57 |
| 2016/C 045/11 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2012. évi eredményjelentésről (2012/2868(RSP)) | 62 |
| 2016/C 045/12 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2012/2867(RSP)) | 73 |
| 2016/C 045/13 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítéséről (2013/2582(RSP)) | 80 |
| 2016/C 045/14 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Vietnamról, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára (2013/2599(RSP)) | 82 |
| 2016/C 045/15 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a kazahsztáni emberi jogi helyzetről (2013/2600(RSP)) | 85 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. április 18., csütörtök |
| 2016/C 045/16 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvére (R2P) irányuló javaslatával (2012/2143(INI)) | 89 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. április 16., kedd

2016/C 045/02

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2010/2043(INI))

2

2016/C 045/03

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséről (2012/2224(INI))

5

2016/C 045/04

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődő országok számára a növekedés motorját jelentő kereskedelemről és beruházásról (2012/2225(INI))

15

2013. április 17., szerda

2016/C 045/05

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

24

2016/C 045/06

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2011. évi éves jelentéséről (2012/2304(INI))

29

2013. április 18., csütörtök

2016/C 045/07

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági válság emberi jogokra gyakorolt hatásáról (2012/2136(INI))

36

2016/C 045/08

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Horvátország 2012. évi uniós tagságra való felkészültségéről szóló átfogó ellenőrzési jelentéséről (2012/2871(RSP))

44

2016/C 045/09

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2870(RSP))

48

2016/C 045/10

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2860(RSP))

57

2016/C 045/11

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2012. évi eredményjelentésről (2012/2868(RSP))

62

2016/C 045/12

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2012/2867(RSP))

73

2016/C 045/13

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítéséről (2013/2582(RSP))

80

2016/C 045/14

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Vietnamról, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára (2013/2599(RSP))

82

2016/C 045/15

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a kazahsztáni emberi jogi helyzetről (2013/2600(RSP))

85

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2013. április 18., csütörtök

2016/C 045/16

Az Európai Parlament 2013. április 18-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvére (R2P) irányuló javaslatával (2012/2143(INI))

89

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2013. április 16., kedd |
| 2016/C 045/17 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2326(IMM)) | 97 |
| 2016/C 045/18 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2016(IMM)) | 98 |
| 2016/C 045/19 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem (2012/2239(IMM)) | 99 |
| 2016/C 045/20 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata bírósági eljárásba való beavatkozásról szóló szavazás eredményeként kialakuló szavazategyenlőségről (az eljárási szabályzat 159. cikke (3) bekezdésének értelmezése) | 100 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. április 16., kedd

2016/C 045/17

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2326(IMM))

97

2016/C 045/18

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2016(IMM))

98

2016/C 045/19

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem (2012/2239(IMM))

99

2016/C 045/20

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata bírósági eljárásba való beavatkozásról szóló szavazás eredményeként kialakuló szavazategyenlőségről (az eljárási szabályzat 159. cikke (3) bekezdésének értelmezése)

100

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2013. április 16., kedd |
| 2016/C 045/21 | P7_TA(2013)0103Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségre (ENISA) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 102 |
| 2016/C 045/22 | P7_TA(2013)0104A cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogása ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 103 |
| 2016/C 045/23 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás és a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE)) | 106 |
| 2016/C 045/24 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD)) | 106 |
| 2016/C 045/25 | Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/016 IT/Agile referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD)) | 110 |
| 2016/C 045/26 | Az Európai Parlament 2013 április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/010 AT/Austria Tabak referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD)) | 113 |
| 2016/C 045/27 | P7_TA(2013)0112Az EU és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodások: egyes országok kizárása a kereskedelmi kedvezményekből ***IIAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban kialakított álláspontról (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az 1528/2007/EK tanácsi rendelet több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 116 |
| 2016/C 045/28 | P7_TA(2013)0113Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 116 |
| 2016/C 045/29 | P7_TA(2013)0114A hitelintézetek és a prudenciális felügyelet ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 118 |
| 2016/C 045/30 | P7_TA(2013)0115A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 119 |
| 2016/C 045/31 | P7_TA(2013)0116Földi kiszolgálás az uniós repülőtereken ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 120 |
| 2016/C 045/32 | P7_TA(2013)0117A Skagerrak területén érvényes technikai és ellenőrző intézkedések ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 154 |
| | 2013. április 17., szerda |
| 2016/C 045/33 | Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló, 2011. június 9-i tanácsi határozat II. és III. mellékletének módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE)) | 169 |
| 2016/C 045/34 | Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2013/2018(BUD)) | 169 |
| 2016/C 045/35 | Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az utalványok kezelése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS)) | 173 |
| | 2013. április 18., csütörtök |
| 2016/C 045/36 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE)) | 180 |
| 2016/C 045/37 | Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE)) | 180 |
| 2016/C 045/38 | Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai az európai demográfiai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) | 181 |
| 2016/C 045/39 | Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai a hajók újrafeldolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) | 188 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. április 16., kedd

2016/C 045/21

P7_TA(2013)0103Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségre (ENISA) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

102

2016/C 045/22

P7_TA(2013)0104A cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogása ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

103

2016/C 045/23

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás és a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE))

106

2016/C 045/24

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

106

2016/C 045/25

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország EGF/2011/016 IT/Agile referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

110

2016/C 045/26

Az Európai Parlament 2013 április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria EGF/2011/010 AT/Austria Tabak referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

113

2016/C 045/27

P7_TA(2013)0112Az EU és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodások: egyes országok kizárása a kereskedelmi kedvezményekből ***IIAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban kialakított álláspontról (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az 1528/2007/EK tanácsi rendelet több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

116

2016/C 045/28

P7_TA(2013)0113Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

116

2016/C 045/29

P7_TA(2013)0114A hitelintézetek és a prudenciális felügyelet ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

118

2016/C 045/30

P7_TA(2013)0115A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

119

2016/C 045/31

P7_TA(2013)0116Földi kiszolgálás az uniós repülőtereken ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

120

2016/C 045/32

P7_TA(2013)0117A Skagerrak területén érvényes technikai és ellenőrző intézkedések ***IAz Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

154

2013. április 17., szerda

2016/C 045/33

Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló, 2011. június 9-i tanácsi határozat II. és III. mellékletének módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

169

2016/C 045/34

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2013/2018(BUD))

169

2016/C 045/35

Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az utalványok kezelése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

173

2013. április 18., csütörtök

2016/C 045/36

Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

180

2016/C 045/37

Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

180

2016/C 045/38

Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai az európai demográfiai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

181

2016/C 045/39

Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai a hajók újrafeldolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

188

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

5.2.2016

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2013–2014

2013. április 15–18-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 242 E, 2013.8. 23.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2013. április 16., kedd

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/2

---

P7_TA(2013)0118

A nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elve az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló 2004/113/EK tanácsi irányelv átültetéséről és alkalmazásáról (2010/2043(INI))

(2016/C 045/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére és 260. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 19. cikkének (1) bekezdésére és 260. cikkére,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvének az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2004. december 13-i 2004/113/EK tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a 2004/113/EK tanácsi irányelv biztosítási ágazatban, az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott ítéletére (2) figyelemmel történő alkalmazásával kapcsolatos, 2011. december 22-én közzétett bizottsági iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2004/113/EK tanácsi irányelv biztosítási ágazatban, az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott ítéletére (2) figyelemmel történő alkalmazásával kapcsolatos, 2011. december 22-én közzétett bizottsági iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítéletére (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítéletére (3),

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Jelentés a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós szabályokról: Miként ültetik át ezeket a nemzeti jogba?” című, 2010. decemberi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Jelentés a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó uniós szabályokról: Miként ültetik át ezeket a nemzeti jogba?” című, 2010. decemberi jelentésre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Nemi alapon történő megkülönböztetés az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, és a 2004/113/EK irányelv átültetése” című, 2009. júliusi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Nemi alapon történő megkülönböztetés az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, és a 2004/113/EK irányelv átültetése” című, 2009. júliusi jelentésre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Transz- és interszexuális személyek: nemen, nemi identitáson és nemi önkifejezésen alapuló megkülönböztetés” című, 2011. júniusi jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőség jogi szakértőinek európai hálózata által kidolgozott, „Transz- és interszexuális személyek: nemen, nemi identitáson és nemi önkifejezésen alapuló megkülönböztetés” című, 2011. júniusi jelentésre,

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét a termékek és szolgáltatások terén megvalósító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2004. március 30-i álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmód elvét a termékek és szolgáltatások terén megvalósító tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló 2004. március 30-i álláspontjára (4),

| — | tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010) eredményeinek értékeléséről és előremutató ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és férfiak közötti egyenlőségre vonatkozó ütemterv (2006–2010) eredményeinek értékeléséről és előremutató ajánlásokról szóló, 2010. június 17-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság jelentésére (A7-0044/2013),

| A. | mivel ez az irányelv megtiltja a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést a nyilvánosság számára hozzáférhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, a köz- és a magánszférában egyaránt; |
| --- | --- |

A.

mivel ez az irányelv megtiltja a nemi alapon történő közvetlen és közvetett megkülönböztetést a nyilvánosság számára hozzáférhető árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint azok értékesítése, illetve nyújtása terén, a köz- és a magánszférában egyaránt;

| B. | mivel az irányelv a munkaerőpiacon kívüli, a nemi alapon történő megkülönböztetéshez kapcsolódó szempontokkal foglalkozik; |
| --- | --- |

B.

mivel az irányelv a munkaerőpiacon kívüli, a nemi alapon történő megkülönböztetéshez kapcsolódó szempontokkal foglalkozik;

| C. | mivel szintén tiltott a nőkkel szemben terhességük vagy anyaságuk okán alkalmazott kevésbé kedvező bánásmód, csakúgy mint a zaklatás és a szexuális zaklatás és a megkülönböztetésre való utasítás, áruk vagy szolgáltatások felkínálása, valamint azok értékesítése vagy nyújtása alkalmával; |
| --- | --- |

C.

mivel szintén tiltott a nőkkel szemben terhességük vagy anyaságuk okán alkalmazott kevésbé kedvező bánásmód, csakúgy mint a zaklatás és a szexuális zaklatás és a megkülönböztetésre való utasítás, áruk vagy szolgáltatások felkínálása, valamint azok értékesítése vagy nyújtása alkalmával;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés életbelépése után a nemi alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelem egy különleges jogalkotási eljárás keretében, megfelelő intézkedésekkel valósul meg, amelyhez a Tanács egyhangú határozata és a Parlament egyetértése szükséges (az EUMSZ 19. cikkének (1) bekezdése); |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés életbelépése után a nemi alapon történő megkülönböztetés elleni küzdelem egy különleges jogalkotási eljárás keretében, megfelelő intézkedésekkel valósul meg, amelyhez a Tanács egyhangú határozata és a Parlament egyetértése szükséges (az EUMSZ 19. cikkének (1) bekezdése);

| E. | mivel a rendelkezésre álló információk alapján a tagállamok többségében megtörtént az irányelv átültetése, új jogszabály elfogadásával vagy az e területre vonatkozó, meglévő jogszabály módosításával; |
| --- | --- |

E.

mivel a rendelkezésre álló információk alapján a tagállamok többségében megtörtént az irányelv átültetése, új jogszabály elfogadásával vagy az e területre vonatkozó, meglévő jogszabály módosításával;

| F. | mivel néhány tagállamban hiányos volt az átültetés, vagy későbbre halasztották az átültetés határidejét; |
| --- | --- |

F.

mivel néhány tagállamban hiányos volt az átültetés, vagy későbbre halasztották az átültetés határidejét;

| G. | mivel néhány esetben a nemzeti jogszabály meghaladja az irányelvben foglaltakat, és az oktatásra, illetve a médiával és a hirdetésekkel kapcsolatos megkülönböztetésre is kiterjed; |
| --- | --- |

G.

mivel néhány esetben a nemzeti jogszabály meghaladja az irányelvben foglaltakat, és az oktatásra, illetve a médiával és a hirdetésekkel kapcsolatos megkülönböztetésre is kiterjed;

| H. | mivel az irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt kívülmaradási záradék jogi bizonytalanságot és hosszú távon potenciális jogi kihívásokat hozott létre; |
| --- | --- |

H.

mivel az irányelv 5. cikkének (2) bekezdésében foglalt kívülmaradási záradék jogi bizonytalanságot és hosszú távon potenciális jogi kihívásokat hozott létre;

| I. | mivel az irányelv szerint 2010-ben esedékes bizottsági alkalmazási jelentést legkésőbb 2014-re halasztották; |
| --- | --- |

I.

mivel az irányelv szerint 2010-ben esedékes bizottsági alkalmazási jelentést legkésőbb 2014-re halasztották;

| J. | mivel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítélete kimondja, hogy a biztosításra és a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, ezen irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérés hátráltatja a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódra irányuló cél elérését, és ellentétes az EU Alapjogi Chartájával; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió Bíróságának C-236/09. sz., Test-Achats-ügyben hozott 2011. március 1-jei ítélete kimondja, hogy a biztosításra és a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó, ezen irányelv 5. cikkének (1) bekezdésében foglalt eltérés hátráltatja a nők és férfiak közötti egyenlő bánásmódra irányuló cél elérését, és ellentétes az EU Alapjogi Chartájával;

| K. | mivel ennek következtében a vonatkozó rendelkezést a megfelelő átmeneti időszak lejártával, jelen esetben 2012. december 21-étől érvénytelennek tekintik; |
| --- | --- |

K.

mivel ennek következtében a vonatkozó rendelkezést a megfelelő átmeneti időszak lejártával, jelen esetben 2012. december 21-étől érvénytelennek tekintik;

| L. | mivel 2011. december 22-én a Bizottság nem kötelező erejű iránymutatásokat tett közzé a biztosítótársaságokra és a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó helyzet tisztázásának céljából; |
| --- | --- |

L.

mivel 2011. december 22-én a Bizottság nem kötelező erejű iránymutatásokat tett közzé a biztosítótársaságokra és a kapcsolódó pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó helyzet tisztázásának céljából;

| M. | mivel összhangban az Európai Unió Bíróságának joggyakorlatával, a transznemű személyekkel szembeni és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés egyenértékű lehet a nők és férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikákban és jogszabályokban rögzített, nemi alapon történő megkülönböztetéssel (6); |
| --- | --- |

M.

mivel összhangban az Európai Unió Bíróságának joggyakorlatával, a transznemű személyekkel szembeni és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés egyenértékű lehet a nők és férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos politikákban és jogszabályokban rögzített, nemi alapon történő megkülönböztetéssel (6);

| 1. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem készítette még el a 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló jelentését, illetve nem tett közzé naprakész adatokat a folyamatban lévő nemzeti végrehajtási folyamatokról sem; |
| --- | --- |

1.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem készítette még el a 2004/113/EK tanácsi irányelv alkalmazásáról szóló jelentését, illetve nem tett közzé naprakész adatokat a folyamatban lévő nemzeti végrehajtási folyamatokról sem;

| 2. | elismeri, hogy a Test-Achats-ügyben hozott ítélet hatással lehetett a tagállamok végrehajtási folyamataira, de megjegyzi, hogy ez önmagában nem lehet indok arra, hogy nem sikerült időben közzétenni az irányelvben előírt jelentést; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a Test-Achats-ügyben hozott ítélet hatással lehetett a tagállamok végrehajtási folyamataira, de megjegyzi, hogy ez önmagában nem lehet indok arra, hogy nem sikerült időben közzétenni az irányelvben előírt jelentést;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban tegye közzé a jelentését és az összes elérhető adatot; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leggyorsabban tegye közzé a jelentését és az összes elérhető adatot;

| 4. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az irányelv és hatásai elmagyarázására konkrét példákkal annak biztosítására, hogy mind a nők, mind a férfiak magukénak érezhessék az irányelvet, és megfelelően használják, mint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés során megvalósuló egyenlő bánásmódhoz kapcsolódó jogaik védelmének hatékony eszköze; |
| --- | --- |

4.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket az irányelv és hatásai elmagyarázására konkrét példákkal annak biztosítására, hogy mind a nők, mind a férfiak magukénak érezhessék az irányelvet, és megfelelően használják, mint az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés során megvalósuló egyenlő bánásmódhoz kapcsolódó jogaik védelmének hatékony eszköze;

| 5. | üdvözli a Test-Achats-ügyben hozott ítéletet, de úgy véli, hogy az folyamatos bizonytalanságot hozott létre a biztosítási piacon; azt reméli, hogy a mindkét nemre azonos módon alkalmazandó kritériumok kidolgozása olyan, több kockázati tényezőn alapuló díjazáshoz vezet, amely nemüktől függetlenül hűen tükrözi az egyének kockázati szintjét, illetve hogy képes felfedni a nemi alapú megkülönböztetéseket; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Test-Achats-ügyben hozott ítéletet, de úgy véli, hogy az folyamatos bizonytalanságot hozott létre a biztosítási piacon; azt reméli, hogy a mindkét nemre azonos módon alkalmazandó kritériumok kidolgozása olyan, több kockázati tényezőn alapuló díjazáshoz vezet, amely nemüktől függetlenül hűen tükrözi az egyének kockázati szintjét, illetve hogy képes felfedni a nemi alapú megkülönböztetéseket;

| 6. | úgy véli, hogy a Bizottság által közzétett iránymutatások – kötelező érvény, illetve normatív hatály hiányában – nem szüntették meg teljesen ezt a bizonytalanságot; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a Bizottság által közzétett iránymutatások – kötelező érvény, illetve normatív hatály hiányában – nem szüntették meg teljesen ezt a bizonytalanságot;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen gyakorlati lépéseket a probléma megoldására az irányelvvel teljes összhangban lévő új jogalkotási szövegre irányuló javaslat formájában; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen gyakorlati lépéseket a probléma megoldására az irányelvvel teljes összhangban lévő új jogalkotási szövegre irányuló javaslat formájában;

| 8. | megjegyzi, hogy a biztosítási ágazatnak továbbra is erőfeszítést kell tennie a biztosítási díjaknak az egynemű kritériumokkal összhangban lévő átalakítására más tényezőkön alapuló biztosításmatematikai számítások alkalmazásával; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a biztosítási ágazatnak továbbra is erőfeszítést kell tennie a biztosítási díjaknak az egynemű kritériumokkal összhangban lévő átalakítására más tényezőkön alapuló biztosításmatematikai számítások alkalmazásával;

| 9. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen informális párbeszédet a biztosítási ágazattal a kockázatértékelésről; |
| --- | --- |

9.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen informális párbeszédet a biztosítási ágazattal a kockázatértékelésről;

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy tegye közzé, milyen módszerrel fogja mérni a Test-Achats-ügyben hozott ítéletnek a biztosítási díjakra gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

10.

felhívja a Bizottságot, hogy tegye közzé, milyen módszerrel fogja mérni a Test-Achats-ügyben hozott ítéletnek a biztosítási díjakra gyakorolt hatásait;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi politika szempontjából is elemezze a kérdést; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy a fogyasztóvédelmi politika szempontjából is elemezze a kérdést;

| 12. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel a biztosítási piac fejleményeit, és ha bármilyen jelét látják a tényleges közvetett megkülönböztetésnek, hozzanak meg minden szükséges intézkedést a probléma megoldására és az indokolatlan magasabb árazás elkerülésére; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy szorosan kövessék figyelemmel a biztosítási piac fejleményeit, és ha bármilyen jelét látják a tényleges közvetett megkülönböztetésnek, hozzanak meg minden szükséges intézkedést a probléma megoldására és az indokolatlan magasabb árazás elkerülésére;

| 13. | hangsúlyozza, hogy ezen irányelv nem csupán a biztosításokra korlátozódik, és hogy részletesen el kell magyarázni a tágabb alkalmazási körét és a benne rejlő fejlődési lehetőséget az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a köz- és a magánszférában egyaránt, annak érdekében, hogy mind a nők, mind a férfiak teljes mértékben értsék az irányelv alkalmazási körét és célját, és következésképp megfelelő módon kihasználják az általa nyújtott előnyöket és lehetőségeket; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy ezen irányelv nem csupán a biztosításokra korlátozódik, és hogy részletesen el kell magyarázni a tágabb alkalmazási körét és a benne rejlő fejlődési lehetőséget az árukhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférés terén a köz- és a magánszférában egyaránt, annak érdekében, hogy mind a nők, mind a férfiak teljes mértékben értsék az irányelv alkalmazási körét és célját, és következésképp megfelelő módon kihasználják az általa nyújtott előnyöket és lehetőségeket;

| 14. | megjegyzi, hogy a bizonyítási teher szabályainak módosítására vonatkozó előírást a legtöbb tagállam nemzeti jogszabályaiban már végrehajtották; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze ezen előírás alkalmazását minden tagállamban; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a bizonyítási teher szabályainak módosítására vonatkozó előírást a legtöbb tagállam nemzeti jogszabályaiban már végrehajtották; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze ezen előírás alkalmazását minden tagállamban;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a terhesség, a terhesség tervezése, vagy anyaság okán alkalmazott megkülönböztetés eseteit, például a lakhatás (lakásbérlés) vagy kölcsönfelvételi nehézségek, valamint az egészségügyi termékekhez és szolgáltatásokhoz, különösen a törvényileg biztosított reproduktív egészségügyi ellátásokhoz és a nemi átalakító kezeléshez való hozzáférés kapcsán; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a terhesség, a terhesség tervezése, vagy anyaság okán alkalmazott megkülönböztetés eseteit, például a lakhatás (lakásbérlés) vagy kölcsönfelvételi nehézségek, valamint az egészségügyi termékekhez és szolgáltatásokhoz, különösen a törvényileg biztosított reproduktív egészségügyi ellátásokhoz és a nemi átalakító kezeléshez való hozzáférés kapcsán;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy különösen szigorúan ellenőrizze a szoptatáshoz kapcsolódó megkülönböztetéseket, ideértve a nyilvános tereken és területeken az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés során megvalósuló lehetséges megkülönböztetéseket; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy különösen szigorúan ellenőrizze a szoptatáshoz kapcsolódó megkülönböztetéseket, ideértve a nyilvános tereken és területeken az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés során megvalósuló lehetséges megkülönböztetéseket;

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az irányelv végrehajtását és alkalmazását a menedék iránti kérelmük elbírálására várakozó várandós menedékkérő nők esetében, annak biztosítása érdekében, hogy rájuk is érvényesek legyenek a kérdéses szerződések és termékek; |
| --- | --- |

17.

felhívja a Bizottságot, hogy kísérje figyelemmel az irányelv végrehajtását és alkalmazását a menedék iránti kérelmük elbírálására várakozó várandós menedékkérő nők esetében, annak biztosítása érdekében, hogy rájuk is érvényesek legyenek a kérdéses szerződések és termékek;

| 18. | összhangban az Európai Unió Bíróságának joggyakorlatával, felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben foglalja bele a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést a nők és férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos jövőbeli politikáiba és jogszabályaiba; |
| --- | --- |

18.

összhangban az Európai Unió Bíróságának joggyakorlatával, felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben foglalja bele a nemi identitáson alapuló megkülönböztetést a nők és férfiak közötti egyenlőséggel kapcsolatos jövőbeli politikáiba és jogszabályaiba;

| 19. | csalódottan veszi tudomásul, hogy néhány tagállamban a női vállalkozókat, különösen az egyedülálló anyákat gyakran éri megkülönböztetés, amikor kölcsönt vagy hitelt igényelnek a vállalkozásukhoz, és még mindig gyakran ütköznek nemi sztereotípiákon alapuló akadályokba. |
| --- | --- |

19.

csalódottan veszi tudomásul, hogy néhány tagállamban a női vállalkozókat, különösen az egyedülálló anyákat gyakran éri megkülönböztetés, amikor kölcsönt vagy hitelt igényelnek a vállalkozásukhoz, és még mindig gyakran ütköznek nemi sztereotípiákon alapuló akadályokba.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a bevált gyakorlatokat és bocsássa azokat a tagállamok részére abból a célból, hogy biztosítsa a támogató pozitív intézkedésekhez szükséges erőforrásokat, illetve hogy lehetővé tegye a vonatkozó rendelkezések jobb végrehajtását a nemzeti szinten; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy gyűjtse össze a bevált gyakorlatokat és bocsássa azokat a tagállamok részére abból a célból, hogy biztosítsa a támogató pozitív intézkedésekhez szükséges erőforrásokat, illetve hogy lehetővé tegye a vonatkozó rendelkezések jobb végrehajtását a nemzeti szinten;

| 21. | felhívja a figyelmet a hatékonyság hiányára az egyenlőséggel foglalkozó néhány szerv esetében, aminek oka a tényleges cselekvési lehetőség, az elegendő személyzet és a megfelelő pénzügyi források hiánya; |
| --- | --- |

21.

felhívja a figyelmet a hatékonyság hiányára az egyenlőséggel foglalkozó néhány szerv esetében, aminek oka a tényleges cselekvési lehetőség, az elegendő személyzet és a megfelelő pénzügyi források hiánya;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően és pontosan ellenőrizze az irányelv életbelépése után létrehozott „egyenlőséggel foglalkozó szervek” helyzetét, és ellenőrizze, hogy megfelelnek-e az uniós jogszabályban foglalt minden feltételnek; különösen nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a gazdasági válságot nem lehet mentségként felhozni az egyenlőséggel foglalkozó szervek megfelelő működésének hiányosságaira; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően és pontosan ellenőrizze az irányelv életbelépése után létrehozott „egyenlőséggel foglalkozó szervek” helyzetét, és ellenőrizze, hogy megfelelnek-e az uniós jogszabályban foglalt minden feltételnek; különösen nagy hangsúlyt fektet arra, hogy a gazdasági válságot nem lehet mentségként felhozni az egyenlőséggel foglalkozó szervek megfelelő működésének hiányosságaira;

| 23. | hangsúlyozza a Bizottság részéről az adatok és a nagyobb átláthatóság szükségességét a folyamatban lévő jogsértési eljárások és intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza a Bizottság részéről az adatok és a nagyobb átláthatóság szükségességét a folyamatban lévő jogsértési eljárások és intézkedések tekintetében;

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre nyilvános adatbázist a nemi alapon történő megkülönböztetéshez kapcsolódó jogszabályokról és ítélkezési gyakorlatról; ragaszkodik hozzá, hogy javítani kell a nemi alapon történő megkülönböztetés áldozatainak védelmét; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre nyilvános adatbázist a nemi alapon történő megkülönböztetéshez kapcsolódó jogszabályokról és ítélkezési gyakorlatról; ragaszkodik hozzá, hogy javítani kell a nemi alapon történő megkülönböztetés áldozatainak védelmét;

| 25. | rámutat, hogy figyelembe véve a nemzeti bíróságok szerepét, szükség van a nemi alapú megkülönböztetés területén tevékenykedő jogi szakemberek továbbképzésének pénzügyi támogatására és uniós koordinálására; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy figyelembe véve a nemzeti bíróságok szerepét, szükség van a nemi alapú megkülönböztetés területén tevékenykedő jogi szakemberek továbbképzésének pénzügyi támogatására és uniós koordinálására;

| 26. | rámutat, hogy az irányelvet minden tagállamban kellő időben át kell ültetni; |
| --- | --- |

26.

rámutat, hogy az irányelvet minden tagállamban kellő időben át kell ültetni;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamok kormányainak.

---

(1)  HL L 373., 2004.12.21., 37. o.

(2)  HL C 11., 2012.1.13., 1. o.

(3)  HL C 130., 2011. 04. 30., 4. o.

(4)  HL C 103., 2004.4.29., 405. o.

(5)  HL C 236. E., 2011.8.12., 87. o.

(6)  C-13/94. sz. ügy (P. kontra S. és a Cornwall Megyei Tanács); C-117/01. sz. ügy (K.B. kontra Nemzeti Egészségügyi Szolgálat Nyugdíjügynökség és az egészségügyi miniszter); C-423/04. sz. ügy (Sarah Margaret Richards kontra munka- és nyugdíjügyi miniszter).

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/5

---

P7_TA(2013)0119

A fejlődés elősegítése a kereskedelem révén

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséről (2012/2224(INI))

(2016/C 045/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság 2012. január 27-i, a kereskedelemről, növekedésről és fejlődésről szóló közleményére (COM(2012)0022), amely az azonos tárgyú, 2002. szeptember 18-i közleményt aktualizálja, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. január 27-i, a kereskedelemről, növekedésről és fejlődésről szóló közleményére (COM(2012)0022), amely az azonos tárgyú, 2002. szeptember 18-i közleményt aktualizálja,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikkére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikkére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság e témához kapcsolódó közelmúltbeli más közleményeire és munkadokumentumaira, többek között a következőkre: a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015) című európai uniós cselekvési terv (SEC(2010)0265), Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele (COM(2011)0637), a fejlesztési célú támogatásról (COM(2012)0366), a rezilienciapolitika uniós megközelítéséről (COM(2012)0586), Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében (COM(2012)0446) és a civil társadalommal való együttműködésről a külkapcsolatokban (COM(2012)0492), valamint a kereskedelemösztönző támogatásról szóló közlemény (COM(2007)0163) és e támogatásról szóló éves ellenőrzési jelentései, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság e témához kapcsolódó közelmúltbeli más közleményeire és munkadokumentumaira, többek között a következőkre: a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015) című európai uniós cselekvési terv (SEC(2010)0265), Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele (COM(2011)0637), a fejlesztési célú támogatásról (COM(2012)0366), a rezilienciapolitika uniós megközelítéséről (COM(2012)0586), Szociális védelem az Európai Unió fejlesztési együttműködésében (COM(2012)0446) és a civil társadalommal való együttműködésről a külkapcsolatokban (COM(2012)0492), valamint a kereskedelemösztönző támogatásról szóló közlemény (COM(2007)0163) és e támogatásról szóló éves ellenőrzési jelentései,

| — | tekintettel a Tanács 2012. március 16-i következtetéseire az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről, illetve az e témához kapcsolódó más következtetéseiről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2012. március 16-i következtetéseire az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről, illetve az e témához kapcsolódó más következtetéseiről,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra (1),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködési eszközhöz (DCI) (2) és az Európai Fejlesztési Alaphoz (EFA) kapcsolódó rendeletekre és végrehajtásukra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködési eszközhöz (DCI) (2) és az Európai Fejlesztési Alaphoz (EFA) kapcsolódó rendeletekre és végrehajtásukra,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv kereskedelemről szóló 11. pontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai keretre és a hozzá kapcsolódó cselekvési terv kereskedelemről szóló 11. pontjára (3),

| — | tekintettel a Világbank vezetésével kidolgozott, a legkevésbé fejlett országoknak szóló kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás megerősített integrált keretére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank vezetésével kidolgozott, a legkevésbé fejlett országoknak szóló kereskedelmi vonatkozású segítségnyújtás megerősített integrált keretére,

| — | tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ENSZ szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO tisztességes munkára vonatkozó menetrendjére és az ENSZ szociális védelmi minimumra vonatkozó kezdeményezésére,

| — | tekintettel a Pekingben 1995-ben tartott Nők Negyedik Világkonferenciájára, valamint a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Pekingben 1995-ben tartott Nők Negyedik Világkonferenciájára, valamint a Pekingben elfogadott nyilatkozatra és cselekvési platformra,

| — | tekintettel a kereskedelemre és fejlesztésre vonatkozó saját állásfoglalásaira, többek között kereskedelemről és szegénységről (4); a kereskedelemösztönző támogatásról (5); a gazdasági partnerségi megállapodásokról (6); az EU általános preferenciarendszeréről (7); a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (8); a fejlődő országokkal kapcsolatos adóügyekről (9); az EU és Afrika közötti kapcsolatokról (10); az élelmezésbiztonságról (11); az EU fejlesztéspolitikájának általános fejlődéséről (12) és a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemre és fejlesztésre vonatkozó saját állásfoglalásaira, többek között kereskedelemről és szegénységről (4); a kereskedelemösztönző támogatásról (5); a gazdasági partnerségi megállapodásokról (6); az EU általános preferenciarendszeréről (7); a vállalati társadalmi felelősségvállalásról (8); a fejlődő országokkal kapcsolatos adóügyekről (9); az EU és Afrika közötti kapcsolatokról (10); az élelmezésbiztonságról (11); az EU fejlesztéspolitikájának általános fejlődéséről (12) és a politikák fejlesztési célú koherenciájáról (13),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0054/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság véleményére (A7-0054/2013),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikke egyértelműen összekapcsolódik; mivel a 207. cikk megállapítja, hogy az EU kereskedelempolitikájának az Unió külső tevékenységeinek elvein és célkitűzésein kell alapulnia, a 208. cikk pedig megköveteli, hogy az Unió azon politikáinak, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venniük a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikke egyértelműen összekapcsolódik; mivel a 207. cikk megállapítja, hogy az EU kereskedelempolitikájának az Unió külső tevékenységeinek elvein és célkitűzésein kell alapulnia, a 208. cikk pedig megköveteli, hogy az Unió azon politikáinak, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venniük a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit;

| B. | mivel a Pekingi Nyilatkozatot és Cselekvési Platformot követően a tagállamok és a Bizottság a fejlesztési együttműködési politikájuk részeként elfogadták a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének stratégiáját; |
| --- | --- |

B.

mivel a Pekingi Nyilatkozatot és Cselekvési Platformot követően a tagállamok és a Bizottság a fejlesztési együttműködési politikájuk részeként elfogadták a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésének stratégiáját;

| C. | mivel a szegénység csökkentése és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére való törekvés alkotják az EU fejlesztéspolitikájának központi elemeit, és ezeknek kell irányítani a fejlődő országokra vonatkozó uniós kereskedelempolitikát is; mivel az emberi jogok előmozdítását be kell építeni e politikába, és ennek támogatnia kell a fejlesztésnek az EU által elfogadott emberijog-alapú megközelítését; |
| --- | --- |

C.

mivel a szegénység csökkentése és a millenniumi fejlesztési célok teljesítésére való törekvés alkotják az EU fejlesztéspolitikájának központi elemeit, és ezeknek kell irányítani a fejlődő országokra vonatkozó uniós kereskedelempolitikát is; mivel az emberi jogok előmozdítását be kell építeni e politikába, és ennek támogatnia kell a fejlesztésnek az EU által elfogadott emberijog-alapú megközelítését;

| D. | mivel a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus, azonban a kereskedelem megnyitása a gazdasági növekedés és fejlődés egyik leghatékonyabb mozgatórugója lehet, amikor és amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő feltételek; |
| --- | --- |

D.

mivel a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus, azonban a kereskedelem megnyitása a gazdasági növekedés és fejlődés egyik leghatékonyabb mozgatórugója lehet, amikor és amennyiben rendelkezésre állnak a megfelelő feltételek;

| E. | mivel a sikeres, kereskedelem által vezérelt fejlődés többek között a jól működő intézményeken, a korrupció elleni hatékony küzdelmen, az egészséges magánszektoron és az átfogó és inkluzív gazdasági fejlődésre, a diverzifikációra és a hozzáadott érték folyamatos növelésére való törekvésen múlik; |
| --- | --- |

E.

mivel a sikeres, kereskedelem által vezérelt fejlődés többek között a jól működő intézményeken, a korrupció elleni hatékony küzdelmen, az egészséges magánszektoron és az átfogó és inkluzív gazdasági fejlődésre, a diverzifikációra és a hozzáadott érték folyamatos növelésére való törekvésen múlik;

| F. | mivel a fejlődő országokra irányuló uniós kereskedelempolitika célja ezen országok jobb integrálása a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe, ám hiányoznak belőle az egyértelműen meghatározott fejlesztési célkitűzések, és emiatt veszélybe sodorja, sőt tönkreteszi a helyi termelést és növeli a nyersanyagkiviteltől való függést; mivel a jelentős liberalizációs erőfeszítések ellenére néhány fejlődő ország, nevezetesen a legkevésbé fejlett országok nem tudták diverzifikálni a termelést és az exportot; |
| --- | --- |

F.

mivel a fejlődő országokra irányuló uniós kereskedelempolitika célja ezen országok jobb integrálása a nemzetközi kereskedelmi rendszerbe, ám hiányoznak belőle az egyértelműen meghatározott fejlesztési célkitűzések, és emiatt veszélybe sodorja, sőt tönkreteszi a helyi termelést és növeli a nyersanyagkiviteltől való függést; mivel a jelentős liberalizációs erőfeszítések ellenére néhány fejlődő ország, nevezetesen a legkevésbé fejlett országok nem tudták diverzifikálni a termelést és az exportot;

| G. | mivel a globalizációnak a szegénység mérséklésére gyakorolt hatása egyenetlen; mivel a fejlődő országokban a lakosság nagy százaléka még mindig súlyos szegénységben él, különösen a legkevésbé fejlett országokban; 1990-ben a súlyos szegénységben élőknek csak 18 %-a élt a legkevésbé fejlett országokban, 2007-re viszont ez az arány 36 %-ra kétszereződött; |
| --- | --- |

G.

mivel a globalizációnak a szegénység mérséklésére gyakorolt hatása egyenetlen; mivel a fejlődő országokban a lakosság nagy százaléka még mindig súlyos szegénységben él, különösen a legkevésbé fejlett országokban; 1990-ben a súlyos szegénységben élőknek csak 18 %-a élt a legkevésbé fejlett országokban, 2007-re viszont ez az arány 36 %-ra kétszereződött;

| H. | mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások üteme messze elmarad a tervezettől, az általános haladás továbbra is gyenge, a fejlesztési célkitűzéseket nem határozták meg világosan az EU gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos stratégiájában, és a határidők megszabása helyett a fejlesztést kell előtérbe helyezni e helyzet orvoslásához; |
| --- | --- |

H.

mivel a gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások üteme messze elmarad a tervezettől, az általános haladás továbbra is gyenge, a fejlesztési célkitűzéseket nem határozták meg világosan az EU gazdasági partnerségi megállapodásokkal kapcsolatos stratégiájában, és a határidők megszabása helyett a fejlesztést kell előtérbe helyezni e helyzet orvoslásához;

| I. | mivel a szegény országok nehézségekkel küzdenek a kereskedelem jelenlegi liberalizációjának általános környezetéből eredően csökkenő kereskedelmi adók kompenzálása terén; mivel fennáll annak veszélye, hogy a feldolgozott termékek vámtétele, amely magasabb a nyersanyagokénál, azt segítheti elő, hogy a fejlődő országok megmaradjanak az egyszerű nyersanyagexportőr szerepében; |
| --- | --- |

I.

mivel a szegény országok nehézségekkel küzdenek a kereskedelem jelenlegi liberalizációjának általános környezetéből eredően csökkenő kereskedelmi adók kompenzálása terén; mivel fennáll annak veszélye, hogy a feldolgozott termékek vámtétele, amely magasabb a nyersanyagokénál, azt segítheti elő, hogy a fejlődő országok megmaradjanak az egyszerű nyersanyagexportőr szerepében;

| J. | mivel a közös agrárpolitika fejlődő országokra gyakorolt negatív kereskedelmi és fejlesztési hatásait fel kell számolni; |
| --- | --- |

J.

mivel a közös agrárpolitika fejlődő országokra gyakorolt negatív kereskedelmi és fejlesztési hatásait fel kell számolni;

| K. | mivel a mezőgazdasági üzemanyagok elterjedése túlnyomórészt a nagyarányú ipari monokultúrák elterjedésén múlott, és ezáltal kiterjesztette a környezetre, a biológiai sokféleségre, a talaj termőképességére és a víz hozzáférhetőségére nézve káros mezőgazdasági gyakorlatokat; mivel a mezőgazdasági üzemanyagok elterjedése drámai következményekkel járhat a földdel kapcsolatos jogok megsértése, az alapvető természeti erőforrásokhoz való hozzáférés elvesztése, az erdőirtás és a környezet állapotromlása terén; |
| --- | --- |

K.

mivel a mezőgazdasági üzemanyagok elterjedése túlnyomórészt a nagyarányú ipari monokultúrák elterjedésén múlott, és ezáltal kiterjesztette a környezetre, a biológiai sokféleségre, a talaj termőképességére és a víz hozzáférhetőségére nézve káros mezőgazdasági gyakorlatokat; mivel a mezőgazdasági üzemanyagok elterjedése drámai következményekkel járhat a földdel kapcsolatos jogok megsértése, az alapvető természeti erőforrásokhoz való hozzáférés elvesztése, az erdőirtás és a környezet állapotromlása terén;

| L. | mivel a közepes jövedelmű országok felső sávját 2014. január 1-jétől kizárják az EU általános preferenciarendszeréből, az viszont bizonytalan, hogy ez milyen mértékben nyit meg új exportlehetőséget a legkevésbé fejlett országok előtt; |
| --- | --- |

L.

mivel a közepes jövedelmű országok felső sávját 2014. január 1-jétől kizárják az EU általános preferenciarendszeréből, az viszont bizonytalan, hogy ez milyen mértékben nyit meg új exportlehetőséget a legkevésbé fejlett országok előtt;

| M. | mivel a kereskedelemösztönző támogatás célja a fejlődő országok támogatása, többek között a kereskedelmi kapacitás kiépítéséhez való hozzájárulás révén, csökkentve a kereskedelem előtt álló adminisztratív akadályokat, hatékony infrastruktúrát építve ki az áruszállításhoz, valamint megerősítve a helyi vállalkozásokat, hogy felkészítsék őket a helyi igények kielégítésére és a versenyre, valamint lehetővé tegyék számukra az új piaci lehetőségek kiaknázását; mivel a kereskedelemösztönző támogatásnak segítenie kell a feldolgozás és a termelés diverzifikálása előmozdítását, támogatnia kell a regionális integrációt, meg kell könnyítenie a technológiaátadást, elő kell segítenie a hazai termelőkapacitás kialakítását vagy fejlesztését, és csökkentenie kell a jövedelmi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

M.

mivel a kereskedelemösztönző támogatás célja a fejlődő országok támogatása, többek között a kereskedelmi kapacitás kiépítéséhez való hozzájárulás révén, csökkentve a kereskedelem előtt álló adminisztratív akadályokat, hatékony infrastruktúrát építve ki az áruszállításhoz, valamint megerősítve a helyi vállalkozásokat, hogy felkészítsék őket a helyi igények kielégítésére és a versenyre, valamint lehetővé tegyék számukra az új piaci lehetőségek kiaknázását; mivel a kereskedelemösztönző támogatásnak segítenie kell a feldolgozás és a termelés diverzifikálása előmozdítását, támogatnia kell a regionális integrációt, meg kell könnyítenie a technológiaátadást, elő kell segítenie a hazai termelőkapacitás kialakítását vagy fejlesztését, és csökkentenie kell a jövedelmi egyenlőtlenségeket;

| N. | mivel a regionális integráció a fellendülés, a béke és a biztonság elérésének hatékony eszköze; mivel a belső és regionális kereskedelem jobb működésének fejlesztési előnyei ugyanolyan jelentősek vagy jelentősebbek lehetnek, mint a fokozott külkereskedeleméi, különösen az éghajlatváltozás vonatkozásában; mivel Afrikában a regionális kereskedelem nagymértékben a feldolgozott termékekre, ellentétben a külkereskedelemmel, amely a nyersanyagokra épül; |
| --- | --- |

N.

mivel a regionális integráció a fellendülés, a béke és a biztonság elérésének hatékony eszköze; mivel a belső és regionális kereskedelem jobb működésének fejlesztési előnyei ugyanolyan jelentősek vagy jelentősebbek lehetnek, mint a fokozott külkereskedeleméi, különösen az éghajlatváltozás vonatkozásában; mivel Afrikában a regionális kereskedelem nagymértékben a feldolgozott termékekre, ellentétben a külkereskedelemmel, amely a nyersanyagokra épül;

| O. | mivel a természeti erőforrások exportjához gyakran korrupció és a többi gazdasági ágazat stagnálása társul; mivel az „erőforrások átka” jelenség létezését már széles körben elismerik, és az uniós kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia e jelenség megelőzéséhez és ellensúlyozásához; |
| --- | --- |

O.

mivel a természeti erőforrások exportjához gyakran korrupció és a többi gazdasági ágazat stagnálása társul; mivel az „erőforrások átka” jelenség létezését már széles körben elismerik, és az uniós kereskedelempolitikának hozzá kell járulnia e jelenség megelőzéséhez és ellensúlyozásához;

| P. | mivel a „konfliktusokat okozó erőforrások” olyan természeti erőforrások, amelyek konfliktussal összefüggésben történő módszeres kiaknázása és kereskedelme hozzájárul az emberi jogok súlyos megsértéséhez, a nemzetközi humanitárius jog megsértéséhez vagy a nemzetközi jog alapján bűncselekménynek minősülő jogsértésekhez, illetve ilyenekből húz hasznot vagy ezekhez vezet; |
| --- | --- |

P.

mivel a „konfliktusokat okozó erőforrások” olyan természeti erőforrások, amelyek konfliktussal összefüggésben történő módszeres kiaknázása és kereskedelme hozzájárul az emberi jogok súlyos megsértéséhez, a nemzetközi humanitárius jog megsértéséhez vagy a nemzetközi jog alapján bűncselekménynek minősülő jogsértésekhez, illetve ilyenekből húz hasznot vagy ezekhez vezet;

| Q. | mivel az európai uniós politikáknak mindig támogatniuk kell és sosem szabad veszélyeztetniük az élelmezésbiztonságot; mivel mindenképpen meg kell állítani az élelmezési gondokkal küzdő fejlődő országok vagy régiók mezőgazdasági területeinek helyi vagy regionális igényeket ellátó élelmiszer-termelő területről való átminősítését (a földfelvásárlások problémája); |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai uniós politikáknak mindig támogatniuk kell és sosem szabad veszélyeztetniük az élelmezésbiztonságot; mivel mindenképpen meg kell állítani az élelmezési gondokkal küzdő fejlődő országok vagy régiók mezőgazdasági területeinek helyi vagy regionális igényeket ellátó élelmiszer-termelő területről való átminősítését (a földfelvásárlások problémája);

| R. | mivel különösen a bioüzemanyagok támogatása vezetett a földhasználat közvetett megváltozásához és ingadozó élelmiszerárakhoz a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

R.

mivel különösen a bioüzemanyagok támogatása vezetett a földhasználat közvetett megváltozásához és ingadozó élelmiszerárakhoz a fejlődő országokban;

| S. | mivel a kisbirtokosok – akik a fejlődő országokban a földtulajdonosok többségét teszik ki, és a legkiszolgáltatottabbak – számára a biztonságos földbirtoklás az egészséges ingatlan- és hitelpiacok alapját képezi, amelyek elengedhetetlenek a stabil és fenntartható fejlődéshez; |
| --- | --- |

S.

mivel a kisbirtokosok – akik a fejlődő országokban a földtulajdonosok többségét teszik ki, és a legkiszolgáltatottabbak – számára a biztonságos földbirtoklás az egészséges ingatlan- és hitelpiacok alapját képezi, amelyek elengedhetetlenek a stabil és fenntartható fejlődéshez;

| T. | mivel a nők lehetőségeibe történő beruházás – különösen a mikrohitelezés terén – alapvető fontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából jelentős eredmények eléréséhez; |
| --- | --- |

T.

mivel a nők lehetőségeibe történő beruházás – különösen a mikrohitelezés terén – alapvető fontosságú a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából jelentős eredmények eléréséhez;

A kereskedelemnek a növekedés, a fejlődés és a szegénység csökkentése hatékony mozgatórugójává tétele

| 1. | megerősíti álláspontját, hogy a fenntartható fejlődés megkönnyítése a fejlődő országokra irányuló európai uniós kereskedelempolitika fő célja; véleménye szerint e politika keretében minden kezdeményezéshez konkrét és fenntartható fejlesztési célokat kell megfogalmazni; |
| --- | --- |

1.

megerősíti álláspontját, hogy a fenntartható fejlődés megkönnyítése a fejlődő országokra irányuló európai uniós kereskedelempolitika fő célja; véleménye szerint e politika keretében minden kezdeményezéshez konkrét és fenntartható fejlesztési célokat kell megfogalmazni;

| 2. | kiemeli, hogy mivel nem tekinthető magától értetődőnek, hogy a kereskedelem liberalizációja növekedést és a szegénység csökkenését eredményezi, a kereskedelempolitikákat és a kereskedelemösztönző támogatásokra vonatkozó politikákat következetesen, átlátható, inkluzív és minél szélesebb részvételen alapuló eljárások alapján kell megtervezni, amelyekbe minden érdekelt felet bevonnak, különös tekintettel a leghátrányosabb helyzetűekre, elsősorban a nőkre; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy mivel nem tekinthető magától értetődőnek, hogy a kereskedelem liberalizációja növekedést és a szegénység csökkenését eredményezi, a kereskedelempolitikákat és a kereskedelemösztönző támogatásokra vonatkozó politikákat következetesen, átlátható, inkluzív és minél szélesebb részvételen alapuló eljárások alapján kell megtervezni, amelyekbe minden érdekelt felet bevonnak, különös tekintettel a leghátrányosabb helyzetűekre, elsősorban a nőkre;

| 3. | rámutat arra, hogy az EU és a fejlődő országok közötti tisztességes kereskedelem alapját kell, hogy jelentse az ILO munkaügyi normáinak maradéktalan tiszteletben tartása, a megfelelő munkakörülmények, valamint biztosítania kell a lehető legmagasabb szociális és környezetvédelmi normák alkalmazását; hangsúlyozza, hogy mindez többek között a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetendő méltányos árat is magában foglalja; |
| --- | --- |

3.

rámutat arra, hogy az EU és a fejlődő országok közötti tisztességes kereskedelem alapját kell, hogy jelentse az ILO munkaügyi normáinak maradéktalan tiszteletben tartása, a megfelelő munkakörülmények, valamint biztosítania kell a lehető legmagasabb szociális és környezetvédelmi normák alkalmazását; hangsúlyozza, hogy mindez többek között a fejlődő országokból származó erőforrásokért és mezőgazdasági termékekért fizetendő méltányos árat is magában foglalja;

| 4. | kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a nemek közötti egyenlőségre és a nők szerepének erősítésére; |
| --- | --- |

4.

kéri, hogy fordítsanak különös figyelmet a nemek közötti egyenlőségre és a nők szerepének erősítésére;

| 5. | üdvözli, hogy a Változtatási program (COM(2011)0637) az üzleti környezetre, a regionális integrációra és a világpiacra, illetve a szociális védelemre, egészségre, oktatásra és munkahelyekre összpontosít; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a Változtatási program (COM(2011)0637) az üzleti környezetre, a regionális integrációra és a világpiacra, illetve a szociális védelemre, egészségre, oktatásra és munkahelyekre összpontosít;

| 6. | felszólít a politikák fejlesztési célú koherenciájának teljes körű megvalósítására, többek között minden méltánytalan termelési és kereskedelmi gyakorlat, a túlhalászás, illetve a fejlődést és az élelmezésbiztonságot veszélyeztető mezőgazdasági támogatások felfüggesztése révén; |
| --- | --- |

6.

felszólít a politikák fejlesztési célú koherenciájának teljes körű megvalósítására, többek között minden méltánytalan termelési és kereskedelmi gyakorlat, a túlhalászás, illetve a fejlődést és az élelmezésbiztonságot veszélyeztető mezőgazdasági támogatások felfüggesztése révén;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a beruházási politika két fő kihívás elé állítja a fejlődő országokat: nemzeti szinten a beruházási politikát a fejlesztési stratégiába kell belefoglalni fenntartható fejlesztési célkitűzésekkel együtt, nemzetközi szinten pedig meg kell erősíteni a nemzetközi beruházási megállapodások fejlesztési dimenzióját, egyensúlyba hozva az államok és a beruházók jogait és kötelezettségeit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a beruházási politika két fő kihívás elé állítja a fejlődő országokat: nemzeti szinten a beruházási politikát a fejlesztési stratégiába kell belefoglalni fenntartható fejlesztési célkitűzésekkel együtt, nemzetközi szinten pedig meg kell erősíteni a nemzetközi beruházási megállapodások fejlesztési dimenzióját, egyensúlyba hozva az államok és a beruházók jogait és kötelezettségeit;

| 8. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentése szerint néhány 2011-ben kötött nemzetközi beruházási megállapodás azt a hagyományos szerződésmodellt követi, amely szerint a szerződés egyetlen célja a beruházás védelme; ugyanakkor üdvözli a tényt, hogy néhány új nemzetközi beruházási megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmaz, melyek biztosítják, hogy a szerződés beavatkozás helyett hozzájáruljon az országok olyan fenntartható fejlesztési stratégiáihoz, melyek a beruházás környezetvédelmi és társadalmi hatásaira összpontosítanak; |
| --- | --- |

8.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentése szerint néhány 2011-ben kötött nemzetközi beruházási megállapodás azt a hagyományos szerződésmodellt követi, amely szerint a szerződés egyetlen célja a beruházás védelme; ugyanakkor üdvözli a tényt, hogy néhány új nemzetközi beruházási megállapodás olyan rendelkezéseket tartalmaz, melyek biztosítják, hogy a szerződés beavatkozás helyett hozzájáruljon az országok olyan fenntartható fejlesztési stratégiáihoz, melyek a beruházás környezetvédelmi és társadalmi hatásaira összpontosítanak;

| 9. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a nemzetközi beruházási megállapodások (IIA) keretében egyre több beruházók és államok közötti vitarendezési ügyet (ISDS) indítanak, melyekben a beruházók megkérdőjelezik az alapvető közpolitikákat, arra hivatkozva, hogy ezek a politikák negatívan befolyásolják üzleti kilátásaikat; rámutat ebben az összefüggésben, hogy az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentése szerint az IAA-k egyre ellentmondásosabbak és politikailag érzékennyé válnak, elsősorban a beruházók és államok között IIA keretében folyó döntőbíráskodás elterjedése miatt, amelyek egyre nagyobb elégedetlenséget váltanak ki (pl. Ausztrália kereskedelempolitikai nyilatkozata, amelyben bejelentette, hogy többé nem foglalja bele beruházók és államok közötti vitarendezési ügyekre vonatkozó záradékokat az IIA-kba), és amelyek tükrözik többek között a rendszer hiányosságait (pl. egyes rendelkezések, például a kisajátítási rendelkezések széles hatóköre, a döntőbírák képesítésével kapcsolatos aggályok, az átláthatóság hiánya és az eljárások magas költségei, valamint az ISDS és az államok közötti eljárások kapcsolata); ennek megfelelően ragaszkodik ahhoz, hogy a jövőbeni európai beruházási megállapodások biztosítsák, hogy a beruházók és az államok közötti nemzetközi vitarendezésre vonatkozó rendelkezések ne veszélyeztessék az államok közérdeket védő jogszabályok hozására vonatkozó képességét; |
| --- | --- |

9.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a nemzetközi beruházási megállapodások (IIA) keretében egyre több beruházók és államok közötti vitarendezési ügyet (ISDS) indítanak, melyekben a beruházók megkérdőjelezik az alapvető közpolitikákat, arra hivatkozva, hogy ezek a politikák negatívan befolyásolják üzleti kilátásaikat; rámutat ebben az összefüggésben, hogy az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentése szerint az IAA-k egyre ellentmondásosabbak és politikailag érzékennyé válnak, elsősorban a beruházók és államok között IIA keretében folyó döntőbíráskodás elterjedése miatt, amelyek egyre nagyobb elégedetlenséget váltanak ki (pl. Ausztrália kereskedelempolitikai nyilatkozata, amelyben bejelentette, hogy többé nem foglalja bele beruházók és államok közötti vitarendezési ügyekre vonatkozó záradékokat az IIA-kba), és amelyek tükrözik többek között a rendszer hiányosságait (pl. egyes rendelkezések, például a kisajátítási rendelkezések széles hatóköre, a döntőbírák képesítésével kapcsolatos aggályok, az átláthatóság hiánya és az eljárások magas költségei, valamint az ISDS és az államok közötti eljárások kapcsolata); ennek megfelelően ragaszkodik ahhoz, hogy a jövőbeni európai beruházási megállapodások biztosítsák, hogy a beruházók és az államok közötti nemzetközi vitarendezésre vonatkozó rendelkezések ne veszélyeztessék az államok közérdeket védő jogszabályok hozására vonatkozó képességét;

| 10. | emlékeztet, hogy a beruházásnak a fenntartható fejlesztés érdekében történő igénybevétele továbbra is jelentős kihívás a fejlődő, és különösen a legkevésbé fejlett országok számára; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az UNCTAD kidolgozta a fenntartható fejlesztés beruházási politikájának átfogó keretét (IPFSD), amely különös hangsúlyt fektet a külföldi beruházás és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatra; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet, hogy a beruházásnak a fenntartható fejlesztés érdekében történő igénybevétele továbbra is jelentős kihívás a fejlődő, és különösen a legkevésbé fejlett országok számára; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az UNCTAD kidolgozta a fenntartható fejlesztés beruházási politikájának átfogó keretét (IPFSD), amely különös hangsúlyt fektet a külföldi beruházás és a fenntartható fejlődés közötti kapcsolatra;

| 11. | felkéri az EU-t, hogy aktívan alkalmazza a rendelkezésére álló eszközöket a béke, az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a rendezett államháztartás, az infrastrukturális beruházások, a szociális normák uniós vállalkozások és leányvállalataik által történő betartása, az alapszolgáltatások megbízható nyújtása, továbbá az inkluzív és fenntartható növekedésre és a szegénység csökkentésére irányuló törekvés támogatása céljából a fejlődő országokban, ezáltal hozzájárulva a hatékony kereskedelemösztönző támogatás és a fenntartható kereskedelemfejlesztés számára kedvező környezet kialakításához; |
| --- | --- |

11.

felkéri az EU-t, hogy aktívan alkalmazza a rendelkezésére álló eszközöket a béke, az emberi jogok tiszteletben tartása, a demokrácia, a jogállamiság, a felelősségteljes kormányzás, a rendezett államháztartás, az infrastrukturális beruházások, a szociális normák uniós vállalkozások és leányvállalataik által történő betartása, az alapszolgáltatások megbízható nyújtása, továbbá az inkluzív és fenntartható növekedésre és a szegénység csökkentésére irányuló törekvés támogatása céljából a fejlődő országokban, ezáltal hozzájárulva a hatékony kereskedelemösztönző támogatás és a fenntartható kereskedelemfejlesztés számára kedvező környezet kialakításához;

| 12. | kiemeli, hogy a fejlődő országok sikeres világkereskedelmi integrációjához többre van szükség, mint a jobb piacra jutás és a megerősített nemzetközi kereskedelmi szabályok; hangsúlyozza következésképpen, hogy a kereskedelemösztönző támogatás programozásának támogatnia kell a fejlődő országokat a helyi kereskedelem ösztönzésére, a kínálati oldali korlátok felszámolására és a strukturális gyengeségek kezelésére irányuló hazai erőfeszítéseikben, amelyek a kereskedelmi vonatkozású politikák hazai reformján, a kereskedelem elősegítésén, a vámkapacitások javításán, az infrastruktúra korszerűsítésén, valamint a belföldi és regionális piacok kiépítésén keresztül küzdhetők le; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy a fejlődő országok sikeres világkereskedelmi integrációjához többre van szükség, mint a jobb piacra jutás és a megerősített nemzetközi kereskedelmi szabályok; hangsúlyozza következésképpen, hogy a kereskedelemösztönző támogatás programozásának támogatnia kell a fejlődő országokat a helyi kereskedelem ösztönzésére, a kínálati oldali korlátok felszámolására és a strukturális gyengeségek kezelésére irányuló hazai erőfeszítéseikben, amelyek a kereskedelmi vonatkozású politikák hazai reformján, a kereskedelem elősegítésén, a vámkapacitások javításán, az infrastruktúra korszerűsítésén, valamint a belföldi és regionális piacok kiépítésén keresztül küzdhetők le;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus; e tekintetben megjegyzi, hogy az UNCTAD szerint a legkevésbé fejlett országok kereskedelmi integrációjának átlagos szintje – az áruk és szolgáltatások exportjának és importjának a GDP-hez viszonyított arányában kifejezve – az 1990-es évek eleje óta valójában magasabb, mint fejlett gazdaságoké; ennélfogva úgy véli, hogy a fejlődő országokban tapasztalható tartós tömeges szegénység az elmaradottságnak és annak a következménye, hogy ezen országok elmulasztották előmozdítani a strukturális átalakulást, kiépíteni a termelőkapacitást és nemzeti szinten megteremteni a termelő munkaerőt; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelem liberalizációja és a szegénység csökkentése közötti kapcsolat nem automatikus; e tekintetben megjegyzi, hogy az UNCTAD szerint a legkevésbé fejlett országok kereskedelmi integrációjának átlagos szintje – az áruk és szolgáltatások exportjának és importjának a GDP-hez viszonyított arányában kifejezve – az 1990-es évek eleje óta valójában magasabb, mint fejlett gazdaságoké; ennélfogva úgy véli, hogy a fejlődő országokban tapasztalható tartós tömeges szegénység az elmaradottságnak és annak a következménye, hogy ezen országok elmulasztották előmozdítani a strukturális átalakulást, kiépíteni a termelőkapacitást és nemzeti szinten megteremteni a termelő munkaerőt;

| 14. | hangsúlyozza azt is, hogy az UNCTAD érvei szerint a kereskedelem korai és gyors liberalizációja, aminek véghezvitelére az 1980-as és 1990-es években számos alacsony jövedelmű fejlődő országot buzdítottak, az ipari létesítmények leépítéséhez és olyan integrációs formához vezetett, amely fokozta függőségüket és kiszolgáltatottságukat a külső piacokkal szemben, miközben a kereskedelem liberalizációjából legtöbb hasznot húzó és az abszolút szegénység legnagyobb mértékű csökkenését elérő országok azok voltak, amelyek mérsékelten, fokozatosan, a termelőkapacitásaik fejlődésével összhangban nyitották meg gazdaságaikat, és előrelépést tettek a strukturális átalakulás terén; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza azt is, hogy az UNCTAD érvei szerint a kereskedelem korai és gyors liberalizációja, aminek véghezvitelére az 1980-as és 1990-es években számos alacsony jövedelmű fejlődő országot buzdítottak, az ipari létesítmények leépítéséhez és olyan integrációs formához vezetett, amely fokozta függőségüket és kiszolgáltatottságukat a külső piacokkal szemben, miközben a kereskedelem liberalizációjából legtöbb hasznot húzó és az abszolút szegénység legnagyobb mértékű csökkenését elérő országok azok voltak, amelyek mérsékelten, fokozatosan, a termelőkapacitásaik fejlődésével összhangban nyitották meg gazdaságaikat, és előrelépést tettek a strukturális átalakulás terén;

| 15. | hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a növekedés és a jólét megteremtése inkluzív és a szegényég csökkentése terén hatékony legyen, olyan ágazatokban kell növekedést elérni, amelyeket leginkább sújt a szegénység és ahol a szegények tevékenykedhetnek; rámutat, hogy a növekedésnek a nők hasznára is kell válnia és helyzetüket erősítenie kell, illetve a növekedést a kkv-k általános üzleti környezetének javítására kell összpontosítani a vállalkozások virágzása érdekében, továbbá azért, hogy fenntartható mikrofinanszírozási és mikrohitel-lehetőségek alakuljanak ki; hangsúlyozza, hogy ezen a téren a fejlesztési és kereskedelempolitikát az innovációnak, a kreativitásnak és a versenyképességnek kell irányítania, hogy munkahelyeket teremtsenek, és megerősítsék a hátrányos helyzetűeket; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy a növekedés és a jólét megteremtése inkluzív és a szegényég csökkentése terén hatékony legyen, olyan ágazatokban kell növekedést elérni, amelyeket leginkább sújt a szegénység és ahol a szegények tevékenykedhetnek; rámutat, hogy a növekedésnek a nők hasznára is kell válnia és helyzetüket erősítenie kell, illetve a növekedést a kkv-k általános üzleti környezetének javítására kell összpontosítani a vállalkozások virágzása érdekében, továbbá azért, hogy fenntartható mikrofinanszírozási és mikrohitel-lehetőségek alakuljanak ki; hangsúlyozza, hogy ezen a téren a fejlesztési és kereskedelempolitikát az innovációnak, a kreativitásnak és a versenyképességnek kell irányítania, hogy munkahelyeket teremtsenek, és megerősítsék a hátrányos helyzetűeket;

| 16. | üdvözli, hogy a Bizottság elismeri a kistermelők és kisvállalkozások részvétele támogatásának szükségességét; rámutat a tisztességes kereskedelmi rendszerek piaci potenciáljára és e rendszereknek a társadalmi fejlődés elősegítésében megmutatkozó hatékonyságára; |
| --- | --- |

16.

üdvözli, hogy a Bizottság elismeri a kistermelők és kisvállalkozások részvétele támogatásának szükségességét; rámutat a tisztességes kereskedelmi rendszerek piaci potenciáljára és e rendszereknek a társadalmi fejlődés elősegítésében megmutatkozó hatékonyságára;

| 17. | javasolja, hogy a Bizottság adjon nagyobb lendületet a fenntartható közbeszerzésnek nemzetközi szinten; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a Bizottság adjon nagyobb lendületet a fenntartható közbeszerzésnek nemzetközi szinten;

| 18. | felkéri az EU-t, tagállamait és más támogatókat, hogy tudatosítsák a nők gazdasági fejlődésben játszott alapvető szerepét, és igazítsák segélyezési erőfeszítéseiket a nők társadalmi és pénzügyi helyzetének megerősítéséhez, beleértve a kifejezetten nőkre irányuló vállalkozásfejlesztésnek nyújtott célzott támogatást és mikrofinanszírozási szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

18.

felkéri az EU-t, tagállamait és más támogatókat, hogy tudatosítsák a nők gazdasági fejlődésben játszott alapvető szerepét, és igazítsák segélyezési erőfeszítéseiket a nők társadalmi és pénzügyi helyzetének megerősítéséhez, beleértve a kifejezetten nőkre irányuló vállalkozásfejlesztésnek nyújtott célzott támogatást és mikrofinanszírozási szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| 19. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben című európai uniós cselekvési tervre és az abban javasolt tevékenységekre; |
| --- | --- |

19.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben című európai uniós cselekvési tervre és az abban javasolt tevékenységekre;

| 20. | emlékeztet arra, hogy az EU kötelezettséget vállalt a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartására, előmozdítására és védelmére valamennyi külső politikájában, beleértve a nemzetközi kereskedelmet is; örömmel várja a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerethez kapcsolódó cselekvési terv kereskedelemről szóló pontjainak teljes végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy az EU kötelezettséget vállalt a politikák fejlesztési célú koherenciájára, valamint az emberi jogok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartására, előmozdítására és védelmére valamennyi külső politikájában, beleértve a nemzetközi kereskedelmet is; örömmel várja a demokráciára vonatkozó uniós stratégiai kerethez kapcsolódó cselekvési terv kereskedelemről szóló pontjainak teljes végrehajtását;

| 21. | úgy véli, hogy a fenntartható gazdasági fejlődésre vonatkozó stratégiáknak többek között az alábbiakat kell biztosítaniuk: a magánszektor részvétele a reálgazdaságban, regionális kohézió és piaci integráció határokon átnyúló együttműködésen keresztül, és szabályokon alapuló, többoldalú kereskedelmi keretbe ágyazott nyílt és tisztességes kereskedelem kialakítása; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a fenntartható gazdasági fejlődésre vonatkozó stratégiáknak többek között az alábbiakat kell biztosítaniuk: a magánszektor részvétele a reálgazdaságban, regionális kohézió és piaci integráció határokon átnyúló együttműködésen keresztül, és szabályokon alapuló, többoldalú kereskedelmi keretbe ágyazott nyílt és tisztességes kereskedelem kialakítása;

| 22. | emlékeztet az alapvető kikötői, szállítási, energia-, és telekommunikációs infrastruktúra kialakítására, fejlesztésére és megerősítésére irányuló beruházások fontosságára, különös tekintettel a határokon átnyúló infrastruktúrákra; |
| --- | --- |

22.

emlékeztet az alapvető kikötői, szállítási, energia-, és telekommunikációs infrastruktúra kialakítására, fejlesztésére és megerősítésére irányuló beruházások fontosságára, különös tekintettel a határokon átnyúló infrastruktúrákra;

| 23. | ösztönzi a fejlődés kereskedelem révén történő támogatásában részesülő országokat, hogy mobilizálják saját belső erőforrásaikat is, beleértve a megfelelő adóbehajtás eredményeképpen képződött költségvetési bevételt és a humán tőkét; amennyiben az érintett országok a természeti erőforrások kiaknázásából nyerik bevételeiket, felszólítja a Bizottságot ezen erőforrások átlátható és fenntartható kezelésének támogatására; hangsúlyozza, hogy az európai vállalatok által kormányoknak tett kifizetések tekintetében teljes átláthatóságot kell biztosítani; felhívja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokban támogassa a fenntartható iparosításra vonatkozó olyan stratégiákat, amelyek a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékekkel való kereskedelmet célozzák; |
| --- | --- |

23.

ösztönzi a fejlődés kereskedelem révén történő támogatásában részesülő országokat, hogy mobilizálják saját belső erőforrásaikat is, beleértve a megfelelő adóbehajtás eredményeképpen képződött költségvetési bevételt és a humán tőkét; amennyiben az érintett országok a természeti erőforrások kiaknázásából nyerik bevételeiket, felszólítja a Bizottságot ezen erőforrások átlátható és fenntartható kezelésének támogatására; hangsúlyozza, hogy az európai vállalatok által kormányoknak tett kifizetések tekintetében teljes átláthatóságot kell biztosítani; felhívja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokban támogassa a fenntartható iparosításra vonatkozó olyan stratégiákat, amelyek a magasabb hozzáadott értéket képviselő termékekkel való kereskedelmet célozzák;

| 24. | úgy véli, hogy a fejlődés kereskedelem és beruházások révén történő támogatása tekintetében az Unió által kidolgozott eszközök – nevezetesen a felülvizsgált általános preferenciarendszer és a gazdasági partnerségi megállapodások – hatékonyak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kereskedelem támogatása nem merül ki csupán ezekben az eszközökben; emlékezteti az Uniót azon célkitűzésére, mely szerint a fejlesztési segélyre szánt teljes költségvetésének 2015-re el kell érnie GNP-jének 0,7 %-át; ösztönzi a Bizottságot, hogy az általa ajánlott támogatások körében fokozza a technikai segítségnyújtás szerepét, többek között a szabványosítás terén; felhívja az Európai Uniót, hogy biztosítson nagyobb összhangot a kereskedelmi, mezőgazdasági, környezetvédelmi, energetikai és fejlesztési politikái végrehajtása során; |
| --- | --- |

24.

úgy véli, hogy a fejlődés kereskedelem és beruházások révén történő támogatása tekintetében az Unió által kidolgozott eszközök – nevezetesen a felülvizsgált általános preferenciarendszer és a gazdasági partnerségi megállapodások – hatékonyak; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kereskedelem támogatása nem merül ki csupán ezekben az eszközökben; emlékezteti az Uniót azon célkitűzésére, mely szerint a fejlesztési segélyre szánt teljes költségvetésének 2015-re el kell érnie GNP-jének 0,7 %-át; ösztönzi a Bizottságot, hogy az általa ajánlott támogatások körében fokozza a technikai segítségnyújtás szerepét, többek között a szabványosítás terén; felhívja az Európai Uniót, hogy biztosítson nagyobb összhangot a kereskedelmi, mezőgazdasági, környezetvédelmi, energetikai és fejlesztési politikái végrehajtása során;

| 25. | elengedhetetlennek tartja, hogy a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítésére irányuló európai politikák az innováció összes vetületét integrálják – pénzügyi, technológiai, szervezeti innováció – a legjobb gyakorlatok alapján; |
| --- | --- |

25.

elengedhetetlennek tartja, hogy a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítésére irányuló európai politikák az innováció összes vetületét integrálják – pénzügyi, technológiai, szervezeti innováció – a legjobb gyakorlatok alapján;

| 26. | javasolja, hogy – a fejlesztés emberijog-alapú megközelítéséhez való tényleges hozzájárulás érdekében – a Bizottság tárgyaljon ténylegesen érvényesíthető emberi jogi rendelkezések beillesztéséről valamennyi jövőbeni kétoldalú kereskedelmi és együttműködési megállapodásba; |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy – a fejlesztés emberijog-alapú megközelítéséhez való tényleges hozzájárulás érdekében – a Bizottság tárgyaljon ténylegesen érvényesíthető emberi jogi rendelkezések beillesztéséről valamennyi jövőbeni kétoldalú kereskedelmi és együttműködési megállapodásba;

| 27. | hangsúlyozza a tisztességes béreknek és a megfelelő munkahelyi biztonságnak a fenntartható globális kereskedelmi rendszer és az új globális termelési láncok tekintetében betöltött jelentőségét; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a „Tisztességes munka mindenki számára” című közleményére; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza a tisztességes béreknek és a megfelelő munkahelyi biztonságnak a fenntartható globális kereskedelmi rendszer és az új globális termelési láncok tekintetében betöltött jelentőségét; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a „Tisztességes munka mindenki számára” című közleményére;

| 28. | az uniós politikák közötti összhang erősítése jegyében kéri, hogy fokozzák az együttműködést a Bizottság különböző szolgálatai és az EKSZ, valamint a három intézmény (Bizottság, Tanács, Európai Parlament) között; |
| --- | --- |

28.

az uniós politikák közötti összhang erősítése jegyében kéri, hogy fokozzák az együttműködést a Bizottság különböző szolgálatai és az EKSZ, valamint a három intézmény (Bizottság, Tanács, Európai Parlament) között;

| 29. | úgy véli, hogy a kereskedelem és beruházások révén történő fejlesztéssel kapcsolatos politikák és programok értékelésére alkalmazott kritériumoknak nem csupán a növekedési rátára és a kereskedelemre, hanem a megteremtett munkahelyek számára, és a fejlődő országok lakossága életminőségének – humán-, társadalmi, kulturális és környezeti fejlődés tekintetében elért – javulására vonatkozó statisztikákat is magában kellene foglalnia; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a kereskedelem és beruházások révén történő fejlesztéssel kapcsolatos politikák és programok értékelésére alkalmazott kritériumoknak nem csupán a növekedési rátára és a kereskedelemre, hanem a megteremtett munkahelyek számára, és a fejlődő országok lakossága életminőségének – humán-, társadalmi, kulturális és környezeti fejlődés tekintetében elért – javulására vonatkozó statisztikákat is magában kellene foglalnia;

A kereskedelmi tárgyalások és megállapodások világosabb fejlesztési keretbe helyezése

| 30. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kereskedelmi reformokat jól megtervezett közpolitikákkal, nevezetesen a szociális védelemmel kapcsolják össze; átfogóbb értelemben hangsúlyozza az időben megfelelő és jól előkészített nemzeti fejlesztési stratégiák és a jelenlegi kereskedelempolitika által a szegénységre gyakorolt hatások szisztematikus vizsgálatainak jelentőségét; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó iránymutatását, amely felhív az emberi jogi hatásvizsgálat – „a kereskedelmi és beruházási megállapodások emberi jogi hatásvizsgálatára irányadó elvek”– alkalmazására a kereskedelmi és beruházási megállapodások megkötésekor, annak biztosítása érdekében, hogy ezek összhangban legyenek a nemzetközi emberi jogi eszközök szerinti kötelezettségekkel; nyomatékosan kéri továbbá az EU-t, hogy minden kereskedelmi megállapodásába építsen be világos feltételességi, emberi jogi és demokráciazáradékokat; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a kereskedelmi reformokat jól megtervezett közpolitikákkal, nevezetesen a szociális védelemmel kapcsolják össze; átfogóbb értelemben hangsúlyozza az időben megfelelő és jól előkészített nemzeti fejlesztési stratégiák és a jelenlegi kereskedelempolitika által a szegénységre gyakorolt hatások szisztematikus vizsgálatainak jelentőségét; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó iránymutatását, amely felhív az emberi jogi hatásvizsgálat – „a kereskedelmi és beruházási megállapodások emberi jogi hatásvizsgálatára irányadó elvek”– alkalmazására a kereskedelmi és beruházási megállapodások megkötésekor, annak biztosítása érdekében, hogy ezek összhangban legyenek a nemzetközi emberi jogi eszközök szerinti kötelezettségekkel; nyomatékosan kéri továbbá az EU-t, hogy minden kereskedelmi megállapodásába építsen be világos feltételességi, emberi jogi és demokráciazáradékokat;

| 31. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok és a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalást rögzítsék a fejlődő országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban; indítványozza, hogy minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban – a társadalmi és környezetvédelmi fejezetek mellett – átfogó emberi jogi fejezet is szerepeljen; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az emberi jogok és a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítása érdekében a vállalati társadalmi felelősségvállalást rögzítsék a fejlődő országokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodásokban; indítványozza, hogy minden jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásban – a társadalmi és környezetvédelmi fejezetek mellett – átfogó emberi jogi fejezet is szerepeljen;

| 32. | felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a fejlődő országok kormányait széles körű – a nem állami és nem üzleti szereplőket is bevonó – konzultációk folytatására kereskedelempolitikai döntéshozatalaik során; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy részesítse előnyben az átláthatóságot a tárgyalások során annak érdekében, hogy megkönnyítse az érintett felek széles körű és eredményes részvételét, és támogassa a fejlődési eredmények elérését; |
| --- | --- |

32.

felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a fejlődő országok kormányait széles körű – a nem állami és nem üzleti szereplőket is bevonó – konzultációk folytatására kereskedelempolitikai döntéshozatalaik során; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy részesítse előnyben az átláthatóságot a tárgyalások során annak érdekében, hogy megkönnyítse az érintett felek széles körű és eredményes részvételét, és támogassa a fejlődési eredmények elérését;

| 33. | szorgalmazza, hogy készítsenek mélyreható hatástanulmányokat az EU és harmadik országok között kötött két- és többoldalú szerződésekről az éghajlatváltozás, a nemek közötti egyenlőség és a fenntarthatóság tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy a kereskedelemösztönző támogatással és a fejlesztési támogatások egyéb formáival kapcsolatos kezdeményezések keretében nyújtson támogatást kifejezetten az éghajlatváltozás kezeléséhez; |
| --- | --- |

33.

szorgalmazza, hogy készítsenek mélyreható hatástanulmányokat az EU és harmadik országok között kötött két- és többoldalú szerződésekről az éghajlatváltozás, a nemek közötti egyenlőség és a fenntarthatóság tekintetében; kéri a Bizottságot, hogy a kereskedelemösztönző támogatással és a fejlesztési támogatások egyéb formáival kapcsolatos kezdeményezések keretében nyújtson támogatást kifejezetten az éghajlatváltozás kezeléséhez;

| 34. | úgy véli, hogy a fejlődési ütem referenciaértékeit meg kell határozni a kereskedelmi megállapodási tárgyalások során a nyomon követés megkönnyítésére, illetve szükség esetén az intézkedések végrehajtási ütemezésének módosítására, a kísérő intézkedések módosítására, ami magában foglalhatja a kereskedelemösztönző és a kiigazító intézkedésekhez nyújtandó támogatásokat, valamint az új kezdeményezések előkészítését, amennyiben a fejlesztési célok úgy kívánják; kiemeli, hogy a fejlődő országok számára nyújtott, a WTO keretében folyó eredményes munkához szükséges jogi és egyéb szakértelem elengedhetetlen a kereskedelmi tárgyalásokhoz; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a fejlődési ütem referenciaértékeit meg kell határozni a kereskedelmi megállapodási tárgyalások során a nyomon követés megkönnyítésére, illetve szükség esetén az intézkedések végrehajtási ütemezésének módosítására, a kísérő intézkedések módosítására, ami magában foglalhatja a kereskedelemösztönző és a kiigazító intézkedésekhez nyújtandó támogatásokat, valamint az új kezdeményezések előkészítését, amennyiben a fejlesztési célok úgy kívánják; kiemeli, hogy a fejlődő országok számára nyújtott, a WTO keretében folyó eredményes munkához szükséges jogi és egyéb szakértelem elengedhetetlen a kereskedelmi tárgyalásokhoz;

| 35. | felkéri az EU-t, hogy csökkentse tovább a kereskedelmi akadályokat és a kereskedelemtorzító támogatásokat annak érdekében, hogy segítse a fejlődő országokat abban, hogy növeljék részesedésüket a világkereskedelemben; felszólít továbbá a mezőgazdasági támogatások megszüntetésére, amelyet a WTO dohai fejlesztési fordulóján tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően a lehető leghamarabb meg kell valósítani; |
| --- | --- |

35.

felkéri az EU-t, hogy csökkentse tovább a kereskedelmi akadályokat és a kereskedelemtorzító támogatásokat annak érdekében, hogy segítse a fejlődő országokat abban, hogy növeljék részesedésüket a világkereskedelemben; felszólít továbbá a mezőgazdasági támogatások megszüntetésére, amelyet a WTO dohai fejlesztési fordulóján tett kötelezettségvállalásoknak megfelelően a lehető leghamarabb meg kell valósítani;

| 36. | ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó felhívását, miszerint léptessenek életbe olyan ösztönzőket, amelyek előmozdítják a meghatározott környezeti, szociális és emberi jogi normáknak megfelelő agrártermékek EU-ba irányuló behozatalát, különösen azáltal, hogy biztosítják a termelők tisztességes bevételeit és a mezőgazdasági dolgozók megélhetést biztosító bérét; |
| --- | --- |

36.

ösztönzi a Bizottságot, hogy támogassa az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó felhívását, miszerint léptessenek életbe olyan ösztönzőket, amelyek előmozdítják a meghatározott környezeti, szociális és emberi jogi normáknak megfelelő agrártermékek EU-ba irányuló behozatalát, különösen azáltal, hogy biztosítják a termelők tisztességes bevételeit és a mezőgazdasági dolgozók megélhetést biztosító bérét;

| 37. | felkéri az EU-t, hogy mindig biztosítsa, hogy a kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó átfogó megközelítése – olyan kérdések bevonásával, mint a beruházások, a közbeszerzések, a verseny, a szolgáltatások kereskedelme és a szellemi tulajdonjogok – megfelel az adott partnerország igényeinek és fejlesztési stratégiáinak; ezért szorgalmazza, hogy az EU politikáját a fejlődő országok számára biztosított „különleges és differenciált bánásmód” teljes tiszteletben tartása mellett határozza meg; ugyanígy ismételten megerősíti, hogy a kormányoknak és a parlamenteknek meg kell őrizniük a befektetés szabályozásához való jogot, mind azért, hogy pozitívan megkülönböztethessék az ország fejlődését támogató befektetőket, mind pedig azért, hogy biztosítsák, hogy valamennyi befektetőt – köztük a külföldi befektetőket is – kötelezettségek és kötelességek terhelik a munkaügyi, környezetvédelmi, emberi jogi és egyéb normák tiszteletben tartása tekintetében; |
| --- | --- |

37.

felkéri az EU-t, hogy mindig biztosítsa, hogy a kereskedelmi tárgyalásokra vonatkozó átfogó megközelítése – olyan kérdések bevonásával, mint a beruházások, a közbeszerzések, a verseny, a szolgáltatások kereskedelme és a szellemi tulajdonjogok – megfelel az adott partnerország igényeinek és fejlesztési stratégiáinak; ezért szorgalmazza, hogy az EU politikáját a fejlődő országok számára biztosított „különleges és differenciált bánásmód” teljes tiszteletben tartása mellett határozza meg; ugyanígy ismételten megerősíti, hogy a kormányoknak és a parlamenteknek meg kell őrizniük a befektetés szabályozásához való jogot, mind azért, hogy pozitívan megkülönböztethessék az ország fejlődését támogató befektetőket, mind pedig azért, hogy biztosítsák, hogy valamennyi befektetőt – köztük a külföldi befektetőket is – kötelezettségek és kötelességek terhelik a munkaügyi, környezetvédelmi, emberi jogi és egyéb normák tiszteletben tartása tekintetében;

| 38. | üdvözli, hogy a nemi szempontokat beépítették a kereskedelmi tárgyalásokhoz kapcsolódó fenntarthatósági hatásvizsgálatokba; felhívja a Bizottságot e vizsgálatok tudomásulvételére, továbbá annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség azonosított kérdéseit valóban kezeljék a kereskedelmi megállapodásokat kísérő politikai intézkedések; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy a nemi szempontokat beépítették a kereskedelmi tárgyalásokhoz kapcsolódó fenntarthatósági hatásvizsgálatokba; felhívja a Bizottságot e vizsgálatok tudomásulvételére, továbbá annak biztosítására, hogy a nemek közötti egyenlőség azonosított kérdéseit valóban kezeljék a kereskedelmi megállapodásokat kísérő politikai intézkedések;

| 39. | véleménye szerint a gazdasági partnerségi megállapodásokban a hangsúlyt a határidők helyett a tartalomra kell helyezni; megállapítja, hogy annak érdekében, hogy a megállapodások hozzájáruljanak a fejlődéshez, az Uniónak rugalmasabb megközelítést kell alkalmaznia és ösztönöznie kell az AKCS-országok gazdaságának diverzifikációját, növelve bennük a feldolgozási tevékenységek és a regionális kereskedelem szerepét; |
| --- | --- |

39.

véleménye szerint a gazdasági partnerségi megállapodásokban a hangsúlyt a határidők helyett a tartalomra kell helyezni; megállapítja, hogy annak érdekében, hogy a megállapodások hozzájáruljanak a fejlődéshez, az Uniónak rugalmasabb megközelítést kell alkalmaznia és ösztönöznie kell az AKCS-országok gazdaságának diverzifikációját, növelve bennük a feldolgozási tevékenységek és a regionális kereskedelem szerepét;

Kereskedelemösztönző támogatás

| 40. | támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kereskedelmi támogatását differenciálja, és erőfeszítéseit a leginkább rászoruló, nevezetesen a legkevésbé fejlett országokra (LDC-országok) és az alacsony jövedelmű országokra összpontosítsa; |
| --- | --- |

40.

támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kereskedelmi támogatását differenciálja, és erőfeszítéseit a leginkább rászoruló, nevezetesen a legkevésbé fejlett országokra (LDC-országok) és az alacsony jövedelmű országokra összpontosítsa;

| 41. | felkér arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatási eszközök ne csupán az EU és a fejlődő országok közötti kereskedelemre összpontosítsanak, hanem támogassák a belső, regionális és a déli területek közötti kereskedelmet is, továbbá az AKCS-országok közötti háromoldalú kereskedelmet, mégpedig azzal, hogy előmozdítják a határokon árnyúló értékláncokat, növelik a kulcsfontosságú szolgáltatások hatékonyságát és csökkentik a szállítási költségeket, ami egyben segítheti a fejlődő országok és a globális piacok közötti kötelékek megerősítését; |
| --- | --- |

41.

felkér arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatási eszközök ne csupán az EU és a fejlődő országok közötti kereskedelemre összpontosítsanak, hanem támogassák a belső, regionális és a déli területek közötti kereskedelmet is, továbbá az AKCS-országok közötti háromoldalú kereskedelmet, mégpedig azzal, hogy előmozdítják a határokon árnyúló értékláncokat, növelik a kulcsfontosságú szolgáltatások hatékonyságát és csökkentik a szállítási költségeket, ami egyben segítheti a fejlődő országok és a globális piacok közötti kötelékek megerősítését;

| 42. | ösztönzi hatékonyabb támogatási eszközök kidolgozását a kínálat kiigazítása és diverzifikálása, illetve a feldolgozóipar felelősségteljes és fenntartható fejlesztése és a kis- és középvállalkozások terén a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

42.

ösztönzi hatékonyabb támogatási eszközök kidolgozását a kínálat kiigazítása és diverzifikálása, illetve a feldolgozóipar felelősségteljes és fenntartható fejlesztése és a kis- és középvállalkozások terén a fejlődő országokban;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a kereskedelemösztönző támogatás és más vonatkozó fejlesztési segélyek stratégiájának meghatározásakor figyelembe kell venni az erőforrásokhoz, például a mikrohitelekhez, hitelekhez, információhoz és technológiához való hozzáférés terén a nemek között tapasztalható egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a kereskedelemösztönző támogatás és más vonatkozó fejlesztési segélyek stratégiájának meghatározásakor figyelembe kell venni az erőforrásokhoz, például a mikrohitelekhez, hitelekhez, információhoz és technológiához való hozzáférés terén a nemek között tapasztalható egyenlőtlenségeket;

| 44. | támogatja a bizottsági közleményben bejelentett csomagot, hogy előmozdítják a kereskedelmet a fejlődő országok kis szereplői számára; felhívja a Bizottságot, hogy érjen el haladást e csomag kidolgozása terén, és felhívja az összes adományozót, hogy rendeljenek elégséges forrást e csomag végrehajtására, különösen hogy támogassák a kisvállalkozások részvételét a termelők számára hozzáadott értéket biztosító kereskedelmi rendszerekben, beleértve azokat is, amelyek a fenntarthatóságra reagálnak (pl. a tisztességes kereskedelem); rendszeres tájékoztatást kér e csomag végrehajtásáról; |
| --- | --- |

44.

támogatja a bizottsági közleményben bejelentett csomagot, hogy előmozdítják a kereskedelmet a fejlődő országok kis szereplői számára; felhívja a Bizottságot, hogy érjen el haladást e csomag kidolgozása terén, és felhívja az összes adományozót, hogy rendeljenek elégséges forrást e csomag végrehajtására, különösen hogy támogassák a kisvállalkozások részvételét a termelők számára hozzáadott értéket biztosító kereskedelmi rendszerekben, beleértve azokat is, amelyek a fenntarthatóságra reagálnak (pl. a tisztességes kereskedelem); rendszeres tájékoztatást kér e csomag végrehajtásáról;

| 45. | megjegyzi, hogy a kereskedelmi képesség függ mind a hardvertől (az infrastruktúrától), mind pedig a szoftvertől (a tudástól); ezért kéri, hogy az uniós támogatásokkal úgy gazdálkodjanak, hogy mindkettőt erősítsék sok országban – elsősorban a legkevésbé fejlett országokkal való együttműködés során; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy a kereskedelmi képesség függ mind a hardvertől (az infrastruktúrától), mind pedig a szoftvertől (a tudástól); ezért kéri, hogy az uniós támogatásokkal úgy gazdálkodjanak, hogy mindkettőt erősítsék sok országban – elsősorban a legkevésbé fejlett országokkal való együttműködés során;

| 46. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a kereskedelemösztönző támogatás mozdítsa elő a szegénységet csökkentő és inkluzív eszközöket, ezért annak elsődlegesen a kis szereplők igényeire kell összpontosítania; hangsúlyozza, hogy a kereskedelemösztönző támogatást fenntartható, a szegényekre összpontosító értékláncok fejlesztésére kell felhasználni, hogy elérjék a fenntartható értéklánc megszerzésének célját; |
| --- | --- |

46.

felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a kereskedelemösztönző támogatás mozdítsa elő a szegénységet csökkentő és inkluzív eszközöket, ezért annak elsődlegesen a kis szereplők igényeire kell összpontosítania; hangsúlyozza, hogy a kereskedelemösztönző támogatást fenntartható, a szegényekre összpontosító értékláncok fejlesztésére kell felhasználni, hogy elérjék a fenntartható értéklánc megszerzésének célját;

| 47. | felszólítja az EU-t, hogy összpontosítson a kereskedelemösztönző támogatási programokban jelentkező problémák orvoslására, különös tekintettel a végrehajtási és nyomon követési kapacitásra; ezt követően szemléletváltást kér, amely a bemenet helyett inkább az eredményekre és a kimenetre összpontosít, elismeri viszont a gondos és összehangolt külső felügyelet szükségességét, amely biztosítja a nyílt és átlátható kereskedelmi gyakorlatokat; |
| --- | --- |

47.

felszólítja az EU-t, hogy összpontosítson a kereskedelemösztönző támogatási programokban jelentkező problémák orvoslására, különös tekintettel a végrehajtási és nyomon követési kapacitásra; ezt követően szemléletváltást kér, amely a bemenet helyett inkább az eredményekre és a kimenetre összpontosít, elismeri viszont a gondos és összehangolt külső felügyelet szükségességét, amely biztosítja a nyílt és átlátható kereskedelmi gyakorlatokat;

| 48. | kéri az EU-t, hogy hatékonyabban integrálja a magánszektort a kereskedelemösztönző támogatások projektjeinek megtervezésébe, azzal a céllal, hogy a kereskedelem ösztönzése érdekében megerősítsék a fejlődő országok vállalatait; |
| --- | --- |

48.

kéri az EU-t, hogy hatékonyabban integrálja a magánszektort a kereskedelemösztönző támogatások projektjeinek megtervezésébe, azzal a céllal, hogy a kereskedelem ösztönzése érdekében megerősítsék a fejlődő országok vállalatait;

A magánszektor fejlesztése és szerepe

| 49. | úgy véli, hogy tekintettel a nemzetközi és az Észak–Dél irányú kereskedelem szerkezetének megváltozására, a támogatási programok hatékonysága és sikere tekintetében kulcsfontosságú a kedvezményezett országok felelősségvállalása a támogatási programokért, csakúgy, mint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és megfelelő források rendelkezésre állása, abból a célból, hogy a jóléti egyenlőtlenségek csökkenjenek, a jóléten osztozzanak és megvalósuljon a regionális integráció; úgy véli továbbá, hogy e programok megtervezése és ellenőrzése során kulcsfontosságú a nemzeti, regionális és helyi intézmények, valamint a civil társadalom szisztematikus bevonása, valamint a támogatók általi felügyelet biztosítása; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy tekintettel a nemzetközi és az Észak–Dél irányú kereskedelem szerkezetének megváltozására, a támogatási programok hatékonysága és sikere tekintetében kulcsfontosságú a kedvezményezett országok felelősségvállalása a támogatási programokért, csakúgy, mint az átláthatóság, az elszámoltathatóság és megfelelő források rendelkezésre állása, abból a célból, hogy a jóléti egyenlőtlenségek csökkenjenek, a jóléten osztozzanak és megvalósuljon a regionális integráció; úgy véli továbbá, hogy e programok megtervezése és ellenőrzése során kulcsfontosságú a nemzeti, regionális és helyi intézmények, valamint a civil társadalom szisztematikus bevonása, valamint a támogatók általi felügyelet biztosítása;

| 50. | kéri, hogy a Bizottság jobban vegye figyelembe a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítése előtt álló új kihívásokat, úgymint a fejlettségi szintek közötti különbségeket, a helyi termelés támogatását és sokszínűbbé tételének elősegítését, valamint a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítását; |
| --- | --- |

50.

kéri, hogy a Bizottság jobban vegye figyelembe a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítése előtt álló új kihívásokat, úgymint a fejlettségi szintek közötti különbségeket, a helyi termelés támogatását és sokszínűbbé tételének elősegítését, valamint a társadalmi és környezetvédelmi normák előmozdítását;

| 51. | a köz- illetve a magánszférában tevékenykedő támogatókat arra ösztönzi, hogy még jobban hangolják össze a tevékenységeiket, és igazítsák hozzá azokat a tényleges kínálathoz, különösen a jelenlegi költségvetési megszorítások idején; emlékeztet rá, hogy Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika most már kedvezményezett és támogató is egyben; felhívja ezen országokat, hogy működjenek együtt az EU-val a tapasztalataik megosztása és tevékenységeik optimalizálása érdekében, továbbá abból a célból, hogy még nagyobb szerepet tudjanak vállalni a kevésbé fejlett országokkal szemben és a támogatók közösségében; aggódik a feltételekhez kötött támogatások megsokszorozódása miatt, és felszólítja a fejlődő és a nagy feltörekvő országokat, hogy tartózkodjanak e gyakorlattól; |
| --- | --- |

51.

a köz- illetve a magánszférában tevékenykedő támogatókat arra ösztönzi, hogy még jobban hangolják össze a tevékenységeiket, és igazítsák hozzá azokat a tényleges kínálathoz, különösen a jelenlegi költségvetési megszorítások idején; emlékeztet rá, hogy Brazília, Oroszország, India, Kína és Dél-Afrika most már kedvezményezett és támogató is egyben; felhívja ezen országokat, hogy működjenek együtt az EU-val a tapasztalataik megosztása és tevékenységeik optimalizálása érdekében, továbbá abból a célból, hogy még nagyobb szerepet tudjanak vállalni a kevésbé fejlett országokkal szemben és a támogatók közösségében; aggódik a feltételekhez kötött támogatások megsokszorozódása miatt, és felszólítja a fejlődő és a nagy feltörekvő országokat, hogy tartózkodjanak e gyakorlattól;

| 52. | kéri a Bizottságot és a támogatók közösségét, hogy dolgozzanak ki innovatív finanszírozási és partnerségi formákat; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a személyközi hitelezés szintén hozzájárulhat a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséhez; javasolja a regionális fejlesztési bankok és a Világbank/Nemzetközi Pénzügyi Társaság által finanszírozott fejlesztési projektek koordinációjának javítását, valamint a régiók közötti finanszírozási rendszerek által alkalmazott, az EU–Afrika Infrastruktúraalap keretében bevezetett módszer általános alkalmazását; |
| --- | --- |

52.

kéri a Bizottságot és a támogatók közösségét, hogy dolgozzanak ki innovatív finanszírozási és partnerségi formákat; e tekintetben emlékeztet arra, hogy a személyközi hitelezés szintén hozzájárulhat a fejlődés kereskedelem révén történő elősegítéséhez; javasolja a regionális fejlesztési bankok és a Világbank/Nemzetközi Pénzügyi Társaság által finanszírozott fejlesztési projektek koordinációjának javítását, valamint a régiók közötti finanszírozási rendszerek által alkalmazott, az EU–Afrika Infrastruktúraalap keretében bevezetett módszer általános alkalmazását;

| 53. | sürgeti a fejlődő országokban termelő létesítményekkel rendelkező európai uniós székhelyű vállalkozásokat, hogy szigorúan kötelezzék el magukat az emberi jogok és szabadságjogok, a szociális és környezetvédelmi normák, a nők és férfiak közötti egyenlőség, az alapvető munkaügyi normák és a nemzetközi megállapodások tiszteletben tartása, valamint a megfelelő adók átlátható befizetése mellett; kéri a kényszermunka és különösen a gyermekmunka szabad elutasításához való jog kivétel nélküli végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

sürgeti a fejlődő országokban termelő létesítményekkel rendelkező európai uniós székhelyű vállalkozásokat, hogy szigorúan kötelezzék el magukat az emberi jogok és szabadságjogok, a szociális és környezetvédelmi normák, a nők és férfiak közötti egyenlőség, az alapvető munkaügyi normák és a nemzetközi megállapodások tiszteletben tartása, valamint a megfelelő adók átlátható befizetése mellett; kéri a kényszermunka és különösen a gyermekmunka szabad elutasításához való jog kivétel nélküli végrehajtását;

| 54. | meg van győződve a magánszektor képességéről, hogy a fejlődés mozgatóerejeként tud működni, és hangsúlyozza, hogy e potenciál kibontakoztatása érdekében a folyamatnak a helyi közösségeket kell szolgálnia, és az inkluzív és tisztességes ellátási láncok elvén keresztül meg kell erősítenie az összes érintett szereplőt, a termelőktől/munkavállalóktól kezdve egészen a fogyasztókig; |
| --- | --- |

54.

meg van győződve a magánszektor képességéről, hogy a fejlődés mozgatóerejeként tud működni, és hangsúlyozza, hogy e potenciál kibontakoztatása érdekében a folyamatnak a helyi közösségeket kell szolgálnia, és az inkluzív és tisztességes ellátási láncok elvén keresztül meg kell erősítenie az összes érintett szereplőt, a termelőktől/munkavállalóktól kezdve egészen a fogyasztókig;

| 55. | üdvözli, hogy iparágazatok és nemzetközi vállalatok egész sora vezetett be globális ellátási láncában a szociális és környezeti teljesítmény minőségének biztosítására szolgáló beszállítói magatartási kódexet; emlékeztet azonban arra, hogy a vállalati felelősségvállalási kódexek elterjedése és heterogenitása kihívásokat jelent; külön megjegyzi, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmának heterogenitása miatt – tekintve, hogy a különböző vállalatok eltérő könyvviteli, auditálási és beszámolási normákat alakítottak ki – a vállalati társadalmi felelősségvállalás szintjeit nehéz egymással összevetni; ezért ismételten felhívja az EU-t, hogy törekedjen világos nemzetközi jogi keret létrehozására az üzleti vállalkozások emberi jogokkal összefüggő felelőssége és kötelezettségei vonatkozásában; |
| --- | --- |

55.

üdvözli, hogy iparágazatok és nemzetközi vállalatok egész sora vezetett be globális ellátási láncában a szociális és környezeti teljesítmény minőségének biztosítására szolgáló beszállítói magatartási kódexet; emlékeztet azonban arra, hogy a vállalati felelősségvállalási kódexek elterjedése és heterogenitása kihívásokat jelent; külön megjegyzi, hogy a vállalati társadalmi felelősségvállalás fogalmának heterogenitása miatt – tekintve, hogy a különböző vállalatok eltérő könyvviteli, auditálási és beszámolási normákat alakítottak ki – a vállalati társadalmi felelősségvállalás szintjeit nehéz egymással összevetni; ezért ismételten felhívja az EU-t, hogy törekedjen világos nemzetközi jogi keret létrehozására az üzleti vállalkozások emberi jogokkal összefüggő felelőssége és kötelezettségei vonatkozásában;

| 56. | felkéri továbbá az európai uniós székhelyű és más vállalkozásokat, hogy kötelezzék el magukat az ENSZ Globális Megállapodása tíz fő pontjának, valamint az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelveknek a betartása mellett; |
| --- | --- |

56.

felkéri továbbá az európai uniós székhelyű és más vállalkozásokat, hogy kötelezzék el magukat az ENSZ Globális Megállapodása tíz fő pontjának, valamint az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelveknek a betartása mellett;

| 57. | erőteljesebb uniós fellépésre kér fel az adóparadicsomok és a tőkekiáramlás ügyében, amelyek veszélyeztetik mind az EU, mind a fejlődő országok jövedelmét, illetve a szegénység enyhítése és a jólét megteremtése ellen dolgoznak a szegény országokban; kiemeli, hogy a fejlődő országokból történő illegális tőkekiáramlás a GDP-jük 6–8,7 %-át teszi ki, és tízszerese az ezeknek az országoknak nyújtott összes fejlesztési támogatásnak; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy proaktív módon keressen további együttműködési lehetőségeket a fejlődő országokkal ebben a kérdésben; különösen szorgalmazza egy nemzetközi egyezmény elfogadását azzal a céllal, hogy megszüntessék a káros adózási struktúrákat (az automatikus adóügyi információcsere többoldalú mechanizmusának mintájára), amely szankciókat róna mind a nem együttműködő joghatóságokra, mind pedig az adóparadicsomokban működő pénzintézetekre (azaz az USA adóparadicsomokban elkövetett visszaélésekkel szembeni törvényének mintájára mérlegelné a bankengedély visszavonásának lehetőségét olyan pénzintézetek esetében, amelyek adóparadicsomokban működnek); |
| --- | --- |

57.

erőteljesebb uniós fellépésre kér fel az adóparadicsomok és a tőkekiáramlás ügyében, amelyek veszélyeztetik mind az EU, mind a fejlődő országok jövedelmét, illetve a szegénység enyhítése és a jólét megteremtése ellen dolgoznak a szegény országokban; kiemeli, hogy a fejlődő országokból történő illegális tőkekiáramlás a GDP-jük 6–8,7 %-át teszi ki, és tízszerese az ezeknek az országoknak nyújtott összes fejlesztési támogatásnak; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy proaktív módon keressen további együttműködési lehetőségeket a fejlődő országokkal ebben a kérdésben; különösen szorgalmazza egy nemzetközi egyezmény elfogadását azzal a céllal, hogy megszüntessék a káros adózási struktúrákat (az automatikus adóügyi információcsere többoldalú mechanizmusának mintájára), amely szankciókat róna mind a nem együttműködő joghatóságokra, mind pedig az adóparadicsomokban működő pénzintézetekre (azaz az USA adóparadicsomokban elkövetett visszaélésekkel szembeni törvényének mintájára mérlegelné a bankengedély visszavonásának lehetőségét olyan pénzintézetek esetében, amelyek adóparadicsomokban működnek);

| 58. | sürgeti az EU-t, a fejlődő országokban jelen lévő más támogatókat, partnerországi hatóságokat, illetve helyi és nemzetközi magánszereplőket, hogy tárják fel a fenntartható fejlődést szolgáló együttműködés egyéb lehetséges területeit annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen az üzleti tevékenységek fejlesztési eredményeit, és bevonják a civil társadalmi szervezeteket a viták valamennyi szintjén; |
| --- | --- |

58.

sürgeti az EU-t, a fejlődő országokban jelen lévő más támogatókat, partnerországi hatóságokat, illetve helyi és nemzetközi magánszereplőket, hogy tárják fel a fenntartható fejlődést szolgáló együttműködés egyéb lehetséges területeit annak érdekében, hogy maximalizálni lehessen az üzleti tevékenységek fejlesztési eredményeit, és bevonják a civil társadalmi szervezeteket a viták valamennyi szintjén;

| 59. | kiemeli a köz- és magánszféra közötti növekedéskezdeményezési partnerségek alapvető fontosságát az uniós fejlesztési politikákban, és annak fontosságát, hogy az állami erőforrásokkal partnerségben bevonják a magánszektor tapasztalatát, szakértelmét és irányítási rendszereit; kéri, hogy segítsék az európai tagállamok helyi hatóságait például infrastruktúraépítési tapasztalatokkal, valamint a fejlődő országok helyi hatóságaival folytatott ikerintézményi kapcsolatokkal és együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatokkal; |
| --- | --- |

59.

kiemeli a köz- és magánszféra közötti növekedéskezdeményezési partnerségek alapvető fontosságát az uniós fejlesztési politikákban, és annak fontosságát, hogy az állami erőforrásokkal partnerségben bevonják a magánszektor tapasztalatát, szakértelmét és irányítási rendszereit; kéri, hogy segítsék az európai tagállamok helyi hatóságait például infrastruktúraépítési tapasztalatokkal, valamint a fejlődő országok helyi hatóságaival folytatott ikerintézményi kapcsolatokkal és együttműködéssel kapcsolatos tapasztalatokkal;

| 60. | úgy véli, hogy a közvetlen külföldi befektetések szintén erős mozgatórugói a fenntartható gazdasági növekedésnek, a know-how átadásának, a vállalkozói szellemnek, valamint a technológia és munkahelyek létrehozásának, ezért elengedhetetlenek a fejlődéshez; szorgalmazza, hogy a fejlesztési menetrend a fejlődő országokban folyó kapacitásépítés támogatására összpontosítson, azzal a céllal, hogy átlátható, kiszámítható és kedvező befektetési környezetet hozzanak létre, ahol a vállalkozások bürokratikus terheit a minimumra csökkentik, tiszteletben tartják a tulajdonjogot, ösztönzik a versenyt, és szilárd makrogazdasági politikát követnek; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a közvetlen külföldi befektetések szintén erős mozgatórugói a fenntartható gazdasági növekedésnek, a know-how átadásának, a vállalkozói szellemnek, valamint a technológia és munkahelyek létrehozásának, ezért elengedhetetlenek a fejlődéshez; szorgalmazza, hogy a fejlesztési menetrend a fejlődő országokban folyó kapacitásépítés támogatására összpontosítson, azzal a céllal, hogy átlátható, kiszámítható és kedvező befektetési környezetet hozzanak létre, ahol a vállalkozások bürokratikus terheit a minimumra csökkentik, tiszteletben tartják a tulajdonjogot, ösztönzik a versenyt, és szilárd makrogazdasági politikát követnek;

Nyersanyagok és a nyersanyag-kitermelő ágazatok

| 61. | rámutat, hogy a konfliktusban szerepet játszó gyémántok tanúsítására szolgáló „Kimberley-folyamat” bevezetése ellenére a természeti erőforrások kereskedelme továbbra is ellentéteket szít, és a bányákban tovább folyik az emberi jogokkal való visszaélés, ezért hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a drágakövek és más értékes ásványok – például az úgynevezett konfliktusövezetekből származó ásványkincsek – szigorú felügyeleti rendszerére; úgy véli, hogy ez az intézkedés hozzájárulhatna az „erőforrások elátkozottsága” mindenek feletti problémájának megszüntetéséhez, valamint növelhetné a fejlődő országok saját nyersanyagaik kereskedelméből származó hasznát; üdvözli ezzel kapcsolatban, hogy a Bizottság közleményt tervez közzétenni a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről; |
| --- | --- |

61.

rámutat, hogy a konfliktusban szerepet játszó gyémántok tanúsítására szolgáló „Kimberley-folyamat” bevezetése ellenére a természeti erőforrások kereskedelme továbbra is ellentéteket szít, és a bányákban tovább folyik az emberi jogokkal való visszaélés, ezért hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van a drágakövek és más értékes ásványok – például az úgynevezett konfliktusövezetekből származó ásványkincsek – szigorú felügyeleti rendszerére; úgy véli, hogy ez az intézkedés hozzájárulhatna az „erőforrások elátkozottsága” mindenek feletti problémájának megszüntetéséhez, valamint növelhetné a fejlődő országok saját nyersanyagaik kereskedelméből származó hasznát; üdvözli ezzel kapcsolatban, hogy a Bizottság közleményt tervez közzétenni a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről;

| 62. | elismeri, hogy a Bizottság partner a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben; felszólítja a Bizottságot és a kitermelő iparágakban tevékeny feleket, hogy aktívan mozdítsák elő minél több kitermelő ország kezdeményezéshez való csatlakozását; |
| --- | --- |

62.

elismeri, hogy a Bizottság partner a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésben; felszólítja a Bizottságot és a kitermelő iparágakban tevékeny feleket, hogy aktívan mozdítsák elő minél több kitermelő ország kezdeményezéshez való csatlakozását;

| 63. | hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások két fő kihívás elé állítják a fejlett és a fejlődő országokat: az erőforrás-használatból azok életciklusa során eredő hatások kezelésével kapcsolatos környezeti kihívás, valamint az emberi jogok és a szegénység nemzetközi szintű kezelésének társadalmi-politikai kihívása; |
| --- | --- |

63.

hangsúlyozza, hogy a természeti erőforrások két fő kihívás elé állítják a fejlett és a fejlődő országokat: az erőforrás-használatból azok életciklusa során eredő hatások kezelésével kapcsolatos környezeti kihívás, valamint az emberi jogok és a szegénység nemzetközi szintű kezelésének társadalmi-politikai kihívása;

| 64. | erőteljesen támogatja az országonkénti jelentéstételre irányuló jogalkotási javaslatot, amelyet a számvitelről és átláthatóságról szóló irányelv felülvizsgálata során fogalmaztak meg, hogy visszaszorítsák a korrupciót és megelőzzék az adókikerülést; felszólítja a fejlődő országokban működő európai nyersanyag-kitermelő iparágakat, hogy mutassanak példát a társadalmi felelősségvállalás és a tisztességes munka előmozdítása terén; |
| --- | --- |

64.

erőteljesen támogatja az országonkénti jelentéstételre irányuló jogalkotási javaslatot, amelyet a számvitelről és átláthatóságról szóló irányelv felülvizsgálata során fogalmaztak meg, hogy visszaszorítsák a korrupciót és megelőzzék az adókikerülést; felszólítja a fejlődő országokban működő európai nyersanyag-kitermelő iparágakat, hogy mutassanak példát a társadalmi felelősségvállalás és a tisztességes munka előmozdítása terén;

| 65. | rámutat, hogy az erőforrás-ágazat irányítási problémáit szinte teljes egészében kezelték az önkéntes kezdeményezések, amelyek közül a legkiemelkedőbb a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés, amely megpróbálja javítani a tájékoztatás átláthatóságát; megállapítja azonban, hogy az EITI szükséges, de nem elégséges a nyersanyag-kitermelő ágazatban uralkodó korrupció és megvesztegetés szélesebb problémájának kezeléséhez; továbbá megjegyzi, hogy az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelvek kerete (védelem, tiszteletben tartás és a jogorvoslathoz való hozzáférés) a nyersanyag-kitermelő iparágak és erőforrások tekintetében még nem pontos; e tekintetben úgy véli, hogy egyedi rendelkezésekkel kell kiegészíteni az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelvek keretét, és az első lépés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges képviselőjének kinevezése lehetne, aki megbízatást kapna ajánlások értékelésére és kidolgozására; |
| --- | --- |

65.

rámutat, hogy az erőforrás-ágazat irányítási problémáit szinte teljes egészében kezelték az önkéntes kezdeményezések, amelyek közül a legkiemelkedőbb a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezés, amely megpróbálja javítani a tájékoztatás átláthatóságát; megállapítja azonban, hogy az EITI szükséges, de nem elégséges a nyersanyag-kitermelő ágazatban uralkodó korrupció és megvesztegetés szélesebb problémájának kezeléséhez; továbbá megjegyzi, hogy az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelvek kerete (védelem, tiszteletben tartás és a jogorvoslathoz való hozzáférés) a nyersanyag-kitermelő iparágak és erőforrások tekintetében még nem pontos; e tekintetben úgy véli, hogy egyedi rendelkezésekkel kell kiegészíteni az üzleti és emberi jogokra irányadó ENSZ-alapelvek keretét, és az első lépés az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa különleges képviselőjének kinevezése lehetne, aki megbízatást kapna ajánlások értékelésére és kidolgozására;

| 66. | úgy véli, hogy az átláthatósági és tanúsítási normákat idővel bővíteni kell, hogy teljes körűen kezeljék a megvesztegetést és a korrupciót a nyersanyag-kitermelő ágazatban; átfogóbb értelemben felhívja az EU-t, hogy támogassa az erősebb kormányzati mechanizmusokat az erőforrás-kiaknázás környezeti és emberi jogi dimenziójának kezelése érdekében; úgy véli, hogy a fenntartható erőforrás-gazdálkodás alapvető jogi elveinek meghatározásához elengedhetetlen egy fenntartható erőforrás-gazdálkodásról szóló nemzetközi egyezmény; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy az átláthatósági és tanúsítási normákat idővel bővíteni kell, hogy teljes körűen kezeljék a megvesztegetést és a korrupciót a nyersanyag-kitermelő ágazatban; átfogóbb értelemben felhívja az EU-t, hogy támogassa az erősebb kormányzati mechanizmusokat az erőforrás-kiaknázás környezeti és emberi jogi dimenziójának kezelése érdekében; úgy véli, hogy a fenntartható erőforrás-gazdálkodás alapvető jogi elveinek meghatározásához elengedhetetlen egy fenntartható erőforrás-gazdálkodásról szóló nemzetközi egyezmény;

| 67. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható bányászat olyan megközelítést igényel, amely az erőforrások teljes életciklusát figyelembe veszi; rámutat arra, hogy a globális ellátási láncok összetettsége akadályozza az átláthatóságot; ezért úgy véli, hogy a meglévő átláthatósági kezdeményezéseket az ásványkincsek teljes szállítói lánca során tanúsítási erőfeszítéseknek kell kísérniük termékcímkézés formájában; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható bányászat olyan megközelítést igényel, amely az erőforrások teljes életciklusát figyelembe veszi; rámutat arra, hogy a globális ellátási láncok összetettsége akadályozza az átláthatóságot; ezért úgy véli, hogy a meglévő átláthatósági kezdeményezéseket az ásványkincsek teljes szállítói lánca során tanúsítási erőfeszítéseknek kell kísérniük termékcímkézés formájában;

| 68. | kéri, hogy a nyersanyag-kitermelő ágazatok termékeinek kereskedelmével vagy finomításával foglalkozó magánszereplők tegyenek lépéseket a vállalati társadalmi felelősségvállalási alapelvek rendszeres, alapos és szigorú nyomon követésére a teljes értékláncban; |
| --- | --- |

68.

kéri, hogy a nyersanyag-kitermelő ágazatok termékeinek kereskedelmével vagy finomításával foglalkozó magánszereplők tegyenek lépéseket a vállalati társadalmi felelősségvállalási alapelvek rendszeres, alapos és szigorú nyomon követésére a teljes értékláncban;

| 69. | felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az USA Értékpapír- és Tőzsdefelügyeleti Bizottságának a közelmúltban ratifikált Dodd-Frank törvénye mintájára követeljék meg az erőforrás-kitermelő vállalatok kibocsátóitól a kormányoknak teljesített bizonyos kifizetések közzétételét; ösztönzi a Bizottságot, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágakra vonatkozó jelentéstételi követelményeket terjessze ki más iparágakra is, és tekintse át, hogy a közzétételeket független auditnak kell-e alávetni; |
| --- | --- |

69.

felszólítja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy az USA Értékpapír- és Tőzsdefelügyeleti Bizottságának a közelmúltban ratifikált Dodd-Frank törvénye mintájára követeljék meg az erőforrás-kitermelő vállalatok kibocsátóitól a kormányoknak teljesített bizonyos kifizetések közzétételét; ösztönzi a Bizottságot, hogy a nyersanyag-kitermelő iparágakra vonatkozó jelentéstételi követelményeket terjessze ki más iparágakra is, és tekintse át, hogy a közzétételeket független auditnak kell-e alávetni;

| 70. | úgy véli, hogy a kétoldalú kereskedelmi és befektetési politikáknak hivatkozniuk kell a közös elvekre, például a természeti erőforrások chartájára; az ellátási lánc átvilágítására irányuló erőforrásokkal összhangban úgy véli, hogy ezt ágazati rendelkezések kísérhetik az olvasztókkal, finomítókkal, fémiparral és újrahasznosító iparágakkal kapcsolatos területeken; |
| --- | --- |

70.

úgy véli, hogy a kétoldalú kereskedelmi és befektetési politikáknak hivatkozniuk kell a közös elvekre, például a természeti erőforrások chartájára; az ellátási lánc átvilágítására irányuló erőforrásokkal összhangban úgy véli, hogy ezt ágazati rendelkezések kísérhetik az olvasztókkal, finomítókkal, fémiparral és újrahasznosító iparágakkal kapcsolatos területeken;

| 71. | sürgeti az EU-t, hogy az exportkorlátozások részét képezhetik egyes országok fejlődési stratégiáinak, vagy környezetvédelmi szempontból indokoltak lehetnek; |
| --- | --- |

71.

sürgeti az EU-t, hogy az exportkorlátozások részét képezhetik egyes országok fejlődési stratégiáinak, vagy környezetvédelmi szempontból indokoltak lehetnek;

Élelmezésbiztonság és bioüzemanyagok

| 72. | sürgeti az EU-t és az összes többi donort, hogy tartózkodjanak attól, hogy az élelmezési nehézségekkel küzdő országok és régiók termőföldjeinek élelmiszer-termeléstől eltérő célokra való használatát megkönnyítse, vagy ahhoz hozzájáruljon, és a bioüzemanyagok és egyéb haszonnövények tekintetében hozza létre a föld- és az erőforrás-gazdálkodás bevált gyakorlatokon alapuló megközelítését; |
| --- | --- |

72.

sürgeti az EU-t és az összes többi donort, hogy tartózkodjanak attól, hogy az élelmezési nehézségekkel küzdő országok és régiók termőföldjeinek élelmiszer-termeléstől eltérő célokra való használatát megkönnyítse, vagy ahhoz hozzájáruljon, és a bioüzemanyagok és egyéb haszonnövények tekintetében hozza létre a föld- és az erőforrás-gazdálkodás bevált gyakorlatokon alapuló megközelítését;

| 73. | hangsúlyozza, hogy el kell törölni azokat az ösztönzőket, amelyek az élelmezési nehézségekkel küzdő országok termelőit arra ösztönzik, hogy élelmiszer-termeléstől eltérő célokra, például bioüzemanyagok termelésére használják földjüket; úgy véli, hogy proaktív politikával támogatott kutatás és innováció mind a fejlett, mind a fejlődő országokban segíthet feloldani az élelmezés-biztonság és az energiával kapcsolatos érdekek közötti ellentmondást; |
| --- | --- |

73.

hangsúlyozza, hogy el kell törölni azokat az ösztönzőket, amelyek az élelmezési nehézségekkel küzdő országok termelőit arra ösztönzik, hogy élelmiszer-termeléstől eltérő célokra, például bioüzemanyagok termelésére használják földjüket; úgy véli, hogy proaktív politikával támogatott kutatás és innováció mind a fejlett, mind a fejlődő országokban segíthet feloldani az élelmezés-biztonság és az energiával kapcsolatos érdekek közötti ellentmondást;

o

o o

| 74. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

74.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  A Cotonoui Megállapodás, annak 2005-ben és 2010-ben módosított formájában

(2)  1905/2006/EK rendelet (HL L 378., 2006.12.27., 41. o).

(3)  a Tanács 11855/2012. sz. sajtóközleménye

(4)  HL C 298. E, 2006.12.8., 261. o.

(5)  HL C 102. E, 2008.4.24., 291. o.

(6)  HL C 102. E, 2008.4.24., 301. o.; HL C 323. E, 2008.12.18., 361. o.; HL C 117. E, 2010.6.5., 101. o.; HL C 117. E, 2010.6.5., 124. o.

(7)  Elfogadott szövegek 2012. június 13, P7_TA(2012)0241.

(8)  HL C 301. E, 2007.12.13., 45. o.
  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(9)  HL C 199. E, 2012.7.7., 37. o.

(10)  HL C 169. E, 2012.6.15., 45. o.

(11)  HL C 56. E, 2013.2.26., 75. o.

(12)  HL C 33. E, 2013.2.5., 77. o.; Elfogadott szövegek 2012. október 23, P7_TA(2012)0386.

(13)  HL C 161. E, 2011.5.31., 47. o.; Elfogadott szövegek 2012. október 25., P7_TA(2012)0399.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/15

---

P7_TA(2013)0120

A fejlődő országok számára a növekedés motorját jelentő kereskedelem és beruházás

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása a fejlődő országok számára a növekedés motorját jelentő kereskedelemről és beruházásról (2012/2225(INI))

(2016/C 045/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikkére és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikkére és az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című bizottsági közleményre (COM(2012)0022),

| — | tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kereskedelem, növekedés és globális ügyek – A kereskedelempolitika mint az Európa 2020 stratégia kulcseleme” című bizottsági közleményre (COM(2010)0612),

| — | tekintettel „A fejlődő országokba irányuló uniós támogatás hatékonyabbá tétele a fejlesztésfinanszírozás mozgósítása során” című bizottsági közleményre (COM(2012)0366), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fejlődő országokba irányuló uniós támogatás hatékonyabbá tétele a fejlesztésfinanszírozás mozgósítása során” című bizottsági közleményre (COM(2012)0366),

| — | tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című bizottsági közleményre (COM(2011)0303),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a „Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása” című bizottsági közleményre (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Globális Európa: az EU külső tevékenységei finanszírozásának megújítása” című bizottsági közleményre (COM(2011)0865),

| — | tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343),

| — | tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című bizottsági közleményre (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó megújult uniós stratégia (2011–2014)” című bizottsági közleményre (COM(2011)0681),

| — | tekintettel „Az Európai Unió kereskedelemsegélyezési stratégiája felé vezető úton – a Bizottság közreműködése” című bizottsági közleményre (COM(2007)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió kereskedelemsegélyezési stratégiája felé vezető úton – a Bizottság közreműködése” című bizottsági közleményre (COM(2007)0163),

| — | tekintettel a „Trade and Development: Assisting Developing Countries to Benefit from Trade” (Kereskedelem és fejlesztés: segítségnyújtás a fejlődő országoknak a kereskedelem kiaknázásában) című bizottsági közleményre (COM(2002)0513), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Trade and Development: Assisting Developing Countries to Benefit from Trade” (Kereskedelem és fejlesztés: segítségnyújtás a fejlődő országoknak a kereskedelem kiaknázásában) című bizottsági közleményre (COM(2002)0513),

| — | tekintettel az uniós fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló 2012. évi nyomon követési jelentésre, és különösen annak a kereskedelem számára nyújtott támogatással foglalkozó részére (SWD(2012)0199), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós fejlesztésfinanszírozás elszámoltathatóságáról szóló 2012. évi nyomon követési jelentésre, és különösen annak a kereskedelem számára nyújtott támogatással foglalkozó részére (SWD(2012)0199),

| — | tekintettel az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai (AKCS-országok) és az Európai Unió közötti partnerségi megállapodásra, amelyet 2000. június 23-án írtak alá Cotonouban, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az afrikai, karib-tengeri és csendes-óceáni térség országai (AKCS-országok) és az Európai Unió közötti partnerségi megállapodásra, amelyet 2000. június 23-án írtak alá Cotonouban, valamint annak 2005. és 2010. évi felülvizsgálatára,

| — | tekintettel „Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (1), a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésében” (2) és a „Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (3) című, 2010. november 25-i állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok, a szociális és környezetvédelmi normák a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (1), a „Nemzetközi kereskedelempolitika az éghajlatváltozással kapcsolatos követelmények összefüggésében” (2) és a „Vállalati és szociális felelősség a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” (3) című, 2010. november 25-i állásfoglalására,

| — | tekintettel az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU „segély a kereskedelemért” programjáról szóló, 2007. május 23-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötött gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2009. március 25-i állásfoglalásaira (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-országokkal és -régiókkal kötött gazdasági partnerségi megállapodásokról szóló 2009. március 25-i állásfoglalásaira (5),

| — | tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az általános tarifális preferenciák rendszerének alkalmazásáról szóló, 2012. október 25-i 978/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2012. szeptember 13-i álláspontjára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló 2012. szeptember 13-i álláspontjára (8),

| — | tekintettel a jövőbeni nemzetközi európai nemzetközi beruházási politikáról szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jövőbeni nemzetközi európai nemzetközi beruházási politikáról szóló 2011. április 6-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel 2012. december 11-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. december 11-i álláspontjára a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjáról a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében átmeneti rendelkezések megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (10),

| — | tekintettel 2012. február 16-i állásfoglalására a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. február 16-i állásfoglalására a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (11),

| — | tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról szóló, 2010. november 18-i 1063/2010/EU bizottsági rendeletre (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló 2454/93/EGK rendelet módosításáról szóló, 2010. november 18-i 1063/2010/EU bizottsági rendeletre (12),

| — | tekintettel az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről szóló 2012. március 16-i, és a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elkövetkező évtized kereskedelmével, növekedésével és fejlődésével kapcsolatos uniós megközelítésről szóló 2012. március 16-i, és a fejlesztésfinanszírozásról szóló 2012. október 15-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel 2010. március 25-i állásfoglalására a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2010. március 25-i állásfoglalására a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (13),

| — | tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. szeptember 18-i véleményére (14),

| — | tekintettel a WTO kereskedelemtámogatással kapcsolatos 2012–2013. évi munkaprogramjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO kereskedelemtámogatással kapcsolatos 2012–2013. évi munkaprogramjára,

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, „Az európai konszenzus” című közös nyilatkozatra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság által elfogadott, az Európai Unió fejlesztési politikájáról szóló, „Az európai konszenzus” című közös nyilatkozatra (15),

| — | tekintettel a 2007. május 15-én elfogadott, A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia: A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése című dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. május 15-én elfogadott, A kereskedelemösztönző támogatásra vonatkozó uniós stratégia: A fejlődő országok kereskedelemmel kapcsolatos szükségleteire irányuló uniós támogatás növelése című dokumentumra,

| — | tekintettel a tengerparttal nem rendelkező fejlődő országok számára kidolgozott, 2003. augusztus 28–29-i almati cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a tengerparttal nem rendelkező fejlődő országok számára kidolgozott, 2003. augusztus 28–29-i almati cselekvési tervre,

| — | tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. március 2-án elfogadott Párizsi Nyilatkozatra és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. december 1-jei puszani partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a segélyhatékonyságról szóló, 2005. március 2-án elfogadott Párizsi Nyilatkozatra és a hatékony fejlesztési együttműködésre irányuló 2011. december 1-jei puszani partnerségre,

| — | tekintettel a 2011–2020 közötti évtizedre az LDC-országok érdekében kidolgozott isztambuli cselekvési programra (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011–2020 közötti évtizedre az LDC-országok érdekében kidolgozott isztambuli cselekvési programra (16),

| — | tekintettel a 2010. november 11–12-én a G20-ak szöuli csúcstalálkozóján elfogadott szöuli fejlesztési konszenzusra a közös növekedésért (Seoul Development Consensus for Shared Growth), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. november 11–12-én a G20-ak szöuli csúcstalálkozóján elfogadott szöuli fejlesztési konszenzusra a közös növekedésért (Seoul Development Consensus for Shared Growth),

| — | tekintettel az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentésére, az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó 2011. évi ENSZ-alapelvekre, a kereskedelmi és beruházási megállapodásokra vonatkozó emberi jogi hatásvizsgálatok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvekre, az UNCTAD/a FAO/a Világbank/az IFAD felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elveire, az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló iránymutatásainak 2011. évi felülvizsgálatára, az UNCTAD XIII. miniszteri konferenciáján elfogadott dohai mandátumra és a Rio+20 konferencián 2012-ben elfogadottakra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentésére, az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó 2011. évi ENSZ-alapelvekre, a kereskedelmi és beruházási megállapodásokra vonatkozó emberi jogi hatásvizsgálatok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvekre, az UNCTAD/a FAO/a Világbank/az IFAD felelősségteljes mezőgazdasági beruházásra vonatkozó elveire, az OECD multinacionális vállalkozások számára szóló iránymutatásainak 2011. évi felülvizsgálatára, az UNCTAD XIII. miniszteri konferenciáján elfogadott dohai mandátumra és a Rio+20 konferencián 2012-ben elfogadottakra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0053/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0053/2013),

| A. | mivel az Unió kereskedelmi és beruházási politikáját külső fellépései általános elveinek kell vezérelnie az EUSZ 3. és 21. cikkében lefektetettek szerint, és hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, [...] a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok [...] védelméhez [...]”; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió kereskedelmi és beruházási politikáját külső fellépései általános elveinek kell vezérelnie az EUSZ 3. és 21. cikkében lefektetettek szerint, és hozzá kell járulnia „a Föld fenntartható fejlődéséhez, [...] a szabad és tisztességes kereskedelemhez, a szegénység felszámolásához és az emberi jogok [...] védelméhez [...]”;

| B. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikke szorosan kapcsolódik egymáshoz; mivel a 207. cikk kimondja, hogy az EU kereskedelempolitikájának az Unió külső tevékenységeinek elvein és célkitűzésein kell alapulnia; mivel a 208. cikk megköveteli, hogy az Unió azon politikáinak, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venniük a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 208. cikke szorosan kapcsolódik egymáshoz; mivel a 207. cikk kimondja, hogy az EU kereskedelempolitikájának az Unió külső tevékenységeinek elvein és célkitűzésein kell alapulnia; mivel a 208. cikk megköveteli, hogy az Unió azon politikáinak, amelyek hatással lehetnek a fejlődő országokra, figyelembe kell venniük a fejlesztési együttműködés célkitűzéseit;

| C. | mivel az EU, a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok közötti kereskedelem és beruházás e célkitűzések elérésének eszköze, mivel ösztönzi valamennyi partner fenntartható és befogadó jellegű növekedését, lehetővé téve a technológia- és a kompetenciatranszfert és segítve a munkahelyteremtést, valamint lehetővé teszi a versenyképesség és a termelékenység növelését, továbbá a magasabb szintű társadalmi kohézió elérését és az egyenlőtlenség elleni küzdelmet; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU, a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok közötti kereskedelem és beruházás e célkitűzések elérésének eszköze, mivel ösztönzi valamennyi partner fenntartható és befogadó jellegű növekedését, lehetővé téve a technológia- és a kompetenciatranszfert és segítve a munkahelyteremtést, valamint lehetővé teszi a versenyképesség és a termelékenység növelését, továbbá a magasabb szintű társadalmi kohézió elérését és az egyenlőtlenség elleni küzdelmet;

| D. | mivel azonban a kereskedelem és a beruházás önmagában nem lehet a növekedés és a fenntartható fejlődés meghatározó tényezője, tekintettel a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemhez való teljes körű hozzáférésének akadályait képező strukturális gyengeségekre (a humán tőke, a kormányzás és az infrastruktúra nem megfelelő színvonala, a gyenge magánszektor, a nyersanyagok exportjától való erőteljes függés, a kevéssé diverzifikált export, a kereskedelem magas költségei stb.); |
| --- | --- |

D.

mivel azonban a kereskedelem és a beruházás önmagában nem lehet a növekedés és a fenntartható fejlődés meghatározó tényezője, tekintettel a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok világkereskedelemhez való teljes körű hozzáférésének akadályait képező strukturális gyengeségekre (a humán tőke, a kormányzás és az infrastruktúra nem megfelelő színvonala, a gyenge magánszektor, a nyersanyagok exportjától való erőteljes függés, a kevéssé diverzifikált export, a kereskedelem magas költségei stb.);

| E. | mivel az Európai Unió kedvezményezett országok növekedését támogató kereskedelmi és beruházási politikáját össze kell hangolni az illetékes hatóságok által megállapított fejlesztési célkitűzésekkel, melyeknek tiszteletben kell tartaniuk a fejlesztés koherenciájának elvét, továbbá technikai és pénzügyi támogatásnak, illetve adott esetben észak–dél irányú, határokon átnyúló és dél–dél irányú, köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakításának kell kiegészíteniük azt; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Unió kedvezményezett országok növekedését támogató kereskedelmi és beruházási politikáját össze kell hangolni az illetékes hatóságok által megállapított fejlesztési célkitűzésekkel, melyeknek tiszteletben kell tartaniuk a fejlesztés koherenciájának elvét, továbbá technikai és pénzügyi támogatásnak, illetve adott esetben észak–dél irányú, határokon átnyúló és dél–dél irányú, köz- és magánszféra közötti partnerségek kialakításának kell kiegészíteniük azt;

| F. | mivel 2010-ben a dél–dél irányú kereskedelem elérte a világkereskedelem 23 %-át; mivel a WTO világkereskedelemről szóló 2011. évi jelentése szerint a dél–dél irányú preferenciális megállapodások ezen megállapodások összességének kétharmadát teszik ki, míg az észak–dél irányú megállapodások csupán egynegyedét; mivel a nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentés szerint a feltörekvő gazdaságok halmozzák fel a közvetlen külföldi befektetések közel felét a világon; |
| --- | --- |

F.

mivel 2010-ben a dél–dél irányú kereskedelem elérte a világkereskedelem 23 %-át; mivel a WTO világkereskedelemről szóló 2011. évi jelentése szerint a dél–dél irányú preferenciális megállapodások ezen megállapodások összességének kétharmadát teszik ki, míg az észak–dél irányú megállapodások csupán egynegyedét; mivel a nemzetközi beruházásokról szóló 2012. évi jelentés szerint a feltörekvő gazdaságok halmozzák fel a közvetlen külföldi befektetések közel felét a világon;

| G. | mivel azonban számos ország még mindig nem részesül a kereskedelem nyújtotta előnyökből, és a legkevésbé fejlett országok globális GDP-ben vállalt részaránya egyre csökken; mivel a jelentős gazdasági növekedés ellenére a 49 legkevésbé fejlett ország még mindig csak a világkereskedelem 1,12 %-át adja; mivel a kereskedelem nem szolgálta egyenlően valamennyi fejlődő ország javát, némely esetben pedig súlyosbította a társadalmi egyenlőtlenségeket; |
| --- | --- |

G.

mivel azonban számos ország még mindig nem részesül a kereskedelem nyújtotta előnyökből, és a legkevésbé fejlett országok globális GDP-ben vállalt részaránya egyre csökken; mivel a jelentős gazdasági növekedés ellenére a 49 legkevésbé fejlett ország még mindig csak a világkereskedelem 1,12 %-át adja; mivel a kereskedelem nem szolgálta egyenlően valamennyi fejlődő ország javát, némely esetben pedig súlyosbította a társadalmi egyenlőtlenségeket;

| H. | mivel a nagy feltörekvő országok, amelyek még mindig a fejlődő országok közé tartoznak, egyidejűleg finanszírozói és kedvezményezettjei a kereskedelmi támogatásoknak; mivel az Uniónak és a többi fejlett országnak figyelembe kell vennie ezen új szereplők összetett helyzetét, jelentőségüket és egyedi jellemzőiket, ha kereskedelmi támogatásaikat ki akarják igazítani; |
| --- | --- |

H.

mivel a nagy feltörekvő országok, amelyek még mindig a fejlődő országok közé tartoznak, egyidejűleg finanszírozói és kedvezményezettjei a kereskedelmi támogatásoknak; mivel az Uniónak és a többi fejlett országnak figyelembe kell vennie ezen új szereplők összetett helyzetét, jelentőségüket és egyedi jellemzőiket, ha kereskedelmi támogatásaikat ki akarják igazítani;

| I. | mivel a fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelmi és beruházási intézkedések eredete eltérő lehet, és változatos formát ölthet; mivel egyazon ország területén számos program és fellépés folyhat egyszerre, ugyanakkor az összehangolás hiánya következtében csökkenhet hatékonyságuk és megfelelőségük, aminek eredményeképpen megrendülhet a polgárok ezen intézkedésekbe vetett bizalma; |
| --- | --- |

I.

mivel a fenntartható fejlődést elősegítő kereskedelmi és beruházási intézkedések eredete eltérő lehet, és változatos formát ölthet; mivel egyazon ország területén számos program és fellépés folyhat egyszerre, ugyanakkor az összehangolás hiánya következtében csökkenhet hatékonyságuk és megfelelőségük, aminek eredményeképpen megrendülhet a polgárok ezen intézkedésekbe vetett bizalma;

| J. | mivel az Unió és tagállamai a világ legnagyobb adományozóinak minősülnek a kereskedelemösztönző támogatás területén, a 2010-ben vállalt 10,7 milliárd eurós összeggel (ami a hivatalos fejlesztési segély teljes összegének közel harmada); mivel a gazdasági és pénzügyi válság felveti a fejlesztési, és különösen a kereskedelemösztönző, közpénzből történő támogatások összege csökkentésének kérdését, valamint ezek felhasználásának hatékonyságát; |
| --- | --- |

J.

mivel az Unió és tagállamai a világ legnagyobb adományozóinak minősülnek a kereskedelemösztönző támogatás területén, a 2010-ben vállalt 10,7 milliárd eurós összeggel (ami a hivatalos fejlesztési segély teljes összegének közel harmada); mivel a gazdasági és pénzügyi válság felveti a fejlesztési, és különösen a kereskedelemösztönző, közpénzből történő támogatások összege csökkentésének kérdését, valamint ezek felhasználásának hatékonyságát;

| K. | mivel az EU elkötelezte magát amellett, hogy teljes támogatási költségvetését 2015-ig a GNI 0,7 %-ára növeli; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU elkötelezte magát amellett, hogy teljes támogatási költségvetését 2015-ig a GNI 0,7 %-ára növeli;

| 1. | támogatja a kereskedelem- és a fejlesztéspolitika közötti szinergiák fokozására irányuló bizottsági célkitűzést; javasolja, hogy vegyék figyelembe a kedvezményezett országok szükségleteit és kapacitásait, például olyan regionális integrációs eszközöket ösztönözve, melyek biztosíthatják az ilyen szinergiák jobb kiaknázását és elsőbbséget biztosítanak az alábbiakat célzó intézkedéseknek:






  — | fenntartható és inkluzív fejlődés előmozdítása; |
| --- | --- | --- |

1.

támogatja a kereskedelem- és a fejlesztéspolitika közötti szinergiák fokozására irányuló bizottsági célkitűzést; javasolja, hogy vegyék figyelembe a kedvezményezett országok szükségleteit és kapacitásait, például olyan regionális integrációs eszközöket ösztönözve, melyek biztosíthatják az ilyen szinergiák jobb kiaknázását és elsőbbséget biztosítanak az alábbiakat célzó intézkedéseknek:

—

fenntartható és inkluzív fejlődés előmozdítása;

| — | munkahelyteremtés és készségek megerősítése, valamint a humántőke fejlesztése a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése mellett, |
| --- | --- |

—

munkahelyteremtés és készségek megerősítése, valamint a humántőke fejlesztése a társadalmi egyenlőtlenségek csökkentése mellett,

| — | a gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni ellenállás javítása, |
| --- | --- |

—

a gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni ellenállás javítása,

| — | a magánszektor – különösen a kis gazdasági szereplők, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat – fejlődésének támogatása a helyi, regionális, határokon átnyúló, két- vagy többoldalú kereskedelemben és befektetésekben való részvételének elősegítése érdekében, |
| --- | --- |

—

a magánszektor – különösen a kis gazdasági szereplők, beleértve a mikro-, kis- és középvállalkozásokat – fejlődésének támogatása a helyi, regionális, határokon átnyúló, két- vagy többoldalú kereskedelemben és befektetésekben való részvételének elősegítése érdekében,

| — | az adóügyi kormányzás és a korrupció elleni küzdelem, illetve az adócsalással és az adóelkerüléssel, továbbá a pénzmosással és az adóparadicsomokkal szembeni küzdelem elősegítése, többek között a vállalati kifizetésekkel kapcsolatos információcsere- és felügyeleti mechanizmusok létrehozása révén; |
| --- | --- |

—

az adóügyi kormányzás és a korrupció elleni küzdelem, illetve az adócsalással és az adóelkerüléssel, továbbá a pénzmosással és az adóparadicsomokkal szembeni küzdelem elősegítése, többek között a vállalati kifizetésekkel kapcsolatos információcsere- és felügyeleti mechanizmusok létrehozása révén;

| — | a kereskedelmi és beruházási környezet javítása, többek között a kereskedelmet könnyítő intézkedések végrehajtása révén, |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi és beruházási környezet javítása, többek között a kereskedelmet könnyítő intézkedések végrehajtása révén,

| — | a kereskedelem és a befektetések diverzifikálása, és |
| --- | --- |

—

a kereskedelem és a befektetések diverzifikálása, és

| — | a fenti intézkedések megfelelő kidolgozásához szükséges technikai segítségnyújtás; |
| --- | --- |

—

a fenti intézkedések megfelelő kidolgozásához szükséges technikai segítségnyújtás;

| 2. | felhívja az Európai Uniót, hogy tartsa tiszteletben a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét kereskedelmi, mezőgazdasági, környezetvédelmi és energetikai politikái kidolgozása és végrehajtása során, továbbá értékelje e politikák fejlődő és legkevésbé fejlett országok fejlődésére gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

2.

felhívja az Európai Uniót, hogy tartsa tiszteletben a politikák fejlesztési célú koherenciájának elvét kereskedelmi, mezőgazdasági, környezetvédelmi és energetikai politikái kidolgozása és végrehajtása során, továbbá értékelje e politikák fejlődő és legkevésbé fejlett országok fejlődésére gyakorolt hatását;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a tisztességes bérszintek és a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos tisztességes normák fontosak a fenntartható globális kereskedelmi rendszerhez és az új globális termelési láncokhoz; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a „Tisztességes munka mindenki számára” című közleményére; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a tisztességes bérszintek és a munkahelyi biztonsággal kapcsolatos tisztességes normák fontosak a fenntartható globális kereskedelmi rendszerhez és az új globális termelési láncokhoz; e tekintetben emlékezteti a Bizottságot a „Tisztességes munka mindenki számára” című közleményére;

| 4. | sürgeti az EU-t és más adományozókat, a partnerországokbeli hatóságokat, valamint a fejlődő országokban aktív helyi és nemzetközi magánszereplőket, hogy az üzleti szféra a fejlesztési célkitűzések megvalósításában betöltött szerepének teljes mértékű kiaknázása érdekében tárják fel a fenntartható fejlődés terén kínálkozó együttműködési lehetőségeket; |
| --- | --- |

4.

sürgeti az EU-t és más adományozókat, a partnerországokbeli hatóságokat, valamint a fejlődő országokban aktív helyi és nemzetközi magánszereplőket, hogy az üzleti szféra a fejlesztési célkitűzések megvalósításában betöltött szerepének teljes mértékű kiaknázása érdekében tárják fel a fenntartható fejlődés terén kínálkozó együttműködési lehetőségeket;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a legszegényebb rétegek jólétének fokozása és életszínvonaluk emelése érdekében az Uniónak a kereskedelemhez kötődő segítségnyújtás egy részét konkrétan az ezen országokon belüli és közötti helyi és regionális kereskedelmi kapacitás építésének felelősségteljes és fenntartható fejlesztésére kell fordítania; üdvözli a fejlődő országok foglalkoztatási és növekedési prioritásaira összpontosító Fejlesztési Együttműködési Eszköz célkitűzéseit; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a legszegényebb rétegek jólétének fokozása és életszínvonaluk emelése érdekében az Uniónak a kereskedelemhez kötődő segítségnyújtás egy részét konkrétan az ezen országokon belüli és közötti helyi és regionális kereskedelmi kapacitás építésének felelősségteljes és fenntartható fejlesztésére kell fordítania; üdvözli a fejlődő országok foglalkoztatási és növekedési prioritásaira összpontosító Fejlesztési Együttműködési Eszköz célkitűzéseit;

| 6. | úgy véli, hogy a kereskedelem- és beruházás-fejlesztési programok sikere szempontjából kulcsfontosságú, hogy a kedvezményezett országok felelősséget vállaljanak a programokért; véleménye szerint a jogállamisággal összhangban a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint a civil társadalmat szisztematikusan be kell vonni a nemzeti programok kidolgozásába és nyomon követésébe; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a kereskedelem- és beruházás-fejlesztési programok sikere szempontjából kulcsfontosságú, hogy a kedvezményezett országok felelősséget vállaljanak a programokért; véleménye szerint a jogállamisággal összhangban a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, valamint a civil társadalmat szisztematikusan be kell vonni a nemzeti programok kidolgozásába és nyomon követésébe;

| 7. | ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a fenntartható gazdasági fejlődést mint átfogó nemzeti politikai célkitűzést építsék bele vonatkozó stratégiáikba és kezdeményezéseikbe; kéri a Bizottságot, hogy többek között további segítségnyújtás révén dolgozzon a kormányok arra vonatkozó képességeinek javításán, hogy a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődéssel összefüggő kérdéseket integrálni tudják nemzeti kereskedelmi stratégiáikba és programjaikba; |
| --- | --- |

7.

ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a fenntartható gazdasági fejlődést mint átfogó nemzeti politikai célkitűzést építsék bele vonatkozó stratégiáikba és kezdeményezéseikbe; kéri a Bizottságot, hogy többek között további segítségnyújtás révén dolgozzon a kormányok arra vonatkozó képességeinek javításán, hogy a fenntartható és inkluzív gazdasági fejlődéssel összefüggő kérdéseket integrálni tudják nemzeti kereskedelmi stratégiáikba és programjaikba;

| 8. | rámutat, hogy a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos jobb képzés lehetővé tenné a konkrét fejlesztési igények és azok teljesítési lehetőségeinek jobb azonosítását a kereskedelmi tárgyalófelek és más, a kereskedelemben dolgozó személyek munkájának irányítása és megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

rámutat, hogy a fejlesztési kérdésekkel kapcsolatos jobb képzés lehetővé tenné a konkrét fejlesztési igények és azok teljesítési lehetőségeinek jobb azonosítását a kereskedelmi tárgyalófelek és más, a kereskedelemben dolgozó személyek munkájának irányítása és megkönnyítése érdekében;

| 9. | kulcsfontosságúnak tartja az alapvető fenntartható szállítási, energia-, és telekommunikációs infrastruktúra kialakítására, fejlesztésére, megerősítésére és karbantartására irányuló beruházásokat, különös tekintettel a határokon átnyúló infrastruktúrákra és az intermodális csomópontokra; |
| --- | --- |

9.

kulcsfontosságúnak tartja az alapvető fenntartható szállítási, energia-, és telekommunikációs infrastruktúra kialakítására, fejlesztésére, megerősítésére és karbantartására irányuló beruházásokat, különös tekintettel a határokon átnyúló infrastruktúrákra és az intermodális csomópontokra;

| 10. | hangsúlyozza, hogy teljes körű átláthatóságot kell biztosítani az európai vállalkozások által a kormányok számára teljesített kifizetéseket illetően; felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokban támogassa a fenntartható iparosítási stratégiákat, amelyek célja a hozzáadott értékkel rendelkező termékekkel – és nem csupán nyersanyagokkal – folytatott kereskedelem; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy teljes körű átláthatóságot kell biztosítani az európai vállalkozások által a kormányok számára teljesített kifizetéseket illetően; felszólítja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokban támogassa a fenntartható iparosítási stratégiákat, amelyek célja a hozzáadott értékkel rendelkező termékekkel – és nem csupán nyersanyagokkal – folytatott kereskedelem;

| 11. | úgy véli, hogy abban az esetben, ha a kereskedelmet és a beruházást a fenntartható növekedés és a gazdasági fejlődés mozgatórugójaként alkalmazzák, a következő célok követése mellett fejleszteni kell az ezek eléréséhez szükséges termelési kapacitást és infrastruktúrákat is; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy abban az esetben, ha a kereskedelmet és a beruházást a fenntartható növekedés és a gazdasági fejlődés mozgatórugójaként alkalmazzák, a következő célok követése mellett fejleszteni kell az ezek eléréséhez szükséges termelési kapacitást és infrastruktúrákat is;

Mezőgazdaság:

| — | az önfoglalkoztató gazdálkodók, továbbá a kisebb szövetkezetek, valamint a fenntartható mezőgazdasági, haltenyésztési és tenyésztési tevékenységek támogatása, lehetővé téve ellátási láncok kialakítását, megszilárdítását és diverzifikálását; |
| --- | --- |

—

az önfoglalkoztató gazdálkodók, továbbá a kisebb szövetkezetek, valamint a fenntartható mezőgazdasági, haltenyésztési és tenyésztési tevékenységek támogatása, lehetővé téve ellátási láncok kialakítását, megszilárdítását és diverzifikálását;

| — | az előbbi csoportok finanszírozáshoz és mikrofinanszírozáshoz való hozzáférésének javítása; |
| --- | --- |

—

az előbbi csoportok finanszírozáshoz és mikrofinanszírozáshoz való hozzáférésének javítása;

| — | a fejlődő országok támogatása az információkhoz való hozzáférésben és a nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi normákhoz való igazodásban, a tisztességes verseny és a piacokhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítása érdekében, beleértve a fejlődő országok iparosodott országok piacához való jobb hozzáférését, lakosságuk megfelelőbb védelme mellett; |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok támogatása az információkhoz való hozzáférésben és a nemzetközi egészségügyi és növény-egészségügyi normákhoz való igazodásban, a tisztességes verseny és a piacokhoz való szélesebb körű hozzáférés biztosítása érdekében, beleértve a fejlődő országok iparosodott országok piacához való jobb hozzáférését, lakosságuk megfelelőbb védelme mellett;

| — | a kiviteli korlátok fokozatos felszámolása, a spekuláció és a mezőgazdasági áringadozás elleni küzdelem; |
| --- | --- |

—

a kiviteli korlátok fokozatos felszámolása, a spekuláció és a mezőgazdasági áringadozás elleni küzdelem;

| — | társadalom- és környezetbarát termékek és szolgáltatások létrehozásának és értékesítésének támogatása, beleértve az ökoturizmust, a termelők számára hozzáadott érték biztosítása, továbbá a fenntarthatósággal kapcsolatos szempontok tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

—

társadalom- és környezetbarát termékek és szolgáltatások létrehozásának és értékesítésének támogatása, beleértve az ökoturizmust, a termelők számára hozzáadott érték biztosítása, továbbá a fenntarthatósággal kapcsolatos szempontok tiszteletben tartása érdekében;

| — | a természeti erőforrások fenntartható és átlátható kezelése; |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások fenntartható és átlátható kezelése;

| — | a termelők termőföldekhez való méltányos hozzáférésére irányuló programok; |
| --- | --- |

—

a termelők termőföldekhez való méltányos hozzáférésére irányuló programok;

| — | a kapacitásépítéshez való hozzáférés kialakítása, különösen a termékek diverzifikálása terén; a termékek hozzáadott értékének növelése, valamint a helyi, regionális és nemzetközi piacokra vonatkozó előírásoknak és technikai követelményeknek való megfelelés elősegítése; |
| --- | --- |

—

a kapacitásépítéshez való hozzáférés kialakítása, különösen a termékek diverzifikálása terén; a termékek hozzáadott értékének növelése, valamint a helyi, regionális és nemzetközi piacokra vonatkozó előírásoknak és technikai követelményeknek való megfelelés elősegítése;

| — | a pozitív ösztönzők rendszerének a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésről szóló alfejezeteibe való bevezetése, olyan mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalának ösztönzése céljából, amelyek megfelelnek a nemzetközi környezetvédelmi, szociális és emberi jogi normáknak, különösen azáltal, hogy tisztességes jövedelmet biztosítanak a termelőknek, illetve tisztességes megélhetést garantáló béreket a mezőgazdaságban dolgozóknak, amint arra az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottja is felszólított; |
| --- | --- |

—

a pozitív ösztönzők rendszerének a kereskedelmi megállapodások fenntartható fejlődésről szóló alfejezeteibe való bevezetése, olyan mezőgazdasági termékek Unióba történő behozatalának ösztönzése céljából, amelyek megfelelnek a nemzetközi környezetvédelmi, szociális és emberi jogi normáknak, különösen azáltal, hogy tisztességes jövedelmet biztosítanak a termelőknek, illetve tisztességes megélhetést garantáló béreket a mezőgazdaságban dolgozóknak, amint arra az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottja is felszólított;

| — | a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok azon igényének támogatása, hogy néhány érzékeny mezőgazdasági terméket kivonjanak a kölcsönös liberalizációból; |
| --- | --- |

—

a fejlődő országok és a legkevésbé fejlett országok azon igényének támogatása, hogy néhány érzékeny mezőgazdasági terméket kivonjanak a kölcsönös liberalizációból;

ipar:

| — | a termelési kapacitás és a fenntartható ipari fejlődés kialakítása, megerősítése és diverzifikálása, amely inkluzív és tisztességes ellátási láncok révén előnyben részesíti az érintett helyi szereplőket; |
| --- | --- |

—

a termelési kapacitás és a fenntartható ipari fejlődés kialakítása, megerősítése és diverzifikálása, amely inkluzív és tisztességes ellátási láncok révén előnyben részesíti az érintett helyi szereplőket;

| — | az üzleti és a beruházási környezet fejlesztése a magánszektor részvételének előmozdítása érdekében, beleértve a helyi kisvállalkozásokat, és – adott esetben – a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozása; |
| --- | --- |

—

az üzleti és a beruházási környezet fejlesztése a magánszektor részvételének előmozdítása érdekében, beleértve a helyi kisvállalkozásokat, és – adott esetben – a köz- és magánszféra közötti partnerségek létrehozása;

| — | a kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása, figyelembe véve, hogy a fejlődő országoknak diverzifikálniuk kell a gazdaságukat és a fenntartható hazai ipar alapjainak megteremtése érdekében meg kell óvni az új iparágakat; |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi akadályok fokozatos felszámolása, figyelembe véve, hogy a fejlődő országoknak diverzifikálniuk kell a gazdaságukat és a fenntartható hazai ipar alapjainak megteremtése érdekében meg kell óvni az új iparágakat;

| — | a szellemi tulajdonjogok – beleértve a földrajzi jelzéseket – védelme, figyelembe véve az országok fejlettségi szintjét, a technológiaátadás – köztük a környezetbarát technológiák átadásának – előnyben részesítése érdekében, a TRIPS-egyezményről és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozattal összhangban; |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok – beleértve a földrajzi jelzéseket – védelme, figyelembe véve az országok fejlettségi szintjét, a technológiaátadás – köztük a környezetbarát technológiák átadásának – előnyben részesítése érdekében, a TRIPS-egyezményről és a közegészségügyről szóló dohai nyilatkozattal összhangban;

| — | tisztességes munkakörülmények, valamint az átláthatóság és a fenntarthatóság biztosítása; fenntartható és méltányos munkavállalási formák előmozdítása; a munkahelyi biztonságra vonatkozó normák és a szociális védelmi rendszerek megerősítése, különös tekintettel az ILO nemzeti szociális védelmi minimummal kapcsolatos ajánlásaira; |
| --- | --- |

—

tisztességes munkakörülmények, valamint az átláthatóság és a fenntarthatóság biztosítása; fenntartható és méltányos munkavállalási formák előmozdítása; a munkahelyi biztonságra vonatkozó normák és a szociális védelmi rendszerek megerősítése, különös tekintettel az ILO nemzeti szociális védelmi minimummal kapcsolatos ajánlásaira;

Szolgáltatások:

| — | a jogállamiság és a jó kormányzás megerősítése a magánberuházások jogbiztonságának, átláthatóságának és jogszerűségének fokozása érdekében, különös tekintettel a közvetlen külföldi befektetésekre; |
| --- | --- |

—

a jogállamiság és a jó kormányzás megerősítése a magánberuházások jogbiztonságának, átláthatóságának és jogszerűségének fokozása érdekében, különös tekintettel a közvetlen külföldi befektetésekre;

| — | a kereskedelmi megállapodásokban szereplő és azokra irányuló pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó hatályos rendelkezések és tárgyalási irányelvek gondos vizsgálata, mivel azoknak nem szabad hátráltatniuk a megfelelő pénzügyi szabályozást az EU és kereskedelmi partnerei tekintetében; |
| --- | --- |

—

a kereskedelmi megállapodásokban szereplő és azokra irányuló pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó hatályos rendelkezések és tárgyalási irányelvek gondos vizsgálata, mivel azoknak nem szabad hátráltatniuk a megfelelő pénzügyi szabályozást az EU és kereskedelmi partnerei tekintetében;

| — | a közbeszerzésre vonatkozó feltételek javítása; |
| --- | --- |

—

a közbeszerzésre vonatkozó feltételek javítása;

| — | a közszolgáltatások hatékonyságának fokozása; |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatások hatékonyságának fokozása;

| — | – a kereskedelmet és a beruházásokat elősegítő szolgáltatások előmozdítása, különös tekintettel a környezetbarát szolgáltatásokra, beleértve az idegenforgalmat, a logisztikát és a zöld beruházásokat; |
| --- | --- |

—

– a kereskedelmet és a beruházásokat elősegítő szolgáltatások előmozdítása, különös tekintettel a környezetbarát szolgáltatásokra, beleértve az idegenforgalmat, a logisztikát és a zöld beruházásokat;

Igazgatás:

| — | a nemzeti kormányok támogatása nemzeti kereskedelmi politikájuk és stratégiájuk megfelelő szintű átláthatóság és részvétel mellett történő kialakítása során; |
| --- | --- |

—

a nemzeti kormányok támogatása nemzeti kereskedelmi politikájuk és stratégiájuk megfelelő szintű átláthatóság és részvétel mellett történő kialakítása során;

| — | a legkevésbé fejlett országok számára nyújtandó gyakorlati ismeretek és módszerek átadását segítő közös eszközök és erőforrások kialakítása; |
| --- | --- |

—

a legkevésbé fejlett országok számára nyújtandó gyakorlati ismeretek és módszerek átadását segítő közös eszközök és erőforrások kialakítása;

| — | a vám- és adóigazgatási reformok, valamint a gazdaságban az informális ágazat szerepének csökkentésére, illetve az informális ágazatnak a szabályozott gazdaságba való újbóli integrációjára irányuló intézkedések támogatása; |
| --- | --- |

—

a vám- és adóigazgatási reformok, valamint a gazdaságban az informális ágazat szerepének csökkentésére, illetve az informális ágazatnak a szabályozott gazdaságba való újbóli integrációjára irányuló intézkedések támogatása;

| — | az árutovábbítási eljárások, valamint az áruk, szolgáltatások és személyek mozgása hatékonyságának, irányításának és megszervezésének javítása; |
| --- | --- |

—

az árutovábbítási eljárások, valamint az áruk, szolgáltatások és személyek mozgása hatékonyságának, irányításának és megszervezésének javítása;

| — | a kereskedelmet és a beruházásokat előmozdító intézmények, valamint garancialapok és kockázati tőkealapok létrehozása, a magvető tőkét és üzleti angyalokat is ideértve. |
| --- | --- |

—

a kereskedelmet és a beruházásokat előmozdító intézmények, valamint garancialapok és kockázati tőkealapok létrehozása, a magvető tőkét és üzleti angyalokat is ideértve.

| 12. | támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kereskedelmi támogatását differenciálja, és erőfeszítéseit a leginkább rászoruló – nevezetesen a legkevésbé fejlett – országokra összpontosítsa; javasolja ugyanakkor, hogy a hagyományos mutatókon túl (bruttó nemzeti jövedelem, humán tőke és a gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni sebezhetőség) a Bizottság vegye figyelembe az ország általános fejlettségi szintjét, szükségleteit, képességeit, valamint a fejlődés tekintetében meglévő belső egyenlőtlenségeket is; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság az LDC-országok esetében vegye figyelembe a megerősített integrált keretben foglalt elveket; |
| --- | --- |

12.

támogatja a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy kereskedelmi támogatását differenciálja, és erőfeszítéseit a leginkább rászoruló – nevezetesen a legkevésbé fejlett – országokra összpontosítsa; javasolja ugyanakkor, hogy a hagyományos mutatókon túl (bruttó nemzeti jövedelem, humán tőke és a gazdasági megrázkódtatásokkal szembeni sebezhetőség) a Bizottság vegye figyelembe az ország általános fejlettségi szintjét, szükségleteit, képességeit, valamint a fejlődés tekintetében meglévő belső egyenlőtlenségeket is; ragaszkodik ahhoz, hogy a Bizottság az LDC-országok esetében vegye figyelembe a megerősített integrált keretben foglalt elveket;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a szociális vállalkozás és a szociális innováció alkotják a növekedés és fejlődés motorját, és hogy ezek – amennyiben a nyereséget visszaforgatják a gazdaságba – hozzájárulhatnak az egyenlőtlenségek csökkentéséhez és előmozdíthatják a növekedést; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a fejlődő országokban a szociális vállalkozás és a szociális innováció alkotják a növekedés és fejlődés motorját, és hogy ezek – amennyiben a nyereséget visszaforgatják a gazdaságba – hozzájárulhatnak az egyenlőtlenségek csökkentéséhez és előmozdíthatják a növekedést;

| 14. | úgy véli, hogy noha a pénzátutalások és a mikrofinanszírozás továbbra is megfelelő eszköznek bizonyulnak, önmagukban nem képesek a pénzügyi szükségletek kielégítésére; kéri a támogatók közösségét, hogy dolgozzanak ki innovatív finanszírozási és partnerségi formákat, és mozdítsák elő azok alkalmazását; támogatja a dél–dél irányú és a hármas partnerségek létrejöttét; javasolja a régiók közötti finanszírozási rendszerek, például az EU–Afrika Infrastruktúraalap keretében bevezetett módszerek általános alkalmazását; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy noha a pénzátutalások és a mikrofinanszírozás továbbra is megfelelő eszköznek bizonyulnak, önmagukban nem képesek a pénzügyi szükségletek kielégítésére; kéri a támogatók közösségét, hogy dolgozzanak ki innovatív finanszírozási és partnerségi formákat, és mozdítsák elő azok alkalmazását; támogatja a dél–dél irányú és a hármas partnerségek létrejöttét; javasolja a régiók közötti finanszírozási rendszerek, például az EU–Afrika Infrastruktúraalap keretében bevezetett módszerek általános alkalmazását;

| 15. | támogatja a fejlődő országokban működő kisebb gazdasági szereplők által folytatott kereskedelem előmozdítására irányuló, a Bizottság közleményében bejelentett csomagot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen előrelépést e csomag kidolgozása terén, valamint felszólít minden adományozót, hogy irányozzanak elő elegendő forrást e csomag végrehajtására, és támogassák a kisvállalkozások olyan kereskedelmi rendszerekben való részvételét, amelyek hozzáadott értéket biztosítanak a termelők számára, ideértve azon rendszereket is, amelyek a fenntarthatóságra törekszenek (pl. Fair Trade); rendszeres tájékoztatást kér a csomag végrehajtásáról; |
| --- | --- |

15.

támogatja a fejlődő országokban működő kisebb gazdasági szereplők által folytatott kereskedelem előmozdítására irányuló, a Bizottság közleményében bejelentett csomagot; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen előrelépést e csomag kidolgozása terén, valamint felszólít minden adományozót, hogy irányozzanak elő elegendő forrást e csomag végrehajtására, és támogassák a kisvállalkozások olyan kereskedelmi rendszerekben való részvételét, amelyek hozzáadott értéket biztosítanak a termelők számára, ideértve azon rendszereket is, amelyek a fenntarthatóságra törekszenek (pl. Fair Trade); rendszeres tájékoztatást kér a csomag végrehajtásáról;

| 16. | üdvözli „A fejlődő országokba irányuló uniós támogatás hatékonyabbá tétele a fejlesztésfinanszírozás mozgósítása során” című közlemény elfogadását; kéri, hogy a Bizottság mielőbb hajtsa végre javaslatait, annak érdekében, hogy további fenntartható, kiszámítható és hatékony finanszírozást tudjon mozgósítani; üdvözli az OECD beruházási politikai kerete eszköztárának irányadó elveit; üdvözli a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében létrejött puszani globális partnerség és a civil szervezetekre vonatkozó isztambuli fejlesztéshatékonysági alapelvek eredményeit; |
| --- | --- |

16.

üdvözli „A fejlődő országokba irányuló uniós támogatás hatékonyabbá tétele a fejlesztésfinanszírozás mozgósítása során” című közlemény elfogadását; kéri, hogy a Bizottság mielőbb hajtsa végre javaslatait, annak érdekében, hogy további fenntartható, kiszámítható és hatékony finanszírozást tudjon mozgósítani; üdvözli az OECD beruházási politikai kerete eszköztárának irányadó elveit; üdvözli a hatékony fejlesztési együttműködés érdekében létrejött puszani globális partnerség és a civil szervezetekre vonatkozó isztambuli fejlesztéshatékonysági alapelvek eredményeit;

| 17. | aggodalmát fejezi ki a feltételekhez kötött támogatások megsokszorozódása miatt; arra buzdítja a fejlődő országokat és a nagy feltörekvő országokat, hogy tartózkodjanak ettől a gyakorlattól, és inkább a regionális és helyi erőforrások – beleértve a humán tőkét – kihasználására törekedjenek a gazdaság kereskedelmen és beruházásokon keresztül történő fejlesztésére irányuló projektjeik keretében; |
| --- | --- |

17.

aggodalmát fejezi ki a feltételekhez kötött támogatások megsokszorozódása miatt; arra buzdítja a fejlődő országokat és a nagy feltörekvő országokat, hogy tartózkodjanak ettől a gyakorlattól, és inkább a regionális és helyi erőforrások – beleértve a humán tőkét – kihasználására törekedjenek a gazdaság kereskedelmen és beruházásokon keresztül történő fejlesztésére irányuló projektjeik keretében;

| 18. | üdvözli a nemzetközi intézmények (WTO, UNCTAD, UNIDO, OECD, G20-ak, Világbank, multilaterális fejlesztési bank) kereskedelemtámogatás terén végzett munkáját; támogatja, hogy a kereskedelemtámogatási programok a fejlődő országok kereskedelmi liberalizációból eredő veszteségeinek ellensúlyozására irányuló intézkedéseket is tartalmazzanak; úgy véli, hogy az UNCTAD és a WTO vezetése mellett létre kellene hozni egy rendszert a támogatók között nemzetközi, nemzeti és helyi szintű együttműködés előmozdítására; emlékeztet az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalására, hogy előmozdítja és elősegíti a fejlődő országok képviseletét és részvételét e nemzetközi intézményekben; |
| --- | --- |

18.

üdvözli a nemzetközi intézmények (WTO, UNCTAD, UNIDO, OECD, G20-ak, Világbank, multilaterális fejlesztési bank) kereskedelemtámogatás terén végzett munkáját; támogatja, hogy a kereskedelemtámogatási programok a fejlődő országok kereskedelmi liberalizációból eredő veszteségeinek ellensúlyozására irányuló intézkedéseket is tartalmazzanak; úgy véli, hogy az UNCTAD és a WTO vezetése mellett létre kellene hozni egy rendszert a támogatók között nemzetközi, nemzeti és helyi szintű együttműködés előmozdítására; emlékeztet az Unió arra vonatkozó kötelezettségvállalására, hogy előmozdítja és elősegíti a fejlődő országok képviseletét és részvételét e nemzetközi intézményekben;

| 19. | sajnálatát fejezi ki a beruházási politikák – többek között nemzetközi szintű – összehangolásának hiánya miatt; üdvözli a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében alkalmazandó átmeneti rendelkezések megállapítása vonatkozásában a Parlament és a Tanács között létrejött megállapodást; ösztönzi a Bizottságot, hogy a nemzetközi beruházások tekintetében olyan európai politikát dolgozzon ki, amely megfelelő befektetői védelmet biztosít, fokozza a jogbiztonságot, figyelembe veszi az államok közös szabályok és normák kialakítására irányuló képességét, ugyanakkor tekintettel van a – például az UNCTAD fenntartható fejlődésre vonatkozó befektetés-politikai keretében meghatározott – különleges szociális, gazdasági és környezetvédelmi igényekre; emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokat aránytalanul sújtják a befektetők és az állam közötti vitarendezés magas költségei; |
| --- | --- |

19.

sajnálatát fejezi ki a beruházási politikák – többek között nemzetközi szintű – összehangolásának hiánya miatt; üdvözli a tagállamok és harmadik országok közötti kétoldalú beruházási megállapodások tekintetében alkalmazandó átmeneti rendelkezések megállapítása vonatkozásában a Parlament és a Tanács között létrejött megállapodást; ösztönzi a Bizottságot, hogy a nemzetközi beruházások tekintetében olyan európai politikát dolgozzon ki, amely megfelelő befektetői védelmet biztosít, fokozza a jogbiztonságot, figyelembe veszi az államok közös szabályok és normák kialakítására irányuló képességét, ugyanakkor tekintettel van a – például az UNCTAD fenntartható fejlődésre vonatkozó befektetés-politikai keretében meghatározott – különleges szociális, gazdasági és környezetvédelmi igényekre; emlékeztet rá, hogy a fejlődő országokat aránytalanul sújtják a befektetők és az állam közötti vitarendezés magas költségei;

| 20. | fontosnak tartja a nemzetközi beruházási megállapodások reformját fejlesztési dimenziójuk megerősítése, valamint az államok és a beruházók jogai közötti egyensúly megteremtése és annak érdekében, hogy kellő politikai teret biztosítsanak a fenntartható fejlesztési politikáknak, továbbá hogy a beruházások előmozdítására irányuló rendelkezések konkrétabbak és a fenntartható fejlesztési célkitűzésekkel szorosabb összhangban állóak legyenek; |
| --- | --- |

20.

fontosnak tartja a nemzetközi beruházási megállapodások reformját fejlesztési dimenziójuk megerősítése, valamint az államok és a beruházók jogai közötti egyensúly megteremtése és annak érdekében, hogy kellő politikai teret biztosítsanak a fenntartható fejlesztési politikáknak, továbbá hogy a beruházások előmozdítására irányuló rendelkezések konkrétabbak és a fenntartható fejlesztési célkitűzésekkel szorosabb összhangban állóak legyenek;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre bontásban szereplő adatokat a fejlődő országokba és a legkevésbé fejlett országokba irányuló uniós közvetlen külföldi befektetésekről, figyelembe véve a következő befektetési kategóriákat: összeolvadások és felvásárlások, az eszközök vállalkozáson belüli áthelyezése, spekulatív befektetés és környezetbarát befektetés; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre bontásban szereplő adatokat a fejlődő országokba és a legkevésbé fejlett országokba irányuló uniós közvetlen külföldi befektetésekről, figyelembe véve a következő befektetési kategóriákat: összeolvadások és felvásárlások, az eszközök vállalkozáson belüli áthelyezése, spekulatív befektetés és környezetbarát befektetés;

| 22. | úgy véli, hogy az együttműködésnek a kapacitás- és intézményépítésre is összpontosítania kell annak érdekében, hogy a fejlődő országok kialakíthassák a befektetéshez szükséges feltételeket, így például kiépíthessék az adóbeszedési kapacitást, megelőzhessék az adóelkerülést és végrehajthassák a legmagasabb szintű számviteli normákat; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy az együttműködésnek a kapacitás- és intézményépítésre is összpontosítania kell annak érdekében, hogy a fejlődő országok kialakíthassák a befektetéshez szükséges feltételeket, így például kiépíthessék az adóbeszedési kapacitást, megelőzhessék az adóelkerülést és végrehajthassák a legmagasabb szintű számviteli normákat;

| 23. | üdvözli a WTO azon döntését, melynek értelmében könnyebbé teszi az LDC-országok csatlakozását; kéri a fejlett országokat és a WTO-tagsággal rendelkező nagy feltörekvő országokat, hogy használják ki a szolgáltatások tekintetében az LDC-országok számára biztosított derogációt, és alkalmazzanak kedvezményes bánásmódot az LDC-országok szolgáltatásai és szolgáltatói tekintetében, ugyanakkor fordítsanak kiemelt figyelmet a 4. módozatra, amely prioritást jelent a legkevésbé fejlett országok számára; |
| --- | --- |

23.

üdvözli a WTO azon döntését, melynek értelmében könnyebbé teszi az LDC-országok csatlakozását; kéri a fejlett országokat és a WTO-tagsággal rendelkező nagy feltörekvő országokat, hogy használják ki a szolgáltatások tekintetében az LDC-országok számára biztosított derogációt, és alkalmazzanak kedvezményes bánásmódot az LDC-országok szolgáltatásai és szolgáltatói tekintetében, ugyanakkor fordítsanak kiemelt figyelmet a 4. módozatra, amely prioritást jelent a legkevésbé fejlett országok számára;

| 24. | kéri, hogy az EU és tagállamai használják ki befolyásukat – különösen a nagy feltörekvő országokkal szemben – a kereskedelem megkönnyítéséről szóló, a dohai forduló keretében megtárgyalt megállapodás gyors tető alá hozása érdekében; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy az EU és tagállamai használják ki befolyásukat – különösen a nagy feltörekvő országokkal szemben – a kereskedelem megkönnyítéséről szóló, a dohai forduló keretében megtárgyalt megállapodás gyors tető alá hozása érdekében;

| 25. | üdvözli Brazília, Oroszország, India és Kína legkevésbé fejlett országok növekedése és fejlődése tekintetében mutatott elkötelezettségét; kéri, hogy tevékenységeik során támogassák a demokratikus elvek és a jó kormányzás tiszteletben tartását és előmozdítását; felhívja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokkal kötött kereskedelmi megállapodásaiba továbbra is foglaljon bele egy, a demokráciáról és az emberi jogokról szóló záradékot; |
| --- | --- |

25.

üdvözli Brazília, Oroszország, India és Kína legkevésbé fejlett országok növekedése és fejlődése tekintetében mutatott elkötelezettségét; kéri, hogy tevékenységeik során támogassák a demokratikus elvek és a jó kormányzás tiszteletben tartását és előmozdítását; felhívja a Bizottságot, hogy a fejlődő országokkal kötött kereskedelmi megállapodásaiba továbbra is foglaljon bele egy, a demokráciáról és az emberi jogokról szóló záradékot;

| 26. | ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen konkrét javaslatokat a fejlődő országok körében a gyorsabb és mélyrehatóbb regionális integráció előmozdítására irányuló támogatásának megerősítésére, a regionális piacok kialakítása és regionális értékláncok létrehozása érdekében; e célból kéri a Bizottságot, hogy kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásaiban mozdítsa elő a regionális integrációt; kéri, hogy egyszerűsítse és hangolja össze a származási szabályokat, és hozzon létre olyan eszközöket, amelyek segítségével a kisebb exportőrök jobban ki tudják használni azokat; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a regionális intézményekkel meglévő partnerségeit, különös tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bankra; emlékeztet arra, hogy a helyi magánszektor kulcsszerepet játszik a kereskedelmi integrációban és a gazdasági fejlődésben; |
| --- | --- |

26.

ösztönzi a Bizottságot, hogy tegyen konkrét javaslatokat a fejlődő országok körében a gyorsabb és mélyrehatóbb regionális integráció előmozdítására irányuló támogatásának megerősítésére, a regionális piacok kialakítása és regionális értékláncok létrehozása érdekében; e célból kéri a Bizottságot, hogy kétoldalú és regionális kereskedelmi megállapodásaiban mozdítsa elő a regionális integrációt; kéri, hogy egyszerűsítse és hangolja össze a származási szabályokat, és hozzon létre olyan eszközöket, amelyek segítségével a kisebb exportőrök jobban ki tudják használni azokat; kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a regionális intézményekkel meglévő partnerségeit, különös tekintettel az Afrikai Fejlesztési Bankra; emlékeztet arra, hogy a helyi magánszektor kulcsszerepet játszik a kereskedelmi integrációban és a gazdasági fejlődésben;

| 27. | gratulál a származási szabályok reformjához és a felülvizsgált általános preferenciarendszer (GSP) hatálybalépéséhez; kéri, hogy az új rendelet 40. cikkének megfelelően a Bizottság tegyen jelentést a rendszer megváltozásának a kedvezményezett országokra gyakorolt hatásáról, különös tekintettel egyes országok kedvezményeinek visszavonására; |
| --- | --- |

27.

gratulál a származási szabályok reformjához és a felülvizsgált általános preferenciarendszer (GSP) hatálybalépéséhez; kéri, hogy az új rendelet 40. cikkének megfelelően a Bizottság tegyen jelentést a rendszer megváltozásának a kedvezményezett országokra gyakorolt hatásáról, különös tekintettel egyes országok kedvezményeinek visszavonására;

| 28. | tudomásul veszi az afrikai országok egy csoportjával kötött első gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazását; ösztönzi a Bizottságot, hogy mérje fel, miért nem sikerült előrehaladást elérni a fejlődő országok fejlesztési igényeit teljes mértékben szem előtt tartó, további gazdasági partnerségi megállapodások megkötése terén; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki ezt a lehetőséget az Unió és érdekelt fejlődő országok közötti gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások újraindítására, annak érdekében, hogy piacaikat fokozatosan integrálhassák a többoldalú kereskedelmi rendszerbe; hangsúlyozza egy stabil és tisztességes jogi és kereskedelmi keret létrehozásának fontosságát az AKCS-országokban megvalósuló, a felek számára kölcsönös előnyökkel járó uniós beruházások ösztönzése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Parlament preferenciaerózióval, valamint a vámlebontási rendelkezések rugalmasságával és hatókörével kapcsolatos javaslatait, és fordítson különleges figyelmet a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtására; |
| --- | --- |

28.

tudomásul veszi az afrikai országok egy csoportjával kötött első gazdasági partnerségi megállapodás ideiglenes alkalmazását; ösztönzi a Bizottságot, hogy mérje fel, miért nem sikerült előrehaladást elérni a fejlődő országok fejlesztési igényeit teljes mértékben szem előtt tartó, további gazdasági partnerségi megállapodások megkötése terén; felhívja a Bizottságot, hogy használja ki ezt a lehetőséget az Unió és érdekelt fejlődő országok közötti gazdasági partnerségi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások újraindítására, annak érdekében, hogy piacaikat fokozatosan integrálhassák a többoldalú kereskedelmi rendszerbe; hangsúlyozza egy stabil és tisztességes jogi és kereskedelmi keret létrehozásának fontosságát az AKCS-országokban megvalósuló, a felek számára kölcsönös előnyökkel járó uniós beruházások ösztönzése érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a Parlament preferenciaerózióval, valamint a vámlebontási rendelkezések rugalmasságával és hatókörével kapcsolatos javaslatait, és fordítson különleges figyelmet a gazdasági partnerségi megállapodások végrehajtására;

| 29. | úgy véli, hogy a fejlődés kereskedelem és beruházások révén történő támogatása tekintetében az EU által kidolgozott eszközök – nevezetesen a felülvizsgált általános preferenciarendszer és a gazdasági partnerségi megállapodások – abban az esetben hatékonyak, ha a bennük foglalt rendelkezések és alkalmazási kritériumok nem jelentenek megkülönböztetést vagy korlátozást, amely kedvezőtlenül érinti a potenciális kedvezményezetteket; mindazonáltal ösztönzi a Bizottságot, hogy a meglévő eszközöket integrálja egy olyan tényleges általános stratégiába, amely a kereskedelmi technikai segítségnyújtásra, a kapacitáserősítésre és a kereskedelemmel összefüggő kiigazításokra – többek között szabványosításra – irányuló intézkedéseket is tartalmaz; úgy véli, hogy a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak szinergiákat kell kialakítaniuk az Unió kereskedelmi diplomáciai tevékenységének világszerte történő további fokozása érdekében; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a fejlődés kereskedelem és beruházások révén történő támogatása tekintetében az EU által kidolgozott eszközök – nevezetesen a felülvizsgált általános preferenciarendszer és a gazdasági partnerségi megállapodások – abban az esetben hatékonyak, ha a bennük foglalt rendelkezések és alkalmazási kritériumok nem jelentenek megkülönböztetést vagy korlátozást, amely kedvezőtlenül érinti a potenciális kedvezményezetteket; mindazonáltal ösztönzi a Bizottságot, hogy a meglévő eszközöket integrálja egy olyan tényleges általános stratégiába, amely a kereskedelmi technikai segítségnyújtásra, a kapacitáserősítésre és a kereskedelemmel összefüggő kiigazításokra – többek között szabványosításra – irányuló intézkedéseket is tartalmaz; úgy véli, hogy a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak szinergiákat kell kialakítaniuk az Unió kereskedelmi diplomáciai tevékenységének világszerte történő további fokozása érdekében;

| 30. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba foglaljon bele kötelező környezetvédelmi és munkaügyi szabályokkal, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradékokkal rendelkező, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezeteket; úgy véli, hogy a Bizottságnak együttműködést kell felkínálnia azzal a céllal, hogy segítsen a fejlődő országoknak és a legkevésbé fejlett országoknak e normák teljesítésében; úgy véli, hogy a civil társadalom hathatós részvétele az ilyen fejezetek végrehajtásának nyomon követésében fokozza a környezetvédelmi és szociális normákkal kapcsolatos tudatosságot, illetve azok elfogadottságát; |
| --- | --- |

30.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokba foglaljon bele kötelező környezetvédelmi és munkaügyi szabályokkal, valamint a vállalati társadalmi felelősségvállalásra vonatkozó záradékokkal rendelkező, a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezeteket; úgy véli, hogy a Bizottságnak együttműködést kell felkínálnia azzal a céllal, hogy segítsen a fejlődő országoknak és a legkevésbé fejlett országoknak e normák teljesítésében; úgy véli, hogy a civil társadalom hathatós részvétele az ilyen fejezetek végrehajtásának nyomon követésében fokozza a környezetvédelmi és szociális normákkal kapcsolatos tudatosságot, illetve azok elfogadottságát;

| 31. | azt ajánlja, hogy a Bizottság valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodás tekintetében tárgyaljon kötelező erejű és végrehajtandó emberi jogi rendelkezések felvételéről – a szociális és környezetvédelmi rendelkezések mellett –, annak érdekében, hogy növeljék az EU feltételekhez kötött politikájának hatékonyságát és hitelességét; |
| --- | --- |

31.

azt ajánlja, hogy a Bizottság valamennyi jövőbeli kereskedelmi megállapodás tekintetében tárgyaljon kötelező erejű és végrehajtandó emberi jogi rendelkezések felvételéről – a szociális és környezetvédelmi rendelkezések mellett –, annak érdekében, hogy növeljék az EU feltételekhez kötött politikájának hatékonyságát és hitelességét;

| 32. | sürgeti az EU-t, hogy kereskedelmi megállapodásait úgy szerkessze meg, hogy azok előmozdítsák a felelős befektetői magatartást, valamint biztosítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalással és a felelősségteljes vállalatirányítással kapcsolatos legjobb nemzetközi gyakorlatoknak való megfelelést; rámutat különösen arra, hogy ahhoz, hogy a növekedés befogadó jellegű és a szegénység csökkentése szempontjából hatékony legyen, azt olyan ágazatokban kell elsősorban serkenteni, ahol sok szegény ember dolgozik, továbbá annak a nők számára előnyöket kell hordoznia és hozzá kell járulnia a nők szerepvállalásának megerősítéséhez, valamint munkahelyek létrejöttét és a mikro- és kisvállalkozások finanszírozásának fejlődését kell eredményeznie; |
| --- | --- |

32.

sürgeti az EU-t, hogy kereskedelmi megállapodásait úgy szerkessze meg, hogy azok előmozdítsák a felelős befektetői magatartást, valamint biztosítsák a vállalati társadalmi felelősségvállalással és a felelősségteljes vállalatirányítással kapcsolatos legjobb nemzetközi gyakorlatoknak való megfelelést; rámutat különösen arra, hogy ahhoz, hogy a növekedés befogadó jellegű és a szegénység csökkentése szempontjából hatékony legyen, azt olyan ágazatokban kell elsősorban serkenteni, ahol sok szegény ember dolgozik, továbbá annak a nők számára előnyöket kell hordoznia és hozzá kell járulnia a nők szerepvállalásának megerősítéséhez, valamint munkahelyek létrejöttét és a mikro- és kisvállalkozások finanszírozásának fejlődését kell eredményeznie;

| 33. | felhívja az Unióban bejegyzett, a fejlődő országokban üzemekkel rendelkező vállalkozásokat, hogy mutassanak példát, és tegyenek eleget az emberi jogok és szabadságjogok, a szociális és környezeti normák, az alapvető munkajogi előírások és a nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

33.

felhívja az Unióban bejegyzett, a fejlődő országokban üzemekkel rendelkező vállalkozásokat, hogy mutassanak példát, és tegyenek eleget az emberi jogok és szabadságjogok, a szociális és környezeti normák, az alapvető munkajogi előírások és a nemzetközi egyezmények tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségeknek;

| 34. | felszólítja azokat az európai vállalatokat, amelyek leányvállalatai vagy ellátási láncai fejlődő országokban találhatók, hogy teljesítsék nemzeti és nemzetközi kötelezettségeiket az emberi jogok, a munkaügyi normák és a környezetvédelmi előírások terén; |
| --- | --- |

34.

felszólítja azokat az európai vállalatokat, amelyek leányvállalatai vagy ellátási láncai fejlődő országokban találhatók, hogy teljesítsék nemzeti és nemzetközi kötelezettségeiket az emberi jogok, a munkaügyi normák és a környezetvédelmi előírások terén;

| 35. | üdvözli, hogy iparágazatok és transznacionális vállalatok egész sora vezetett be globális ellátási láncában a szociális és környezeti teljesítmény minőségének biztosítására szolgáló magatartási kódexet; emlékeztet azonban arra, hogy az eltérő elszámolási, ellenőrzési és jelentéstételi normák miatt e kódexeket nehéz összehasonlítani egymással; hangsúlyozza, hogy az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvek jobb végrehajtása hozzájárul majd a konkrét emberi jogi kérdésekre és az alapvető munkaügyi normákra vonatkozó uniós célkitűzések megvalósításához; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy iparágazatok és transznacionális vállalatok egész sora vezetett be globális ellátási láncában a szociális és környezeti teljesítmény minőségének biztosítására szolgáló magatartási kódexet; emlékeztet azonban arra, hogy az eltérő elszámolási, ellenőrzési és jelentéstételi normák miatt e kódexeket nehéz összehasonlítani egymással; hangsúlyozza, hogy az üzleti és emberi jogok tekintetében irányadó ENSZ-alapelvek jobb végrehajtása hozzájárul majd a konkrét emberi jogi kérdésekre és az alapvető munkaügyi normákra vonatkozó uniós célkitűzések megvalósításához;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a szociális és környezetvédelmi szabályozás bevezetéséhez a harmadik országok kormányai számára nyújtott uniós támogatásnak ki kell egészítenie az európai üzleti élet társadalmi felelősségvállalásának világszerte történő előmozdítását; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a szociális és környezetvédelmi szabályozás bevezetéséhez a harmadik országok kormányai számára nyújtott uniós támogatásnak ki kell egészítenie az európai üzleti élet társadalmi felelősségvállalásának világszerte történő előmozdítását;

| 37. | rámutat, hogy a konfliktusban szerepet játszó gyémántok tanúsítására szolgáló „Kimberley folyamat” bevezetése ellenére a természeti erőforrások kereskedelme továbbra is ellentéteket szít, és a bányákban tovább folyik az emberi jogokkal való visszaélés, ezért hangsúlyozza, hogy a drágakövek és a konfliktusban szerepet játszó ásványok bányászatának és kereskedelmének kapcsán késlekedés nélkül be kellene vezetni egy átvilágítására szolgáló rendszert, és úgy véli, hogy ez az intézkedés hozzájárulhatna az „erőforrások elátkozottsága” mindenek feletti problémájának megszüntetéséhez, valamint ahhoz, hogy a fejlődő országok saját hasznukra kereskedhessenek készleteikkel; |
| --- | --- |

37.

rámutat, hogy a konfliktusban szerepet játszó gyémántok tanúsítására szolgáló „Kimberley folyamat” bevezetése ellenére a természeti erőforrások kereskedelme továbbra is ellentéteket szít, és a bányákban tovább folyik az emberi jogokkal való visszaélés, ezért hangsúlyozza, hogy a drágakövek és a konfliktusban szerepet játszó ásványok bányászatának és kereskedelmének kapcsán késlekedés nélkül be kellene vezetni egy átvilágítására szolgáló rendszert, és úgy véli, hogy ez az intézkedés hozzájárulhatna az „erőforrások elátkozottsága” mindenek feletti problémájának megszüntetéséhez, valamint ahhoz, hogy a fejlődő országok saját hasznukra kereskedhessenek készleteikkel;

| 38. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság részt vesz a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára vonatkozó kezdeményezésben (EITI); felhívja a Bizottságot és a nyersanyag-kitermelésben érdekelt feleket, hogy tevőlegesen ösztönözzék a többi kitermelő országot, hogy csatlakozzanak a kezdeményezéshez; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság részt vesz a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára vonatkozó kezdeményezésben (EITI); felhívja a Bizottságot és a nyersanyag-kitermelésben érdekelt feleket, hogy tevőlegesen ösztönözzék a többi kitermelő országot, hogy csatlakozzanak a kezdeményezéshez;

| 39. | sürgeti a Bizottságot, hogy kereskedelmi és befektetési megállapodások megkötésekor hajtsa végre az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottja által készített iránymutatást, amely emberi jogi hatásvizsgálatoknak – „a kereskedelmi és befektetési megállapodások emberi jogi hatásvizsgálataira irányadó elveknek” – az alkalmazására szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodások megfeleljenek a nemzetközi emberi jogi eszközök szerinti kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

39.

sürgeti a Bizottságot, hogy kereskedelmi és befektetési megállapodások megkötésekor hajtsa végre az ENSZ élelemhez való joggal foglalkozó különmegbízottja által készített iránymutatást, amely emberi jogi hatásvizsgálatoknak – „a kereskedelmi és befektetési megállapodások emberi jogi hatásvizsgálataira irányadó elveknek” – az alkalmazására szólít fel annak biztosítása érdekében, hogy a megállapodások megfeleljenek a nemzetközi emberi jogi eszközök szerinti kötelezettségeknek;

o

o o

| 40. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

40.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek.

---

(1)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(2)  HL C 99. E, 2012.4.3.,94. o.

(3)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(4)  HL C 102. E, 2008.4.24., 291. o.

(5)  Elfogadott szövegek, HL C 117. E, 2010.5.6., 101. o., 106. o., 112. o., 118. o., 124. o., 129. o., 135. o., 141. o.

(6)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(7)  HL L 303., 2012.10.31., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0342.

(9)  HL C 296. E, 2012.10.2., 34. o.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0471.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0060.

(12)  HL L 307., 2010.11.23., 1. o.

(13)  HL C 4 E., 2011.1.7., 34. o.

(14)  HL C 43., 2012.2.15., 73. o.

(15)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(16)  A/CONF.219/3, 2011.5.11.

---

2013. április 17., szerda

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/24

---

P7_TA(2013)0174

A nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozása

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

(2016/C 045/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2012)0336)(a fizetési mérlegre irányuló javaslat), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2012)0336)(a fizetési mérlegre irányuló javaslat),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett egyetértési kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett egyetértési kérelemre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 143. és 352. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ), és különösen annak 143. és 352. cikkére,

| — | tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. november 23-i bizottsági javaslatra, a Parlament által 2012. június 13-án elfogadott módosításaira, valamint a Tanáccsal kötött végleges megállapodás (1) előzetes szövegére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségekkel küzdő vagy súlyos nehézségek által fenyegetett euróövezeti tagállamok gazdasági és költségvetési felügyeletének megerősítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. november 23-i bizottsági javaslatra, a Parlament által 2012. június 13-án elfogadott módosításaira, valamint a Tanáccsal kötött végleges megállapodás (1) előzetes szövegére,

| — | tekintettel az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. november 23-i bizottsági javaslatra, a Parlament által 2012. június 13-án elfogadott módosításaira, valamint a Tanáccsal kötött végleges megállapodás (2) előzetes szövegére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az előzetes költségvetési tervek monitoringjára és értékelésére, valamint az euróövezeti tagállamok túlzott hiánya megszüntetésének biztosítására vonatkozó közös rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2011. november 23-i bizottsági javaslatra, a Parlament által 2012. június 13-án elfogadott módosításaira, valamint a Tanáccsal kötött végleges megállapodás (2) előzetes szövegére;

| — | tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról szóló, 2002. február 18-i 332/2002/EK tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott 2012. november 20-i állásfoglalására (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács, az Európai Bizottság, az Európai Központi Bank és az eurócsoport elnökeinek „A valódi Gazdasági és Monetáris Unió felé” című jelentésére vonatkozó, Bizottsághoz intézett ajánlásokkal ellátott 2012. november 20-i állásfoglalására (4);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság időközi jelentésére (A7-0129/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság időközi jelentésére (A7-0129/2013),

| A. | mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke értelmében a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében a Parlament egyetértésének megszerzése után egyhangúlag elfogadja a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozásáról szóló rendeletet; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke értelmében a Tanács különleges jogalkotási eljárás keretében a Parlament egyetértésének megszerzése után egyhangúlag elfogadja a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását biztosító eszköz létrehozásáról szóló rendeletet;

| B. | mivel a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását lehetővé tevő 332/2002/EK tanácsi rendelet 2002-ben létrehozott egy fizetésimérleg-támogatási mechanizmust; |
| --- | --- |

B.

mivel a nem euróövezeti tagállamok pénzügyi támogatását lehetővé tevő 332/2002/EK tanácsi rendelet 2002-ben létrehozott egy fizetésimérleg-támogatási mechanizmust;

| C. | mivel az e mechanizmus keretében rendelkezésre álló teljes összeg a pénzügyi válságra reagálva a kezdeti 12 milliárd euróról 2008 decemberében 25 milliárd, míg 2009 májusában 50 milliárd euróra emelkedett; mivel az 50 milliárd euróból 13,4 milliárd eurót Románia, Lettország és Magyarország számára folyósítottak, a Romániának fenntartott 1,4 milliárd eurós elővigyázatossági tartalék mellett; |
| --- | --- |

C.

mivel az e mechanizmus keretében rendelkezésre álló teljes összeg a pénzügyi válságra reagálva a kezdeti 12 milliárd euróról 2008 decemberében 25 milliárd, míg 2009 májusában 50 milliárd euróra emelkedett; mivel az 50 milliárd euróból 13,4 milliárd eurót Románia, Lettország és Magyarország számára folyósítottak, a Romániának fenntartott 1,4 milliárd eurós elővigyázatossági tartalék mellett;

| D. | mivel Magyarország, Románia és Lettország voltak azok az első tagállamok, amelyek a pénzügyi és gazdasági válság kezdetén fizetési mérleget segítő mechanizmus révén uniós pénzügyi támogatást kértek és kaptak; mivel a gazdasági és pénzügyi válság súlyosan érintett számos euróövezeten kívüli tagállamot; |
| --- | --- |

D.

mivel Magyarország, Románia és Lettország voltak azok az első tagállamok, amelyek a pénzügyi és gazdasági válság kezdetén fizetési mérleget segítő mechanizmus révén uniós pénzügyi támogatást kértek és kaptak; mivel a gazdasági és pénzügyi válság súlyosan érintett számos euróövezeten kívüli tagállamot;

| E. | mivel a gazdasági világválság komoly hatással volt valamennyi tagállamra, amely tovább rontotta az államháztartási hiány, fizetési mérleg és a teljes államadósság helyzetét. |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdasági világválság komoly hatással volt valamennyi tagállamra, amely tovább rontotta az államháztartási hiány, fizetési mérleg és a teljes államadósság helyzetét.

| F. | mivel a 2012 októberében létrejött Európai Stabilitási Mechanizmus – amely jegyzett tőke révén nyújtott 500 milliárd eurós hitelkerettel rendelkezik – az euróövezeti tagállamok fő támogatási mechanizmusa; mivel a jövőben az Európai Stabilitási Mechanizmus bizonyos feltételek mellett közvetlenül képes lesz finanszírozni a nehéz helyzetben lévő bankokat; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2012 októberében létrejött Európai Stabilitási Mechanizmus – amely jegyzett tőke révén nyújtott 500 milliárd eurós hitelkerettel rendelkezik – az euróövezeti tagállamok fő támogatási mechanizmusa; mivel a jövőben az Európai Stabilitási Mechanizmus bizonyos feltételek mellett közvetlenül képes lesz finanszírozni a nehéz helyzetben lévő bankokat;

| G. | mivel 2012. november 20-i állásfoglalásában a Parlament kérelmezte, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmusnak fejlődése során a közösségi módszer alapján megvalósuló irányítás felé mozduljon el, hogy elszámoltatható legyen a Parlament felé, illetve, hogy a kulcsfontosságú döntéseket – így például a pénzügyi támogatás tagállamoknak való odaítélését, valamint a megállapodások megkötését – az Európai Parlament megfelelő vizsgálatának vessék alá; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. november 20-i állásfoglalásában a Parlament kérelmezte, hogy az Európai Stabilitási Mechanizmusnak fejlődése során a közösségi módszer alapján megvalósuló irányítás felé mozduljon el, hogy elszámoltatható legyen a Parlament felé, illetve, hogy a kulcsfontosságú döntéseket – így például a pénzügyi támogatás tagállamoknak való odaítélését, valamint a megállapodások megkötését – az Európai Parlament megfelelő vizsgálatának vessék alá;

| H. | mivel alapvető fontosságú, hogy a támogatási mechanizmus tartalmazzon demokratikus elszámoltathatósági mechanizmusokat, illetve, hogy vegye figyelembe a nemzeti parlamentek működését; |
| --- | --- |

H.

mivel alapvető fontosságú, hogy a támogatási mechanizmus tartalmazzon demokratikus elszámoltathatósági mechanizmusokat, illetve, hogy vegye figyelembe a nemzeti parlamentek működését;

| I. | mivel a fizetési mérlegre irányuló javaslat nem rendelkezik arról, hogy a nem euróövezeti tagállamok jogosultak legyenek olyan pénzügyi eszköz igénybevételére, amely teljes mértékben megfelel a Európai Stabilitási Mechanizmus keretében rendelkezésükre állóval; |
| --- | --- |

I.

mivel a fizetési mérlegre irányuló javaslat nem rendelkezik arról, hogy a nem euróövezeti tagállamok jogosultak legyenek olyan pénzügyi eszköz igénybevételére, amely teljes mértékben megfelel a Európai Stabilitási Mechanizmus keretében rendelkezésükre állóval;

| J. | mivel a 332/2002/EK rendelet aktualizálása segítené, hogy az euróövezeten belüli és azon kívüli tagállamok között egyenlőbbek legyenek a feltételek, illetve egyszerűsítené a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus aktiválására vonatkozó eljárást; |
| --- | --- |

J.

mivel a 332/2002/EK rendelet aktualizálása segítené, hogy az euróövezeten belüli és azon kívüli tagállamok között egyenlőbbek legyenek a feltételek, illetve egyszerűsítené a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus aktiválására vonatkozó eljárást;

| K. | mivel fontos a szociális partnerek szerepének védelme, illetve a különféle bérképzési nemzeti gyakorlatok és intézmények tiszteletben tartása a 332/2002/EK rendelet és a fizetési mérlegre vonatkozó javaslat alapján elfogadandó rendelet végrehajtásakor, különösen a makrogazdasági kiigazítási programok kidolgozása és megvalósítása során; mivel ez az egész Uniót érintő horizontális kérdés és ezért e tekintetben ösztönzi az euróövezeti és a nem euróövezeti tagállamok közötti összhang kialakulását. |
| --- | --- |

K.

mivel fontos a szociális partnerek szerepének védelme, illetve a különféle bérképzési nemzeti gyakorlatok és intézmények tiszteletben tartása a 332/2002/EK rendelet és a fizetési mérlegre vonatkozó javaslat alapján elfogadandó rendelet végrehajtásakor, különösen a makrogazdasági kiigazítási programok kidolgozása és megvalósítása során; mivel ez az egész Uniót érintő horizontális kérdés és ezért e tekintetben ösztönzi az euróövezeti és a nem euróövezeti tagállamok közötti összhang kialakulását.

| 1. | üdvözli a fizetési mérlegre irányuló javaslatot, amely az euróövezeten belüli és azon kívüli tagállamok közötti egyenlő feltételek megvalósítása felé tett első lépés; elismeri, hogy ez a feladat korántsem egyszerű tekintettel az euróövezet számára az utóbbi időben létrehozott mechanizmusok jellemzőire; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a fizetési mérlegre irányuló javaslatot, amely az euróövezeten belüli és azon kívüli tagállamok közötti egyenlő feltételek megvalósítása felé tett első lépés; elismeri, hogy ez a feladat korántsem egyszerű tekintettel az euróövezet számára az utóbbi időben létrehozott mechanizmusok jellemzőire;

| 2. | úgy véli, hogy a fizetési mérleg pénzügyi támogatása fontos szerepet játszhat a tagállamok igazgatási kapacitásának az uniós alapok hatékonyabb felhasználását célzó javításában; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a fizetési mérleg pénzügyi támogatása fontos szerepet játszhat a tagállamok igazgatási kapacitásának az uniós alapok hatékonyabb felhasználását célzó javításában;

| 3. | azon a véleményen van, hogy a megfelelő eredmény elérése érdekében számos, ebben az időközi jelentésben részletezett módosításra van szükség; ezért az átlátható döntéshozatal érdekében azt kéri, hogy a Tanács és a Bizottság a fizetési mérlegre vonatkozó javaslaton alapuló rendelet elfogadásával várja meg az időközi jelentés elfogadását; |
| --- | --- |

3.

azon a véleményen van, hogy a megfelelő eredmény elérése érdekében számos, ebben az időközi jelentésben részletezett módosításra van szükség; ezért az átlátható döntéshozatal érdekében azt kéri, hogy a Tanács és a Bizottság a fizetési mérlegre vonatkozó javaslaton alapuló rendelet elfogadásával várja meg az időközi jelentés elfogadását;

| 4. | kiemeli, hogy az EUMSZ 352. cikke megfelelő jogalap a fizetési mérlegre vonatkozó javaslaton alapuló rendelet számára, és hangsúlyozza, hogy ez a jogalap lehetővé teszi új uniós pénzügyi támogatástípusok létrehozását, illetve lehetővé teszi az ilyen támogatás kereteinek létrehozását az EUMSZ 143. cikke értelmében nyújtott támogatás alkalmazási körén túl. |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy az EUMSZ 352. cikke megfelelő jogalap a fizetési mérlegre vonatkozó javaslaton alapuló rendelet számára, és hangsúlyozza, hogy ez a jogalap lehetővé teszi új uniós pénzügyi támogatástípusok létrehozását, illetve lehetővé teszi az ilyen támogatás kereteinek létrehozását az EUMSZ 143. cikke értelmében nyújtott támogatás alkalmazási körén túl.

| 5. | sajnálatát fejezi ki, hogy a fizetési mérlegre irányuló javaslat elfogadása előtt a Bizottság nem folytatott széles körű konzultációt, illetve hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 2. cikkében előírtakkal ellentétben a Bizottság nem adott arra vonatkozó indokolást, hogy mindezt különösen sürgős eset fennállta miatt tette; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki, hogy a fizetési mérlegre irányuló javaslat elfogadása előtt a Bizottság nem folytatott széles körű konzultációt, illetve hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez (EUSZ) csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 2. cikkében előírtakkal ellentétben a Bizottság nem adott arra vonatkozó indokolást, hogy mindezt különösen sürgős eset fennállta miatt tette;

| 6. | rámutat és sajnálja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 5. cikkében előírtakkal ellentétben nem tesznek említést a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a rendelettervezetnek az Európai Parlamenthez egyetértési eljárás céljából való benyújtása előtt kifejezetten hivatkozzon a fent említett elvekre; |
| --- | --- |

6.

rámutat és sajnálja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Unióról szóló szerződéshez csatolt, a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 5. cikkében előírtakkal ellentétben nem tesznek említést a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy a rendelettervezetnek az Európai Parlamenthez egyetértési eljárás céljából való benyújtása előtt kifejezetten hivatkozzon a fent említett elvekre;

| 7. | kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a rendelettervezetnek az Európai Parlamenthez egyetértési eljárás céljából való benyújtása előtt vegye figyelembe a következő kéréseket:






  i. | az Unió költségvetése végső biztonsági hálóként működik a fizetési mérlegre irányuló javaslat értelmében nyújtott valamennyi támogatási intézkedés számára; ennek fényében a Bizottságnak a meglévő rendelkezéseken túl megfelelő megoldásokat kellene bemutatnia arra vonatkozóan, hogy a Parlamentnek az uniós költségvetés feletti felügyeleti szerepét hogyan lehet fokozottabban figyelembe venni a fizetési mérlegre irányuló javaslatban és úgy megvalósítani, hogy lehetővé tegye a tényleges elszámoltathatóságot; |
| --- | --- | --- |

7.

kéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a rendelettervezetnek az Európai Parlamenthez egyetértési eljárás céljából való benyújtása előtt vegye figyelembe a következő kéréseket:

i.

az Unió költségvetése végső biztonsági hálóként működik a fizetési mérlegre irányuló javaslat értelmében nyújtott valamennyi támogatási intézkedés számára; ennek fényében a Bizottságnak a meglévő rendelkezéseken túl megfelelő megoldásokat kellene bemutatnia arra vonatkozóan, hogy a Parlamentnek az uniós költségvetés feletti felügyeleti szerepét hogyan lehet fokozottabban figyelembe venni a fizetési mérlegre irányuló javaslatban és úgy megvalósítani, hogy lehetővé tegye a tényleges elszámoltathatóságot;

| ii. | a Bizottságnak tisztáznia kellene, hogy milyen viszony áll fenn az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló 407/2010/EU rendelet (5) értelmében a nem euróövezeti tagállamnak nyújtható támogatás és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus leállítását követően a fizetési mérlegre vonatkozó javaslat alapján elfogadandó rendelet szerint létrehozott rendelkezések és eszközök között; |
| --- | --- |

ii.

a Bizottságnak tisztáznia kellene, hogy milyen viszony áll fenn az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról szóló 407/2010/EU rendelet (5) értelmében a nem euróövezeti tagállamnak nyújtható támogatás és az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus leállítását követően a fizetési mérlegre vonatkozó javaslat alapján elfogadandó rendelet szerint létrehozott rendelkezések és eszközök között;

| iii. | Mivel a 2010. évi Európai Tanács alkalmával az EU vezetői által bejelentettek szerint az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus hamarosan megszűnik az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépésének fényében, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében fennmaradó forrásokat (hozzávetőleg 10 milliárd eurót) át lehet csoportosítani a fizetésimérleg-támogatási mechanizmusba, így annak pénzügyi ereje 50 milliárd euróról 60 milliárd euróra nőne; amint a tagállamok visszatérítik az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból igénybe vett kölcsönt, a visszatérített összeg vonatkozásában nincs továbbra szükség az uniós költségvetési garanciára, így az felszabadul és újabb kölcsönök hitelgaranciájaként használható fel. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus megszüntetésével a mechanizmus fennmaradó kapacitása nem használható fel a mechanizmus keretében, ezt követően a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében lenne felhasználható. |
| --- | --- |

iii.

Mivel a 2010. évi Európai Tanács alkalmával az EU vezetői által bejelentettek szerint az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus hamarosan megszűnik az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés hatálybalépésének fényében, az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében fennmaradó forrásokat (hozzávetőleg 10 milliárd eurót) át lehet csoportosítani a fizetésimérleg-támogatási mechanizmusba, így annak pénzügyi ereje 50 milliárd euróról 60 milliárd euróra nőne; amint a tagállamok visszatérítik az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmusból igénybe vett kölcsönt, a visszatérített összeg vonatkozásában nincs továbbra szükség az uniós költségvetési garanciára, így az felszabadul és újabb kölcsönök hitelgaranciájaként használható fel. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus megszüntetésével a mechanizmus fennmaradó kapacitása nem használható fel a mechanizmus keretében, ezt követően a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében lenne felhasználható.

| iv. | nem szabad közvetlen kapcsolatot vagy tartalmi feltételrendszert kialakítani a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus és a strukturális alapok felhasználása között a fizetési mérlegre irányuló javaslatban; a strukturális alapok felhasználására vonatkozó feltételekről szükség esetén a a kohéziós politikára irányuló vonatkozó jogalkotási aktusban kell rendelkezni; |
| --- | --- |

iv.

nem szabad közvetlen kapcsolatot vagy tartalmi feltételrendszert kialakítani a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus és a strukturális alapok felhasználása között a fizetési mérlegre irányuló javaslatban; a strukturális alapok felhasználására vonatkozó feltételekről szükség esetén a a kohéziós politikára irányuló vonatkozó jogalkotási aktusban kell rendelkezni;

| v. | A fizetési mérlegre irányuló javaslat 2. cikkének (4) bekezdését – amely arra vonatkozik, hogy amennyiben egy tagállam az Unión kívül kíván pénzügyi támogatást igénybe venni, akkor konzultálnia kell a Bizottsággal – nem szükséges alkalmazni arra a tagállamra, amely elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásban részesül olyan hitelkeret formájában, amely nem kötődik az érintett tagállam által elfogadott új politikai intézkedések feltételéhez, amennyiben a hitelkeretet nem hívták le. |
| --- | --- |

v.

A fizetési mérlegre irányuló javaslat 2. cikkének (4) bekezdését – amely arra vonatkozik, hogy amennyiben egy tagállam az Unión kívül kíván pénzügyi támogatást igénybe venni, akkor konzultálnia kell a Bizottsággal – nem szükséges alkalmazni arra a tagállamra, amely elővigyázatossági alapon nyújtott pénzügyi támogatásban részesül olyan hitelkeret formájában, amely nem kötődik az érintett tagállam által elfogadott új politikai intézkedések feltételéhez, amennyiben a hitelkeretet nem hívták le.

| vi. | növelni kell a fokozott felügyeleti eljáráson belüli átláthatóságot és elszámoltathatóságot a gazdasági párbeszéd olyan kiigazításával, amely az érintett nemzeti parlament és az Európai Parlament számára lehetővé teszi, hogy véleménycserére hívja a Bizottságot, a Tanácsot, az Európai Központi Bankot és a Nemzetközi Valutaalapot; |
| --- | --- |

vi.

növelni kell a fokozott felügyeleti eljáráson belüli átláthatóságot és elszámoltathatóságot a gazdasági párbeszéd olyan kiigazításával, amely az érintett nemzeti parlament és az Európai Parlament számára lehetővé teszi, hogy véleménycserére hívja a Bizottságot, a Tanácsot, az Európai Központi Bankot és a Nemzetközi Valutaalapot;

| vii. | a Bizottságnak a tagállamoknak szánt kölcsön odaítélésére vonatkozó ajánlásjavaslatot a makrogazdasági kiigazítási programmal együtt be kell nyújtania az Európai Parlamenthez; |
| --- | --- |

vii.

a Bizottságnak a tagállamoknak szánt kölcsön odaítélésére vonatkozó ajánlásjavaslatot a makrogazdasági kiigazítási programmal együtt be kell nyújtania az Európai Parlamenthez;

| viii. | a kölcsön odaítélése feltételeinek és eljárásainak tekintetében csökkenteni kell az Európai Központi Bank (EKB) részvételét a kiigazítási programok előkészítésében; az EKB a fizetési mérlegre irányuló javaslatról szóló, 2013. január 7-i véleményében (CON/2013/2) úgy véli, hogy nem helyénvaló az ilyen szerep biztosítása egy euróövezeten kívüli tagállam számára; ezért, ahogy azt az EKB javasolta, a 3. cikk (3) bekezdésében „az EKB-val együttműködve” és a 3. cikk (8) bekezdésében „az EKB közreműködésével” helyébe „az EKB véleményét figyelembe véve – amennyiben az EKB e tekintetben tanácsot ad –”kerül; |
| --- | --- |

viii.

a kölcsön odaítélése feltételeinek és eljárásainak tekintetében csökkenteni kell az Európai Központi Bank (EKB) részvételét a kiigazítási programok előkészítésében; az EKB a fizetési mérlegre irányuló javaslatról szóló, 2013. január 7-i véleményében (CON/2013/2) úgy véli, hogy nem helyénvaló az ilyen szerep biztosítása egy euróövezeten kívüli tagállam számára; ezért, ahogy azt az EKB javasolta, a 3. cikk (3) bekezdésében „az EKB-val együttműködve” és a 3. cikk (8) bekezdésében „az EKB közreműködésével” helyébe „az EKB véleményét figyelembe véve – amennyiben az EKB e tekintetben tanácsot ad –”kerül;

| ix. | általában fokozottabb egyértelműségre és konkrét magyarázatra van szükség a makrogazdasági kiigazítási programok kidolgozásához és értékeléséhez, különösen az olyan politikai és eljárási követelmények tekintetében, amelyek „a fizetési mérleg fenntartható helyzetének újbóli megteremtésére, és arra irányul(nak), hogy a tagállam újból képes legyen finanszírozási igényeit teljes mértékben a pénzügyi piacokról fedezni”. |
| --- | --- |

ix.

általában fokozottabb egyértelműségre és konkrét magyarázatra van szükség a makrogazdasági kiigazítási programok kidolgozásához és értékeléséhez, különösen az olyan politikai és eljárási követelmények tekintetében, amelyek „a fizetési mérleg fenntartható helyzetének újbóli megteremtésére, és arra irányul(nak), hogy a tagállam újból képes legyen finanszírozási igényeit teljes mértékben a pénzügyi piacokról fedezni”.

| x. | a 4. cikk (1) bekezdésének tekintetében a feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeret odaítélési feltételeire vonatkozóan hasznos lenne, ha a fizetési mérlegre irányuló javaslat a végrehajtás vonatkozásában két fogalom kapcsán – a „külső pozíció fenntarthatósága” és az „olyan banki fizetőképességi problémák hiánya, amelyek rendszerszintű fenyegetéseket jelentenének a banki rendszer stabilitására” – egyértelműbben fogalmazna; e célból az ilyen fogalmakat közvetlenül a 4. cikkben kell meghatározni a vonatkozó uniós szövegekben (a tőkekövetelményi jogszabálycsomag [CRD IV], az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok rendeletei, a hatos csomag, a költségvetési fenntarthatósági jelentések) megállapított megfelelő mutatókra való kifejezett hivatkozásokkal vagy legalább felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal. Hasonló szellemben a 4. cikknek egyértelművé kell tennie, hogy az előírt globális értékelést a Bizottságnak kell végrehajtania és – adott esetben – közzétennie. A makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő, az 1176/2011/EU rendelettel létrehozott eljárás keretében előírt értékelésekre való hivatkozással is ki kell egészíteni a támogathatósági feltételeket. |
| --- | --- |

x.

a 4. cikk (1) bekezdésének tekintetében a feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeret odaítélési feltételeire vonatkozóan hasznos lenne, ha a fizetési mérlegre irányuló javaslat a végrehajtás vonatkozásában két fogalom kapcsán – a „külső pozíció fenntarthatósága” és az „olyan banki fizetőképességi problémák hiánya, amelyek rendszerszintű fenyegetéseket jelentenének a banki rendszer stabilitására” – egyértelműbben fogalmazna; e célból az ilyen fogalmakat közvetlenül a 4. cikkben kell meghatározni a vonatkozó uniós szövegekben (a tőkekövetelményi jogszabálycsomag [CRD IV], az Európai Rendszerkockázati Testület és az európai felügyeleti hatóságok rendeletei, a hatos csomag, a költségvetési fenntarthatósági jelentések) megállapított megfelelő mutatókra való kifejezett hivatkozásokkal vagy legalább felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal. Hasonló szellemben a 4. cikknek egyértelművé kell tennie, hogy az előírt globális értékelést a Bizottságnak kell végrehajtania és – adott esetben – közzétennie. A makrogazdasági egyensúlyhiány esetén követendő, az 1176/2011/EU rendelettel létrehozott eljárás keretében előírt értékelésekre való hivatkozással is ki kell egészíteni a támogathatósági feltételeket.

| xi. | a fizetési mérlegre irányuló javaslat 4. cikke szigorított feltételekhez kötött hitelkerethez való hozzáférés feltételeire vonatkozó (2) bekezdésének tekintetében egyértelműbb és pontosabb iránymutatások szükségesek azon értékelési küszöbértékekre és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján eldönthető, hogy egy tagállam továbbra is jogosult-e a feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeretre és a szigorított feltételekhez kötött hitelkeretre, továbbá egyértelműbbé kell tenni a szóban forgó bekezdésben említett értékeléshez vezető eljárásokat; |
| --- | --- |

xi.

a fizetési mérlegre irányuló javaslat 4. cikke szigorított feltételekhez kötött hitelkerethez való hozzáférés feltételeire vonatkozó (2) bekezdésének tekintetében egyértelműbb és pontosabb iránymutatások szükségesek azon értékelési küszöbértékekre és feltételekre vonatkozóan, amelyek alapján eldönthető, hogy egy tagállam továbbra is jogosult-e a feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeretre és a szigorított feltételekhez kötött hitelkeretre, továbbá egyértelműbbé kell tenni a szóban forgó bekezdésben említett értékeléshez vezető eljárásokat;

| xii. | a fizetési mérlegre irányuló javaslat 6. cikke (5) bekezdésének tekintetében pontosítani kell a szigorított feltételekhez kötött hitelkeretből romló gazdasági helyzet miatt kölcsönbe való átmenet folyamatát, különösen az átmenet ütemtervére és meghatározó tényezőire vonatkozóan; |
| --- | --- |

xii.

a fizetési mérlegre irányuló javaslat 6. cikke (5) bekezdésének tekintetében pontosítani kell a szigorított feltételekhez kötött hitelkeretből romló gazdasági helyzet miatt kölcsönbe való átmenet folyamatát, különösen az átmenet ütemtervére és meghatározó tényezőire vonatkozóan;

| xiii. | közvetett banki feltőkésítési eszközt kell létrehozni a nem euróövezeti tagállamok számára, különös tekintettel e tagállamoknak a közelgő egységes felügyeleti mechanizmusban való lehetséges részvételére és a költségvetési védelemmel való ellátásuk szükségességére.
  A közvetlen banki feltőkésítési eszköz helyett közvetettet javasolunk, mivel az előbbinek a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében történő megvalósítása az uniós költségvetést közvetlenül kitenné a pénzügyi intézmények feltőkésítése által képviselt kockázatnak.
  A közvetett eszközt banki feltőkésítésre irányuló kölcsön formájában biztosítanák a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében rendelkezésre álló három meglévő pénzügyi támogatási eszköz (feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeret, szigorított feltételekhez kötött hitelkeret és kölcsönök) mellett. Nem áll semmiféle jogi akadály egy olyan banki feltőkésítésre irányuló kölcsön útjában, amelyet szigorú feltételek mellett folyósítanának az érintett tagállam kormánya számára pénzügyi intézményeinek feltőkésítése céljából; |
| --- | --- |

xiii.

közvetett banki feltőkésítési eszközt kell létrehozni a nem euróövezeti tagállamok számára, különös tekintettel e tagállamoknak a közelgő egységes felügyeleti mechanizmusban való lehetséges részvételére és a költségvetési védelemmel való ellátásuk szükségességére.

A közvetlen banki feltőkésítési eszköz helyett közvetettet javasolunk, mivel az előbbinek a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében történő megvalósítása az uniós költségvetést közvetlenül kitenné a pénzügyi intézmények feltőkésítése által képviselt kockázatnak.

A közvetett eszközt banki feltőkésítésre irányuló kölcsön formájában biztosítanák a fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében rendelkezésre álló három meglévő pénzügyi támogatási eszköz (feltételekhez kötött elővigyázatossági hitelkeret, szigorított feltételekhez kötött hitelkeret és kölcsönök) mellett. Nem áll semmiféle jogi akadály egy olyan banki feltőkésítésre irányuló kölcsön útjában, amelyet szigorú feltételek mellett folyósítanának az érintett tagállam kormánya számára pénzügyi intézményeinek feltőkésítése céljából;

| xiv. | a fenti közvetett banki feltőkésítési eszköz mellett – feltéve, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusban és az Európai Stabilitási Mechanizmusban való részvétel állandó, és az euróövezeti tagállamokkal azonos jogokkal és kötelességekkel jár – fontolóra lehet venni az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés módosításának lehetőségét és annak lehetővé tételét az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő nem euróövezeti tagállamok számára, hogy igénybe vehessék az Európai Stabilitási Mechanizmus bankfeltőkésítési eszközét. Ebben az esetben a tagállamoknak tőkét kellene befizetniük kifejezetten az Európai Stabilitási Mechanizmus banki feltőkésítési eszközébe.
  Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő nem euróövezeti tagállamok bevonása céljából, fontolóra kell venni és tovább kell fejleszteni az Európai Stabilitási Mechanizmus egy olyan segédszervének létrehozására vonatkozó elképzelést, amelyet a közvetlen feltőkésítésre használnának, és amely enyhítené a bankrészvények vásárlása által az Európai Stabilitási Mechanizmus hitelminősítésére esetlegesen kifejtett kedvezőtlen hatást. |
| --- | --- |

xiv.

a fenti közvetett banki feltőkésítési eszköz mellett – feltéve, hogy az egységes felügyeleti mechanizmusban és az Európai Stabilitási Mechanizmusban való részvétel állandó, és az euróövezeti tagállamokkal azonos jogokkal és kötelességekkel jár – fontolóra lehet venni az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés módosításának lehetőségét és annak lehetővé tételét az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő nem euróövezeti tagállamok számára, hogy igénybe vehessék az Európai Stabilitási Mechanizmus bankfeltőkésítési eszközét. Ebben az esetben a tagállamoknak tőkét kellene befizetniük kifejezetten az Európai Stabilitási Mechanizmus banki feltőkésítési eszközébe.

Az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő nem euróövezeti tagállamok bevonása céljából, fontolóra kell venni és tovább kell fejleszteni az Európai Stabilitási Mechanizmus egy olyan segédszervének létrehozására vonatkozó elképzelést, amelyet a közvetlen feltőkésítésre használnának, és amely enyhítené a bankrészvények vásárlása által az Európai Stabilitási Mechanizmus hitelminősítésére esetlegesen kifejtett kedvezőtlen hatást.

| xv. | nem szabad megfeledkezni arról, hogy a bankunió keretében a jövőbeni egységes bankszanálási alapot is elérhetővé kell tenni a nem euróövezeti tagállamok számára; |
| --- | --- |

xv.

nem szabad megfeledkezni arról, hogy a bankunió keretében a jövőbeni egységes bankszanálási alapot is elérhetővé kell tenni a nem euróövezeti tagállamok számára;

| xvi. | a Parlament és a Tanács tárgyaló csoportjai között a Gauzès-fájl tartalmáról létrejött végleges megállapodás üdvözlendő, azonban lényeges, hogy a fizetési mérlegről szóló javaslaton alapuló rendelet tükrözze az aktuális helyzetet, különösen a következők tekintetében:






  — | a Bizottság határozatainak átláthatósága (a Gauzès-fájl 2. cikkének (3) és (5) bekezdése); |
| --- | --- | --- |

xvi.

a Parlament és a Tanács tárgyaló csoportjai között a Gauzès-fájl tartalmáról létrejött végleges megállapodás üdvözlendő, azonban lényeges, hogy a fizetési mérlegről szóló javaslaton alapuló rendelet tükrözze az aktuális helyzetet, különösen a következők tekintetében:

—

a Bizottság határozatainak átláthatósága (a Gauzès-fájl 2. cikkének (3) és (5) bekezdése);

| — | az adóbeszedési kapacitás, valamint az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem hatékonyságának és eredményességének a költségvetési bevételek megóvását célzó megerősítésére vonatkozó előírások (a Gauzès-fájl 9. cikke); |
| --- | --- |

—

az adóbeszedési kapacitás, valamint az adócsalás és az adóelkerülés elleni küzdelem hatékonyságának és eredményességének a költségvetési bevételek megóvását célzó megerősítésére vonatkozó előírások (a Gauzès-fájl 9. cikke);

| — | egy tagállam fokozott felügyelet alá vonása során figyelembe veendő paraméterek és a fokozott felügyelet alatt álló tagállamok tevékenységére vonatkozó előírások, ideértve az EKB kiigazított szerepének említését (a 3. cikk (1) bekezdése) e bekezdés viii. pontjának megfelelően; |
| --- | --- |

—

egy tagállam fokozott felügyelet alá vonása során figyelembe veendő paraméterek és a fokozott felügyelet alatt álló tagállamok tevékenységére vonatkozó előírások, ideértve az EKB kiigazított szerepének említését (a 3. cikk (1) bekezdése) e bekezdés viii. pontjának megfelelően;

| — | átláthatóság és elszámoltathatóság az Európai Parlament és adott esetben a nemzeti parlamentek felé, ideértve a makrogazdasági kiigazítási programok és a kiigazítási lépések várható eloszlásának közzétételére vonatkozó kötelezettségeket (a Gauzès-fájl 2., 3., 7. és 18. cikke); |
| --- | --- |

—

átláthatóság és elszámoltathatóság az Európai Parlament és adott esetben a nemzeti parlamentek felé, ideértve a makrogazdasági kiigazítási programok és a kiigazítási lépések várható eloszlásának közzétételére vonatkozó kötelezettségeket (a Gauzès-fájl 2., 3., 7. és 18. cikke);

| — | a bérképzési gyakorlatok és intézmények figyelembe vétele, illetve az EUMSZ 151. és 152. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 28. cikkének betartása a növekedési és munkahely-teremtési uniós stratégia összefüggésében, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom bevonására irányuló kötelezettségre vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

—

a bérképzési gyakorlatok és intézmények figyelembe vétele, illetve az EUMSZ 151. és 152. cikkének és az Európai Unió Alapjogi Chartája 28. cikkének betartása a növekedési és munkahely-teremtési uniós stratégia összefüggésében, valamint a szociális partnerek és a civil társadalom bevonására irányuló kötelezettségre vonatkozó előírások;

| — | a kormány adósságfenntarthatósági elemzésének értékelésére vonatkozó előírások., ideértve a közzétételi követelményeket (a Gauzès fájl 6. cikke); |
| --- | --- |

—

a kormány adósságfenntarthatósági elemzésének értékelésére vonatkozó előírások., ideértve a közzétételi követelményeket (a Gauzès fájl 6. cikke);

| — | egy program keretében a tagállamoknak nyújtott technikai segítségnyújtásra irányuló megbízatásra vonatkozó kiegészítő előírások (a Gauzès fájl 7. cikkének (8) bekezdése); |
| --- | --- |

—

egy program keretében a tagállamoknak nyújtott technikai segítségnyújtásra irányuló megbízatásra vonatkozó kiegészítő előírások (a Gauzès fájl 7. cikkének (8) bekezdése);

| — | a realisztikus, naprakész és közzétett előrejelzések szükségessége (a Gauzès fájl 6. cikke és 7. cikkének (5) bekezdése), |
| --- | --- |

—

a realisztikus, naprakész és közzétett előrejelzések szükségessége (a Gauzès fájl 6. cikke és 7. cikkének (5) bekezdése),

| — | a továbbgyűrűző hatások felismerése és szerepe (a Gauzès fájl 1. cikkének (1) bekezdése, 3. cikkének (6) bekezdése és 7. cikkének (5) bekezdése), |
| --- | --- |

—

a továbbgyűrűző hatások felismerése és szerepe (a Gauzès fájl 1. cikkének (1) bekezdése, 3. cikkének (6) bekezdése és 7. cikkének (5) bekezdése),

| — | a tagállamok államháztartási helyzetének átfogó ellenőrzése a makrogazdasági kiigazítási program keretében (a Gauzès fájl 7. cikkének (9) bekezdése); |
| --- | --- |

—

a tagállamok államháztartási helyzetének átfogó ellenőrzése a makrogazdasági kiigazítási program keretében (a Gauzès fájl 7. cikkének (9) bekezdése);

| — | annak értékelése, hogy a programtól való eltérések a tagállam irányítása alatt állnak-e, a makrogazdasági kiigazítási programok következményeinek értékelése, illetve az egészségügyi ellátási és az oktatási ágazat kifejezett óvása (a Gauzès fájl 7. cikkének (5) és (7) bekezdése); |
| --- | --- |

—

annak értékelése, hogy a programtól való eltérések a tagállam irányítása alatt állnak-e, a makrogazdasági kiigazítási programok következményeinek értékelése, illetve az egészségügyi ellátási és az oktatási ágazat kifejezett óvása (a Gauzès fájl 7. cikkének (5) és (7) bekezdése);

| — | a támogatott tagállam – a Bizottsággal szorosan együttműködve – fontolóra veszi, hogy minden szükséges intézkedést meghozott-e annak érdekében, hogy a magánberuházók önkéntesen fenntartsák szerepvállalásaikat (a Gauzès fájl 7. cikkének (6) bekezdése); |
| --- | --- |

—

a támogatott tagállam – a Bizottsággal szorosan együttműködve – fontolóra veszi, hogy minden szükséges intézkedést meghozott-e annak érdekében, hogy a magánberuházók önkéntesen fenntartsák szerepvállalásaikat (a Gauzès fájl 7. cikkének (6) bekezdése);

| — | gazdasági párbeszéd a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel (a Gauzès fájl 3. cikkének (9) bekezdése); |
| --- | --- |

—

gazdasági párbeszéd a Bizottsággal, az EKB-val és az IMF-fel (a Gauzès fájl 3. cikkének (9) bekezdése);

| — | az érintett nemzeti parlament és az Európai Parlament illetékes bizottságának és az érintett tagállam nemzeti parlamentjének rendszeres tájékoztatása a programot követő utólagos felügyelet keretében végrehajtott felügyeleti kiküldetések értékeléséről, ideértve a gazdasági párbeszéd folytatásának lehetőségét is (a Gauzès fájl 14. cikkének (3) és (5) bekezdése); |
| --- | --- |

—

az érintett nemzeti parlament és az Európai Parlament illetékes bizottságának és az érintett tagállam nemzeti parlamentjének rendszeres tájékoztatása a programot követő utólagos felügyelet keretében végrehajtott felügyeleti kiküldetések értékeléséről, ideértve a gazdasági párbeszéd folytatásának lehetőségét is (a Gauzès fájl 14. cikkének (3) és (5) bekezdése);

| — | a minősített többségi szavazás megszüntetése a Tanácsban a programot követő utólagos felügyelet keretében hozott korrekciós intézkedésekre vonatkozóan (a Gauzès fájl 14. cikkének (4) bekezdése); |
| --- | --- |

—

a minősített többségi szavazás megszüntetése a Tanácsban a programot követő utólagos felügyelet keretében hozott korrekciós intézkedésekre vonatkozóan (a Gauzès fájl 14. cikkének (4) bekezdése);

| — | a fizetési mérlegre irányuló javaslaton alapuló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó jelentés (a Gauzès fájl 19. cikkével összhangban); |
| --- | --- |

—

a fizetési mérlegre irányuló javaslaton alapuló rendelet felülvizsgálatára vonatkozó jelentés (a Gauzès fájl 19. cikkével összhangban);

| xvii. | A fizetési mérlegre irányuló javaslat fokozott felügyeletről szóló 6. cikkének (2) bekezdése számos olyan elemet is magában foglal, amelyek tükrözik a Ferreira fájl lényegét. Ezért a fizetési mérlegre irányuló javaslatot aktualizálni kell az egyenlő feltételek biztosítása céljából, annak érdekében, hogy a javaslat tükrözze a Parlament és a Tanács tárgyaló csoportjai között a Ferreira fájl azon vonatkozó részeiről kialakult megállapodást, amelyek a következők:






  — | a jelentéstételi követelményeket érintő előírásokra – ideértve a jelentéstételi követelményekre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – vonatkozó normák és eljárások (a Ferreira fájl 10. cikke); |
| --- | --- | --- |

xvii.

A fizetési mérlegre irányuló javaslat fokozott felügyeletről szóló 6. cikkének (2) bekezdése számos olyan elemet is magában foglal, amelyek tükrözik a Ferreira fájl lényegét. Ezért a fizetési mérlegre irányuló javaslatot aktualizálni kell az egyenlő feltételek biztosítása céljából, annak érdekében, hogy a javaslat tükrözze a Parlament és a Tanács tárgyaló csoportjai között a Ferreira fájl azon vonatkozó részeiről kialakult megállapodást, amelyek a következők:

—

a jelentéstételi követelményeket érintő előírásokra – ideértve a jelentéstételi követelményekre vonatkozó, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat – vonatkozó normák és eljárások (a Ferreira fájl 10. cikke);

| — | az államháztartás minőségének monitoringjára vonatkozó követelmények, ideértve az előirányzott költségvetési intézkedések által a növekedési és munkahely-teremtési uniós stratégia (Európa 2020 stratégia) célkitűzéseire kifejtett hatásra vonatkozó rendelkezéseket, a nemzeti reformprogramoknak a támogatási programokból eredő kiigazításai, valamint a költségvetési intézkedések leírása és számszerűsítése, ideértve az előirányzott adópolitikai reformokat és az előirányzott intézkedések más tagállamokat esetlegesen érintő továbbgyűrűző hatásait (a Ferreira fájl 6. cikke); |
| --- | --- |

—

az államháztartás minőségének monitoringjára vonatkozó követelmények, ideértve az előirányzott költségvetési intézkedések által a növekedési és munkahely-teremtési uniós stratégia (Európa 2020 stratégia) célkitűzéseire kifejtett hatásra vonatkozó rendelkezéseket, a nemzeti reformprogramoknak a támogatási programokból eredő kiigazításai, valamint a költségvetési intézkedések leírása és számszerűsítése, ideértve az előirányzott adópolitikai reformokat és az előirányzott intézkedések más tagállamokat esetlegesen érintő továbbgyűrűző hatásait (a Ferreira fájl 6. cikke);

| — | a jelentős költségvetési hatással rendelkező, nem honvédelmi célú állami beruházási projektek várható gazdasági megtérülését (a Ferreira fájl 4. cikkének (1) bekezdése; |
| --- | --- |

—

a jelentős költségvetési hatással rendelkező, nem honvédelmi célú állami beruházási projektek várható gazdasági megtérülését (a Ferreira fájl 4. cikkének (1) bekezdése;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Stabilitási Mechanizmusnak és a Nemzetközi Valutaalapnak. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Stabilitási Mechanizmusnak és a Nemzetközi Valutaalapnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek: 2013.3.12 (P7_TA-PROV(2013)0069 (a Gauzés fájl).

(2)  Elfogadott szövegek: 2013.3.12 (P7_TA-PROV(2013)0070 (a Ferreira fájl).

(3)  HL L 53., 2002.2.23., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0430.

(5)  HL L 118., 2010.5.12., 1. o.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/29

---

P7_TA(2013)0176

Az Európai Központi Bank 2011. évi éves jelentése

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Központi Bank 2011. évi éves jelentéséről (2012/2304(INI))

(2016/C 045/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2011-es éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2011-es éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 284. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 284. cikkére,

| — | tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának 15. cikkére,

| — | tekintettel a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában a demokratikus elszámoltathatóságról szóló 1998. április 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gazdasági és monetáris unió harmadik szakaszában a demokratikus elszámoltathatóságról szóló 1998. április 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2010. évi éves jelentésére vonatkozó 2011. december 1-jei állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2010. évi éves jelentésére vonatkozó 2011. december 1-jei állásfoglalására (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 119. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0031/2013),

| A. | mivel 2011-ben az euroövezetben a GDP reálnövekedése 1,5 %-os volt, ami a 2010-es 1,9 %-hoz képest lassulást jelent; mivel ugyanezen időszakban több tagállam súlyos gazdasági visszaesést tapasztalt; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011-ben az euroövezetben a GDP reálnövekedése 1,5 %-os volt, ami a 2010-es 1,9 %-hoz képest lassulást jelent; mivel ugyanezen időszakban több tagállam súlyos gazdasági visszaesést tapasztalt;

| B. | mivel az euroövezetben a munkanélküliségi ráta a 2010 végén mért 10 %-ról 2011 végére 10,7 %-ra emelkedett; mivel ugyanezen időszakban a fiatalok körében jelentős mértékben nőtt a munkanélküliség; |
| --- | --- |

B.

mivel az euroövezetben a munkanélküliségi ráta a 2010 végén mért 10 %-ról 2011 végére 10,7 %-ra emelkedett; mivel ugyanezen időszakban a fiatalok körében jelentős mértékben nőtt a munkanélküliség;

| C. | mivel az euroövezetben 1999 óta 14,4 millió új munkahelyet hoztak létre, szemben az Egyesült Államokban létrejött mintegy 10,7 millió munkahellyel; |
| --- | --- |

C.

mivel az euroövezetben 1999 óta 14,4 millió új munkahelyet hoztak létre, szemben az Egyesült Államokban létrejött mintegy 10,7 millió munkahellyel;

| D. | mivel 2011-ben az EKB kétszer emelt kamatot, áprilisban és júliusban (mindkétszer 25 bázisponttal), és az év végén kétszer csökkentette azt, novemberben és decemberben (ismét minden alkalommal 25 bázisponttal); |
| --- | --- |

D.

mivel 2011-ben az EKB kétszer emelt kamatot, áprilisban és júliusban (mindkétszer 25 bázisponttal), és az év végén kétszer csökkentette azt, novemberben és decemberben (ismét minden alkalommal 25 bázisponttal);

| E. | mivel az euroövezetben az átlagos inflációs ráta 2011-ben 2,7 % volt, ami a 2010-es 1,6 %-os értékhez képest emelkedést jelentett, az M3-növekedés pedig 2011-ben a 2010-es 1,7 %-ról 1,5 %-ra csökkent; |
| --- | --- |

E.

mivel az euroövezetben az átlagos inflációs ráta 2011-ben 2,7 % volt, ami a 2010-es 1,6 %-os értékhez képest emelkedést jelentett, az M3-növekedés pedig 2011-ben a 2010-es 1,7 %-ról 1,5 %-ra csökkent;

| F. | mivel az eurorendszer összevont pénzügyi kimutatása 2011 végén 2 735 milliárd eurót tett ki, ami 2011 folyamán mintegy 36 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

F.

mivel az eurorendszer összevont pénzügyi kimutatása 2011 végén 2 735 milliárd eurót tett ki, ami 2011 folyamán mintegy 36 %-os növekedést jelent;

| G. | mivel az EKB 2011. december 21-én elindította első, hároméves, hosszú távú refinanszírozási műveletét (LTRO), amelynek keretében 489,2 milliárd eurót helyezett ki hároméves lejáratú kölcsönökben; |
| --- | --- |

G.

mivel az EKB 2011. december 21-én elindította első, hároméves, hosszú távú refinanszírozási műveletét (LTRO), amelynek keretében 489,2 milliárd eurót helyezett ki hároméves lejáratú kölcsönökben;

| H. | mivel a magánszektornak nyújtott hitelek növekedése a 2010-es 1,6 %-ról 2011-re jelentősen, 0,4 %-ra lassult, és a magánszektornak nyújtott kölcsönök növekedése a 2010-es 2,4 %-ról 2011-re 1,2 %-ra lassult; |
| --- | --- |

H.

mivel a magánszektornak nyújtott hitelek növekedése a 2010-es 1,6 %-ról 2011-re jelentősen, 0,4 %-ra lassult, és a magánszektornak nyújtott kölcsönök növekedése a 2010-es 2,4 %-ról 2011-re 1,2 %-ra lassult;

| I. | mivel 2011 utolsó negyedévében a széles értelemben vett M3 aggregátumot és a magánszektornak nyújtott hitel éves növekedési arányát tekintve egyaránt jelentős lassulás volt tapasztalható; |
| --- | --- |

I.

mivel 2011 utolsó negyedévében a széles értelemben vett M3 aggregátumot és a magánszektornak nyújtott hitel éves növekedési arányát tekintve egyaránt jelentős lassulás volt tapasztalható;

| J. | mivel az értékpapír-piaci program keretében elszámolt kötvények fennálló mennyisége 2011 végén 211,4 milliárd euró volt; |
| --- | --- |

J.

mivel az értékpapír-piaci program keretében elszámolt kötvények fennálló mennyisége 2011 végén 211,4 milliárd euró volt;

| K. | mivel a 2011. év folyamán fedezetként az eurorendszerbe helyezett eszközök legfőbb összetevői a nem forgalomképes eszközök voltak, amelyek az összes fedezet 23 %-át adták, és mivel a nem forgalomképes értékpapírok és az eszközzel fedezett értékpapírok a fedezetként alkalmazott összes eszköz több mint 40 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2011. év folyamán fedezetként az eurorendszerbe helyezett eszközök legfőbb összetevői a nem forgalomképes eszközök voltak, amelyek az összes fedezet 23 %-át adták, és mivel a nem forgalomképes értékpapírok és az eszközzel fedezett értékpapírok a fedezetként alkalmazott összes eszköz több mint 40 %-át teszik ki;

| L. | mivel az átlagos bruttó államadósság a GDP 85,6 %-áról 88 %-ra emelkedett, és az összesített államháztartási hiány a GDP 6,2 %-áról 4,1 %-ra csökkent; mivel néhány, az euroövezethez tartozó országban nőtt a hiány; |
| --- | --- |

L.

mivel az átlagos bruttó államadósság a GDP 85,6 %-áról 88 %-ra emelkedett, és az összesített államháztartási hiány a GDP 6,2 %-áról 4,1 %-ra csökkent; mivel néhány, az euroövezethez tartozó országban nőtt a hiány;

| M. | mivel az EUMSZ 282. cikke megállapítja, hogy az EKB elsődleges célja az árstabilitás fenntartása, valamint hogy az EKB-nak az árstabilitás sérelme nélkül kell támogatnia az Unió általános gazdaságpolitikáit, továbbá mivel az EKB-t külön feladatokkal ruházták fel az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) kapcsolatban; |
| --- | --- |

M.

mivel az EUMSZ 282. cikke megállapítja, hogy az EKB elsődleges célja az árstabilitás fenntartása, valamint hogy az EKB-nak az árstabilitás sérelme nélkül kell támogatnia az Unió általános gazdaságpolitikáit, továbbá mivel az EKB-t külön feladatokkal ruházták fel az Európai Rendszerkockázati Testülettel (ERKT) kapcsolatban;

| N. | mivel a monetáris politika a legjobban az alacsony infláció jellemezte környezettel tud hozzájárulni a gazdasági növekedésnek, a munkahelyteremtésnek, a társadalmi kohéziónak és a pénzügyi stabilitásnak kedvező feltételek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel a monetáris politika a legjobban az alacsony infláció jellemezte környezettel tud hozzájárulni a gazdasági növekedésnek, a munkahelyteremtésnek, a társadalmi kohéziónak és a pénzügyi stabilitásnak kedvező feltételek megteremtéséhez;

| O. | mivel az EKB 2011. decemberi és 2012. februári hosszú távú refinanszírozási műveletei több mint 1 billió eurót – 489 milliárd, illetve 529,5 milliárd eurót – bocsátottak európai bankok rendelkezésére alacsony kamatozású kölcsönök formájában 3 éves lejárattal, 1 %-os kamatra; |
| --- | --- |

O.

mivel az EKB 2011. decemberi és 2012. februári hosszú távú refinanszírozási műveletei több mint 1 billió eurót – 489 milliárd, illetve 529,5 milliárd eurót – bocsátottak európai bankok rendelkezésére alacsony kamatozású kölcsönök formájában 3 éves lejárattal, 1 %-os kamatra;

| P. | mivel az EKB éves jelentéseiről szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokban előterjesztett, a szavazás átláthatóságával és az összefoglaló jegyzőkönyv közzétételével kapcsolatos ajánlásokat még nem vették figyelembe; |
| --- | --- |

P.

mivel az EKB éves jelentéseiről szóló korábbi európai parlamenti állásfoglalásokban előterjesztett, a szavazás átláthatóságával és az összefoglaló jegyzőkönyv közzétételével kapcsolatos ajánlásokat még nem vették figyelembe;

| Q. | mivel a túlzott infláció megelőzéséhez alapvető fontosságú az árstabilitás; |
| --- | --- |

Q.

mivel a túlzott infláció megelőzéséhez alapvető fontosságú az árstabilitás;

| R. | mivel a kkv-k felé irányuló hiteláramlás fenntartása különösen fontos, mert ők foglalkoztatják az euroövezeten belüli munkaerő 72 %-át, és a nagyvállalatokhoz képest lényegesen nagyobb arányú bruttó munkahelyteremtés (és -megszüntetés) jellemzi őket; |
| --- | --- |

R.

mivel a kkv-k felé irányuló hiteláramlás fenntartása különösen fontos, mert ők foglalkoztatják az euroövezeten belüli munkaerő 72 %-át, és a nagyvállalatokhoz képest lényegesen nagyobb arányú bruttó munkahelyteremtés (és -megszüntetés) jellemzi őket;

Monetáris politika

| 1. | üdvözli az EKB 2011 és 2012 folyamán mutatott proaktív hozzáállását olyan helyzetben, amelyet az euroövezet stabilitását veszélyeztető kockázatok jelentős növekedése jellemez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az EKB 2011 és 2012 folyamán mutatott proaktív hozzáállását olyan helyzetben, amelyet az euroövezet stabilitását veszélyeztető kockázatok jelentős növekedése jellemez;

| 2. | üdvözli az EKB kiállását a jelenlegi válság idején, monetáris politikáját és a pénzügyi piacok stabilizálására irányuló fellépéseit tekintve egyaránt; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az EKB kiállását a jelenlegi válság idején, monetáris politikáját és a pénzügyi piacok stabilizálására irányuló fellépéseit tekintve egyaránt;

| 3. | megjegyzi, hogy középtávon jelentkező inflációtól való félelem, valamint az az EKB irányadó kamatlábainak növelésére irányuló, 2011 áprilisi és júliusi határozatok egyéb tényezők mellett hozzájárulhattak a pénzügyi közvetítők szakpolitikából fakadóan bevezetett kockázati felárainak emelkedéséhez és ezáltal a hitelnövekedés lelassulásához, ami tovább gyengítette a 2011 első negyedévében megfigyelt, eleve erőtlen gazdasági élénkülést; tudomásul veszi, hogy abban az időben fellendült a gazdasági aktivitás és növekedtek az árszintek, s emiatt az EKB attól tartott, hogy középtávon visszatér az infláció; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy középtávon jelentkező inflációtól való félelem, valamint az az EKB irányadó kamatlábainak növelésére irányuló, 2011 áprilisi és júliusi határozatok egyéb tényezők mellett hozzájárulhattak a pénzügyi közvetítők szakpolitikából fakadóan bevezetett kockázati felárainak emelkedéséhez és ezáltal a hitelnövekedés lelassulásához, ami tovább gyengítette a 2011 első negyedévében megfigyelt, eleve erőtlen gazdasági élénkülést; tudomásul veszi, hogy abban az időben fellendült a gazdasági aktivitás és növekedtek az árszintek, s emiatt az EKB attól tartott, hogy középtávon visszatér az infláció;

| 4. | üdvözli a szóban forgó döntések visszavonásáról szóló, 2011 végén hozott későbbi döntést, és a 2012-es további csökkentést, valamint azon, nem szokványos intézkedések elfogadását, amelyek a monetáris transzmissziós mechanizmus helyreállítását célozták; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a szóban forgó döntések visszavonásáról szóló, 2011 végén hozott későbbi döntést, és a 2012-es további csökkentést, valamint azon, nem szokványos intézkedések elfogadását, amelyek a monetáris transzmissziós mechanizmus helyreállítását célozták;

| 5. | megjegyzi, hogy az infláció 2011-ben megfigyelt emelkedése egyéb tényezők mellett elsősorban a növekvő energiaárak és – jóval kisebb mértékben – az emelkedő élelmiszerárak és egyéb nyersanyagárak következménye volt; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az infláció 2011-ben megfigyelt emelkedése egyéb tényezők mellett elsősorban a növekvő energiaárak és – jóval kisebb mértékben – az emelkedő élelmiszerárak és egyéb nyersanyagárak következménye volt;

| 6. | elismeri az EKB által a piacok stabilizálásának segítése érdekében – konkrétan az értékpapír-piaci program (SMP), a hároméves hosszú távú refinanszírozási művelet (LTRO) és a végleges értékpapír-adásvételi művelet (OMT) révén – tett erőfeszítéseket, ugyanakkor rámutat, hogy még nem látszik strukturális megoldás a válságra; |
| --- | --- |

6.

elismeri az EKB által a piacok stabilizálásának segítése érdekében – konkrétan az értékpapír-piaci program (SMP), a hároméves hosszú távú refinanszírozási művelet (LTRO) és a végleges értékpapír-adásvételi művelet (OMT) révén – tett erőfeszítéseket, ugyanakkor rámutat, hogy még nem látszik strukturális megoldás a válságra;

| 7. | tudomásul veszi, hogy az értékpapír-piaci program ideiglenesen segítette a hitelfelvételi költségekre nehezedő nyomás enyhítését azokban az euroövezeti tagállamokban, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségeket tapasztalnak, illetve amelyeket ilyen nehézségek fenyegetnek; rámutat, hogy a szóban forgó értékpapírok sterilizálása érdekében végrehajtott likviditásfelszívó műveletek csökkentették a tartaléktöbblet mértékét, és ezáltal bizonyos mértékben hozzájárultak az euroövezeten belüli egynapos kamatláb (EONIA) feletti kontroll visszaszerzésére irányuló célkitűzés megvalósításához; |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi, hogy az értékpapír-piaci program ideiglenesen segítette a hitelfelvételi költségekre nehezedő nyomás enyhítését azokban az euroövezeti tagállamokban, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségeket tapasztalnak, illetve amelyeket ilyen nehézségek fenyegetnek; rámutat, hogy a szóban forgó értékpapírok sterilizálása érdekében végrehajtott likviditásfelszívó műveletek csökkentették a tartaléktöbblet mértékét, és ezáltal bizonyos mértékben hozzájárultak az euroövezeten belüli egynapos kamatláb (EONIA) feletti kontroll visszaszerzésére irányuló célkitűzés megvalósításához;

| 8. | tudomásul veszi, hogy míg a két, hároméves hosszú távú refinanszírozási művelet hatékonyan előzte meg a hitelszűke kialakulását, továbbra is kérdéses, hogy képes-e a pénzügyi ágazat visszafizetni az EKB-tól kapott kölcsönöket; rámutat, hogy az eredmények a hitelállomány bővülése tekintetében elégtelenek; megjegyzi, hogy az első hároméves LTRO program 2011. december 21-i elindításáról szóló határozat egybeesett az értékpapír-piaci program lezárásával; tudomásul veszi, hogy az EKB egyik műveletét sem tekinti az államadósság közvetlen finanszírozásának; |
| --- | --- |

8.

tudomásul veszi, hogy míg a két, hároméves hosszú távú refinanszírozási művelet hatékonyan előzte meg a hitelszűke kialakulását, továbbra is kérdéses, hogy képes-e a pénzügyi ágazat visszafizetni az EKB-tól kapott kölcsönöket; rámutat, hogy az eredmények a hitelállomány bővülése tekintetében elégtelenek; megjegyzi, hogy az első hároméves LTRO program 2011. december 21-i elindításáról szóló határozat egybeesett az értékpapír-piaci program lezárásával; tudomásul veszi, hogy az EKB egyik műveletét sem tekinti az államadósság közvetlen finanszírozásának;

| 9. | kéri az EKB-t, hogy havi jelentésében tegyen közzé számadatokat az egyes tagállamok pénzügyi intézmények által fedezetként kihelyezett államadósságának összegéről; |
| --- | --- |

9.

kéri az EKB-t, hogy havi jelentésében tegyen közzé számadatokat az egyes tagállamok pénzügyi intézmények által fedezetként kihelyezett államadósságának összegéről;

| 10. | tudomásul veszi a kockázatok bajba került bankoktól és kormányzatoktól az EKB mérlegébe való átruházását, amelynek értéke jelenleg meghaladja az euroövezet GDP-jének 30 %-át; hangsúlyozza, hogy a hároméves hosszú távú refinanszírozási műveletek nem nyújtanak alapvető megoldást a válságra; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi a kockázatok bajba került bankoktól és kormányzatoktól az EKB mérlegébe való átruházását, amelynek értéke jelenleg meghaladja az euroövezet GDP-jének 30 %-át; hangsúlyozza, hogy a hároméves hosszú távú refinanszírozási műveletek nem nyújtanak alapvető megoldást a válságra;

| 11. | mélységes aggodalmának ad hangot a likviditási többlet 2011 során és különösen a második félévben megfigyelt emelkedő szintjével kapcsolatosan, ami a bankok közötti bizalom hiányából és a reálgazdaságnak történő hitelezés hiányából ered, amelyek bizonyos tagállamok állami vagy magánszektorának gazdasági stagnálása és túlzott eladósodottsága következményeként létrejövő bizonytalanságnak tudhatók be; rámutat, hogy ez a helyzet, amely a likviditási csapda kialakulásával fenyegető kockázatokra utal, gyengíti a monetáris politika terén tett erőfeszítések hatékonyságát; |
| --- | --- |

11.

mélységes aggodalmának ad hangot a likviditási többlet 2011 során és különösen a második félévben megfigyelt emelkedő szintjével kapcsolatosan, ami a bankok közötti bizalom hiányából és a reálgazdaságnak történő hitelezés hiányából ered, amelyek bizonyos tagállamok állami vagy magánszektorának gazdasági stagnálása és túlzott eladósodottsága következményeként létrejövő bizonytalanságnak tudhatók be; rámutat, hogy ez a helyzet, amely a likviditási csapda kialakulásával fenyegető kockázatokra utal, gyengíti a monetáris politika terén tett erőfeszítések hatékonyságát;

| 12. | tudomásul veszi, hogy a más központi bankok számára megnyitott swapkeretek, valamint a fő refinanszírozási műveletek alkalmazása, a rögzített kamatú teljes allokációval járó közép- és hosszú távú refinanszírozási műveletek, az aktív oldali rendelkezésre állás alkalmazása és a betéti rendelkezésre állás mind lényegesen magas szinten maradt 2011-ben, ami súlyos zavart jelez a monetáris transzmissziós mechanizmus és az euroövezeti bankközi hitelezési piac tekintetében; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi, hogy a más központi bankok számára megnyitott swapkeretek, valamint a fő refinanszírozási műveletek alkalmazása, a rögzített kamatú teljes allokációval járó közép- és hosszú távú refinanszírozási műveletek, az aktív oldali rendelkezésre állás alkalmazása és a betéti rendelkezésre állás mind lényegesen magas szinten maradt 2011-ben, ami súlyos zavart jelez a monetáris transzmissziós mechanizmus és az euroövezeti bankközi hitelezési piac tekintetében;

| 13. | aggodalmának ad hangot a nemzeti központi bankok által 2011 folyamán az EKB engedélyével biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) lényegesen magas szintje miatt; kéri az adott tételek pontos tartalmának további közzétételét, illetve az e tartalomra, az annak alapjául szolgáló műveletekre és a hozzájuk kapcsolódó feltételekre vonatkozó kiegészítő információk biztosítását; |
| --- | --- |

13.

aggodalmának ad hangot a nemzeti központi bankok által 2011 folyamán az EKB engedélyével biztosított rendkívüli likviditási segítségnyújtás (ELA) lényegesen magas szintje miatt; kéri az adott tételek pontos tartalmának további közzétételét, illetve az e tartalomra, az annak alapjául szolgáló műveletekre és a hozzájuk kapcsolódó feltételekre vonatkozó kiegészítő információk biztosítását;

| 14. | megjegyzi, hogy a vállalkozások és háztartások számára rendelkezésre álló hitel volumene még mindig messze a válság előtti szint alatt marad, és hogy növekedése 2011-ben lelassult; hangsúlyozza, hogy ez a tény, valamint az, hogy a betéti rendelkezésre állás 2012. szeptember 28-án315 754 millió eurót tett ki, egyértelműen indokolta az EKB azon döntését, hogy csökkenti az aktív oldali rendelkezésre állás, a fő refinanszírozási műveletek és a betéti rendelkezésre állás esetében alkalmazott kamatokat; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy a vállalkozások és háztartások számára rendelkezésre álló hitel volumene még mindig messze a válság előtti szint alatt marad, és hogy növekedése 2011-ben lelassult; hangsúlyozza, hogy ez a tény, valamint az, hogy a betéti rendelkezésre állás 2012. szeptember 28-án315 754 millió eurót tett ki, egyértelműen indokolta az EKB azon döntését, hogy csökkenti az aktív oldali rendelkezésre állás, a fő refinanszírozási műveletek és a betéti rendelkezésre állás esetében alkalmazott kamatokat;

| 15. | tudomásul veszi az EKB fedezeti követelmények enyhítésével kapcsolatos intézkedéseit és az EKB eszközzel fedezett értékpapírokra (ABS) vonatkozó fedezeti szabályokkal kapcsolatos álláspontját, mivel ezek szorosan összefüggnek a háztartásoknak és a kkv-knak nyújtott hitelekkel; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi az EKB fedezeti követelmények enyhítésével kapcsolatos intézkedéseit és az EKB eszközzel fedezett értékpapírokra (ABS) vonatkozó fedezeti szabályokkal kapcsolatos álláspontját, mivel ezek szorosan összefüggnek a háztartásoknak és a kkv-knak nyújtott hitelekkel;

| 16. | továbbra is aggasztja azonban a refinanszírozási műveletek keretében fedezetként az eurorendszerbe helyezett nem forgalomképes eszközök és eszközzel fedezett értékpapírok rendkívül magas szintje; kéri az EKB-t, hogy nyújtson tájékoztatást arról, mely központi bankok fogadtak el ilyen értékpapírokat, valamint adjon részletes tájékoztatást a valamennyi eszköz, köztük az értékvesztett eszközök esetében alkalmazott értékelési módszerekről; |
| --- | --- |

16.

továbbra is aggasztja azonban a refinanszírozási műveletek keretében fedezetként az eurorendszerbe helyezett nem forgalomképes eszközök és eszközzel fedezett értékpapírok rendkívül magas szintje; kéri az EKB-t, hogy nyújtson tájékoztatást arról, mely központi bankok fogadtak el ilyen értékpapírokat, valamint adjon részletes tájékoztatást a valamennyi eszköz, köztük az értékvesztett eszközök esetében alkalmazott értékelési módszerekről;

| 17. | úgy véli, hogy az állami és a regionális kormányzatok kötvényei esetében egyazon normáknak kell vonatkozniuk a fedezeti szabályokra azokban az esetekben, amikor a régiók jogalkotási és adóügyi hatáskörökkel rendelkeznek, mivel mindkét fajta kötvény érdemben befolyásolja az EKB monetáris politikájának jó közvetítését; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az állami és a regionális kormányzatok kötvényei esetében egyazon normáknak kell vonatkozniuk a fedezeti szabályokra azokban az esetekben, amikor a régiók jogalkotási és adóügyi hatáskörökkel rendelkeznek, mivel mindkét fajta kötvény érdemben befolyásolja az EKB monetáris politikájának jó közvetítését;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a központi bankok által nyújtott különleges likviditási támogatást feltételekhez kell kötni, így az ilyen támogatásban részesülő intézményeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy a reálgazdaságnak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak és a háztartásoknak nyújtandó kölcsönökre irányuló célkitűzések megállapítása révén megnövelik a hitelek szintjét, aminek elmaradása esetén a szóban forgó erőfeszítések hatástalanok maradnának; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a központi bankok által nyújtott különleges likviditási támogatást feltételekhez kell kötni, így az ilyen támogatásban részesülő intézményeknek kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy a reálgazdaságnak, különösen a kis- és középvállalkozásoknak és a háztartásoknak nyújtandó kölcsönökre irányuló célkitűzések megállapítása révén megnövelik a hitelek szintjét, aminek elmaradása esetén a szóban forgó erőfeszítések hatástalanok maradnának;

| 19. | kéri az EKB-t, hogy a tagállami kormányokkal, az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságokkal és a Bizottsággal szorosan együttműködve mérlegelje egy olyan keret bevezetését, mint a Bank of England által a brit pénzügyminisztériummal partnerségben kidolgozott MERLIN program, amely a központi bank nem szokványos eszközeihez való hozzáféréshez kapcsolódó feltételeket – például a kkv-k számára nyújtott kölcsönökre vonatkozó célokat – érinti; |
| --- | --- |

19.

kéri az EKB-t, hogy a tagállami kormányokkal, az illetékes nemzeti felügyeleti hatóságokkal és a Bizottsággal szorosan együttműködve mérlegelje egy olyan keret bevezetését, mint a Bank of England által a brit pénzügyminisztériummal partnerségben kidolgozott MERLIN program, amely a központi bank nem szokványos eszközeihez való hozzáféréshez kapcsolódó feltételeket – például a kkv-k számára nyújtott kölcsönökre vonatkozó célokat – érinti;

| 20. | figyelmeztet rá, hogy megfelelő feltételek hiányában előfordulhat, hogy az olyan, nem szokványos intézkedések, mint a három éves hosszú távú refinanszírozási műveletek (LTRO) nem eredményezik a kívánt hatást, növelve a volatilitást és kedvezve a eszközbuborékok kialakulásának a pénzügyi piacokon, vagy pedig elősegítve a hitelnyújtással kapcsolatos érdemi ellentételezés nélküli tőkeáttétel-csökkentést; ezért felhívja az EKB-t, hogy alaposan elemezze a szóban forgó vagy egyéb intézkedések mind kívánt, mind nemkívánt hatásait; |
| --- | --- |

20.

figyelmeztet rá, hogy megfelelő feltételek hiányában előfordulhat, hogy az olyan, nem szokványos intézkedések, mint a három éves hosszú távú refinanszírozási műveletek (LTRO) nem eredményezik a kívánt hatást, növelve a volatilitást és kedvezve a eszközbuborékok kialakulásának a pénzügyi piacokon, vagy pedig elősegítve a hitelnyújtással kapcsolatos érdemi ellentételezés nélküli tőkeáttétel-csökkentést; ezért felhívja az EKB-t, hogy alaposan elemezze a szóban forgó vagy egyéb intézkedések mind kívánt, mind nemkívánt hatásait;

| 21. | Tudomásul veszi, hogy mivel a monetáris transzmissziós mechanizmus nem működik megfelelően, az EKB-nak módot kell keresnie arra, hogy közvetlenebb formában célozza meg a kis- és középvállalkozásokat; rámutat, hogy jelenleg az euróövezet országaiban működő, hasonló kkv-k nem rendelkeznek hasonló hozzáféréssel a hitelekhez, annak ellenére, hogy hasonló gazdasági kilátásokkal rendelkeznek és hasonló kockázatok fenyegetik őket; kéri az EKB-t, hogy hajtson végre olyan politikát, melynek keretében kkv-knek nyújtott, értékpapírosított hiteleket vásárol fel közvetlenül, különösen néhány olyan tagállamtól, ahol a monetáris transzmissziós mechanizmus kudarcot vallott; hangsúlyozza, hogy e szakpolitikának az összeg és az idő tekintetében korlátozottnak és teljes mértékben sterilizáltnak kell lennie, valamint e politikát úgy kell kialakítani, hogy az EKB mérlegét ne terheljék kockázatok; |
| --- | --- |

21.

Tudomásul veszi, hogy mivel a monetáris transzmissziós mechanizmus nem működik megfelelően, az EKB-nak módot kell keresnie arra, hogy közvetlenebb formában célozza meg a kis- és középvállalkozásokat; rámutat, hogy jelenleg az euróövezet országaiban működő, hasonló kkv-k nem rendelkeznek hasonló hozzáféréssel a hitelekhez, annak ellenére, hogy hasonló gazdasági kilátásokkal rendelkeznek és hasonló kockázatok fenyegetik őket; kéri az EKB-t, hogy hajtson végre olyan politikát, melynek keretében kkv-knek nyújtott, értékpapírosított hiteleket vásárol fel közvetlenül, különösen néhány olyan tagállamtól, ahol a monetáris transzmissziós mechanizmus kudarcot vallott; hangsúlyozza, hogy e szakpolitikának az összeg és az idő tekintetében korlátozottnak és teljes mértékben sterilizáltnak kell lennie, valamint e politikát úgy kell kialakítani, hogy az EKB mérlegét ne terheljék kockázatok;

| 22. | hangsúlyozza, hogy ezeket a feltételeket közvetlenül össze kell kapcsolni a bankok által a nem szokványos monetáris politikai intézkedések és a mentőcsomagok révén biztosított gazdasági előnyökkel, biztosítva, hogy a szóban forgó politikák által lehetővé tett új bevételek a hitelkihelyezés fokozódását eredményezzék; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy ezeket a feltételeket közvetlenül össze kell kapcsolni a bankok által a nem szokványos monetáris politikai intézkedések és a mentőcsomagok révén biztosított gazdasági előnyökkel, biztosítva, hogy a szóban forgó politikák által lehetővé tett új bevételek a hitelkihelyezés fokozódását eredményezzék;

| 23. | emlékeztet rá, hogy a válságot megelőző évek fenntarthatatlan hitelnövekedésére tekintettel a monetáris politika is osztozik az eszközárbuborékok kialakulásáért való felelősségben, annak ellenére, hogy az árstabilitás biztosítva volt; hangsúlyozza, hogy az eszközárakkal kapcsolatos tendenciák és a hiteldinamikák fontos mutatók a pénzügyi stabilitás nyomon követéséhez; |
| --- | --- |

23.

emlékeztet rá, hogy a válságot megelőző évek fenntarthatatlan hitelnövekedésére tekintettel a monetáris politika is osztozik az eszközárbuborékok kialakulásáért való felelősségben, annak ellenére, hogy az árstabilitás biztosítva volt; hangsúlyozza, hogy az eszközárakkal kapcsolatos tendenciák és a hiteldinamikák fontos mutatók a pénzügyi stabilitás nyomon követéséhez;

| 24. | emlékeztet a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv (CRD) tárgyalási folyamata során elfoglalt álláspontjára, amely szerint további feltételeket kell szabni az EKB likviditási támogatásában részesült intézmények számára; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet a tőkekövetelményekről szóló IV. irányelv (CRD) tárgyalási folyamata során elfoglalt álláspontjára, amely szerint további feltételeket kell szabni az EKB likviditási támogatásában részesült intézmények számára;

| 25. | úgy véli, hogy a TARGET 2 elszámolási rendszer kulcsfontosságú szerepet látszott az euroövezeti pénzügyi rendszer integritásának megőrzésében; ugyanakkor megjegyzi, hogy a TARGET 2 jelentős egyensúlyhiányai rámutatnak az euroövezeten belüli pénzügyi piacok aggasztó széttöredezettségére, valamint az azokban az euroövezeti tagállamokban tapasztalható tőkekiáramlásra, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségeket tapasztalnak, illetve amelyeket ilyen nehézségek fenyegetnek; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a TARGET 2 elszámolási rendszer kulcsfontosságú szerepet látszott az euroövezeti pénzügyi rendszer integritásának megőrzésében; ugyanakkor megjegyzi, hogy a TARGET 2 jelentős egyensúlyhiányai rámutatnak az euroövezeten belüli pénzügyi piacok aggasztó széttöredezettségére, valamint az azokban az euroövezeti tagállamokban tapasztalható tőkekiáramlásra, amelyek pénzügyi stabilitásuk tekintetében súlyos nehézségeket tapasztalnak, illetve amelyeket ilyen nehézségek fenyegetnek;

| 26. | üdvözli, hogy az EKB és az eurorendszer 2011-es éves jelentésében átláthatóbbá teszi a TARGET 2 rendszert; kéri az EKB-t és az eurorendszert, hogy havonta közöljön statisztikát a rendszer alakulásáról; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy az EKB és az eurorendszer 2011-es éves jelentésében átláthatóbbá teszi a TARGET 2 rendszert; kéri az EKB-t és az eurorendszert, hogy havonta közöljön statisztikát a rendszer alakulásáról;

| 27. | úgy véli, hogy a TARGET 2 rendszer elengedhetetlen az euró megfelelő működéséhez; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a TARGET 2 rendszer elengedhetetlen az euró megfelelő működéséhez;

| 28. | hangsúlyozza, hogy az euroövezet számára érdekes tanulságokat lehet levonni más föderális jellegű monetáris uniók, így például az Egyesült Államok fizetési mérlege működésének tanulmányozásából; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy az euroövezet számára érdekes tanulságokat lehet levonni más föderális jellegű monetáris uniók, így például az Egyesült Államok fizetési mérlege működésének tanulmányozásából;

| 29. | kéri az EKB-t és a Bizottságot annak megfontolására, hogy megfelelő jogalapot nyújt-e az EUMSZ 129. cikkének (3) bekezdése és 129. cikkének (4) bekezdése eurorendszer szerinti összevont mérleg általános átláthatóságának fokozásához és alaposabb részletezéséhez; |
| --- | --- |

29.

kéri az EKB-t és a Bizottságot annak megfontolására, hogy megfelelő jogalapot nyújt-e az EUMSZ 129. cikkének (3) bekezdése és 129. cikkének (4) bekezdése eurorendszer szerinti összevont mérleg általános átláthatóságának fokozásához és alaposabb részletezéséhez;

A gazdasági válság és az EKB

| 30. | felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé az OMT programmal kapcsolatos jogi határozatot, hogy alaposabban lehessen elemezni annak részleteit és következményeit; |
| --- | --- |

30.

felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé az OMT programmal kapcsolatos jogi határozatot, hogy alaposabban lehessen elemezni annak részleteit és következményeit;

| 31. | üdvözli, hogy az EKB kötelezettséget vállalt arra, hogy egyenrangú státuszt biztosít a jövőbeni OMT programokkal kapcsolatos eszközportfóliók számára, és hogy a többlettartalékok felszámolása érdekében hangsúlyt helyez valamennyi OMT beszerzés sterilizálására; ugyanakkor tudomásul veszi, hogy ezek a sterilizációs intézkedések kihívásokkal járnak, ami rávilágít a hatások alapos nyomon követésének és értékelésének szükségességére; úgy véli, hogy az OMT program megfelelhet az olyan országok igényeinek, amelyek megmentése hamarosan véget ér, és ismét megkezdik adósságinstrumentumaik kibocsátását; |
| --- | --- |

31.

üdvözli, hogy az EKB kötelezettséget vállalt arra, hogy egyenrangú státuszt biztosít a jövőbeni OMT programokkal kapcsolatos eszközportfóliók számára, és hogy a többlettartalékok felszámolása érdekében hangsúlyt helyez valamennyi OMT beszerzés sterilizálására; ugyanakkor tudomásul veszi, hogy ezek a sterilizációs intézkedések kihívásokkal járnak, ami rávilágít a hatások alapos nyomon követésének és értékelésének szükségességére; úgy véli, hogy az OMT program megfelelhet az olyan országok igényeinek, amelyek megmentése hamarosan véget ér, és ismét megkezdik adósságinstrumentumaik kibocsátását;

| 32. | rámutat, hogy a jelenlegi válság aggodalomra ad okot, mivel veszélyezteti a tagállamok által költségvetési konszolidációjuk és a válságra reagáló stratégiáik tekintetében tett erőfeszítéseket; megjegyzi, hogy az euroövezet több tagállamában jelenleg tapasztalható súlyos gazdasági visszaesés ezen országokban negatív gazdasági és államháztartási következményekkel jár, például az adóbevételek és a szociális kiadások terén, tovább súlyosbítva államadóssági problémáikat; |
| --- | --- |

32.

rámutat, hogy a jelenlegi válság aggodalomra ad okot, mivel veszélyezteti a tagállamok által költségvetési konszolidációjuk és a válságra reagáló stratégiáik tekintetében tett erőfeszítéseket; megjegyzi, hogy az euroövezet több tagállamában jelenleg tapasztalható súlyos gazdasági visszaesés ezen országokban negatív gazdasági és államháztartási következményekkel jár, például az adóbevételek és a szociális kiadások terén, tovább súlyosbítva államadóssági problémáikat;

| 33. | rámutat, hogy a kormányzatok és a pénzügyi intézmények tartósan sebezhetőnek mutatkoznak, és hogy az állampapírok és a bankok közötti negatív visszacsatolási láncot csak pénzügyi konszolidációval és a bankszektor feltőkésítésével lehet megszakítani, gazdasági növekedés közepette; |
| --- | --- |

33.

rámutat, hogy a kormányzatok és a pénzügyi intézmények tartósan sebezhetőnek mutatkoznak, és hogy az állampapírok és a bankok közötti negatív visszacsatolási láncot csak pénzügyi konszolidációval és a bankszektor feltőkésítésével lehet megszakítani, gazdasági növekedés közepette;

| 34. | úgy véli, hogy a költségvetéseknek az euroövezet egyes országaiban tapasztalható fenntarthatatlanságát részben a jelenleg is tartó gazdasági recesszió okozza, melynek következtében nő a munkanélküliség és zuhannak az adóbevételek; ezért megerősíti, hogy az Unió kulcsfontosságú prioritásának kell tekinteni a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítására irányuló politikákat; |
| --- | --- |

34.

úgy véli, hogy a költségvetéseknek az euroövezet egyes országaiban tapasztalható fenntarthatatlanságát részben a jelenleg is tartó gazdasági recesszió okozza, melynek következtében nő a munkanélküliség és zuhannak az adóbevételek; ezért megerősíti, hogy az Unió kulcsfontosságú prioritásának kell tekinteni a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítására irányuló politikákat;

| 35. | ösztönzi Mario Draghi EKB-elnököt, hogy folytassa az elődje, Jean-Claude Trichet által megkezdett hagyományt, aki az eurocsoport ülésein újra és újra felvetette a makrogazdasági egyensúlyhiány kérdését, különösen pedig a termelékenység és a bérek növekedése közti aránytalanságokat, amelyek a tagállamok versenyképességi szintjei között szembeszökő eltéréseket eredményeztek; |
| --- | --- |

35.

ösztönzi Mario Draghi EKB-elnököt, hogy folytassa az elődje, Jean-Claude Trichet által megkezdett hagyományt, aki az eurocsoport ülésein újra és újra felvetette a makrogazdasági egyensúlyhiány kérdését, különösen pedig a termelékenység és a bérek növekedése közti aránytalanságokat, amelyek a tagállamok versenyképességi szintjei között szembeszökő eltéréseket eredményeztek;

| 36. | úgy véli, hogy a gazdasági és monetáris unió jövőjéről folytatott jelenlegi vita keretében értékelni kell az EKB fellépéseit; rámutat, hogy felszólított a gazdasági és monetáris unió költségvetési kapacitásának az EU költségvetésén belül történő és konkrét saját forrásokon (köztük a pénzügyi tranzakciós adón) alapuló fokozására a növekedés és a társadalmi kohézió támogatása, valamint a közvetlenül a monetáris unióhoz kapcsolódó egyensúlyhiány, strukturális divergenciák és pénzügyi vészhelyzetek orvoslása érdekében, nem sértve az uniós költségvetés közös politikák finanszírozására irányuló hagyományos funkcióit; meggyőződése, hogy egy ilyen költségvetési politikával jelentősen javulna a gazdasági és monetáris unión belüli eszközkombináció; |
| --- | --- |

36.

úgy véli, hogy a gazdasági és monetáris unió jövőjéről folytatott jelenlegi vita keretében értékelni kell az EKB fellépéseit; rámutat, hogy felszólított a gazdasági és monetáris unió költségvetési kapacitásának az EU költségvetésén belül történő és konkrét saját forrásokon (köztük a pénzügyi tranzakciós adón) alapuló fokozására a növekedés és a társadalmi kohézió támogatása, valamint a közvetlenül a monetáris unióhoz kapcsolódó egyensúlyhiány, strukturális divergenciák és pénzügyi vészhelyzetek orvoslása érdekében, nem sértve az uniós költségvetés közös politikák finanszírozására irányuló hagyományos funkcióit; meggyőződése, hogy egy ilyen költségvetési politikával jelentősen javulna a gazdasági és monetáris unión belüli eszközkombináció;

| 37. | megjegyzi, hogy az EKB vonakodik kivenni a részét az adósság-átütemezési folyamatokból, így a másodlagos piacokon névérték alatt vásárolt kötvények tekintetében; megjegyzi, hogy az EKB mindeddig nem mutat hajlandóságot arra, hogy információkat tegyen közzé erre vonatkozóan, többek között a görög állampapírok vételárát illetően; tudomásul veszi, hogy az EKB úgy ítélte meg, hogy részvétele monetáris államháztartás-finanszírozásnak felelt volna meg; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy az EKB vonakodik kivenni a részét az adósság-átütemezési folyamatokból, így a másodlagos piacokon névérték alatt vásárolt kötvények tekintetében; megjegyzi, hogy az EKB mindeddig nem mutat hajlandóságot arra, hogy információkat tegyen közzé erre vonatkozóan, többek között a görög állampapírok vételárát illetően; tudomásul veszi, hogy az EKB úgy ítélte meg, hogy részvétele monetáris államháztartás-finanszírozásnak felelt volna meg;

| 38. | emlékeztet rá, hogy az EKB jelezte, kész együttműködni a nemzeti központi bankokkal és a tagállami kormányokkal egy olyan mechanizmus létrehozása érdekében, amelynek célja, hogy az értékpapír-piaci program révén a monetáris célból tartott görög állampapírokkal kapcsolatban elért profitot az adósság csökkentésére irányuló erőfeszítésekre fordítsák; kéri az említett feleket, hogy körültekintően alakítsák ki a mechanizmust; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet rá, hogy az EKB jelezte, kész együttműködni a nemzeti központi bankokkal és a tagállami kormányokkal egy olyan mechanizmus létrehozása érdekében, amelynek célja, hogy az értékpapír-piaci program révén a monetáris célból tartott görög állampapírokkal kapcsolatban elért profitot az adósság csökkentésére irányuló erőfeszítésekre fordítsák; kéri az említett feleket, hogy körültekintően alakítsák ki a mechanizmust;

| 39. | megjegyzi, hogy a bizonyos gazdaságokban kialakult gazdasági helyzet olyan komoly tőkeáramlásokat generál, amelyek súlyosbítják a szóban forgó gazdaságok finanszírozási nehézségeit és rövid, valamint – még inkább – hosszú távon fenntarthatatlanok; hangsúlyozza, hogy ezek az egyensúlyhiányok jelentős torzító hatásokkal jártak és költséges negatív externáliákhoz vezettek, továbbá az euroövezet egésze számára problémát jelentenek, mivel valamennyi gazdaságának stabilitását veszélyeztetik; rámutat, ezeket az egyensúlyhiányokat csak akkor lehet kezelni, ha olyan, átfogó és messze ható megoldás születik az euroövezeti válságra, amelynek alapja a szolidaritást és a felelősséget összekapcsoló megközelítésmód; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy a bizonyos gazdaságokban kialakult gazdasági helyzet olyan komoly tőkeáramlásokat generál, amelyek súlyosbítják a szóban forgó gazdaságok finanszírozási nehézségeit és rövid, valamint – még inkább – hosszú távon fenntarthatatlanok; hangsúlyozza, hogy ezek az egyensúlyhiányok jelentős torzító hatásokkal jártak és költséges negatív externáliákhoz vezettek, továbbá az euroövezet egésze számára problémát jelentenek, mivel valamennyi gazdaságának stabilitását veszélyeztetik; rámutat, ezeket az egyensúlyhiányokat csak akkor lehet kezelni, ha olyan, átfogó és messze ható megoldás születik az euroövezeti válságra, amelynek alapja a szolidaritást és a felelősséget összekapcsoló megközelítésmód;

| 40. | kéri, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak arra, hogy a trojkát, melyben az EKB képviselői részt vesznek, demokratikusan elszámoltathatóvá tegyék az Európai Parlament felé; hangsúlyozza, hogy a Parlamentben jelenleg tartott nyilvános meghallgatások nem elegendőek a demokratikus elszámoltathatóság biztosításához; |
| --- | --- |

40.

kéri, hogy vizsgálják meg, milyen lehetőségek vannak arra, hogy a trojkát, melyben az EKB képviselői részt vesznek, demokratikusan elszámoltathatóvá tegyék az Európai Parlament felé; hangsúlyozza, hogy a Parlamentben jelenleg tartott nyilvános meghallgatások nem elegendőek a demokratikus elszámoltathatóság biztosításához;

| 41. | felhívja az EKB-t, hogy a monetáris párbeszéd keretében és következő éves jelentésében értékelje utólagosan a kiigazító programokban való részvételét és azok hatásait, illetve a részvételéből eredő lehetséges összeférhetetlenségeket, valamint makrogazdasági feltételezései és forgatókönyvei megfelelőségét; |
| --- | --- |

41.

felhívja az EKB-t, hogy a monetáris párbeszéd keretében és következő éves jelentésében értékelje utólagosan a kiigazító programokban való részvételét és azok hatásait, illetve a részvételéből eredő lehetséges összeférhetetlenségeket, valamint makrogazdasági feltételezései és forgatókönyvei megfelelőségét;

Bankunió

| 42. | sürgősnek tartja a bankunió létrehozását, mely projekt csak az eszközök, felelősségi körök és az átfogó demokratikus elszámoltathatóság koherens összekapcsolása révén válik lehetségessé; |
| --- | --- |

42.

sürgősnek tartja a bankunió létrehozását, mely projekt csak az eszközök, felelősségi körök és az átfogó demokratikus elszámoltathatóság koherens összekapcsolása révén válik lehetségessé;

| 43. | úgy véli, hogy a javasolt „bankuniónak” ahhoz, hogy leküzdje a gazdasági és monetáris unióban rejlő strukturális hiányosságokat és hatékonyan fékezze meg az átható morális kockázatot, az Unió pénzügyi szolgáltatási szektorának korábbi reformjára – többek között az Európai Bankhatóság (EBH), az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és az ERKT létrehozására –, valamint főként az euroövezetben a megerősített gazdasági kormányzásra, továbbá az európai szemeszter új költségvetési keretére kell támaszkodnia az uniós bankszektor nagyobb mértékű ellenálló képességének és versenyképességének, az abba vetett fokozott bizalom, továbbá a megnövekedett tőketartalék biztosítása érdekében, megelőzendő, hogy a tagállamok állami költségvetéseinek kelljen viselniük a jövőbeni bankmentések költségeit; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a javasolt „bankuniónak” ahhoz, hogy leküzdje a gazdasági és monetáris unióban rejlő strukturális hiányosságokat és hatékonyan fékezze meg az átható morális kockázatot, az Unió pénzügyi szolgáltatási szektorának korábbi reformjára – többek között az Európai Bankhatóság (EBH), az Európai Értékpapír-piaci Hatóság (ESMA), az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) és az ERKT létrehozására –, valamint főként az euroövezetben a megerősített gazdasági kormányzásra, továbbá az európai szemeszter új költségvetési keretére kell támaszkodnia az uniós bankszektor nagyobb mértékű ellenálló képességének és versenyképességének, az abba vetett fokozott bizalom, továbbá a megnövekedett tőketartalék biztosítása érdekében, megelőzendő, hogy a tagállamok állami költségvetéseinek kelljen viselniük a jövőbeni bankmentések költségeit;

| 44. | sürgeti az egységes felügyeleti mechanizmus mielőbbi bevezetését az euroövezetbeli bankrendszer hitelességének fokozása érdekében; rámutat, hogy a felügyeleti feladatok EKB-re való átruházása nem sérti a monetáris politikától teljes mértékben elválasztott jövőbeli és az eddigieknél átfogóbb struktúra rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását; |
| --- | --- |

44.

sürgeti az egységes felügyeleti mechanizmus mielőbbi bevezetését az euroövezetbeli bankrendszer hitelességének fokozása érdekében; rámutat, hogy a felügyeleti feladatok EKB-re való átruházása nem sérti a monetáris politikától teljes mértékben elválasztott jövőbeli és az eddigieknél átfogóbb struktúra rendes jogalkotási eljárás keretében történő elfogadását;

| 45. | üdvözli az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozására irányuló jelenlegi erőfeszítéseket; rámutat, hogy a bankunióhoz szükséges bőséges jogi eszköztár kiteljesítése érdekében tökéletesített javaslatokra van szükség a bankkonszolidációra, az egységes európai szanálási hatóságra, valamint a betétbiztosítási rendszerekre irányulóan; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az egységes felügyeleti mechanizmus létrehozására irányuló jelenlegi erőfeszítéseket; rámutat, hogy a bankunióhoz szükséges bőséges jogi eszköztár kiteljesítése érdekében tökéletesített javaslatokra van szükség a bankkonszolidációra, az egységes európai szanálási hatóságra, valamint a betétbiztosítási rendszerekre irányulóan;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az EKB felügyeleti funkcióit kiegészítő, új európai bankszanálási alapra és európai betétbiztosítási rendszerre vonatkozóan; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatokat az EKB felügyeleti funkcióit kiegészítő, új európai bankszanálási alapra és európai betétbiztosítási rendszerre vonatkozóan;

| 47. | rendkívül fontosnak tartja, hogy hatékony biztosítékokat vezessenek be annak elkerülése érdekében, hogy az EKB monetáris politikája és felügyeleti hatáskörei egymásnak ellentmondó prioritásokat tükrözzenek; hangsúlyozza, hogy az EKB monetáris politikával kapcsolatos hatáskörének bármiféle szűkítését, valamint felügyeleti hatásköreinek sürgető monetáris politikai okok nyomán történő szűkítését a lehetséges ellentétek azonosítását és megoldását célzó megfelelő mechanizmus segítségével kell orvosolni; |
| --- | --- |

47.

rendkívül fontosnak tartja, hogy hatékony biztosítékokat vezessenek be annak elkerülése érdekében, hogy az EKB monetáris politikája és felügyeleti hatáskörei egymásnak ellentmondó prioritásokat tükrözzenek; hangsúlyozza, hogy az EKB monetáris politikával kapcsolatos hatáskörének bármiféle szűkítését, valamint felügyeleti hatásköreinek sürgető monetáris politikai okok nyomán történő szűkítését a lehetséges ellentétek azonosítását és megoldását célzó megfelelő mechanizmus segítségével kell orvosolni;

| 48. | hangsúlyozza a bankunióra irányuló projekttel kapcsolatos nehézségeket, melyek a makacs gazdasági válságban gyökereznek, amely olyan folyamatot eredményez, melynek során a bankok tevékenységeiket ismét nemzeti szintre helyezik; úgy véli, hogy ez alááshatja az egységes piac szellemét és hatékonyságát; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a bankunióra irányuló projekttel kapcsolatos nehézségeket, melyek a makacs gazdasági válságban gyökereznek, amely olyan folyamatot eredményez, melynek során a bankok tevékenységeiket ismét nemzeti szintre helyezik; úgy véli, hogy ez alááshatja az egységes piac szellemét és hatékonyságát;

| 49. | megjegyzi, hogy a bankunió létrehozásával kapcsolatos, szilárdabb és rugalmasabb pénzügyi rendszer megvalósítását célzó vita szorosan kapcsolódik a bankszektorban végrehajtandó, többek közt az OECD ajánlásai és a Vickers-, illetve a Liikanen-jelentésben bemutatott ajánlások által inspirált elhatárolás és intézményi elkülönítés megtervezésének és bevezetésének szükségességéhez, valamint az árnyék-bankrendszer teljes körű szabályozásának igényéhez; |
| --- | --- |

49.

megjegyzi, hogy a bankunió létrehozásával kapcsolatos, szilárdabb és rugalmasabb pénzügyi rendszer megvalósítását célzó vita szorosan kapcsolódik a bankszektorban végrehajtandó, többek közt az OECD ajánlásai és a Vickers-, illetve a Liikanen-jelentésben bemutatott ajánlások által inspirált elhatárolás és intézményi elkülönítés megtervezésének és bevezetésének szükségességéhez, valamint az árnyék-bankrendszer teljes körű szabályozásának igényéhez;

| 50. | úgy véli, hogy minden, az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamot be kell vonni, egyenlő jogok és kötelezettségek mellett; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy minden, az egységes felügyeleti mechanizmusban részt vevő tagállamot be kell vonni, egyenlő jogok és kötelezettségek mellett;

| 51. | úgy véli, hogy az EKB felügyelőbizottsága tagjainak kinevezésekor konzultálni kell az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az EKB felügyelőbizottsága tagjainak kinevezésekor konzultálni kell az Európai Parlamenttel;

| 52. | elismeri az EBH által összeállított, az egységes piac kohéziójának fenntartását célzó egységes szabálykönyv fontosságát; |
| --- | --- |

52.

elismeri az EBH által összeállított, az egységes piac kohéziójának fenntartását célzó egységes szabálykönyv fontosságát;

Intézményi kérdések

| 53. | sajnálattal állapítja meg a trojka munkamódszerének átláthatatlanságát, valamint a trojka elszámoltathatóságának és demokratikus ellenőrzésének hiányát; úgy véli, hogy minden ehhez hasonló, az EKB és/vagy a Bizottság részvételével létrejövő jelenlegi és jövőbeli testületnek elszámoltathatónak kell lennie mind az Európai Parlament, mind a nemzeti parlamentek felé, azok megfelelő szintjén; |
| --- | --- |

53.

sajnálattal állapítja meg a trojka munkamódszerének átláthatatlanságát, valamint a trojka elszámoltathatóságának és demokratikus ellenőrzésének hiányát; úgy véli, hogy minden ehhez hasonló, az EKB és/vagy a Bizottság részvételével létrejövő jelenlegi és jövőbeli testületnek elszámoltathatónak kell lennie mind az Európai Parlament, mind a nemzeti parlamentek felé, azok megfelelő szintjén;

| 54. | hangsúlyozza az EKB és a Parlament közötti rendszeres monetáris párbeszéd hatékonyabbá tételének fontosságát, különös tekintettel arra, hogy az európai parlamenti képviselők nem kapnak elegendő visszajelzést a párbeszéd során előterjesztett javaslataik és ötleteik eredményeiről és végrehajtásáról; kéri az EKB-t, hogy az európai parlamenti képviselők által az EKB-hoz intézett, írásbeli választ igénylő kérdésekre adott válaszait tegye közzé egy weboldalon; kéri az EKB-t, hogy éves jelentéseiben adjon részletes választ a Parlament EKB-ról szóló éves jelentéseiben foglaltakra; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza az EKB és a Parlament közötti rendszeres monetáris párbeszéd hatékonyabbá tételének fontosságát, különös tekintettel arra, hogy az európai parlamenti képviselők nem kapnak elegendő visszajelzést a párbeszéd során előterjesztett javaslataik és ötleteik eredményeiről és végrehajtásáról; kéri az EKB-t, hogy az európai parlamenti képviselők által az EKB-hoz intézett, írásbeli választ igénylő kérdésekre adott válaszait tegye közzé egy weboldalon; kéri az EKB-t, hogy éves jelentéseiben adjon részletes választ a Parlament EKB-ról szóló éves jelentéseiben foglaltakra;

| 55. | felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé a Kormányzótanács üléseinek összefoglaló jegyzőkönyvét, az érvekkel és a szavazási eredményekkel együtt, valamint javítsa az EKB dokumentumainak és politikai eljárásainak hozzáférhetőségét; |
| --- | --- |

55.

felhívja az EKB-t, hogy tegye közzé a Kormányzótanács üléseinek összefoglaló jegyzőkönyvét, az érvekkel és a szavazási eredményekkel együtt, valamint javítsa az EKB dokumentumainak és politikai eljárásainak hozzáférhetőségét;

| 56. | tudomásul veszi, hogy a legtöbb esetben a döntéseket konszenzussal hozzák; |
| --- | --- |

56.

tudomásul veszi, hogy a legtöbb esetben a döntéseket konszenzussal hozzák;

| 57. | hangsúlyozza, hogy valamennyi, bankfelügyelettel kapcsolatos ügyben teljes mértékben élni fog jogalkotói hatáskörével; hangsúlyozza, hogy tekintettel az EKB új, felügyeleti feladatokkal kapcsolatos felelősségi köreire, valamint a trojka programjaiban való részvételére, illetve általában véve az intézménynek a válság kapcsán játszott kiemelkedő szerepére, meg kell erősíteni az EKB demokratikus elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy valamennyi, bankfelügyelettel kapcsolatos ügyben teljes mértékben élni fog jogalkotói hatáskörével; hangsúlyozza, hogy tekintettel az EKB új, felügyeleti feladatokkal kapcsolatos felelősségi köreire, valamint a trojka programjaiban való részvételére, illetve általában véve az intézménynek a válság kapcsán játszott kiemelkedő szerepére, meg kell erősíteni az EKB demokratikus elszámoltathatóságát;

| 58. | rámutat, hogy a Szerződés az EKB prudenciális felügyelet terén kapott új feladataira vonatkozó felülvizsgálatát nem szabadna kizárni, mint olyan eszközt, amelynek révén reagálni lehet az EU intézményi felépítésnek változó természetére, az elszámoltathatósággal és a felügyelettel kapcsolatos sürgető kérdésekre, valamint az Unió elmélyítésével járó kihívásokra; |
| --- | --- |

58.

rámutat, hogy a Szerződés az EKB prudenciális felügyelet terén kapott új feladataira vonatkozó felülvizsgálatát nem szabadna kizárni, mint olyan eszközt, amelynek révén reagálni lehet az EU intézményi felépítésnek változó természetére, az elszámoltathatósággal és a felügyelettel kapcsolatos sürgető kérdésekre, valamint az Unió elmélyítésével járó kihívásokra;

| 59. | sürgeti az EKB Kormányzótanácsát, hogy javítsa jelentős mértékben és tegye közzé az EKB magas rangú vezetőivel kapcsolatos összeférhetetlenségekre és „várakozási időre” vonatkozó szabályait, és vezessen nyilvántartást a magas beosztású EKB-tisztviselők és az érdekelt felek közötti találkozókról; |
| --- | --- |

59.

sürgeti az EKB Kormányzótanácsát, hogy javítsa jelentős mértékben és tegye közzé az EKB magas rangú vezetőivel kapcsolatos összeférhetetlenségekre és „várakozási időre” vonatkozó szabályait, és vezessen nyilvántartást a magas beosztású EKB-tisztviselők és az érdekelt felek közötti találkozókról;

| 60. | mélységes aggodalommal tölti el, hogy az EKB Igazgatóságában nincsenek nők, ami szembenáll a férfiak és nők közti egyenlőségre vonatkozó, Szerződésben foglalt alapelvekkel (az EUSZ 2., 3., 8. cikke, valamint az Alapjogi Charta 21. cikke), valamint hozzájárul ahhoz, hogy az uniós polgárok nem éreznek közösséget az EKB-val, továbbá ellentmond a Bizottság és a Parlament azon ajánlásainak, amelyek a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb részvételi arányát szorgalmazzák a gazdasági ágazat magas szintű döntéshozatali szerveiben; |
| --- | --- |

60.

mélységes aggodalommal tölti el, hogy az EKB Igazgatóságában nincsenek nők, ami szembenáll a férfiak és nők közti egyenlőségre vonatkozó, Szerződésben foglalt alapelvekkel (az EUSZ 2., 3., 8. cikke, valamint az Alapjogi Charta 21. cikke), valamint hozzájárul ahhoz, hogy az uniós polgárok nem éreznek közösséget az EKB-val, továbbá ellentmond a Bizottság és a Parlament azon ajánlásainak, amelyek a nők és a férfiak kiegyensúlyozottabb részvételi arányát szorgalmazzák a gazdasági ágazat magas szintű döntéshozatali szerveiben;

| 61. | kitart amellett, hogy amennyiben végül az EKB egymaga látná el – még ha ideiglenesen is – az euroövezetbeli bankok felügyeletét, az Európai Parlament számára egyértelmű szerepet kell biztosítani a felügyelőbizottság tagjainak kinevezésében; |
| --- | --- |

61.

kitart amellett, hogy amennyiben végül az EKB egymaga látná el – még ha ideiglenesen is – az euroövezetbeli bankok felügyeletét, az Európai Parlament számára egyértelmű szerepet kell biztosítani a felügyelőbizottság tagjainak kinevezésében;

| 62. | kéri arra irányuló hatásköreinek fokozását, hogy az EKB Kormányzótanácsának valamely tagját annak súlyos kötelezettségszegése esetén felelősségre vonhassa; |
| --- | --- |

62.

kéri arra irányuló hatásköreinek fokozását, hogy az EKB Kormányzótanácsának valamely tagját annak súlyos kötelezettségszegése esetén felelősségre vonhassa;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az eurocsoportnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az eurocsoportnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL C 138., 1998.5.4., 177. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0530.

---

2013. április 18., csütörtök

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/36

---

P7_TA(2013)0179

A pénzügyi és gazdasági válság emberi jogokra gyakorolt hatása

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági válság emberi jogokra gyakorolt hatásáról (2012/2136(INI))

(2016/C 045/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. december 12-i, „Emberi jogok és demokrácia az európai unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság 2011. december 12-i, „Emberi jogok és demokrácia az európai unió külső tevékenységének középpontjában – egy hatékonyabb megközelítés felé” című, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett közös közleményére (COM(2011)0886),

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa által 2012. június 25-én elfogadott, emberi jogokkal és demokráciával kapcsolatos uniós stratégiai keretre és cselekvési tervre (11855/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogi iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogi iránymutatásaira,

| — | tekintettel a G20-csoport 2012. június 18–19-i Los Cabos-i (Mexikó) csúcstalálkozójának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G20-csoport 2012. június 18–19-i Los Cabos-i (Mexikó) csúcstalálkozójának következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Kereskedelem, növekedés és fejlődés – A leginkább rászoruló országokra szabott kereskedelmi és beruházási politika kialakítása” című, 2012. január 27-i bizottsági közleményre (COM(2012)0022),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, amelyet 1948-ban fogadtak el,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR) és a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICESCR),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2012. szeptember 24-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2012. szeptember 24-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanács által 2009. február 23-án közzétett, a világszintű gazdasági és pénzügyi válságoknak az emberi jogok egyetemes érvényesülésére és tényleges gyakorlására történő hatásáról szóló, S–10/1. számú állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanács által 2009. február 23-án közzétett, a világszintű gazdasági és pénzügyi válságoknak az emberi jogok egyetemes érvényesülésére és tényleges gyakorlására történő hatásáról szóló, S–10/1. számú állásfoglalására,

| — | tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválsággal és annak a fejlődésre gyakorolt hatásával foglalkozó, 2009. június 24. és 26. között New Yorkban megrendezett ENSZ-konferenciára és az ott elfogadott záródokumentumra (melyet az ENSZ Közgyűlése a 63/303. számú határozattal hagyott jóvá 2009. július 9-én), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválsággal és annak a fejlődésre gyakorolt hatásával foglalkozó, 2009. június 24. és 26. között New Yorkban megrendezett ENSZ-konferenciára és az ott elfogadott záródokumentumra (melyet az ENSZ Közgyűlése a 63/303. számú határozattal hagyott jóvá 2009. július 9-én),

| — | tekintettel az ENSZ-nek a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2000. szeptember 8-án elfogadott Millenniumi Nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek a millenniumi fejlesztési célokról szóló, 2000. szeptember 8-án elfogadott Millenniumi Nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a 2009. november 16–18-án Rómában tartott élelmiszerbiztonsági világ-csúcstalálkozón elfogadott, a fenntartható globális élelmezésbiztonságra vonatkozó római elvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. november 16–18-án Rómában tartott élelmiszerbiztonsági világ-csúcstalálkozón elfogadott, a fenntartható globális élelmezésbiztonságra vonatkozó római elvekre,

| — | tekintettel a Magdalena Sepúlveda Carmona, az ENSZ akkori, az emberi jogok és a rendkívüli szegénység kérdésével foglalkozó független szakértője – aki jelenleg a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó – által készített 2009-es ENSZ-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Magdalena Sepúlveda Carmona, az ENSZ akkori, az emberi jogok és a rendkívüli szegénység kérdésével foglalkozó független szakértője – aki jelenleg a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó – által készített 2009-es ENSZ-jelentésre,

| — | tekintettel a Raquel Rolnik, a megfelelő lakhatás mint a megfelelő életszínvonalhoz való jog része kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által 2009. február 4-én közzétett jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Raquel Rolnik, a megfelelő lakhatás mint a megfelelő életszínvonalhoz való jog része kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által 2009. február 4-én közzétett jelentésre,

| — | tekintettel az Olivier Schutter, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó és Magdalena Sepúlveda Carmona, a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által 2012 októberében közzétett, „A szegények biztosítása – Globális alap a szociális védelemért” című, 7-es számú ENSZ politikai tájékoztató feljegyzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Olivier Schutter, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó és Magdalena Sepúlveda Carmona, a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó által 2012 októberében közzétett, „A szegények biztosítása – Globális alap a szociális védelemért” című, 7-es számú ENSZ politikai tájékoztató feljegyzésre,

| — | tekintettel „A pénzügyi és gazdasági világválság hatása a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre” című, 2010. március 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A pénzügyi és gazdasági világválság hatása a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre” című, 2010. március 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Befektetés a jövőbe: új többéves pénzügyi keret (MFF) a versenyképes, fenntartható és befogadó Európáért” című, 2011. június 8-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a „Pénzügyi, gazdaság és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című, 2011. július 6-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Pénzügyi, gazdaság és szociális válság: a szükséges intézkedésekre és kezdeményezésekre irányuló ajánlások” című, 2011. július 6-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A harmadik országoknak nyújtott uniós költségvetés-támogatás jövőbeni megközelítése” című, 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0638),

| — | tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának jövője” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának jövője” című, 2012. október 23-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap „Globális monitoring jelentés 2012” című, 2012. április 20-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap „Globális monitoring jelentés 2012” című, 2012. április 20-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és a Világbank „Szakpolitikai válaszok a pénzügyi és gazdasági válságra” című, 2012. április 19-i közös jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) és a Világbank „Szakpolitikai válaszok a pénzügyi és gazdasági válságra” című, 2012. április 19-i közös jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Jobb állások egy jobb gazdaságért” című, 2012. április 29-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „Jobb állások egy jobb gazdaságért” című, 2012. április 29-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „A fiatalok globális foglalkoztatási trendjei 2012-ben” című, 2012 májusában közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet „A fiatalok globális foglalkoztatási trendjei 2012-ben” című, 2012 májusában közzétett jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére és 119. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0057/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0057/2013),

| A. | mivel – bár a pénzügyi és gazdasági válság, eltérő mértékben, a világ összes régióját, köztük az Európai Uniót is érinti – a jelen állásfoglalás célja a pénzügyi és gazdasági válság harmadik országokra gyakorolt hatásainak értékelése, a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokra fókuszálva; |
| --- | --- |

A.

mivel – bár a pénzügyi és gazdasági válság, eltérő mértékben, a világ összes régióját, köztük az Európai Uniót is érinti – a jelen állásfoglalás célja a pénzügyi és gazdasági válság harmadik országokra gyakorolt hatásainak értékelése, a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokra fókuszálva;

| B. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság számos más válsággal – például élelmiszer-, környezeti és szociális válságokkal – összefonódott; |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság számos más válsággal – például élelmiszer-, környezeti és szociális válságokkal – összefonódott;

| C. | mivel nemcsak a gazdasági és szociális, hanem a politikai jogokat is érinti a válság azokban az esetekben, amikor a kormányok fokozódó elégedetlenség és gazdasági nehézségek idején korlátozzák a véleménynyilvánítási vagy az egyesülési szabadságot, mint ahogy az különösen az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten 2011-ben kirobbant népfelkelések esetén is történt; |
| --- | --- |

C.

mivel nemcsak a gazdasági és szociális, hanem a politikai jogokat is érinti a válság azokban az esetekben, amikor a kormányok fokozódó elégedetlenség és gazdasági nehézségek idején korlátozzák a véleménynyilvánítási vagy az egyesülési szabadságot, mint ahogy az különösen az Észak-Afrikában és a Közel-Keleten 2011-ben kirobbant népfelkelések esetén is történt;

| D. | mivel a világ számos országában veszélybe kerültek a polgári és politikai jogok a társadalmi tiltakozások brutális elfojtása következtében; hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani a tájékoztatáshoz való jogot és a kormány válság elleni intézkedésekre vonatkozó szakpolitikai döntéseiben való részvétel jogát; |
| --- | --- |

D.

mivel a világ számos országában veszélybe kerültek a polgári és politikai jogok a társadalmi tiltakozások brutális elfojtása következtében; hangsúlyozza, hogy tiszteletben kell tartani a tájékoztatáshoz való jogot és a kormány válság elleni intézkedésekre vonatkozó szakpolitikai döntéseiben való részvétel jogát;

| E. | mivel, bár a válság polgári és politikai jogokra kifejtett hatásának teljes körű értékelése még várat magára, egyértelmű, hogy növelte a társadalmi feszültségeket, olykor a tiltakozások erőszakos elfojtását eredményezte, és megsokszorozta az olyan alapvető jogok megsértésének eseteit, mint a véleménynyilvánítás szabadsága és a tájékoztatáshoz való jog; |
| --- | --- |

E.

mivel, bár a válság polgári és politikai jogokra kifejtett hatásának teljes körű értékelése még várat magára, egyértelmű, hogy növelte a társadalmi feszültségeket, olykor a tiltakozások erőszakos elfojtását eredményezte, és megsokszorozta az olyan alapvető jogok megsértésének eseteit, mint a véleménynyilvánítás szabadsága és a tájékoztatáshoz való jog;

| F. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság kedvezőtlenül érintette a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokat, főleg az exportjuk iránti csökkenő kereslet, nagyfokú eladósodottság, a mérsékeltebb beáramló közvetlen külföldi befektetés (kkb) kockázata és a csökkenő hivatalos fejlesztési segély (ODA) formáiban, ami az emberi jogokra is hatással van azáltal, hogy kevesebb a forrás a szociális és gazdasági jogok biztosításához, és több ember esik a szegénység áldozatául; |
| --- | --- |

F.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság kedvezőtlenül érintette a fejlődő és a legkevésbé fejlett országokat, főleg az exportjuk iránti csökkenő kereslet, nagyfokú eladósodottság, a mérsékeltebb beáramló közvetlen külföldi befektetés (kkb) kockázata és a csökkenő hivatalos fejlesztési segély (ODA) formáiban, ami az emberi jogokra is hatással van azáltal, hogy kevesebb a forrás a szociális és gazdasági jogok biztosításához, és több ember esik a szegénység áldozatául;

| G. | mivel a globális gazdasági válság az elmúlt tíz évben érzékelhetően megváltoztatta az életszínvonalat a fejlődő országokban, és mivel a fejlődő gazdaságok egynegyedében növekedett az egyenlőtlenség aránya, korlátozva ezzel az oktatáshoz, az élelemhez, a földhöz és a hitelhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

G.

mivel a globális gazdasági válság az elmúlt tíz évben érzékelhetően megváltoztatta az életszínvonalat a fejlődő országokban, és mivel a fejlődő gazdaságok egynegyedében növekedett az egyenlőtlenség aránya, korlátozva ezzel az oktatáshoz, az élelemhez, a földhöz és a hitelhez való hozzáférést;

| H. | mivel az Unió közös hivatalos fejlesztési segélyeinek összege a 2010-es 53,5 milliárd euróról 53,1 milliárd euróra csökkent, ezzel az uniós ODA szintje a GNI 0,42 %-ára csökkent a 2010-es 0,44 %-os szinthez képest; mivel azonban az EU és tagállamai továbbra is az ODA legnagyobb adományozói a világon; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió közös hivatalos fejlesztési segélyeinek összege a 2010-es 53,5 milliárd euróról 53,1 milliárd euróra csökkent, ezzel az uniós ODA szintje a GNI 0,42 %-ára csökkent a 2010-es 0,44 %-os szinthez képest; mivel azonban az EU és tagállamai továbbra is az ODA legnagyobb adományozói a világon;

| I. | mivel az Unió és a partnerországok között létrejött kereskedelmi megállapodások célja többek között a kereskedelem és a befektetés támogatása és kiterjesztése, valamint a piachoz való hozzáférés javítása a gazdasági növekedés, az együttműködés és a társadalmi kohézió növelése, a szegénység csökkentése, új foglalkoztatási lehetőségek létrehozása, a munkafeltételek javítása és az életszínvonal növelése szándékával, ami végül az emberi jogok érvényesülését segítené elő; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió és a partnerországok között létrejött kereskedelmi megállapodások célja többek között a kereskedelem és a befektetés támogatása és kiterjesztése, valamint a piachoz való hozzáférés javítása a gazdasági növekedés, az együttműködés és a társadalmi kohézió növelése, a szegénység csökkentése, új foglalkoztatási lehetőségek létrehozása, a munkafeltételek javítása és az életszínvonal növelése szándékával, ami végül az emberi jogok érvényesülését segítené elő;

| J. | mivel biztosítani kell az összes kereskedelmi megállapodás emberi jogi záradékának megfelelő ellenőrzését és gyakorlati megvalósítását; mivel az Unió kereskedelmi megállapodásaiban rögzített emberi jogi záradék bármiféle rendszeres megsértése feljogosítja az aláíró feleket a „megfelelő intézkedések” meghozatalára, ami akár a megállapodás teljes vagy részleges felfüggesztését vagy felbontását, vagy korlátozások alkalmazását is jelentheti; |
| --- | --- |

J.

mivel biztosítani kell az összes kereskedelmi megállapodás emberi jogi záradékának megfelelő ellenőrzését és gyakorlati megvalósítását; mivel az Unió kereskedelmi megállapodásaiban rögzített emberi jogi záradék bármiféle rendszeres megsértése feljogosítja az aláíró feleket a „megfelelő intézkedések” meghozatalára, ami akár a megállapodás teljes vagy részleges felfüggesztését vagy felbontását, vagy korlátozások alkalmazását is jelentheti;

| K. | mivel a „kereskedelemösztönző segély” kezdeményezés pozitív eredményeket mutat, és ezzel hozzájárul a partnerországokban a jobb kereskedelmi lehetőségek és gazdasági infrastruktúra kifejlődéséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a „kereskedelemösztönző segély” kezdeményezés pozitív eredményeket mutat, és ezzel hozzájárul a partnerországokban a jobb kereskedelmi lehetőségek és gazdasági infrastruktúra kifejlődéséhez;

| L. | mivel a pénzügyi válság egyik oka az, hogy elmulasztották meghozni a korrupció minden formájának megelőzését, felderítését és felszámolását célzó megfelelő intézkedéseket; mivel a mind fejlődő, mind a fejlett országok állami és magánszektorában széles körben elterjedt korrupció hátráltatja a polgári, politikai és szociális jogok hatékony, széles körű és egyforma védelmét és előmozdítását; mivel a korrupció gátolja a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, valamint közvetlenül érinti a lakosságot azáltal, hogy maga után vonja a közszolgáltatások árának emelkedését, rontja azok minőségét, és gyakran korlátozza a szegények vízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és számos más kulcsfontosságú szolgáltatáshoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

L.

mivel a pénzügyi válság egyik oka az, hogy elmulasztották meghozni a korrupció minden formájának megelőzését, felderítését és felszámolását célzó megfelelő intézkedéseket; mivel a mind fejlődő, mind a fejlett országok állami és magánszektorában széles körben elterjedt korrupció hátráltatja a polgári, politikai és szociális jogok hatékony, széles körű és egyforma védelmét és előmozdítását; mivel a korrupció gátolja a demokrácia és a jogállamiság érvényesülését, valamint közvetlenül érinti a lakosságot azáltal, hogy maga után vonja a közszolgáltatások árának emelkedését, rontja azok minőségét, és gyakran korlátozza a szegények vízhez, oktatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és számos más kulcsfontosságú szolgáltatáshoz való hozzáférését;

| M. | mivel a jelenlegi gazdasági válság jelentős hatást gyakorol a demokráciára, valamint az Európai Unió és más jelentős donorok által a kormányzáshoz nyújtott támogatásra; mivel a gazdasági nehézségek következtében várhatóan csökken a donor országok által nyújtott külföldi támogatás; mivel azonban a globális válság miatt még fontosabb a harmadik országokban zajló politikai reformok és demokratikus fejlődés támogatásának fenntartása; |
| --- | --- |

M.

mivel a jelenlegi gazdasági válság jelentős hatást gyakorol a demokráciára, valamint az Európai Unió és más jelentős donorok által a kormányzáshoz nyújtott támogatásra; mivel a gazdasági nehézségek következtében várhatóan csökken a donor országok által nyújtott külföldi támogatás; mivel azonban a globális válság miatt még fontosabb a harmadik országokban zajló politikai reformok és demokratikus fejlődés támogatásának fenntartása;

| N. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság ezenfelül aránytalan hatással van egyes konkrét csoportok, különösen a legszegényebbek és a leginkább a társadalom peremére szorultak jogaira; |
| --- | --- |

N.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság ezenfelül aránytalan hatással van egyes konkrét csoportok, különösen a legszegényebbek és a leginkább a társadalom peremére szorultak jogaira;

| O. | mivel a legszegényebbek jogai sérültek a leginkább a válság alatt; mivel a Világbank adatai szerint 1,2 milliárd ember él rendkívüli szegénységben kevesebb mint 1,25 dollárból naponta; mivel a Világbank becslései szerint a gazdasági válság eredményeképpen 2020-ig még egy gyors újbóli fellendülés esetén is újabb 71 millió ember fog rendkívüli szegénységben élni; mivel a világ szegényeinek háromnegyede közepes jövedelmű országokban él; |
| --- | --- |

O.

mivel a legszegényebbek jogai sérültek a leginkább a válság alatt; mivel a Világbank adatai szerint 1,2 milliárd ember él rendkívüli szegénységben kevesebb mint 1,25 dollárból naponta; mivel a Világbank becslései szerint a gazdasági válság eredményeképpen 2020-ig még egy gyors újbóli fellendülés esetén is újabb 71 millió ember fog rendkívüli szegénységben élni; mivel a világ szegényeinek háromnegyede közepes jövedelmű országokban él;

| P. | mivel a pénzügyi válság különféle átviteli csatornákon keresztül terjedt szét a világban, egyéb, eltérő sebességű és intenzitású válságokkal (pl. élelmiszer- és üzemanyagválság) kölcsönhatásban; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Világbank és az ENSZ becslései szerint a válság következtében további 55–103 millió ember kényszerült szegénysorba, ami gátolja az emberi jogok további kiteljesedését; |
| --- | --- |

P.

mivel a pénzügyi válság különféle átviteli csatornákon keresztül terjedt szét a világban, egyéb, eltérő sebességű és intenzitású válságokkal (pl. élelmiszer- és üzemanyagválság) kölcsönhatásban; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Világbank és az ENSZ becslései szerint a válság következtében további 55–103 millió ember kényszerült szegénysorba, ami gátolja az emberi jogok további kiteljesedését;

| Q. | mivel a szegénységben élő és rendkívül kiszolgáltatott helyzetben lévő embereknek hatékony és megengedhető árú hozzáférésre van szükségük az igazságszolgáltatáshoz abból a célból, hogy érvényesíthessék a jogaikat, illetve hogy felléphessenek az emberi jogaik megsértése ellen; mivel a tisztességes bírósági eljáráshoz való hozzáférés hiánya miatt még inkább ki vannak téve a gazdasági és szociális sebezhetőség hatásainak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a szegénységben élő és rendkívül kiszolgáltatott helyzetben lévő embereknek hatékony és megengedhető árú hozzáférésre van szükségük az igazságszolgáltatáshoz abból a célból, hogy érvényesíthessék a jogaikat, illetve hogy felléphessenek az emberi jogaik megsértése ellen; mivel a tisztességes bírósági eljáráshoz való hozzáférés hiánya miatt még inkább ki vannak téve a gazdasági és szociális sebezhetőség hatásainak;

| R. | mivel a munkanélküliek száma globális szinten elérte a 200 milliót 2012-ben – ami a 2008-as válság kezdetéhez képest 27 milliós növekedés –, ez pedig veszélyezteti a munkához való jogot és csökkenti a háztartások jövedelmét; mivel a gazdasági viszonyok romlása és a munkanélküliség az emberek egészségére is hatással lehet, ami az önbecsülés hiányát vagy akár depressziót is okozhat; |
| --- | --- |

R.

mivel a munkanélküliek száma globális szinten elérte a 200 milliót 2012-ben – ami a 2008-as válság kezdetéhez képest 27 milliós növekedés –, ez pedig veszélyezteti a munkához való jogot és csökkenti a háztartások jövedelmét; mivel a gazdasági viszonyok romlása és a munkanélküliség az emberek egészségére is hatással lehet, ami az önbecsülés hiányát vagy akár depressziót is okozhat;

| S. | mivel a fejlődő országokban foglalkoztatott munkavállalók több mint 40 %-a az informális szektorban dolgozik, ami sok esetben bizonytalan és egyenlőtlen, szociális védelem nélküli munkakörülményekhez vezet, és a családjaik mindössze 20 %-ának van hozzáférése bármiféle szociális védelemhez; |
| --- | --- |

S.

mivel a fejlődő országokban foglalkoztatott munkavállalók több mint 40 %-a az informális szektorban dolgozik, ami sok esetben bizonytalan és egyenlőtlen, szociális védelem nélküli munkakörülményekhez vezet, és a családjaik mindössze 20 %-ának van hozzáférése bármiféle szociális védelemhez;

| T. | mivel a válság következtében például a még több nem fizetett munka és az erőszak növekedése révén csökkentek a nők jogai; mivel a közszolgáltatások fejlesztése és a hatékony szociális védelmi rendszerek létrehozása alapvető fontosságú a nők gazdasági és szociális jogainak biztosítása szempontjából; |
| --- | --- |

T.

mivel a válság következtében például a még több nem fizetett munka és az erőszak növekedése révén csökkentek a nők jogai; mivel a közszolgáltatások fejlesztése és a hatékony szociális védelmi rendszerek létrehozása alapvető fontosságú a nők gazdasági és szociális jogainak biztosítása szempontjából;

| U. | mivel a nők gyakran részesülnek a férfiakhoz képest egyenlőtlen munkahelyi bánásmódban a munkához jutás, a fizetés, az elbocsátás, a társadalombiztosítási ellátások és az újrafelvétel terén; |
| --- | --- |

U.

mivel a nők gyakran részesülnek a férfiakhoz képest egyenlőtlen munkahelyi bánásmódban a munkához jutás, a fizetés, az elbocsátás, a társadalombiztosítási ellátások és az újrafelvétel terén;

| V. | mivel a válság aránytalanul sújtja a fiatalokat; mivel globális szinten 74,8 millió 15 és 24 év közötti munkanélküli fiatal volt 2011-ben, ami több mint 4 milliós növekedés 2007 óta, különösen magas munkanélküliségi rátával a Közel-Keleten és Észak-Afrikában; |
| --- | --- |

V.

mivel a válság aránytalanul sújtja a fiatalokat; mivel globális szinten 74,8 millió 15 és 24 év közötti munkanélküli fiatal volt 2011-ben, ami több mint 4 milliós növekedés 2007 óta, különösen magas munkanélküliségi rátával a Közel-Keleten és Észak-Afrikában;

| W. | mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban körülbelül 200 millió olyan fiatal él, aki nem fejezte be az általános iskolát, vagyis nem élhetett az oktatáshoz való jogával; |
| --- | --- |

W.

mivel az alacsony és közepes jövedelmű országokban körülbelül 200 millió olyan fiatal él, aki nem fejezte be az általános iskolát, vagyis nem élhetett az oktatáshoz való jogával;

| X. | mivel a gyermekeket különösen sújtja a pénzügyi és gazdasági válság, hiszen életkörülményeiket gyakran súlyosbítja gondviselőik kiszolgáltatottsága és bizonytalan helyzete; |
| --- | --- |

X.

mivel a gyermekeket különösen sújtja a pénzügyi és gazdasági válság, hiszen életkörülményeiket gyakran súlyosbítja gondviselőik kiszolgáltatottsága és bizonytalan helyzete;

| Y. | mivel globális szinten 61 millió iskoláskorú gyermek nem jár iskolába, és a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás elérése terén érzékelt fejlődés 2008 óta lelassult; mivel Szubszaharai-Afrikában 31 millió gyermek nem jár iskolába, ami a globális adat fele, és több lány, mint fiú kényszerül az iskola abbahagyására azért, hogy a szegénység nyomása miatt kivegye a részét a házimunkából; |
| --- | --- |

Y.

mivel globális szinten 61 millió iskoláskorú gyermek nem jár iskolába, és a mindenkire kiterjedő alapfokú oktatás elérése terén érzékelt fejlődés 2008 óta lelassult; mivel Szubszaharai-Afrikában 31 millió gyermek nem jár iskolába, ami a globális adat fele, és több lány, mint fiú kényszerül az iskola abbahagyására azért, hogy a szegénység nyomása miatt kivegye a részét a házimunkából;

| Z. | mivel tapasztalati bizonyítékok azt mutatják, hogy gazdasági válság idején, amikor csökken az oktatásra szánt költségvetés, több gyermek hagyja abba idő előtt az iskolát vagy egyáltalán nem is kezdi el azért, hogy munkába álljon; mivel több mint 190 millió 5 és 14 év közötti gyermek kényszerül munkavégzésre, Szubszaharai-Afrikában minden negyedik 5 és 17 év közötti gyermeket használnak gyermekmunkára, míg az ázsiai és csendes-óceáni térségben minden nyolcadikat, Latin-Amerikában és a Karib-térségben pedig minden tizediket; mivel a lányok jobban ki vannak téve annak a veszélynek, hogy kiveszik őket az iskolából azért, hogy gyermekmunkára vagy otthoni házimunkára kényszerítsék őket; mivel ez negatív hatással van a gyermekjólétre és az oktatáshoz való jogra, ami hosszú távon befolyásolja a munkaerő minőségét és általában a fejlődést; |
| --- | --- |

Z.

mivel tapasztalati bizonyítékok azt mutatják, hogy gazdasági válság idején, amikor csökken az oktatásra szánt költségvetés, több gyermek hagyja abba idő előtt az iskolát vagy egyáltalán nem is kezdi el azért, hogy munkába álljon; mivel több mint 190 millió 5 és 14 év közötti gyermek kényszerül munkavégzésre, Szubszaharai-Afrikában minden negyedik 5 és 17 év közötti gyermeket használnak gyermekmunkára, míg az ázsiai és csendes-óceáni térségben minden nyolcadikat, Latin-Amerikában és a Karib-térségben pedig minden tizediket; mivel a lányok jobban ki vannak téve annak a veszélynek, hogy kiveszik őket az iskolából azért, hogy gyermekmunkára vagy otthoni házimunkára kényszerítsék őket; mivel ez negatív hatással van a gyermekjólétre és az oktatáshoz való jogra, ami hosszú távon befolyásolja a munkaerő minőségét és általában a fejlődést;

| AA. | mivel a származékos piacokon folytatott pénzügyi spekuláció következtében növekvő és ingadozó élelmiszerárak az alapvető szükségletek kielégítéséért küzdő milliók életét nehezítik meg; mivel 2007 óta lelassult az éhezés csökkentésében elért globális fejlődés; mivel 868 millió ember szenved krónikus alultápláltságban, túlnyomó többségük (850 millió ember) a fejlődő országokban; mivel a kiszolgáltatott háztartások által kifejlesztett túlélési stratégiák között van az élelem mennyiségének és/vagy minőségének a gyermekfejlődés kritikus szakaszában vagy a terhesség alatt történő csökkentése is, ami hosszú távú hatással van a fizikai fejlődésre és a mentális egészségre; |
| --- | --- |

AA.

mivel a származékos piacokon folytatott pénzügyi spekuláció következtében növekvő és ingadozó élelmiszerárak az alapvető szükségletek kielégítéséért küzdő milliók életét nehezítik meg; mivel 2007 óta lelassult az éhezés csökkentésében elért globális fejlődés; mivel 868 millió ember szenved krónikus alultápláltságban, túlnyomó többségük (850 millió ember) a fejlődő országokban; mivel a kiszolgáltatott háztartások által kifejlesztett túlélési stratégiák között van az élelem mennyiségének és/vagy minőségének a gyermekfejlődés kritikus szakaszában vagy a terhesség alatt történő csökkentése is, ami hosszú távú hatással van a fizikai fejlődésre és a mentális egészségre;

| AB. | mivel az élelmiszertermelésre, valamint egyre nagyobb mértékben energetikai és ipari felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek iránti növekvő keresletre tekintettel az egyre ritkább erőforrásnak minősülő földért vívott verseny is fokozódik; mivel a nemzeti és a nemzetközi befektetők hosszú távú adásvételi vagy lízingszerződések révén nagy kiterjedésű földterületeket szereznek meg, ami társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi problémákhoz vezethet az érintett országok és különösen a helyi lakosság számára; |
| --- | --- |

AB.

mivel az élelmiszertermelésre, valamint egyre nagyobb mértékben energetikai és ipari felhasználásra szánt mezőgazdasági termékek iránti növekvő keresletre tekintettel az egyre ritkább erőforrásnak minősülő földért vívott verseny is fokozódik; mivel a nemzeti és a nemzetközi befektetők hosszú távú adásvételi vagy lízingszerződések révén nagy kiterjedésű földterületeket szereznek meg, ami társadalmi-gazdasági és környezetvédelmi problémákhoz vezethet az érintett országok és különösen a helyi lakosság számára;

| AC. | mivel a gazdasági válság különösen erősen sújthatja az időseket, akiknél nagyobb a kockázata, hogy elveszítik az állásukat, és akiket kevésbé valószínű, hogy újraképeznek vagy újrafoglalkoztatnak; mivel a válság korlátozhatja a megengedhető árú egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

AC.

mivel a gazdasági válság különösen erősen sújthatja az időseket, akiknél nagyobb a kockázata, hogy elveszítik az állásukat, és akiket kevésbé valószínű, hogy újraképeznek vagy újrafoglalkoztatnak; mivel a válság korlátozhatja a megengedhető árú egészségügyi ellátáshoz való hozzáférésüket;

| AD. | mivel a gyógyszerek növekvő ára (akár 30 %-kal) negatív hatással van a legkiszolgáltatottabbak, nevezetesen a gyermekek és az idősek, valamint a fogyatékossággal élők egészséghez való jogára; |
| --- | --- |

AD.

mivel a gyógyszerek növekvő ára (akár 30 %-kal) negatív hatással van a legkiszolgáltatottabbak, nevezetesen a gyermekek és az idősek, valamint a fogyatékossággal élők egészséghez való jogára;

| AE. | mivel a gazdasági válság eredményeképpen globális szinten 214 millió migráns munkavállalót érint jobban az egyenlőtlen bánásmód, az alulfizetettség vagy a munkabérek ki nem fizetése, illetve a fizikai bántalmazás; |
| --- | --- |

AE.

mivel a gazdasági válság eredményeképpen globális szinten 214 millió migráns munkavállalót érint jobban az egyenlőtlen bánásmód, az alulfizetettség vagy a munkabérek ki nem fizetése, illetve a fizikai bántalmazás;

| AF. | mivel a hazautalások, a mikrofinanszírozás és a beáramló közvetlen külföldi befektetések a válság által a fejlődő országokban okozott sokk enyhítésének eszközei; |
| --- | --- |

AF.

mivel a hazautalások, a mikrofinanszírozás és a beáramló közvetlen külföldi befektetések a válság által a fejlődő országokban okozott sokk enyhítésének eszközei;

| AG. | mivel az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája és az alapvető emberi jogok súlyos megsértése; mivel az emberkereskedők kihasználják, hogy a potenciális áldozatoknak a szegénység elkerülése érdekében tisztes megélhetést nyújtó munkára van szükségük; mivel a nők és a lányok az emberkereskedelem áldozatainak kétharmadát alkotják; |
| --- | --- |

AG.

mivel az emberkereskedelem a rabszolgaság modern formája és az alapvető emberi jogok súlyos megsértése; mivel az emberkereskedők kihasználják, hogy a potenciális áldozatoknak a szegénység elkerülése érdekében tisztes megélhetést nyújtó munkára van szükségük; mivel a nők és a lányok az emberkereskedelem áldozatainak kétharmadát alkotják;

| AH. | mivel globális szinten 1,3 milliárd ember nem fér hozzá a villamos energiához; mivel az energiához, különösen a villamos energiához való hozzáférés alapvető fontosságú számos millenniumi fejlesztési cél eléréséhez, hiszen – többek között – a jobb termelékenység révén csökkenti a szegénységet, magasabb jövedelmeket generál, fejleszti a mikrovállalkozásokat, emellett gazdasági és társadalmi megerősödéshez vezet; |
| --- | --- |

AH.

mivel globális szinten 1,3 milliárd ember nem fér hozzá a villamos energiához; mivel az energiához, különösen a villamos energiához való hozzáférés alapvető fontosságú számos millenniumi fejlesztési cél eléréséhez, hiszen – többek között – a jobb termelékenység révén csökkenti a szegénységet, magasabb jövedelmeket generál, fejleszti a mikrovállalkozásokat, emellett gazdasági és társadalmi megerősödéshez vezet;

| AI. | mivel a fejlődő országokban a mezőgazdasági ágazat a munkaerő több mint 70 %-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést; mivel az ODA mezőgazdaságra szánt része folyamatosan csökken, és ma már az összes ODA-nak csak az 5 %-át teszi ki; mivel az erőforrásokban hiányt szenvedő, alacsony jövedelmű országokban a mezőgazdasági ágazat növekedése ötször hatékonyabban csökkenti a szegénységet, mint más ágazatokban (tizenegyszer hatékonyabban Szubszaharai-Afrikában); mivel a vidékfejlesztés, továbbá a mezőgazdaság – különösen a helyi termelés – támogatását szolgáló intézkedések valamennyi fejlesztési stratégiában kulcsfontosságúak, és elengedhetetlenek a szegénység, az éhezés és az alulfejlettség felszámolásához; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fejlődő országokban a mezőgazdasági ágazat a munkaerő több mint 70 %-ának biztosít foglalkoztatást és megélhetést; mivel az ODA mezőgazdaságra szánt része folyamatosan csökken, és ma már az összes ODA-nak csak az 5 %-át teszi ki; mivel az erőforrásokban hiányt szenvedő, alacsony jövedelmű országokban a mezőgazdasági ágazat növekedése ötször hatékonyabban csökkenti a szegénységet, mint más ágazatokban (tizenegyszer hatékonyabban Szubszaharai-Afrikában); mivel a vidékfejlesztés, továbbá a mezőgazdaság – különösen a helyi termelés – támogatását szolgáló intézkedések valamennyi fejlesztési stratégiában kulcsfontosságúak, és elengedhetetlenek a szegénység, az éhezés és az alulfejlettség felszámolásához;

| AJ. | mivel a válság hatásainak jellemzésére használt összesített adatok mögött hatalmas különbségek rejtőzhetnek az országok között és azokon belül; mivel nehéz hozzájutni a gazdasági válságnak a régiókra és a kiszolgáltatott csoportokra mért hatásának teljes megértéséhez szükséges valós idejű adatokhoz; mivel globális szintű konstruktív és innovatív adatgyűjtésre és -elemzésre van szükség; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a válság hatásainak jellemzésére használt összesített adatok mögött hatalmas különbségek rejtőzhetnek az országok között és azokon belül; mivel nehéz hozzájutni a gazdasági válságnak a régiókra és a kiszolgáltatott csoportokra mért hatásának teljes megértéséhez szükséges valós idejű adatokhoz; mivel globális szintű konstruktív és innovatív adatgyűjtésre és -elemzésre van szükség;

| 1. | megerősíti arra vonatkozó határozott szándékát, hogy megvédi és támogatja az emberi jogokat és az alapvető – polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális – szabadságokat, ami az Európai Unió külpolitikájának alapelve és összes más politikájának alapja, a Lisszaboni Szerződésben, különösen a gazdasági és pénzügyi válsággal kapcsolatban rögzítettek szerint; |
| --- | --- |

1.

megerősíti arra vonatkozó határozott szándékát, hogy megvédi és támogatja az emberi jogokat és az alapvető – polgári, politikai, gazdasági, szociális és kulturális – szabadságokat, ami az Európai Unió külpolitikájának alapelve és összes más politikájának alapja, a Lisszaboni Szerződésben, különösen a gazdasági és pénzügyi válsággal kapcsolatban rögzítettek szerint;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az emberi jogok kiterjednek az élelemhez, a vízhez, az oktatáshoz, a megfelelő lakhatáshoz, a földhöz, a tisztességes munkához, az egészséghez és a szociális biztonsághoz való jogra is; elítéli, hogy a válság kirobbanása óta e jogok számos országban veszélybe kerültek; elismeri, hogy elsősorban a szegénység és annak súlyosabbá válása a fő oka annak, hogy az emberek nem állnak ki e jogaikért; kéri, hogy mivel a világ jóval elmarad a 2015-re kitűzött céloktól, az EU több erőfeszítést és pénzt áldozzon a millenniumi fejlesztési célok (MFC) elérésére; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az emberi jogok kiterjednek az élelemhez, a vízhez, az oktatáshoz, a megfelelő lakhatáshoz, a földhöz, a tisztességes munkához, az egészséghez és a szociális biztonsághoz való jogra is; elítéli, hogy a válság kirobbanása óta e jogok számos országban veszélybe kerültek; elismeri, hogy elsősorban a szegénység és annak súlyosabbá válása a fő oka annak, hogy az emberek nem állnak ki e jogaikért; kéri, hogy mivel a világ jóval elmarad a 2015-re kitűzött céloktól, az EU több erőfeszítést és pénzt áldozzon a millenniumi fejlesztési célok (MFC) elérésére;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a válságra mind regionális, mind régióközi szinten elsősorban emberi jogi megközelítésű, nemzetközileg koordinált többoldalú együttműködéssel kell válaszolni; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a válságra mind regionális, mind régióközi szinten elsősorban emberi jogi megközelítésű, nemzetközileg koordinált többoldalú együttműködéssel kell válaszolni;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a kormányoknak kötelessége mindenkor tiszteletben tartani, megvédeni és érvényesíteni az emberi jogokat, köztük a gazdasági és szociális jogokat, valamint a digitális szabadságjogokat, ahogy azt a nemzetközi emberi jogi normák is előírják; felhívja a kormányokat a megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni védelemre és az emberi jogok mindenki számára való biztosítására; sajnálattal veszi tudomásul az e jogok hivatalos elismerése és politikai végrehajtása között fennálló szakadékot; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy a kormányoknak kötelessége mindenkor tiszteletben tartani, megvédeni és érvényesíteni az emberi jogokat, köztük a gazdasági és szociális jogokat, valamint a digitális szabadságjogokat, ahogy azt a nemzetközi emberi jogi normák is előírják; felhívja a kormányokat a megkülönböztetés valamennyi formájával szembeni védelemre és az emberi jogok mindenki számára való biztosítására; sajnálattal veszi tudomásul az e jogok hivatalos elismerése és politikai végrehajtása között fennálló szakadékot;

| 5. | megerősíti, hogy bár a gazdasági világválság komoly fenyegetést jelent a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítésére, az államok – bevételeiktől függetlenül – semmilyen indokkal nem engedhetnek az alapvető emberi jogok tiszteletben tartására rájuk érvényes kötelezettségeikből; hangsúlyozza, hogy a kormányoknak mindenkori kötelességük a méltósággal élhető élethez szükséges szociális és gazdasági jogok „minimális, alapvető színvonalát” biztosítani; |
| --- | --- |

5.

megerősíti, hogy bár a gazdasági világválság komoly fenyegetést jelent a gazdasági, szociális és kulturális jogok érvényesítésére, az államok – bevételeiktől függetlenül – semmilyen indokkal nem engedhetnek az alapvető emberi jogok tiszteletben tartására rájuk érvényes kötelezettségeikből; hangsúlyozza, hogy a kormányoknak mindenkori kötelességük a méltósággal élhető élethez szükséges szociális és gazdasági jogok „minimális, alapvető színvonalát” biztosítani;

| 6. | sürgeti a kormányokat, hogy a népesség legkiszolgáltatottabb csoportjainak érdekeit helyezzék a politikai válaszok középpontjába azáltal, hogy emberi jogi keretet használnak a döntéshozatali folyamat során; felhívja a kormányokat, hogy minden szükséges intézkedést hozzanak meg annak biztosítására, hogy mindenki hozzáférjen az igazságszolgáltatáshoz, különösen odafigyelve a szegénységben élőkre, akikkel kapcsolatban el kell érni, hogy teljes mértékben értsék a jogaikat, és birtokolják az érvényesítésükhöz szükséges eszközöket; felszólítja az Európai Uniót arra, hogy fokozza a büntetlenség elleni küzdelmet, és növelje a jogállamiság és az igazságügyi reform programjainak juttatott támogatását a partnerországokban, elősegítve az aktív civil társadalom létrejöttét, amely valamennyi demokratizálódási folyamat alapját jelenti; |
| --- | --- |

6.

sürgeti a kormányokat, hogy a népesség legkiszolgáltatottabb csoportjainak érdekeit helyezzék a politikai válaszok középpontjába azáltal, hogy emberi jogi keretet használnak a döntéshozatali folyamat során; felhívja a kormányokat, hogy minden szükséges intézkedést hozzanak meg annak biztosítására, hogy mindenki hozzáférjen az igazságszolgáltatáshoz, különösen odafigyelve a szegénységben élőkre, akikkel kapcsolatban el kell érni, hogy teljes mértékben értsék a jogaikat, és birtokolják az érvényesítésükhöz szükséges eszközöket; felszólítja az Európai Uniót arra, hogy fokozza a büntetlenség elleni küzdelmet, és növelje a jogállamiság és az igazságügyi reform programjainak juttatott támogatását a partnerországokban, elősegítve az aktív civil társadalom létrejöttét, amely valamennyi demokratizálódási folyamat alapját jelenti;

| 7. | üdvözli az Európai Unió elkötelezettségét a gazdasági, szociális és kulturális jogok támogatása, illetve az alapvető szolgáltatásokhoz való egyetemes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítására tett erőfeszítések erősítése iránt, különösen odafigyelve a szegény és kiszolgáltatott csoportokra, ahogy az az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretben is rögzítve van; várakozással tekint ezek konkrét intézkedések formájában történő megjelenésére, ideértve az uniós küldöttségek által megfogalmazott, az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat is; |
| --- | --- |

7.

üdvözli az Európai Unió elkötelezettségét a gazdasági, szociális és kulturális jogok támogatása, illetve az alapvető szolgáltatásokhoz való egyetemes és megkülönböztetéstől mentes hozzáférés biztosítására tett erőfeszítések erősítése iránt, különösen odafigyelve a szegény és kiszolgáltatott csoportokra, ahogy az az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó stratégiai keretben is rögzítve van; várakozással tekint ezek konkrét intézkedések formájában történő megjelenésére, ideértve az uniós küldöttségek által megfogalmazott, az emberi jogokkal kapcsolatos országstratégiákat is;

| 8. | ragaszkodik ahhoz, hogy az EU emberi jogi különleges képviselője biztosítsa, hogy az emberi jogok állnak a politikai kezdeményezések előterében, különös hangsúllyal a harmadik országok társadalmainak legkiszolgáltatottabb csoportjain; |
| --- | --- |

8.

ragaszkodik ahhoz, hogy az EU emberi jogi különleges képviselője biztosítsa, hogy az emberi jogok állnak a politikai kezdeményezések előterében, különös hangsúllyal a harmadik országok társadalmainak legkiszolgáltatottabb csoportjain;

| 9. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a válság idején e projektekre fordítható költségvetés csökkentése nem áshatja alá az emberi jogok és a demokrácia előmozdításához nyújtott támogatást; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztos támogatást nyújtsanak a gazdasági és szociális jogokért – mint például a munkavállalók és a migránsok jogai – küzdő emberi jogi aktivistáknak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) által támogatott projektjei számára, emellett hangsúlyozza az emberi jogi oktatás támogatásának fontosságát; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a válság idején e projektekre fordítható költségvetés csökkentése nem áshatja alá az emberi jogok és a demokrácia előmozdításához nyújtott támogatást; ezzel összefüggésben hangsúlyozza annak szükségességét, hogy biztos támogatást nyújtsanak a gazdasági és szociális jogokért – mint például a munkavállalók és a migránsok jogai – küzdő emberi jogi aktivistáknak a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) által támogatott projektjei számára, emellett hangsúlyozza az emberi jogi oktatás támogatásának fontosságát;

| 10. | emlékezteti a kormányokat, hogy kötelességük biztosítani, hogy a civil társadalmi szervezetek minden szükséges eszközzel rendelkezzenek a társadalmon belüli szerepük betöltésére, illetve elkerülni, hogy a jelenlegi válságra hivatkozva csökkentsék e szervezetek támogatását; a civil társadalmi eszköz megfelelő finanszírozására szólít fel 2013 után a civil társadalom lehetőségeinek további megerősítése érdekében a partnerországokban; |
| --- | --- |

10.

emlékezteti a kormányokat, hogy kötelességük biztosítani, hogy a civil társadalmi szervezetek minden szükséges eszközzel rendelkezzenek a társadalmon belüli szerepük betöltésére, illetve elkerülni, hogy a jelenlegi válságra hivatkozva csökkentsék e szervezetek támogatását; a civil társadalmi eszköz megfelelő finanszírozására szólít fel 2013 után a civil társadalom lehetőségeinek további megerősítése érdekében a partnerországokban;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatással bíró jogalkotási és nem jogalkotási javaslatok, végrehajtási intézkedések, illetve kereskedelmi és befektetési megállapodások hatástanulmányaiba emberi jogi rendelkezéseket is bele kell foglalnia; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak a jelentős gazdasági, társadalmi és környezeti hatással bíró jogalkotási és nem jogalkotási javaslatok, végrehajtási intézkedések, illetve kereskedelmi és befektetési megállapodások hatástanulmányaiba emberi jogi rendelkezéseket is bele kell foglalnia;

| 12. | aggodalommal jegyzi meg, hogy a gazdasági világválság veszélyezteti az uniós tagállamok hivatalos fejlesztési segélyre fordított kiadásait; emlékeztet arra, hogy bár a gazdasági világválság a gazdagabb országokból indult ki, terhét mégis a szegény országok viselik aránytalan mértékben; sürgeti ezért az Uniót és tagállamait, hogy tartsák fenn és teljesítsék a két- és többoldalú ODA-kötelezettségvállalásaikat és az ENSZ Millenniumi Nyilatkozatában foglalt célokat, különösen azokra a területekre koncentrálva, ahol jelenleg nincs fejlődés, és hogy az értékarányos megtérülés, továbbá az emberi jogi és a fejlesztési politikák következetességének elérése érdekében biztosítsák a fejlesztési segély hatékony felhasználását; emlékeztet arra, hogy a feltörekvő országokra szintén jelentős szerep vár a hivatalos fejlesztési támogatáshoz való lehetséges hozzájárulásuk révén; |
| --- | --- |

12.

aggodalommal jegyzi meg, hogy a gazdasági világválság veszélyezteti az uniós tagállamok hivatalos fejlesztési segélyre fordított kiadásait; emlékeztet arra, hogy bár a gazdasági világválság a gazdagabb országokból indult ki, terhét mégis a szegény országok viselik aránytalan mértékben; sürgeti ezért az Uniót és tagállamait, hogy tartsák fenn és teljesítsék a két- és többoldalú ODA-kötelezettségvállalásaikat és az ENSZ Millenniumi Nyilatkozatában foglalt célokat, különösen azokra a területekre koncentrálva, ahol jelenleg nincs fejlődés, és hogy az értékarányos megtérülés, továbbá az emberi jogi és a fejlesztési politikák következetességének elérése érdekében biztosítsák a fejlesztési segély hatékony felhasználását; emlékeztet arra, hogy a feltörekvő országokra szintén jelentős szerep vár a hivatalos fejlesztési támogatáshoz való lehetséges hozzájárulásuk révén;

| 13. | sürgeti a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy a válságra adandó válaszokat és a fejlesztési politikát emberi jogi megközelítésen alapulva alakítsák ki, mint ahogy azt a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleménye, illetve a Parlamentnek a 2012. október 23-i, a közleményről kiadott állásfoglalása (8) is rögzíti; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy a válságra adandó válaszokat és a fejlesztési politikát emberi jogi megközelítésen alapulva alakítsák ki, mint ahogy azt a Bizottság „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című közleménye, illetve a Parlamentnek a 2012. október 23-i, a közleményről kiadott állásfoglalása (8) is rögzíti;

| 14. | hangsúlyozza a szakpolitikák koherenciájának és koordinációjának fontosságát a szegénység csökkentése célkitűzésének elérésében, illetve az uniós külső támogatás hitelességének és hatásának növelésében; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a szakpolitikák koherenciájának és koordinációjának fontosságát a szegénység csökkentése célkitűzésének elérésében, illetve az uniós külső támogatás hitelességének és hatásának növelésében;

| 15. | megerősíti, hogy a partnerországoknak nyújtott költségvetési támogatások és valamennyi kereskedelmi megállapodás feltételéül kell szabni a partnerországokban az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását; úgy véli, hogy a donoroknak és a hitelezőknek elsősorban összehangolt módon kell fellépniük a csalás és a korrupció bejelentett eseteivel szemben, és a jó kormányzás és az átláthatóság érdekében támogatniuk kell a reformokat ezekben az országokban; arra sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy végezzenek szisztematikus kockázatértékelést a partnerországokban széles körben elterjedt korrupcióról, amely gátolhatja a fejlesztési és humanitárius projektek kívánt hatásait; |
| --- | --- |

15.

megerősíti, hogy a partnerországoknak nyújtott költségvetési támogatások és valamennyi kereskedelmi megállapodás feltételéül kell szabni a partnerországokban az emberi jogok és a demokrácia tiszteletben tartását; úgy véli, hogy a donoroknak és a hitelezőknek elsősorban összehangolt módon kell fellépniük a csalás és a korrupció bejelentett eseteivel szemben, és a jó kormányzás és az átláthatóság érdekében támogatniuk kell a reformokat ezekben az országokban; arra sürgeti az EU-t és a tagállamokat, hogy végezzenek szisztematikus kockázatértékelést a partnerországokban széles körben elterjedt korrupcióról, amely gátolhatja a fejlesztési és humanitárius projektek kívánt hatásait;

| 16. | felhívja a fejlődő országokat, hogy olyan gazdaságpolitikákat alakítsanak ki, amelyek támogatják a fenntartható növekedést és fejlődést, új munkalehetőségeket teremtenek, a kiszolgáltatott csoportokat helyezik a politikai válaszlépések központjába, és amelyek stabil, az adócsalást felszámoló költségvetési rendszerre alapozzák a fejlődést, ami a saját erőforrások hatékonyabb és méltányosabb mozgósításához szükséges; |
| --- | --- |

16.

felhívja a fejlődő országokat, hogy olyan gazdaságpolitikákat alakítsanak ki, amelyek támogatják a fenntartható növekedést és fejlődést, új munkalehetőségeket teremtenek, a kiszolgáltatott csoportokat helyezik a politikai válaszlépések központjába, és amelyek stabil, az adócsalást felszámoló költségvetési rendszerre alapozzák a fejlődést, ami a saját erőforrások hatékonyabb és méltányosabb mozgósításához szükséges;

| 17. | felhívja a külföldi és a belföldi befektetőket a vállalatok társadalmi felelősségére vonatkozó markáns stratégiák ösztönzésére minden országban, hangsúlyt fektetve a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra, és egyértelműen központba állítva az emberi jogokat, a tisztességes munkát, a munkaügyi normákat, az egyesülési szabadságot, a kollektív tárgyalást és más szociális megfontolásokat; |
| --- | --- |

17.

felhívja a külföldi és a belföldi befektetőket a vállalatok társadalmi felelősségére vonatkozó markáns stratégiák ösztönzésére minden országban, hangsúlyt fektetve a fenntartható fejlődésre és a jó kormányzásra, és egyértelműen központba állítva az emberi jogokat, a tisztességes munkát, a munkaügyi normákat, az egyesülési szabadságot, a kollektív tárgyalást és más szociális megfontolásokat;

| 18. | ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a gazdaságuk fellendítése, a kivitelük diverzifikációja és a versenyképességük növelése érdekében használják ki az Unió által az általános preferenciarendszer (GSP) keretein belül nyújtott kereskedelmi kedvezményeket; emlékeztet, hogy a GSP+ keretében kötelesek ratifikálni és ténylegesen végrehajtani a rendszerben felsorolt, az alapvető emberi és munkajogi, környezetvédelmi, illetve a jó kormányzásról szóló nemzetközi egyezményeket; |
| --- | --- |

18.

ösztönzi a fejlődő országokat, hogy a gazdaságuk fellendítése, a kivitelük diverzifikációja és a versenyképességük növelése érdekében használják ki az Unió által az általános preferenciarendszer (GSP) keretein belül nyújtott kereskedelmi kedvezményeket; emlékeztet, hogy a GSP+ keretében kötelesek ratifikálni és ténylegesen végrehajtani a rendszerben felsorolt, az alapvető emberi és munkajogi, környezetvédelmi, illetve a jó kormányzásról szóló nemzetközi egyezményeket;

| 19. | felhívja az Uniót, hogy támogassa és fogadja el az energiához való egyetemes hozzáférés 2030-ig történő elérésére vonatkozó nemzetközi célkitűzést, mivel ez a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak gazdasági szerepének erősítéséhez és szociális ellátásainak növeléséhez fog hozzájárulni a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

19.

felhívja az Uniót, hogy támogassa és fogadja el az energiához való egyetemes hozzáférés 2030-ig történő elérésére vonatkozó nemzetközi célkitűzést, mivel ez a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak gazdasági szerepének erősítéséhez és szociális ellátásainak növeléséhez fog hozzájárulni a fejlődő országokban;

| 20. | támogatja egy meghatározott érvényesítési mechanizmus kialakítását, amely a kétoldalú és regionális, az ún. „új generációs” uniós egyezmények emberi jogi záradékainak végrehajtását felügyeli; üdvözli az emberi jogi helyzet elemzésének javítására tett erőfeszítéseket a harmadik országokkal létesített kereskedelmi és/vagy befektetési egyezmények kezdeményezése vagy aláírása előtt; aggodalommal jegyzi meg, hogy a vonatkozó egyezményeknek az emberi jogok nyomon követésével kapcsolatos hatályos rendelkezései nem egyértelműen meghatározottak vagy kellőképpen ambiciózusak; felszólítja az EU-t egy olyan határozott elvi álláspont elfogadására, amelynek értelmében elvárja partnerországaitól, hogy megfeleljenek a nemzetközi megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékoknak; |
| --- | --- |

20.

támogatja egy meghatározott érvényesítési mechanizmus kialakítását, amely a kétoldalú és regionális, az ún. „új generációs” uniós egyezmények emberi jogi záradékainak végrehajtását felügyeli; üdvözli az emberi jogi helyzet elemzésének javítására tett erőfeszítéseket a harmadik országokkal létesített kereskedelmi és/vagy befektetési egyezmények kezdeményezése vagy aláírása előtt; aggodalommal jegyzi meg, hogy a vonatkozó egyezményeknek az emberi jogok nyomon követésével kapcsolatos hatályos rendelkezései nem egyértelműen meghatározottak vagy kellőképpen ambiciózusak; felszólítja az EU-t egy olyan határozott elvi álláspont elfogadására, amelynek értelmében elvárja partnerországaitól, hogy megfeleljenek a nemzetközi megállapodásokban szereplő emberi jogi záradékoknak;

| 21. | üdvözli, hogy az uniós segélyek inkább a legkevésbé fejlett országokra koncentrálnak, egyben felszólítja a közepes jövedelmű országokat, hogy költségvetési bevételeik egyre növekvő részét fordítsák szociális védelmi rendszerekre és az emberi jogok érvényesítésére a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak javára; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy az uniós segélyek inkább a legkevésbé fejlett országokra koncentrálnak, egyben felszólítja a közepes jövedelmű országokat, hogy költségvetési bevételeik egyre növekvő részét fordítsák szociális védelmi rendszerekre és az emberi jogok érvényesítésére a legszegényebbek és a legkiszolgáltatottabbak javára;

| 22. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy nyújtson megfelelő segítséget Szubszaharai-Afrika kormányainak azt elkerülendő, hogy a pénzügyi válság tovább rontsa a humanitárius válságot a régió egyes országaiban; |
| --- | --- |

22.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy nyújtson megfelelő segítséget Szubszaharai-Afrika kormányainak azt elkerülendő, hogy a pénzügyi válság tovább rontsa a humanitárius válságot a régió egyes országaiban;

| 23. | felhívja a kormányokat, hogy tartsák tiszteletben az állampolgárok felé fennálló kötelezettségeiket a természeti erőforrásokkal való jó gazdálkodás terén; |
| --- | --- |

23.

felhívja a kormányokat, hogy tartsák tiszteletben az állampolgárok felé fennálló kötelezettségeiket a természeti erőforrásokkal való jó gazdálkodás terén;

| 24. | felszólítja a kormányokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a jövedelmi egyenlőtlenségek szélsőségeinek csökkentésére, és hogy alakítsanak ki olyan előfeltételeket, amelyek lehetővé teszik a jelenleg rendkívüli szegénységben élők számára, hogy teljes mértékben kiaknázzák lehetőségeiket, és méltóságban éljenek; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a kormányokat, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést a jövedelmi egyenlőtlenségek szélsőségeinek csökkentésére, és hogy alakítsanak ki olyan előfeltételeket, amelyek lehetővé teszik a jelenleg rendkívüli szegénységben élők számára, hogy teljes mértékben kiaknázzák lehetőségeiket, és méltóságban éljenek;

| 25. | felszólítja a fejlődő országok kormányait, hogy dolgozzanak ki szociális védelmi rendszereket, mivel ezek alapvető fontosságúak a legkiszolgáltatottabbak védelmében, valamint a gazdasági és környezeti sokkal szembeni ellenálló képesség kialakításában, emellett inkább bizonyulnak a társdalomba történő befektetésnek, mint költségnek, ahogy azt Brazília bolsa familia-jához hasonló szociális jóléti programok vagy India nemzeti vidéki foglalkoztatási garanciarendszeréhez (NREGS) hasonló keresletvezérelt közfoglalkoztatási programok is mutatják; hangsúlyozza, hogy e készpénztranszfer-rendszerek sikere nagyrészt olyan feltételességen múlik, mint a beiskolázás és az iskolalátogatás, illetve az egészségügyi szempontok, különösen a gyermekek védőoltása; |
| --- | --- |

25.

felszólítja a fejlődő országok kormányait, hogy dolgozzanak ki szociális védelmi rendszereket, mivel ezek alapvető fontosságúak a legkiszolgáltatottabbak védelmében, valamint a gazdasági és környezeti sokkal szembeni ellenálló képesség kialakításában, emellett inkább bizonyulnak a társdalomba történő befektetésnek, mint költségnek, ahogy azt Brazília bolsa familia-jához hasonló szociális jóléti programok vagy India nemzeti vidéki foglalkoztatási garanciarendszeréhez (NREGS) hasonló keresletvezérelt közfoglalkoztatási programok is mutatják; hangsúlyozza, hogy e készpénztranszfer-rendszerek sikere nagyrészt olyan feltételességen múlik, mint a beiskolázás és az iskolalátogatás, illetve az egészségügyi szempontok, különösen a gyermekek védőoltása;

| 26. | üdvözli Olivier Schutter, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó és Magdalena Sepúlveda Carmona, a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó kezdeményezését a fejlődő országok szociális védelmi rendszereinek a Globális alap a szociális védelemért eszköz által történő erősítésére, amelyen keresztül a nemzetközi szolidaritást a legkevésbé fejlett országok javára lehet átültetni; arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezeket a programokat; |
| --- | --- |

26.

üdvözli Olivier Schutter, az élelemhez való jog kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó és Magdalena Sepúlveda Carmona, a rendkívüli szegénységgel és az emberi jogok kérdésével megbízott különleges ENSZ-előadó kezdeményezését a fejlődő országok szociális védelmi rendszereinek a Globális alap a szociális védelemért eszköz által történő erősítésére, amelyen keresztül a nemzetközi szolidaritást a legkevésbé fejlett országok javára lehet átültetni; arra kéri a Bizottságot, hogy támogassa ezeket a programokat;

| 27. | úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdaságba történő befektetés az élelmiszer-ellátás bizonytalansága elleni küzdelem és az általános növekedés fellendülésének fontos mozgatórugója a fejlődő országokban; felszólítja a kormányokat, hogy támogassák a felelős magánberuházásokat és a kisüzemi élelmiszertermelőket, különösen a nőket és a mezőgazdasági szövetkezeteket, amelyek a profit munkaerőre való fordítása által a rendkívüli szegénység csökkentésének leghatékonyabb eszközei; hangsúlyozza a vidéki infrastruktúrába történő befektetés fontosságát, amely csökkenti az ügyleti költségeket, és lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy elérjék a piacokat, és nagyobb jövedelemre tegyenek szert; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy a fenntartható mezőgazdaságba történő befektetés az élelmiszer-ellátás bizonytalansága elleni küzdelem és az általános növekedés fellendülésének fontos mozgatórugója a fejlődő országokban; felszólítja a kormányokat, hogy támogassák a felelős magánberuházásokat és a kisüzemi élelmiszertermelőket, különösen a nőket és a mezőgazdasági szövetkezeteket, amelyek a profit munkaerőre való fordítása által a rendkívüli szegénység csökkentésének leghatékonyabb eszközei; hangsúlyozza a vidéki infrastruktúrába történő befektetés fontosságát, amely csökkenti az ügyleti költségeket, és lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára, hogy elérjék a piacokat, és nagyobb jövedelemre tegyenek szert;

| 28. | felszólítja a kormányokat arra, hogy akadályozzák meg a földberuházásokat végrehajtó nemzeti és nemzetközi pénzügyi spekulánsokat abban, hogy lakhelyelhagyást, környezetvédelmi problémákat, valamint élelmiszer-ellátási és jövedelembizonytalanságot okozva kedvezőtlen hatást gyakoroljanak a mezőgazdasági kistermelőkre és a helyi gyártókra; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a biztos foglalkoztatás és élelemhez jutás az emberi jogok tiszteletben tartásának, a demokratizálódási folyamatnak és bármilyen politikai szerepvállalásnak is feltétele; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a kormányokat arra, hogy akadályozzák meg a földberuházásokat végrehajtó nemzeti és nemzetközi pénzügyi spekulánsokat abban, hogy lakhelyelhagyást, környezetvédelmi problémákat, valamint élelmiszer-ellátási és jövedelembizonytalanságot okozva kedvezőtlen hatást gyakoroljanak a mezőgazdasági kistermelőkre és a helyi gyártókra; emlékeztet e tekintetben arra, hogy a biztos foglalkoztatás és élelemhez jutás az emberi jogok tiszteletben tartásának, a demokratizálódási folyamatnak és bármilyen politikai szerepvállalásnak is feltétele;

| 29. | emlékezteti a kormányokat és a magánszektort a földtulajdon informális és hagyományos formáinak, valamint a földhasználati jogoknak a tiszteletben tartására; hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportoknak, így az őslakos népeknek van a legnagyobb szükségük a védelemre, mivel gyakran a föld jelenti számukra az egyetlen erőforrást, amelyből a megélhetésüket nyerik; |
| --- | --- |

29.

emlékezteti a kormányokat és a magánszektort a földtulajdon informális és hagyományos formáinak, valamint a földhasználati jogoknak a tiszteletben tartására; hangsúlyozza, hogy a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportoknak, így az őslakos népeknek van a legnagyobb szükségük a védelemre, mivel gyakran a föld jelenti számukra az egyetlen erőforrást, amelyből a megélhetésüket nyerik;

| 30. | felszólítja a kormányokat, hogy ne csökkentsék vagy korlátozzák az élelmiszer-támogatásokat, mivel ezekkel a támogatásokkal vissza lehet fogni az éhezés elterjedését, és javítani lehet a táplálkozást a kedvezményezett háztartásokban; |
| --- | --- |

30.

felszólítja a kormányokat, hogy ne csökkentsék vagy korlátozzák az élelmiszer-támogatásokat, mivel ezekkel a támogatásokkal vissza lehet fogni az éhezés elterjedését, és javítani lehet a táplálkozást a kedvezményezett háztartásokban;

| 31. | felszólít arra, hogy a mezőgazdasági nyersanyagok túlzott spekuláció miatti áringadozásának elkerülése érdekében biztosítsanak nagyobb átláthatóságot a nyersanyagok piacán, és hangsúlyozza, hogy e kérdés nagyobb nemzetközi figyelmet és fokozott koordinációt igényel; |
| --- | --- |

31.

felszólít arra, hogy a mezőgazdasági nyersanyagok túlzott spekuláció miatti áringadozásának elkerülése érdekében biztosítsanak nagyobb átláthatóságot a nyersanyagok piacán, és hangsúlyozza, hogy e kérdés nagyobb nemzetközi figyelmet és fokozott koordinációt igényel;

| 32. | emlékezteti a kormányokat, hogy a fiatalok foglalkoztatását célzó politikáknak a munkahelyteremtés mellett arra is ki kell terjedniük, hogy az elfogadható életszínvonalhoz megfelelő jövedelmet és munkakörülményeket biztosítsanak; |
| --- | --- |

32.

emlékezteti a kormányokat, hogy a fiatalok foglalkoztatását célzó politikáknak a munkahelyteremtés mellett arra is ki kell terjedniük, hogy az elfogadható életszínvonalhoz megfelelő jövedelmet és munkakörülményeket biztosítsanak;

| 33. | támogatja a pénzügyi tranzakciós adó globális bevezetését, amely a fejlesztés innovatív, végső soron a gazdasági és szociális jogok egyetemes érvényesülését támogató finanszírozási mechanizmusa lehet; arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy támogassa a pénzügyi tranzakciós adó bevezetésére irányuló uniós költségvetési javaslatot; |
| --- | --- |

33.

támogatja a pénzügyi tranzakciós adó globális bevezetését, amely a fejlesztés innovatív, végső soron a gazdasági és szociális jogok egyetemes érvényesülését támogató finanszírozási mechanizmusa lehet; arra ösztönzi az összes tagállamot, hogy támogassa a pénzügyi tranzakciós adó bevezetésére irányuló uniós költségvetési javaslatot;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a jogellenes pénzmozgások, az adóparadicsomok és az árupiaci spekuláció elleni fellépés az emberi jogok érvényesítéséhez szükséges intézkedés, különösen az alacsony jövedelemmel rendelkező országokban; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a jogellenes pénzmozgások, az adóparadicsomok és az árupiaci spekuláció elleni fellépés az emberi jogok érvényesítéséhez szükséges intézkedés, különösen az alacsony jövedelemmel rendelkező országokban;

| 35. | úgy véli, hogy a gazdaságpolitikák tekintetében a fejlődő országoknak innovatív finanszírozási rendszereket kellene bevezetniük; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy dolgozzanak ki a saját erőforrásaikhoz kapcsolódó pénzügyi mechanizmusokat; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy a gazdaságpolitikák tekintetében a fejlődő országoknak innovatív finanszírozási rendszereket kellene bevezetniük; ösztönzi a fejlődő országokat, hogy dolgozzanak ki a saját erőforrásaikhoz kapcsolódó pénzügyi mechanizmusokat;

| 36. | felszólít a fejlődő országokban működő vállalkozások versenyképességének javítására, ami lehetővé tenné a munkanélküliség csökkentését és a foglalkoztatást támogató politikák előmozdítását; |
| --- | --- |

36.

felszólít a fejlődő országokban működő vállalkozások versenyképességének javítására, ami lehetővé tenné a munkanélküliség csökkentését és a foglalkoztatást támogató politikák előmozdítását;

| 37. | kiemelten fontosnak tartja a képességfejlesztés és a képzési politikák erősítését, ideértve az informális tanulást, a szakmai gyakorlatot és a munkahelyi képzést is, amelyek támogatást nyújtanak az oktatásból a munkaerőpiacra történő sikeres átmenethez; |
| --- | --- |

37.

kiemelten fontosnak tartja a képességfejlesztés és a képzési politikák erősítését, ideértve az informális tanulást, a szakmai gyakorlatot és a munkahelyi képzést is, amelyek támogatást nyújtanak az oktatásból a munkaerőpiacra történő sikeres átmenethez;

| 38. | hangsúlyozza, hogy az arab tavasz eseményei rávilágítanak az uniós szakpolitikák e térséget érintő hiányosságaira, többek között a fiatalok helyzetét illetően, akiket tömegesen érint a munkanélküliség, és akiknek a hazájukban nincsenek kilátásaik; felszólítja az EU-t, hogy hatékonyabban lépjen fel a pénzügyi válság harmadik országokban gyakorolt hatásainak jobb kezelése érdekében, többek között a civil társadalmi szervezetek által készített jelentések megfelelő figyelembevétele révén; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az arab tavasz eseményei rávilágítanak az uniós szakpolitikák e térséget érintő hiányosságaira, többek között a fiatalok helyzetét illetően, akiket tömegesen érint a munkanélküliség, és akiknek a hazájukban nincsenek kilátásaik; felszólítja az EU-t, hogy hatékonyabban lépjen fel a pénzügyi válság harmadik országokban gyakorolt hatásainak jobb kezelése érdekében, többek között a civil társadalmi szervezetek által készített jelentések megfelelő figyelembevétele révén;

| 39. | felszólítja azoknak az országoknak a kormányait, ahol magas a gyermekmunka aránya, illetve a nemzetközi adományozókat, hogy a szegénység mértékének csökkentése és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében támogassák az oktatáshoz való hozzáférés kiszélesítéséhez, az oktatási színvonal emeléséhez és az iskolai költségek csökkentéséhez hasonló megelőző intézkedéseket; |
| --- | --- |

39.

felszólítja azoknak az országoknak a kormányait, ahol magas a gyermekmunka aránya, illetve a nemzetközi adományozókat, hogy a szegénység mértékének csökkentése és a gazdasági növekedés ösztönzése érdekében támogassák az oktatáshoz való hozzáférés kiszélesítéséhez, az oktatási színvonal emeléséhez és az iskolai költségek csökkentéséhez hasonló megelőző intézkedéseket;

| 40. | felszólítja a kormányokat, hogy hozzanak létre második esélyt nyújtó oktatási programokat azoknak, akik nem vettek részt alapfokú oktatásban írás-olvasási és számolási készségek, illetve a szegénységből való kilábalást segítő megélhetési készségek átadása céljából; |
| --- | --- |

40.

felszólítja a kormányokat, hogy hozzanak létre második esélyt nyújtó oktatási programokat azoknak, akik nem vettek részt alapfokú oktatásban írás-olvasási és számolási készségek, illetve a szegénységből való kilábalást segítő megélhetési készségek átadása céljából;

| 41. | felszólítja a kormányokat, hogy növeljék a gyermekvédelmi támogatási intézkedéseket, ideértve a gyermekek elleni erőszak leküzdésére és a kormányhivatalnokok ezen a téren való tudatosságnövelése támogatására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a kormányokat, hogy növeljék a gyermekvédelmi támogatási intézkedéseket, ideértve a gyermekek elleni erőszak leküzdésére és a kormányhivatalnokok ezen a téren való tudatosságnövelése támogatására irányuló intézkedéseket;

| 42. | emlékeztet rá, hogy minden gazdaságélénkítési politikába be kell építeni egy, a nemekkel kapcsolatos fontos elemet; olyan politikák és gyakorlatok sürgős alkalmazására szólít fel, amelyek biztosítják, hogy több nő lép a munkaerőpiacra méltányos munkakörülményekkel és szociális védelemmel rendelkező állásokba; a nők fizetetlen házimunkáját és ápolási munkáját csökkentő gondozási szolgáltatásokba történő közberuházásra szólít fel; ragaszkodik hozzá, hogy a munkaerő-piaci politikák foglalkozzanak az ápolásra és gondozásra fordított szülői idő hiányának problémájával; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet rá, hogy minden gazdaságélénkítési politikába be kell építeni egy, a nemekkel kapcsolatos fontos elemet; olyan politikák és gyakorlatok sürgős alkalmazására szólít fel, amelyek biztosítják, hogy több nő lép a munkaerőpiacra méltányos munkakörülményekkel és szociális védelemmel rendelkező állásokba; a nők fizetetlen házimunkáját és ápolási munkáját csökkentő gondozási szolgáltatásokba történő közberuházásra szólít fel; ragaszkodik hozzá, hogy a munkaerő-piaci politikák foglalkozzanak az ápolásra és gondozásra fordított szülői idő hiányának problémájával;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a nőket jobban be kell vonni a társadalmi párbeszédbe és a döntéshozatali folyamatokba; emlékeztet arra, hogy a lányok és a nők oktatása és társadalmi szerepvállalása alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a nőket jobban be kell vonni a társadalmi párbeszédbe és a döntéshozatali folyamatokba; emlékeztet arra, hogy a lányok és a nők oktatása és társadalmi szerepvállalása alapvető fontosságú;

| 44. | felszólítja a kormányokat, hogy foglalkozzanak az időseket különösen a gazdasági visszaesés idején érintő kritikus emberi jogi kérdésekkel, mint például a hosszú távú munkanélküliség, az életkorhoz kapcsolódó foglalkoztatási hátrányos megkülönböztetés, a jövedelmi bizonytalanság és a megfizethetetlen egészségügyi ellátás; felszólítja a kormányokat, hogy alakítsanak ki innovatív új mechanizmusokat a rugalmas munkaerő-piaci részvételre, mint például a részmunkaidőben foglalkoztatott idősek által igénybe vehető szociális nyugdíj, az idősek foglalkoztatásának ösztönzését célzó átképzési programok vagy költségvetési intézkedések; |
| --- | --- |

44.

felszólítja a kormányokat, hogy foglalkozzanak az időseket különösen a gazdasági visszaesés idején érintő kritikus emberi jogi kérdésekkel, mint például a hosszú távú munkanélküliség, az életkorhoz kapcsolódó foglalkoztatási hátrányos megkülönböztetés, a jövedelmi bizonytalanság és a megfizethetetlen egészségügyi ellátás; felszólítja a kormányokat, hogy alakítsanak ki innovatív új mechanizmusokat a rugalmas munkaerő-piaci részvételre, mint például a részmunkaidőben foglalkoztatott idősek által igénybe vehető szociális nyugdíj, az idősek foglalkoztatásának ösztönzését célzó átképzési programok vagy költségvetési intézkedések;

| 45. | a hazautalások tranzakciós költségeinek csökkentésére, illetve annak lehetővé tételére hív fel, hogy például a migránsok könnyebben nyithassanak bankszámlát a célországban; |
| --- | --- |

45.

a hazautalások tranzakciós költségeinek csökkentésére, illetve annak lehetővé tételére hív fel, hogy például a migránsok könnyebben nyithassanak bankszámlát a célországban;

| 46. | felszólítja a kormányokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem elleni küzdelem a gazdasági és pénzügyi válság idején is elsőrendű helyet foglal el a céljaik között; felszólítja a kormányokat, hogy hiánytalanul hajtsák végre az emberkereskedők és embercsempészek bíróság elé állítására vonatkozó jogszabályokat, hogy növeljék az emberkereskedelem áldozatainak támogatását és a számukra nyújtott jogi segítséget, illetve hogy fejlesszenek ki szorosabb nemzetközi együttműködést; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a kormányokat annak biztosítására, hogy az emberkereskedelem elleni küzdelem a gazdasági és pénzügyi válság idején is elsőrendű helyet foglal el a céljaik között; felszólítja a kormányokat, hogy hiánytalanul hajtsák végre az emberkereskedők és embercsempészek bíróság elé állítására vonatkozó jogszabályokat, hogy növeljék az emberkereskedelem áldozatainak támogatását és a számukra nyújtott jogi segítséget, illetve hogy fejlesszenek ki szorosabb nemzetközi együttműködést;

| 47. | üdvözli az ENSZ magas szintű szakértői munkacsoportjában az Európai Bizottság fejlesztési biztosának részvételével a 2015 utáni fejlesztési menetrendről folyó egyeztetéseket; úgy véli, hogy a 2015 utáni kereteknek az emberi jogok egyetemes érvényesítését kell előtérbe helyezniük, és figyelembe kell venniük a pénzügyi és gazdasági válságnak a legszegényebbekre és a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatását, továbbá fenn kell tartaniuk a szegénység visszaszorítására irányuló célkitűzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat; felszólít minden érdekelt felet, hogy fontolják meg mérhető irányszámok és mutatók, illetve minőségi és eredményalapú mutatók felállítását; |
| --- | --- |

47.

üdvözli az ENSZ magas szintű szakértői munkacsoportjában az Európai Bizottság fejlesztési biztosának részvételével a 2015 utáni fejlesztési menetrendről folyó egyeztetéseket; úgy véli, hogy a 2015 utáni kereteknek az emberi jogok egyetemes érvényesítését kell előtérbe helyezniük, és figyelembe kell venniük a pénzügyi és gazdasági válságnak a legszegényebbekre és a legkiszolgáltatottabbakra gyakorolt hatását, továbbá fenn kell tartaniuk a szegénység visszaszorítására irányuló célkitűzésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalásokat; felszólít minden érdekelt felet, hogy fontolják meg mérhető irányszámok és mutatók, illetve minőségi és eredményalapú mutatók felállítását;

| 48. | hangsúlyozza, hogy további kutatásokra és elemzésekre van szükség a pénzügyi és gazdasági válságnak az egyes régiókra, köztük az EU-ra és annak harmadik országokkal fenntartott kapcsolataira gyakorolt hatásáról, emellett javítani kell a globális és regionális válságok korai jeleinek figyelemmel kísérését; hangsúlyozza, hogy a társadalom legszegényebb és legkiszolgáltatottabb tagjait érintő problémák jobb megértése és kezelése érdekében nagyobb szerepet kell adni a tételes adatoknak a kutatásban és a politikák tervezésében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást az ENSZ-főtitkár által 2009-ben indított „Globális pulzus” nevű innovatív ENSZ-műhelynek a pénzügyi és gazdasági válság által a népesség kiszolgáltatott csoportjaira gyakorolt hatás jobb megértéséhez szükséges adatok összegyűjtése és elemzése, illetve a megfelelő politikai válaszlépések megtétele érdekében; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy további kutatásokra és elemzésekre van szükség a pénzügyi és gazdasági válságnak az egyes régiókra, köztük az EU-ra és annak harmadik országokkal fenntartott kapcsolataira gyakorolt hatásáról, emellett javítani kell a globális és regionális válságok korai jeleinek figyelemmel kísérését; hangsúlyozza, hogy a társadalom legszegényebb és legkiszolgáltatottabb tagjait érintő problémák jobb megértése és kezelése érdekében nagyobb szerepet kell adni a tételes adatoknak a kutatásban és a politikák tervezésében; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak pénzügyi támogatást az ENSZ-főtitkár által 2009-ben indított „Globális pulzus” nevű innovatív ENSZ-műhelynek a pénzügyi és gazdasági válság által a népesség kiszolgáltatott csoportjaira gyakorolt hatás jobb megértéséhez szükséges adatok összegyűjtése és elemzése, illetve a megfelelő politikai válaszlépések megtétele érdekében;

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezen állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak (EKSZ), az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek és az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának.

---

(1)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(2)  HL C 4. E, 2011.1.7., 34. o.

(3)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

(5)  HL C 380. E, 2012.12.11., 89. o.

(6)  HL C 33. E, 2013.2.5., 140. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0386.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0386.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/44

---

P7_TA(2013)0183

A Horvátországról szóló 2012. évi átfogó ellenőrző jelentés

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Horvátország 2012. évi uniós tagságra való felkészültségéről szóló átfogó ellenőrzési jelentéséről (2012/2871(RSP))

(2016/C 045/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződéstervezetre, a jegyzőkönyvre és a záróokmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz való csatlakozásáról szóló szerződéstervezetre, a jegyzőkönyvre és a záróokmányra,

| — | tekintettel a Horvátország uniós tagságra való felkészültségéről szóló, 2012. október 10-i átfogó ellenőrző bizottsági jelentésre (SWD(2012)0338), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvátország uniós tagságra való felkészültségéről szóló, 2012. október 10-i átfogó ellenőrző bizottsági jelentésre (SWD(2012)0338),

| — | tekintettel a Horvátország csatlakozásra való felkészüléséről szóló, 2013. március 26-i végleges bizottsági monitoring jelentésre (COM(2013)0171), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvátország csatlakozásra való felkészüléséről szóló, 2013. március 26-i végleges bizottsági monitoring jelentésre (COM(2013)0171),

| — | tekintettel a Horvátország által a csatlakozás irányába történő előrelépésekről szóló, a 2005–2011-es időszakot felölelő rendszeres bizottsági jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Horvátország által a csatlakozás irányába történő előrelépésekről szóló, a 2005–2011-es időszakot felölelő rendszeres bizottsági jelentésekre,

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i thesszaloniki Európai Tanács nyugat-balkáni országokról és a bővítésről szóló elnökségi következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i thesszaloniki Európai Tanács nyugat-balkáni országokról és a bővítésről szóló elnökségi következtetéseire,

| — | tekintettel Horvátország előrelépéséről és a bővítési folyamatról szóló valamennyi korábbi – különösképpen a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló, 2011. december 1-i (1), a Horvátország európai uniós tagságra irányuló kérelméről szóló, 2011. december 1-i (2), és a „Bővítés: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című, 2012. november 22-i (3) – állásfoglalására és jelentésére;, |
| --- | --- |

—

tekintettel Horvátország előrelépéséről és a bővítési folyamatról szóló valamennyi korábbi – különösképpen a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásról szóló, 2011. december 1-i (1), a Horvátország európai uniós tagságra irányuló kérelméről szóló, 2011. december 1-i (2), és a „Bővítés: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című, 2012. november 22-i (3) – állásfoglalására és jelentésére;,

| — | tekintettel az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottság valamennyi korábbi ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Horvátország Parlamenti Vegyes Bizottság valamennyi korábbi ajánlására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel Horvátország készen áll arra, hogy 2013. július 1-én csatlakozzon az Európai Unióhoz; |
| --- | --- |

A.

mivel Horvátország készen áll arra, hogy 2013. július 1-én csatlakozzon az Európai Unióhoz;

| B. | mivel néhány EU-tagállam még nem fejezte be a csatlakozási szerződés megerősítését; |
| --- | --- |

B.

mivel néhány EU-tagállam még nem fejezte be a csatlakozási szerződés megerősítését;

| C. | mivel Horvátország jó úton halad az uniós tagságra való végső felkészülés hátralévő követelményeinek teljesítése felé; |
| --- | --- |

C.

mivel Horvátország jó úton halad az uniós tagságra való végső felkészülés hátralévő követelményeinek teljesítése felé;

| D. | mivel a reformtörekvéseket a csatlakozást követően is folytatni kell annak érdekében, hogy a horvát állampolgárok teljes mértékben kihasználhassák az uniós tagság előnyeit; |
| --- | --- |

D.

mivel a reformtörekvéseket a csatlakozást követően is folytatni kell annak érdekében, hogy a horvát állampolgárok teljes mértékben kihasználhassák az uniós tagság előnyeit;

| E. | mivel Horvátország csatlakozási folyamata bizonyítja az uniós bővítési politika hitelességét és a csatlakozni kívánó országokra gyakorolt átalakító hatását; |
| --- | --- |

E.

mivel Horvátország csatlakozási folyamata bizonyítja az uniós bővítési politika hitelességét és a csatlakozni kívánó országokra gyakorolt átalakító hatását;

| F. | mivel Horvátország tagságával az EU erősebbé és biztonságosabbá válik, gazdagítja kultúráját és kulturális örökségét, valamint hathatósan emlékezteti a csatlakozni kívánó országokat arra, hogy a kötelezettségvállalások lelkiismeretes végrehajtása kézzelfogható és tartós előnyöket eredményez az állampolgárok számára; |
| --- | --- |

F.

mivel Horvátország tagságával az EU erősebbé és biztonságosabbá válik, gazdagítja kultúráját és kulturális örökségét, valamint hathatósan emlékezteti a csatlakozni kívánó országokat arra, hogy a kötelezettségvállalások lelkiismeretes végrehajtása kézzelfogható és tartós előnyöket eredményez az állampolgárok számára;

| G. | mivel Horvátország egyedi helyzetben van és várhatóan építő szerepet tölt be a szomszédos országok között, mindenekelőtt a további uniós bővítés, a demokratikus konszolidáció, a regionális együttműködés, a Nyugat-Balkán népei megbékélésének előmozdításával, miközben mindent megtesz annak érdekében, hogy a kétoldalú kérdések e folyamatok közül egyiket se akadályozzák; |
| --- | --- |

G.

mivel Horvátország egyedi helyzetben van és várhatóan építő szerepet tölt be a szomszédos országok között, mindenekelőtt a további uniós bővítés, a demokratikus konszolidáció, a regionális együttműködés, a Nyugat-Balkán népei megbékélésének előmozdításával, miközben mindent megtesz annak érdekében, hogy a kétoldalú kérdések e folyamatok közül egyiket se akadályozzák;

| 1. | várakozással tekint az elé, hogy Horvátországot 2013. július 1-jén az EU 28. tagállamaként üdvözölhesse, az Európai Parlament 2011. december 1-jei, jogilag kötelező érvényű szavazását követően, amellyel hozzájárult Horvátország csatlakozásához, illetve az Európai Tanács által a csatlakozási szerződésben megállapított időponttal összhangban; kifejezi Horvátország demokráciájának és szociális piacgazdaságának erősségébe és érettségébe, az európai értékekhez való ragaszkodásába, valamint a tagsági kötelezettségek teljesítésének képességébe vetett bizalmát; |
| --- | --- |

1.

várakozással tekint az elé, hogy Horvátországot 2013. július 1-jén az EU 28. tagállamaként üdvözölhesse, az Európai Parlament 2011. december 1-jei, jogilag kötelező érvényű szavazását követően, amellyel hozzájárult Horvátország csatlakozásához, illetve az Európai Tanács által a csatlakozási szerződésben megállapított időponttal összhangban; kifejezi Horvátország demokráciájának és szociális piacgazdaságának erősségébe és érettségébe, az európai értékekhez való ragaszkodásába, valamint a tagsági kötelezettségek teljesítésének képességébe vetett bizalmát;

| 2. | megjegyzi, Horvátország jó úton halad az uniós tagságra való végső felkészülés hátralévő követelményeinek teljesítése felé; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, Horvátország jó úton halad az uniós tagságra való végső felkészülés hátralévő követelményeinek teljesítése felé;

| 3. | megállapítja, hogy Horvátország befejezte a Bizottság átfogó ellenőrző jelentésében meghatározott tíz elsőbbséget élvező fellépést; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy Horvátország befejezte a Bizottság átfogó ellenőrző jelentésében meghatározott tíz elsőbbséget élvező fellépést;

| 4. | üdvözli a Horvátország által elért jelentős haladást a Bizottság átfogó ellenőrző jelentésében kijelölt feladatok teljesítése terén és felkéri a kormányt és a parlamentet, hogy 2013. július 1-ig valamennyi függőben lévő kérdést rendezze, valamint tegyen előrelépést a további szükséges reformokat illetően; ösztönzi Horvátországot, hogy tartsa tiszteletben és teljesítse a csatlakozási tárgyalások során vállalt valamennyi kötelezettségét, hogy teljesen felkészült új tagállam lehessen, mivel ez Horvátország és az EU érdeke egyaránt; hangsúlyozza, hogy ezt a folyamatot átlátható és befogadó módon kell végrehajtani, a horvát parlament és a civil társadalom lehető legnagyobb mértékű bevonásával; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Horvátország által elért jelentős haladást a Bizottság átfogó ellenőrző jelentésében kijelölt feladatok teljesítése terén és felkéri a kormányt és a parlamentet, hogy 2013. július 1-ig valamennyi függőben lévő kérdést rendezze, valamint tegyen előrelépést a további szükséges reformokat illetően; ösztönzi Horvátországot, hogy tartsa tiszteletben és teljesítse a csatlakozási tárgyalások során vállalt valamennyi kötelezettségét, hogy teljesen felkészült új tagállam lehessen, mivel ez Horvátország és az EU érdeke egyaránt; hangsúlyozza, hogy ezt a folyamatot átlátható és befogadó módon kell végrehajtani, a horvát parlament és a civil társadalom lehető legnagyobb mértékű bevonásával;

| 5. | felkéri azokat az EU-tagállamokat, amelyek csatlakozási szerződéssel kapcsolatos megerősítési eljárásaikat még nem zárták le, hogy ezt időben tegyék meg; |
| --- | --- |

5.

felkéri azokat az EU-tagállamokat, amelyek csatlakozási szerződéssel kapcsolatos megerősítési eljárásaikat még nem zárták le, hogy ezt időben tegyék meg;

| 6. | hangsúlyozza álláspontját azzal kapcsolatban, hogy a csatlakozásra nem a folyamat lezárásaként, hanem sokkal inkább a gazdasági, igazgatási és igazságügyi modernizáció felé vezető úton tett lépésként kell tekinteni, valamint olyan lehetőségként, amelynek előnyeit kizárólag folytonos politikai tevékenységgel lehet teljes mértékben megvalósítani; felkéri Horvátországot, hogy továbbra is hatékonyan vegye igénybe az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) forrásait az uniós tagságra, illetve a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználására való felkészüléshez; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza álláspontját azzal kapcsolatban, hogy a csatlakozásra nem a folyamat lezárásaként, hanem sokkal inkább a gazdasági, igazgatási és igazságügyi modernizáció felé vezető úton tett lépésként kell tekinteni, valamint olyan lehetőségként, amelynek előnyeit kizárólag folytonos politikai tevékenységgel lehet teljes mértékben megvalósítani; felkéri Horvátországot, hogy továbbra is hatékonyan vegye igénybe az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) forrásait az uniós tagságra, illetve a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználására való felkészüléshez;

| 7. | felkéri a horvát politikai és társadalmi szereplőket, hogy a csatlakozást követően találjanak innovatív módszereket a reformokkal kapcsolatos lendület és konszenzus fenntartására, valamint a döntéshozók felelősségre vonhatóságára a csatlakozási szerződésben vállalt ígéretek teljesítéséért; hangsúlyozza e tekintetben a hatékony parlamenti felügyelet és civil társadalom elengedhetetlen szerepét; |
| --- | --- |

7.

felkéri a horvát politikai és társadalmi szereplőket, hogy a csatlakozást követően találjanak innovatív módszereket a reformokkal kapcsolatos lendület és konszenzus fenntartására, valamint a döntéshozók felelősségre vonhatóságára a csatlakozási szerződésben vállalt ígéretek teljesítéséért; hangsúlyozza e tekintetben a hatékony parlamenti felügyelet és civil társadalom elengedhetetlen szerepét;

| 8. | ismételten megerősíti a független igazságszolgáltatás, a szakmai jellegű és elszámoltatható közigazgatás, valamint a jogállamiság központi szerepét a demokrácia megerősítésében, valamint a beruházási és gazdasági tevékenység támogatásában; felhívja Horvátországot arra, hogy folytassa az igazságügyi rendszer és az igazságügyi testületek tagjai függetlenségének, elszámoltathatóságának, pártatlanságának, szakmaiságának és hatékonyságának javítását, többek között a lezáratlan ügyek számának csökkentésével, a bírók új vagyonnyilatkozati rendszerének végrehajtásával, a fegyelmi eljárások új rendszerére vonatkozó eredmények további javításával; sürgeti Horvátországot, hogy fejezze be és hajtsa végre a 2013–2018 közötti időszakra vonatkozó új igazságügyi reformra vonatkozó stratégiát; |
| --- | --- |

8.

ismételten megerősíti a független igazságszolgáltatás, a szakmai jellegű és elszámoltatható közigazgatás, valamint a jogállamiság központi szerepét a demokrácia megerősítésében, valamint a beruházási és gazdasági tevékenység támogatásában; felhívja Horvátországot arra, hogy folytassa az igazságügyi rendszer és az igazságügyi testületek tagjai függetlenségének, elszámoltathatóságának, pártatlanságának, szakmaiságának és hatékonyságának javítását, többek között a lezáratlan ügyek számának csökkentésével, a bírók új vagyonnyilatkozati rendszerének végrehajtásával, a fegyelmi eljárások új rendszerére vonatkozó eredmények további javításával; sürgeti Horvátországot, hogy fejezze be és hajtsa végre a 2013–2018 közötti időszakra vonatkozó új igazságügyi reformra vonatkozó stratégiát;

| 9. | tudomásul veszi, hogy Horvátország kielégítő intézményi és jogi keretet hozott létre a korrupció elleni küzdelemre; felhívja a horvát hatóságokat, hogy fokozzák tovább a korrupció, a csalás és a pénzügyi alapok hűtlen kezelése elleni küzdelmüket; rámutat, hogy a korrupció elleni intézkedéseket továbbra is szigorúan végre kell hajtani; felkéri továbbá a hatóságokat, hogy hozzanak létre jegyzéket az összeférhetetlenségre, a korrupcióra és a szervezett bűnözésre vonatkozó esetekkel kapcsolatos eredményekről, valamint, hogy javítsák a vagyon lefoglalására és elkobzására vonatkozó jogi keretek végrehajtását; |
| --- | --- |

9.

tudomásul veszi, hogy Horvátország kielégítő intézményi és jogi keretet hozott létre a korrupció elleni küzdelemre; felhívja a horvát hatóságokat, hogy fokozzák tovább a korrupció, a csalás és a pénzügyi alapok hűtlen kezelése elleni küzdelmüket; rámutat, hogy a korrupció elleni intézkedéseket továbbra is szigorúan végre kell hajtani; felkéri továbbá a hatóságokat, hogy hozzanak létre jegyzéket az összeférhetetlenségre, a korrupcióra és a szervezett bűnözésre vonatkozó esetekkel kapcsolatos eredményekről, valamint, hogy javítsák a vagyon lefoglalására és elkobzására vonatkozó jogi keretek végrehajtását;

| 10. | felhívja a horvát hatóságokat, hogy teljes mértékben használják fel a létező korrupcióellenes eszközöket a független és eredményes büntetőeljárások és bírósági ítéletek érdekében, beleértve a nagy horderejű eseteket az állampolgároknak a jogállamiságba és a közintézményekbe vetett bizalmának megszilárdítása érdekében; kiemeli, hogy elsősorban a horvát polgárok érdekében fenntartható intézkedésekre van szükség a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén és az igazságszolgáltatás reformja érdekében; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a független oknyomozó újságírást, mivel az létfontosságú a korrupció és a szervezett bűnözés feltárásában; |
| --- | --- |

10.

felhívja a horvát hatóságokat, hogy teljes mértékben használják fel a létező korrupcióellenes eszközöket a független és eredményes büntetőeljárások és bírósági ítéletek érdekében, beleértve a nagy horderejű eseteket az állampolgároknak a jogállamiságba és a közintézményekbe vetett bizalmának megszilárdítása érdekében; kiemeli, hogy elsősorban a horvát polgárok érdekében fenntartható intézkedésekre van szükség a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén és az igazságszolgáltatás reformja érdekében; hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a független oknyomozó újságírást, mivel az létfontosságú a korrupció és a szervezett bűnözés feltárásában;

| 11. | felkéri Horvátországot, hogy folytassa a szilárd, a lobbizásra és az információhoz való hozzáférésre vonatkozó új jogszabályok végrehajtását, megerősítve a korrupció megelőzésének kereteit; ,megállapítja, hogy hogy az újonnan létrehozott Összeférhetetlenségi Bizottság megkezdte működését, és felhívja a horvát hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a közbeszerzésre, valamint a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozó jogszabálycsomagot; |
| --- | --- |

11.

felkéri Horvátországot, hogy folytassa a szilárd, a lobbizásra és az információhoz való hozzáférésre vonatkozó új jogszabályok végrehajtását, megerősítve a korrupció megelőzésének kereteit; ,megállapítja, hogy hogy az újonnan létrehozott Összeférhetetlenségi Bizottság megkezdte működését, és felhívja a horvát hatóságokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre a közbeszerzésre, valamint a politikai pártok és a választási kampányok finanszírozására vonatkozó jogszabálycsomagot;

| 12. | felhívja a horvát hatóságokat, hogy továbbra is ügyeljenek az alapvető jogok teljes mértékű betartására, miközben a nemzeti kisebbségekkel, a roma közösséggel, a migránsokkal, az LMBT személyekkel és egyéb kisebbségi csoportokkal, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokkal szembeni megkülönböztetés és intolerancia minden megnyilvánulásával felveszik a küzdelmet; felhívja továbbá Horvátországot, hogy teremtsen olyan környezetet, amely biztosítja, hogy a korábban említett kisebbségek (pl. az LMBT személyek) szabadon kinyilváníthassák nézeteiket és meggyőződéseiket, az Európai Unió Alapjogi Chartájának alapelveivel összhangban; |
| --- | --- |

12.

felhívja a horvát hatóságokat, hogy továbbra is ügyeljenek az alapvető jogok teljes mértékű betartására, miközben a nemzeti kisebbségekkel, a roma közösséggel, a migránsokkal, az LMBT személyekkel és egyéb kisebbségi csoportokkal, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokkal szembeni megkülönböztetés és intolerancia minden megnyilvánulásával felveszik a küzdelmet; felhívja továbbá Horvátországot, hogy teremtsen olyan környezetet, amely biztosítja, hogy a korábban említett kisebbségek (pl. az LMBT személyek) szabadon kinyilváníthassák nézeteiket és meggyőződéseiket, az Európai Unió Alapjogi Chartájának alapelveivel összhangban;

| 13. | ösztönzi a hatóságokat, hogy segítsék elő a véleménynyilvánítás szabadságát, beleértve a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; tudomásul veszi, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatóról szóló jogszabályt 2012 júliusában elfogadták; ösztönzi a hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás politikai vagy gazdasági kényszertől mentes legyen, illetve fokozzák annak átláthatóságát; |
| --- | --- |

13.

ösztönzi a hatóságokat, hogy segítsék elő a véleménynyilvánítás szabadságát, beleértve a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; tudomásul veszi, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatóról szóló jogszabályt 2012 júliusában elfogadták; ösztönzi a hatóságokat, hogy folytassák erőfeszítéseiket, amelyek annak biztosítására irányulnak, hogy a közszolgálati műsorszolgáltatás politikai vagy gazdasági kényszertől mentes legyen, illetve fokozzák annak átláthatóságát;

| 14. | megállapítja, hogy Horvátország megfelelően készül az uniós strukturális alapok és a Kohéziós Alap által támogatott műveletek jövőbeli kezelésére és végrehajtására; felkéri Horvátországot, hogy hozzon létre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra vonatkozó projektsorozatot; ösztönzi a kormányt az illetékes intézmények igazgatási kapacitásának további megerősítésére mind regionális, mind helyi szinten, a Számvevőszék 2012. évi jelentése ajánlásainak megfelelően; sürgeti a kormányt, hogy tegyen meg mindent a korrupció, a csalás, illetve az uniós pénzeszközök elosztásában és felhasználásában tapasztalható szabálytalanságok kockázatának minimálisra csökkentéséért; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy Horvátország megfelelően készül az uniós strukturális alapok és a Kohéziós Alap által támogatott műveletek jövőbeli kezelésére és végrehajtására; felkéri Horvátországot, hogy hozzon létre az Európai Regionális Fejlesztési Alapra vonatkozó projektsorozatot; ösztönzi a kormányt az illetékes intézmények igazgatási kapacitásának további megerősítésére mind regionális, mind helyi szinten, a Számvevőszék 2012. évi jelentése ajánlásainak megfelelően; sürgeti a kormányt, hogy tegyen meg mindent a korrupció, a csalás, illetve az uniós pénzeszközök elosztásában és felhasználásában tapasztalható szabálytalanságok kockázatának minimálisra csökkentéséért;

| 15. | emlékezteti a tagállamokat, a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében az Európai Unió Horvátországnak és állampolgárainak tett, a gazdasági és regionális fejlődés jövőbeli támogatására vonatkozó ígéreteire; |
| --- | --- |

15.

emlékezteti a tagállamokat, a többéves pénzügyi keretről folytatott tárgyalások keretében az Európai Unió Horvátországnak és állampolgárainak tett, a gazdasági és regionális fejlődés jövőbeli támogatására vonatkozó ígéreteire;

| 16. | sürgeti Horvátországot további strukturális reform végrehajtására a gazdasági növekedés ösztönzése és a munkaerőpiac élénkítése érdekében; felhívja Horvátországot, hogy folytassa a bankszektor stabilizálását, illetve a fiskális konszolidációra vonatkozó politikáját a versenyképesség élénkítése érdekében, továbbá üdvözli Horvátország részvételét a 2013. évi európai szemeszterben; támogatja az uniós alapok megfelelő időben és hatékony módon történő felhasználására és Horvátország közlekedési infrastruktúrájának, valamint az EU-tagállamokkal és a régió országaival való összeköttetéseinek javítására irányuló erőfeszítéseket; felkéri a kormányt, hogy hiánytalanul hajtsa végre a kisvállalkozókra vonatkozó jogi keretet, többek között a megfelelő szakpolitikai intézkedések, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, valamint a kkv-k nemzetköziesítésének támogatása révén; |
| --- | --- |

16.

sürgeti Horvátországot további strukturális reform végrehajtására a gazdasági növekedés ösztönzése és a munkaerőpiac élénkítése érdekében; felhívja Horvátországot, hogy folytassa a bankszektor stabilizálását, illetve a fiskális konszolidációra vonatkozó politikáját a versenyképesség élénkítése érdekében, továbbá üdvözli Horvátország részvételét a 2013. évi európai szemeszterben; támogatja az uniós alapok megfelelő időben és hatékony módon történő felhasználására és Horvátország közlekedési infrastruktúrájának, valamint az EU-tagállamokkal és a régió országaival való összeköttetéseinek javítására irányuló erőfeszítéseket; felkéri a kormányt, hogy hiánytalanul hajtsa végre a kisvállalkozókra vonatkozó jogi keretet, többek között a megfelelő szakpolitikai intézkedések, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása, valamint a kkv-k nemzetköziesítésének támogatása révén;

| 17. | úgy véli, hogy kiemelt hangsúlyt kellene fektetni a gazdasági modernizáció társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásaira; ösztönzi Horvátországot, hogy folytassa a társadalmi párbeszéd megerősítését, valamint a szociális és szakszervezeti jogok betartását; felhívja a horvát hatóságokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot a nagyléptékű beruházási projektek környezetvédelmi értékelése tekintetében; sürgeti a horvát hatóságokat, hogy részesítsék elsőbbségben a környezet védelmét, különösen területfejlesztés során; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy kiemelt hangsúlyt kellene fektetni a gazdasági modernizáció társadalmi és környezetvédelmi vonatkozásaira; ösztönzi Horvátországot, hogy folytassa a társadalmi párbeszéd megerősítését, valamint a szociális és szakszervezeti jogok betartását; felhívja a horvát hatóságokat, hogy biztosítsák az átláthatóságot a nagyléptékű beruházási projektek környezetvédelmi értékelése tekintetében; sürgeti a horvát hatóságokat, hogy részesítsék elsőbbségben a környezet védelmét, különösen területfejlesztés során;

| 18. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a stratégiai beruházásokra vonatkozó jogszabályjavaslat nincs összhangban az európai normákkal; felhívja a horvát kormányt és parlamentet, hogy vizsgálja ezt felül az alapvető jogok, pontosabban a tulajdonjog, valamint a környezet hatékonyabb védelme érdekében; |
| --- | --- |

18.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a stratégiai beruházásokra vonatkozó jogszabályjavaslat nincs összhangban az európai normákkal; felhívja a horvát kormányt és parlamentet, hogy vizsgálja ezt felül az alapvető jogok, pontosabban a tulajdonjog, valamint a környezet hatékonyabb védelme érdekében;

| 19. | felhívja a tagállamokat, hogy a csatlakozási okmány 18. cikkében előírt átmeneti intézkedések tekintetében a feltétlenül szükséges mértéknél jobban ne korlátozzák az uniós polgárok alapvető jogait; felhívja a tagállamokat különösen arra, hogy a személyek szabad mozgását korlátozó átmeneti intézkedéseket kizárólag tényszerű információk alapján és kizárólag súlyos munkaerő-piaci zavar esetén alkalmazzák; rámutat arra, hogy a korábbi bővítési köröket követően az átmeneti időszakok során a munkaerőpiacokhoz való hozzáférés korlátozása károsnak bizonyult a korlátozásokat életbe léptető tagállamok jólétére nézve; |
| --- | --- |

19.

felhívja a tagállamokat, hogy a csatlakozási okmány 18. cikkében előírt átmeneti intézkedések tekintetében a feltétlenül szükséges mértéknél jobban ne korlátozzák az uniós polgárok alapvető jogait; felhívja a tagállamokat különösen arra, hogy a személyek szabad mozgását korlátozó átmeneti intézkedéseket kizárólag tényszerű információk alapján és kizárólag súlyos munkaerő-piaci zavar esetén alkalmazzák; rámutat arra, hogy a korábbi bővítési köröket követően az átmeneti időszakok során a munkaerőpiacokhoz való hozzáférés korlátozása károsnak bizonyult a korlátozásokat életbe léptető tagállamok jólétére nézve;

| 20. | tudomásul veszi a neumi folyosó menti határátkelőhelyek kiépítése terén elért haladást; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a neumi folyosó menti határátkelőhelyek kiépítése terén elért haladást;

| 21. | felkéri a horvát hatóságokat – többek között a jogszabályi összehangolásra, az intézményközi együttműködésre és a határigazgatásra vonatkozó – további lépések megtételére Horvátország schengeni övezethez kellő időben való csatlakozásának előkészítése érdekében; |
| --- | --- |

21.

felkéri a horvát hatóságokat – többek között a jogszabályi összehangolásra, az intézményközi együttműködésre és a határigazgatásra vonatkozó – további lépések megtételére Horvátország schengeni övezethez kellő időben való csatlakozásának előkészítése érdekében;

| 22. | felhívja Horvátországot, hogy továbbra is működjön együtt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY), illetve a háborús bűnök kivizsgálására és eljárás alá vonására irányuló nemzeti erőfeszítések megerősítésére a büntetlenségre vonatkozóan elfogadott stratégiának megfelelően; határozottan felszólítja Horvátországot és Szerbiát a háborús bűnök eljárás alá vonásában való jóhiszemű együttműködésre az igazság érvényesülése, valamint a régió valódi megbékélése érdekében; |
| --- | --- |

22.

felhívja Horvátországot, hogy továbbra is működjön együtt a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel (ICTY), illetve a háborús bűnök kivizsgálására és eljárás alá vonására irányuló nemzeti erőfeszítések megerősítésére a büntetlenségre vonatkozóan elfogadott stratégiának megfelelően; határozottan felszólítja Horvátországot és Szerbiát a háborús bűnök eljárás alá vonásában való jóhiszemű együttműködésre az igazság érvényesülése, valamint a régió valódi megbékélése érdekében;

| 23. | felhívja a horvát hatóságokat, hogy továbbra is fordítsanak kiemelt figyelmet a visszatérő menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek jogaira és társadalmi körülményeire, a szarajevói nyilatkozatban foglalt céloknak megfelelően; továbbra is támogatja a RECOM (a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és más súlyos emberijog-sértéseket vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság) kezdeményezését valamennyi háborús áldozat szenvedésének elismerése és az igazsághoz és igazságszolgáltatáshoz való jogának tiszteletben tartása érdekében; |
| --- | --- |

23.

felhívja a horvát hatóságokat, hogy továbbra is fordítsanak kiemelt figyelmet a visszatérő menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerültek jogaira és társadalmi körülményeire, a szarajevói nyilatkozatban foglalt céloknak megfelelően; továbbra is támogatja a RECOM (a volt Jugoszláviában elkövetett háborús bűncselekményeket és más súlyos emberijog-sértéseket vizsgáló regionális tényfeltáró bizottság) kezdeményezését valamennyi háborús áldozat szenvedésének elismerése és az igazsághoz és igazságszolgáltatáshoz való jogának tiszteletben tartása érdekében;

| 24. | ösztönzi Horvátországot a stabilizációs folyamatban és a nyugat-balkáni országok európai integrációjában vállalt aktív szerep betöltésére; úgy véli, hogy Horvátországnak az átalakulás és a csatlakozás során szerzett tapasztalata és szakértelme kiemelt értékkel bír a többi csatlakozni kívánó ország számára; ösztönzi Horvátországot, hogy ossza meg tapasztalatait a többi tagjelölt és lehetséges tagjelölt országgal és erősítse a regionális együttműködést; azon a véleményen van, hogy az európai értékek és a további bővítés Horvátország általi elősegítése a jószomszédi kapcsolatokra és a megbékélés keresésére alapul; |
| --- | --- |

24.

ösztönzi Horvátországot a stabilizációs folyamatban és a nyugat-balkáni országok európai integrációjában vállalt aktív szerep betöltésére; úgy véli, hogy Horvátországnak az átalakulás és a csatlakozás során szerzett tapasztalata és szakértelme kiemelt értékkel bír a többi csatlakozni kívánó ország számára; ösztönzi Horvátországot, hogy ossza meg tapasztalatait a többi tagjelölt és lehetséges tagjelölt országgal és erősítse a regionális együttműködést; azon a véleményen van, hogy az európai értékek és a további bővítés Horvátország általi elősegítése a jószomszédi kapcsolatokra és a megbékélés keresésére alapul;

| 25. | határozottan felszólítja Horvátországot és szomszédjait a fennálló kétoldalú kérdések megoldásában való aktív részvételre, a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, valamint a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapelvével összhangban; üdvözli e tekintetben a horvát és a szerb kormány által a kapcsolatok javítására tett lépéseket és várakozással tekint együttműködésük szorosabbá tétele elé; üdvözli a Szlovénia és Horvátország közötti, a Ljublanska Bankával kapcsolatos kérdést érintő konstruktív megoldáskeresésre vonatkozó egyetértési megállapodás aláírását; üdvözli, hogy Szlovénia parlamentje megerősítette a csatlakozási szerződést; emlékeztet arra, hogy a kétoldalú kérdéseket nem szabad felhasználni a jelenleg vagy jövőben csatlakozni kívánó országok integrációs folyamatának megakadályozására; sürgeti ebben az összefüggésben valamennyi tagállamot, hogy kellő időben erősítsék meg Horvátország csatlakozási szerződését; |
| --- | --- |

25.

határozottan felszólítja Horvátországot és szomszédjait a fennálló kétoldalú kérdések megoldásában való aktív részvételre, a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, valamint a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés alapelvével összhangban; üdvözli e tekintetben a horvát és a szerb kormány által a kapcsolatok javítására tett lépéseket és várakozással tekint együttműködésük szorosabbá tétele elé; üdvözli a Szlovénia és Horvátország közötti, a Ljublanska Bankával kapcsolatos kérdést érintő konstruktív megoldáskeresésre vonatkozó egyetértési megállapodás aláírását; üdvözli, hogy Szlovénia parlamentje megerősítette a csatlakozási szerződést; emlékeztet arra, hogy a kétoldalú kérdéseket nem szabad felhasználni a jelenleg vagy jövőben csatlakozni kívánó országok integrációs folyamatának megakadályozására; sürgeti ebben az összefüggésben valamennyi tagállamot, hogy kellő időben erősítsék meg Horvátország csatlakozási szerződését;

| 26. | ösztönzi Horvátországot, hogy továbbra is vállaljon konstruktív szerepet a regionális együttműködésben; felhívja a horvát hatóságokat, hogy hiánytalanul hajtsák végre a horvát parlament által 2011. október 21-én elfogadott, az európai értékek Délkelet-Európában történő előmozdításáról szóló nyilatkozatot; felkéri a régió valamennyi országát, hogy haladéktalanul fogadjon el és hajtson végre hasonló álláspontokat; sürgeti a Bizottságot, hogy e vonatkozásban a régió valamennyi országának nyújtson segítséget; felhívja a Bizottságot, hogy tanuljon a bővítési folyamat – köztük a Horvátországot érintő bővítési folyamat – korábbi tapasztalataiból és segítse a régió országait kétoldalú vitáik megoldásában a csatlakozási folyamatot nem zavaró módon, a meglévő uniós intézményi kereteken belüli olyan támogatási és választottbírósági mechanizmusok létrehozása révén, amelyet a régió országai szükség esetén igénybe vehetnek; |
| --- | --- |

26.

ösztönzi Horvátországot, hogy továbbra is vállaljon konstruktív szerepet a regionális együttműködésben; felhívja a horvát hatóságokat, hogy hiánytalanul hajtsák végre a horvát parlament által 2011. október 21-én elfogadott, az európai értékek Délkelet-Európában történő előmozdításáról szóló nyilatkozatot; felkéri a régió valamennyi országát, hogy haladéktalanul fogadjon el és hajtson végre hasonló álláspontokat; sürgeti a Bizottságot, hogy e vonatkozásban a régió valamennyi országának nyújtson segítséget; felhívja a Bizottságot, hogy tanuljon a bővítési folyamat – köztük a Horvátországot érintő bővítési folyamat – korábbi tapasztalataiból és segítse a régió országait kétoldalú vitáik megoldásában a csatlakozási folyamatot nem zavaró módon, a meglévő uniós intézményi kereteken belüli olyan támogatási és választottbírósági mechanizmusok létrehozása révén, amelyet a régió országai szükség esetén igénybe vehetnek;

| 27. | elismeri a horvát európai parlamenti megfigyelők Európai Parlamentben végzett tevékenységét és építő jellegű hozzájárulásait; üdvözli az Európai Parlament horvátországi képviselőire vonatkozó, 2013. április 14-én tartott választás végeredményét, azonban sajnálatát fejezi ki az alacsony részvételi arány miatt; várakozással tekint az elé, hogy Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozását követően üdvözölhesse a horvát európai parlamenti képviselőket; |
| --- | --- |

27.

elismeri a horvát európai parlamenti megfigyelők Európai Parlamentben végzett tevékenységét és építő jellegű hozzájárulásait; üdvözli az Európai Parlament horvátországi képviselőire vonatkozó, 2013. április 14-én tartott választás végeredményét, azonban sajnálatát fejezi ki az alacsony részvételi arány miatt; várakozással tekint az elé, hogy Horvátország 2013. július 1-jei csatlakozását követően üdvözölhesse a horvát európai parlamenti képviselőket;

| 28. | nagyra értékeli a Bizottságnak a horvát csatlakozási folyamat irányításában betöltött szerepét; felkéri a Bizottságot, hogy tekintse át a gyakorlat során szerzett tapasztalatokat és a jövőben csatlakozni kívánó országok számára vázolja fel a politikai tanulságokat, például a tárgyalások lezárulta és a csatlakozás közötti időszakban alkalmazott átfogó felügyeleti rendszert; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a civil társadalom és a parlament részvételét a csatlakozási folyamatban a jelenlegi és jövőbeli tárgyalások során hasznosítható tanulságok érdekében; ebben a konkrét összefüggésben felkéri a Bizottságot arra, hogy készítsen javaslatokat a tagjelölt országok civil társadalmainak és parlamentjeinek a csatlakozási folyamatba való jobb bevonására; |
| --- | --- |

28.

nagyra értékeli a Bizottságnak a horvát csatlakozási folyamat irányításában betöltött szerepét; felkéri a Bizottságot, hogy tekintse át a gyakorlat során szerzett tapasztalatokat és a jövőben csatlakozni kívánó országok számára vázolja fel a politikai tanulságokat, például a tárgyalások lezárulta és a csatlakozás közötti időszakban alkalmazott átfogó felügyeleti rendszert; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a civil társadalom és a parlament részvételét a csatlakozási folyamatban a jelenlegi és jövőbeli tárgyalások során hasznosítható tanulságok érdekében; ebben a konkrét összefüggésben felkéri a Bizottságot arra, hogy készítsen javaslatokat a tagjelölt országok civil társadalmainak és parlamentjeinek a csatlakozási folyamatba való jobb bevonására;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Horvát Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Horvát Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0538.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0539.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0453.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/48

---

P7_TA(2013)0184

A Törökországról szóló 2012. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2870(RSP))

(2016/C 045/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (SWD(2012)0336), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Törökország által elért eredményekről szóló 2012. évi bizottsági jelentésre (SWD(2012)0336),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a „Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2012–2013” című közleményére (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a „Bővítési stratégia és legfontosabb kihívások 2012–2013” című közleményére (COM(2012)0600),

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökország által 2010-ben elért eredményekről szóló jelentésre vonatkozó 2011. március 9-i állásfoglalására (1), a Törökország által 2011-ben elért eredményekről szóló jelentésre vonatkozó 2012. március 29-i állásfoglalására (2), „A törökországi nők kilátásairól 2020-ig” című, 2012. május 22-i állásfoglalására (3), valamint „A bővítésről: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a Törökország által 2010-ben elért eredményekről szóló jelentésre vonatkozó 2011. március 9-i állásfoglalására (1), a Törökország által 2011-ben elért eredményekről szóló jelentésre vonatkozó 2012. március 29-i állásfoglalására (2), „A törökországi nők kilátásairól 2020-ig” című, 2012. május 22-i állásfoglalására (3), valamint „A bővítésről: politikák, kritériumok és az EU stratégiai érdekei” című, 2012. november 22-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2005. október 3-án kialakított, Törökországgal kapcsolatos tárgyalási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. október 3-án kialakított, Törökországgal kapcsolatos tárgyalási keretre,

| — | tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (5) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Török Köztársasággal létrejött csatlakozási partnerség elveiről, prioritásairól és feltételeiről szóló, 2008. február 18-i 2008/157/EK tanácsi határozatra (5) („csatlakozási partnerség”), valamint a csatlakozási partnerségről szóló korábbi, 2001., 2003. és 2006. évi tanácsi határozatokra,

| — | tekintettel a Tanács 2010. december 14-i, 2011. december 5-i és 2012. december 11-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. december 14-i, 2011. december 5-i és 2012. december 11-i következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel 2005. október 3-án, a tárgyalási keret Tanács által történő jóváhagyását követően megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és mivel e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, szigorú és méltányos feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete; |
| --- | --- |

A.

mivel 2005. október 3-án, a tárgyalási keret Tanács által történő jóváhagyását követően megkezdődtek a Törökországgal folytatott csatlakozási tárgyalások, és mivel e tárgyalások megnyitása egy hosszú és nyitott kimenetelű, szigorú és méltányos feltételességen, valamint a reformok iránti elkötelezettségen alapuló folyamat kezdete;

| B. | mivel Törökország elkötelezte magát a reformok, a jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés mellett, és mivel ezekre az erőfeszítésekre olyan lehetőségként kell tekinteni, amely lehetővé teszi Törökország számára a modernizálódást és demokratikus intézményeinek, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának a megerősítését és további fejlesztését; |
| --- | --- |

B.

mivel Törökország elkötelezte magát a reformok, a jószomszédi kapcsolatok és az Unióhoz való fokozatos közeledés mellett, és mivel ezekre az erőfeszítésekre olyan lehetőségként kell tekinteni, amely lehetővé teszi Törökország számára a modernizálódást és demokratikus intézményeinek, a jogállamiságnak, valamint az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának a megerősítését és további fejlesztését;

| C. | mivel az EU-nak továbbra is referenciának kell számítania a törökországi reformok tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU-nak továbbra is referenciának kell számítania a törökországi reformok tekintetében;

| D. | mivel az EU-hoz mint közös értékeken, lojális együttműködésen és kölcsönös szolidaritáson nyugvó közösséghez való csatlakozás előfeltétele a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseivel összhangban továbbra is a koppenhágai kritériumoknak és az EU integrációs kapacitásának történő teljes körű megfelelés; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU-hoz mint közös értékeken, lojális együttműködésen és kölcsönös szolidaritáson nyugvó közösséghez való csatlakozás előfeltétele a 2006. decemberi Európai Tanács következtetéseivel összhangban továbbra is a koppenhágai kritériumoknak és az EU integrációs kapacitásának történő teljes körű megfelelés;

| E. | mivel a tárgyalások támogatása és kiegészítése – de nem kiváltása – céljából 2012 májusában elindították a pozitív menetrendet, amelynek keretében megerősített együttműködés valósul meg számos közös érdekű területen; |
| --- | --- |

E.

mivel a tárgyalások támogatása és kiegészítése – de nem kiváltása – céljából 2012 májusában elindították a pozitív menetrendet, amelynek keretében megerősített együttműködés valósul meg számos közös érdekű területen;

| F. | mivel a Tanács a 2012. december 11-i következtetéseiben jóváhagyta a Bizottság új megközelítését, miszerint a jogállamiság központi szerepet kap a bővítési politikában, és megerősítette az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó 23. fejezet, valamint a jog érvényesüléséről, a szabadságról és a biztonságról szóló 24. fejezet központi szerepét a tárgyalási folyamatban, amelyeket már a tárgyalások korai szakaszában kezelni kell, hogy egyértelmű kritériumok és a lehető legtöbb idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályok és intézmények létrehozásához, illetve a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatásához; |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács a 2012. december 11-i következtetéseiben jóváhagyta a Bizottság új megközelítését, miszerint a jogállamiság központi szerepet kap a bővítési politikában, és megerősítette az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra vonatkozó 23. fejezet, valamint a jog érvényesüléséről, a szabadságról és a biztonságról szóló 24. fejezet központi szerepét a tárgyalási folyamatban, amelyeket már a tárgyalások korai szakaszában kezelni kell, hogy egyértelmű kritériumok és a lehető legtöbb idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályok és intézmények létrehozásához, illetve a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatásához;

| G. | mivel 2012. évi bővítési stratégiájában a Bizottság megállapította, hogy gazdasága, stratégiai elhelyezkedése és a régióban betöltött jelentős szerepe miatt Törökország kulcsszereplő az Európai Unió számára, valamint hogy továbbra is a csatlakozási folyamat biztosítja a legmegfelelőbb keretet az EU-val kapcsolatos reformok ösztönzésére Törökországban; mivel a Bizottság aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Törökország nem tett előrelépést a politikai kritériumok teljesítésében; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. évi bővítési stratégiájában a Bizottság megállapította, hogy gazdasága, stratégiai elhelyezkedése és a régióban betöltött jelentős szerepe miatt Törökország kulcsszereplő az Európai Unió számára, valamint hogy továbbra is a csatlakozási folyamat biztosítja a legmegfelelőbb keretet az EU-val kapcsolatos reformok ösztönzésére Törökországban; mivel a Bizottság aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Törökország nem tett előrelépést a politikai kritériumok teljesítésében;

| H. | mivel Törökország – immár hetedik éve – nem hajtja végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében szereplő rendelkezéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel Törökország – immár hetedik éve – nem hajtja végre az EK és Törökország közötti társulási szerződésben és annak kiegészítő jegyzőkönyvében szereplő rendelkezéseket;

| I. | mivel a megállapított eljárások értelmében és a tárgyalási keretnek megfelelően haladéktalanul meg kell nyitni azokat a tárgyalási fejezeteket, amelyek esetében a technikai előkészületek már befejeződtek; |
| --- | --- |

I.

mivel a megállapított eljárások értelmében és a tárgyalási keretnek megfelelően haladéktalanul meg kell nyitni azokat a tárgyalási fejezeteket, amelyek esetében a technikai előkészületek már befejeződtek;

| J. | mivel az Európai Unió és Törökország között kölcsönös gazdasági függőség áll fenn, és 2011-ben az Unió és Törökország közötti kereskedelem értéke összesen 120 milliárd euróra rúgott; |
| --- | --- |

J.

mivel az Európai Unió és Törökország között kölcsönös gazdasági függőség áll fenn, és 2011-ben az Unió és Törökország közötti kereskedelem értéke összesen 120 milliárd euróra rúgott;

| K. | mivel az Európai Unió Törökország első számú, Törökország pedig az Unió hatodik legfontosabb kereskedelmi partnere; mivel az Európai Unió tagállamainak közvetlen külföldi tőkebefektetései Törökország összes beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetéseinek 75 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió Törökország első számú, Törökország pedig az Unió hatodik legfontosabb kereskedelmi partnere; mivel az Európai Unió tagállamainak közvetlen külföldi tőkebefektetései Törökország összes beáramló közvetlen külföldi tőkebefektetéseinek 75 %-át teszik ki;

| L. | mivel a Bizottság megállapítása szerint a gazdaságpolitika területén Törökország általános felkészültségi szintje magas, és a gazdaságpolitika kialakítására és koordinációjára vonatkozó kapacitása megfelelő; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság megállapítása szerint a gazdaságpolitika területén Törökország általános felkészültségi szintje magas, és a gazdaságpolitika kialakítására és koordinációjára vonatkozó kapacitása megfelelő;

| M. | mivel Törökország kulcsszerepet játszhat az energiaforrások és a szomszédos országokból az EU-ba történő olaj-, gáz- és villamosenergia-szállítási útvonalak diverzifikációjában; mivel egy alacsony szénfogyasztású. fenntartható gazdaság létrehozása révén mind Törökország, mind az EU hasznát vehetnék Törökország gazdag megújulóenergia-forrásainak; |
| --- | --- |

M.

mivel Törökország kulcsszerepet játszhat az energiaforrások és a szomszédos országokból az EU-ba történő olaj-, gáz- és villamosenergia-szállítási útvonalak diverzifikációjában; mivel egy alacsony szénfogyasztású. fenntartható gazdaság létrehozása révén mind Törökország, mind az EU hasznát vehetnék Törökország gazdag megújulóenergia-forrásainak;

| N. | mivel a stabilitásról, a demokráciáról és a biztonságról szóló EU–Törökország közötti párbeszéd és együttműködés stratégiai fontossággal bír különösen a tágabb értelemben vett Közel-Kelet szempontjából; mivel Törökország határozottan és ismételten elítélte a szíriai rendszer polgárok ellen elkövetett erőszakos fellépését, és létfontosságú humanitárius segítséget nyújt az erőszak elől a határon túlra menekülő szíriaiaknak; |
| --- | --- |

N.

mivel a stabilitásról, a demokráciáról és a biztonságról szóló EU–Törökország közötti párbeszéd és együttműködés stratégiai fontossággal bír különösen a tágabb értelemben vett Közel-Kelet szempontjából; mivel Törökország határozottan és ismételten elítélte a szíriai rendszer polgárok ellen elkövetett erőszakos fellépését, és létfontosságú humanitárius segítséget nyújt az erőszak elől a határon túlra menekülő szíriaiaknak;

| O. | mivel a jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával és a közös határ megnyitásával Törökországnak és Örményországnak rendezniük kellene kapcsolataikat; |
| --- | --- |

O.

mivel a jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával és a közös határ megnyitásával Törökországnak és Örményországnak rendezniük kellene kapcsolataikat;

| P. | mivel a nagy török nemzetgyűlés által 1995-ben Görögország ellen bejelentett casus bellit vissza kellene vonni/helyénvaló lenne visszavonni; mivel fontos, hogy a köztük fennálló kapcsolatok javítása érdekében Törökország és Görögország új tárgyalási fordulót nyissanak; |
| --- | --- |

P.

mivel a nagy török nemzetgyűlés által 1995-ben Görögország ellen bejelentett casus bellit vissza kellene vonni/helyénvaló lenne visszavonni; mivel fontos, hogy a köztük fennálló kapcsolatok javítása érdekében Törökország és Görögország új tárgyalási fordulót nyissanak;

Konstruktív párbeszéd és kölcsönös megértés

| 1. | úgy véli, hogy a konstruktív kapcsolat fenntartása érdekében a tárgyalási folyamat során megújított kölcsönös szerepvállalásra van szükség; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megteremtsék a konstruktív párbeszédhez szükséges feltételeket, valamint a kölcsönös megértés alapjait; megjegyzi, hogy ennek a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása közös értékein kell alapulnia; elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak és Törökországnak a pozitív menetrend végrehajtásáért, amely bizonyítja, hogy a kölcsönös szerepvállalás és egyértelmű célok keretében Törökország és az EU javíthatják a köztük levő párbeszédet, közös megegyezést alakíthatnak ki és pozitív változást, valamint kellő reformokat idézhetnek elő; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a konstruktív kapcsolat fenntartása érdekében a tárgyalási folyamat során megújított kölcsönös szerepvállalásra van szükség; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megteremtsék a konstruktív párbeszédhez szükséges feltételeket, valamint a kölcsönös megértés alapjait; megjegyzi, hogy ennek a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartása közös értékein kell alapulnia; elismerését fejezi ki az Európai Bizottságnak és Törökországnak a pozitív menetrend végrehajtásáért, amely bizonyítja, hogy a kölcsönös szerepvállalás és egyértelmű célok keretében Törökország és az EU javíthatják a köztük levő párbeszédet, közös megegyezést alakíthatnak ki és pozitív változást, valamint kellő reformokat idézhetnek elő;

| 2. | hangsúlyozza, hogy Törökország politikai és földrajzi értelemben is stratégiai szerepet tölt be az EU külpolitikája és szomszédságpolitikája szempontjából; elismeri Törökország mint szomszéd/szomszédos ország fontos regionális szerepét, és felhívja az Uniót és Törökországot a fennálló, külpolitikai döntésekről és célokról folytatott politikai párbeszéd megerősítésére; sajnálatát fejezi ki, hogy 2012-ben is alacsony szinten állt Törökország KKBP-nyilatkozatokhoz történő közelítése; arra ösztönzi Törökországot, hogy fejlessze külpolitikáját az Európai Unióval folytatott párbeszéd és egyeztetés keretében; felhívja Törökországot és az EU-t, hogy működjenek együtt a békeerők és a demokrácia megerősítése érdekében az Unió déli szomszédságában, amely kulcsfontosságú régió mind az Unió, mind Törökország számára; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy Törökország politikai és földrajzi értelemben is stratégiai szerepet tölt be az EU külpolitikája és szomszédságpolitikája szempontjából; elismeri Törökország mint szomszéd/szomszédos ország fontos regionális szerepét, és felhívja az Uniót és Törökországot a fennálló, külpolitikai döntésekről és célokról folytatott politikai párbeszéd megerősítésére; sajnálatát fejezi ki, hogy 2012-ben is alacsony szinten állt Törökország KKBP-nyilatkozatokhoz történő közelítése; arra ösztönzi Törökországot, hogy fejlessze külpolitikáját az Európai Unióval folytatott párbeszéd és egyeztetés keretében; felhívja Törökországot és az EU-t, hogy működjenek együtt a békeerők és a demokrácia megerősítése érdekében az Unió déli szomszédságában, amely kulcsfontosságú régió mind az Unió, mind Törökország számára;

| 3. | támogatja a Törökország és Izrael közötti párbeszédet, valamint kapcsolataik helyreállítását; |
| --- | --- |

3.

támogatja a Törökország és Izrael közötti párbeszédet, valamint kapcsolataik helyreállítását;

| 4. | üdvözli a Tanácsnak azt a döntését, hogy felkéri az Európai Bizottságot, hogy a visszafogadási megállapodás aláírásával párhuzamosan tegyen lépéseket a vízumliberalizáció irányában; sürgeti Törökországot, hogy további késedelem nélkül írja alá és hajtsa végre a visszafogadási megállapodást, és biztosítsa, hogy e megállapodás hatályba lépéséig a meglévő bilaterális megállapodásokat teljes körűen végrehajtsa; emlékeztet arra, hogy Törökország egyike az EU-ba irányuló illegális migráció fő tranzitországainak; elismeri az illegális migráció megelőzése érdekében Törökország által tett lépéseket, és hangsúlyozza a migrációs ügyekben, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem és a határellenőrzés tekintetében folytatott együttműködés fokozásának szükségességét; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkönnyítsék a törökországi üzletemberek, egyetemi oktatók, diákok és a civilszervezetek képviselőinek Európai Unióba való beutazását; támogatja a Bizottságnak és a tagállamoknak a vízumkódex végrehajtására, a vízumkövetelmények összehangolására és egyszerűsítésére, valamint a vízumkiadást segítő törökországi központok létrehozására irányuló erőfeszítéseit; emlékezteti a tagállamokat a társulási megállapodásban szereplő kötelezettségeikre, az Európai Bíróság Soysal-ügyben hozott, 2009. február 19-i ítéletének (6) megfelelően; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Tanácsnak azt a döntését, hogy felkéri az Európai Bizottságot, hogy a visszafogadási megállapodás aláírásával párhuzamosan tegyen lépéseket a vízumliberalizáció irányában; sürgeti Törökországot, hogy további késedelem nélkül írja alá és hajtsa végre a visszafogadási megállapodást, és biztosítsa, hogy e megállapodás hatályba lépéséig a meglévő bilaterális megállapodásokat teljes körűen végrehajtsa; emlékeztet arra, hogy Törökország egyike az EU-ba irányuló illegális migráció fő tranzitországainak; elismeri az illegális migráció megelőzése érdekében Törökország által tett lépéseket, és hangsúlyozza a migrációs ügyekben, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem és a határellenőrzés tekintetében folytatott együttműködés fokozásának szükségességét; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megkönnyítsék a törökországi üzletemberek, egyetemi oktatók, diákok és a civilszervezetek képviselőinek Európai Unióba való beutazását; támogatja a Bizottságnak és a tagállamoknak a vízumkódex végrehajtására, a vízumkövetelmények összehangolására és egyszerűsítésére, valamint a vízumkiadást segítő törökországi központok létrehozására irányuló erőfeszítéseit; emlékezteti a tagállamokat a társulási megállapodásban szereplő kötelezettségeikre, az Európai Bíróság Soysal-ügyben hozott, 2009. február 19-i ítéletének (6) megfelelően;

| 5. | üdvözli, hogy Törökország a közelmúltban elfogadta a külföldiekről és a nemzetközi védelemről szóló törvénytervezet, és arra számít, hogy a jogszabály rendezni fogja a menekültügyi eljáráshoz való hozzáférés folyamatos önkényes megtagadása, valamint a menekültek, menedékkérők és az esetlegesen védelemre szoruló más személyek visszatoloncolásának gyakorlata miatti aggodalmakat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága által az Abdolkhani és Karimina kontra Törökország ügyben jogellenesnek ítélt fogva tartási szabályozások összhangba kerüljenek a nemzetközi előírásokkal; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy Törökország a közelmúltban elfogadta a külföldiekről és a nemzetközi védelemről szóló törvénytervezet, és arra számít, hogy a jogszabály rendezni fogja a menekültügyi eljáráshoz való hozzáférés folyamatos önkényes megtagadása, valamint a menekültek, menedékkérők és az esetlegesen védelemre szoruló más személyek visszatoloncolásának gyakorlata miatti aggodalmakat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága által az Abdolkhani és Karimina kontra Törökország ügyben jogellenesnek ítélt fogva tartási szabályozások összhangba kerüljenek a nemzetközi előírásokkal;

A koppenhágai kritériumok teljesülése

| 6. | elismerését fejezi ki a török alkotmányügyi egyeztetőbizottság elkötelezettségéért egy új alkotmány, valamint a civil társadalommal folytatott nyitott konzultációs folyamat mellett, ami a török társadalom sokszínűségét tükrözi; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bizottság mindeddig egyértelműen nem sok eredményt ért el; arra ösztönzi a bizottságot, hogy folytassa munkáját, és hogy befogadó, reprezentatív és kollegiális módon, valamint az EU kritériumainak és értékeinek megfelelően foglalkozzanak olyan kulcsfontosságú kérdésekkel, mint a) a hatáskörök elkülönítése és a fékek és ellensúlyok megfelelő rendszere, b) az állam, a társadalom és a vallás közötti kapcsolat, c) valamennyi állampolgár emberi jogait és alapvető szabadságait biztosító nyitott kormányzási rendszer, valamint d) az állampolgárság befogadó jellegű fogalma; felszólít minden politikai pártot és érintett szereplőt, hogy építő szellemben álljanak hozzá az új alkotmány megtárgyalásához; úgy véli, hogy a velencei bizottsággal való együttműködés és párbeszéd pozitív eredményekkel járna, és hozzájárulna az alkotmányos folyamat sikeréhez; |
| --- | --- |

6.

elismerését fejezi ki a török alkotmányügyi egyeztetőbizottság elkötelezettségéért egy új alkotmány, valamint a civil társadalommal folytatott nyitott konzultációs folyamat mellett, ami a török társadalom sokszínűségét tükrözi; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a bizottság mindeddig egyértelműen nem sok eredményt ért el; arra ösztönzi a bizottságot, hogy folytassa munkáját, és hogy befogadó, reprezentatív és kollegiális módon, valamint az EU kritériumainak és értékeinek megfelelően foglalkozzanak olyan kulcsfontosságú kérdésekkel, mint a) a hatáskörök elkülönítése és a fékek és ellensúlyok megfelelő rendszere, b) az állam, a társadalom és a vallás közötti kapcsolat, c) valamennyi állampolgár emberi jogait és alapvető szabadságait biztosító nyitott kormányzási rendszer, valamint d) az állampolgárság befogadó jellegű fogalma; felszólít minden politikai pártot és érintett szereplőt, hogy építő szellemben álljanak hozzá az új alkotmány megtárgyalásához; úgy véli, hogy a velencei bizottsággal való együttműködés és párbeszéd pozitív eredményekkel járna, és hozzájárulna az alkotmányos folyamat sikeréhez;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a 2010. évi alkotmányos módosítások végrehajtása terén további előrelépésre van szükség, különösen a személyes adatok védelméről és a katonai bíróságokról szóló, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításához hozzájáruló megerősítő intézkedéseket bevezető törvény elfogadása terén; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségét illetően az igazságügy-miniszter és államtitkár-helyettesének a bírói és ügyészi főtanácsban való jelenléte és hatásköre jelentős aggodalomra ad okot; üdvözli azon jogszabály hatálybalépését, amely szerint az Alkotmánybírósághoz egyéni beadványokat lehet benyújtani, a 2010. évi alkotmányos módosításoknak megfelelően; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a 2010. évi alkotmányos módosítások végrehajtása terén további előrelépésre van szükség, különösen a személyes adatok védelméről és a katonai bíróságokról szóló, valamint a nemek közötti egyenlőség előmozdításához hozzájáruló megerősítő intézkedéseket bevezető törvény elfogadása terén; megjegyzi, hogy az igazságszolgáltatás függetlenségét illetően az igazságügy-miniszter és államtitkár-helyettesének a bírói és ügyészi főtanácsban való jelenléte és hatásköre jelentős aggodalomra ad okot; üdvözli azon jogszabály hatálybalépését, amely szerint az Alkotmánybírósághoz egyéni beadványokat lehet benyújtani, a 2010. évi alkotmányos módosításoknak megfelelően;

| 8. | megerősíti a nagy török nemzetgyűlés (TGNA) alapvető szerepét, amelyet Törökország demokratikus rendszerének középpontjaként betölt, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi politikai párt támogassa és elköteleződjön a reformfolyamat iránt, különösen az összes közösség és állampolgár alapvető jogainak védelmét és megerősítését biztosító értékes jogi keret, valamint a képviselethez szükséges 10 %-os küszöb csökkentése tekintetében; elismerését fejezi ki a török emberi jogi vizsgálati bizottság munkáját illetően, és kéri, hogy központibb szerepet kapjon az európai uniós harmonizációs bizottság a jogalkotási eljárás során az új jogszabályoknak az uniós vívmányokkal vagy az európai normákkal való összehangolásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

8.

megerősíti a nagy török nemzetgyűlés (TGNA) alapvető szerepét, amelyet Törökország demokratikus rendszerének középpontjaként betölt, és hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi politikai párt támogassa és elköteleződjön a reformfolyamat iránt, különösen az összes közösség és állampolgár alapvető jogainak védelmét és megerősítését biztosító értékes jogi keret, valamint a képviselethez szükséges 10 %-os küszöb csökkentése tekintetében; elismerését fejezi ki a török emberi jogi vizsgálati bizottság munkáját illetően, és kéri, hogy központibb szerepet kapjon az európai uniós harmonizációs bizottság a jogalkotási eljárás során az új jogszabályoknak az uniós vívmányokkal vagy az európai normákkal való összehangolásának elősegítése érdekében;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a török bírói kar reformja Törökország demokratikus megszilárdulására irányuló törekvéseiben központi szerepet játszik, és nélkülözhetetlen előfeltétele annak, hogy Törökország modernizálási törekvései sikerre vezessenek, és hogy e reformnak korszerű, hatékony, teljesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszert kell eredményeznie, amely minden polgár számára garantálja a megfelelő törvényes eljárást; üdvözli a harmadik igazságszolgáltatási reformcsomagot mint az átfogó reformfolyamat felé az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok terén tett lépést; hangsúlyozza ugyanakkor annak rendkívüli fontosságát, hogy a reformfolyamat a következő elemekkel folytatódjék: a) a büntetőjog vagy a terrorizmus elleni törvény hatálya alá tartozó bűncselekmények szélsőségesen tág fogalmával kapcsolatos kérdések, azzal a sürgető igénnyel, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatával összhangban egyértelműen megkülönböztessék a terrorista propagandát és erőszakra való felbujtást a nem erőszakos élmények és érzések kifejezésétől, a véleménynyilvánításhoz, a gyülekezés – ideértve a diáktüntetéseket is – és az egyesülés szabadságához fűződő jog biztosítása érdekében, b) az előzetes letartóztatások túlságosan hosszú időtartamának kérdése, c) a védőügyvédek ügyészségi ügyirathoz való teljes körű hozzáférésének szükségessége, d) a bizonyítékok minőségére és megbízhatóságára vonatkozó feltételek bevezetésének kérdése, és e) a különleges bíróságok szerepének és hatáskörének felülvizsgálata; üdvözli e tekintteben a negyedik reformcsomag nagy török nemzetgyűlés általi elfogadását, és várakozással tekint gyors alkalmazása elé; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a török bírói kar reformja Törökország demokratikus megszilárdulására irányuló törekvéseiben központi szerepet játszik, és nélkülözhetetlen előfeltétele annak, hogy Törökország modernizálási törekvései sikerre vezessenek, és hogy e reformnak korszerű, hatékony, teljesen független és pártatlan igazságszolgáltatási rendszert kell eredményeznie, amely minden polgár számára garantálja a megfelelő törvényes eljárást; üdvözli a harmadik igazságszolgáltatási reformcsomagot mint az átfogó reformfolyamat felé az igazságszolgáltatás és az alapvető jogok terén tett lépést; hangsúlyozza ugyanakkor annak rendkívüli fontosságát, hogy a reformfolyamat a következő elemekkel folytatódjék: a) a büntetőjog vagy a terrorizmus elleni törvény hatálya alá tartozó bűncselekmények szélsőségesen tág fogalmával kapcsolatos kérdések, azzal a sürgető igénnyel, hogy az Emberi Jogok Európai Bírósága ítélkezési gyakorlatával összhangban egyértelműen megkülönböztessék a terrorista propagandát és erőszakra való felbujtást a nem erőszakos élmények és érzések kifejezésétől, a véleménynyilvánításhoz, a gyülekezés – ideértve a diáktüntetéseket is – és az egyesülés szabadságához fűződő jog biztosítása érdekében, b) az előzetes letartóztatások túlságosan hosszú időtartamának kérdése, c) a védőügyvédek ügyészségi ügyirathoz való teljes körű hozzáférésének szükségessége, d) a bizonyítékok minőségére és megbízhatóságára vonatkozó feltételek bevezetésének kérdése, és e) a különleges bíróságok szerepének és hatáskörének felülvizsgálata; üdvözli e tekintteben a negyedik reformcsomag nagy török nemzetgyűlés általi elfogadását, és várakozással tekint gyors alkalmazása elé;

| 10. | hangsúlyozza, hogy hatékony védelmet kell nyújtani az emberi jogi aktivisták számára; külön felhívja a figyelmet Pinar Selek perére, amely majdnem 15 évig tartott, és három felmentő határozat ellenére 2013. január 24-én a szigorú isztambuli 12. büntetőbíróság által hozott életfogytiglani szabadságvesztés ítéletének kihirdetésével zárult; úgy véli, hogy ez a per a török igazságszolgáltatási rendszer gyenge pontjait példázza/hogy ez a per rámutat a török igazságszolgáltatási rendszer hiányosságaira; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy hatékony védelmet kell nyújtani az emberi jogi aktivisták számára; külön felhívja a figyelmet Pinar Selek perére, amely majdnem 15 évig tartott, és három felmentő határozat ellenére 2013. január 24-én a szigorú isztambuli 12. büntetőbíróság által hozott életfogytiglani szabadságvesztés ítéletének kihirdetésével zárult; úgy véli, hogy ez a per a török igazságszolgáltatási rendszer gyenge pontjait példázza/hogy ez a per rámutat a török igazságszolgáltatási rendszer hiányosságaira;

| 11. | üdvözli a büntetőeljárási, valamint a büntető és biztonsági intézkedések végrehajtásáról szóló törvény módosításait, amelyek lehetővé teszik a töröktől eltérő nyelv használatát a bíróságokon, és várakozással tekint az új szabályozás gyors végrehajtására; üdvözli a 2013. január 19-én hatályba lépő, a tárgyalások hosszú időtartama és a bírósági ítéletek késedelmes vagy részleges teljesítése, illetve nemteljesítése/teljesítésének elmulasztása miatti kártérítés megfizetésére irányuló törvényt, és reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az előírt hazai jogorvoslati lehetőségeknek köszönhetően az Emberi Jogok Európai Bíróságán csökkenni fog a Törökország elleni folyamatban lévő ügyek száma; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a büntetőeljárási, valamint a büntető és biztonsági intézkedések végrehajtásáról szóló törvény módosításait, amelyek lehetővé teszik a töröktől eltérő nyelv használatát a bíróságokon, és várakozással tekint az új szabályozás gyors végrehajtására; üdvözli a 2013. január 19-én hatályba lépő, a tárgyalások hosszú időtartama és a bírósági ítéletek késedelmes vagy részleges teljesítése, illetve nemteljesítése/teljesítésének elmulasztása miatti kártérítés megfizetésére irányuló törvényt, és reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az előírt hazai jogorvoslati lehetőségeknek köszönhetően az Emberi Jogok Európai Bíróságán csökkenni fog a Törökország elleni folyamatban lévő ügyek száma;

| 12. | aggályosnak tartja a folyamatban lévő pereket és az előzetes letartóztatások hosszú időtartamát, amelyek az aktivistákat, jogászokat, újságírókat, valamint az ellenzéki képviselőket érintik, rámutatva, hogy ez a jogszerű politikai tevékenységekbe való beavatkozást és a politikai egyesüléshez és részvételhez való jog megsértését jelenti; üdvözli a nagy török nemzetgyűlés által megszavazott, a török kormány által 2005-ben létrehozott különleges bíróságok megszüntetését, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez nem érinti a folyamatban lévő büntetőeljárásokat; |
| --- | --- |

12.

aggályosnak tartja a folyamatban lévő pereket és az előzetes letartóztatások hosszú időtartamát, amelyek az aktivistákat, jogászokat, újságírókat, valamint az ellenzéki képviselőket érintik, rámutatva, hogy ez a jogszerű politikai tevékenységekbe való beavatkozást és a politikai egyesüléshez és részvételhez való jog megsértését jelenti; üdvözli a nagy török nemzetgyűlés által megszavazott, a török kormány által 2005-ben létrehozott különleges bíróságok megszüntetését, azonban sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy ez nem érinti a folyamatban lévő büntetőeljárásokat;

| 13. | rámutat, hogy a tolerancia jegyében/a toleranciával jellemezhető/ a toleranciát magáénak valló kultúrában/kultúra keretében maradéktalanul el kell ismerni a kisebbségek jogait; várakozással tekint a vádhatóság által a Hrant Dink meggyilkolása ügyében hozott, 2012. januári bírósági határozat megsemmisítése céljából indított fellebbezési eljárás megfelelő lebonyolítása elé, melyet többek között arra alapoznak, hogy a gyilkosság mögött egy szervezet állt; |
| --- | --- |

13.

rámutat, hogy a tolerancia jegyében/a toleranciával jellemezhető/ a toleranciát magáénak valló kultúrában/kultúra keretében maradéktalanul el kell ismerni a kisebbségek jogait; várakozással tekint a vádhatóság által a Hrant Dink meggyilkolása ügyében hozott, 2012. januári bírósági határozat megsemmisítése céljából indított fellebbezési eljárás megfelelő lebonyolítása elé, melyet többek között arra alapoznak, hogy a gyilkosság mögött egy szervezet állt;

| 14. | felszólítja a török kormányt, hogy a bírósági eljárások hatékonyságának növelése és az ügyekkel kapcsolatos folyamatos elmaradások kezelése érdekében mielőbb állítsa fela regionális fellebbviteli bíróságokat, aminek jogilag 2007 júniusáig kellett volna megtörténnie, és e célból összpontosítson a bírák és az ügyészek képzésére; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a török kormányt, hogy a bírósági eljárások hatékonyságának növelése és az ügyekkel kapcsolatos folyamatos elmaradások kezelése érdekében mielőbb állítsa fela regionális fellebbviteli bíróságokat, aminek jogilag 2007 júniusáig kellett volna megtörténnie, és e célból összpontosítson a bírák és az ügyészek képzésére;

| 15. | megjegyzi, hogy az Európai Parlament újságírók törökországi pereinek megfigyelésével foglalkozó eseti küldöttsége továbbra is nyomon fogja követni az újságírók pereit, és figyelemmel fogja kísérni a véleménynyilvánítás szabadságával és a sajtószabadsággal kapcsolatos törökországi bírósági reformokat; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy az Európai Parlament újságírók törökországi pereinek megfigyelésével foglalkozó eseti küldöttsége továbbra is nyomon fogja követni az újságírók pereit, és figyelemmel fogja kísérni a véleménynyilvánítás szabadságával és a sajtószabadsággal kapcsolatos törökországi bírósági reformokat;

| 16. | arra ösztönzi Törökországot, hogy fogadja el az Igazságügyi Minisztérium által az Európa Tanács együttműködésével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlata alapján elkészített emberi jogi cselekvési tervet az EJEB által hozott azon ítéletekben szereplő problémák megoldása érdekében, amelyek kimondják, hogy Törökország megsértette az emberi jogokról szóló európai egyezmény (EJEE) rendelkezéseit, és kéri a cselekvési terv végrehajtását; támogatja az Igazságügyi Minisztériumot és a bírák és ügyészek legfelsőbb tanácsát abban, hogy a bírák és ügyészek számára emberi jogi képzést nyújtsanak; üdvözli a bírák és ügyészek legfelsőbb tanácsa által a bírák és ügyészek számára kidolgozott új értékelési kritériumokat, amelyek jutalmazzák az emberi jogokról szóló európai egyezmény rendelkezéseinek, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

16.

arra ösztönzi Törökországot, hogy fogadja el az Igazságügyi Minisztérium által az Európa Tanács együttműködésével és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlata alapján elkészített emberi jogi cselekvési tervet az EJEB által hozott azon ítéletekben szereplő problémák megoldása érdekében, amelyek kimondják, hogy Törökország megsértette az emberi jogokról szóló európai egyezmény (EJEE) rendelkezéseit, és kéri a cselekvési terv végrehajtását; támogatja az Igazságügyi Minisztériumot és a bírák és ügyészek legfelsőbb tanácsát abban, hogy a bírák és ügyészek számára emberi jogi képzést nyújtsanak; üdvözli a bírák és ügyészek legfelsőbb tanácsa által a bírák és ügyészek számára kidolgozott új értékelési kritériumokat, amelyek jutalmazzák az emberi jogokról szóló európai egyezmény rendelkezéseinek, valamint az Emberi Jogok Európai Bírósága ítéleteinek tiszteletben tartását;

| 17. | felhívja Törökországot, hogy ismételten erősítse meg a büntetlenség elleni küzdelem melletti elkötelezettségét, és gyorsítsa fel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumához való csatlakozásra és nemzeti jogszabályainak a Római Statútum szerinti kötelezettségekkel való teljes körű összehangolására irányuló erőfeszítéseit, beleértve a Nemzetközi Büntetőbírósággal való gyors és teljes körű együttműködésre irányuló rendelkezések belefoglalását; |
| --- | --- |

17.

felhívja Törökországot, hogy ismételten erősítse meg a büntetlenség elleni küzdelem melletti elkötelezettségét, és gyorsítsa fel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumához való csatlakozásra és nemzeti jogszabályainak a Római Statútum szerinti kötelezettségekkel való teljes körű összehangolására irányuló erőfeszítéseit, beleértve a Nemzetközi Büntetőbírósággal való gyors és teljes körű együttműködésre irányuló rendelkezések belefoglalását;

| 18. | emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság – az interneten is – az alapvető európai értékek közé tartozik, és hogy egy valóban demokratikus társadalom megköveteli a véleménynyilvánítás tényleges szabadságát, beleértve az eltérő vélemény kifejezésre juttatásának jogát; kiemeli a közszolgálati média különleges szerepét a demokrácia erősítése terén, és felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsák függetlenségét, fenntarthatóságát és az európai uniós normáknak való megfelelését; ismét hangsúlyozza azon jogszabályok eltörlésének fontosságát, amelyek lehetővé teszik a médiát érintő aránytalanul magas közigazgatási bírságok kiszabását – ami egyes esetekben megszűnésükhöz vagy öncenzúrához vezet –, valamint az internetről szóló jogszabály sürgős reformjának szükségességét; hangsúlyozza, hogy az alapvető szabadságjogok korlátozásait a jogállamiság tágabb összefüggésében kell kezelni mind a jogszabályok szövegezését, mind alkalmazását illetően; különösen aggódik a büntető törvénykönyvnek és a terrorizmus elleni törvénynek olyan erőszakmentes nyilatkozatok üldözésére való alkalmazása miatt, amelyek állítólag terrorista szervezetek céljait támogatják; kiemeli, hogy módosítani szükséges a török alkotmány 26. és 28. cikkét, amelyek nemzetbiztonsági, a közrenddel és a nemzeti egységgel összefüggő okokból korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát; ismételten hangsúlyozza tehát a török kormányhoz intézett korábbi arra irányuló felhívásait, hogy fejezze be a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogi keret felülvizsgálatát, és azt késedelem nélkül hozza összhangba az EJEB ítélkezési gyakorlatával; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy a véleménynyilvánítás szabadsága és a sajtószabadság – az interneten is – az alapvető európai értékek közé tartozik, és hogy egy valóban demokratikus társadalom megköveteli a véleménynyilvánítás tényleges szabadságát, beleértve az eltérő vélemény kifejezésre juttatásának jogát; kiemeli a közszolgálati média különleges szerepét a demokrácia erősítése terén, és felhívja a hatóságokat, hogy biztosítsák függetlenségét, fenntarthatóságát és az európai uniós normáknak való megfelelését; ismét hangsúlyozza azon jogszabályok eltörlésének fontosságát, amelyek lehetővé teszik a médiát érintő aránytalanul magas közigazgatási bírságok kiszabását – ami egyes esetekben megszűnésükhöz vagy öncenzúrához vezet –, valamint az internetről szóló jogszabály sürgős reformjának szükségességét; hangsúlyozza, hogy az alapvető szabadságjogok korlátozásait a jogállamiság tágabb összefüggésében kell kezelni mind a jogszabályok szövegezését, mind alkalmazását illetően; különösen aggódik a büntető törvénykönyvnek és a terrorizmus elleni törvénynek olyan erőszakmentes nyilatkozatok üldözésére való alkalmazása miatt, amelyek állítólag terrorista szervezetek céljait támogatják; kiemeli, hogy módosítani szükséges a török alkotmány 26. és 28. cikkét, amelyek nemzetbiztonsági, a közrenddel és a nemzeti egységgel összefüggő okokból korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát; ismételten hangsúlyozza tehát a török kormányhoz intézett korábbi arra irányuló felhívásait, hogy fejezze be a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó jogi keret felülvizsgálatát, és azt késedelem nélkül hozza összhangba az EJEB ítélkezési gyakorlatával;

| 19. | tudomásul veszi az EBESZ sajtószabadsággal foglalkozó képviselőjének az újságírókat érintő eljárások és a börtönbe zárt újságírók magas száma miatti aggályait, és felhívja a török kormányt annak biztosítására, hogy a bírósági tárgyalásokra átlátható módon, megfelelő körülmények között és a vádlottak eljárási jogainak biztosításával kerüljön sor; |
| --- | --- |

19.

tudomásul veszi az EBESZ sajtószabadsággal foglalkozó képviselőjének az újságírókat érintő eljárások és a börtönbe zárt újságírók magas száma miatti aggályait, és felhívja a török kormányt annak biztosítására, hogy a bírósági tárgyalásokra átlátható módon, megfelelő körülmények között és a vádlottak eljárási jogainak biztosításával kerüljön sor;

| 20. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a rádiós és televíziós vállalkozások alapításáról és műsorszolgáltatási tevékenységéről szóló törökországi törvény olyan korlátozásokat tartalmaz, amelyek nem állnak összhangban az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló uniós irányelvvel; |
| --- | --- |

20.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a rádiós és televíziós vállalkozások alapításáról és műsorszolgáltatási tevékenységéről szóló törökországi törvény olyan korlátozásokat tartalmaz, amelyek nem állnak összhangban az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló uniós irányelvvel;

| 21. | aggodalommal állapítja meg, hogy a média legnagyobb része széles körű üzleti érdekekkel bíró nagy konglomerátumok birtokában van; emlékeztet azon felhívására, amely egy új médiatörvény elfogadására irányult, amely foglalkozik többek között a függetlenség, a tulajdonlás és az igazgatási ellenőrzés problémájával; |
| --- | --- |

21.

aggodalommal állapítja meg, hogy a média legnagyobb része széles körű üzleti érdekekkel bíró nagy konglomerátumok birtokában van; emlékeztet azon felhívására, amely egy új médiatörvény elfogadására irányult, amely foglalkozik többek között a függetlenség, a tulajdonlás és az igazgatási ellenőrzés problémájával;

| 22. | ösztönzi Törökországot – a biztonsági erők által végrehajtott kínzás és bántalmazás teljes megszüntetése céljából – a kínzás elleni egyezményhez fűzött, 2011-ben megerősített fakultatív jegyzőkönyvben kért nemzeti megelőző mechanizmus létrehozására; |
| --- | --- |

22.

ösztönzi Törökországot – a biztonsági erők által végrehajtott kínzás és bántalmazás teljes megszüntetése céljából – a kínzás elleni egyezményhez fűzött, 2011-ben megerősített fakultatív jegyzőkönyvben kért nemzeti megelőző mechanizmus létrehozására;

| 23. | felszólítja Törökországot, hogy a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban alkotmányos korlátozást csak azokra a politikai pártokra vessen ki, amelyek az alkotmányos rend megdöntésének eszközeként támogatják az erőszak alkalmazását; |
| --- | --- |

23.

felszólítja Törökországot, hogy a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban alkotmányos korlátozást csak azokra a politikai pártokra vessen ki, amelyek az alkotmányos rend megdöntésének eszközeként támogatják az erőszak alkalmazását;

| 24. | teljes mértékben támogatja a Bizottság új megközelítését, miszerint az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra, valamint a bel- és igazságügyi kérdésekre vonatkozó fejezeteket a tárgyalások korai szakaszában kívánja megnyitni és a legutolsók közötti kívánja lezárni; hangsúlyozza, hogy a hivatalos referenciaértékek jól áttekinthető eligazítást adnának, és ösztönzőleg hatnának a reformfolyamatra; felhívja ezért a Tanácsot a 23. és 24. fejezetek megnyitására irányuló újult erőfeszítések megtételére; |
| --- | --- |

24.

teljes mértékben támogatja a Bizottság új megközelítését, miszerint az igazságszolgáltatásra és az alapvető jogokra, valamint a bel- és igazságügyi kérdésekre vonatkozó fejezeteket a tárgyalások korai szakaszában kívánja megnyitni és a legutolsók közötti kívánja lezárni; hangsúlyozza, hogy a hivatalos referenciaértékek jól áttekinthető eligazítást adnának, és ösztönzőleg hatnának a reformfolyamatra; felhívja ezért a Tanácsot a 23. és 24. fejezetek megnyitására irányuló újult erőfeszítések megtételére;

| 25. | üdvözli az ombudsmanról szóló török törvényt és az első vezető ombudsman kinevezését, akinek döntéseivel biztosítania kell ezen intézmény hitelességét; hangsúlyozza, hogy a vezető ombudsmannak ösztönöznie kell a nyilvánosságnak a közszolgáltatások átláthatóságába és elszámoltathatóságába vetett bizalmát; emlékeztet arra, hogy a vezető ombudsmant és az ombudsmani hivatal igazgatótanácsának tagjait párton kívüli és pártatlan jelöltek közül kell megválasztani; felhívja az ombudsman hivatalának igazgatótanácsát annak biztosítására, hogy a belső döntéshozatali folyamatról szóló szabályozás garantálja az intézmény függetlenségét és pártatlanságát; |
| --- | --- |

25.

üdvözli az ombudsmanról szóló török törvényt és az első vezető ombudsman kinevezését, akinek döntéseivel biztosítania kell ezen intézmény hitelességét; hangsúlyozza, hogy a vezető ombudsmannak ösztönöznie kell a nyilvánosságnak a közszolgáltatások átláthatóságába és elszámoltathatóságába vetett bizalmát; emlékeztet arra, hogy a vezető ombudsmant és az ombudsmani hivatal igazgatótanácsának tagjait párton kívüli és pártatlan jelöltek közül kell megválasztani; felhívja az ombudsman hivatalának igazgatótanácsát annak biztosítására, hogy a belső döntéshozatali folyamatról szóló szabályozás garantálja az intézmény függetlenségét és pártatlanságát;

| 26. | arra ösztönzi Törökországot, hogy folytassa a biztonsági erők civil felügyeletének eljárását; a tartományi közigazgatási szervekre vonatkozó törvény módosítására szólít fel annak érdekében, hogy a polgári hatóságok részére szélesebb körű felügyeletet biztosítson a katonai műveletek és a csendőrség bűnüldözési/jogérvényesítési tevékenységei felett; hangsúlyozza egy olyan független bűnüldöző hatóság felállításának fontosságát, amely kivizsgálná az emberi jogi visszaélésekkel, valamint a török bűnüldöző hatóság rossz bánásmódjával és lehetséges visszaéléseivel kapcsolatos panaszokat; álláspontja szerint a legfelső katonai tanács összetételére és hatáskörére vonatkozó jogszabályok átalakításra szorulnak; |
| --- | --- |

26.

arra ösztönzi Törökországot, hogy folytassa a biztonsági erők civil felügyeletének eljárását; a tartományi közigazgatási szervekre vonatkozó törvény módosítására szólít fel annak érdekében, hogy a polgári hatóságok részére szélesebb körű felügyeletet biztosítson a katonai műveletek és a csendőrség bűnüldözési/jogérvényesítési tevékenységei felett; hangsúlyozza egy olyan független bűnüldöző hatóság felállításának fontosságát, amely kivizsgálná az emberi jogi visszaélésekkel, valamint a török bűnüldöző hatóság rossz bánásmódjával és lehetséges visszaéléseivel kapcsolatos panaszokat; álláspontja szerint a legfelső katonai tanács összetételére és hatáskörére vonatkozó jogszabályok átalakításra szorulnak;

| 27. | megjegyzi, hogy a „Sledgehammer”-eljárásban az elsőfokú bíróság 324 gyanúsítottat 13-20 év közötti szabadságvesztésre ítélt a gyanúsítottak hosszan tartó előzetes letartóztatásba helyezése után; hangsúlyozza, hogy az állítólagos puccstervekkel, mint például az Ergenekon- és a Sledgehammer-üggyel, valamint a Koma Civakên Kurdistan (KCK) kurd szervezettel kapcsolatos nyomozásoknak bizonyítaniuk kell a török demokratikus intézmények és igazságszolgáltatás erejét és megfelelő, független, pártatlan és átlátható működését, valamint az alapvető jogok iránti szilárd és feltétlen elkötelezettségét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ezekben az ügyekben a vádlottakkal szemben állítólag nem következetes bizonyítékokat használtak fel; sajnálja, hogy ezen ügyeket háttérbe szorították a túlzóan széles körű hatályukkal, valamint az eljárások hiányosságaival kapcsolatos aggályok, továbbá aggodalmát fejezi ki a társadalomra kifejtett kedvezőtlen hatásuk miatt; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a „Sledgehammer”-eljárásban az elsőfokú bíróság 324 gyanúsítottat 13-20 év közötti szabadságvesztésre ítélt a gyanúsítottak hosszan tartó előzetes letartóztatásba helyezése után; hangsúlyozza, hogy az állítólagos puccstervekkel, mint például az Ergenekon- és a Sledgehammer-üggyel, valamint a Koma Civakên Kurdistan (KCK) kurd szervezettel kapcsolatos nyomozásoknak bizonyítaniuk kell a török demokratikus intézmények és igazságszolgáltatás erejét és megfelelő, független, pártatlan és átlátható működését, valamint az alapvető jogok iránti szilárd és feltétlen elkötelezettségét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ezekben az ügyekben a vádlottakkal szemben állítólag nem következetes bizonyítékokat használtak fel; sajnálja, hogy ezen ügyeket háttérbe szorították a túlzóan széles körű hatályukkal, valamint az eljárások hiányosságaival kapcsolatos aggályok, továbbá aggodalmát fejezi ki a társadalomra kifejtett kedvezőtlen hatásuk miatt;

| 28. | üdvözli a török Nemzeti Emberi Jogi Intézetet létrehozó törvényt; felszólít a késedelem nélküli végrehajtására a nemzetközi emberi jogi normák hatékony végrehajtásának előmozdítása és figyelemmel kísérése érdekében; hangsúlyozza az emberi jogok előmozdítása terén rendelkezésre álló összes uniós eszköz felhasználásának fontosságát, a török Nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozásának és megfelelő működésének, valamint a civil társadalmi szervezetek szerepvállalásának aktív támogatása érdekében; |
| --- | --- |

28.

üdvözli a török Nemzeti Emberi Jogi Intézetet létrehozó törvényt; felszólít a késedelem nélküli végrehajtására a nemzetközi emberi jogi normák hatékony végrehajtásának előmozdítása és figyelemmel kísérése érdekében; hangsúlyozza az emberi jogok előmozdítása terén rendelkezésre álló összes uniós eszköz felhasználásának fontosságát, a török Nemzeti Emberi Jogi Intézet létrehozásának és megfelelő működésének, valamint a civil társadalmi szervezetek szerepvállalásának aktív támogatása érdekében;

| 29. | hangsúlyozza a tevékeny és független civil társadalmi szervezetek jelentőségét a demokrácia szempontjából; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd jelentőségét és kulcsfontosságú szerepüket a társadalmi és politikai ügyekkel kapcsolatos fokozott regionális együttműködéshez való hozzájárulás terén; ezért aggódik amiatt, hogy a civil társadalmi szervezeteket továbbra is bírságok, megszüntetési eljárások és a működésüket gátló közigazgatási akadályok sújtják, és hogy a civil társadalmi szervezetek megkeresése továbbra is inkább kivétel, mint szabály; üdvözli a török kormány jobb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor felszólít e szervezetek szélesebb körű bevonására a döntéshozatalba, többek között a politikák és jogszabályok megalkotása, és a hatóságok tevékenységeinek ellenőrzése terén; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza a tevékeny és független civil társadalmi szervezetek jelentőségét a demokrácia szempontjából; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel folytatott párbeszéd jelentőségét és kulcsfontosságú szerepüket a társadalmi és politikai ügyekkel kapcsolatos fokozott regionális együttműködéshez való hozzájárulás terén; ezért aggódik amiatt, hogy a civil társadalmi szervezeteket továbbra is bírságok, megszüntetési eljárások és a működésüket gátló közigazgatási akadályok sújtják, és hogy a civil társadalmi szervezetek megkeresése továbbra is inkább kivétel, mint szabály; üdvözli a török kormány jobb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor felszólít e szervezetek szélesebb körű bevonására a döntéshozatalba, többek között a politikák és jogszabályok megalkotása, és a hatóságok tevékenységeinek ellenőrzése terén;

| 30. | hangsúlyozza, hogy nagyobb előrelépésre van szükség a munkavállalói és a szakszervezeti jogok területén; felhívja Törökországot, hogy folytassa új jogszabályok kidolgozását ezen a területen annak biztosítására, hogy a jogszabályok összhangban legyenek az uniós vívmányokkal és az ILO-egyezményekkel, különös tekintettel a sztrájkjogra és a kollektív tárgyaláshoz való jogra; hangsúlyozza a szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezet megnyitásának jelentőségét; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy nagyobb előrelépésre van szükség a munkavállalói és a szakszervezeti jogok területén; felhívja Törökországot, hogy folytassa új jogszabályok kidolgozását ezen a területen annak biztosítására, hogy a jogszabályok összhangban legyenek az uniós vívmányokkal és az ILO-egyezményekkel, különös tekintettel a sztrájkjogra és a kollektív tárgyaláshoz való jogra; hangsúlyozza a szociálpolitikáról és foglalkoztatásról szóló 19. fejezet megnyitásának jelentőségét;

| 31. | üdvözli a családvédelmi és a nőkkel szembeni erőszak megelőzéséről szóló törvényt; elismerését fejezi ki a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló nemzeti cselekvési tervet (2012–2015) illetően, hangsúlyozva hatékony végrehajtásának szükségességét országos szinten; felhívja a családügyi és szociálpolitikai minisztériumot, hogy folytassa arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növelje a veszélyben lévő nők és kiskorúak számára létrehozott menedékhelyek számát és javítsa minőségüket; hangsúlyozza konkrét alternatívák és önfenntartó lehetőségek biztosításának fontosságát az erőszak áldozatává vált nők számára; elismerését fejezi ki a Törökország által a „becsületgyilkosságok”, a családon belüli erőszak és a kényszerházasságok, valamint a gyereklányok férjhez adása elleni fellépés terén minden szinten tett erőfeszítésekkel kapcsolatban, és a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatban kiemeli a zéró tolerancia alkalmazásának, valamint a megelőző intézkedések folyamatos fokozásának jelentőségét; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az ilyen erőfeszítések ellenére továbbra is rendszeresen történik nők elleni erőszak, és arra kér, hogy azonosítsák be és indítsanak eljárást azok ellen, akik elmulasztják az áldozatok védelmét és a részükre történő segítségnyújtást; hangsúlyozza a nők körében fennálló szegénység elleni fellépés és a nők társadalmi befogadása fokozásának jelentőségét; felhívja a minisztériumot, hogy továbbra is aktívan támogassa a nők jogait, oktatását – ideértve a középfokú oktatásban a nemek közötti különbség csökkentését – és a munkaerő-piacon (ami továbbra is alacsony), a politikai életben, valamint az állami és magánszféra vezetői rétegében való részvételét, ha szükséges, akár számukra fenntartott kvóták bevezetésével, és a törökországi foglalkoztatást szabályozó egyes külön törvények felülvizsgálatával; ösztönzi Törökország kormányát, hogy vizsgálja felül a politikai pártokra vonatkozó törvényt és a választási törvényt, és a nők társadalmi beilleszkedését tegye prioritássá a politikai pártok számára; megjegyzi, hogy a kitűzött cél szerint Törökországban a nők foglalkoztatásának 2023-ra 35 %-ot kell elérnie, míg az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatottságot irányoz elő; ösztönzi Törökországot, hogy törekedjen ambiciózus célkitűzés megvalósítására a nők foglalkoztatását illetően; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a családvédelmi és a nőkkel szembeni erőszak megelőzéséről szóló törvényt; elismerését fejezi ki a nők elleni erőszak leküzdésére irányuló nemzeti cselekvési tervet (2012–2015) illetően, hangsúlyozva hatékony végrehajtásának szükségességét országos szinten; felhívja a családügyi és szociálpolitikai minisztériumot, hogy folytassa arra irányuló erőfeszítéseit, hogy növelje a veszélyben lévő nők és kiskorúak számára létrehozott menedékhelyek számát és javítsa minőségüket; hangsúlyozza konkrét alternatívák és önfenntartó lehetőségek biztosításának fontosságát az erőszak áldozatává vált nők számára; elismerését fejezi ki a Törökország által a „becsületgyilkosságok”, a családon belüli erőszak és a kényszerházasságok, valamint a gyereklányok férjhez adása elleni fellépés terén minden szinten tett erőfeszítésekkel kapcsolatban, és a nőkkel szembeni erőszakkal kapcsolatban kiemeli a zéró tolerancia alkalmazásának, valamint a megelőző intézkedések folyamatos fokozásának jelentőségét; aggodalmát fejezi ki azonban amiatt, hogy az ilyen erőfeszítések ellenére továbbra is rendszeresen történik nők elleni erőszak, és arra kér, hogy azonosítsák be és indítsanak eljárást azok ellen, akik elmulasztják az áldozatok védelmét és a részükre történő segítségnyújtást; hangsúlyozza a nők körében fennálló szegénység elleni fellépés és a nők társadalmi befogadása fokozásának jelentőségét; felhívja a minisztériumot, hogy továbbra is aktívan támogassa a nők jogait, oktatását – ideértve a középfokú oktatásban a nemek közötti különbség csökkentését – és a munkaerő-piacon (ami továbbra is alacsony), a politikai életben, valamint az állami és magánszféra vezetői rétegében való részvételét, ha szükséges, akár számukra fenntartott kvóták bevezetésével, és a törökországi foglalkoztatást szabályozó egyes külön törvények felülvizsgálatával; ösztönzi Törökország kormányát, hogy vizsgálja felül a politikai pártokra vonatkozó törvényt és a választási törvényt, és a nők társadalmi beilleszkedését tegye prioritássá a politikai pártok számára; megjegyzi, hogy a kitűzött cél szerint Törökországban a nők foglalkoztatásának 2023-ra 35 %-ot kell elérnie, míg az Európa 2020 stratégia 75 %-os foglalkoztatottságot irányoz elő; ösztönzi Törökországot, hogy törekedjen ambiciózus célkitűzés megvalósítására a nők foglalkoztatását illetően;

| 32. | aggodalmát fejezi ki, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló törvénytervezet nem foglalkozik a szexuális irányultságon vagy identitáson alapuló megkülönböztetéssel; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályra, valamint egy hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel és az egyenlőséggel – köztük az etnikai, vallási hovatartozáson, fogyatékosságon, szexuális irányultságon, szexuális identitáson, nemen vagy koron alapuló megkülönböztetéssel szembeni védelemmel – foglalkozó testület létrehozására; aggodalmát fejezi ki a transzneműek elleni gyakori támadások, valamint a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek erőszakkal szembeni védelmének hiánya miatt; felszólítja Törökországot, hogy küzdjön a homofóbia ellen, és fogadjon el egy, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek teljes, munkavállalásra is kiterjedő jogegyenlőségét és teljes elfogadását előmozdító cselekvési tervet; hangsúlyozza a gyűlöletből elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos jogszabályok szükségességét, amelyek súlyosabb büntetést határoznak meg a megkülönböztetés bármilyen formáján alapuló bűncselekmények esetében; |
| --- | --- |

32.

aggodalmát fejezi ki, hogy a megkülönböztetés elleni küzdelemről szóló törvénytervezet nem foglalkozik a szexuális irányultságon vagy identitáson alapuló megkülönböztetéssel; hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van egy hátrányos megkülönböztetés elleni átfogó jogszabályra, valamint egy hátrányos megkülönböztetés elleni küzdelemmel és az egyenlőséggel – köztük az etnikai, vallási hovatartozáson, fogyatékosságon, szexuális irányultságon, szexuális identitáson, nemen vagy koron alapuló megkülönböztetéssel szembeni védelemmel – foglalkozó testület létrehozására; aggodalmát fejezi ki a transzneműek elleni gyakori támadások, valamint a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek erőszakkal szembeni védelmének hiánya miatt; felszólítja Törökországot, hogy küzdjön a homofóbia ellen, és fogadjon el egy, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű személyek teljes, munkavállalásra is kiterjedő jogegyenlőségét és teljes elfogadását előmozdító cselekvési tervet; hangsúlyozza a gyűlöletből elkövetett bűncselekményekkel kapcsolatos jogszabályok szükségességét, amelyek súlyosabb büntetést határoznak meg a megkülönböztetés bármilyen formáján alapuló bűncselekmények esetében;

| 33. | sürgeti a török hatóságokat, hogy hozzanak erélyes és hatékony intézkedéseket az antiszemita megnyilvánulások leküzdésére, ezáltal példaként szolgálva a régióban; |
| --- | --- |

33.

sürgeti a török hatóságokat, hogy hozzanak erélyes és hatékony intézkedéseket az antiszemita megnyilvánulások leküzdésére, ezáltal példaként szolgálva a régióban;

| 34. | örömmel veszi tudomásul az alapítványokról szóló 2008. évi törvény módosításáról és a nem muzulmán közösségek ingatlanokkal kapcsolatos jogainak helyreállítására vonatkozó hatály kibővítéséről szóló jogszabály folyamatos alkalmazását; felszólítja az érintett hatóságokat, hogy segítsék a szír közösséget a tulajdon- és az ingatlan-nyilvántartás során számukra felmerülő nehézségek leküzdésében; megoldás keresésére hív fel a római katolikus egyház nagyszámú, állam által elkobzott és továbbra is állami kézben levő tulajdonával kapcsolatban; megállapítja, hogy az előrehaladás különösen lassú az alevi kisebbség jogainak kiterjesztése terén; emlékeztet arra, hogy sürgősen folytatni kell az alapvetően szükséges és átfogó reformokat a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság terén: többek között lehetővé kell tenni, hogy a vallási közösségek jogi személyiséget kaphassanak, meg kell szüntetni a papság képzésére, kinevezésére és örökösödésére vonatkozó korlátozásokat, el kell ismerni az alevi kultuszhelyeket, és biztosítani kell az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó ítéleteinek és a Velencei Bizottság ajánlásainak való megfelelést; felszólítja Törökországot annak biztosítására, hogy a Szent Gábriel kolostort ne fosszák meg annak földterületeitől, és hogy azt teljes egészében megóvják; meggyőződése, hogy a befogadó társadalom koncepciójának elősegítése révén kedvező hatást fejtene ki a Vallási Ügyek Főigazgatósága összetételének oly módon való kiszélesítése, hogy az magában foglalja a vallási kisebbségek képviselőit is; sürgeti, hogy Törökország a személyazonossági igazolványokon vonja vissza a vallásra való utalást, és garantálja, hogy a vallási oktatás tükrözze a török társadalom vallási sokszínűségét és pluralitását; |
| --- | --- |

34.

örömmel veszi tudomásul az alapítványokról szóló 2008. évi törvény módosításáról és a nem muzulmán közösségek ingatlanokkal kapcsolatos jogainak helyreállítására vonatkozó hatály kibővítéséről szóló jogszabály folyamatos alkalmazását; felszólítja az érintett hatóságokat, hogy segítsék a szír közösséget a tulajdon- és az ingatlan-nyilvántartás során számukra felmerülő nehézségek leküzdésében; megoldás keresésére hív fel a római katolikus egyház nagyszámú, állam által elkobzott és továbbra is állami kézben levő tulajdonával kapcsolatban; megállapítja, hogy az előrehaladás különösen lassú az alevi kisebbség jogainak kiterjesztése terén; emlékeztet arra, hogy sürgősen folytatni kell az alapvetően szükséges és átfogó reformokat a gondolat-, a lelkiismeret- és a vallásszabadság terén: többek között lehetővé kell tenni, hogy a vallási közösségek jogi személyiséget kaphassanak, meg kell szüntetni a papság képzésére, kinevezésére és örökösödésére vonatkozó korlátozásokat, el kell ismerni az alevi kultuszhelyeket, és biztosítani kell az Emberi Jogok Európai Bírósága vonatkozó ítéleteinek és a Velencei Bizottság ajánlásainak való megfelelést; felszólítja Törökországot annak biztosítására, hogy a Szent Gábriel kolostort ne fosszák meg annak földterületeitől, és hogy azt teljes egészében megóvják; meggyőződése, hogy a befogadó társadalom koncepciójának elősegítése révén kedvező hatást fejtene ki a Vallási Ügyek Főigazgatósága összetételének oly módon való kiszélesítése, hogy az magában foglalja a vallási kisebbségek képviselőit is; sürgeti, hogy Törökország a személyazonossági igazolványokon vonja vissza a vallásra való utalást, és garantálja, hogy a vallási oktatás tükrözze a török társadalom vallási sokszínűségét és pluralitását;

| 35. | emlékeztet arra, hogy az oktatás központi szerepet játszik a befogadó és sokszínű, a vallási közösségek és kisebbségek tiszteletén alapuló társadalom építésében; arra ösztönzi a török kormányt, hogy szenteljen különös figyelmet az iskolákban használt oktatási anyagoknak, amelyeknek tükrözniük kell a török társadalom etnikai és vallási és meggyőződéssel kapcsolatos pluralizmusát, meg kell szüntetniük a megkülönböztetést és az előítéleteket és elő kell mozdítaniuk a vallási közösségek és kisebbségek teljes körű elfogadását, és hangsúlyozza, hogy tárgyilagos oktatási anyagokra van szükség; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy az oktatás központi szerepet játszik a befogadó és sokszínű, a vallási közösségek és kisebbségek tiszteletén alapuló társadalom építésében; arra ösztönzi a török kormányt, hogy szenteljen különös figyelmet az iskolákban használt oktatási anyagoknak, amelyeknek tükrözniük kell a török társadalom etnikai és vallási és meggyőződéssel kapcsolatos pluralizmusát, meg kell szüntetniük a megkülönböztetést és az előítéleteket és elő kell mozdítaniuk a vallási közösségek és kisebbségek teljes körű elfogadását, és hangsúlyozza, hogy tárgyilagos oktatási anyagokra van szükség;

| 36. | üdvözli a Törökország kormánya és Abdullah Öcalan között nemrég megnyitott közvetlen politikai párbeszédet; úgy véli, hogy ezzel olyan lehetőség nyílt meg a tárgyalásokra, amely a kurd konfliktus békés és demokratikus rendezését biztosító, történelmi megállapodáshoz vezethet; ezért arra ösztönzi a konfliktusban érintett feleket, hogy e tárgyalásokat mihamarabb alakítsák át strukturált párbeszéddé; hangsúlyozza, hogy minden törökországi politikai pártnak, a médiának és a civil társadalomnak konstruktív szerepet kell vállalnia annak érdekében, hogy a békefolyamatot siker koronázza, és nagyra értékeli, hogy több politikai párt és a civil társadalom is támogatja ezt a kezdeményezést; megjegyzi, hogy Törökország továbbra is ellenálló képességet tanúsít a Kurd Munkáspárt (PKK) terrorista támadásaival szemben; úgy véli, hogy igaz és őszinte politikai párbeszédre van szükség a törökországi kurd kérdés megoldása érdekében, és felhívja Törökországot, hogy folytassa a kurd kérdés politikai megoldására irányuló megújult és őszinte erőfeszítéseit; kéri valamennyi politikai erőt, hogy biztosítsanak megfelelő politikai fórumot, és építő módon vitassák meg a kurd kérdést, valamint hogy – a törökországi pluralizmust tükröző, valamennyi állampolgárt elismerő és valamennyi állampolgár jogait tiszteletben tartó alkotmányügyi folyamatban segítsék elő az alapvető jogok iránti igény felé való tényleges nyitást; kéri valamennyi politikai erőt, hogy közösen munkálkodjanak a megerősített politikai párbeszéd céljainak teljesítésén és a kurd származású állampolgárok további politikai, kulturális és társadalmi-gazdasági integrációjához és részvételéhez vezető folyamat elindításán a véleménynyilvánítási, a gyülekezési és az egyesülési szabadsághoz való joguk garantálása, valamint a kurd származású állampolgárok török társadalomba való békés befogadása érdekében; üdvözli azt az új jogszabályt, amely megnyitja a lehetőséget arra, hogy az emberek anyanyelvüket használhassák a bírósági tárgyalásokon, valamint a kurd nyelvnek az oktatásban való használatáról folytatott pozitív hangvételű vitát; emlékeztet arra, hogy politikai megoldás a kurd kérdésre csak valóban demokratikus vita alapján születhet, és aggodalmának ad hangot a kurd kérdéssel foglalkozó írók és újságírók ellen nagy számban indított eljárások miatt és számos kurd politikus, valamint polgármesterek, önkormányzati képviselőtestületi tagok, szakszervezeti tagok, ügyvédek, tüntetők és emberi jogi aktivisták KCK-perrel kapcsolatban történt letartóztatása miatt; hangsúlyozza a kurd kérdésről a demokratikus intézményeken – és különösen a török nagy nemzetgyűlésen – belül folytatott vita előmozdításának fontosságát; |
| --- | --- |

36.

üdvözli a Törökország kormánya és Abdullah Öcalan között nemrég megnyitott közvetlen politikai párbeszédet; úgy véli, hogy ezzel olyan lehetőség nyílt meg a tárgyalásokra, amely a kurd konfliktus békés és demokratikus rendezését biztosító, történelmi megállapodáshoz vezethet; ezért arra ösztönzi a konfliktusban érintett feleket, hogy e tárgyalásokat mihamarabb alakítsák át strukturált párbeszéddé; hangsúlyozza, hogy minden törökországi politikai pártnak, a médiának és a civil társadalomnak konstruktív szerepet kell vállalnia annak érdekében, hogy a békefolyamatot siker koronázza, és nagyra értékeli, hogy több politikai párt és a civil társadalom is támogatja ezt a kezdeményezést; megjegyzi, hogy Törökország továbbra is ellenálló képességet tanúsít a Kurd Munkáspárt (PKK) terrorista támadásaival szemben; úgy véli, hogy igaz és őszinte politikai párbeszédre van szükség a törökországi kurd kérdés megoldása érdekében, és felhívja Törökországot, hogy folytassa a kurd kérdés politikai megoldására irányuló megújult és őszinte erőfeszítéseit; kéri valamennyi politikai erőt, hogy biztosítsanak megfelelő politikai fórumot, és építő módon vitassák meg a kurd kérdést, valamint hogy – a törökországi pluralizmust tükröző, valamennyi állampolgárt elismerő és valamennyi állampolgár jogait tiszteletben tartó alkotmányügyi folyamatban segítsék elő az alapvető jogok iránti igény felé való tényleges nyitást; kéri valamennyi politikai erőt, hogy közösen munkálkodjanak a megerősített politikai párbeszéd céljainak teljesítésén és a kurd származású állampolgárok további politikai, kulturális és társadalmi-gazdasági integrációjához és részvételéhez vezető folyamat elindításán a véleménynyilvánítási, a gyülekezési és az egyesülési szabadsághoz való joguk garantálása, valamint a kurd származású állampolgárok török társadalomba való békés befogadása érdekében; üdvözli azt az új jogszabályt, amely megnyitja a lehetőséget arra, hogy az emberek anyanyelvüket használhassák a bírósági tárgyalásokon, valamint a kurd nyelvnek az oktatásban való használatáról folytatott pozitív hangvételű vitát; emlékeztet arra, hogy politikai megoldás a kurd kérdésre csak valóban demokratikus vita alapján születhet, és aggodalmának ad hangot a kurd kérdéssel foglalkozó írók és újságírók ellen nagy számban indított eljárások miatt és számos kurd politikus, valamint polgármesterek, önkormányzati képviselőtestületi tagok, szakszervezeti tagok, ügyvédek, tüntetők és emberi jogi aktivisták KCK-perrel kapcsolatban történt letartóztatása miatt; hangsúlyozza a kurd kérdésről a demokratikus intézményeken – és különösen a török nagy nemzetgyűlésen – belül folytatott vita előmozdításának fontosságát;

| 37. | üdvözli a büyükadai görög iskola mint nemzetközi kulturális központ újbóli megnyitására tett kezdeményezéseket, és hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a Halki Szeminárium gyors újbóli megnyitásának útjában álló minden akadályt; üdvözli Törökország kormányának azzal kapcsolatos nyilatkozatát, hogy Gökçeada (Imbrosz) szigetén újból megnyitják a görög kisebbségi iskolát, ami pozitív lépést jelent a Törökországhoz tartozó két sziget, Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) kettős kulturális jellegének megőrzése felé, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (2008. évi) 1625. sz. határozatával összhangban, és elvárja a nyilatkozat gyors végrehajtását; megállapítja azonban, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a büyükadai görög iskola mint nemzetközi kulturális központ újbóli megnyitására tett kezdeményezéseket, és hangsúlyozza, hogy fel kell számolni a Halki Szeminárium gyors újbóli megnyitásának útjában álló minden akadályt; üdvözli Törökország kormányának azzal kapcsolatos nyilatkozatát, hogy Gökçeada (Imbrosz) szigetén újból megnyitják a görög kisebbségi iskolát, ami pozitív lépést jelent a Törökországhoz tartozó két sziget, Gökçeada (Imbrosz) és Bozcaada (Tenedosz) kettős kulturális jellegének megőrzése felé, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének (2008. évi) 1625. sz. határozatával összhangban, és elvárja a nyilatkozat gyors végrehajtását; megállapítja azonban, hogy további lépésekre van szükség a görög kisebbség tagjai által különösen a tulajdonjogaik tekintetében tapasztalt problémák kezelése érdekében;

| 38. | határozottan elítéli az ankarai amerikai nagykövetség ellen 2013. február 1-jén elkövetett terrortámadást, és részvétét fejezi ki az életét vesztett török állampolgár családjának; emlékeztet rá, hogy jóllehet további lépéseket kell tenni a terrorcselekmények megakadályozására az ország és állampolgárai biztonságának garantálása érdekében, e lépések nem csorbíthatják az emberi és állampolgári jogokat; |
| --- | --- |

38.

határozottan elítéli az ankarai amerikai nagykövetség ellen 2013. február 1-jén elkövetett terrortámadást, és részvétét fejezi ki az életét vesztett török állampolgár családjának; emlékeztet rá, hogy jóllehet további lépéseket kell tenni a terrorcselekmények megakadályozására az ország és állampolgárai biztonságának garantálása érdekében, e lépések nem csorbíthatják az emberi és állampolgári jogokat;

| 39. | felhívja a török hatóságokat, hogy biztosítsák a Sirnak tartománybeli Uluderében történt 2011. december 28-i mészárlás körülményeinek teljes körű tisztázását, és a felelősök bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

39.

felhívja a török hatóságokat, hogy biztosítsák a Sirnak tartománybeli Uluderében történt 2011. december 28-i mészárlás körülményeinek teljes körű tisztázását, és a felelősök bíróság elé állítását;

| 40. | üdvözli a Törökország legkevésbé fejlett régióiban – beleértve az ország dél-keleti régióját – a befektetések növelésére és a gazdasági fejlődés előmozdítására irányuló ösztönző csomagot, valamint a Délkelet-Anatólia projekt folytatását; tudomásul veszi a legfelsőbb közigazgatási bíróság (Danıștay) ítéletét, amelyben környezetvédelmi hatástanulmányokra és az alkalmazandó jogra hivatkozva visszavonta az ilisui duzzasztógát építési engedélyét; felszólítja Törökország kormányát, hogy a kisebb, ökológiai és társadalmi szempontból fenntartható projekteknek elsőbbséget adva őrizze meg ezt az archeológiai és környezeti örökséget; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a Törökország legkevésbé fejlett régióiban – beleértve az ország dél-keleti régióját – a befektetések növelésére és a gazdasági fejlődés előmozdítására irányuló ösztönző csomagot, valamint a Délkelet-Anatólia projekt folytatását; tudomásul veszi a legfelsőbb közigazgatási bíróság (Danıștay) ítéletét, amelyben környezetvédelmi hatástanulmányokra és az alkalmazandó jogra hivatkozva visszavonta az ilisui duzzasztógát építési engedélyét; felszólítja Törökország kormányát, hogy a kisebb, ökológiai és társadalmi szempontból fenntartható projekteknek elsőbbséget adva őrizze meg ezt az archeológiai és környezeti örökséget;

| 41. | megismétli, hogy erősíteni kell a kohéziót a török régiók körében, valamint a vidéki és városi térségek között az egész lakosságot célzó lehetőségek megteremtése, valamint a gazdasági és társadalmi integráció előmozdítása érdekében; kiemeli az oktatás különleges szerepét, valamint azt, hogy meg kell szüntetni az oktatás minőségében és az oktatásban való részvételi arányban tapasztalható állandósult lényeges regionális különbségeket; felszólít a regionális politikáról szóló 22. fejezet megnyitását előmozdító lépések megtételére; |
| --- | --- |

41.

megismétli, hogy erősíteni kell a kohéziót a török régiók körében, valamint a vidéki és városi térségek között az egész lakosságot célzó lehetőségek megteremtése, valamint a gazdasági és társadalmi integráció előmozdítása érdekében; kiemeli az oktatás különleges szerepét, valamint azt, hogy meg kell szüntetni az oktatás minőségében és az oktatásban való részvételi arányban tapasztalható állandósult lényeges regionális különbségeket; felszólít a regionális politikáról szóló 22. fejezet megnyitását előmozdító lépések megtételére;

| 42. | üdvözli a gyermekek jogaiért felelős ombudsman hivatalának létrehozását és az első törökországi gyermekjogi stratégia elfogadását; aggályát fejezi ki a gyermekek – különösen a vidéki régiókban élők – körében tapasztalható aránytalanul magas szegénységi arány, valamint a gyermekmunka nagy aránya miatt; hangsúlyozza a gyermekszegénység és a gyermekmunka, különösen a szezonális jellegű mezőgazdasági munka elleni fellépésre irányuló, valamint a fiúk, csakúgy mint a lányok oktatáshoz való hozzáférésének elősegítését folytató átfogó stratégia kialakításának szükségességét; aggályát fejezi ki amiatt, hogy csökkent a fiatalkorúakkal foglalkozó működő bíróságok száma, és sürgeti Törökországot, hogy nyújtson alternatívát a kiskorúak őrizetben tartása helyett; felhívja Törökország kormányát a kiskorúak büntetés-végrehajtási intézeteiben uralkodó körülmények javításának folytatására; emlékeztet a jogvédelemre és a visszaélések megakadályozására irányuló független felügyeleti és védekezési mechanizmusok fontosságára; |
| --- | --- |

42.

üdvözli a gyermekek jogaiért felelős ombudsman hivatalának létrehozását és az első törökországi gyermekjogi stratégia elfogadását; aggályát fejezi ki a gyermekek – különösen a vidéki régiókban élők – körében tapasztalható aránytalanul magas szegénységi arány, valamint a gyermekmunka nagy aránya miatt; hangsúlyozza a gyermekszegénység és a gyermekmunka, különösen a szezonális jellegű mezőgazdasági munka elleni fellépésre irányuló, valamint a fiúk, csakúgy mint a lányok oktatáshoz való hozzáférésének elősegítését folytató átfogó stratégia kialakításának szükségességét; aggályát fejezi ki amiatt, hogy csökkent a fiatalkorúakkal foglalkozó működő bíróságok száma, és sürgeti Törökországot, hogy nyújtson alternatívát a kiskorúak őrizetben tartása helyett; felhívja Törökország kormányát a kiskorúak büntetés-végrehajtási intézeteiben uralkodó körülmények javításának folytatására; emlékeztet a jogvédelemre és a visszaélések megakadályozására irányuló független felügyeleti és védekezési mechanizmusok fontosságára;

| 43. | üdvözli az általános üzleti környezet javulását Törökországban, ami különösen az új török kereskedelmi kódex hatálybalépésének és a kis- és középvállalatok (kkv-k) fejlesztésével foglalkozó KOSGEB által a kkv-nak nyújtott következetes támogatásnak köszönhető; sürgeti a török és az uniós vállalkozások közötti partnerségek kiszélesítését; |
| --- | --- |

43.

üdvözli az általános üzleti környezet javulását Törökországban, ami különösen az új török kereskedelmi kódex hatálybalépésének és a kis- és középvállalatok (kkv-k) fejlesztésével foglalkozó KOSGEB által a kkv-nak nyújtott következetes támogatásnak köszönhető; sürgeti a török és az uniós vállalkozások közötti partnerségek kiszélesítését;

| 44. | emlékezteti Törökországot, hogy a „zöld alapok” által elkövetett csalások áldozatai, azaz több tízezer uniós polgár és uniós illetőségű személy továbbra is jogorvoslatra vár, és felhívja a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a folyamat felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

emlékezteti Törökországot, hogy a „zöld alapok” által elkövetett csalások áldozatai, azaz több tízezer uniós polgár és uniós illetőségű személy továbbra is jogorvoslatra vár, és felhívja a hatóságokat, hogy tegyék meg a szükséges lépéseket a folyamat felgyorsítása érdekében;

Jószomszédi kapcsolatok építése

| 45. | tudomásul veszi, hogy Törökország és Görögország – többek között kétoldalú találkozók révén – továbbra is fokozott erőfeszítéseket tesz kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a török nagy nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; ismételten hangsúlyozza, hogy Törökországnak egyértelműen el kell köteleznie magát a jószomszédi kapcsolatok mellett, valamint a vitáknak az ENSZ Alapokmányával összhangban való rendezése mellett, beleértve szükség esetén a Nemzetközi Bíróság bevonását is; sürgeti Törökország kormányát, hogy vessen véget a görög légtér ismétlődő megsértésének és a török katonai repülőgépek görög szigetek feletti átrepülésének; |
| --- | --- |

45.

tudomásul veszi, hogy Törökország és Görögország – többek között kétoldalú találkozók révén – továbbra is fokozott erőfeszítéseket tesz kétoldalú kapcsolataik javítása érdekében; sajnálatosnak tartja azonban, hogy a török nagy nemzetgyűlés továbbra sem vonta vissza a Görögország felé tett casus belli fenyegetést; ismételten hangsúlyozza, hogy Törökországnak egyértelműen el kell köteleznie magát a jószomszédi kapcsolatok mellett, valamint a vitáknak az ENSZ Alapokmányával összhangban való rendezése mellett, beleértve szükség esetén a Nemzetközi Bíróság bevonását is; sürgeti Törökország kormányát, hogy vessen véget a görög légtér ismétlődő megsértésének és a török katonai repülőgépek görög szigetek feletti átrepülésének;

| 46. | álláspontja szerint Törökország fontos lehetőséget hagyott ki a Ciprushoz való közeledés és a Ciprussal fenntartott kapcsolatok normalizálása szempontjából az Európai Unió Tanácsának ciprusi elnöksége alkalmával; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió alapelve a valamennyi tagállam közötti lojális együttműködés és kölcsönös szolidaritás, valamint az intézményi keret tiszteletben tartása; hangsúlyozza, hogy sürgősen előrelépést kell elérni Törökország Ciprusi Köztársasággal fenntartott kapcsolatainak normalizálása tekintetében, hogy új lendületet kapjanak az EU és Törökország közötti csatlakozási tárgyalások; |
| --- | --- |

46.

álláspontja szerint Törökország fontos lehetőséget hagyott ki a Ciprushoz való közeledés és a Ciprussal fenntartott kapcsolatok normalizálása szempontjából az Európai Unió Tanácsának ciprusi elnöksége alkalmával; emlékeztet arra, hogy az Európai Unió alapelve a valamennyi tagállam közötti lojális együttműködés és kölcsönös szolidaritás, valamint az intézményi keret tiszteletben tartása; hangsúlyozza, hogy sürgősen előrelépést kell elérni Törökország Ciprusi Köztársasággal fenntartott kapcsolatainak normalizálása tekintetében, hogy új lendületet kapjanak az EU és Törökország közötti csatlakozási tárgyalások;

| 47. | sajnálatosnak tartja, hogy Törökország a tervekkel ellentétben nem hívta össze a 70. parlamenti vegyes bizottsági ülést 2012 második felében, és ezzel ismét elszalasztott egy alkalmat az EU és Törökország közötti parlamentközi párbeszéd fokozására; |
| --- | --- |

47.

sajnálatosnak tartja, hogy Törökország a tervekkel ellentétben nem hívta össze a 70. parlamenti vegyes bizottsági ülést 2012 második felében, és ezzel ismét elszalasztott egy alkalmat az EU és Törökország közötti parlamentközi párbeszéd fokozására;

| 48. | hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az EU, a 27 tagállam és az összes többi tagjelölt ország által aláírt tengerjogi egyezménye (UNCLOS) része a közösségi vívmányoknak; ezért felszólítja Törökország kormányát, hogy további késlekedés nélkül írja alá és ratifikálja az egyezményt; emlékeztet arra, hogy a Ciprusi Köztársaság kizárólagos gazdasági övezete a tengerjogi egyezmény értelmében teljes mértékben törvényes; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy az Egyesült Nemzetek Szervezetének az EU, a 27 tagállam és az összes többi tagjelölt ország által aláírt tengerjogi egyezménye (UNCLOS) része a közösségi vívmányoknak; ezért felszólítja Törökország kormányát, hogy további késlekedés nélkül írja alá és ratifikálja az egyezményt; emlékeztet arra, hogy a Ciprusi Köztársaság kizárólagos gazdasági övezete a tengerjogi egyezmény értelmében teljes mértékben törvényes;

| 49. | ismételten kifejezi határozott támogatását Ciprus oly módon történő újraegyesítésével kapcsolatban, amely mindkét közösség számára méltányos és megvalósítható rendezésen alapul; hangsúlyozza, hogy a két közösségnek sürgősen meg kell egyeznie a helyzet lényegi rendezését célzó tárgyalások további lépéseinek meghatározása érdekében, hogy a tárgyalási folyamat –az ENSZ főtitkárának égisze alatt – gyorsan visszanyerje lendületét; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; felhívja a Ciprusi Köztársaságot, hogy uniós vámfelügyelet alatt nyissa meg a famagustai kikötőt annak érdekében, hogy kedvező légkör megteremtésével segítse az újraegyesítésről folyó tárgyalások sikeres lezárását, és hogy a ciprusi törököknek módjukban álljon törvényes, mindenki számára elfogadható módon közvetlenül kereskedni; |
| --- | --- |

49.

ismételten kifejezi határozott támogatását Ciprus oly módon történő újraegyesítésével kapcsolatban, amely mindkét közösség számára méltányos és megvalósítható rendezésen alapul; hangsúlyozza, hogy a két közösségnek sürgősen meg kell egyeznie a helyzet lényegi rendezését célzó tárgyalások további lépéseinek meghatározása érdekében, hogy a tárgyalási folyamat –az ENSZ főtitkárának égisze alatt – gyorsan visszanyerje lendületét; felhívja Törökországot, hogy haladéktalanul kezdje meg fegyveres erőinek kivonását Ciprusról, és adja át Famagusta lezárt körzetét az ENSZ-nek az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1984. évi 550. számú határozatának megfelelően; felhívja a Ciprusi Köztársaságot, hogy uniós vámfelügyelet alatt nyissa meg a famagustai kikötőt annak érdekében, hogy kedvező légkör megteremtésével segítse az újraegyesítésről folyó tárgyalások sikeres lezárását, és hogy a ciprusi törököknek módjukban álljon törvényes, mindenki számára elfogadható módon közvetlenül kereskedni;

| 50. | véleménye szerint a Cipruson eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság Cipruson az egyik legérzékenyebb és legfontosabb projekt, és elismeri, hogy a bizottság munkája a sziget mindkét részén több ezer ember életével kapcsolatos; arra ösztönzi Törökországot és az összes érintett felet, hogy még fokozottabban támogassák a Cipruson eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságot; véleménye szerint párbeszédre és az olyan kérdésekben való közös megegyezésre van szükség, mint a katonai területekre való teljes körű bejutás és az archívumokhoz való teljes körű hozzáférés; az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság munkájának fokozott figyelembevételét kéri; |
| --- | --- |

50.

véleménye szerint a Cipruson eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság Cipruson az egyik legérzékenyebb és legfontosabb projekt, és elismeri, hogy a bizottság munkája a sziget mindkét részén több ezer ember életével kapcsolatos; arra ösztönzi Törökországot és az összes érintett felet, hogy még fokozottabban támogassák a Cipruson eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságot; véleménye szerint párbeszédre és az olyan kérdésekben való közös megegyezésre van szükség, mint a katonai területekre való teljes körű bejutás és az archívumokhoz való teljes körű hozzáférés; az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság munkájának fokozott figyelembevételét kéri;

| 51. | felszólítja Törökországot, hogy a nemzetközi jog elveivel összhangban tartózkodjon újabb török állampolgárok ciprusi letelepítésétől, mivel ezzel tovább torzulna a demográfiai egyensúly, és csökkenne a szigeten élő polgárainak a közös múltra épülő jövőbeli közös állam iránti elkötelezettsége; |
| --- | --- |

51.

felszólítja Törökországot, hogy a nemzetközi jog elveivel összhangban tartózkodjon újabb török állampolgárok ciprusi letelepítésétől, mivel ezzel tovább torzulna a demográfiai egyensúly, és csökkenne a szigeten élő polgárainak a közös múltra épülő jövőbeli közös állam iránti elkötelezettsége;

| 52. | hangsúlyozza egy következetes és átfogó biztonsági terv fontosságát a Földközi-tenger keleti térségében, és felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé az Unió és a NATO közötti politikai párbeszédet azzal, hogy visszavonja a Ciprusra is kiterjedő EU–NATO-együttműködés ellen emelt vétóját, ebből következően pedig felszólítja a Ciprusi Köztársaságot, hogy vonja vissza Törökország Európai Védelmi Ügynökségben való részvétele ellen emelt vétóját; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza egy következetes és átfogó biztonsági terv fontosságát a Földközi-tenger keleti térségében, és felszólítja Törökországot, hogy tegye lehetővé az Unió és a NATO közötti politikai párbeszédet azzal, hogy visszavonja a Ciprusra is kiterjedő EU–NATO-együttműködés ellen emelt vétóját, ebből következően pedig felszólítja a Ciprusi Köztársaságot, hogy vonja vissza Törökország Európai Védelmi Ügynökségben való részvétele ellen emelt vétóját;

| 53. | sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy rendezzék kapcsolataikat a diplomáciai kapcsolatok felvételéről szóló jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával, a határ megnyitásával és kapcsolataik hatékony javításával, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra; |
| --- | --- |

53.

sürgeti Törökországot és Örményországot, hogy rendezzék kapcsolataikat a diplomáciai kapcsolatok felvételéről szóló jegyzőkönyvek feltételek nélküli ratifikálásával, a határ megnyitásával és kapcsolataik hatékony javításával, különös tekintettel a határokon átnyúló együttműködésre és a gazdasági integrációra;

Az EU és Törökország közötti együttműködés előmozdítása

| 54. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy Törökország nem teljesíti az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét minden tagállammal szemben; emlékeztet arra, hogy ez az elutasítás továbbra is jelentős hatással van a tárgyalási folyamatra; |
| --- | --- |

54.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy Törökország nem teljesíti az EK és Törökország közötti társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyvének teljes mértékű, megkülönböztetéstől mentes végrehajtására vonatkozó kötelezettségét minden tagállammal szemben; emlékeztet arra, hogy ez az elutasítás továbbra is jelentős hatással van a tárgyalási folyamatra;

| 55. | ismételten hangsúlyozza, hogy a leghatározottabban elítéli az EU terrorista szervezetekről összeállított listáján szereplő PKK és minden egyéb terrorista szervezet által elkövetett erőszakos terrorista cselekményeket; teljes szolidaritásáról biztosítja Törökországot és a terrorizmus számtalan áldozatának családját; felhívja a tagállamokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával és az Europollal szoros együttműködésben fokozzák az együttműködést Törökországgal a terrorizmus, valamint a terrorizmus finanszírozásának forrásául szolgáló szervezett bűnözés elleni küzdelem terén; felhívja Törökországot, hogy fogadjon el adatvédelmi törvényt annak érdekében, hogy az Europollal együttműködési megállapodást köthessen, valamint továbbfejleszthesse az Eurojusttal és az uniós tagállamokkal való igazságügyi együttműködést; álláspontja szerint az Europollal való kapcsolattartásra kijelölt török rendőrségi tisztviselő kinevezése elősegítheti a kétoldalú együttműködés javulását; üdvözli a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival összhangban a terrorizmus finanszírozására vonatkozóan elfogadott jogszabályt; |
| --- | --- |

55.

ismételten hangsúlyozza, hogy a leghatározottabban elítéli az EU terrorista szervezetekről összeállított listáján szereplő PKK és minden egyéb terrorista szervezet által elkövetett erőszakos terrorista cselekményeket; teljes szolidaritásáról biztosítja Törökországot és a terrorizmus számtalan áldozatának családját; felhívja a tagállamokat, hogy a terrorizmus elleni küzdelem uniós koordinátorával és az Europollal szoros együttműködésben fokozzák az együttműködést Törökországgal a terrorizmus, valamint a terrorizmus finanszírozásának forrásául szolgáló szervezett bűnözés elleni küzdelem terén; felhívja Törökországot, hogy fogadjon el adatvédelmi törvényt annak érdekében, hogy az Europollal együttműködési megállapodást köthessen, valamint továbbfejleszthesse az Eurojusttal és az uniós tagállamokkal való igazságügyi együttműködést; álláspontja szerint az Europollal való kapcsolattartásra kijelölt török rendőrségi tisztviselő kinevezése elősegítheti a kétoldalú együttműködés javulását; üdvözli a Pénzügyi Akció Munkacsoport ajánlásaival összhangban a terrorizmus finanszírozására vonatkozóan elfogadott jogszabályt;

| 56. | támogatja Törökország elkötelezettségét a szíriai demokratikus erők mellett, valamint az országból távozott egyre nagyobb számú szíriai menekültnek nyújtott humanitárius segélyeket; elismeri, hogy a gyorsan romló szíriai helyzet egyre több következménnyel jár a régió biztonságra és stabilitására nézve; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy folytassák Törökország azon erőfeszítéseinek támogatását, hogy megbirkózzon a szíriai válság egyre növekvő humanitárius dimenziójával; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió és Törökország közös megegyezésre jussanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült és jelenleg Törökország területén tartózkodó, vagy határán várakozó szíriaiaknak való humanitárius segítségnyújtás módjait illetően; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és Törökországnak a humanitárius segítségnyújtáson túl aktívan törekednie kell egy közös stratégiai elképzelés kialakítására, hogy fokozottabb hatást gyakorolhassanak a tragikus szíriai válság megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

56.

támogatja Törökország elkötelezettségét a szíriai demokratikus erők mellett, valamint az országból távozott egyre nagyobb számú szíriai menekültnek nyújtott humanitárius segélyeket; elismeri, hogy a gyorsan romló szíriai helyzet egyre több következménnyel jár a régió biztonságra és stabilitására nézve; kéri a Bizottságot, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy folytassák Törökország azon erőfeszítéseinek támogatását, hogy megbirkózzon a szíriai válság egyre növekvő humanitárius dimenziójával; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az Unió és Törökország közös megegyezésre jussanak a lakóhelyüket elhagyni kényszerült és jelenleg Törökország területén tartózkodó, vagy határán várakozó szíriaiaknak való humanitárius segítségnyújtás módjait illetően; hangsúlyozza, hogy az Uniónak és Törökországnak a humanitárius segítségnyújtáson túl aktívan törekednie kell egy közös stratégiai elképzelés kialakítására, hogy fokozottabb hatást gyakorolhassanak a tragikus szíriai válság megszüntetése érdekében;

| 57. | üdvözli az Unió és Törökország közötti számos fontos energiaügyi kérdéssel kapcsolatos együttműködés javításáról szóló döntést, és felszólítja Törökországot, hogy kötelezze el magát az együttműködés mellett; meggyőződése, hogy – tekintettel Törökország stratégiai szerepére és jelentős megújuló energiaforrásaira – kezdeti megfontolás tárgyává kellene tenni az energiával kapcsolatos 15. fejezetről szóló tárgyalások megnyitásának jelentőségét az Unió és Törökország közötti, az energiáról folytatott stratégiai párbeszéd támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy fokozottabb együttműködésre van szükség az EU számára stratégiai jelentőséggel bíró, az EU felé vezető energiafolyosók tekintetében; úgy véli, hogy az EU és Törökország közötti megerősített energiaügyi együttműködés és a 15. fejezetről folytatandó esetleges tárgyalások keretében ösztönözni kell a megújuló energiában rejlő lehetőségek kiaknázását és a határokon átnyúló villamosenergia-átviteli infrastruktúra fejlesztését is; |
| --- | --- |

57.

üdvözli az Unió és Törökország közötti számos fontos energiaügyi kérdéssel kapcsolatos együttműködés javításáról szóló döntést, és felszólítja Törökországot, hogy kötelezze el magát az együttműködés mellett; meggyőződése, hogy – tekintettel Törökország stratégiai szerepére és jelentős megújuló energiaforrásaira – kezdeti megfontolás tárgyává kellene tenni az energiával kapcsolatos 15. fejezetről szóló tárgyalások megnyitásának jelentőségét az Unió és Törökország közötti, az energiáról folytatott stratégiai párbeszéd támogatása céljából; hangsúlyozza, hogy fokozottabb együttműködésre van szükség az EU számára stratégiai jelentőséggel bíró, az EU felé vezető energiafolyosók tekintetében; úgy véli, hogy az EU és Törökország közötti megerősített energiaügyi együttműködés és a 15. fejezetről folytatandó esetleges tárgyalások keretében ösztönözni kell a megújuló energiában rejlő lehetőségek kiaknázását és a határokon átnyúló villamosenergia-átviteli infrastruktúra fejlesztését is;

| 58. | úgy véli, hogy Törökország fontos partner a fekete-tengeri térségben, amely stratégiai jelentőségű az EU számára; ösztönzi Törökországot, hogy továbbra is támogassa a térségben az uniós politikák és programok végrehajtását, és tevékenyen járuljon hozzá ahhoz; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy Törökország fontos partner a fekete-tengeri térségben, amely stratégiai jelentőségű az EU számára; ösztönzi Törökországot, hogy továbbra is támogassa a térségben az uniós politikák és programok végrehajtását, és tevékenyen járuljon hozzá ahhoz;

| 59. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a civil társadalmi szervezeteket és az emberek közötti kapcsolatokat a civil társadalmi párbeszéd, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, valamint az élethosszig tartó tanuláshoz kapcsolódó programok – többek között a kulturális és a médiához kapcsolódó tevékenységek – megfelelő finanszírozásával; |
| --- | --- |

59.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a civil társadalmi szervezeteket és az emberek közötti kapcsolatokat a civil társadalmi párbeszéd, a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze, valamint az élethosszig tartó tanuláshoz kapcsolódó programok – többek között a kulturális és a médiához kapcsolódó tevékenységek – megfelelő finanszírozásával;

o

o o

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európa Tanács főtitkárának, az Emberi Jogok Európai Bírósága elnökének, valamint a tagállamok és a Török Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL C 199 E, 2012.7.7., 98. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0116.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0212.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0453.

(5)  HL L 51., 2008.2.26., 4. o.

(6)  A 228/06. számú Mehmet Soysal és Ibrahim Savatli kontra Bundesrepublik Deutschland ügyben hozott ítélet [EBHT 2009., I-01031. o.]

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/57

---

P7_TA(2013)0185

A Montenegróról szóló 2012. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Montenegró által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentésről (2012/2860(RSP))

(2016/C 045/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről a Montenegrói Köztársaság közötti, 2010. március 29-i stabilizációs és társulási megállapodásra (1),

| — | tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2003. június 19–20-i Európai Tanács következtetéseire, és annak „Thesszaloniki cselekvési program a Nyugat-Balkánért: az európai integráció útján” című mellékletére,

| — | tekintettel a Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott bizottsági véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegró európai uniós tagság iránti kérelméről alkotott bizottsági véleményéről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2010. november 9-i bizottsági közleményre (COM(2010)0670),

| — | tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, melyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval, |
| --- | --- |

—

tekintettel a reformok végrehajtása terén Montenegró által elért eredményekről szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett 2012. május 22-i bizottsági jelentésre (COM(2012)0222) és a Tanács 2012. június 26-i következtetéseire, melyek értelmében úgy határozott, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval,

| — | tekintettel a Montenegró által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentést tartalmazó, 2012. október 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0331), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Montenegró által elért eredményekről szóló 2012. évi jelentést tartalmazó, 2012. október 10-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2012)0331),

| — | tekintettel a 2012–2013-ra vonatkozó bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012–2013-ra vonatkozó bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról szóló, az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0600),

| — | tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2012. április 3–4-én rendezett negyedik, valamint a 2012. november 28–29-én rendezett ötödik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió–Montenegró Stabilizációs és Társulási Parlamenti Bizottság (SAPC) 2012. április 3–4-én rendezett negyedik, valamint a 2012. november 28–29-én rendezett ötödik ülésén született nyilatkozatra és ajánlásokra,

| — | tekintettel az EU–Montenegró civil társadalmi konzultatív vegyes bizottság 2012. október 2-án megrendezett első ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Montenegró civil társadalmi konzultatív vegyes bizottság 2012. október 2-án megrendezett első ülésére,

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája Montenegró általi alkalmazásáról szóló ajánlására (melyet a Miniszteri Bizottság 2012. szeptember 12-én fogadott el) (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartája Montenegró általi alkalmazásáról szóló ajánlására (melyet a Miniszteri Bizottság 2012. szeptember 12-én fogadott el) (2),

| — | tekintettel az Európa Tanács Elnökségének ad hoc bizottsága által kidolgozott, 2012. november 29-i választási megfigyelési jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Elnökségének ad hoc bizottsága által kidolgozott, 2012. november 29-i választási megfigyelési jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az ország politikai vezetése a választások alkalmával új megbízást kapott arra, hogy törekedjen a csatlakozási tárgyalások célkitűzéseinek elérésére; |
| --- | --- |

A.

mivel az ország politikai vezetése a választások alkalmával új megbízást kapott arra, hogy törekedjen a csatlakozási tárgyalások célkitűzéseinek elérésére;

| B. | mivel Montenegró jelentős előrelépéseket tett az uniós tagság felé vezető úton; |
| --- | --- |

B.

mivel Montenegró jelentős előrelépéseket tett az uniós tagság felé vezető úton;

| C. | mivel a csatlakozási folyamat során felmerült néhány tartósnak bizonyuló hiányosság, amelyekre megoldást kell találni, ilyen különösen a szervezett bűnözés és a magas szinten elkövetett korrupciós esetek elleni küzdelem; |
| --- | --- |

C.

mivel a csatlakozási folyamat során felmerült néhány tartósnak bizonyuló hiányosság, amelyekre megoldást kell találni, ilyen különösen a szervezett bűnözés és a magas szinten elkövetett korrupciós esetek elleni küzdelem;

| D. | mivel a csatlakozási folyamatnak továbbra is a reformok folytatásának hajtóerejeként kell szolgálnia; mivel a civil társadalom pótolhatatlan szerepet játszik a reform és az uniós integráció folyamatában; |
| --- | --- |

D.

mivel a csatlakozási folyamatnak továbbra is a reformok folytatásának hajtóerejeként kell szolgálnia; mivel a civil társadalom pótolhatatlan szerepet játszik a reform és az uniós integráció folyamatában;

| E. | mivel Montenegró az első olyan ország, amellyel kapcsolatban az Unió olyan új tárgyalási megközelítést alkalmaz, amely határozottabban összpontosít a demokratikus kormányzásra, az alapvető szabadságokra, a jogállamiságra, az igazságszolgáltatásra, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre; |
| --- | --- |

E.

mivel Montenegró az első olyan ország, amellyel kapcsolatban az Unió olyan új tárgyalási megközelítést alkalmaz, amely határozottabban összpontosít a demokratikus kormányzásra, az alapvető szabadságokra, a jogállamiságra, az igazságszolgáltatásra, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre;

| F. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési folyamat központi elemévé tette;

| G. | mivel Montenegró továbbra is fontos szerepet játszik a régió stabilitásában; |
| --- | --- |

G.

mivel Montenegró továbbra is fontos szerepet játszik a régió stabilitásában;

Általános megfontolások

| 1. | üdvözli a Tanács azon döntését, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval; megjegyzi, hogy ez a döntés jelentős előrelépés az ország csatlakozási folyamatában, és egyértelműen és újból megerősíti az Uniónak a Nyugat-Balkán európai jövőjéhez való ragaszkodását; hangsúlyozza az ország által elért eredményeket, amelyről a Bizottság a 2012. évi eredményjelentésben is említést tesz; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Tanács azon döntését, hogy 2012. június 29-én csatlakozási tárgyalásokat kezd Montenegróval; megjegyzi, hogy ez a döntés jelentős előrelépés az ország csatlakozási folyamatában, és egyértelműen és újból megerősíti az Uniónak a Nyugat-Balkán európai jövőjéhez való ragaszkodását; hangsúlyozza az ország által elért eredményeket, amelyről a Bizottság a 2012. évi eredményjelentésben is említést tesz;

| 2. | üdvözli az előrehozott parlamenti választások békés, szabad és tisztességes, a nemzetközi előírásoknak megfelelő lebonyolítását; megállapítja, hogy a választási jogszabályok általában véve összhangban vannak a Velencei Bizottság és az EBESZ/ODIHR ajánlásaival; hangsúlyozza, hogy a jogi keretnek teljes mértékben összhangban kell lennie az EBESZ/ODIHR arra vonatkozó ajánlásaival, hogy egyetlen állampolgár se legyen kitéve indokolatlan korlátozásnak; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák a választói névjegyzék összeállításának folyamatát és a kampányfinanszírozás felügyeletének átláthatóságát, valamint biztosítsák a pártok finanszírozására vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtását, többek között a visszaélések valamennyi formájának – különösen a közpénzekkel való, politikai célokra történő visszaélések – felszámolásával; az EBESZ/ODIHR vonatkozó ajánlásainak megfelelően a lakosság választási folyamatba vetett bizalmának további növelése érdekében szorgalmazza továbbá a panaszok megfelelő kivizsgálását; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az előrehozott parlamenti választások békés, szabad és tisztességes, a nemzetközi előírásoknak megfelelő lebonyolítását; megállapítja, hogy a választási jogszabályok általában véve összhangban vannak a Velencei Bizottság és az EBESZ/ODIHR ajánlásaival; hangsúlyozza, hogy a jogi keretnek teljes mértékben összhangban kell lennie az EBESZ/ODIHR arra vonatkozó ajánlásaival, hogy egyetlen állampolgár se legyen kitéve indokolatlan korlátozásnak; felszólítja a hatóságokat, hogy javítsák a választói névjegyzék összeállításának folyamatát és a kampányfinanszírozás felügyeletének átláthatóságát, valamint biztosítsák a pártok finanszírozására vonatkozó jogszabályok megfelelő végrehajtását, többek között a visszaélések valamennyi formájának – különösen a közpénzekkel való, politikai célokra történő visszaélések – felszámolásával; az EBESZ/ODIHR vonatkozó ajánlásainak megfelelően a lakosság választási folyamatba vetett bizalmának további növelése érdekében szorgalmazza továbbá a panaszok megfelelő kivizsgálását;

| 3. | üdvözli az új kormány létrehozását és szorgalmazza, hogy valamennyi politikai erő – a civil társadalommal folytatott konstruktív párbeszéd és szoros együttműködés révén – továbbra is tartsa napirenden az ország uniós integrációját; |
| --- | --- |

3.

üdvözli az új kormány létrehozását és szorgalmazza, hogy valamennyi politikai erő – a civil társadalommal folytatott konstruktív párbeszéd és szoros együttműködés révén – továbbra is tartsa napirenden az ország uniós integrációját;

| 4. | üdvözli a tárgyalások megkezdését Montenegróval, és úgy véli, hogy ez pozitív jelzés a régió más országai számára; a reformfolyamatok folytatására buzdítja a podgoricai hatóságokat; üdvözli továbbá az Unió új tárgyalási megközelítését, melynek keretében a 23. és 24. fejezet alapvető kérdéseivel a tárgyalások korai szakaszában foglalkoznak, ezzel megerősítve a jogállamiságra helyezett hangsúlyt, hogy ily módon a lehető legtöbb idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályok és intézmények létrehozására, valamint a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatására; úgy véli, hogy a lehető leghamarabb új tárgyalási fejezeteket kell megnyitni, amennyiben a reformfolyamat folytatódik, és konkrét eredmények születnek; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a tárgyalások megkezdését Montenegróval, és úgy véli, hogy ez pozitív jelzés a régió más országai számára; a reformfolyamatok folytatására buzdítja a podgoricai hatóságokat; üdvözli továbbá az Unió új tárgyalási megközelítését, melynek keretében a 23. és 24. fejezet alapvető kérdéseivel a tárgyalások korai szakaszában foglalkoznak, ezzel megerősítve a jogállamiságra helyezett hangsúlyt, hogy ily módon a lehető legtöbb idő álljon rendelkezésre a szükséges jogszabályok és intézmények létrehozására, valamint a végrehajtás terén a megfelelő eredmények felmutatására; úgy véli, hogy a lehető leghamarabb új tárgyalási fejezeteket kell megnyitni, amennyiben a reformfolyamat folytatódik, és konkrét eredmények születnek;

| 5. | elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA) nyújtott támogatás jól működik Montenegróban; mind a montenegrói kormányt, mind pedig a Bizottságot arra ösztönzi, hogy egyszerűsítsék az IPA-ból nyújtott finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárást annak érdekében, hogy e támogatások elérhetőbbé váljanak a kisebb és nem központosított civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

5.

elégedettséggel veszi tudomásul, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA) nyújtott támogatás jól működik Montenegróban; mind a montenegrói kormányt, mind pedig a Bizottságot arra ösztönzi, hogy egyszerűsítsék az IPA-ból nyújtott finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárást annak érdekében, hogy e támogatások elérhetőbbé váljanak a kisebb és nem központosított civil szervezetek, szakszervezetek és más kedvezményezettek számára;

Politikai kritériumok

| 6. | üdvözli, hogy a parlamenti vizsgálatokra vonatkozó törvény elfogadásával, valamint a parlamenti eljárási szabályzat és az adatok titkosságára vonatkozó törvény módosításával, valamint a biztonsági és védelmi ágazat parlamenti felügyeletéről szóló törvény végrehajtásának megkezdésével tovább erősödött a montenegrói parlament felügyeleti szerepe; hangsúlyozza, hogy a hadsereg feletti polgári ellenőrzés biztosítása a demokratikus reform kulcsfontosságú eleme; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a törvényhozási kapacitásokat és a civil társadalommal folytatott konzultációkat; felszólítja a montenegrói parlamentet, hogy folytassa tovább felügyeleti szerepének javítását, különösen a bűnözés és a korrupció elleni küzdelem tekintetében; felszólítja a parlamentet, hogy különböző parlamenti bizottságok keretében végzett stratégiai és politikai megbeszélések, politikai elemzés, valamint jogalkotási felülvizsgálat révén vállaljon aktívabb szerepet a csatlakozási tárgyalásokban, hogy valóban felügyelni tudja a tárgyalásokat; erőteljesebb parlamenti felügyeletet kér az elfogadott jogszabályok és állásfoglalások végrehajtásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a parlamenti vizsgálatokra vonatkozó törvény elfogadásával, valamint a parlamenti eljárási szabályzat és az adatok titkosságára vonatkozó törvény módosításával, valamint a biztonsági és védelmi ágazat parlamenti felügyeletéről szóló törvény végrehajtásának megkezdésével tovább erősödött a montenegrói parlament felügyeleti szerepe; hangsúlyozza, hogy a hadsereg feletti polgári ellenőrzés biztosítása a demokratikus reform kulcsfontosságú eleme; hangsúlyozza, hogy tovább kell erősíteni a törvényhozási kapacitásokat és a civil társadalommal folytatott konzultációkat; felszólítja a montenegrói parlamentet, hogy folytassa tovább felügyeleti szerepének javítását, különösen a bűnözés és a korrupció elleni küzdelem tekintetében; felszólítja a parlamentet, hogy különböző parlamenti bizottságok keretében végzett stratégiai és politikai megbeszélések, politikai elemzés, valamint jogalkotási felülvizsgálat révén vállaljon aktívabb szerepet a csatlakozási tárgyalásokban, hogy valóban felügyelni tudja a tárgyalásokat; erőteljesebb parlamenti felügyeletet kér az elfogadott jogszabályok és állásfoglalások végrehajtásával kapcsolatban;

| 7. | sürgeti a montenegrói parlamentet, hogy fogadjon el alkotmányos rendelkezéseket, amelyek erősítenék a bíróságok jogi függetlenségét, integritását és elszámoltathatóságát, fokoznák az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint a Bírói és Ügyészi Tanács szakmai önállóságát; úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség az érdemeken alapuló kinevezések és szakmai előmenetel biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

sürgeti a montenegrói parlamentet, hogy fogadjon el alkotmányos rendelkezéseket, amelyek erősítenék a bíróságok jogi függetlenségét, integritását és elszámoltathatóságát, fokoznák az igazságszolgáltatás függetlenségét, valamint a Bírói és Ügyészi Tanács szakmai önállóságát; úgy véli, hogy további erőfeszítésekre van szükség az érdemeken alapuló kinevezések és szakmai előmenetel biztosítása érdekében;

| 8. | üdvözli az igazságszolgáltatás hatékonyságának növelésére – többek között az ügyhátralék csökkentésére – irányuló intézkedéseket, de továbbra is aggodalommal tölti el a bírósági eljárások hossza és a számos bíróságon tapasztalható gyenge infrastruktúra; felszólítja a hatóságokat, hogy a bírák és az ügyészek előléptetésére és szakmai értékelésére vonatkozóan vezessenek be egyértelmű kritériumokat; a megfelelő jogi eljárásokkal és a bírói ítéletekkel kapcsolatban nagyobb fokú átláthatóságra szólít fel; |
| --- | --- |

8.

üdvözli az igazságszolgáltatás hatékonyságának növelésére – többek között az ügyhátralék csökkentésére – irányuló intézkedéseket, de továbbra is aggodalommal tölti el a bírósági eljárások hossza és a számos bíróságon tapasztalható gyenge infrastruktúra; felszólítja a hatóságokat, hogy a bírák és az ügyészek előléptetésére és szakmai értékelésére vonatkozóan vezessenek be egyértelmű kritériumokat; a megfelelő jogi eljárásokkal és a bírói ítéletekkel kapcsolatban nagyobb fokú átláthatóságra szólít fel;

| 9. | aggasztónak találja, hogy a törvénnyel összeütközésbe kerülő gyermekek esetében az őrizetbe vétel mellett nem létezik alternatív lehetőség; felszólítja a hatóságokat, hogy támogassák az igazszolgáltatással kapcsolatba kerülő gyermekekkel dolgozó szakemberek kapacitásainak megerősítését; |
| --- | --- |

9.

aggasztónak találja, hogy a törvénnyel összeütközésbe kerülő gyermekek esetében az őrizetbe vétel mellett nem létezik alternatív lehetőség; felszólítja a hatóságokat, hogy támogassák az igazszolgáltatással kapcsolatba kerülő gyermekekkel dolgozó szakemberek kapacitásainak megerősítését;

| 10. | további intézkedések meghozatalát sürgeti a professzionális, hatékony, érdemeken alapuló és nem részrehajló közigazgatás kialakítására, amelynek a gyakorlatban szolgálatként kell működnie a polgárok számára; hangsúlyozza, hogy ezt pénzügyileg fenntartható módon kell megtenni, megfelelő ellenőrzési mechanizmusokkal; üdvözli a közszféra átfogó, racionalizálásra és modernizálásra irányuló reformját, és felszólít annak végrehajtására; |
| --- | --- |

10.

további intézkedések meghozatalát sürgeti a professzionális, hatékony, érdemeken alapuló és nem részrehajló közigazgatás kialakítására, amelynek a gyakorlatban szolgálatként kell működnie a polgárok számára; hangsúlyozza, hogy ezt pénzügyileg fenntartható módon kell megtenni, megfelelő ellenőrzési mechanizmusokkal; üdvözli a közszféra átfogó, racionalizálásra és modernizálásra irányuló reformját, és felszólít annak végrehajtására;

| 11. | felszólít a politikai döntéshozók és a civil társadalom közötti kapcsolatok megerősítésére; üdvözli, hogy a csatlakozási folyamat elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a nem kormányzati szervezeteket bevonják a csatlakozási tárgyalásokkal foglalkozó munkacsoportokba; fontosnak tartja, hogy e szervezetek a munkacsoport egyenértékű tagjainak számítsanak; üdvözli, hogy a kormány lehetőséget biztosít a petíciók elektronikus úton történő benyújtására, ami elősegíti a döntéshozatalban a részvételi demokráciát és az e-kormányzást; ösztönzi Montenegrót, hogy mérlegelje egy – parlamenti képviselőkből és a civil társadalom képviselőiből álló – „nemzeti bizottság” létrehozását, amely konzultációs fórumként működne a tárgyalások ideje alatt; hangsúlyozza mind a kormány, mind pedig a parlament az iránti felelősségét, hogy időben tájékoztassák a polgárokat és a civil társadalmat a tárgyalási folyamat fejleményeiről; |
| --- | --- |

11.

felszólít a politikai döntéshozók és a civil társadalom közötti kapcsolatok megerősítésére; üdvözli, hogy a csatlakozási folyamat elszámoltathatóságának és átláthatóságának biztosítása érdekében a nem kormányzati szervezeteket bevonják a csatlakozási tárgyalásokkal foglalkozó munkacsoportokba; fontosnak tartja, hogy e szervezetek a munkacsoport egyenértékű tagjainak számítsanak; üdvözli, hogy a kormány lehetőséget biztosít a petíciók elektronikus úton történő benyújtására, ami elősegíti a döntéshozatalban a részvételi demokráciát és az e-kormányzást; ösztönzi Montenegrót, hogy mérlegelje egy – parlamenti képviselőkből és a civil társadalom képviselőiből álló – „nemzeti bizottság” létrehozását, amely konzultációs fórumként működne a tárgyalások ideje alatt; hangsúlyozza mind a kormány, mind pedig a parlament az iránti felelősségét, hogy időben tájékoztassák a polgárokat és a civil társadalmat a tárgyalási folyamat fejleményeiről;

| 12. | hangsúlyozza, hogy Montenegró ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapvető munkajogi egyezményét és a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; hangsúlyozza a szociális párbeszéd szerepének fontosságát, és ösztönzi a montenegrói kormányt, hogy tűzzön ki ambiciózusabb célokat a Szociális Tanácsban, és erősítse meg ezt az intézményt; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a Szociális Tanács átláthatóságát és hatékonyságát; ösztönzi a montenegrói hatóságokat a munkajog módosítására, hogy összhangba kerüljön az uniós vívmányokkal; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy Montenegró ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) nyolc alapvető munkajogi egyezményét és a felülvizsgált Európai Szociális Chartát; hangsúlyozza a szociális párbeszéd szerepének fontosságát, és ösztönzi a montenegrói kormányt, hogy tűzzön ki ambiciózusabb célokat a Szociális Tanácsban, és erősítse meg ezt az intézményt; hangsúlyozza, hogy fokozni kell a Szociális Tanács átláthatóságát és hatékonyságát; ösztönzi a montenegrói hatóságokat a munkajog módosítására, hogy összhangba kerüljön az uniós vívmányokkal;

| 13. | aggodalmát fejezi ki a munkaerőpiac teljesítményének változatlan gyengesége és a jelenleg 20 %-os munkanélküliség folytatódó növekedése miatt; üdvözli a 2012 és 2015 közötti időszakra szóló, a foglalkoztatásra és humánerőforrás-fejlesztésre vonatkozó nemzeti stratégiát; e stratégia gyors végrehajtására, az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásának megerősítésére, valamint az alacsony szintű aktivitás és a foglalkoztatási ráta problémájának kezelését, illetve a készségkínálat és a munkaerő-piaci igények jobb összehangolását célzó erőfeszítések fokozására buzdítja a montenegrói hatóságokat; |
| --- | --- |

13.

aggodalmát fejezi ki a munkaerőpiac teljesítményének változatlan gyengesége és a jelenleg 20 %-os munkanélküliség folytatódó növekedése miatt; üdvözli a 2012 és 2015 közötti időszakra szóló, a foglalkoztatásra és humánerőforrás-fejlesztésre vonatkozó nemzeti stratégiát; e stratégia gyors végrehajtására, az állami foglalkoztatási szolgálat kapacitásának megerősítésére, valamint az alacsony szintű aktivitás és a foglalkoztatási ráta problémájának kezelését, illetve a készségkínálat és a munkaerő-piaci igények jobb összehangolását célzó erőfeszítések fokozására buzdítja a montenegrói hatóságokat;

| 14. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a korrupció továbbra is mindennapi jelenség; arra ösztönzi a kormányt, hogy következetes jelleggel hajtson végre korrupcióellenes és az összeférhetetlenséghez kapcsolódó intézkedéseket, például fogadja el a politikai pártok finanszírozására vonatkozó új törvényt; alapvető fontosságúnak tartja, hogy meg kell oldani az elsősorban a magas szinten elkövetett korrupciós esetekre vonatkozó vizsgálatok és ítéletek nyomon követhetőségét, tovább kell erősíteni a megelőzést szolgáló eszközöket és a figyelemfelkeltő kampányokat, valamint meg kell védelmezni a korrupciós ügyekről jelentést tevő polgárokat; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az intézmények közötti együttműködést, javítani kell az ellenőrző intézmények kapcsolódó igazgatási kapacitásait, és végre kell hajtani a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlásait a politikai pártok finanszírozásával és a választási kampányokkal kapcsolatos átláthatóság növelése érdekében; konkrét eredmények elérésére szólít fel a magas szinten elkövetett korrupciós esetek kapcsán, többek között a vitatható privatizációs ügyek felülvizsgálata tekintetében; |
| --- | --- |

14.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a korrupció továbbra is mindennapi jelenség; arra ösztönzi a kormányt, hogy következetes jelleggel hajtson végre korrupcióellenes és az összeférhetetlenséghez kapcsolódó intézkedéseket, például fogadja el a politikai pártok finanszírozására vonatkozó új törvényt; alapvető fontosságúnak tartja, hogy meg kell oldani az elsősorban a magas szinten elkövetett korrupciós esetekre vonatkozó vizsgálatok és ítéletek nyomon követhetőségét, tovább kell erősíteni a megelőzést szolgáló eszközöket és a figyelemfelkeltő kampányokat, valamint meg kell védelmezni a korrupciós ügyekről jelentést tevő polgárokat; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni az intézmények közötti együttműködést, javítani kell az ellenőrző intézmények kapcsolódó igazgatási kapacitásait, és végre kell hajtani a Korrupció Elleni Államok Csoportja (GRECO) ajánlásait a politikai pártok finanszírozásával és a választási kampányokkal kapcsolatos átláthatóság növelése érdekében; konkrét eredmények elérésére szólít fel a magas szinten elkövetett korrupciós esetek kapcsán, többek között a vitatható privatizációs ügyek felülvizsgálata tekintetében;

| 15. | felszólítja a kormányt, hogy szilárdítsa meg a jogi keretet, és erősítse meg a bűnüldöző szervek kapacitását a szerevezett bűnözés elleni harc terén; szorgalmazza az országon belüli, a regionális és a nemzetközi együttműködés kiterjesztését, különösen a pénzügyi vizsgálatok terén; elismeri az emberkereskedelem megelőzésére és legyőzésére irányuló intézkedéseket, de hatékony nyomozásokra és bírósági eljárásokra, valamint az emberkereskedelemmel foglalkozó bűnüldöző és igazságügyi hatóságok kapacitásának megerősítését célzó intézkedésekre, illetve az áldozatok – különösen a nők és a gyermekek – azonosításának és védelmének fokozására szólít fel; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a kormányt, hogy szilárdítsa meg a jogi keretet, és erősítse meg a bűnüldöző szervek kapacitását a szerevezett bűnözés elleni harc terén; szorgalmazza az országon belüli, a regionális és a nemzetközi együttműködés kiterjesztését, különösen a pénzügyi vizsgálatok terén; elismeri az emberkereskedelem megelőzésére és legyőzésére irányuló intézkedéseket, de hatékony nyomozásokra és bírósági eljárásokra, valamint az emberkereskedelemmel foglalkozó bűnüldöző és igazságügyi hatóságok kapacitásának megerősítését célzó intézkedésekre, illetve az áldozatok – különösen a nők és a gyermekek – azonosításának és védelmének fokozására szólít fel;

| 16. | felszólítja a montenegrói kormányt és parlamentet, hogy a közpénzek nem megfelelő felhasználásának elkerülése érdekében még a 2013. évi elnökválasztás előtt dolgozzanak ki és fogadjanak el egy olyan új törvényt Montenegró elnökválasztási kampányának finanszírozásáról, amely összhangban áll a politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvénnyel és más országok bevált gyakorlataival; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a montenegrói kormányt és parlamentet, hogy a közpénzek nem megfelelő felhasználásának elkerülése érdekében még a 2013. évi elnökválasztás előtt dolgozzanak ki és fogadjanak el egy olyan új törvényt Montenegró elnökválasztási kampányának finanszírozásáról, amely összhangban áll a politikai pártok finanszírozásáról szóló új törvénnyel és más országok bevált gyakorlataival;

| 17. | felszólítja a montenegrói parlamentet egy magatartási kódex létrehozására az összeférhetetlenség megelőzése érdekében, valamint arra, hogy tegye közzé a képviselők pénzügyi érdekeiről szóló információkat; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a montenegrói parlamentet egy magatartási kódex létrehozására az összeférhetetlenség megelőzése érdekében, valamint arra, hogy tegye közzé a képviselők pénzügyi érdekeiről szóló információkat;

| 18. | megállapítja, hogy a médiakörnyezet sokoldalú, és politikai értelemben megosztott; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy – mivel a tömegtájékoztatás szabadságának védelme az Unió egyik alapelve – a politikai és minden egyéb befolyástól mentes médiával biztosítsák és támogassák a tömegtájékoztatás sokszínűségét és a véleménynyilvánítás szabadságát; emlékeztet a felelős média és a szerkesztői függetlenség előmozdításának fontosságára; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy a médiakörnyezet sokoldalú, és politikai értelemben megosztott; sürgeti az illetékes hatóságokat, hogy – mivel a tömegtájékoztatás szabadságának védelme az Unió egyik alapelve – a politikai és minden egyéb befolyástól mentes médiával biztosítsák és támogassák a tömegtájékoztatás sokszínűségét és a véleménynyilvánítás szabadságát; emlékeztet a felelős média és a szerkesztői függetlenség előmozdításának fontosságára;

| 19. | üdvözli a becsületsértés és rágalmazás dekriminalizálásában elért előrelépéseket; fontosnak tartja, hogy az újságírók ellen elkövetett valamennyi támadást és a sajtószabadság elleni fenyegetéseket kellően kivizsgálják, és a felelősöket bíróság elé állítsák; aggasztónak találja, hogy a montenegrói média képviselői és médialétesítmények ellen elkövetett erőszakos cselekmények számával kapcsolatban végzett rendőrségi vizsgálatokat egyelőre nem követte végleges ítélet; hangsúlyozza, hogy igazságot kell szolgáltatni az áldozatok számára; kéri a hatóságokat, hogy biztosítsák a szabályozó testületek uniós normák szerinti függetlenségét, önellátását, ellenőrző kapacitását és működését; |
| --- | --- |

19.

üdvözli a becsületsértés és rágalmazás dekriminalizálásában elért előrelépéseket; fontosnak tartja, hogy az újságírók ellen elkövetett valamennyi támadást és a sajtószabadság elleni fenyegetéseket kellően kivizsgálják, és a felelősöket bíróság elé állítsák; aggasztónak találja, hogy a montenegrói média képviselői és médialétesítmények ellen elkövetett erőszakos cselekmények számával kapcsolatban végzett rendőrségi vizsgálatokat egyelőre nem követte végleges ítélet; hangsúlyozza, hogy igazságot kell szolgáltatni az áldozatok számára; kéri a hatóságokat, hogy biztosítsák a szabályozó testületek uniós normák szerinti függetlenségét, önellátását, ellenőrző kapacitását és működését;

| 20. | felszólítja a montenegrói parlamentet a montenegrói intézmények átláthatóságának biztosítására, és különösen olyan információk feltárására, amelyek a korrupció és a szervezett bűnözés eseteit fedhetik fel, az információkhoz való szabad hozzáférésről szóló új törvény megfelelő végrehajtása révén, az Emberi Jogok Európai Bíróságának normáival és a legjobb nemzetközi gyakorlatokkal összhangban; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a montenegrói parlamentet a montenegrói intézmények átláthatóságának biztosítására, és különösen olyan információk feltárására, amelyek a korrupció és a szervezett bűnözés eseteit fedhetik fel, az információkhoz való szabad hozzáférésről szóló új törvény megfelelő végrehajtása révén, az Emberi Jogok Európai Bíróságának normáival és a legjobb nemzetközi gyakorlatokkal összhangban;

| 21. | üdvözli a kisebbségek és a fogyatékkal élő személyek védelme és integrálása terén tett előrelépéseket; elismeri ugyanakkor, hogy a romák, az askálik és az egyiptomiak befogadásának helyzetén javítani kell, különösen a vonatkozó szakpolitikai dokumentumok végrehajtásával; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a megkülönböztetés leküzdésére és a problémával kapcsolatos tudatosság növelésére, a szóban forgó csoportok – különösen a roma, az askáli és az egyiptomi lakosság – életkörülményeinek, illetve a szociális biztonsági, egészségügyi, oktatási, lakhatási és foglalkoztatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítására, a közszolgáltatásokban való megfelelő részvételük biztosítására, ideértve a befogadó oktatáshoz való hozzáférést valamennyi gyermek számára, továbbá kulturális örökségük és identitásuk védelmére; elítéli a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális (LMBT) közösség elleni fizikai és verbális támadásokat, és felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ilyen támadások megelőzése érdekében; hangsúlyozza a kormány és valamennyi politikai párt az iránti felelősségét, hogy az elfogadó és befogadó légkör megteremtése érdekében proaktív lépéseket tegyenek; |
| --- | --- |

21.

üdvözli a kisebbségek és a fogyatékkal élő személyek védelme és integrálása terén tett előrelépéseket; elismeri ugyanakkor, hogy a romák, az askálik és az egyiptomiak befogadásának helyzetén javítani kell, különösen a vonatkozó szakpolitikai dokumentumok végrehajtásával; felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a megkülönböztetés leküzdésére és a problémával kapcsolatos tudatosság növelésére, a szóban forgó csoportok – különösen a roma, az askáli és az egyiptomi lakosság – életkörülményeinek, illetve a szociális biztonsági, egészségügyi, oktatási, lakhatási és foglalkoztatási szolgáltatásokhoz való hozzáférésének javítására, a közszolgáltatásokban való megfelelő részvételük biztosítására, ideértve a befogadó oktatáshoz való hozzáférést valamennyi gyermek számára, továbbá kulturális örökségük és identitásuk védelmére; elítéli a leszbikus, meleg, biszexuális és transzszexuális (LMBT) közösség elleni fizikai és verbális támadásokat, és felszólítja a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt az ilyen támadások megelőzése érdekében; hangsúlyozza a kormány és valamennyi politikai párt az iránti felelősségét, hogy az elfogadó és befogadó légkör megteremtése érdekében proaktív lépéseket tegyenek;

| 22. | üdvözli a kormánynak a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelem iránti elkötelezettségét, amiről többek között az „Együtt a megkülönböztetés ellen” című nemzetközi konferencia megrendezésével tett tanúbizonyságot, amelynek keretében 2012 márciusában a régió magas rangú kormányzati képviselői az LMBT-személyek társadalmi és jogi helyzetét vitatták meg; üdvözli az LMBT-személyek számára létrehozott menedékhelyet, és reméli, hogy finanszírozása biztosítható; felszólítja a kormányt, hogy a nem kormányzati szervezetekkel együttműködve akadályozzák meg a további támadásokat és a megkülönböztetés újabb eseteit; várakozással tekint az e téren folytatandó szorosabb együttműködésre; felszólítja a montenegrói kormányt, hogy nyilvánosan támogassa a 2013-as podgoricai meleg büszkeség menetének terveit, és gondoskodjon a résztvevők biztonságáról; |
| --- | --- |

22.

üdvözli a kormánynak a szexuális irányultság és a nemi identitás alapján történő megkülönböztetés elleni küzdelem iránti elkötelezettségét, amiről többek között az „Együtt a megkülönböztetés ellen” című nemzetközi konferencia megrendezésével tett tanúbizonyságot, amelynek keretében 2012 márciusában a régió magas rangú kormányzati képviselői az LMBT-személyek társadalmi és jogi helyzetét vitatták meg; üdvözli az LMBT-személyek számára létrehozott menedékhelyet, és reméli, hogy finanszírozása biztosítható; felszólítja a kormányt, hogy a nem kormányzati szervezetekkel együttműködve akadályozzák meg a további támadásokat és a megkülönböztetés újabb eseteit; várakozással tekint az e téren folytatandó szorosabb együttműködésre; felszólítja a montenegrói kormányt, hogy nyilvánosan támogassa a 2013-as podgoricai meleg büszkeség menetének terveit, és gondoskodjon a résztvevők biztonságáról;

| 23. | megállapítja, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség terén csupán kismértékű előrehaladás történt; felhívja a figyelmet arra a problémára, hogy a nők továbbra is alulreprezentáltak a montenegrói parlamentben és egyéb vezető döntéshozatali pozíciókban, illetve a munkaerőpiacon, valamint hogy munkavállalási jogaikat – például az egyenlő bérezést – gyakran semmibe veszik; ösztönzi a hatóságokat, hogy a nemek közötti egyenlőségért felelős kormányzati és egyéb szerveket erősítsék meg elégséges emberi és pénzügyi erőforrással; |
| --- | --- |

23.

megállapítja, hogy a nők jogai és a nemek közötti egyenlőség terén csupán kismértékű előrehaladás történt; felhívja a figyelmet arra a problémára, hogy a nők továbbra is alulreprezentáltak a montenegrói parlamentben és egyéb vezető döntéshozatali pozíciókban, illetve a munkaerőpiacon, valamint hogy munkavállalási jogaikat – például az egyenlő bérezést – gyakran semmibe veszik; ösztönzi a hatóságokat, hogy a nemek közötti egyenlőségért felelős kormányzati és egyéb szerveket erősítsék meg elégséges emberi és pénzügyi erőforrással;

| 24. | megállapítja, hogy a társadalomban még mindig erőteljesen jelen van a nők ellen elkövetett, családon belüli erőszak, és ösztönzi a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a probléma kezelésére irányuló jogalkotási keret megvalósítására és a tudatosság növelésére; arra ösztönzi a hatóságokat, hogy fejezzék ki aggodalmukat a gyermekeket sújtó szegénység kapcsán, valamint amiatt, hogy a szegény gyerekek közel háromnegyede olyan távoli, vidéki területen lakik, ahol nem jut hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz; jobb szolgáltatások biztosítására szólít fel a veszélyeztetett gyermekek és családok számára, valamint arra, hogy hajtsanak végre reformokat a szociális jóléti ágazatok megerősítésére; |
| --- | --- |

24.

megállapítja, hogy a társadalomban még mindig erőteljesen jelen van a nők ellen elkövetett, családon belüli erőszak, és ösztönzi a hatóságokat, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a probléma kezelésére irányuló jogalkotási keret megvalósítására és a tudatosság növelésére; arra ösztönzi a hatóságokat, hogy fejezzék ki aggodalmukat a gyermekeket sújtó szegénység kapcsán, valamint amiatt, hogy a szegény gyerekek közel háromnegyede olyan távoli, vidéki területen lakik, ahol nem jut hozzá az alapvető szolgáltatásokhoz; jobb szolgáltatások biztosítására szólít fel a veszélyeztetett gyermekek és családok számára, valamint arra, hogy hajtsanak végre reformokat a szociális jóléti ágazatok megerősítésére;

Gazdasági kritériumok

| 25. | elismerését fejezi ki Montenegrónak azért, hogy a Nyugat-Balkánon élen jár a strukturális reformok terén, valamint azért, hogy a gazdasági válság ellenére fenntartja makrogazdasági és pénzügyi stabilitását; megállapítja ugyanakkor, hogy az államadósság növekszik; ösztönzi a kormányt, hogy folytassa a strukturális reformok végrehajtását, ésszerűsítse a kiadásokat, növelje a munkaerőpiac rugalmasságát, kezelje a növekvő munkanélküliséget, mozdítsa elő a minőségi munkahelyek teremtését, a teljes mértékben működő piacgazdaság érdekében erősítse a versenyképességet, valamint támogassa a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat); felhívja a Bizottságot, hogy segítse Montenegrót egy olyan intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési menetrend kidolgozásában, amely összhangban áll az Európa 2020 stratégiával; |
| --- | --- |

25.

elismerését fejezi ki Montenegrónak azért, hogy a Nyugat-Balkánon élen jár a strukturális reformok terén, valamint azért, hogy a gazdasági válság ellenére fenntartja makrogazdasági és pénzügyi stabilitását; megállapítja ugyanakkor, hogy az államadósság növekszik; ösztönzi a kormányt, hogy folytassa a strukturális reformok végrehajtását, ésszerűsítse a kiadásokat, növelje a munkaerőpiac rugalmasságát, kezelje a növekvő munkanélküliséget, mozdítsa elő a minőségi munkahelyek teremtését, a teljes mértékben működő piacgazdaság érdekében erősítse a versenyképességet, valamint támogassa a kis- és középvállalkozásokat (kkv-kat); felhívja a Bizottságot, hogy segítse Montenegrót egy olyan intelligens, fenntartható és inkluzív növekedési menetrend kidolgozásában, amely összhangban áll az Európa 2020 stratégiával;

| 26. | felszólítja a montenegrói hatóságokat a gazdasági fejlődés és a környezetvédelem közötti egyensúly fenntartására; felszólítja a kormányt annak biztosítására, hogy a nemzeti villamosenergia-ipari vállalat privatizációja átláthatóan történjen, valamint hogy kerüljön sor a jóváhagyott beruházások végrehajtására; emlékeztet ezenkívül arra, hogy az idegenforgalom fejlesztését kifejezetten összhangba kell hozni a környezetvédelemmel; hosszú távú tervezésre szólít fel a tengerparti idegenforgalom terén, valamint olyan szilárd mechanizmusok létrehozására, amelyek megakadályozzák a környezet pusztítását és a korrupciót a területfejlesztés és az építési beruházások terén; |
| --- | --- |

26.

felszólítja a montenegrói hatóságokat a gazdasági fejlődés és a környezetvédelem közötti egyensúly fenntartására; felszólítja a kormányt annak biztosítására, hogy a nemzeti villamosenergia-ipari vállalat privatizációja átláthatóan történjen, valamint hogy kerüljön sor a jóváhagyott beruházások végrehajtására; emlékeztet ezenkívül arra, hogy az idegenforgalom fejlesztését kifejezetten összhangba kell hozni a környezetvédelemmel; hosszú távú tervezésre szólít fel a tengerparti idegenforgalom terén, valamint olyan szilárd mechanizmusok létrehozására, amelyek megakadályozzák a környezet pusztítását és a korrupciót a területfejlesztés és az építési beruházások terén;

| 27. | ösztönzi a podgoricai hatóságokat a 2012 júliusában elfogadott, az üzleti klaszterek bevezetésére vonatkozó stratégia végrehajtására, amely – a kkv-k megerősítése, valamint az exportpotenciál és a foglalkoztatási lehetőségek növelése révén – javíthatja a montenegrói gazdaság versenyképességét; |
| --- | --- |

27.

ösztönzi a podgoricai hatóságokat a 2012 júliusában elfogadott, az üzleti klaszterek bevezetésére vonatkozó stratégia végrehajtására, amely – a kkv-k megerősítése, valamint az exportpotenciál és a foglalkoztatási lehetőségek növelése révén – javíthatja a montenegrói gazdaság versenyképességét;

| 28. | aggodalmát fejezi ki az informális gazdaság mérete miatt, mely problémára a befektetések bevonzása, a vállalkozások támogatása és a munkavállalók hatékony védelme érdekében megoldást kell találni; |
| --- | --- |

28.

aggodalmát fejezi ki az informális gazdaság mérete miatt, mely problémára a befektetések bevonzása, a vállalkozások támogatása és a munkavállalók hatékony védelme érdekében megoldást kell találni;

Képesség a tagsággal járó kötelezettségek teljesítésére

| 29. | felszólítja a kormányt, hogy fokozza a közösségi joganyag kulcsfontosságú területeivel foglalkozó állami intézmények intézményi és adminisztratív kapacitásait, valamint hogy erősítse meg az intézményközi együttműködést és koordinációt, különösen az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz komponenseinek decentralizált irányításával kapcsolatos előkészületek felgyorsítása érdekében, a strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra való felkészülés részeként; további fejlesztések végrehajtására szólít fel a szakszerű, hatékony, érdemeken alapuló és pártatlan közigazgatás létrehozására irányuló erőfeszítések terén; |
| --- | --- |

29.

felszólítja a kormányt, hogy fokozza a közösségi joganyag kulcsfontosságú területeivel foglalkozó állami intézmények intézményi és adminisztratív kapacitásait, valamint hogy erősítse meg az intézményközi együttműködést és koordinációt, különösen az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz komponenseinek decentralizált irányításával kapcsolatos előkészületek felgyorsítása érdekében, a strukturális alapokra és a Kohéziós Alapra való felkészülés részeként; további fejlesztések végrehajtására szólít fel a szakszerű, hatékony, érdemeken alapuló és pártatlan közigazgatás létrehozására irányuló erőfeszítések terén;

| 30. | ösztönzi a hatóságokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a környezetvédelemmel és az éghajlattal kapcsolatos uniós joganyag nemzeti jogba való átültetésére és végrehajtására, valamint az ezzel kapcsolatos adminisztratív kapacitások és intézményközi koordináció megerősítésére; |
| --- | --- |

30.

ösztönzi a hatóságokat, hogy tegyenek további intézkedéseket a környezetvédelemmel és az éghajlattal kapcsolatos uniós joganyag nemzeti jogba való átültetésére és végrehajtására, valamint az ezzel kapcsolatos adminisztratív kapacitások és intézményközi koordináció megerősítésére;

| 31. | hangsúlyozza, hogy az elektromos energia előállítása kapcsán a fenntarthatóságra kell összpontosítani, összehangolva a gazdasági fejlődés szükségleteit a környezetvédelemével; üdvözli a megújuló energia terén elért eredményeket; további intézkedéseket sürget az energiahatékonyság fokozása és az energiaellátás biztonságának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy az elektromos energia előállítása kapcsán a fenntarthatóságra kell összpontosítani, összehangolva a gazdasági fejlődés szükségleteit a környezetvédelemével; üdvözli a megújuló energia terén elért eredményeket; további intézkedéseket sürget az energiahatékonyság fokozása és az energiaellátás biztonságának biztosítása érdekében;

| 32. | további erősfeszítéseket ösztönöz többek között a munkavállalók szabad mozgása, a tőke szabad mozgása, a társasági jog, az élelmiszerbiztonság, az állat- és növény-egészségügyi politika, az adózás, a vállalkozás- és iparpolitika, valamint a pénzügyi és költségvetési rendelkezések terén; |
| --- | --- |

32.

további erősfeszítéseket ösztönöz többek között a munkavállalók szabad mozgása, a tőke szabad mozgása, a társasági jog, az élelmiszerbiztonság, az állat- és növény-egészségügyi politika, az adózás, a vállalkozás- és iparpolitika, valamint a pénzügyi és költségvetési rendelkezések terén;

Regionális együttműködés és kétoldalú kérdések

| 33. | hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok fontosságát, és üdvözli Montenegrónak a regionális együttműködésben játszott konstruktív szerepét, különös tekintettel számos délkelet-európai regionális kezdeményezésben való aktív részvételére; elismerését fejezi ki Montenegrónak azért, mert valamennyi szomszédos országgal jó kétoldalú kapcsolatot ápol; ugyanakkor sajnálja, hogy csaknem valamennyi szomszédos országgal továbbra is határviták állnak fenn; erőfeszítésekre szólít fel a még fennálló nyitott kérdéseknek a jószomszédi viszony szellemében történő megoldása érdekében, és hangsúlyozza, hogy a kétoldalú problémákat még a csatlakozás előtt meg kell oldani; ismételten sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU-Szerződéseknek megfelelően kezdjék meg egy általánosan alkalmazandó választottbírósági eljárás kidolgozását, amelynek célja a csatlakozni kívánó országok és tagállamok közötti kétoldalú kérdések rendezése; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok fontosságát, és üdvözli Montenegrónak a regionális együttműködésben játszott konstruktív szerepét, különös tekintettel számos délkelet-európai regionális kezdeményezésben való aktív részvételére; elismerését fejezi ki Montenegrónak azért, mert valamennyi szomszédos országgal jó kétoldalú kapcsolatot ápol; ugyanakkor sajnálja, hogy csaknem valamennyi szomszédos országgal továbbra is határviták állnak fenn; erőfeszítésekre szólít fel a még fennálló nyitott kérdéseknek a jószomszédi viszony szellemében történő megoldása érdekében, és hangsúlyozza, hogy a kétoldalú problémákat még a csatlakozás előtt meg kell oldani; ismételten sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy az EU-Szerződéseknek megfelelően kezdjék meg egy általánosan alkalmazandó választottbírósági eljárás kidolgozását, amelynek célja a csatlakozni kívánó országok és tagállamok közötti kétoldalú kérdések rendezése;

| 34. | üdvözli, hogy Montenegró továbbra is együttműködést folytat a szarajevói nyilatkozattal kapcsolatos folyamat keretében a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek kérdésében, különös tekintettel a 2012. áprilisi, szarajevói nemzetközi donorkonferencia által támogatott regionális lakásprogramra; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a folyamaton belül még lezáratlan kérdések megoldása érdekében; |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy Montenegró továbbra is együttműködést folytat a szarajevói nyilatkozattal kapcsolatos folyamat keretében a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerülő személyek kérdésében, különös tekintettel a 2012. áprilisi, szarajevói nemzetközi donorkonferencia által támogatott regionális lakásprogramra; hangsúlyozza, hogy további erőfeszítésekre van szükség a folyamaton belül még lezáratlan kérdések megoldása érdekében;

| 35. | üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia miniszteri nyilatkozatot és megállapodást írt alá egy regionális lakásprogramról, és üdvözli továbbá a program támogatásához ígért finanszírozást; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia miniszteri nyilatkozatot és megállapodást írt alá egy regionális lakásprogramról, és üdvözli továbbá a program támogatásához ígért finanszírozást;

| 36. | felkéri Montenegrót, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos álláspontját igazítsa hozzá a Római Statútum egyetemességére vonatkozó közös uniós állásponttal; |
| --- | --- |

36.

felkéri Montenegrót, hogy a Nemzetközi Büntetőbírósággal kapcsolatos álláspontját igazítsa hozzá a Római Statútum egyetemességére vonatkozó közös uniós állásponttal;

| 37. | üdvözli az Európai Unió és Montenegró közötti, Montenegró európai uniós válságkezelési műveletekben való részvétele kereteinek megállapításáról szóló megállapodás ratifikálását és hatálybalépését; |
| --- | --- |

37.

üdvözli az Európai Unió és Montenegró közötti, Montenegró európai uniós válságkezelési műveletekben való részvétele kereteinek megállapításáról szóló megállapodás ratifikálását és hatálybalépését;

o

o o

| 38. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

38.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Montenegró kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 108., 2010.4.29., 3. o.

(2)  CM/RecChL (2012)4.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/62

---

P7_TA(2013)0186

A Szerbiáról szóló 2012. évi eredményjelentés

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a Szerbiáról szóló 2012. évi eredményjelentésről (2012/2868(RSP))

(2016/C 045/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. március 2-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. március 2-i következtetéseire,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyhez az Európai Parlament 2011. január 19-én egyetértését adta, és amelynek a tagállamok általi ratifikációja utolsó fázisában tart, valamint az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 2010. február 1-jén hatályba lépett ideiglenes megállapodásra, továbbá az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az EK és Szerbia közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről a Szerb Köztársaság között létrejött stabilizációs és társulási megállapodásra, amelyhez az Európai Parlament 2011. január 19-én egyetértését adta, és amelynek a tagállamok általi ratifikációja utolsó fázisában tart, valamint az Európai Közösség és a Szerb Köztársaság között létrejött, a kereskedelemről és a kereskedelemmel kapcsolatos ügyekről szóló, 2010. február 1-jén hatályba lépett ideiglenes megállapodásra, továbbá az EK és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás, valamint az EK és Szerbia közötti ideiglenes megállapodás alkalmazására vonatkozó egyes eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szerbiával létrejött Európai Partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről, valamint a 2006/56/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. február 18-i 2008/213/EK tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2012. február 28-i következtetéseire, és az Európai Tanács 2012. március 1-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsának 2012. február 28-i következtetéseire, és az Európai Tanács 2012. március 1-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanács 2010. október 25-i következtetéseire, melyben felkéri a Bizottságot, hogy készítse el véleményét Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről, valamint tekintettel a Tanács 2011. december 5-i következtetéseire és az Európai Tanács 2011. december 9-i következtetéseire, melyek rögzítik a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdésének feltételeit, tekintettel továbbá a Tanács 2012. december 11-i következtetéseire, melyeket az Európai Tanács 2012. december 13–14-i ülésén jóváhagyott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. október 25-i következtetéseire, melyben felkéri a Bizottságot, hogy készítse el véleményét Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről, valamint tekintettel a Tanács 2011. december 5-i következtetéseire és az Európai Tanács 2011. december 9-i következtetéseire, melyek rögzítik a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdésének feltételeit, tekintettel továbbá a Tanács 2012. december 11-i következtetéseire, melyeket az Európai Tanács 2012. december 13–14-i ülésén jóváhagyott,

| — | tekintettel a Bizottság 2011. október 12-i véleményére Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről (SEC(2011)1208) és a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2011–2012” című, 2011. október 12-i közleményére (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2011. október 12-i véleményére Szerbia európai uniós tagság iránti kérelméről (SEC(2011)1208) és a Bizottság „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2011–2012” című, 2011. október 12-i közleményére (COM(2011)0666),

| — | tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért eredményekről szóló 2012. október 10-i 2012. évi jelentésére (SWD(2012)0333), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Szerbia által elért eredményekről szóló 2012. október 10-i 2012. évi jelentésére (SWD(2012)0333),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2012–2013” című, 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Bővítési stratégia és a legfontosabb kihívások 2012–2013” című, 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0600),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára, a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára, amely elismerését fejezte ki a vélemény tartalmára vonatkozóan, és üdvözölte, hogy az Unió kész elősegíteni a Belgrád és Pristina közötti párbeszédet (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244(1999). számú határozatára, a Nemzetközi Bíróság 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára, amely elismerését fejezte ki a vélemény tartalmára vonatkozóan, és üdvözölte, hogy az Unió kész elősegíteni a Belgrád és Pristina közötti párbeszédet (2),

| — | tekintettel a 2012. szeptember 27–28-i, hatodik EU–Szerbia parlamentközi ülésen kiadott közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. szeptember 27–28-i, hatodik EU–Szerbia parlamentközi ülésen kiadott közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EU és Szerbia között létrejött, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (3) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Szerbia között létrejött, 2007. november 8-i visszafogadási megállapodásra (3) és a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló, 2009. november 30-i 1244/2009/EK tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült, a 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló, 2012. augusztus 28-án közzétett harmadik jelentésére (COM(2012)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és a Tanácsnak készült, a 2010. november 8-i bizottsági nyilatkozattal összhangban a nyugat-balkáni országok tekintetében bevezetett vízumliberalizációt követő ellenőrzésről szóló, 2012. augusztus 28-án közzétett harmadik jelentésére (COM(2012)0472),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Szerb Köztársaság közötti, a Szerb Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2010. december 20-i 2011/361/KKBP tanácsi határozatra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Szerb Köztársaság közötti, a Szerb Köztársaságnak az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való részvétele kereteinek létrehozásáról szóló megállapodás aláírásáról és megkötéséről szóló, 2010. december 20-i 2011/361/KKBP tanácsi határozatra (5),

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának a 2012. május 6-i és 20-i szerb parlamenti és elnökválasztásokon jelen lévő részleges választási megfigyelő missziója által 2012. szeptember 19-én közzétett végleges jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának a 2012. május 6-i és 20-i szerb parlamenti és elnökválasztásokon jelen lévő részleges választási megfigyelő missziója által 2012. szeptember 19-én közzétett végleges jelentésre,

| — | tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) elnökének 2012. augusztus 1-jei éves jelentésére, melyet 2012. október 15-én terjesztett az ENSZ Közgyűlése elé, |
| --- | --- |

—

tekintettel a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék (ICTY) elnökének 2012. augusztus 1-jei éves jelentésére, melyet 2012. október 15-én terjesztett az ENSZ Közgyűlése elé,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Tanács 2012. március 1-jei ülésén megadta Szerbiának az uniós tagjelölt ország státuszát, ezáltal újból megerősítve az ország számára az egyértelmű európai távlatokat, összhangban az Unió teljes nyugat-balkáni régió iránti elkötelezettségével; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Tanács 2012. március 1-jei ülésén megadta Szerbiának az uniós tagjelölt ország státuszát, ezáltal újból megerősítve az ország számára az egyértelmű európai távlatokat, összhangban az Unió teljes nyugat-balkáni régió iránti elkötelezettségével;

| B. | mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülése után kiadott elnökségi következtetésekben egyértelmű kötelezettséget vállaltak arra, hogy az összes nyugat-balkáni ország csatlakozhat az Európai Unióhoz, miután teljesíti a meghatározott feltételeket; mivel ezt a kötelezettségvállalást az Európai Tanács által 2006. december 14–15-én jóváhagyott, megújított bővítési konszenzusban és a Tanács 2010. október 25-i következtetéseiben, valamint a 2010. június 2-án megrendezett EU–Nyugat-Balkán miniszteri találkozón is megismételték; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Tanács 2003. június 19–20-i szaloniki ülése után kiadott elnökségi következtetésekben egyértelmű kötelezettséget vállaltak arra, hogy az összes nyugat-balkáni ország csatlakozhat az Európai Unióhoz, miután teljesíti a meghatározott feltételeket; mivel ezt a kötelezettségvállalást az Európai Tanács által 2006. december 14–15-én jóváhagyott, megújított bővítési konszenzusban és a Tanács 2010. október 25-i következtetéseiben, valamint a 2010. június 2-án megrendezett EU–Nyugat-Balkán miniszteri találkozón is megismételték;

| C. | mivel Szerbia számos lépést tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, és erőfeszítéseket tett a stabilizációs és társulási folyamat politikai kritériumainak és feltételeinek kielégítő teljesítésére; |
| --- | --- |

C.

mivel Szerbia számos lépést tett Koszovóval való kapcsolatainak rendezésére, és erőfeszítéseket tett a stabilizációs és társulási folyamat politikai kritériumainak és feltételeinek kielégítő teljesítésére;

| D. | mivel csupán egyetlen uniós tagállamnak kell ratifikálnia az Unió és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodást; |
| --- | --- |

D.

mivel csupán egyetlen uniós tagállamnak kell ratifikálnia az Unió és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodást;

| E. | mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, aszerint kell megítélni, hogy saját maga miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat; |
| --- | --- |

E.

mivel Szerbiát, mint minden uniós tagságra törekvő országot, aszerint kell megítélni, hogy saját maga miként teljesíti, hajtja végre és tartja be ugyanazokat a kritériumokat;

| F. | mivel Szerbia képes arra, hogy fontos szerepet játsszon a régió biztonságának és stabilitásának biztosításában, és meg kell tartania, sőt fokoznia kell a regionális együttműködéshez és a jószomszédi kapcsolatokhoz való konstruktív hozzáállását, mivel ez nélkülözhetetlen az európai integrációs folyamat szempontjából; |
| --- | --- |

F.

mivel Szerbia képes arra, hogy fontos szerepet játsszon a régió biztonságának és stabilitásának biztosításában, és meg kell tartania, sőt fokoznia kell a regionális együttműködéshez és a jószomszédi kapcsolatokhoz való konstruktív hozzáállását, mivel ez nélkülözhetetlen az európai integrációs folyamat szempontjából;

| G. | mivel a bilaterális kérdéseket a csatlakozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében, még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt rendezni kell, figyelembe véve az általános uniós érdekeket és értékeket; mivel ezek a kérdések nem jelenthetnek akadályt a csatlakozási folyamatban, illetve nem használhatók fel e folyamat akadályozására; |
| --- | --- |

G.

mivel a bilaterális kérdéseket a csatlakozási folyamat lehető legkorábbi szakaszában, konstruktív módon és a jó szomszédság szellemében, még a csatlakozási tárgyalások megkezdése előtt rendezni kell, figyelembe véve az általános uniós érdekeket és értékeket; mivel ezek a kérdések nem jelenthetnek akadályt a csatlakozási folyamatban, illetve nem használhatók fel e folyamat akadályozására;

| H. | mivel az új szerb kormány megerősítette, hogy elkötelezett az európai integráció folytatása mellett; mivel az ezzel összefüggő reformok elfogadása és végrehajtása terén komoly eredményekre van szükség; |
| --- | --- |

H.

mivel az új szerb kormány megerősítette, hogy elkötelezett az európai integráció folytatása mellett; mivel az ezzel összefüggő reformok elfogadása és végrehajtása terén komoly eredményekre van szükség;

| I. | mivel az EU a jogállamiságot a bővítési politikájának központi elemévé tette; |
| --- | --- |

I.

mivel az EU a jogállamiságot a bővítési politikájának központi elemévé tette;

| 1. | örömmel veszi tudomásul, hogy a Tanács – annak érdekében, hogy a csatlakozási tárgyalások további késedelem nélkül megkezdődhessenek – arra kérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jelentést, amint meggyőződött róla, hogy Szerbia megfelelő mértékben teljesíti a tagsági kritériumokat és a kiemelt prioritásokat; szilárd meggyőződése, hogy az uniós csatlakozási tárgyalások 2013 júniusára kitűzött kezdete teljesíthető cél; arra ösztönzi Szerbiát, hogy folytassa a demokratikus, rendszerszintű és társadalmi-gazdasági reformokat, melyek lehetővé teszik a tagsággal járó kötelezettségek vállalását és tényleges végrehajtását; |
| --- | --- |

1.

örömmel veszi tudomásul, hogy a Tanács – annak érdekében, hogy a csatlakozási tárgyalások további késedelem nélkül megkezdődhessenek – arra kérte a Bizottságot, hogy terjesszen elő jelentést, amint meggyőződött róla, hogy Szerbia megfelelő mértékben teljesíti a tagsági kritériumokat és a kiemelt prioritásokat; szilárd meggyőződése, hogy az uniós csatlakozási tárgyalások 2013 júniusára kitűzött kezdete teljesíthető cél; arra ösztönzi Szerbiát, hogy folytassa a demokratikus, rendszerszintű és társadalmi-gazdasági reformokat, melyek lehetővé teszik a tagsággal járó kötelezettségek vállalását és tényleges végrehajtását;

| 2. | örömmel veszi tudomásul, hogy a 2012 májusában tartott parlamenti, helyi önkormányzati és korai elnökválasztások során az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala szerint tiszteletben tartották az alapvető jogokat és szabadságjogokat; kéri a kormányt, hogy a választási eljárás átláthatóságának növelése érdekében kövesse az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának végleges jelentésében megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

2.

örömmel veszi tudomásul, hogy a 2012 májusában tartott parlamenti, helyi önkormányzati és korai elnökválasztások során az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala szerint tiszteletben tartották az alapvető jogokat és szabadságjogokat; kéri a kormányt, hogy a választási eljárás átláthatóságának növelése érdekében kövesse az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának végleges jelentésében megfogalmazott ajánlásokat;

| 3. | örömmel veszi tudomásul, hogy az új kormány elkötelezett az uniós integráció folytatása mellett, és hangsúlyozza, hogy reformok végrehajtására van szükség; arra ösztönzi a kormányt, hogy teljes meggyőződéssel folytassa a reformok elfogadását, különösen a kiemelten fontos területeken, amilyen az igazságügy, a korrupció elleni küzdelem, a médiaszabadság, a kisebbségek védelme, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a strukturális gazdasági reform és az üzleti környezet fejlesztése; |
| --- | --- |

3.

örömmel veszi tudomásul, hogy az új kormány elkötelezett az uniós integráció folytatása mellett, és hangsúlyozza, hogy reformok végrehajtására van szükség; arra ösztönzi a kormányt, hogy teljes meggyőződéssel folytassa a reformok elfogadását, különösen a kiemelten fontos területeken, amilyen az igazságügy, a korrupció elleni küzdelem, a médiaszabadság, a kisebbségek védelme, a természeti erőforrásokkal való fenntartható gazdálkodás, a strukturális gazdasági reform és az üzleti környezet fejlesztése;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdése akkor válik lehetségessé, amikor a kiemelt prioritások megfelelően teljesülnek, és amennyiben a reformfolyamatok folytatódnak, különösen a jogállamiság tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez tanúsítja majd mind az Európai Unió bővítési folyamat melletti elkötelezettségét, mind a nyugat-balkáni országok uniós perspektíváját; üdvözli a Szerbia által a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése terén elért – a 2012. évi eredményjelentésben a Bizottság által is elismert – haladást, és emlékeztet arra, hogy Szerbia európai integrációs folyamatban történő további előrelépése a reformfolyamat folytatásától, és különösen a demokrácia és a demokratikus intézmények működésének biztosításától, a jogállamiság fenntartásától, az emberi jogok tiszteletben tartásától, a Szerbiában élő valamennyi kisebbség európai előírásoknak megfelelő, egyenlő és elkötelezett védelmétől, a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés fenntartásától – ideértve a bilaterális kérdések békés rendezését is –, valamint a piacgazdaság működésének javításától függ; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a Szerbiával folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdése akkor válik lehetségessé, amikor a kiemelt prioritások megfelelően teljesülnek, és amennyiben a reformfolyamatok folytatódnak, különösen a jogállamiság tekintetében; hangsúlyozza, hogy ez tanúsítja majd mind az Európai Unió bővítési folyamat melletti elkötelezettségét, mind a nyugat-balkáni országok uniós perspektíváját; üdvözli a Szerbia által a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése terén elért – a 2012. évi eredményjelentésben a Bizottság által is elismert – haladást, és emlékeztet arra, hogy Szerbia európai integrációs folyamatban történő további előrelépése a reformfolyamat folytatásától, és különösen a demokrácia és a demokratikus intézmények működésének biztosításától, a jogállamiság fenntartásától, az emberi jogok tiszteletben tartásától, a Szerbiában élő valamennyi kisebbség európai előírásoknak megfelelő, egyenlő és elkötelezett védelmétől, a jószomszédi kapcsolatok és a regionális együttműködés fenntartásától – ideértve a bilaterális kérdések békés rendezését is –, valamint a piacgazdaság működésének javításától függ;

| 5. | hangsúlyozza, hogy Szerbia uniós csatlakozása alapvető fontossággal bír az ország gazdasági és társadalmi fejlődésének minősége szempontjából; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy Szerbia uniós csatlakozása alapvető fontossággal bír az ország gazdasági és társadalmi fejlődésének minősége szempontjából;

| 6. | hangsúlyozza az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás (STM) fontosságát, amely megállapodás kölcsönösen meghatározza mindkét fél jogait és kötelezettségeit Szerbia Unióhoz való csatlakozásáig; megállapítja, hogy Szerbia jó eredményeket ért el a stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek teljesítése terén; felhívja azt az egy tagállamot, amely ezt még nem tette meg, hogy gyorsan zárja le a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs folyamatát, hogy az a lehető legrövidebb időn belül hatályba léphessen, hogy elmélyítse az Unió és Szerbia közötti kapcsolatokat, illetve azoknak új lendületet adjon; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza az EU és Szerbia közötti stabilizációs és társulási megállapodás (STM) fontosságát, amely megállapodás kölcsönösen meghatározza mindkét fél jogait és kötelezettségeit Szerbia Unióhoz való csatlakozásáig; megállapítja, hogy Szerbia jó eredményeket ért el a stabilizációs és társulási megállapodás és az ideiglenes megállapodás keretében vállalt kötelezettségeinek teljesítése terén; felhívja azt az egy tagállamot, amely ezt még nem tette meg, hogy gyorsan zárja le a stabilizációs és társulási megállapodás ratifikációs folyamatát, hogy az a lehető legrövidebb időn belül hatályba léphessen, hogy elmélyítse az Unió és Szerbia közötti kapcsolatokat, illetve azoknak új lendületet adjon;

| 7. | örömmel veszi tudomásul a Szerbia által a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése terén elért – a Bizottság 2012. évi eredményjelentésében is elismert – eredményeket; emlékeztet arra, hogy Szerbia európai integrációs folyamatban való további előrelépése közvetlenül függ a visszafordíthatatlan reformok folytatásától és a Tanács által kitűzött feltételek teljesítésétől; hangsúlyozza a végrehajtás kiemelt fontosságát; |
| --- | --- |

7.

örömmel veszi tudomásul a Szerbia által a koppenhágai politikai kritériumok teljesítése terén elért – a Bizottság 2012. évi eredményjelentésében is elismert – eredményeket; emlékeztet arra, hogy Szerbia európai integrációs folyamatban való további előrelépése közvetlenül függ a visszafordíthatatlan reformok folytatásától és a Tanács által kitűzött feltételek teljesítésétől; hangsúlyozza a végrehajtás kiemelt fontosságát;

| 8. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Belgrád és Pristina között magas szinten folytatott párbeszéd 9. fordulója a szerb önkormányzatok közösségének hatásköre tekintetében átfogó megállapodás nélkül zárult; a lezáratlan kérdések kölcsönösen elfogadható és fenntartható, mielőbbi megoldása érdekében mindkét felet a tárgyalások folytatására és intenzitásuk fokozására hívja fel; hangsúlyozza, hogy a viszonyok rendezése Szerbia és Koszovó érdeke is, és az európai integrációs folyamat akadályozásának megszüntetése szempontjából létfontosságú; felhívja mindkét felet az eddig elért megállapodások maradéktalan végrehajtására; örömmel veszi tudomásul a szerb és koszovói miniszterelnök, Ivica Dačić és Hashim Thaçi közötti találkozókat, mivel ezek alapvetően fontos lépések szerbek és koszovóiak közötti megbékélés és a Szerbia és Koszovó közötti viszonyok rendezése érdekében; elismeri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton kezdeményező és vezetői szerepét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésében; bízik benne, hogy további területeken, például a telekommunikáció és az energiaügy területén is előrelépések történnek, és arra ösztönzi mindkét felet, hogy aktívan vegyék ki részüket az eltűnt személyek ügyének megoldására tett erőfeszítésekből; üdvözli a szerb kormánynak az inkluzív regionális együttműködésről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó utasítását, az egy-egy összekötő tisztviselőnek a belgrádi és a pristinai EU-irodákhoz való kinevezéséről szóló határozatot és az integrált határigazgatási megállapodás aláírását, illetve az annak végrehajtására irányuló első lépéseket; felhívja Belgrádot, hogy folytassa a szoros együttműködést a EULEX-szel a jogállamiság témájában, és fokozza a közös erőfeszítéseket a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; arra ösztönzi Szerbiát, hogy maradéktalanul működjön együtt az EULEX különleges vizsgálótestületével (SITF), és segítse annak munkáját; |
| --- | --- |

8.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Belgrád és Pristina között magas szinten folytatott párbeszéd 9. fordulója a szerb önkormányzatok közösségének hatásköre tekintetében átfogó megállapodás nélkül zárult; a lezáratlan kérdések kölcsönösen elfogadható és fenntartható, mielőbbi megoldása érdekében mindkét felet a tárgyalások folytatására és intenzitásuk fokozására hívja fel; hangsúlyozza, hogy a viszonyok rendezése Szerbia és Koszovó érdeke is, és az európai integrációs folyamat akadályozásának megszüntetése szempontjából létfontosságú; felhívja mindkét felet az eddig elért megállapodások maradéktalan végrehajtására; örömmel veszi tudomásul a szerb és koszovói miniszterelnök, Ivica Dačić és Hashim Thaçi közötti találkozókat, mivel ezek alapvetően fontos lépések szerbek és koszovóiak közötti megbékélés és a Szerbia és Koszovó közötti viszonyok rendezése érdekében; elismeri az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Catherine Ashton kezdeményező és vezetői szerepét a Szerbia és Koszovó közötti párbeszéd elősegítésében; bízik benne, hogy további területeken, például a telekommunikáció és az energiaügy területén is előrelépések történnek, és arra ösztönzi mindkét felet, hogy aktívan vegyék ki részüket az eltűnt személyek ügyének megoldására tett erőfeszítésekből; üdvözli a szerb kormánynak az inkluzív regionális együttműködésről szóló megállapodás végrehajtására vonatkozó utasítását, az egy-egy összekötő tisztviselőnek a belgrádi és a pristinai EU-irodákhoz való kinevezéséről szóló határozatot és az integrált határigazgatási megállapodás aláírását, illetve az annak végrehajtására irányuló első lépéseket; felhívja Belgrádot, hogy folytassa a szoros együttműködést a EULEX-szel a jogállamiság témájában, és fokozza a közös erőfeszítéseket a szervezett bűnözés elleni küzdelemben; arra ösztönzi Szerbiát, hogy maradéktalanul működjön együtt az EULEX különleges vizsgálótestületével (SITF), és segítse annak munkáját;

| 9. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a szerb és koszovói parlament és civil társadalom bevonását a párbeszéd folyamatába; hangsúlyozza, hogy a párbeszéd eredményeit átlátható és következetes módon kell kommunikálni mind a szerb, mind a koszovói közvélemény felé a folyamat hitelességének és közvélemény általi támogatásának erősítése érdekében; kéri, hogy adott esetben adjanak ki közös közleményeket és tartsanak nyilvános konzultációt a párbeszéd keretében megvitatandó kérdésekről, és hogy az elért megállapodásokat ne csupán angol, hanem szerb és albán nyelven is tegyék közzé; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a szerb és koszovói parlament és civil társadalom bevonását a párbeszéd folyamatába; hangsúlyozza, hogy a párbeszéd eredményeit átlátható és következetes módon kell kommunikálni mind a szerb, mind a koszovói közvélemény felé a folyamat hitelességének és közvélemény általi támogatásának erősítése érdekében; kéri, hogy adott esetben adjanak ki közös közleményeket és tartsanak nyilvános konzultációt a párbeszéd keretében megvitatandó kérdésekről, és hogy az elért megállapodásokat ne csupán angol, hanem szerb és albán nyelven is tegyék közzé;

| 10. | ismét hangsúlyozza, hogy Koszovó vagy a Nyugat-Balkán bármely más országának felosztása ellentétes az európai integráció szellemével; kéri a szerb állam által Észak-Koszovóban fenntartott párhuzamos intézmények megszüntetését, különösen a biztonsági szolgálatok és az igazságügyi szervek kivonását; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a régió társadalmi-gazdasági fejlődését; ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági támogatásnak teljes mértékben átláthatóknak kell lennie, különösen az észak-koszovói iskolák és kórházak finanszírozása tekintetében; hangsúlyozza, hogy mind a szerb, mind a koszovói hatóságoknak továbbra is tenniük kell valamennyi kisebbség védelmének biztosítása és a szélesebb társadalmi integrációja érdekében; |
| --- | --- |

10.

ismét hangsúlyozza, hogy Koszovó vagy a Nyugat-Balkán bármely más országának felosztása ellentétes az európai integráció szellemével; kéri a szerb állam által Észak-Koszovóban fenntartott párhuzamos intézmények megszüntetését, különösen a biztonsági szolgálatok és az igazságügyi szervek kivonását; hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a régió társadalmi-gazdasági fejlődését; ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági támogatásnak teljes mértékben átláthatóknak kell lennie, különösen az észak-koszovói iskolák és kórházak finanszírozása tekintetében; hangsúlyozza, hogy mind a szerb, mind a koszovói hatóságoknak továbbra is tenniük kell valamennyi kisebbség védelmének biztosítása és a szélesebb társadalmi integrációja érdekében;

| 11. | örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, és ennek eredményeképpen valamennyi, háborús bűnökkel gyanúsított személyt átadják a hágai törvényszéknek, hogy perüket ott folytassák le; ösztönzi a törvényszékkel való további együttműködést; egyetért a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének többszöri felhívásával arra vonatkozóan, hogy alapos vizsgálatot kell folytatni azon személyek ellen, akik tagjai voltak a szökevények hosszan tartó szabadlábon maradását elősegítő hálózatnak, különösen a katonai és polgári biztonsági szolgálatokon belül, és őket bíróság elé kell állítani; megállapítja, hogy folyamatosan haladnak az országban elkövetett háborús bűncselekmények bírósági eljárásai, felhívja azonban a figyelmet arra, hogy határozottabb fellépésre van szükség az eltűnt személyek ügyében; továbbá felszólítja a hatóságokat, hogy gondoskodjanak a tanúvédelmi program hitelességéről és szakmaiságáról, valamint biztosítsanak megfelelő forrásokat annak érdekében, hogy a bírói testület eredményesen folytathassa a háborús bűntettek ügyében indított eljárásokat; felhívja a figyelmet arra, hogy a volt rendőrtisztek közül sokan nem választották a tanúvédelmi programot, annak jelentős hiányosságai miatt; |
| --- | --- |

11.

örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia együttműködik a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékkel, és ennek eredményeképpen valamennyi, háborús bűnökkel gyanúsított személyt átadják a hágai törvényszéknek, hogy perüket ott folytassák le; ösztönzi a törvényszékkel való további együttműködést; egyetért a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék főügyészének többszöri felhívásával arra vonatkozóan, hogy alapos vizsgálatot kell folytatni azon személyek ellen, akik tagjai voltak a szökevények hosszan tartó szabadlábon maradását elősegítő hálózatnak, különösen a katonai és polgári biztonsági szolgálatokon belül, és őket bíróság elé kell állítani; megállapítja, hogy folyamatosan haladnak az országban elkövetett háborús bűncselekmények bírósági eljárásai, felhívja azonban a figyelmet arra, hogy határozottabb fellépésre van szükség az eltűnt személyek ügyében; továbbá felszólítja a hatóságokat, hogy gondoskodjanak a tanúvédelmi program hitelességéről és szakmaiságáról, valamint biztosítsanak megfelelő forrásokat annak érdekében, hogy a bírói testület eredményesen folytathassa a háborús bűntettek ügyében indított eljárásokat; felhívja a figyelmet arra, hogy a volt rendőrtisztek közül sokan nem választották a tanúvédelmi programot, annak jelentős hiányosságai miatt;

| 12. | felhívja a szerb hatóságokat és politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak az olyan kijelentésektől és tettektől, amelyek megkérdőjelezik a törvényszék tekintélyét és feddhetetlenségét, és kéri Szerbiát, hogy ígéretéhez híven maradjon következetesen elkötelezett a nyugat-balkáni regionális együttműködés és megbékélés ügye mellett, annak ellenére, hogy a szerb közvélemény a Gotovina, Markač és Haradinaj elleni perekben született felmentő ítéleteket követően kifejezésre juttatta csalódottságát; örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia és Bosznia–Hercegovina aláírta a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és népirtás elkövetőinek bíróság elé állításában való együttműködésről szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

12.

felhívja a szerb hatóságokat és politikai vezetőket, hogy tartózkodjanak az olyan kijelentésektől és tettektől, amelyek megkérdőjelezik a törvényszék tekintélyét és feddhetetlenségét, és kéri Szerbiát, hogy ígéretéhez híven maradjon következetesen elkötelezett a nyugat-balkáni regionális együttműködés és megbékélés ügye mellett, annak ellenére, hogy a szerb közvélemény a Gotovina, Markač és Haradinaj elleni perekben született felmentő ítéleteket követően kifejezésre juttatta csalódottságát; örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia és Bosznia–Hercegovina aláírta a háborús bűncselekmények, emberiesség elleni bűncselekmények és népirtás elkövetőinek bíróság elé állításában való együttműködésről szóló jegyzőkönyvet;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a hatóságok részéről további erőfeszítésekre van szükség a konfliktusokkal összefüggésben Szerbiában és a Nyugat-Balkánon másutt is elkövetett szexuális erőszak túlélőinek való igazságszolgáltatás érdekében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a hatóságok részéről további erőfeszítésekre van szükség a konfliktusokkal összefüggésben Szerbiában és a Nyugat-Balkánon másutt is elkövetett szexuális erőszak túlélőinek való igazságszolgáltatás érdekében;

| 14. | üdvözli a kormány korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránti kötelezettségvállalását, mivel ez alapvetően fontos Szerbia uniós integrációja szempontjából; fontosnak tartja a független intézmények – különösen a korrupció elleni ügynökség és a korrupció elleni ügyészi hivatal – megerősítését a korrupció elleni küzdelemben, valamint az ügynökségek közti koordináció javítását; felhívja a hatóságokat, hogy véglegesítsék a 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó, korrupció elleni nemzeti stratégiát és a hozzá tartozó cselekvési tervet, és biztosítsák, hogy a korrupció elleni ügynökség független szervként fontos szerepet játsszon végrehajtásukban; hangsúlyozza, hogy a politikai szándék alapvetően fontos a magas szintű korrupciós ügyekben – köztük a 24 vitatott privatizációs ügyben – folytatott vizsgálatok és a hozott ítéletek sikere szempontjából, és reményét fejezi ki, hogy az első miniszterelnök-helyettes különleges és kezdeményező szerepe meghozza a várt eredményeket; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a kormány korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem iránti kötelezettségvállalását, mivel ez alapvetően fontos Szerbia uniós integrációja szempontjából; fontosnak tartja a független intézmények – különösen a korrupció elleni ügynökség és a korrupció elleni ügyészi hivatal – megerősítését a korrupció elleni küzdelemben, valamint az ügynökségek közti koordináció javítását; felhívja a hatóságokat, hogy véglegesítsék a 2012 és 2016 közötti időszakra vonatkozó, korrupció elleni nemzeti stratégiát és a hozzá tartozó cselekvési tervet, és biztosítsák, hogy a korrupció elleni ügynökség független szervként fontos szerepet játsszon végrehajtásukban; hangsúlyozza, hogy a politikai szándék alapvetően fontos a magas szintű korrupciós ügyekben – köztük a 24 vitatott privatizációs ügyben – folytatott vizsgálatok és a hozott ítéletek sikere szempontjából, és reményét fejezi ki, hogy az első miniszterelnök-helyettes különleges és kezdeményező szerepe meghozza a várt eredményeket;

| 15. | tudomásul veszi, hogy Szerbia új stratégiát dolgoz ki az igazságügyi reformra vonatkozóan, és támogatja a teljes igazságügyi rendszer hatékonyságának és függetlenségének javítását célzó, új bírósági rendszer megalkotására irányuló erőfeszítéseket; örömmel veszi tudomásul, hogy a kormány elkötelezett az igazságszolgáltatás reformjában tapasztalható hiányosságok kiküszöbölése mellett, és különösen annak biztosítása révén, hogy a jogi keret ne adjon lehetőséget nem helyénvaló politikai befolyásolásra, valamint fellépve a parlament bírák és ügyészek kinevezésére vonatkozó hatáskörével kapcsolatos ügyekben, valamint az ellen, hogy politikai tisztviselők közvetlenül részt vegyenek a Bírói Főtanács és az Állami Ügyészi Tanács munkájában; hangsúlyozza, hogy egyértelmű és átlátható értékelési kritériumokat kell elfogadni a bírák és ügyészek kinevezésére vonatkozóan, melyek biztosítani fogják a kinevezettek függetlenségét és szakmaiságát; hangsúlyozza továbbá, hogy szükség van a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban lévő intézkedések végrehajtására az egyre növekvő ügyhátralék csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy továbbra is az igazságügyi minisztérium felelős a tőkekiadásokért, és hogy ez tovább korlátozhatja az igazságszolgáltatás függetlenségét; felhívja a kormányt, hogy a reform gyorsasága helyett inkább annak minőségére összpontosítson, és hasznosítsa a külföldről rendelkezésre álló technikai szakértelmet; hangsúlyozza továbbá, hogy a jogszabályok jelentős változásai miatt a bíráknak és ügyészeknek bevezető és folyamatos szakmai képzést kell nyújtani; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy Szerbia új stratégiát dolgoz ki az igazságügyi reformra vonatkozóan, és támogatja a teljes igazságügyi rendszer hatékonyságának és függetlenségének javítását célzó, új bírósági rendszer megalkotására irányuló erőfeszítéseket; örömmel veszi tudomásul, hogy a kormány elkötelezett az igazságszolgáltatás reformjában tapasztalható hiányosságok kiküszöbölése mellett, és különösen annak biztosítása révén, hogy a jogi keret ne adjon lehetőséget nem helyénvaló politikai befolyásolásra, valamint fellépve a parlament bírák és ügyészek kinevezésére vonatkozó hatáskörével kapcsolatos ügyekben, valamint az ellen, hogy politikai tisztviselők közvetlenül részt vegyenek a Bírói Főtanács és az Állami Ügyészi Tanács munkájában; hangsúlyozza, hogy egyértelmű és átlátható értékelési kritériumokat kell elfogadni a bírák és ügyészek kinevezésére vonatkozóan, melyek biztosítani fogják a kinevezettek függetlenségét és szakmaiságát; hangsúlyozza továbbá, hogy szükség van a Velencei Bizottság ajánlásaival összhangban lévő intézkedések végrehajtására az egyre növekvő ügyhátralék csökkentése érdekében; megjegyzi, hogy továbbra is az igazságügyi minisztérium felelős a tőkekiadásokért, és hogy ez tovább korlátozhatja az igazságszolgáltatás függetlenségét; felhívja a kormányt, hogy a reform gyorsasága helyett inkább annak minőségére összpontosítson, és hasznosítsa a külföldről rendelkezésre álló technikai szakértelmet; hangsúlyozza továbbá, hogy a jogszabályok jelentős változásai miatt a bíráknak és ügyészeknek bevezető és folyamatos szakmai képzést kell nyújtani;

| 16. | ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az ügyészek és a rendőrség folyamatos és átfogó képzésére az összetett, és különösen a pénzügyi vizsgálatok terén, rámutat, hogy a rendszerszintű korrupció elleni küzdelem kulcsa a politikai pártok, a magánérdekek és az állami vállalatok közötti kapcsolatok megszüntetésében rejlik; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy a politikai pártok finanszírozását átláthatóvá kell tenni, és hozzá kell igazítani az uniós normákhoz; felhívja a hatóságokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a politikai pártok támogatásáról szóló törvényt; fenntartja, hogy az ártatlanság vélelmének elvét nem veszélyeztetheti a korrupció elleni küzdelem; hangsúlyozza, hogy az informátorokra alapvető szükség van a korrupció megállítása érdekében; ezért felhívja a kormányt, hogy fogadjon el és alkalmazzon szabályokat az informátorok védelmére, és aktívan ösztönözze az embereket a korrupció bejelentésére minden szinten; felhívja a figyelmet arra, hogy a hatóságoknak és a médiának egyaránt feladata a közvélemény hiteles tájékoztatása a folyamatban lévő korrupciós vizsgálatokról, ami az igazságszolgáltatás és a rendőrség szakszerű munkájának szükséges feltétele; |
| --- | --- |

16.

ismételten hangsúlyozza, hogy szükség van az ügyészek és a rendőrség folyamatos és átfogó képzésére az összetett, és különösen a pénzügyi vizsgálatok terén, rámutat, hogy a rendszerszintű korrupció elleni küzdelem kulcsa a politikai pártok, a magánérdekek és az állami vállalatok közötti kapcsolatok megszüntetésében rejlik; különösen felhívja a figyelmet arra, hogy a politikai pártok finanszírozását átláthatóvá kell tenni, és hozzá kell igazítani az uniós normákhoz; felhívja a hatóságokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a politikai pártok támogatásáról szóló törvényt; fenntartja, hogy az ártatlanság vélelmének elvét nem veszélyeztetheti a korrupció elleni küzdelem; hangsúlyozza, hogy az informátorokra alapvető szükség van a korrupció megállítása érdekében; ezért felhívja a kormányt, hogy fogadjon el és alkalmazzon szabályokat az informátorok védelmére, és aktívan ösztönözze az embereket a korrupció bejelentésére minden szinten; felhívja a figyelmet arra, hogy a hatóságoknak és a médiának egyaránt feladata a közvélemény hiteles tájékoztatása a folyamatban lévő korrupciós vizsgálatokról, ami az igazságszolgáltatás és a rendőrség szakszerű munkájának szükséges feltétele;

| 17. | erősebb politikai elköteleződést kér a közigazgatás reformja iránt, különösen a jogszabályi keret megalkotása és nemzetközi normákhoz való teljes hozzáigazítása terén; |
| --- | --- |

17.

erősebb politikai elköteleződést kér a közigazgatás reformja iránt, különösen a jogszabályi keret megalkotása és nemzetközi normákhoz való teljes hozzáigazítása terén;

| 18. | tudomásul veszi az új kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy foglalkozzon az Európai Parlamentnek a büntető törvénykönyv 359. cikke azonnali felülvizsgálatára való felszólítással kapcsolatos aggályaival, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ugyanezt a rendelkezést belefoglalták a büntető törvénykönyv 234. cikkébe; hangsúlyozza, hogy a büntető törvénykönyv új, 234. cikkének új rendelkezései nem alkalmazhatók sem a magántulajdonban lévő bel- vagy külföldi cégek tulajdonosaira, sem a Szerbián kívüli külföldi vállalatok felelős személyeire, és felhívja a hatóságokat, hogy szüntessék meg az e személyek ellen folyó büntetőeljárásokat; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést kell alkalmazni a meglévő esetek egyedi átsorolására is, valamint hogy minél hamarabb meg kell oldani azon eseteket is, amelyek vonatkozásában az eszközöket méltánytalanul befagyasztották, mivel azok tovább súlyosbítják Szerbia gazdasági helyzetét; |
| --- | --- |

18.

tudomásul veszi az új kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy foglalkozzon az Európai Parlamentnek a büntető törvénykönyv 359. cikke azonnali felülvizsgálatára való felszólítással kapcsolatos aggályaival, azonban aggodalmának ad hangot amiatt, hogy ugyanezt a rendelkezést belefoglalták a büntető törvénykönyv 234. cikkébe; hangsúlyozza, hogy a büntető törvénykönyv új, 234. cikkének új rendelkezései nem alkalmazhatók sem a magántulajdonban lévő bel- vagy külföldi cégek tulajdonosaira, sem a Szerbián kívüli külföldi vállalatok felelős személyeire, és felhívja a hatóságokat, hogy szüntessék meg az e személyek ellen folyó büntetőeljárásokat; hangsúlyozza, hogy ezt a megközelítést kell alkalmazni a meglévő esetek egyedi átsorolására is, valamint hogy minél hamarabb meg kell oldani azon eseteket is, amelyek vonatkozásában az eszközöket méltánytalanul befagyasztották, mivel azok tovább súlyosbítják Szerbia gazdasági helyzetét;

| 19. | aggodalommal tölti el a Vajdaság autonómiájával kapcsolatos jogi és politikai bizonytalanság, valamint a központi és a tartományi hatóságok közötti egyre növekvő politikai feszültség, amely azt követően alakult ki, hogy a vajdasági parlament szavazni kívánt a tartomány autonómiájáról szóló nyilatkozatról; bizonytalanság, felhívja a szerb kormányt, hogy állítsa helyre az eredeti állapotot, és mondjon le a központosító intézkedésekről, valamint hogy haladéktalanul kezdjen tárgyalásokat az autonóm tartomány kormányával olyan megoldások érdekében, amelyek tiszteletben tartják a jogállamiság és a szubszidiaritás elveit; emlékezteti a feleket, hogy az alkotmány értelmében az autonóm tartomány finanszírozásáról szóló törvényt 2008 végéig el kellett volna fogadni; ezért ösztönzi a kormányt, hogy ezt a törvényt minden további késlekedés nélkül dolgozza ki és nyújtsa be a parlamentnek, mivel arra Szerbiában a demokrácia és a jogállamiság működése érdekében szükség van; |
| --- | --- |

19.

aggodalommal tölti el a Vajdaság autonómiájával kapcsolatos jogi és politikai bizonytalanság, valamint a központi és a tartományi hatóságok közötti egyre növekvő politikai feszültség, amely azt követően alakult ki, hogy a vajdasági parlament szavazni kívánt a tartomány autonómiájáról szóló nyilatkozatról; bizonytalanság, felhívja a szerb kormányt, hogy állítsa helyre az eredeti állapotot, és mondjon le a központosító intézkedésekről, valamint hogy haladéktalanul kezdjen tárgyalásokat az autonóm tartomány kormányával olyan megoldások érdekében, amelyek tiszteletben tartják a jogállamiság és a szubszidiaritás elveit; emlékezteti a feleket, hogy az alkotmány értelmében az autonóm tartomány finanszírozásáról szóló törvényt 2008 végéig el kellett volna fogadni; ezért ösztönzi a kormányt, hogy ezt a törvényt minden további késlekedés nélkül dolgozza ki és nyújtsa be a parlamentnek, mivel arra Szerbiában a demokrácia és a jogállamiság működése érdekében szükség van;

| 20. | ismételten felhív a vagyoni eszközök indokolatlan befagyasztásával, a személyeket és magánvállalataikat terhelő adók helytelen megemelésével és visszamenőleges alkalmazásával kapcsolatos ügyek felülvizsgálatára; felhívja az igazságügyi minisztériumot és az alkotmánybíróságot, hogy azonnal törölje el „a különleges előnyök kihasználásával szerzett többletnyereséget és tulajdont terhelő egyszeri adó megállapításáról szóló törvény” szelektív alkalmazását, valamint más adótörvények rendelkezéseit, melyek lehetővé teszik aránytalanul magas összegű bírságok kiszabását, ami csődhöz vezet az adóügyi eljárásban hozott jogerős bírósági határozathozatal előtt; felhívja a szerb hatóságokat, hogy nyújtsanak méltányos jóvátételt az érintett magánszemélyeknek és magánvállalatoknak; |
| --- | --- |

20.

ismételten felhív a vagyoni eszközök indokolatlan befagyasztásával, a személyeket és magánvállalataikat terhelő adók helytelen megemelésével és visszamenőleges alkalmazásával kapcsolatos ügyek felülvizsgálatára; felhívja az igazságügyi minisztériumot és az alkotmánybíróságot, hogy azonnal törölje el „a különleges előnyök kihasználásával szerzett többletnyereséget és tulajdont terhelő egyszeri adó megállapításáról szóló törvény” szelektív alkalmazását, valamint más adótörvények rendelkezéseit, melyek lehetővé teszik aránytalanul magas összegű bírságok kiszabását, ami csődhöz vezet az adóügyi eljárásban hozott jogerős bírósági határozathozatal előtt; felhívja a szerb hatóságokat, hogy nyújtsanak méltányos jóvátételt az érintett magánszemélyeknek és magánvállalatoknak;

| 21. | aggályainak ad hangot az ellentmondásos jogalkotási kezdeményezések, például a nemzeti bankról szóló törvény 2012. augusztusi módosítása miatt, amely megszünteti a banknak a kormány illetéktelen befolyásától való függetlenségét és autonómiáját; hangsúlyozza, hogy a koppenhágai politikai kritériumok között szerepel az állami intézmények függetlensége; örömmel veszi tudomásul a nemzeti bankról szóló törvény ezt követő, 2012 novemberében elfogadott módosításait, melyek összhangban állnak az Európai Bizottság ajánlásaival, és céljuk biztosítani a nemzeti bank munkájának jobb folytonosságát, valamint csökkenteni a kormányváltások hatását a bank elnökének kinevezésére; |
| --- | --- |

21.

aggályainak ad hangot az ellentmondásos jogalkotási kezdeményezések, például a nemzeti bankról szóló törvény 2012. augusztusi módosítása miatt, amely megszünteti a banknak a kormány illetéktelen befolyásától való függetlenségét és autonómiáját; hangsúlyozza, hogy a koppenhágai politikai kritériumok között szerepel az állami intézmények függetlensége; örömmel veszi tudomásul a nemzeti bankról szóló törvény ezt követő, 2012 novemberében elfogadott módosításait, melyek összhangban állnak az Európai Bizottság ajánlásaival, és céljuk biztosítani a nemzeti bank munkájának jobb folytonosságát, valamint csökkenteni a kormányváltások hatását a bank elnökének kinevezésére;

| 22. | ismételten felszólítja a hatóságokat, hogy folytassák az egykori kommunista titkosszolgálatok hagyatékának felszámolására irányuló erőfeszítéseiket Szerbia demokratizálásának egyik elemeként; emlékeztet annak fontosságára, hogy folytassák a nemzetbiztonsági ágazat reformját, növelve a nemzetbiztonsági szolgálatok feletti parlamenti felügyelet és ellenőrzést, illetve megnyitva a nemzeti levéltárat, különösen az egykori hírszerző ügynökség, az UDBA dokumentumait a nyilvánosság előtt; arra ösztönzi a hatóságokat, hogy segítsék elő az azon archívumokhoz való hozzáférést, amelyek a volt jugoszláv tagköztársaságokat érintik, és kérésre juttassák vissza azokat az adott kormányokhoz; |
| --- | --- |

22.

ismételten felszólítja a hatóságokat, hogy folytassák az egykori kommunista titkosszolgálatok hagyatékának felszámolására irányuló erőfeszítéseiket Szerbia demokratizálásának egyik elemeként; emlékeztet annak fontosságára, hogy folytassák a nemzetbiztonsági ágazat reformját, növelve a nemzetbiztonsági szolgálatok feletti parlamenti felügyelet és ellenőrzést, illetve megnyitva a nemzeti levéltárat, különösen az egykori hírszerző ügynökség, az UDBA dokumentumait a nyilvánosság előtt; arra ösztönzi a hatóságokat, hogy segítsék elő az azon archívumokhoz való hozzáférést, amelyek a volt jugoszláv tagköztársaságokat érintik, és kérésre juttassák vissza azokat az adott kormányokhoz;

| 23. | örömmel állapítja meg, hogy növekszik a biztonsági szolgálatok polgári ellenőrzése; megállapítja azonban, hogy az általános jogi keret nem következetes, és jobban hozzá kellene igazítani az európai normákhoz; aggodalmának ad hangot a nem engedélyezett felügyeletek számának emelkedése miatt; felhívja a hatóságokat, hogy fogadjanak el átfogó és korszerű jogszabályokat a polgári és katonai biztonsági szolgálatok polgári ellenőrzésének egyértelmű meghatározása céljából; megállapítja, hogy a biztonsági szolgálatok hatáskörét meghatározó jelenlegi jogi keret félreérthetősége lehetőséget ad a nem helyénvaló politikai befolyásra, és aláássa az ország valódi jogállamiságának megteremtésére irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

23.

örömmel állapítja meg, hogy növekszik a biztonsági szolgálatok polgári ellenőrzése; megállapítja azonban, hogy az általános jogi keret nem következetes, és jobban hozzá kellene igazítani az európai normákhoz; aggodalmának ad hangot a nem engedélyezett felügyeletek számának emelkedése miatt; felhívja a hatóságokat, hogy fogadjanak el átfogó és korszerű jogszabályokat a polgári és katonai biztonsági szolgálatok polgári ellenőrzésének egyértelmű meghatározása céljából; megállapítja, hogy a biztonsági szolgálatok hatáskörét meghatározó jelenlegi jogi keret félreérthetősége lehetőséget ad a nem helyénvaló politikai befolyásra, és aláássa az ország valódi jogállamiságának megteremtésére irányuló erőfeszítéseket;

| 24. | aggodalmának ad hangot a különösen Kragujevac, Vranje and Leskovac városokban előforduló rendőri brutalitásra és hivatali visszaélésre vonatkozó ismételt állítások miatt; emlékeztet arra, hogy az állami intézmények függetlensége és szakmaisága szerepel a koppenhágai kritériumok között; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a rendőrségi iránti közbizalom helyreállítása érdekében, és az állítólagos incidensek elkövetői ellen emeljenek vádat; |
| --- | --- |

24.

aggodalmának ad hangot a különösen Kragujevac, Vranje and Leskovac városokban előforduló rendőri brutalitásra és hivatali visszaélésre vonatkozó ismételt állítások miatt; emlékeztet arra, hogy az állami intézmények függetlensége és szakmaisága szerepel a koppenhágai kritériumok között; felhívja a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden szükséges intézkedést a rendőrségi iránti közbizalom helyreállítása érdekében, és az állítólagos incidensek elkövetői ellen emeljenek vádat;

| 25. | hangsúlyozza, hogy független felügyelet létrehozására van szükség és kapacitásfejlesztésre a közbeszerzések, az állami vállalatok irányítása, a privatizációs eljárások és közkiadások terén jelentkező törvénysértések és összeférhetetlenségek korai felismerésére, mivel jelenleg leginkább e területeket veszélyezteti a korrupció; aggodalmának ad hangot az ajánlattevők jogainak védelméért felelős bizottság megalakulásában tapasztalható eljárásbeli hiányosságok miatt; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzésekkel foglalkozó független szabályozók esetében a legmagasabb szintű feddhetetlenségi követelményeknek kell eleget tenni, mivel e terület bizonyul a korrupció fő forrásának az országban; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy független felügyelet létrehozására van szükség és kapacitásfejlesztésre a közbeszerzések, az állami vállalatok irányítása, a privatizációs eljárások és közkiadások terén jelentkező törvénysértések és összeférhetetlenségek korai felismerésére, mivel jelenleg leginkább e területeket veszélyezteti a korrupció; aggodalmának ad hangot az ajánlattevők jogainak védelméért felelős bizottság megalakulásában tapasztalható eljárásbeli hiányosságok miatt; hangsúlyozza, hogy a közbeszerzésekkel foglalkozó független szabályozók esetében a legmagasabb szintű feddhetetlenségi követelményeknek kell eleget tenni, mivel e terület bizonyul a korrupció fő forrásának az országban;

| 26. | örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia erőfeszítéseket tesz a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemben, és azt, hogy e tevékenységet bűncselekménnyé nyilvánították a büntető törvénykönyv módosításával; |
| --- | --- |

26.

örömmel veszi tudomásul, hogy Szerbia erőfeszítéseket tesz a mérkőzések eredményének tiltott befolyásolása elleni küzdelemben, és azt, hogy e tevékenységet bűncselekménnyé nyilvánították a büntető törvénykönyv módosításával;

| 27. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) jól működik Szerbiában; hangsúlyozza az Európai Bizottság által 2012. decemberében Szerbia számára az európai reformokat tartalmazó ütemterv végrehajtására tett erőfeszítések támogatása céljából elkülönített pénzeszközök fontosságát; hangsúlyozza, hogy a támogatást az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának növelésére, a menekültügyi kapacitások fejlesztésére, valamint a szervezett bűnözés, többek között az emberkereskedelem és a korrupció elleni küzdelemre kell fordítani; arra ösztönzi mind a kormányt, mind az Európai Uniót, hogy tegyék egyszerűbbé az IPA-finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat azzal a céllal, hogy a támogatáshoz kisebb és nem központosított kedvezményezettek is könnyebben hozzáférhessenek; hangsúlyozza, hogy az EU többéves pénzügyi keretének közelgő felülvizsgálatakor fenn kell tartani az előcsatlakozási támogatások megfelelő szintjét; |
| --- | --- |

27.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA) jól működik Szerbiában; hangsúlyozza az Európai Bizottság által 2012. decemberében Szerbia számára az európai reformokat tartalmazó ütemterv végrehajtására tett erőfeszítések támogatása céljából elkülönített pénzeszközök fontosságát; hangsúlyozza, hogy a támogatást az igazságszolgáltatási rendszer hatékonyságának növelésére, a menekültügyi kapacitások fejlesztésére, valamint a szervezett bűnözés, többek között az emberkereskedelem és a korrupció elleni küzdelemre kell fordítani; arra ösztönzi mind a kormányt, mind az Európai Uniót, hogy tegyék egyszerűbbé az IPA-finanszírozáshoz kapcsolódó adminisztratív eljárásokat azzal a céllal, hogy a támogatáshoz kisebb és nem központosított kedvezményezettek is könnyebben hozzáférhessenek; hangsúlyozza, hogy az EU többéves pénzügyi keretének közelgő felülvizsgálatakor fenn kell tartani az előcsatlakozási támogatások megfelelő szintjét;

| 28. | azt ajánlja, hogy a kárpótlási törvény módosításával szüntessék meg a természetbeni kárpótlás előtt álló eljárási és jogi akadályokat; |
| --- | --- |

28.

azt ajánlja, hogy a kárpótlási törvény módosításával szüntessék meg a természetbeni kárpótlás előtt álló eljárási és jogi akadályokat;

| 29. | megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a régióban, és felszólít regionális stratégia kialakítására, valamint valamennyi ország fokozott együttműködésére e súlyos problémák elleni hatékony fellépés céljából; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a régióban, és felszólít regionális stratégia kialakítására, valamint valamennyi ország fokozott együttműködésére e súlyos problémák elleni hatékony fellépés céljából;

| 30. | úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások 23. és 24. fejezetről szóló részének korai megkezdése jó hatással lenne a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre és a jogállamiság megszilárdítására; e tekintetben arra ösztönzi a hatóságokat, hogy mutassanak fel kézzelfogható eredményeket az igazságszolgáltatás, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, és hiteles eredményeket a magas szintű korrupciós ügyekben; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a csatlakozási tárgyalások 23. és 24. fejezetről szóló részének korai megkezdése jó hatással lenne a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemre és a jogállamiság megszilárdítására; e tekintetben arra ösztönzi a hatóságokat, hogy mutassanak fel kézzelfogható eredményeket az igazságszolgáltatás, illetve a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem terén, és hiteles eredményeket a magas szintű korrupciós ügyekben;

| 31. | emlékeztet arra, hogy az erős, professzionális és független média a demokratikus rendszer alapvetően fontos eleme; felhívja a hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a 2011 októberében elfogadott médiastratégia és a hozzá kapcsolódó cselekvési tervek végrehajtását; mélységes aggodalom tölti el a – különösen a korrupciós és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben vizsgálódó – újságírók elleni folyamatos erőszak és fenyegetések miatt; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az 1990-es és 2000-es években meggyilkolt újságírókkal kapcsolatos ügyek felderítése, ami tanúbizonyságul szolgálhat arról, hogy az új kormány elkötelezett a jogállamiság és a médiaszabadság biztosítása mellett; aggodalmát fejezi ki a médiaszektor ellenőrzésére és befolyásolására tett kísérletek miatt, és felszólítja a hatóságokat, hogy biztosítsák a média politikai nyomástól való függetlenségét annak érdekében, hogy az újságírók biztonságos környezetben, hatékonyan és az öncenzúra kényszere nélkül végezhessék munkájukat; hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni a médiatulajdon koncentrációja és a média terén az átláthatóság hiánya ellen, valamint biztosítani kell a – korábban néhány gazdasági és politikai szereplő által uralt – reklámpiachoz, illetve a hirdetésekre és promócióra költött közpénzek folyósításához való egyenlő hozzáférést; felkéri az újságírókat az etikai kódex tiszteletben tartására; megállapítja, hogy továbbra is kevesen rendelkeznek internet-hozzáféréssel, elismeri az internet médiaszabadság szempontjából fennálló jelentőségét, valamint arra ösztönzi a hatóságokat, hogy növeljék maximálisra az e téren tett erőfeszítéseiket; megállapítja, hogy a választási kampány idején sugárzott médiatudósításokból hiányzott az analitikus szempont, ami rávilágít a médiatulajdonnal kapcsolatos kérdések tisztázásának szükségességére; üdvözli, hogy a stratégia tiszteletben tartja a kisebbségek nyelvén megszólaló médiával kapcsolatos alkotmányos jogokat, és hangsúlyozza, hogy a regionális közrádió és -televízió üzemeltetéséhez való jognak a Vajdaságban is érvényesülnie kell; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy az erős, professzionális és független média a demokratikus rendszer alapvetően fontos eleme; felhívja a hatóságokat, hogy gyorsítsák fel a 2011 októberében elfogadott médiastratégia és a hozzá kapcsolódó cselekvési tervek végrehajtását; mélységes aggodalom tölti el a – különösen a korrupciós és szervezett bűnözéssel kapcsolatos ügyekben vizsgálódó – újságírók elleni folyamatos erőszak és fenyegetések miatt; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az 1990-es és 2000-es években meggyilkolt újságírókkal kapcsolatos ügyek felderítése, ami tanúbizonyságul szolgálhat arról, hogy az új kormány elkötelezett a jogállamiság és a médiaszabadság biztosítása mellett; aggodalmát fejezi ki a médiaszektor ellenőrzésére és befolyásolására tett kísérletek miatt, és felszólítja a hatóságokat, hogy biztosítsák a média politikai nyomástól való függetlenségét annak érdekében, hogy az újságírók biztonságos környezetben, hatékonyan és az öncenzúra kényszere nélkül végezhessék munkájukat; hangsúlyozza, hogy lépéseket kell tenni a médiatulajdon koncentrációja és a média terén az átláthatóság hiánya ellen, valamint biztosítani kell a – korábban néhány gazdasági és politikai szereplő által uralt – reklámpiachoz, illetve a hirdetésekre és promócióra költött közpénzek folyósításához való egyenlő hozzáférést; felkéri az újságírókat az etikai kódex tiszteletben tartására; megállapítja, hogy továbbra is kevesen rendelkeznek internet-hozzáféréssel, elismeri az internet médiaszabadság szempontjából fennálló jelentőségét, valamint arra ösztönzi a hatóságokat, hogy növeljék maximálisra az e téren tett erőfeszítéseiket; megállapítja, hogy a választási kampány idején sugárzott médiatudósításokból hiányzott az analitikus szempont, ami rávilágít a médiatulajdonnal kapcsolatos kérdések tisztázásának szükségességére; üdvözli, hogy a stratégia tiszteletben tartja a kisebbségek nyelvén megszólaló médiával kapcsolatos alkotmányos jogokat, és hangsúlyozza, hogy a regionális közrádió és -televízió üzemeltetéséhez való jognak a Vajdaságban is érvényesülnie kell;

| 32. | üdvözli a független szabályozó szervek szerepét az országban működő intézmények hatékonyságának és átláthatóságának növelésében; sürgeti a hatóságokat, hogy a jogrendszer koherenciájának és a jogi előírások kiegyensúlyozott alkalmazásának biztosítása terén tegyenek lépéseket a lehető legmagasabb normák elérése érdekében; különös elismeréssel nyugtázza az ombudsman, valamint a lakosság szempontjából fontos információkért és a személyes adatok védelméért felelős biztos által végzett munkát; arra sürgeti a hatóságokat, hogy az Állami Számvevőszék, a Versenyvédelmi Bizottság, a Közbeszerzési Hivatal és az ajánlattevők jogainak védelméért felelős bizottság számára biztosítson megfelelő pénzügyi, adminisztratív és hivatali kapacitásokat feladataik ellátásához; felhívja a hatóságokat, hogy járjanak el a Korrupcióellenes Tanács következtetéseinek szellemében, melyek nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a nyilvánosság tudatára ébredjen a magasabb szinten folyó korrupciós tevékenységnek; sürgeti a hatóságokat, hogy fokozzák a független szabályozó testületek ajánlásainak a betartását, és biztosítsák a Köztársasági Rádió- és Televízió-ügynökség függetlenségét és világi jellegét; megismétli, hogy a független szabályozó testületek léte alapvetően fontos a rendszerszintű korrupció elleni küzdelem sikerre viteléhez, és ezek központi elemét alkotják a fékek és ellensúlyok rendszerének, melyre a kormányzat hatékony ellenőrzése érdekében van szükség; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a független szabályozó szervek szerepét az országban működő intézmények hatékonyságának és átláthatóságának növelésében; sürgeti a hatóságokat, hogy a jogrendszer koherenciájának és a jogi előírások kiegyensúlyozott alkalmazásának biztosítása terén tegyenek lépéseket a lehető legmagasabb normák elérése érdekében; különös elismeréssel nyugtázza az ombudsman, valamint a lakosság szempontjából fontos információkért és a személyes adatok védelméért felelős biztos által végzett munkát; arra sürgeti a hatóságokat, hogy az Állami Számvevőszék, a Versenyvédelmi Bizottság, a Közbeszerzési Hivatal és az ajánlattevők jogainak védelméért felelős bizottság számára biztosítson megfelelő pénzügyi, adminisztratív és hivatali kapacitásokat feladataik ellátásához; felhívja a hatóságokat, hogy járjanak el a Korrupcióellenes Tanács következtetéseinek szellemében, melyek nagyban hozzájárultak ahhoz, hogy a nyilvánosság tudatára ébredjen a magasabb szinten folyó korrupciós tevékenységnek; sürgeti a hatóságokat, hogy fokozzák a független szabályozó testületek ajánlásainak a betartását, és biztosítsák a Köztársasági Rádió- és Televízió-ügynökség függetlenségét és világi jellegét; megismétli, hogy a független szabályozó testületek léte alapvetően fontos a rendszerszintű korrupció elleni küzdelem sikerre viteléhez, és ezek központi elemét alkotják a fékek és ellensúlyok rendszerének, melyre a kormányzat hatékony ellenőrzése érdekében van szükség;

| 33. | hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a diszkrimináció összes, bármelyik kiszolgáltatott csoportra – különösen a kisebbségekre, a romákra, a nőkre, az LMBT-személyekre és a fogyatékossággal élőkre irányuló formája ellen; felhívja a hatóságokat, hogy a diszkrimináció elleni jogszabályokat minél hamarabb igazítsák az uniós vívmányokhoz, különös tekintettel a vallási intézmények számára biztosított kivételekre, a fogyatékossággal élő munkavállalók számára megfelelő körülmények biztosítására irányuló kötelezettségre, a közvetett diszkrimináció meghatározásaira, és a nem kormányzati szervezetek által a bírósági eljárásokban betöltött szerepre; sajnálattal állapítja meg, hogy nem jött létre a diszkriminációval kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek kimutatása; felhívja a politikai vezetőket, hogy tevékenyen vegyenek részt a – különösen a romákkal, a nőkkel, a fogyatékossággal élőkkel és az LMBT-személyekkel szembeni – toleranciát népszerűsítő kampányokban; üdvözli az ombudsman és az esélyegyenlőségi biztos által ezen értékeknek a szerb társadalomban történő támogatása céljából végrehajtott pozitív lépéseket; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy küzdeni kell a diszkrimináció összes, bármelyik kiszolgáltatott csoportra – különösen a kisebbségekre, a romákra, a nőkre, az LMBT-személyekre és a fogyatékossággal élőkre irányuló formája ellen; felhívja a hatóságokat, hogy a diszkrimináció elleni jogszabályokat minél hamarabb igazítsák az uniós vívmányokhoz, különös tekintettel a vallási intézmények számára biztosított kivételekre, a fogyatékossággal élő munkavállalók számára megfelelő körülmények biztosítására irányuló kötelezettségre, a közvetett diszkrimináció meghatározásaira, és a nem kormányzati szervezetek által a bírósági eljárásokban betöltött szerepre; sajnálattal állapítja meg, hogy nem jött létre a diszkriminációval kapcsolatos bűncselekményekre vonatkozó bűnvádi eljárások és jogerős ítéletek kimutatása; felhívja a politikai vezetőket, hogy tevékenyen vegyenek részt a – különösen a romákkal, a nőkkel, a fogyatékossággal élőkkel és az LMBT-személyekkel szembeni – toleranciát népszerűsítő kampányokban; üdvözli az ombudsman és az esélyegyenlőségi biztos által ezen értékeknek a szerb társadalomban történő támogatása céljából végrehajtott pozitív lépéseket;

| 34. | megállapítja, hogy a nők fontos szerepet játszanak a szerb társadalom változására irányuló törekvésekben; elismeri, hogy a 2012. évi választások után javult a nők képviselete a parlamentben; üdvözli, hogy a 250 képviselői helyből 84-et nők töltenek be; ugyanakkor ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a nők egyenlő képviseletének biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy a nők továbbra is hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek a munkaerőpiacon és a társadalom egyéb területein, és még nincsenek teljes mértékben jelen az ország politikai életében, beleértve a kormányzati pozíciókat; aggasztja, hogy bár a diszkrimináció elleni küzdelmet és a nemek közötti egyenlőséget tekintve mind a jogalkotó, mind a végrehajtó szervek működőképesek, a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség kérdésében nem történt előrelépés; megállapítja, hogy a legfőbb kihívást továbbra is a meglevő jogszabályok tényleges végrehajtása és az igazgatási képességek folyamatos erősítése jelenti, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy e téren fokozzák erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

34.

megállapítja, hogy a nők fontos szerepet játszanak a szerb társadalom változására irányuló törekvésekben; elismeri, hogy a 2012. évi választások után javult a nők képviselete a parlamentben; üdvözli, hogy a 250 képviselői helyből 84-et nők töltenek be; ugyanakkor ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a nők egyenlő képviseletének biztosítása érdekében; hangsúlyozza azonban, hogy a nők továbbra is hátrányos megkülönböztetéssel szembesülnek a munkaerőpiacon és a társadalom egyéb területein, és még nincsenek teljes mértékben jelen az ország politikai életében, beleértve a kormányzati pozíciókat; aggasztja, hogy bár a diszkrimináció elleni küzdelmet és a nemek közötti egyenlőséget tekintve mind a jogalkotó, mind a végrehajtó szervek működőképesek, a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség kérdésében nem történt előrelépés; megállapítja, hogy a legfőbb kihívást továbbra is a meglevő jogszabályok tényleges végrehajtása és az igazgatási képességek folyamatos erősítése jelenti, és sürgeti a szerb hatóságokat, hogy e téren fokozzák erőfeszítéseiket;

| 35. | üdvözli, hogy Szerbia aláírta az Európa Tanács nőkkel szembeni, illetve a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményét; rávilágít az egyezmény gyors végrehajtásának és megfelelő érvényesítésének fontosságára, mivel a nők elleni erőszak továbbra is aggodalomra okot adó terület; |
| --- | --- |

35.

üdvözli, hogy Szerbia aláírta az Európa Tanács nőkkel szembeni, illetve a családon belüli erőszak megelőzéséről és az ellene való küzdelemről szóló egyezményét; rávilágít az egyezmény gyors végrehajtásának és megfelelő érvényesítésének fontosságára, mivel a nők elleni erőszak továbbra is aggodalomra okot adó terület;

| 36. | felhívja a hatóságokat, hogy összpontosítsanak azokra a politikákra, amelyek révén csökkenthető a munkanélküliség és a szegénység, valamint a diszkrimináció a fogyatékossággal élők körében; |
| --- | --- |

36.

felhívja a hatóságokat, hogy összpontosítsanak azokra a politikákra, amelyek révén csökkenthető a munkanélküliség és a szegénység, valamint a diszkrimináció a fogyatékossággal élők körében;

| 37. | aggasztja az erőszakos garázda bandák által a szerbiai jogállamiságra és közbiztonságra jelentett veszély, különösen azután, hogy a kormány a 2012. októberi belgrádi méltóság menete betiltása kapcsán kijelentette: nem képes az említett csoportokat ellenőrzése alatt tartani; felhívja Szerbia kormányát, hogy valamennyi érintett kormányzati és biztonsági szerv bevonásával haladéktalanul indítson egyeztetett fellépést annak érdekében, hogy az említett csoportok a jövőben ne jelentsenek veszélyt, és hogy az e csoportok tagjai által elkövetett bármiféle erőszakos vagy bűnös cselekmény esetében bűnügyi vizsgálat induljon ellenük; |
| --- | --- |

37.

aggasztja az erőszakos garázda bandák által a szerbiai jogállamiságra és közbiztonságra jelentett veszély, különösen azután, hogy a kormány a 2012. októberi belgrádi méltóság menete betiltása kapcsán kijelentette: nem képes az említett csoportokat ellenőrzése alatt tartani; felhívja Szerbia kormányát, hogy valamennyi érintett kormányzati és biztonsági szerv bevonásával haladéktalanul indítson egyeztetett fellépést annak érdekében, hogy az említett csoportok a jövőben ne jelentsenek veszélyt, és hogy az e csoportok tagjai által elkövetett bármiféle erőszakos vagy bűnös cselekmény esetében bűnügyi vizsgálat induljon ellenük;

| 38. | ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy garantálják a nők emberi jogaiért küzdők (WHRD) biztonságát, aggódva amiatt, hogy 2012-ben még mindig napirenden van nem utolsósorban az LMBT-személyek jogaiért küzdő, illetve a múlttal való szembenézést hirdető aktivisták elleni gyűlöletbeszéd, fenyegetés és fizikai agresszió; |
| --- | --- |

38.

ösztönzi a szerb hatóságokat, hogy garantálják a nők emberi jogaiért küzdők (WHRD) biztonságát, aggódva amiatt, hogy 2012-ben még mindig napirenden van nem utolsósorban az LMBT-személyek jogaiért küzdő, illetve a múlttal való szembenézést hirdető aktivisták elleni gyűlöletbeszéd, fenyegetés és fizikai agresszió;

| 39. | hangsúlyozza, hogy szükség van a gyűlöletbeszéd szisztematikus büntetésére, továbbá az is fontos, hogy a kormány elítélje a hivatalnokok szájából elhangzó gyűlöletbeszédet; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy szükség van a gyűlöletbeszéd szisztematikus büntetésére, továbbá az is fontos, hogy a kormány elítélje a hivatalnokok szájából elhangzó gyűlöletbeszédet;

| 40. | elítéli a kormány azon döntését, amellyel betiltotta a 2012. október 6-ra tervezett belgrádi méltóság menetét, és felhívja a szerb hatóságokat, hogy dolgozzák ki és hajtsák végre az LMBT-jogokra vonatkozó ismeretek és felfogás szélesítését, a homofóbia elleni küzdelemre vonatkozó és a biztonság javítását célzó cselekvési tervet annak érdekében, hogy 2013-ban és a rá következő esztendőkben a méltóság menetére vagy más hasonló kezdeményezésre szabadon, eredményesen és biztonságos körülmények között sor kerülhessen; felhívja a hatóságokat, hogy tanúsítsanak nagyobb elkötelezettséget a gyülekezési szabadság iránt, különösen a szélsőjobboldali szervezetek, valamint a szervezett bűnözéshez szorosan kötődő informális sportrajongói szervezetek tényleges betiltása révén; üdvözli e tekintetben, hogy az Alkotmánybíróság ítéleteivel két ilyen szervezetet betiltott; |
| --- | --- |

40.

elítéli a kormány azon döntését, amellyel betiltotta a 2012. október 6-ra tervezett belgrádi méltóság menetét, és felhívja a szerb hatóságokat, hogy dolgozzák ki és hajtsák végre az LMBT-jogokra vonatkozó ismeretek és felfogás szélesítését, a homofóbia elleni küzdelemre vonatkozó és a biztonság javítását célzó cselekvési tervet annak érdekében, hogy 2013-ban és a rá következő esztendőkben a méltóság menetére vagy más hasonló kezdeményezésre szabadon, eredményesen és biztonságos körülmények között sor kerülhessen; felhívja a hatóságokat, hogy tanúsítsanak nagyobb elkötelezettséget a gyülekezési szabadság iránt, különösen a szélsőjobboldali szervezetek, valamint a szervezett bűnözéshez szorosan kötődő informális sportrajongói szervezetek tényleges betiltása révén; üdvözli e tekintetben, hogy az Alkotmánybíróság ítéleteivel két ilyen szervezetet betiltott;

| 41. | örömmel veszi tudomásul a nemzeti, etnikai és kulturális kisebbségekre vonatkozó jogi keret hatálybalépését; hangsúlyozza azonban, hogy egész Szerbiában további erőfeszítések szükségesek a jogszabályok tényleges végrehajtásához; felhívja a hatóságokat, hogy kezeljék az ismert hiányosságokat, különös tekintettel a kisebbségek közigazgatáson, igazságszolgáltatáson és rendőrségen belüli méltányos képviseletével kapcsolatosakat; hangsúlyozza, hogy következetes és gyors intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy állami és tartományi szinten is biztosítható legyen a minőségi oktatáshoz való hozzáférés a kisebbségek nyelvein, ami elengedhetetlen az etnikai és kulturális azonosság megőrzéséhez, továbbá biztosítani kell minden szükséges tankönyvet és egyéb oktatási anyagot; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kisebbségi tanácsok megkapják a szükséges költségvetési támogatásokat; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse szoros figyelemmel Szerbia e téren kifejtett erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

41.

örömmel veszi tudomásul a nemzeti, etnikai és kulturális kisebbségekre vonatkozó jogi keret hatálybalépését; hangsúlyozza azonban, hogy egész Szerbiában további erőfeszítések szükségesek a jogszabályok tényleges végrehajtásához; felhívja a hatóságokat, hogy kezeljék az ismert hiányosságokat, különös tekintettel a kisebbségek közigazgatáson, igazságszolgáltatáson és rendőrségen belüli méltányos képviseletével kapcsolatosakat; hangsúlyozza, hogy következetes és gyors intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy állami és tartományi szinten is biztosítható legyen a minőségi oktatáshoz való hozzáférés a kisebbségek nyelvein, ami elengedhetetlen az etnikai és kulturális azonosság megőrzéséhez, továbbá biztosítani kell minden szükséges tankönyvet és egyéb oktatási anyagot; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a kisebbségi tanácsok megkapják a szükséges költségvetési támogatásokat; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse szoros figyelemmel Szerbia e téren kifejtett erőfeszítéseit;

| 42. | sajnálattal állapítja meg, hogy a Nemzeti Kisebbségek Köztársasági Tanácsa 2009 óta szünetelteti tevékenységét; felhívja a hatóságokat, hogy jóindulatúan könnyítsék meg a Bosnyák Nemzeti Tanács létrejöttét és az ország két iszlám közösségének integrációját; felhívja a figyelmet arra, hogy a Szandzsák, valamint Dél- és Kelet-Szerbia – ahol jelentős számú a kisebbségi lakosság – gazdaságilag fejletlen régiók, ami a hatóságok részéről további erőfeszítéseket tesz szükségessé a nagyarányú munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében; újólag felhívja a figyelmet a nemzeti kisebbségekről szóló, Románia és Szerbia kormánya által 2012. március 1-jén Brüsszelben aláírt jegyzőkönyv végrehajtásának fontosságára; felhívja a szerbiai hatóságokat valamennyi, így a roma, bosnyák, albán és bolgár – a gazdaság lelassulásától aránytalanul sújtott – kisebbség helyzetének javítására; valamint arra, hogy biztosítsák a kisebbségek védelméről szóló jogi keret következetes alkalmazását Szerbiában, különösen az oktatás, a nyelv és a kulturális jogok területén; sajnálatát fejezi ki a közelmúltban történt vajdasági incidensek miatt, amelyek során etnikai kisebbségek elleni támadásokra került sor; ezért kéri a hatóságokat, különös tekintettel a rendfenntartó erőkre, hogy vizsgálják meg az ehhez kapcsolódó esetek valamennyi részletét; |
| --- | --- |

42.

sajnálattal állapítja meg, hogy a Nemzeti Kisebbségek Köztársasági Tanácsa 2009 óta szünetelteti tevékenységét; felhívja a hatóságokat, hogy jóindulatúan könnyítsék meg a Bosnyák Nemzeti Tanács létrejöttét és az ország két iszlám közösségének integrációját; felhívja a figyelmet arra, hogy a Szandzsák, valamint Dél- és Kelet-Szerbia – ahol jelentős számú a kisebbségi lakosság – gazdaságilag fejletlen régiók, ami a hatóságok részéről további erőfeszítéseket tesz szükségessé a nagyarányú munkanélküliség és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem érdekében; újólag felhívja a figyelmet a nemzeti kisebbségekről szóló, Románia és Szerbia kormánya által 2012. március 1-jén Brüsszelben aláírt jegyzőkönyv végrehajtásának fontosságára; felhívja a szerbiai hatóságokat valamennyi, így a roma, bosnyák, albán és bolgár – a gazdaság lelassulásától aránytalanul sújtott – kisebbség helyzetének javítására; valamint arra, hogy biztosítsák a kisebbségek védelméről szóló jogi keret következetes alkalmazását Szerbiában, különösen az oktatás, a nyelv és a kulturális jogok területén; sajnálatát fejezi ki a közelmúltban történt vajdasági incidensek miatt, amelyek során etnikai kisebbségek elleni támadásokra került sor; ezért kéri a hatóságokat, különös tekintettel a rendfenntartó erőkre, hogy vizsgálják meg az ehhez kapcsolódó esetek valamennyi részletét;

| 43. | megállapítja, hogy a 2011. évi népszámlálás eredményeit jelentős késedelemmel tették közzé, és megállapítja azt is, hogy a népszámlálást széles körben bojkottálta a dél-szerbiai albán nyelvű lakosság, és felhívja a – elsősorban helyi szintű – szerb hatóságokat, hogy tartózkodjanak attól, hogy az említett bojkottra való hivatkozással hátrányos megkülönböztetést alkalmazzanak az albán anyanyelvű személyekkel szemben; |
| --- | --- |

43.

megállapítja, hogy a 2011. évi népszámlálás eredményeit jelentős késedelemmel tették közzé, és megállapítja azt is, hogy a népszámlálást széles körben bojkottálta a dél-szerbiai albán nyelvű lakosság, és felhívja a – elsősorban helyi szintű – szerb hatóságokat, hogy tartózkodjanak attól, hogy az említett bojkottra való hivatkozással hátrányos megkülönböztetést alkalmazzanak az albán anyanyelvű személyekkel szemben;

| 44. | hangsúlyozza, hogy javítani szükséges a roma népesség helyzetét; elismeri, hogy bizonyos előrelépés tapasztalható, így növekedett a roma gyermekek beiskolázási aránya, és intézkedések történtek társadalmi integrációjuk javítására, például a jogi szempontból láthatatlan személyek nyilvántartásba vételének támogatásával; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a romák társadalmi-gazdasági helyzetének javítása érdekében összefogottabb és célzottabb erőfeszítésekre van szükség, többek között a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszere révén; aggodalmának ad hangot a folytatódó, különösen a roma nőket sújtó súlyos diszkrimináció, társadalmi kirekesztés, kényszerű kirekesztődés és magas munkanélküliségi arány miatt; továbbá megjegyzi, hogy az uniós jogrenddel teljes mértékben harmonizált antidiszkriminációs törvényre van szükség; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza, hogy javítani szükséges a roma népesség helyzetét; elismeri, hogy bizonyos előrelépés tapasztalható, így növekedett a roma gyermekek beiskolázási aránya, és intézkedések történtek társadalmi integrációjuk javítására, például a jogi szempontból láthatatlan személyek nyilvántartásba vételének támogatásával; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a romák társadalmi-gazdasági helyzetének javítása érdekében összefogottabb és célzottabb erőfeszítésekre van szükség, többek között a romák integrációját célzó nemzeti stratégiák uniós keretrendszere révén; aggodalmának ad hangot a folytatódó, különösen a roma nőket sújtó súlyos diszkrimináció, társadalmi kirekesztés, kényszerű kirekesztődés és magas munkanélküliségi arány miatt; továbbá megjegyzi, hogy az uniós jogrenddel teljes mértékben harmonizált antidiszkriminációs törvényre van szükség;

| 45. | üdvözli, hogy fontos intézkedésekre került sor az inkluzív oktatás megvalósítása érdekében, melynek eredményeképpen jelentősen növekedett az alapfokú oktatásban részesülő roma gyermekek aránya, és ma már három roma gyermekből kettő – a négy évvel ezelőttihez képest majd kétszer annyi – el is végzi az alapfokú iskolát; továbbra is aggasztja a roma gyermekek tartósan alacsony arányú részvétele a középfokú oktatásban, és hogy a roma gyerekek 70 %-a egyáltalán nem jár iskolába; felhívja Szerbia kormányát annak biztosítására, hogy valamennyi roma gyermek és fiatal számára egyenlő, illetve második esély is kínálkozzék az oktatásban való részvételre; hangsúlyozza, hogy a kisgyermekek minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférése különösen fontos a hátrányos helyzetű gyermekek esetében, és hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztődés nemzedékeken átívelő folyamatának megtöréséhez; aggodalommal állapítja meg, hogy a kisgyermekeket aránytalanul érintik a gazdasági válság hatásai, ami abban is megnyilvánul, hogy 2008 és 2010 között tragikus mértékben megnőtt az abszolút szegénységben élő gyermekek száma; emlékeztet rá, hogy a gyermekkori szegénység szorosan és egyértelműen együtt jár a gyengébb testi erőnléttel, a kognitív fejlődésben való elmaradással, a rosszabb iskolai teljesítménnyel és a szociális kockázatokkal, ami az igazságügyi rendszer és a szociális védőháló számára magasabb költségekkel jár; felhívja Szerbia kormányát a gyermekkori szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni fellépésre, illetve cselekvésre; |
| --- | --- |

45.

üdvözli, hogy fontos intézkedésekre került sor az inkluzív oktatás megvalósítása érdekében, melynek eredményeképpen jelentősen növekedett az alapfokú oktatásban részesülő roma gyermekek aránya, és ma már három roma gyermekből kettő – a négy évvel ezelőttihez képest majd kétszer annyi – el is végzi az alapfokú iskolát; továbbra is aggasztja a roma gyermekek tartósan alacsony arányú részvétele a középfokú oktatásban, és hogy a roma gyerekek 70 %-a egyáltalán nem jár iskolába; felhívja Szerbia kormányát annak biztosítására, hogy valamennyi roma gyermek és fiatal számára egyenlő, illetve második esély is kínálkozzék az oktatásban való részvételre; hangsúlyozza, hogy a kisgyermekek minőségi oktatáshoz való egyenlő hozzáférése különösen fontos a hátrányos helyzetű gyermekek esetében, és hozzájárul a szegénység és a társadalmi kirekesztődés nemzedékeken átívelő folyamatának megtöréséhez; aggodalommal állapítja meg, hogy a kisgyermekeket aránytalanul érintik a gazdasági válság hatásai, ami abban is megnyilvánul, hogy 2008 és 2010 között tragikus mértékben megnőtt az abszolút szegénységben élő gyermekek száma; emlékeztet rá, hogy a gyermekkori szegénység szorosan és egyértelműen együtt jár a gyengébb testi erőnléttel, a kognitív fejlődésben való elmaradással, a rosszabb iskolai teljesítménnyel és a szociális kockázatokkal, ami az igazságügyi rendszer és a szociális védőháló számára magasabb költségekkel jár; felhívja Szerbia kormányát a gyermekkori szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni fellépésre, illetve cselekvésre;

| 46. | ismételten felhívja a szerbiai hatóságokat, hogy a határokon átnyúló együttműködés terén kezdeményezzenek további intézkedéseket a szomszédos uniós tagállamokkal – Bulgáriával, Magyarországgal, Romániával –, így az uniós Duna-stratégia keretében is, többek között a kisebbségek lakta határ menti régiók és területek gazdasági fejlődésének elősegítése érdekében; e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Ribarci–Oltomanci határátkelőnél terminál nyíljon az áruszállító kamionok, illetve az áruk számára; |
| --- | --- |

46.

ismételten felhívja a szerbiai hatóságokat, hogy a határokon átnyúló együttműködés terén kezdeményezzenek további intézkedéseket a szomszédos uniós tagállamokkal – Bulgáriával, Magyarországgal, Romániával –, így az uniós Duna-stratégia keretében is, többek között a kisebbségek lakta határ menti régiók és területek gazdasági fejlődésének elősegítése érdekében; e tekintetben hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Ribarci–Oltomanci határátkelőnél terminál nyíljon az áruszállító kamionok, illetve az áruk számára;

| 47. | örömmel veszi tudomásul a gyermekgondozási rendszer reformja terén tett előrelépéseket és a 2011. évi szociális jogszabályok végrehajtásának folytatását; aggodalmának ad hangot a gondozásban lévő gyermekek számának növekedése miatt, és különösen amiatt, hogy lassan csökken a fogyatékossággal élő gyerekek száma az intézetekben, valamint a roma gyermekek száma a különleges iskolákban; ezenkívül aggodalmát fejezi ki a fiatalkori bűnözés és a gyermekek elleni erőszak növekedése miatt, és felhívja a hatóságokat, hogy egyenlően védelmezzék a kiszolgáltatott helyzetű – így a roma, az utcán élő és a szegénységtől sújtott – gyermekek jogait; |
| --- | --- |

47.

örömmel veszi tudomásul a gyermekgondozási rendszer reformja terén tett előrelépéseket és a 2011. évi szociális jogszabályok végrehajtásának folytatását; aggodalmának ad hangot a gondozásban lévő gyermekek számának növekedése miatt, és különösen amiatt, hogy lassan csökken a fogyatékossággal élő gyerekek száma az intézetekben, valamint a roma gyermekek száma a különleges iskolákban; ezenkívül aggodalmát fejezi ki a fiatalkori bűnözés és a gyermekek elleni erőszak növekedése miatt, és felhívja a hatóságokat, hogy egyenlően védelmezzék a kiszolgáltatott helyzetű – így a roma, az utcán élő és a szegénységtől sújtott – gyermekek jogait;

| 48. | megismétli, hogy a regionális együttműködés központi jelentőségű a nyugat-balkáni országok európai integrációja sikerének szempontjából, mivel eddig arról tanúskodik, hogy a csatlakozni kívánó országok hajlandók és képesek az uniós tagállami kötelezettségek teljesítésére, és az európai integráció továbbvitelében való konstruktív részvételre az uniós intézmények szintjén; örömmel veszi tudomásul a megbékélés érdekében tett erőfeszítéseket, és meggyőződése, hogy Szerbiának továbbra is tevékeny és konstruktív szerepet kell vállalnia a régióban, és tovább kell keresnie annak módját, hogy miképpen ismerheti el a háborús bűntettek valamennyi áldozatának szenvedését, illetve miképpen tarthatja tiszteletben az igazsághoz és az igazságszolgáltatáshoz való jogukat, beleértve a RECOM létrehozását is; emlékeztet rá, hogy a nemzetek és népek közötti valódi megbékélés, a konfliktusok békés rendezése és az európai országok közötti jószomszédi viszony kialakítása elengedhetetlen a fenntartható békéhez és stabilitáshoz, és jelentős mértékben hozzájárul az igazi európai integrációs folyamathoz; ösztönzi a szerbiai hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt a volt Jugoszlávia országaival a jogi utódlás rendezetlen problémáinak megoldása érdekében; |
| --- | --- |

48.

megismétli, hogy a regionális együttműködés központi jelentőségű a nyugat-balkáni országok európai integrációja sikerének szempontjából, mivel eddig arról tanúskodik, hogy a csatlakozni kívánó országok hajlandók és képesek az uniós tagállami kötelezettségek teljesítésére, és az európai integráció továbbvitelében való konstruktív részvételre az uniós intézmények szintjén; örömmel veszi tudomásul a megbékélés érdekében tett erőfeszítéseket, és meggyőződése, hogy Szerbiának továbbra is tevékeny és konstruktív szerepet kell vállalnia a régióban, és tovább kell keresnie annak módját, hogy miképpen ismerheti el a háborús bűntettek valamennyi áldozatának szenvedését, illetve miképpen tarthatja tiszteletben az igazsághoz és az igazságszolgáltatáshoz való jogukat, beleértve a RECOM létrehozását is; emlékeztet rá, hogy a nemzetek és népek közötti valódi megbékélés, a konfliktusok békés rendezése és az európai országok közötti jószomszédi viszony kialakítása elengedhetetlen a fenntartható békéhez és stabilitáshoz, és jelentős mértékben hozzájárul az igazi európai integrációs folyamathoz; ösztönzi a szerbiai hatóságokat, hogy szorosan működjenek együtt a volt Jugoszlávia országaival a jogi utódlás rendezetlen problémáinak megoldása érdekében;

| 49. | mély sajnálatát fejezi ki Nikolić elnök 2012. júliusi nyilatkozata miatt, amelyben tagadta a srebrenicai népirtást, és sürgeti, hogy a valódi és tartós megbékélés lehetővé tétele érdekében vegye ismét fontolóra kijelentését és szóhasználatát; megismétli, hogy az 1990-es évek konfliktusai során elkövetett háborús bűntettek és emberi jogi sérelmek egyikét sem szabad tagadni, ideértve a srebrenicai népirtást is, amelyet megállapításaiban és ítéleteiben ilyenként ismert el a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék és a Nemzetközi Bíróság; |
| --- | --- |

49.

mély sajnálatát fejezi ki Nikolić elnök 2012. júliusi nyilatkozata miatt, amelyben tagadta a srebrenicai népirtást, és sürgeti, hogy a valódi és tartós megbékélés lehetővé tétele érdekében vegye ismét fontolóra kijelentését és szóhasználatát; megismétli, hogy az 1990-es évek konfliktusai során elkövetett háborús bűntettek és emberi jogi sérelmek egyikét sem szabad tagadni, ideértve a srebrenicai népirtást is, amelyet megállapításaiban és ítéleteiben ilyenként ismert el a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszék és a Nemzetközi Bíróság;

| 50. | ismételten hangsúlyozza, hogy szilárdan támogatja vízumliberalizációt a nyugat-balkáni országok tekintetében; felhívja Szerbiát és a leginkább érintett uniós tagállamokat, hogy közösen lépjenek fel a csaló menedékkérők ellen; emlékeztet arra, hogy e vízumliberalizáció a legláthatóbb és legkonkrétabb megnyilvánulása az európai integrációs folyamatnak a régióban, és felhívja az említett államokat, hogy tegyenek meg mindent a schengeni országokba való vízummentes utazásokhoz szükséges kritériumok és intézkedések szigorú alkalmazása érdekében; hangsúlyozza, hogy a vízummentesség mellőzése jelentősen visszavetné az annak előnyeit élvező nyugat-balkáni országok csatlakozási folyamatát; megállapítja, hogy Szerbiának jobban együtt kell működnie az uniós tagállamok hatóságaival a csaló menedékkérők kérdésében, többek között reformokat kell elfogadnia és végrehajtania a kisebbségek helyzetének javítása végett, amelyeknek tagjai sokszor visszaéltek a vízummentesség és egyes tagállamok menedékjogi politikája nyújtotta előnyökkel; felhívja a csaló menedékkérők beáramlása által leginkább érintett tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő mechanizmusokat e kérdés kezelésére, mindenekelőtt azzal, hogy „biztonságos származási országoknak” minősítik a nyugat-balkáni országokat; felszólítja ezenkívül az uniós tagállamokat, hogy támogassák Szerbiának a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseit a csaló menedékkérőkkel kapcsolatos emberkereskedelem tekintetében; megjegyzi továbbá, hogy Szerbia egyre inkább a menedékkérők befogadó országává válik, ezért pedig a menedékjogi kérelmek hatékonyabb kezelésére van szükség az országban; hangsúlyozza, hogy szükségesnek tartja, hogy megfelelően tájékoztassák a polgárokat a vízummentes rendszer korlátairól, hogy megakadályozzanak mindenfajta visszaélést a szabad utazással és a vízumliberalizációs politikával kapcsolatban; megállapítja, hogy ez a liberalizáció egyike az ország Unióhoz való közeledése terén a legutóbbi időben tapasztalt legfontosabb előrelépéseknek, és bármiféle felfüggesztés bizonyosan negatív társadalmi, gazdasági és politikai következményekkel járna; |
| --- | --- |

50.

ismételten hangsúlyozza, hogy szilárdan támogatja vízumliberalizációt a nyugat-balkáni országok tekintetében; felhívja Szerbiát és a leginkább érintett uniós tagállamokat, hogy közösen lépjenek fel a csaló menedékkérők ellen; emlékeztet arra, hogy e vízumliberalizáció a legláthatóbb és legkonkrétabb megnyilvánulása az európai integrációs folyamatnak a régióban, és felhívja az említett államokat, hogy tegyenek meg mindent a schengeni országokba való vízummentes utazásokhoz szükséges kritériumok és intézkedések szigorú alkalmazása érdekében; hangsúlyozza, hogy a vízummentesség mellőzése jelentősen visszavetné az annak előnyeit élvező nyugat-balkáni országok csatlakozási folyamatát; megállapítja, hogy Szerbiának jobban együtt kell működnie az uniós tagállamok hatóságaival a csaló menedékkérők kérdésében, többek között reformokat kell elfogadnia és végrehajtania a kisebbségek helyzetének javítása végett, amelyeknek tagjai sokszor visszaéltek a vízummentesség és egyes tagállamok menedékjogi politikája nyújtotta előnyökkel; felhívja a csaló menedékkérők beáramlása által leginkább érintett tagállamokat, hogy fogadjanak el megfelelő mechanizmusokat e kérdés kezelésére, mindenekelőtt azzal, hogy „biztonságos származási országoknak” minősítik a nyugat-balkáni országokat; felszólítja ezenkívül az uniós tagállamokat, hogy támogassák Szerbiának a szervezett bűnözés elleni küzdelem érdekében tett erőfeszítéseit a csaló menedékkérőkkel kapcsolatos emberkereskedelem tekintetében; megjegyzi továbbá, hogy Szerbia egyre inkább a menedékkérők befogadó országává válik, ezért pedig a menedékjogi kérelmek hatékonyabb kezelésére van szükség az országban; hangsúlyozza, hogy szükségesnek tartja, hogy megfelelően tájékoztassák a polgárokat a vízummentes rendszer korlátairól, hogy megakadályozzanak mindenfajta visszaélést a szabad utazással és a vízumliberalizációs politikával kapcsolatban; megállapítja, hogy ez a liberalizáció egyike az ország Unióhoz való közeledése terén a legutóbbi időben tapasztalt legfontosabb előrelépéseknek, és bármiféle felfüggesztés bizonyosan negatív társadalmi, gazdasági és politikai következményekkel járna;

| 51. | hangsúlyozza az aktív és független civilszervezetek központi szerepét az országban zajló demokratikus folyamatok megszilárdítása és megerősítése terén; nyomatékosítja a civilszervezetekkel való párbeszéd jelentőségét és a civil társadalom szereplőinek alapvető szerepét a párbeszéd és a regionális együttműködés fokozásában; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az aktív és független civilszervezetek központi szerepét az országban zajló demokratikus folyamatok megszilárdítása és megerősítése terén; nyomatékosítja a civilszervezetekkel való párbeszéd jelentőségét és a civil társadalom szereplőinek alapvető szerepét a párbeszéd és a regionális együttműködés fokozásában;

| 52. | üdvözli a kormány szorosabb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor felszólít e szervezetek szélesebb körű bevonására a döntéshozatal – többek között a politikák és jogszabályok megalkotása és a hatóságok tevékenységeinek ellenőrzése – terén; felhívja Szerbia kormányát, hogy a csatlakozási folyamat valamennyi szakaszában működjön együtt a civilszervezetekkel, a nem állami szereplőkkel és a szociális partnerekkel, bizonyítva, hogy elkötelezte magát amellett az elv mellett, miszerint a civil társadalomnak szerepet kell juttatni a politika formálásában, mivel ez alapvető fontosságú a folyamat elszámoltathatóságának és nyitottságának szavatolásához; |
| --- | --- |

52.

üdvözli a kormány szorosabb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, ugyanakkor felszólít e szervezetek szélesebb körű bevonására a döntéshozatal – többek között a politikák és jogszabályok megalkotása és a hatóságok tevékenységeinek ellenőrzése – terén; felhívja Szerbia kormányát, hogy a csatlakozási folyamat valamennyi szakaszában működjön együtt a civilszervezetekkel, a nem állami szereplőkkel és a szociális partnerekkel, bizonyítva, hogy elkötelezte magát amellett az elv mellett, miszerint a civil társadalomnak szerepet kell juttatni a politika formálásában, mivel ez alapvető fontosságú a folyamat elszámoltathatóságának és nyitottságának szavatolásához;

| 53. | elsimerését fejezi ki Szerbia kormányának a fegyverek megsemmisítését célzó program folytatásáért; megállapítja, hogy a program sikere fontos tényező az erőszak – még az 1990-es évek háborúskodásaiból örökölt – hagyományának megtörése szempontjából a szerb társadalomban; |
| --- | --- |

53.

elsimerését fejezi ki Szerbia kormányának a fegyverek megsemmisítését célzó program folytatásáért; megállapítja, hogy a program sikere fontos tényező az erőszak – még az 1990-es évek háborúskodásaiból örökölt – hagyományának megtörése szempontjából a szerb társadalomban;

| 54. | örömmel veszi tudomásul Ivica Dačić miniszterelnök hivatalos látogatását Bosznia–Hercegovinába és az ország területi integritásának és szuverenitásának hivatalos támogatását; véleménye szerint a Szerbia által a Republika Srpska hatóságaival fenntartott közvetlen kapcsolatoknak összhangban kell állniuk e kinyilvánított támogatással, és nem –áshatják alá Bosznia–Hercegovina területi integritását, szuverenitását, hatásköreit, valamint az állam intézményeinek hatékony működését; ezzel összefüggésben felszólítja a szerb hatóságokat, hogy tevékenyen támogassanak minden olyan szükséges alkotmányos változtatást, amely elősegítené, hogy a boszniai állami intézmények nagyszabású reformokat hajthassanak végre az európai integrációs folyamat során; |
| --- | --- |

54.

örömmel veszi tudomásul Ivica Dačić miniszterelnök hivatalos látogatását Bosznia–Hercegovinába és az ország területi integritásának és szuverenitásának hivatalos támogatását; véleménye szerint a Szerbia által a Republika Srpska hatóságaival fenntartott közvetlen kapcsolatoknak összhangban kell állniuk e kinyilvánított támogatással, és nem –áshatják alá Bosznia–Hercegovina területi integritását, szuverenitását, hatásköreit, valamint az állam intézményeinek hatékony működését; ezzel összefüggésben felszólítja a szerb hatóságokat, hogy tevékenyen támogassanak minden olyan szükséges alkotmányos változtatást, amely elősegítené, hogy a boszniai állami intézmények nagyszabású reformokat hajthassanak végre az európai integrációs folyamat során;

| 55. | üdvözli a Bulgáriával fenntartott jószomszédi kapcsolatokról szóló szerződés megkötésére irányuló tárgyalások megindításának gondolatát, és reméli, hogy ennek eredményeképpen az eddigieknél pozitívabb fejleményekre kerül majd sor a régióban; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a Bulgáriával fenntartott jószomszédi kapcsolatokról szóló szerződés megkötésére irányuló tárgyalások megindításának gondolatát, és reméli, hogy ennek eredményeképpen az eddigieknél pozitívabb fejleményekre kerül majd sor a régióban;

| 56. | ösztönzi a horvátországi és szerbiai politikai vezetőket, hogy tegyenek erőfeszítéseket egymással fenntartott kapcsolataik javítása érdekében; e tekintetben támogat minden olyan kezdeményezést, amelynek eredménye az együttműködés bővítése és a megbékélés lehet a két ország között; hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok fontosságát az európai integrációt tekintve, és arra ösztönzi mindkét ország hatóságait, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az eltűnt személyek ügyének megoldása érdekében; felhívja mindkét kormányt a határokkal kapcsolatos lezáratlan kérdések megoldására és a menekültek hazatérésének aktív támogatására; |
| --- | --- |

56.

ösztönzi a horvátországi és szerbiai politikai vezetőket, hogy tegyenek erőfeszítéseket egymással fenntartott kapcsolataik javítása érdekében; e tekintetben támogat minden olyan kezdeményezést, amelynek eredménye az együttműködés bővítése és a megbékélés lehet a két ország között; hangsúlyozza a jószomszédi kapcsolatok fontosságát az európai integrációt tekintve, és arra ösztönzi mindkét ország hatóságait, hogy tegyenek további erőfeszítéseket az eltűnt személyek ügyének megoldása érdekében; felhívja mindkét kormányt a határokkal kapcsolatos lezáratlan kérdések megoldására és a menekültek hazatérésének aktív támogatására;

| 57. | örömmel veszi tudomásul, hogy javult Montenegró és Szerbia kapcsolata; szorosabb együttműködésre szólít fel kormányaik között az Unióval kapcsolatos reformok tekintetében, különösen a jogállamiság terén fennálló problémák közös megoldására tett erőfeszítések tekintetében; mindkét kormányt arra ösztönzi, hogy fokozzák a fennmaradó határkérdések rendezésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

57.

örömmel veszi tudomásul, hogy javult Montenegró és Szerbia kapcsolata; szorosabb együttműködésre szólít fel kormányaik között az Unióval kapcsolatos reformok tekintetében, különösen a jogállamiság terén fennálló problémák közös megoldására tett erőfeszítések tekintetében; mindkét kormányt arra ösztönzi, hogy fokozzák a fennmaradó határkérdések rendezésére irányuló erőfeszítéseiket;

| 58. | örömmel veszi tudomásul a Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött, az állampolgárok szabad mozgásáról szóló megállapodást, azon megállapodásokon túlmenően, amelyeket Szerbia a korábbiakban már aláírt; tudomásul veszi és üdvözli Nikolić elnök ajánlatát, hogy a megoldás érdekében közvetítést vállalna a két ország ortodox egyházai között régóta fennálló vitában, az egyház és az állam különállása elvének teljes körű tiszteletben tartásával; felkéri mindkét kormányt, hogy nyissanak meg több ellenőrzőpontot a gyors határátkelés lehetővé tétele érdekében a határ menti területek helyi lakossága számára; |
| --- | --- |

58.

örömmel veszi tudomásul a Szerbia és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság között létrejött, az állampolgárok szabad mozgásáról szóló megállapodást, azon megállapodásokon túlmenően, amelyeket Szerbia a korábbiakban már aláírt; tudomásul veszi és üdvözli Nikolić elnök ajánlatát, hogy a megoldás érdekében közvetítést vállalna a két ország ortodox egyházai között régóta fennálló vitában, az egyház és az állam különállása elvének teljes körű tiszteletben tartásával; felkéri mindkét kormányt, hogy nyissanak meg több ellenőrzőpontot a gyors határátkelés lehetővé tétele érdekében a határ menti területek helyi lakossága számára;

| 59. | örömmel veszi tudomásul a szarajevói folyamatban tett előrelépést és benne Szerbia aktív részvételét; üdvözli a 2012 áprilisában Szarajevóban megrendezett nemzetközi adományozói konferencia eredményét, amelyen Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia megállapodtak a közös regionális lakásprogramról; erőteljesen támogatja a programot és ösztönzi az országok közötti, arra irányuló együttműködést, hogy megoldásokat találjanak a menekültek és a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek problémájára a régióban; valamennyi felet felhívja, hogy a programot indokolatlan késedelem nélkül hajtsák végre; |
| --- | --- |

59.

örömmel veszi tudomásul a szarajevói folyamatban tett előrelépést és benne Szerbia aktív részvételét; üdvözli a 2012 áprilisában Szarajevóban megrendezett nemzetközi adományozói konferencia eredményét, amelyen Bosznia-Hercegovina, Horvátország, Montenegró és Szerbia megállapodtak a közös regionális lakásprogramról; erőteljesen támogatja a programot és ösztönzi az országok közötti, arra irányuló együttműködést, hogy megoldásokat találjanak a menekültek és a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek problémájára a régióban; valamennyi felet felhívja, hogy a programot indokolatlan késedelem nélkül hajtsák végre;

| 60. | sürgeti Szerbiát, hogy tartsa tiszteletben Koszovó területi integritását, és találjon megoldást valamennyi kétoldalú vitás kérdésre, párbeszédet folytatva Pristinával a jószomszédi viszony és a kölcsönös megértés európai szellemében; |
| --- | --- |

60.

sürgeti Szerbiát, hogy tartsa tiszteletben Koszovó területi integritását, és találjon megoldást valamennyi kétoldalú vitás kérdésre, párbeszédet folytatva Pristinával a jószomszédi viszony és a kölcsönös megértés európai szellemében;

| 61. | megállapítja, hogy súlyos gazdaságpolitikai kihívásokkal kell szembenézni; hangsúlyozza, hogy a magas munkanélküliség és az infláció nekilódulása miatt szükség van a vállalkozási környezet javítására; megállapítja, hogy az újabb megszorító intézkedések önmagukban nem, csak növekedést ösztönző politikával együtt lehetnek hatékonyak; |
| --- | --- |

61.

megállapítja, hogy súlyos gazdaságpolitikai kihívásokkal kell szembenézni; hangsúlyozza, hogy a magas munkanélküliség és az infláció nekilódulása miatt szükség van a vállalkozási környezet javítására; megállapítja, hogy az újabb megszorító intézkedések önmagukban nem, csak növekedést ösztönző politikával együtt lehetnek hatékonyak;

| 62. | ösztönzi Szerbiát, hogy fordítson nagyobb figyelmet a vállalkozási környezet további javítására, különösen a magánosításhoz kapcsolódó eljárások és a közbeszerzések terén; |
| --- | --- |

62.

ösztönzi Szerbiát, hogy fordítson nagyobb figyelmet a vállalkozási környezet további javítására, különösen a magánosításhoz kapcsolódó eljárások és a közbeszerzések terén;

| 63. | üdvözli a megújuló energiaforrásokra vonatkozó cselekvési terv ismertetését, amelynek célja olyan konkrét intézkedések meghozatala, amelyek révén Szerbia reményei szerint megvalósítható az ország által az Energiaközösségről szóló szerződés keretében tett kötelezettségvállalás, miszerint 2020-ra megújuló energiaforrásokból fogja fedezni teljes energiafogyasztása 27 %-át; |
| --- | --- |

63.

üdvözli a megújuló energiaforrásokra vonatkozó cselekvési terv ismertetését, amelynek célja olyan konkrét intézkedések meghozatala, amelyek révén Szerbia reményei szerint megvalósítható az ország által az Energiaközösségről szóló szerződés keretében tett kötelezettségvállalás, miszerint 2020-ra megújuló energiaforrásokból fogja fedezni teljes energiafogyasztása 27 %-át;

| 64. | újfent felhívja a figyelmet a történelmi megbékélés fontosságára az 1941–1948-as rémtettekkel kapcsolatban, továbbá hangsúlyozza mind a magyar, mind a szerb elnök eziránti elkötelezettségének fontosságát; |
| --- | --- |

64.

újfent felhívja a figyelmet a történelmi megbékélés fontosságára az 1941–1948-as rémtettekkel kapcsolatban, továbbá hangsúlyozza mind a magyar, mind a szerb elnök eziránti elkötelezettségének fontosságát;

| 65. | a Magyar-Szerb Történész Vegyes Bizottság működésének kétéves történetét előremutató lépésnek tartja a történelem során megélt traumákra vonatkozó kölcsönös megértés és megbékélés folyamatában, és sürgeti a hatóságokat, hogy Szerbia valamennyi szomszédjával kapcsolatban fontolják meg a modell bevezetését; |
| --- | --- |

65.

a Magyar-Szerb Történész Vegyes Bizottság működésének kétéves történetét előremutató lépésnek tartja a történelem során megélt traumákra vonatkozó kölcsönös megértés és megbékélés folyamatában, és sürgeti a hatóságokat, hogy Szerbia valamennyi szomszédjával kapcsolatban fontolják meg a modell bevezetését;

| 66. | üdvözli a Szerbia és Horvátország külügyminiszterei között létrejött azon megállapodást, hogy közös vegyes bizottságot hoznak létre a két ország közötti lezáratlan kérdések megoldására, ideértve a népirtásra vonatkozóan a két ország által egymás ellen felhozott vádakat is; úgy véli, hogy ez jelentős előrelépést jelent az egész régió számára az európai uniós integráció felé vezető úton; ezzel kapcsolatban arra kéri a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket, és erősítse meg az EU által finanszírozott, határokon átnyúló közös projekteket annak érdekében, hogy továbbfejlessze a jószomszédi viszonyt és javítsa a regionális együttműködést; |
| --- | --- |

66.

üdvözli a Szerbia és Horvátország külügyminiszterei között létrejött azon megállapodást, hogy közös vegyes bizottságot hoznak létre a két ország közötti lezáratlan kérdések megoldására, ideértve a népirtásra vonatkozóan a két ország által egymás ellen felhozott vádakat is; úgy véli, hogy ez jelentős előrelépést jelent az egész régió számára az európai uniós integráció felé vezető úton; ezzel kapcsolatban arra kéri a Tanácsot, hogy tegyen lépéseket, és erősítse meg az EU által finanszírozott, határokon átnyúló közös projekteket annak érdekében, hogy továbbfejlessze a jószomszédi viszonyt és javítsa a regionális együttműködést;

| 67. | felhívja Szerbia kormányát – amely 2013 januárjában átveszi az Energiaközösség elnökségét –, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa által 2012. október 18-án Budvában elfogadott energiastratégia összhangba kerüljön az uniós környezetvédelmi normákkal és éghajlat-politikai célkitűzésekkel, egyidejűleg biztosítva valamennyi érdekelt fél – beleértve a civil társadalom szervezeteit is – számára a részvétel lehetőségét a konzultációs folyamatban; |
| --- | --- |

67.

felhívja Szerbia kormányát – amely 2013 januárjában átveszi az Energiaközösség elnökségét –, hogy tegyen meg minden szükséges lépést annak érdekében, hogy az Energiaközösség Miniszteri Tanácsa által 2012. október 18-án Budvában elfogadott energiastratégia összhangba kerüljön az uniós környezetvédelmi normákkal és éghajlat-politikai célkitűzésekkel, egyidejűleg biztosítva valamennyi érdekelt fél – beleértve a civil társadalom szervezeteit is – számára a részvétel lehetőségét a konzultációs folyamatban;

| 68. | kéri a Bizottságot, hogy terjessze ki a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet, hogy az magában foglalja az Energiaközösség országait, mivel ezek az országok, akárcsak az EU a villamos energia és a gáz teljesen integrált belső piacának megvalósítására törekednek, és az EU energiaügyi vívmányait alkalmazzák; |
| --- | --- |

68.

kéri a Bizottságot, hogy terjessze ki a 2050-ig szóló energiaügyi ütemtervet, hogy az magában foglalja az Energiaközösség országait, mivel ezek az országok, akárcsak az EU a villamos energia és a gáz teljesen integrált belső piacának megvalósítására törekednek, és az EU energiaügyi vívmányait alkalmazzák;

| 69. | felhív a fenntartható gazdasági növekedés, a környezetvédelem és a munkahelyteremtés biztosítását célzó gazdaságpolitikák előmozdítására; további erőfeszítésekre hív fel a kkv-k működésének megkönnyítése érdekében, melyeknek köszönhetően növekedhetnek a jövedelmek és – különösen a fiatalok körében – csökkenhet a munkanélküliség magas szintje, valamint bővülhetnek a finanszírozáshoz való hozzáférési lehetőségek; emlékeztet arra, hogy az állami és magánmonopóliumok megléte súlyosan hátráltatja a nyitott piacgazdaságra való áttérést, és felkéri a kormányt, hogy tegyen intézkedéseket felszámolásuk céljából; |
| --- | --- |

69.

felhív a fenntartható gazdasági növekedés, a környezetvédelem és a munkahelyteremtés biztosítását célzó gazdaságpolitikák előmozdítására; további erőfeszítésekre hív fel a kkv-k működésének megkönnyítése érdekében, melyeknek köszönhetően növekedhetnek a jövedelmek és – különösen a fiatalok körében – csökkenhet a munkanélküliség magas szintje, valamint bővülhetnek a finanszírozáshoz való hozzáférési lehetőségek; emlékeztet arra, hogy az állami és magánmonopóliumok megléte súlyosan hátráltatja a nyitott piacgazdaságra való áttérést, és felkéri a kormányt, hogy tegyen intézkedéseket felszámolásuk céljából;

| 70. | felhívja a figyelmet az államadósság szintjének jelentős emelkedésére, valamint a munkanélküliek magas arányára; ösztönzi a kormányt, hogy vezessen be a költségvetési hiány csökkentésére alkalmas intézkedéseket, és dolgozzon ki a leginkább érintett társadalmi csoportokra és a fiatalokra összpontosító foglalkoztatási stratégiát; |
| --- | --- |

70.

felhívja a figyelmet az államadósság szintjének jelentős emelkedésére, valamint a munkanélküliek magas arányára; ösztönzi a kormányt, hogy vezessen be a költségvetési hiány csökkentésére alkalmas intézkedéseket, és dolgozzon ki a leginkább érintett társadalmi csoportokra és a fiatalokra összpontosító foglalkoztatási stratégiát;

| 71. | hangsúlyozza, hogy a globális pénzügyi válság negatív hatással van a társadalomra, különösen a kiszolgáltatott csoportokra; ezért felkéri a hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent a negatív hatások – a szegénység, munkanélküliség, társadalmi kirekesztés – minimalizálására, egyúttal pedig kezeljék és számolják fel azok kiváltó okait; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a globális pénzügyi válság negatív hatással van a társadalomra, különösen a kiszolgáltatott csoportokra; ezért felkéri a hatóságokat, hogy tegyenek meg mindent a negatív hatások – a szegénység, munkanélküliség, társadalmi kirekesztés – minimalizálására, egyúttal pedig kezeljék és számolják fel azok kiváltó okait;

| 72. | hangsúlyozza, hogy Szerbia ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) legfontosabb munkajogi egyezményeit, valamint az átdolgozott Európai Szociális Chartát; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaügyi és szakszervezeti jogok az alkotmányos garanciák ellenére továbbra is korlátozottak, ezért felszólítja Szerbiát e jogok megszilárdítására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szociális párbeszéd továbbra is gyenge, a szociális partnerekkel folytatott konzultáció pedig nem rendszeres; további lépésekre szólít fel a Szociális és Gazdasági Tanács megerősítése érdekében, hogy az aktív szerepet vállalhasson a társadalmi párbeszéd megerősítésében, és aktív konzultációs szerepet tölthessen be a jogalkotás során; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza, hogy Szerbia ratifikálta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) legfontosabb munkajogi egyezményeit, valamint az átdolgozott Európai Szociális Chartát; felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaügyi és szakszervezeti jogok az alkotmányos garanciák ellenére továbbra is korlátozottak, ezért felszólítja Szerbiát e jogok megszilárdítására; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a szociális párbeszéd továbbra is gyenge, a szociális partnerekkel folytatott konzultáció pedig nem rendszeres; további lépésekre szólít fel a Szociális és Gazdasági Tanács megerősítése érdekében, hogy az aktív szerepet vállalhasson a társadalmi párbeszéd megerősítésében, és aktív konzultációs szerepet tölthessen be a jogalkotás során;

| 73. | sajnálattal állapítja meg az előrelépés hiányát a munka- és szakszervezeti jogok terén; felszólítja a hatóságokat, hogy késlekedés nélkül teremtsék meg a valódi társadalmi párbeszéd feltételeit – ami eddig nem történt meg –; továbbá egyszerűsítsék a szakszervezetek bejegyzéséhez szükséges eljárásokat, és segítsék elő a már bejegyzett szakszervezetek elismerését; felhívja a figyelmet a munka törvénykönyvének hiányosságaira, amelyet nem igazítottak hozzá az uniós vívmányokhoz; felhívja továbbá a figyelmet a munkabeszüntetésekről szóló törvényre, amely nem felel meg az EU és az ILO normáinak; ezenfelül rámutat, hogy Szerbiában továbbra is élő probléma a kliensrendszer és a nepotizmus; hangsúlyozza – különösen a közszféra tekintetében – az érdemeken alapuló munkaerő-felvétel és előremenetel fontosságát, valamint azt, hogy elfogadhatatlan a munkavállalók politikai véleményük vagy politikai szervezethez való tartozásuk alapján történő elbocsátása; |
| --- | --- |

73.

sajnálattal állapítja meg az előrelépés hiányát a munka- és szakszervezeti jogok terén; felszólítja a hatóságokat, hogy késlekedés nélkül teremtsék meg a valódi társadalmi párbeszéd feltételeit – ami eddig nem történt meg –; továbbá egyszerűsítsék a szakszervezetek bejegyzéséhez szükséges eljárásokat, és segítsék elő a már bejegyzett szakszervezetek elismerését; felhívja a figyelmet a munka törvénykönyvének hiányosságaira, amelyet nem igazítottak hozzá az uniós vívmányokhoz; felhívja továbbá a figyelmet a munkabeszüntetésekről szóló törvényre, amely nem felel meg az EU és az ILO normáinak; ezenfelül rámutat, hogy Szerbiában továbbra is élő probléma a kliensrendszer és a nepotizmus; hangsúlyozza – különösen a közszféra tekintetében – az érdemeken alapuló munkaerő-felvétel és előremenetel fontosságát, valamint azt, hogy elfogadhatatlan a munkavállalók politikai véleményük vagy politikai szervezethez való tartozásuk alapján történő elbocsátása;

| 74. | üdvözli a Visszaszolgáltatási Ügynökség eddig elvégzett munkáját; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az ügynökségnek rendelkezésre álljon minden szükséges pénzügyi és adminisztratív erőforrás ahhoz, hogy munkáját függetlenül tudja végezni; ösztönzi a természetben történő visszaszolgáltatást minden olyan esetben, amikor ez lehetséges; hangsúlyozza, hogy szükség van a köztulajdon magánérdekű felek általi szisztematikus megszerzésének szabályozására oly módon, hogy összeállítják a köz- és állami vagyonrészek teljes listáját, a föld- és építési törvényt pedig összhangba hozzák az európai normákkal; felhívja a figyelmet rá, hogy a városi földterületek kiemelt célpontját képezik a nem megfelelő jogi eljárások révén történő tulajdonszerzésnek, a szervezett bűnözés résztvevői és magánérdekű felek pedig pénzmosásra veszik igénybe; |
| --- | --- |

74.

üdvözli a Visszaszolgáltatási Ügynökség eddig elvégzett munkáját; felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy az ügynökségnek rendelkezésre álljon minden szükséges pénzügyi és adminisztratív erőforrás ahhoz, hogy munkáját függetlenül tudja végezni; ösztönzi a természetben történő visszaszolgáltatást minden olyan esetben, amikor ez lehetséges; hangsúlyozza, hogy szükség van a köztulajdon magánérdekű felek általi szisztematikus megszerzésének szabályozására oly módon, hogy összeállítják a köz- és állami vagyonrészek teljes listáját, a föld- és építési törvényt pedig összhangba hozzák az európai normákkal; felhívja a figyelmet rá, hogy a városi földterületek kiemelt célpontját képezik a nem megfelelő jogi eljárások révén történő tulajdonszerzésnek, a szervezett bűnözés résztvevői és magánérdekű felek pedig pénzmosásra veszik igénybe;

| 75. | üdvözli „A kultúra európai fővárosa” projekt új szabályozásának elfogadását, mely a 2020–2030 közötti időszakban lehetővé teszi az uniós tagjelölt országok részvételét; üdvözli Belgrád városi hatóságainak kezdeményezését, mellyel elindították a „Belgrád – Európa kulturális fővárosa 2020” kampányt, és ösztönzi az ehhez kapcsolódó projekteket, amelyek kulturálisan közelebb hozzák Belgrádot és Szerbiát az EU-hoz, különös tekintettel a nemzetiségek egymás mellett élésére, a multikulturális megértésre és a vallások közötti párbeszédre; |
| --- | --- |

75.

üdvözli „A kultúra európai fővárosa” projekt új szabályozásának elfogadását, mely a 2020–2030 közötti időszakban lehetővé teszi az uniós tagjelölt országok részvételét; üdvözli Belgrád városi hatóságainak kezdeményezését, mellyel elindították a „Belgrád – Európa kulturális fővárosa 2020” kampányt, és ösztönzi az ehhez kapcsolódó projekteket, amelyek kulturálisan közelebb hozzák Belgrádot és Szerbiát az EU-hoz, különös tekintettel a nemzetiségek egymás mellett élésére, a multikulturális megértésre és a vallások közötti párbeszédre;

| 76. | hangsúlyozza a tömegközlekedés fejlesztésének fontosságát különös tekintettel új vasúti összeköttetések korszerűsítésére vagy létrehozására a fenntartható közlekedési rendszer keretében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e tekintetben és a kombinált szállítás terén is kevés előrehaladás történt; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza a tömegközlekedés fejlesztésének fontosságát különös tekintettel új vasúti összeköttetések korszerűsítésére vagy létrehozására a fenntartható közlekedési rendszer keretében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e tekintetben és a kombinált szállítás terén is kevés előrehaladás történt;

| 77. | különösen sürgeti, hogy a szerbiai hatóságok egyszerűsítsék és gyorsítsák fel a megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó projektek építési engedélyeinek kiadásához, az engedélyezésekhez és a hálózati kapcsolódásokhoz szükséges adminisztratív eljárásokat; |
| --- | --- |

77.

különösen sürgeti, hogy a szerbiai hatóságok egyszerűsítsék és gyorsítsák fel a megújuló energiaforrásokhoz kapcsolódó projektek építési engedélyeinek kiadásához, az engedélyezésekhez és a hálózati kapcsolódásokhoz szükséges adminisztratív eljárásokat;

| 78. | rámutat, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem, különösen a vízgazdálkodás, a természetvédelem és a levegőminőség területén; hangsúlyozza, hogy nem képzelhető el lényeges előrehaladás az adminisztratív képességek megerősítése nélkül, és felhívja Szerbia kormányát, hogy hozza meg az e tekintetben szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

78.

rámutat, hogy jelentős erőfeszítésekre van szükség a környezetvédelem, különösen a vízgazdálkodás, a természetvédelem és a levegőminőség területén; hangsúlyozza, hogy nem képzelhető el lényeges előrehaladás az adminisztratív képességek megerősítése nélkül, és felhívja Szerbia kormányát, hogy hozza meg az e tekintetben szükséges intézkedéseket;

| 79. | sajnálatát fejezi ki a szerb kormány azon döntése miatt, hogy a jelenlegi tejválság leküzdése érdekében a tejben az aflatoxin kilogrammonkénti megengedett szintjét 0,05-ről 0,5 mikrogrammra növeli; sürgeti a szerb hatóságokat, hogy sürgősen kezeljék a tejben lévő aflatoxin-szint emelkedésének eredeti okát, és ennek eredményeként az európai uniós normákkal összhangban csökkentsék annak maximális megengedett szintjét; |
| --- | --- |

79.

sajnálatát fejezi ki a szerb kormány azon döntése miatt, hogy a jelenlegi tejválság leküzdése érdekében a tejben az aflatoxin kilogrammonkénti megengedett szintjét 0,05-ről 0,5 mikrogrammra növeli; sürgeti a szerb hatóságokat, hogy sürgősen kezeljék a tejben lévő aflatoxin-szint emelkedésének eredeti okát, és ennek eredményeként az európai uniós normákkal összhangban csökkentsék annak maximális megengedett szintjét;

| 80. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

80.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint Szerbia kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 80., 2008.3.19., 46. o.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  HL L 334., 2007.12.19., 46. o.

(4)  HL L 336., 2009.12.18., 1. o.

(5)  HL L 163., 2011.6.23., 1. o.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/73

---

P7_TA(2013)0187

Koszovó európai integrációs folyamata

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Koszovó európai integrációs folyamatáról (2012/2867(RSP))

(2016/C 045/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Koszovónak a jogállamisággal kapcsolatban nyújtott segítségéről szóló 18/2012. sz., 2012. október 30-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek az Európai Unió Koszovónak a jogállamisággal kapcsolatban nyújtott segítségéről szóló 18/2012. sz., 2012. október 30-i különjelentésére,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló 2012. október 22-i tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Koszovó uniós programokban való részvételére vonatkozó keretmegállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésére való felhatalmazásáról szóló 2012. október 22-i tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az Európai Unió és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásról szóló megvalósíthatósági tanulmányról szóló 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Koszovó közötti stabilizációs és társulási megállapodásról szóló megvalósíthatósági tanulmányról szóló 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0602),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról (2012–2013) szóló, 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a bővítési stratégiáról és a legfontosabb kihívásokról (2012–2013) szóló, 2012. október 10-i közleményére (COM(2012)0600),

| — | tekintettel a nemzetközi polgári képviselő mandátumának 2012. szeptemberi lejártára és a nemzetközi polgári hivatal 2012 végére esedékes fokozatos felszámolására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi polgári képviselő mandátumának 2012. szeptemberi lejártára és a nemzetközi polgári hivatal 2012 végére esedékes fokozatos felszámolására,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek ideiglenes koszovói közigazgatási missziója folyamatban lévő tevékenységeiről és az azokkal kapcsolatos fejleményekről szóló jelentéseire, nevezetesen a legutóbbi, 2012. november 8-i jelentésére, mely a 2012. július 16-tóloktóber 15-éig terjedő időszakkal foglalkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az Egyesült Nemzetek ideiglenes koszovói közigazgatási missziója folyamatban lévő tevékenységeiről és az azokkal kapcsolatos fejleményekről szóló jelentéseire, nevezetesen a legutóbbi, 2012. november 8-i jelentésére, mely a 2012. július 16-tóloktóber 15-éig terjedő időszakkal foglalkozik,

| — | tekintettel az Európai Unióval megkötendő, az EULEX megbízatásának 2014 júniusáig való meghosszabbításáról szóló megállapodás koszovói nemzetgyűlés általi 2012. szeptember 7-i ratifikálására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióval megkötendő, az EULEX megbízatásának 2014 júniusáig való meghosszabbításáról szóló megállapodás koszovói nemzetgyűlés általi 2012. szeptember 7-i ratifikálására,

| — | tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX Kosovo) szóló, a 2009. június 9-i 2009/445/KKBP tanácsi együttes fellépéssel, a 2010. június 8-i 2010/322/KKBP tanácsi határozattal és a 2012. június 5-i 2012/291/KKBP tanácsi határozattal módosított, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió koszovói jogállamiság-missziójáról (EULEX Kosovo) szóló, a 2009. június 9-i 2009/445/KKBP tanácsi együttes fellépéssel, a 2010. június 8-i 2010/322/KKBP tanácsi határozattal és a 2012. június 5-i 2012/291/KKBP tanácsi határozattal módosított, 2008. február 4-i 2008/124/KKBP tanácsi együttes fellépésre,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozzák és megerősítik, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül, üdvözölve a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd 2012 januári megindítását és a vízumliberalizációs menetrend 2012 júniusi ismertetését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2009. december 7-i, 2010. december 14-i és 2011. december 5-i ülésének következtetéseire, amelyek hangsúlyozzák és megerősítik, hogy – a tagállamok által az ország státusza vonatkozásában kialakított álláspont sérelme nélkül – Koszovó számára is kilátásba kell helyezni az esetleges vízumliberalizációt, amint valamennyi feltétel teljesül, üdvözölve a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd 2012 januári megindítását és a vízumliberalizációs menetrend 2012 júniusi ismertetését,

| — | tekintettel a 2012. május 30-án megindított, jogállamiságról szóló strukturált párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. május 30-án megindított, jogállamiságról szóló strukturált párbeszédre,

| — | tekintettel az elnöki hivatalnak alárendelt, 2012 márciusában megnyitott európai integráció országos tanácsra, amely magas szintű koordinációs testületként működik azzal a céllal, hogy konszenzust alakítson ki az európai menetrendről egy befogadó jellegű, pártokon átívelő megközelítés révén, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elnöki hivatalnak alárendelt, 2012 márciusában megnyitott európai integráció országos tanácsra, amely magas szintű koordinációs testületként működik azzal a céllal, hogy konszenzust alakítson ki az európai menetrendről egy befogadó jellegű, pártokon átívelő megközelítés révén,

| — | tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló 2012. február 28-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bővítésről, valamint a stabilizációs és társulási folyamatról szóló 2012. február 28-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára (1), amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1244-es számú határozatára (1999), a Nemzetközi Bíróság (NB) 2010. július 22-i tanácsadó véleményére Koszovó függetlensége egyoldalú kinyilvánításának a nemzetközi joggal való összhangjáról, és az ENSZ Közgyűlésének 2010. szeptember 9-i határozatára (1), amely elismerte az NB véleményének tartalmát, és üdvözölte az Unió készségét a Belgrád és Pristina közötti párbeszéd elősegítésére,

| — | tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) koszovói missziójának „A tisztességes eljáráshoz való jogok a választásokkal kapcsolatos esetekben” című, 2012 októberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) koszovói missziójának „A tisztességes eljáráshoz való jogok a választásokkal kapcsolatos esetekben” című, 2012 októberi jelentésére,

| — | tekintettel a 2008. május 28–29-i, 2009. április 6–7-i, 2010. június 22–23-i és 2011. május 20-i EP–Koszovó parlamentközi ülések közös nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2008. május 28–29-i, 2009. április 6–7-i, 2010. június 22–23-i és 2011. május 20-i EP–Koszovó parlamentközi ülések közös nyilatkozataira,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a felügyelt függetlenség szakaszának lezárása fontos lépés Koszovó számára és megerősíti a koszovói hatóságok arra irányuló felelősségét, hogy az európai integráció felé vezető reformok terén előrelépjenek és azokat végrehajtsák; |
| --- | --- |

A.

mivel a felügyelt függetlenség szakaszának lezárása fontos lépés Koszovó számára és megerősíti a koszovói hatóságok arra irányuló felelősségét, hogy az európai integráció felé vezető reformok terén előrelépjenek és azokat végrehajtsák;

| B. | mivel az ENSZ 193 tagállama közül 98, köztük az EU 27 tagállamából 22 ország, elismeri Koszovó függetlenségét; |
| --- | --- |

B.

mivel az ENSZ 193 tagállama közül 98, köztük az EU 27 tagállamából 22 ország, elismeri Koszovó függetlenségét;

| C. | mivel valamennyi uniós tagállam támogatja a Koszovó jövőjéről szóló európai elképzelést, összhangban a nyugat-balkáni régió egészére vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal és a tagállamok Koszovó státuszára vonatkozó álláspontjának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

C.

mivel valamennyi uniós tagállam támogatja a Koszovó jövőjéről szóló európai elképzelést, összhangban a nyugat-balkáni régió egészére vonatkozó uniós kötelezettségvállalásokkal és a tagállamok Koszovó státuszára vonatkozó álláspontjának sérelme nélkül;

| D. | mivel a Belgrád és Pristina közti magas szintű párbeszéd újraindítása fontos lépés a két flk közötti kapcsolatok normalizálása felé, feltéve, ha a felek ténylegesen és építő módon eredményorientált tárgyalásokat folytatnak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Belgrád és Pristina közti magas szintű párbeszéd újraindítása fontos lépés a két flk közötti kapcsolatok normalizálása felé, feltéve, ha a felek ténylegesen és építő módon eredményorientált tárgyalásokat folytatnak;

| E. | mivel a jószomszédi kapcsolatok elengedhetetlenek a térség biztonsága és stabilitása szempontjából; |
| --- | --- |

E.

mivel a jószomszédi kapcsolatok elengedhetetlenek a térség biztonsága és stabilitása szempontjából;

| F. | mivel az EU és Koszovó közti kapcsolatok terén jelentős előrelépésre került sor, ilyen többek közt a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának közzététele és a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd és a jogállamisággal kapcsolatos strukturált párbeszéd elindítása; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU és Koszovó közti kapcsolatok terén jelentős előrelépésre került sor, ilyen többek közt a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának közzététele és a vízumokkal kapcsolatos párbeszéd és a jogállamisággal kapcsolatos strukturált párbeszéd elindítása;

| G. | mivel Koszovó európai perspektívája erőteljes ösztönzést jelent a szükséges reformok végrehajtásához; |
| --- | --- |

G.

mivel Koszovó európai perspektívája erőteljes ösztönzést jelent a szükséges reformok végrehajtásához;

| H. | mivel a jogállamiság tartós gyengesége késlelteti a demokrácia felépítését és árt a gazdaságnak, aláásva a hosszú távú fejlődést; |
| --- | --- |

H.

mivel a jogállamiság tartós gyengesége késlelteti a demokrácia felépítését és árt a gazdaságnak, aláásva a hosszú távú fejlődést;

| I. | mivel az EULEX-misszió kiemelt prioritásai egyike a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a háborús bűnök felderítése és a bűnösök büntetőjogi felelősségre vonása; |
| --- | --- |

I.

mivel az EULEX-misszió kiemelt prioritásai egyike a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelem, valamint a háborús bűnök felderítése és a bűnösök büntetőjogi felelősségre vonása;

| 1. | üdvözli a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának eredményét, miszerint akkor is lehetséges a stabilizációs és társulási megállapodás megkötése, ha a tagállamok különböző módon ítélik meg Koszovó jogállásának kérdését, feltéve, hogy Koszovó megfelel bizonyos alapvető feltételeknek; arra ösztönzi Koszovót, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a szóban forgó megvalósíthatósági tanulmányban azonosított rövid távú célkitűzések elérésére; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság megvalósíthatósági tanulmányának eredményét, miszerint akkor is lehetséges a stabilizációs és társulási megállapodás megkötése, ha a tagállamok különböző módon ítélik meg Koszovó jogállásának kérdését, feltéve, hogy Koszovó megfelel bizonyos alapvető feltételeknek; arra ösztönzi Koszovót, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a szóban forgó megvalósíthatósági tanulmányban azonosított rövid távú célkitűzések elérésére;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás megkötése fontos lépés Koszovónak az európai struktúrákba való jövőbeli integrációja és végül uniós tagsága felé; meg van győződve arról, hogy ez a megállapodás olyan, új lehetőségeket teremt, amelyek megerősítik a jószomszédi együttműködést és Koszovó regionális integrációját; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási megállapodás megkötése fontos lépés Koszovónak az európai struktúrákba való jövőbeli integrációja és végül uniós tagsága felé; meg van győződve arról, hogy ez a megállapodás olyan, új lehetőségeket teremt, amelyek megerősítik a jószomszédi együttműködést és Koszovó regionális integrációját;

| 3. | mindazonáltal arra ösztönzi azt az öt tagállamot, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ismerjék el Koszovót és felkéri e tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent polgáraik és a koszovói polgárok közti gazdasági, társadalmi, politikai és diplomáciai kapcsolatok elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

3.

mindazonáltal arra ösztönzi azt az öt tagállamot, amelyek ezt még nem tették meg, hogy ismerjék el Koszovót és felkéri e tagállamokat, hogy tegyenek meg mindent polgáraik és a koszovói polgárok közti gazdasági, társadalmi, politikai és diplomáciai kapcsolatok elősegítése érdekében;

| 4. | tudomásul veszi a felügyelt függetlenség szakaszának 2012. szeptember 10-én való lezárulását, miután a nemzetközi irányítócsoport 2012. július 2-én úgy ítélte meg, hogy a Koszovó jogállására vonatkozó átfogó rendezési javaslat lényegében végrehajtásra került; üdvözli a nemzetközi polgári képviselő mandátumának lejártát és az EU különleges képviselő/uniós kirendeltségvezető eddigi munkáját; |
| --- | --- |

4.

tudomásul veszi a felügyelt függetlenség szakaszának 2012. szeptember 10-én való lezárulását, miután a nemzetközi irányítócsoport 2012. július 2-én úgy ítélte meg, hogy a Koszovó jogállására vonatkozó átfogó rendezési javaslat lényegében végrehajtásra került; üdvözli a nemzetközi polgári képviselő mandátumának lejártát és az EU különleges képviselő/uniós kirendeltségvezető eddigi munkáját;

| 5. | üdvözli a Belgrád és Pristina közti új, magas szintű párbeszédet, melyet Catherine Ashton, Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kezdeményezett és segített elő, mivel az új lendületet adott a két fél közötti párbeszédnek; felszólít az eddig megkötött megállapodások és különösen az integrált határigazgatásról szóló megállapodás teljes körű végrehajtására, valamint a megállapodásban foglaltak szerint ellenőrző pontoknak a felek közös határain való felállítására; az ebbe az irányba tett fontos lépésként üdvözli egy koszovói összekötő tisztviselő Belgrádba való kinevezését; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a Belgrád és Pristina közti új, magas szintű párbeszédet, melyet Catherine Ashton, Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője kezdeményezett és segített elő, mivel az új lendületet adott a két fél közötti párbeszédnek; felszólít az eddig megkötött megállapodások és különösen az integrált határigazgatásról szóló megállapodás teljes körű végrehajtására, valamint a megállapodásban foglaltak szerint ellenőrző pontoknak a felek közös határain való felállítására; az ebbe az irányba tett fontos lépésként üdvözli egy koszovói összekötő tisztviselő Belgrádba való kinevezését;

| 6. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Belgrád és Pristina közötti, magas szintű párbeszéd 9. fordulója a szerb önkormányzatok közösségének hatáskörével kapcsolatos átfogó megállapodás nélkül zárult le; felhívja mindkét felet, hogy folytassák és fokozzák a párbeszédet egy valamennyi lezáratlan ügy tekintetében kölcsönösen elfogadható és fenntartható megoldás érdekében; hangsúlyozza, hogy a kapcsolatok normalizálása Szerbia és Koszovó elsődleges érdeke, és kulcsfontosságú lépés a megakadt európai integrációs folyamat feloldása felé; |
| --- | --- |

6.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Belgrád és Pristina közötti, magas szintű párbeszéd 9. fordulója a szerb önkormányzatok közösségének hatáskörével kapcsolatos átfogó megállapodás nélkül zárult le; felhívja mindkét felet, hogy folytassák és fokozzák a párbeszédet egy valamennyi lezáratlan ügy tekintetében kölcsönösen elfogadható és fenntartható megoldás érdekében; hangsúlyozza, hogy a kapcsolatok normalizálása Szerbia és Koszovó elsődleges érdeke, és kulcsfontosságú lépés a megakadt európai integrációs folyamat feloldása felé;

| 7. | hangsúlyozza a Belgrád és Pristina közti párbeszéd eredményeire vonatkozó kommunikáció jelentős átláthatóságának, valamint az érintett parlamentek és civil társadalom bevonásának szükségességét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Koszovó és Szerbia közti tárgyalásokat lebonyolító tárgyalóknak bizalomépítő intézkedéseket kell hozniuk, és ki kell kérniük a polgárok véleményét; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza a Belgrád és Pristina közti párbeszéd eredményeire vonatkozó kommunikáció jelentős átláthatóságának, valamint az érintett parlamentek és civil társadalom bevonásának szükségességét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a Koszovó és Szerbia közti tárgyalásokat lebonyolító tárgyalóknak bizalomépítő intézkedéseket kell hozniuk, és ki kell kérniük a polgárok véleményét;

| 8. | ismét hangsúlyozza, hogy Koszovó vagy a Nyugat-Balkán bármely más országának felosztása ellentétes az európai integráció szellemével; megismétli Koszovó területi egysége és a még meg nem oldott vitás ügyek közös megegyezésen alapuló megoldása melletti állásfoglalását; felhívja valamennyi érintett felet, hogy vegyen részt építő módon az EU által elősegített párbeszédben, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely feszültségeket kelthet a régióban; |
| --- | --- |

8.

ismét hangsúlyozza, hogy Koszovó vagy a Nyugat-Balkán bármely más országának felosztása ellentétes az európai integráció szellemével; megismétli Koszovó területi egysége és a még meg nem oldott vitás ügyek közös megegyezésen alapuló megoldása melletti állásfoglalását; felhívja valamennyi érintett felet, hogy vegyen részt építő módon az EU által elősegített párbeszédben, és tartózkodjon minden olyan fellépéstől, amely feszültségeket kelthet a régióban;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a megbékélési folyamattal kapcsolatban helyi felelősségvállalásra van szükség; úgy véli, hogy a koszovói hatóságoknak – különösen északon – további lépéseket kell tenniük a szerb kisebbség megszólítására, annak széleskörű társadalmi integrációja valamint azon alkotmányos elv maradéktalan érvényesítése érdekében, amely szerint a szerbek jogosultak valamennyi hivatalos szolgáltatást saját nyelvükön igénybe venni; ugyanakkor úgy véli, hogy fokozni kell a koszovói szerbek közti együttműködést, valamint hogy az Európai Bizottságnak támogatnia kell a kapcsolódó projekteket, és elő kell mozdítania az emberek közti kapcsolatokat; arra ösztönzi a koszovói szerbeket és politikai képviselőiket, hogy éljenek a koszovói alkotmány által kínált valamennyi lehetőséggel annak érdekében, hogy építő szerepet játsszanak a politikában és a társadalomban; kedvező lépésnek tekinti az igazgatási hivatal észak-mitrovicai megnyitását; ugyanakkor megjegyzi, hogy Észak-Mitrovicában számos civil társadalmi aktivista a korábbinál kevesebb szabadságot élvez munkájában, és az elmúlt évek során a nacionalizmus általános erősödése tapasztalható; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a megbékélési folyamattal kapcsolatban helyi felelősségvállalásra van szükség; úgy véli, hogy a koszovói hatóságoknak – különösen északon – további lépéseket kell tenniük a szerb kisebbség megszólítására, annak széleskörű társadalmi integrációja valamint azon alkotmányos elv maradéktalan érvényesítése érdekében, amely szerint a szerbek jogosultak valamennyi hivatalos szolgáltatást saját nyelvükön igénybe venni; ugyanakkor úgy véli, hogy fokozni kell a koszovói szerbek közti együttműködést, valamint hogy az Európai Bizottságnak támogatnia kell a kapcsolódó projekteket, és elő kell mozdítania az emberek közti kapcsolatokat; arra ösztönzi a koszovói szerbeket és politikai képviselőiket, hogy éljenek a koszovói alkotmány által kínált valamennyi lehetőséggel annak érdekében, hogy építő szerepet játsszanak a politikában és a társadalomban; kedvező lépésnek tekinti az igazgatási hivatal észak-mitrovicai megnyitását; ugyanakkor megjegyzi, hogy Észak-Mitrovicában számos civil társadalmi aktivista a korábbinál kevesebb szabadságot élvez munkájában, és az elmúlt évek során a nacionalizmus általános erősödése tapasztalható;

| 10. | felszólít az Észak-Koszovóban működtetett iskolák és kórházak finanszírozásának teljes mértékű átláthatóságára, összhangban az Ahtisaari-terv rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

10.

felszólít az Észak-Koszovóban működtetett iskolák és kórházak finanszírozásának teljes mértékű átláthatóságára, összhangban az Ahtisaari-terv rendelkezéseivel;

| 11. | sajnálatosnak tartja két szerb temető megrongálását, és sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy állítsák íróság elé e gyalázatos tettek elkövetőit; |
| --- | --- |

11.

sajnálatosnak tartja két szerb temető megrongálását, és sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy állítsák íróság elé e gyalázatos tettek elkövetőit;

| 12. | felhívja a koszovói hatóságokat és az EULEX-et, hogy tegyenek lépéseket egy rendezési terv elkészítése érdekében, és északon is maradéktalanul hajtsák végre a decentralizációs folyamatot a helyi hatóságok működésének javítása érdekében, a koszovói alkotmánynak megfelelően; |
| --- | --- |

12.

felhívja a koszovói hatóságokat és az EULEX-et, hogy tegyenek lépéseket egy rendezési terv elkészítése érdekében, és északon is maradéktalanul hajtsák végre a decentralizációs folyamatot a helyi hatóságok működésének javítása érdekében, a koszovói alkotmánynak megfelelően;

| 13. | üdvözli a Regionális Együttműködési Tanács igazgatótanácsának döntését, melyben Koszovót szervezetének tagjává fogadja; úgy véli, hogy ez fontos előrelépés az ország regionális és európai integrációjának irányába; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Regionális Együttműködési Tanács igazgatótanácsának döntését, melyben Koszovót szervezetének tagjává fogadja; úgy véli, hogy ez fontos előrelépés az ország regionális és európai integrációjának irányába;

| 14. | üdvözli az EULEX megbízatásának felülvizsgálatát és meghosszabbítását, és Bernd Borchardt misszióvezetővé való kinevezését; úgy véli, hogy a koszovói jogállamisághoz nyújtott uniós segítséggel kapcsolatos számvevőszéki jelentés rendkívül fontos kérdéseket vet fel, különösen az ilyen segítség hatékonysága, a magas szinten elkövetett korrupció, a szervezett bűnözés és a világosan azonosított célkitűzések tekintetében; támogatja a szóban forgó jelentésben foglalt elemzést és ajánlásokat, és valamennyi érintett résztvevőt felszólít ezek végrehajtására, ezáltal javítva az uniós segítségnyújtás hatékonyságát; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az EULEX megbízatásának felülvizsgálatát és meghosszabbítását, és Bernd Borchardt misszióvezetővé való kinevezését; úgy véli, hogy a koszovói jogállamisághoz nyújtott uniós segítséggel kapcsolatos számvevőszéki jelentés rendkívül fontos kérdéseket vet fel, különösen az ilyen segítség hatékonysága, a magas szinten elkövetett korrupció, a szervezett bűnözés és a világosan azonosított célkitűzések tekintetében; támogatja a szóban forgó jelentésben foglalt elemzést és ajánlásokat, és valamennyi érintett résztvevőt felszólít ezek végrehajtására, ezáltal javítva az uniós segítségnyújtás hatékonyságát;

| 15. | hangsúlyozza az EULEX sikerének jelentőségét mind Koszovó fenntartható fejlődése, mind intézményei konszolidációja és Koszovó stabilitása szempontjából; fontosnak tartja, hogy Koszovó fokozza az EULEX-szel folytatott szoros együttműködését, és támogassa az EULEX munkáját a megbízatása körébe tartozó minden területen; hangsúlyozza, hogy az EULEX-nek sürgősen foglalkoznia kell a munkája átláthatósága és elszámoltathatósága iránt felmerült igénnyel, és egy hatékony és átlátható rendszer az EULEX struktúráin belüli létrehozására szólít fel a polgárok és a civil társadalom képviselői panaszainak figyelembevételére; arra ösztönzi az EULEX-et, hogy küldetésének eredményeit jobban kommunikálja a koszovói polgárok felé, és törekedjen arra, hogy növelje a misszió iránti bizalmat, valamint figyeljen oda a polgárok elvárásaira; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza az EULEX sikerének jelentőségét mind Koszovó fenntartható fejlődése, mind intézményei konszolidációja és Koszovó stabilitása szempontjából; fontosnak tartja, hogy Koszovó fokozza az EULEX-szel folytatott szoros együttműködését, és támogassa az EULEX munkáját a megbízatása körébe tartozó minden területen; hangsúlyozza, hogy az EULEX-nek sürgősen foglalkoznia kell a munkája átláthatósága és elszámoltathatósága iránt felmerült igénnyel, és egy hatékony és átlátható rendszer az EULEX struktúráin belüli létrehozására szólít fel a polgárok és a civil társadalom képviselői panaszainak figyelembevételére; arra ösztönzi az EULEX-et, hogy küldetésének eredményeit jobban kommunikálja a koszovói polgárok felé, és törekedjen arra, hogy növelje a misszió iránti bizalmat, valamint figyeljen oda a polgárok elvárásaira;

| 16. | hangsúlyozza az EULEX keretében folytatott hatékony belső irányítás, koordináció és együttműködés fontosságát; felhívja az EULEX-et, hogy újítsa meg és fokozza a jogállamiság javítására irányuló erőfeszítéseit Koszovóban, és végrehajtói hatáskörei gyakorlásának középpontjába a magas szinten elkövetett korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépést állítsa; hangsúlyozza az EULEX felelősségét végrehajtó hatáskörei, valamint megfigyelésre, útmutatásra és tanácsadásra vonatkozó megbízatása tekintetében; kéri az uniós tagállamokat különösen az EULEX minőség, időtartam és a nemek közti egyenlőség szempontjából megfelelő személyi állománnyal való ellátásának biztosítására, valamint arra, hogy a személyi állomány összetétele tükrözze a tényleges szükségleteket; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza az EULEX keretében folytatott hatékony belső irányítás, koordináció és együttműködés fontosságát; felhívja az EULEX-et, hogy újítsa meg és fokozza a jogállamiság javítására irányuló erőfeszítéseit Koszovóban, és végrehajtói hatáskörei gyakorlásának középpontjába a magas szinten elkövetett korrupció és a szervezett bűnözés elleni fellépést állítsa; hangsúlyozza az EULEX felelősségét végrehajtó hatáskörei, valamint megfigyelésre, útmutatásra és tanácsadásra vonatkozó megbízatása tekintetében; kéri az uniós tagállamokat különösen az EULEX minőség, időtartam és a nemek közti egyenlőség szempontjából megfelelő személyi állománnyal való ellátásának biztosítására, valamint arra, hogy a személyi állomány összetétele tükrözze a tényleges szükségleteket;

| 17. | támogatja az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2010 decemberi jelentését követően létrehozott különleges vizsgálótestületet; úgy véli, hogy a szóban forgó jelentés valamennyi állításának alapos vizsgálata Koszovó érdeke; felhívja a koszovói hatóságokat és a szomszédos országok hatóságait, hogy teljes mértékben működjenek együtt a különleges vizsgálótestülettel és támogassák annak munkáját; |
| --- | --- |

17.

támogatja az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2010 decemberi jelentését követően létrehozott különleges vizsgálótestületet; úgy véli, hogy a szóban forgó jelentés valamennyi állításának alapos vizsgálata Koszovó érdeke; felhívja a koszovói hatóságokat és a szomszédos országok hatóságait, hogy teljes mértékben működjenek együtt a különleges vizsgálótestülettel és támogassák annak munkáját;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a segítségnyújtás terén a tagállamok, uniós intézmények és egyéb nemzetközi adományozók közt nagyobb együttműködésre és a tevékenységek jobb összehangolására van szükség a tevékenységek közötti átfedések elkerülése és a hatékony erőforrás-gazdálkodás biztosítása érdekében; üdvözli, hogy 2012 decemberétől Koszovó az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tagja; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a segítségnyújtás terén a tagállamok, uniós intézmények és egyéb nemzetközi adományozók közt nagyobb együttműködésre és a tevékenységek jobb összehangolására van szükség a tevékenységek közötti átfedések elkerülése és a hatékony erőforrás-gazdálkodás biztosítása érdekében; üdvözli, hogy 2012 decemberétől Koszovó az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tagja;

| 19. | arra ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy további gazdasági reformokkal és a befektetési környezet javítása révén fokozott erővel lépjenek fel a nagyarányú munkanélküliség és szegénység ellen az országban; |
| --- | --- |

19.

arra ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy további gazdasági reformokkal és a befektetési környezet javítása révén fokozott erővel lépjenek fel a nagyarányú munkanélküliség és szegénység ellen az országban;

| 20. | üdvözli a vízumkérdésről szóló párbeszéd elindítását és a vízumliberalizációs ütemterv 2012 júniusában való átadását; sürgeti az ütemterv gyors és szigorú végrehajtását; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tájékoztassák rendszeresen a Parlamentet az e téren elért eredményekről; |
| --- | --- |

20.

üdvözli a vízumkérdésről szóló párbeszéd elindítását és a vízumliberalizációs ütemterv 2012 júniusában való átadását; sürgeti az ütemterv gyors és szigorú végrehajtását; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tájékoztassák rendszeresen a Parlamentet az e téren elért eredményekről;

| 21. | felhívja a koszovói hatóságokat, hogy teljesítsék a négy rövid távú prioritást, melyek a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének kritériumai a jogállamiság, a kisebbségek, az adminisztratív kapacitások és a kereskedelem vonatkozásában, valamint hogy fokozzák a tárgyalásokhoz szükséges adminisztratív kapacitásaikat, különösen a Kereskedelemi Minisztérium átszervezésének folytatása révén; |
| --- | --- |

21.

felhívja a koszovói hatóságokat, hogy teljesítsék a négy rövid távú prioritást, melyek a stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások megkezdésének kritériumai a jogállamiság, a kisebbségek, az adminisztratív kapacitások és a kereskedelem vonatkozásában, valamint hogy fokozzák a tárgyalásokhoz szükséges adminisztratív kapacitásaikat, különösen a Kereskedelemi Minisztérium átszervezésének folytatása révén;

| 22. | sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy fokozzák elkötelezettségüket és mutassanak politikai akaratot a jogállamiság megerősítésére, különösen oly módon, hogy bizonyítják a szervezett bűnözés és a korrupció elleni fellépésüket; érdeklődéssel veszi tudomásul a jogállamiságról szóló strukturált párbeszéd megindítását, mely a jogállamiság vonatkozásában tett előrelépés nyomon követésének magas szintű fóruma; kéri a koszovói hatóságokat, hogy hagyjanak fel azzal a gyakorlattal, miszerint Koszovó függetlensége kikiáltásának évfordulóján jelentős számú elítélt bűnözőt részesítenek amnesztiában, valamint hogy alkalmazzanak szigorúbb kritériumokat az ilyen jellegű amnesztiák vonatkozásában, minden esetben betartva a hatalmi ágak szétválasztásának elvét; |
| --- | --- |

22.

sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy fokozzák elkötelezettségüket és mutassanak politikai akaratot a jogállamiság megerősítésére, különösen oly módon, hogy bizonyítják a szervezett bűnözés és a korrupció elleni fellépésüket; érdeklődéssel veszi tudomásul a jogállamiságról szóló strukturált párbeszéd megindítását, mely a jogállamiság vonatkozásában tett előrelépés nyomon követésének magas szintű fóruma; kéri a koszovói hatóságokat, hogy hagyjanak fel azzal a gyakorlattal, miszerint Koszovó függetlensége kikiáltásának évfordulóján jelentős számú elítélt bűnözőt részesítenek amnesztiában, valamint hogy alkalmazzanak szigorúbb kritériumokat az ilyen jellegű amnesztiák vonatkozásában, minden esetben betartva a hatalmi ágak szétválasztásának elvét;

| 23. | sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét, javítsák hatékonyságát, elszámoltathatóságát és pártatlanságát, valamint hogy mind tetteikben, mind nyilvános nyilatkozataikban tartsák tiszteletben az igazságszolgáltatás függetlenségét, beleértve a közszereplőkkel kapcsolatos nyomozás vagy ezek letartóztatása esetén, valamint hogy tartsák tiszteletben az EULEX mandátumát és ne akadályozzák végrehajtói hatásköreinek gyakorlásában; |
| --- | --- |

23.

sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék az igazságszolgáltatási rendszer függetlenségét, javítsák hatékonyságát, elszámoltathatóságát és pártatlanságát, valamint hogy mind tetteikben, mind nyilvános nyilatkozataikban tartsák tiszteletben az igazságszolgáltatás függetlenségét, beleértve a közszereplőkkel kapcsolatos nyomozás vagy ezek letartóztatása esetén, valamint hogy tartsák tiszteletben az EULEX mandátumát és ne akadályozzák végrehajtói hatásköreinek gyakorlásában;

| 24. | aggodalommal tölti el, hogy nem tapasztalható jelentős előrelépés a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc terén; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy mutassanak valódi politikai akaratot és bátorságot a magas szintű korrupció leküzdésére, és tegyenek tanúbizonyságot nagyobb átláthatóságról és hatékonyabb kormányzásról, egyebek mellett a koszovói rendőri erők és igazságügyi hatóságok közötti koordináció révén; ismételten aggodalmát fejezi ki a szervezett bűnözés Észak-Koszovóban való markáns jelenléte miatt, tudomásul veszi, hogy a kormány korrupcióellenes stratégiát fogadott el, és úgy véli, hogy Koszovónak komolyan el kell köteleznie magát e stratégia elfogadása és végrehajtása mellett; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Koszovó államként való elismerésének hiánya miatt az Europol és az Interpol nem vesz részt teljes mértékben az ez irányú tevékenységekben, és felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő az EULEX, az Europol és az Interpol közti jobb együttműködést, valamint hogy keressenek lehetőségeket arra, hogy Koszovót mind az Europolba, mint az Interpolba – legalább megfigyelői státuszban – bevonják; |
| --- | --- |

24.

aggodalommal tölti el, hogy nem tapasztalható jelentős előrelépés a korrupció és a szervezett bűnözés elleni harc terén; felhívja a koszovói hatóságokat, hogy mutassanak valódi politikai akaratot és bátorságot a magas szintű korrupció leküzdésére, és tegyenek tanúbizonyságot nagyobb átláthatóságról és hatékonyabb kormányzásról, egyebek mellett a koszovói rendőri erők és igazságügyi hatóságok közötti koordináció révén; ismételten aggodalmát fejezi ki a szervezett bűnözés Észak-Koszovóban való markáns jelenléte miatt, tudomásul veszi, hogy a kormány korrupcióellenes stratégiát fogadott el, és úgy véli, hogy Koszovónak komolyan el kell köteleznie magát e stratégia elfogadása és végrehajtása mellett; aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Koszovó államként való elismerésének hiánya miatt az Europol és az Interpol nem vesz részt teljes mértékben az ez irányú tevékenységekben, és felhívja a tagállamokat, hogy segítsék elő az EULEX, az Europol és az Interpol közti jobb együttműködést, valamint hogy keressenek lehetőségeket arra, hogy Koszovót mind az Europolba, mint az Interpolba – legalább megfigyelői státuszban – bevonják;

| 25. | ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentése számos olyan esetet említ, amikor a koszovói hatóságok elutasították az európai uniós intézmények vagy a területtel foglalkozó, az EU által finanszírozott szakértők tanácsait és ajánlásait, különösen a korrupció elleni harc terén; megjegyzi, hogy a Koszovóban jelen lévő szervezett bűnözés jelentős fenyegetést jelent, és azt megkönnyíti a büntetlenség, a bírói és bűnüldöző hatóságok munkájába való gyakori politikai beavatkozás és a magas szinten elkövetett korrupció; |
| --- | --- |

25.

ezzel kapcsolatban megjegyzi, hogy a Számvevőszék jelentése számos olyan esetet említ, amikor a koszovói hatóságok elutasították az európai uniós intézmények vagy a területtel foglalkozó, az EU által finanszírozott szakértők tanácsait és ajánlásait, különösen a korrupció elleni harc terén; megjegyzi, hogy a Koszovóban jelen lévő szervezett bűnözés jelentős fenyegetést jelent, és azt megkönnyíti a büntetlenség, a bírói és bűnüldöző hatóságok munkájába való gyakori politikai beavatkozás és a magas szinten elkövetett korrupció;

| 26. | megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a régióban és ez akadályt jelent Koszovó demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődése számára; ebben az összefüggésben regionális stratégia kialakítására, valamint a régió valamennyi országa közötti fokozott együttműködésre szólít fel e súlyos problémák – különösen a nők és kiskorúak szexuális kizsákmányolására és kényszer hatására folytatott koldulása céljából végzett kereskedelme és kizsákmányolása – hatékonyabb kezelése céljából; üdvözli e téren a pristinai, skopjei, podgoricai és tiranai kormány közötti „Ohrid együttműködés” sikeres munkáját; |
| --- | --- |

26.

megjegyzi, hogy a korrupció és a szervezett bűnözés széles körben elterjedt a régióban és ez akadályt jelent Koszovó demokratikus, társadalmi és gazdasági fejlődése számára; ebben az összefüggésben regionális stratégia kialakítására, valamint a régió valamennyi országa közötti fokozott együttműködésre szólít fel e súlyos problémák – különösen a nők és kiskorúak szexuális kizsákmányolására és kényszer hatására folytatott koldulása céljából végzett kereskedelme és kizsákmányolása – hatékonyabb kezelése céljából; üdvözli e téren a pristinai, skopjei, podgoricai és tiranai kormány közötti „Ohrid együttműködés” sikeres munkáját;

| 27. | aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Koszovóban csak korlátozott keretek állnak rendelkezésre a tanúvédelem vonatkozásában, ami különösen fontos a kiemelt jelentőségű ügyekben; hangsúlyozza a teljesen működőképes tanúvédelmi program fontosságát; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék meg a tanúvédelmi rendszer hatékonyságát és hitelességét, valamint felszólítja az EULEX-et, hogy biztosítson fokozott támogatást ezen erőfeszítések számára; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak több tanú-áttelepítési esetet és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a kutatásokat annak módja tekintetében, hogy elismerjék minden háborús áldozat szenvedését és az igazsághoz és igazságszolgáltatáshoz való jogát, beleértve a RECOM, regionális igazság bizottsága létrehozásának támogatását is; |
| --- | --- |

27.

aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy Koszovóban csak korlátozott keretek állnak rendelkezésre a tanúvédelem vonatkozásában, ami különösen fontos a kiemelt jelentőségű ügyekben; hangsúlyozza a teljesen működőképes tanúvédelmi program fontosságát; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy erősítsék meg a tanúvédelmi rendszer hatékonyságát és hitelességét, valamint felszólítja az EULEX-et, hogy biztosítson fokozott támogatást ezen erőfeszítések számára; sürgeti a tagállamokat, hogy fogadjanak több tanú-áttelepítési esetet és hangsúlyozza, hogy folytatni kell a kutatásokat annak módja tekintetében, hogy elismerjék minden háborús áldozat szenvedését és az igazsághoz és igazságszolgáltatáshoz való jogát, beleértve a RECOM, regionális igazság bizottsága létrehozásának támogatását is;

| 28. | sajnálatosnak tartja, hogy az 1999-es koszovói háború következtében 1869 személy még nem került elő; megjegyzi, hogy ez a kérdés azonnali választ kíván, mivel az igazság kiderítése és annak lehetővé tétele, hogy az áldozatok családjai meggyászolják szeretteiket, nélkülözhetetlen előfeltétele a közösségek közötti megbékélésnek és a térség békés jövőjének; hangsúlyozza, hogy hatékonyabb együttműködésre van szükség az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságok között, és sürgeti valamennyi érintett ország hatóságait, hogy bocsássák rendelkezésre a titkosrendőrség és a katonaság archívumait; |
| --- | --- |

28.

sajnálatosnak tartja, hogy az 1999-es koszovói háború következtében 1869 személy még nem került elő; megjegyzi, hogy ez a kérdés azonnali választ kíván, mivel az igazság kiderítése és annak lehetővé tétele, hogy az áldozatok családjai meggyászolják szeretteiket, nélkülözhetetlen előfeltétele a közösségek közötti megbékélésnek és a térség békés jövőjének; hangsúlyozza, hogy hatékonyabb együttműködésre van szükség az eltűnt személyekkel foglalkozó bizottságok között, és sürgeti valamennyi érintett ország hatóságait, hogy bocsássák rendelkezésre a titkosrendőrség és a katonaság archívumait;

| 29. | továbbra is aggasztónak tartja a Koszovón keresztül végzett, illetve onnan kiinduló emberkereskedelem folytatódó tendenciáját, különösen a szexuális kizsákmányolás céljából végzett gyermekkereskedelem tekintetében; felszólítja Koszovót, hogy fokozza az emberkereskedelem elleni erőfeszítéseit, egyebek mellett a bűnüldöző és igazságszolgáltatási hatóságain belüli kapacitás növelése révén; |
| --- | --- |

29.

továbbra is aggasztónak tartja a Koszovón keresztül végzett, illetve onnan kiinduló emberkereskedelem folytatódó tendenciáját, különösen a szexuális kizsákmányolás céljából végzett gyermekkereskedelem tekintetében; felszólítja Koszovót, hogy fokozza az emberkereskedelem elleni erőfeszítéseit, egyebek mellett a bűnüldöző és igazságszolgáltatási hatóságain belüli kapacitás növelése révén;

| 30. | felszólítja az összes felet, hogy véglegesítsék a választási reformot a nemzetközi normáknak – különösen az Európa Tanács normáinak – megfelelő, jól működő választási keret létrehozása érdekében, melynek célja elsősorban a választási csalások lehetőségének csökkentése, valamint a törvényhozás politikai elszámoltathatóságának megerősítése; aggódik a 2010 decemberi parlamenti választások során elkövetett választási csalásokkal kapcsolatos nyomozás és bírósági eljárás hiányosságai miatt, melyekre az erről a kérdésről szóló EBESZ-jelentés világított rá; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy vegyék figyelembe az EBESZ-jelentésben foglalt ajánlásokat; felszólítja az EULEX-et, hogy vegye fontolóra e területen fennálló végrehajtó hatásköreinek gyakorlását, amennyiben úgy értékeli, hogy a koszovói bírói testület nem tudja orvosolni ezeket a hiányosságokat; |
| --- | --- |

30.

felszólítja az összes felet, hogy véglegesítsék a választási reformot a nemzetközi normáknak – különösen az Európa Tanács normáinak – megfelelő, jól működő választási keret létrehozása érdekében, melynek célja elsősorban a választási csalások lehetőségének csökkentése, valamint a törvényhozás politikai elszámoltathatóságának megerősítése; aggódik a 2010 decemberi parlamenti választások során elkövetett választási csalásokkal kapcsolatos nyomozás és bírósági eljárás hiányosságai miatt, melyekre az erről a kérdésről szóló EBESZ-jelentés világított rá; felszólítja az illetékes hatóságokat, hogy vegyék figyelembe az EBESZ-jelentésben foglalt ajánlásokat; felszólítja az EULEX-et, hogy vegye fontolóra e területen fennálló végrehajtó hatásköreinek gyakorlását, amennyiben úgy értékeli, hogy a koszovói bírói testület nem tudja orvosolni ezeket a hiányosságokat;

| 31. | üdvözli Koszovó szabályozási keretének jelentős javulását, beleértve a visszatéréssel és a hazatelepüléssel, a közösségek jogaival, a nyelvhasználattal, a megkülönböztetésmentességgel, a nemek közötti egyenlőséggel és a fiatalokkal kapcsolatos progresszív jogszabályokat és politikákat is; |
| --- | --- |

31.

üdvözli Koszovó szabályozási keretének jelentős javulását, beleértve a visszatéréssel és a hazatelepüléssel, a közösségek jogaival, a nyelvhasználattal, a megkülönböztetésmentességgel, a nemek közötti egyenlőséggel és a fiatalokkal kapcsolatos progresszív jogszabályokat és politikákat is;

| 32. | hangsúlyozza, hogy e fejlődés ellenére továbbra is kihívások jelentkeznek az emberi jogok és a közösségek jogainak védelme, a szexuális irányultság szempontjából való megkülönböztetésmentesség, valamint a nők és a fiatalok döntéshozatalban való részvétele terén; hangsúlyozza, hogy a nők, a fiatalok és a közösségek továbbra is alulreprezentáltak mind központi, mind pedig helyi szinten; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy e fejlődés ellenére továbbra is kihívások jelentkeznek az emberi jogok és a közösségek jogainak védelme, a szexuális irányultság szempontjából való megkülönböztetésmentesség, valamint a nők és a fiatalok döntéshozatalban való részvétele terén; hangsúlyozza, hogy a nők, a fiatalok és a közösségek továbbra is alulreprezentáltak mind központi, mind pedig helyi szinten;

| 33. | határozottan elítéli a Nazlie Balaj emberi jogi aktivista, a Koszovói Nők Hálózatnak tagja elleni legutóbbi, arra reagáló fenyegetéseket, hogy Nazlie Balaj nyilvánosan védelmébe vette a mártírok, rokkantak, veteránok, a koszovói felszabadítási hadsereg tagjai, civil áldozatok és családtagjaik státuszáról szóló jogszabály olyan módosítással való kiegészítését, melynek értelmében a háború során nemi erőszakot elszenvedők a veteránokéval azonos státuszt kaphatnának, és felszólítja a koszovói hatóságokat, vizsgálják ki ezt az incidenst, és biztosítsák valamennyi emberi jogi jogvédő védelmét; |
| --- | --- |

33.

határozottan elítéli a Nazlie Balaj emberi jogi aktivista, a Koszovói Nők Hálózatnak tagja elleni legutóbbi, arra reagáló fenyegetéseket, hogy Nazlie Balaj nyilvánosan védelmébe vette a mártírok, rokkantak, veteránok, a koszovói felszabadítási hadsereg tagjai, civil áldozatok és családtagjaik státuszáról szóló jogszabály olyan módosítással való kiegészítését, melynek értelmében a háború során nemi erőszakot elszenvedők a veteránokéval azonos státuszt kaphatnának, és felszólítja a koszovói hatóságokat, vizsgálják ki ezt az incidenst, és biztosítsák valamennyi emberi jogi jogvédő védelmét;

| 34. | felszólítja a központi és helyi intézményeket, hogy hatékonyan hajtsák végre az emberi jogokkal kapcsolatos jogszabályokat, és járuljanak hozzá a több etnikumú társadalom további fejlődéséhez; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a központi és helyi intézményeket, hogy hatékonyan hajtsák végre az emberi jogokkal kapcsolatos jogszabályokat, és járuljanak hozzá a több etnikumú társadalom további fejlődéséhez;

| 35. | üdvözli az ombudsman munkáját és sürgős feladatnak ítéli hivatala költségvetési függetlenségének megteremtését; |
| --- | --- |

35.

üdvözli az ombudsman munkáját és sürgős feladatnak ítéli hivatala költségvetési függetlenségének megteremtését;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a koszovói nemzetgyűlésnek meg kell erősítenie függetlenségét, szakértelmét és a költségvetés, valamint a végrehajtási és biztonsági területek feletti ellenőrzési kapacitását a jogszabályok ellenőrzésének javítása és a szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásának és hatásainak nyomon követése révén; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a koszovói nemzetgyűlésnek meg kell erősítenie függetlenségét, szakértelmét és a költségvetés, valamint a végrehajtási és biztonsági területek feletti ellenőrzési kapacitását a jogszabályok ellenőrzésének javítása és a szakpolitikák és jogszabályok végrehajtásának és hatásainak nyomon követése révén;

| 37. | fontosnak tartja a közigazgatás szükséges reformjának végrehajtását és a nők és kisebbségekhez tartozó személyek számának az adminisztráció valamennyi szintjén való növelését; |
| --- | --- |

37.

fontosnak tartja a közigazgatás szükséges reformjának végrehajtását és a nők és kisebbségekhez tartozó személyek számának az adminisztráció valamennyi szintjén való növelését;

| 38. | üdvözli, hogy Koszovó jogi kerete biztosítja a nők jogait, valamint hogy a jogrend határozottan magában foglalja a nemek közötti egyenlőséget, és üdvözli az e téren tett előrelépéseket; aggodalmának ad hangot azonban amiatt, hogy a lányok körében magas az iskolából való kimaradás aránya, és hogy a nők alulreprezentáltak a munkaerőpiacon, valamint a társadalom meghatározó szegmenseiben; sürgeti a kormányt és a parlamentet, hogy proaktívabban és hatékonyabban lépjen fel e releváns jogszabályok végrehajtása terén, beleértve a családon belüli erőszak és az emberkereskedelem elleni jogszabályokat is, hogy látható módon előbbre vigyék a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget Koszovóban; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy legyenek aktívabbak a nők politikai és társadalmi részvételének ösztönzésében, munkaerő-piaci részvételük támogatásában és ottani helyzetük erősítésében, illetve a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésében; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy Koszovó jogi kerete biztosítja a nők jogait, valamint hogy a jogrend határozottan magában foglalja a nemek közötti egyenlőséget, és üdvözli az e téren tett előrelépéseket; aggodalmának ad hangot azonban amiatt, hogy a lányok körében magas az iskolából való kimaradás aránya, és hogy a nők alulreprezentáltak a munkaerőpiacon, valamint a társadalom meghatározó szegmenseiben; sürgeti a kormányt és a parlamentet, hogy proaktívabban és hatékonyabban lépjen fel e releváns jogszabályok végrehajtása terén, beleértve a családon belüli erőszak és az emberkereskedelem elleni jogszabályokat is, hogy látható módon előbbre vigyék a nők jogait és a nemek közötti egyenlőséget Koszovóban; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy legyenek aktívabbak a nők politikai és társadalmi részvételének ösztönzésében, munkaerő-piaci részvételük támogatásában és ottani helyzetük erősítésében, illetve a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésében;

| 39. | hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek által a demokratikus politikai folyamatok megerősítésében és megszilárdításában, valamint az ország integrált társadalmának létrehozásában játszott központi szerepet; elismeri a civil társadalmi szervezetek és a női szervezetek által végzett jelentős munkát; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel való párbeszéd jelentőségét; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza az aktív és független civil társadalmi szervezetek által a demokratikus politikai folyamatok megerősítésében és megszilárdításában, valamint az ország integrált társadalmának létrehozásában játszott központi szerepet; elismeri a civil társadalmi szervezetek és a női szervezetek által végzett jelentős munkát; hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetekkel való párbeszéd jelentőségét;

| 40. | hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által az integrált társadalom létrehozásában, a koszovói demokratikus politikai folyamatok megerősítésében és megszilárdításában, valamint a régió párbeszédének és jószomszédi kapcsolatainak elősegítésében játszott központi szerepét, amellyel hozzájárulnak a társadalmi és politikai kérdések kapcsán folytatott regionális együttműködés fokozásához; üdvözli a kormány jobb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, de kéri, hogy folytassanak velük szélesebb körű konzultációt a politikai döntéshozatal keretében, valamint a hatóságok tevékenységei nyomon követésének összefüggésében; kéri továbbá, hogy erősítsék meg a nem kormányzati szervezetek szerepét a stabilizációs és társulási folyamatban; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza a civil társadalmi szervezetek által az integrált társadalom létrehozásában, a koszovói demokratikus politikai folyamatok megerősítésében és megszilárdításában, valamint a régió párbeszédének és jószomszédi kapcsolatainak elősegítésében játszott központi szerepét, amellyel hozzájárulnak a társadalmi és politikai kérdések kapcsán folytatott regionális együttműködés fokozásához; üdvözli a kormány jobb együttműködését a nem kormányzati szervezetekkel, de kéri, hogy folytassanak velük szélesebb körű konzultációt a politikai döntéshozatal keretében, valamint a hatóságok tevékenységei nyomon követésének összefüggésében; kéri továbbá, hogy erősítsék meg a nem kormányzati szervezetek szerepét a stabilizációs és társulási folyamatban;

| 41. | hangsúlyozza, hogy többek között a civil társadalom megerősítése és a szólásszabadság tényleges biztosítása révén ösztönözni kell a polgárok aktív szerepvállalását; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy többek között a civil társadalom megerősítése és a szólásszabadság tényleges biztosítása révén ösztönözni kell a polgárok aktív szerepvállalását;

| 42. | elismeri, hogy a törvény ugyan garantálja a szakszervezethez való szabad csatlakozás jogát, azonban az alapvető munkajog és a szakszervezeti jogok terén további előrelépésre van szükség; bátorítja Koszovót, hogy erősítse a szociális párbeszédet a döntéshozatali folyamatban, a szakpolitikák kialakításában és a szociális partnerek kapacitásépítésében; |
| --- | --- |

42.

elismeri, hogy a törvény ugyan garantálja a szakszervezethez való szabad csatlakozás jogát, azonban az alapvető munkajog és a szakszervezeti jogok terén további előrelépésre van szükség; bátorítja Koszovót, hogy erősítse a szociális párbeszédet a döntéshozatali folyamatban, a szakpolitikák kialakításában és a szociális partnerek kapacitásépítésében;

| 43. | hangsúlyozza, hogy az EULEX-nek fokozott segítséget kell nyújtania a koszovói rendőrség számára a tüntetések előtt, illetve azok során létrejövő kritikus és érzékeny helyzetek deeszkalálásában; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak az EULEX segítsége mellett fokozott erőfeszítéseket kell tennie, hogy igazságot szolgáltassanak Koszovóban és a Nyugat-Balkán egyéb területein a konfliktushoz kapcsolódó szexuális erőszak túlélőinek; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy az EULEX-nek fokozott segítséget kell nyújtania a koszovói rendőrség számára a tüntetések előtt, illetve azok során létrejövő kritikus és érzékeny helyzetek deeszkalálásában; hangsúlyozza, hogy a hatóságoknak az EULEX segítsége mellett fokozott erőfeszítéseket kell tennie, hogy igazságot szolgáltassanak Koszovóban és a Nyugat-Balkán egyéb területein a konfliktushoz kapcsolódó szexuális erőszak túlélőinek;

| 44. | aggasztónak tartja, hogy a megkülönböztetés továbbra is súlyos problémát jelent; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy biztosítsák minden ember egyenlőségét, etnikai származástól, nemtől, kortól, vallástól, szexuális irányultságtól vagy fogyatékosságtól függetlenül; hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés elleni átfogó stratégiára van szükség a megkülönböztetés minden fajtájának vonatkozásában, valamint a megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény teljes körű végrehajtására; hangsúlyozza a tudatosságnövelés jelentőségét arra vonatkozóan, hogy mi minősül megkülönböztetésnek, és hogy mik a jogorvoslati lehetőségek; |
| --- | --- |

44.

aggasztónak tartja, hogy a megkülönböztetés továbbra is súlyos problémát jelent; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy biztosítsák minden ember egyenlőségét, etnikai származástól, nemtől, kortól, vallástól, szexuális irányultságtól vagy fogyatékosságtól függetlenül; hangsúlyozza, hogy a megkülönböztetés elleni átfogó stratégiára van szükség a megkülönböztetés minden fajtájának vonatkozásában, valamint a megkülönböztetés tilalmáról szóló törvény teljes körű végrehajtására; hangsúlyozza a tudatosságnövelés jelentőségét arra vonatkozóan, hogy mi minősül megkülönböztetésnek, és hogy mik a jogorvoslati lehetőségek;

| 45. | felszólítja a hatóságokat, hogy juttassák érvényre a szexuális orientáció tekintetében való megkülönböztetésmentesség alkotmányos elvét, növeljék a bűnüldöző szervek tagjai körében az LMBT-személyek jogaira vonatkozó ismereteket és küzdjék le a homofóbiát és a transzfóbiát; ebben az összefüggésben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2012. december 14-én Pristinában emberek egy csoportja – többek között radikális iszlamisták – erőszakos támadást hajtott végre ott, ahol a Koszovó 2.0 médiaorgánum magazinjának legújabb, a nemek kérdésével – többek között LMBT-kérdésekkel – foglalkozó számát készült megjelentetni; felszólítja a koszovói rendőrséget és belügyminisztériumot, hogy vizsgálják ki az érintett személyek ellen elkövetett erőszakos cselekményeket és fenyegetéseket, és az elkövetőket állítsák bíróság elé; sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák az emberi jogokat, beleértve a gondolat és a gyülekezés szabadságát, valamint a szólásszabadságot; |
| --- | --- |

45.

felszólítja a hatóságokat, hogy juttassák érvényre a szexuális orientáció tekintetében való megkülönböztetésmentesség alkotmányos elvét, növeljék a bűnüldöző szervek tagjai körében az LMBT-személyek jogaira vonatkozó ismereteket és küzdjék le a homofóbiát és a transzfóbiát; ebben az összefüggésben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2012. december 14-én Pristinában emberek egy csoportja – többek között radikális iszlamisták – erőszakos támadást hajtott végre ott, ahol a Koszovó 2.0 médiaorgánum magazinjának legújabb, a nemek kérdésével – többek között LMBT-kérdésekkel – foglalkozó számát készült megjelentetni; felszólítja a koszovói rendőrséget és belügyminisztériumot, hogy vizsgálják ki az érintett személyek ellen elkövetett erőszakos cselekményeket és fenyegetéseket, és az elkövetőket állítsák bíróság elé; sürgeti a hatóságokat, hogy tegyenek meg minden erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy teljes mértékben tiszteletben tartsák az emberi jogokat, beleértve a gondolat és a gyülekezés szabadságát, valamint a szólásszabadságot;

| 46. | hangsúlyozza a független és szabad média fontosságát; üdvözli ezzel összefüggésben a büntető törvénykönyvnek a főszerkesztők, kiadók, nyomdák, illetve gyártók büntetőjogi felelősségével és az újságírói források védelméről szóló új jogszabály elfogadásával kapcsolatos módosításokat, amelyek 2013. január 1-jén léptek hatályba; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a független és szabad média fontosságát; üdvözli ezzel összefüggésben a büntető törvénykönyvnek a főszerkesztők, kiadók, nyomdák, illetve gyártók büntetőjogi felelősségével és az újságírói források védelméről szóló új jogszabály elfogadásával kapcsolatos módosításokat, amelyek 2013. január 1-jén léptek hatályba;

| 47. | megemlíti az EBESZ közösségi jogokról szóló 2012. júliusi, harmadik értékelő jelentését, amely rámutat arra, hogy bár átfogó és megfelelően kidolgozott jogalkotási keret van érvényben, még sok a továbbra is elérendő cél a koszovói közösségek tényleges és érdemi védelmének biztosításához; |
| --- | --- |

47.

megemlíti az EBESZ közösségi jogokról szóló 2012. júliusi, harmadik értékelő jelentését, amely rámutat arra, hogy bár átfogó és megfelelően kidolgozott jogalkotási keret van érvényben, még sok a továbbra is elérendő cél a koszovói közösségek tényleges és érdemi védelmének biztosításához;

| 48. | üdvözli a közösségek, valamint a vallási és kulturális örökség védelmére és előmozdítására szolgáló vonatkozó jogszabályok elfogadását és a szerb ortodox egyház legtöbb kulturális és vallási helyszínének biztonságáért való felelősség Koszovó általi sikeres átvételét; kiemelten üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a koszovói rendőrségen belül különleges egységet hoztak létre, amely kifejezetten ezzel a feladattal fog foglalkozni; felszólít a vonatkozó jogszabályok, különösen a közösségekkel kapcsolatos jogszabályok további végrehajtására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a koszovói hatóságok nem engedélyezték a szerb elnök, Tomislav Nikolic koszovói látogatását és a gračanicai ortodox karácsonyi ünnepségen való részvételét; e tekintetben üdvözli Nikolić szerb elnök és Jahjaga koszovói elnökasszony 2013. február 6-i, brüsszeli találkozóját, amelyre Catherine Ashton alelnök/főképviselő asszony védnöksége alatt, a két fél közti kapcsolatok normalizálását célzó törekvések keretében, nyílt és konstruktív légkörben került sor; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a közösségek, valamint a vallási és kulturális örökség védelmére és előmozdítására szolgáló vonatkozó jogszabályok elfogadását és a szerb ortodox egyház legtöbb kulturális és vallási helyszínének biztonságáért való felelősség Koszovó általi sikeres átvételét; kiemelten üdvözli ebben az összefüggésben, hogy a koszovói rendőrségen belül különleges egységet hoztak létre, amely kifejezetten ezzel a feladattal fog foglalkozni; felszólít a vonatkozó jogszabályok, különösen a közösségekkel kapcsolatos jogszabályok további végrehajtására; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a koszovói hatóságok nem engedélyezték a szerb elnök, Tomislav Nikolic koszovói látogatását és a gračanicai ortodox karácsonyi ünnepségen való részvételét; e tekintetben üdvözli Nikolić szerb elnök és Jahjaga koszovói elnökasszony 2013. február 6-i, brüsszeli találkozóját, amelyre Catherine Ashton alelnök/főképviselő asszony védnöksége alatt, a két fél közti kapcsolatok normalizálását célzó törekvések keretében, nyílt és konstruktív légkörben került sor;

| 49. | sajnálattal állapítja meg, hogy a szerb hatóságok nem engedélyezték, hogy a koszovói miniszterelnök-helyettes, Mimoza Kusari-Lila átépje a határt, és látogatást tegyen a Preševo-völgybe; sajnálattal állapítja meg, hogy a koszovói állampolgároknak órákat kell várakozniuk, hogy beléphessenek Szerbiába; |
| --- | --- |

49.

sajnálattal állapítja meg, hogy a szerb hatóságok nem engedélyezték, hogy a koszovói miniszterelnök-helyettes, Mimoza Kusari-Lila átépje a határt, és látogatást tegyen a Preševo-völgybe; sajnálattal állapítja meg, hogy a koszovói állampolgároknak órákat kell várakozniuk, hogy beléphessenek Szerbiába;

| 50. | hangsúlyozza, hogy javítani kell Koszovó kapcsolatait és a nemzetközi kulturális és örökségvédelmi intézményekben való képviseletét a vallási és kulturális helyszínek és épületek védelmének javítása érdekében, valamint hogy fokozni kell a képviseletét az európai és nemzetközi sportszervezeteken belül annak lehetővé tétele érdekében, hogy a koszovói sportolók minden nemzetközi sporteseményen részt vehessenek, beleértve az európai és világbajnokságokat és az olimpiát is; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy javítani kell Koszovó kapcsolatait és a nemzetközi kulturális és örökségvédelmi intézményekben való képviseletét a vallási és kulturális helyszínek és épületek védelmének javítása érdekében, valamint hogy fokozni kell a képviseletét az európai és nemzetközi sportszervezeteken belül annak lehetővé tétele érdekében, hogy a koszovói sportolók minden nemzetközi sporteseményen részt vehessenek, beleértve az európai és világbajnokságokat és az olimpiát is;

| 51. | üdvözli a közösségek és hazatelepülők ügyeivel foglalkozó önkormányzati hivatalok a legtöbb önkormányzaton belüli létrehozását, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az előrehaladás ellenére a menekültek és belső menekültek hazatelepítése továbbra is kihívást jelent, különösen a biztonsági incidensek miatt; ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy fokozzák az e téren tett erőfeszítéseket, mind központi, mind helyi szinten, különös tekintettel a szerb, roma, askali és egyiptomi hazatelepülőkre; |
| --- | --- |

51.

üdvözli a közösségek és hazatelepülők ügyeivel foglalkozó önkormányzati hivatalok a legtöbb önkormányzaton belüli létrehozását, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy az előrehaladás ellenére a menekültek és belső menekültek hazatelepítése továbbra is kihívást jelent, különösen a biztonsági incidensek miatt; ösztönzi a koszovói hatóságokat, hogy fokozzák az e téren tett erőfeszítéseket, mind központi, mind helyi szinten, különös tekintettel a szerb, roma, askali és egyiptomi hazatelepülőkre;

| 52. | üdvözli, hogy végleg bezárták az ólommal szennyezett Osterode tábort Észak-Mitrovicában, és hogy megtörtént a fennmaradó családoknak egy az EU által finanszírozott projekt részét képező, újonnan épített házakba és egy szociális lakástömbbe való áttelepítése, melyek között sok roma, askali és egyiptomi család volt, ezt fontos lépésnek tekinti a menekültek és a kisebbségek koszovói társadalomba történő teljes körű újbóli integrációja és befogadása irányába; sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy azonnal kezdjék meg a megtisztító műveleteket a szennyezett területen, valamint kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges technikai és pénzügyi támogatást; felkéri Koszovót, hogy szenteljen jelentősebb forrásokat az EU környezetvédelmi normáinak elfogadása és végrehajtása számára; |
| --- | --- |

52.

üdvözli, hogy végleg bezárták az ólommal szennyezett Osterode tábort Észak-Mitrovicában, és hogy megtörtént a fennmaradó családoknak egy az EU által finanszírozott projekt részét képező, újonnan épített házakba és egy szociális lakástömbbe való áttelepítése, melyek között sok roma, askali és egyiptomi család volt, ezt fontos lépésnek tekinti a menekültek és a kisebbségek koszovói társadalomba történő teljes körű újbóli integrációja és befogadása irányába; sürgeti a koszovói hatóságokat, hogy azonnal kezdjék meg a megtisztító műveleteket a szennyezett területen, valamint kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges technikai és pénzügyi támogatást; felkéri Koszovót, hogy szenteljen jelentősebb forrásokat az EU környezetvédelmi normáinak elfogadása és végrehajtása számára;

| 53. | üdvözli a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos stratégia és cselekvési terv félidős felülvizsgálatának elindítását; kéri a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos stratégiának a kapacitások további fejlesztése és megerősített intézményközi koordináció révén való hatékonyabb végrehajtását és nyomon követését; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben végre kell hajtani a „negyven intézkedést” a roma, askali és egyiptomi közösségek társadalmi integrációja érdekében, mind központi, mind pedig önkormányzati szinten, a romák integrációjára irányuló nemzeti stratégiák európai keretének céljaival összhangban; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos integrációs stratégiába és cselekvési tervbe foglalják bele a nemekkel kapcsolatos szempontokat; |
| --- | --- |

53.

üdvözli a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos stratégia és cselekvési terv félidős felülvizsgálatának elindítását; kéri a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos stratégiának a kapacitások további fejlesztése és megerősített intézményközi koordináció révén való hatékonyabb végrehajtását és nyomon követését; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben végre kell hajtani a „negyven intézkedést” a roma, askali és egyiptomi közösségek társadalmi integrációja érdekében, mind központi, mind pedig önkormányzati szinten, a romák integrációjára irányuló nemzeti stratégiák európai keretének céljaival összhangban; felszólítja a koszovói hatóságokat, hogy a roma, askali és egyiptomi közösségekkel kapcsolatos integrációs stratégiába és cselekvési tervbe foglalják bele a nemekkel kapcsolatos szempontokat;

| 54. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a roma, askali és egyiptomi gyermekek továbbra is sérülékenyek és a perifériára szorultak; felszólítja a hatóságokat, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet e közösségek életkörülményeinek javítására, beleértve az oktatáshoz való hozzáférésüket is; |
| --- | --- |

54.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a roma, askali és egyiptomi gyermekek továbbra is sérülékenyek és a perifériára szorultak; felszólítja a hatóságokat, hogy fordítsanak megfelelő figyelmet e közösségek életkörülményeinek javítására, beleértve az oktatáshoz való hozzáférésüket is;

| 55. | aggodalmát fejezi ki a gyermekek közötti magas szegénységi és halálozási arány miatt, valamint hogy Koszovóban a szociális védelmi rendszer csak kis terület lefedését biztosítja, továbbá amiatt, hogy az egészségügyi ellátás terén magasak a közvetlenül fizetendő kiadások, és ez a sérülékeny családokat a krónikus szegénység veszélyének teszi ki; |
| --- | --- |

55.

aggodalmát fejezi ki a gyermekek közötti magas szegénységi és halálozási arány miatt, valamint hogy Koszovóban a szociális védelmi rendszer csak kis terület lefedését biztosítja, továbbá amiatt, hogy az egészségügyi ellátás terén magasak a közvetlenül fizetendő kiadások, és ez a sérülékeny családokat a krónikus szegénység veszélyének teszi ki;

| 56. | hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élő gyermekek továbbra sem jutnak alapfokú oktatáshoz, mivel mindössze 10 %-ukat íratják be általános iskolába; felszólítja a kormányt, hogy megkülönböztetésmentes módon biztosítsa a fogyatékkal élő személyek és egyéb kiszolgáltatott csoportok számára az egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést; üdvözli, hogy a koszovói közgyűlés elfogadta a koragyermekkori fejlődésre vonatkozó ajánlásokat; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza, hogy a fogyatékkal élő gyermekek továbbra sem jutnak alapfokú oktatáshoz, mivel mindössze 10 %-ukat íratják be általános iskolába; felszólítja a kormányt, hogy megkülönböztetésmentes módon biztosítsa a fogyatékkal élő személyek és egyéb kiszolgáltatott csoportok számára az egészségügyi ellátáshoz, oktatáshoz és szociális szolgáltatásokhoz való hozzáférést; üdvözli, hogy a koszovói közgyűlés elfogadta a koragyermekkori fejlődésre vonatkozó ajánlásokat;

| 57. | üdvözli a gyermekvédelem átfogó feltérképezésének beindítását Koszovóban, és a fiatalkorúakra vonatkozó határozott igazságszolgáltatási kódex elfogadása tekintetében tett előrelépéseket, amelyek Koszovót a nemzetközi és európai normákhoz igazítják; azonban továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a törvénnyel ütközően nincsen a fiataloknak (az áldozatoknak és a tanúknak) szánt specializált intézményi infrastruktúra; |
| --- | --- |

57.

üdvözli a gyermekvédelem átfogó feltérképezésének beindítását Koszovóban, és a fiatalkorúakra vonatkozó határozott igazságszolgáltatási kódex elfogadása tekintetében tett előrelépéseket, amelyek Koszovót a nemzetközi és európai normákhoz igazítják; azonban továbbra is aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a törvénnyel ütközően nincsen a fiataloknak (az áldozatoknak és a tanúknak) szánt specializált intézményi infrastruktúra;

| 58. | üdvözli Koszovó 2011-es népszámlálásának végső eredményét, amely első lépést jelent ahhoz, hogy a politikák kialakításához időben és megfelelő információkkal lássák el a döntéshozókat; elismeri azonban a fennmaradó kihívásokat a statisztikailag helytálló és nemzetközi szinten összehasonlítható adatok rendelkezésére állása tekintetében, ami alapvető jelentőségű a tényeken alapuló politikák és Koszovó haladásának nyomon követése terén; |
| --- | --- |

58.

üdvözli Koszovó 2011-es népszámlálásának végső eredményét, amely első lépést jelent ahhoz, hogy a politikák kialakításához időben és megfelelő információkkal lássák el a döntéshozókat; elismeri azonban a fennmaradó kihívásokat a statisztikailag helytálló és nemzetközi szinten összehasonlítható adatok rendelkezésére állása tekintetében, ami alapvető jelentőségű a tényeken alapuló politikák és Koszovó haladásának nyomon követése terén;

| 59. | felszólítja Koszovót, hogy az adminisztratív terhek és az ahhoz kapcsolódó költségek csökkentése, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása és a kezdő vállalkozások kiemelt támogatásának biztosítása révén javítsa az üzleti környezetet a kis- és középvállalkozások számára; |
| --- | --- |

59.

felszólítja Koszovót, hogy az adminisztratív terhek és az ahhoz kapcsolódó költségek csökkentése, a finanszírozáshoz való hozzáférés javítása és a kezdő vállalkozások kiemelt támogatásának biztosítása révén javítsa az üzleti környezetet a kis- és középvállalkozások számára;

| 60. | mind gazdasági, mind pedig politikai szempontból hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó saját nemzetközi telefonos előhívószámot kapjon; a jelenlegi helyzetet fenntarthatatlannak és zavarosnak tartja, és kéri az illetékes nemzetközi szervezeteket, hogy a lehető leghamarabb oldják meg a kérdést, valamint kéri Szerbiát, hogy ebben a kérdésben mondjon le vétójogáról; |
| --- | --- |

60.

mind gazdasági, mind pedig politikai szempontból hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Koszovó saját nemzetközi telefonos előhívószámot kapjon; a jelenlegi helyzetet fenntarthatatlannak és zavarosnak tartja, és kéri az illetékes nemzetközi szervezeteket, hogy a lehető leghamarabb oldják meg a kérdést, valamint kéri Szerbiát, hogy ebben a kérdésben mondjon le vétójogáról;

| 61. | felhívja Koszovót, hogy dolgozzon a megújuló energia kifejlesztésén és az energiaforrások diverzifikálásán annak érdekében, hogy az Energiaközösségről szóló szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően bezárhassa a Kosova A, és felújíthassa a Kosova B szénerőművét; hangsúlyozza, hogy az EU és az EBRD által biztosított pénzügyi támogatás nagyobb részét szükséges az energiatakarékossággal, energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos projektekre fordítani; sajnálja, hogy az EBRD országstratégia tervezetében új lignit kapacitások támogatását helyezi kilátásba (Kosova e Re), és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az ilyen, az EU éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival ellentétes tervek megvalósulása ellen; |
| --- | --- |

61.

felhívja Koszovót, hogy dolgozzon a megújuló energia kifejlesztésén és az energiaforrások diverzifikálásán annak érdekében, hogy az Energiaközösségről szóló szerződésben vállalt kötelezettségeinek megfelelően bezárhassa a Kosova A, és felújíthassa a Kosova B szénerőművét; hangsúlyozza, hogy az EU és az EBRD által biztosított pénzügyi támogatás nagyobb részét szükséges az energiatakarékossággal, energiahatékonysággal és megújuló energiával kapcsolatos projektekre fordítani; sajnálja, hogy az EBRD országstratégia tervezetében új lignit kapacitások támogatását helyezi kilátásba (Kosova e Re), és felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az ilyen, az EU éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalásaival ellentétes tervek megvalósulása ellen;

| 62. | tudomásul veszi az új közúti infrastruktúra létrehozására irányuló terveket, melyek célja a Pristina és a szomszédos országok közti összeköttetések javítása; megjegyzi, hogy a koszovói közbeszerzési gyakorlat továbbra sem kielégítő, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ilyen nagy projektekhez kapcsolódó közbeszerzési eljárások tényleges nyíltságát, valamint kompetitív és átlátható jellegét; megjegyzi továbbá, hogy az ilyen infrastrukturális projekteket a Nemzetközi Valutaalap jelenlegi programjában meghatározott kritériumoknak megfelelően kell megvalósítani; hangsúlyozza a tömegközlekedés fejlesztésének fontosságát különös tekintettel új vasúti összeköttetések korszerűsítésére vagy létrehozására egy fenntartható közlekedési rendszer részeként; javasolja, hogy építsenek ki határokon átnyúló gyorsvasútrendszert a Nyugat-Balkán minden országa között, amely összekapcsolódik az EU transzeurópai hálózatával; |
| --- | --- |

62.

tudomásul veszi az új közúti infrastruktúra létrehozására irányuló terveket, melyek célja a Pristina és a szomszédos országok közti összeköttetések javítása; megjegyzi, hogy a koszovói közbeszerzési gyakorlat továbbra sem kielégítő, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az ilyen nagy projektekhez kapcsolódó közbeszerzési eljárások tényleges nyíltságát, valamint kompetitív és átlátható jellegét; megjegyzi továbbá, hogy az ilyen infrastrukturális projekteket a Nemzetközi Valutaalap jelenlegi programjában meghatározott kritériumoknak megfelelően kell megvalósítani; hangsúlyozza a tömegközlekedés fejlesztésének fontosságát különös tekintettel új vasúti összeköttetések korszerűsítésére vagy létrehozására egy fenntartható közlekedési rendszer részeként; javasolja, hogy építsenek ki határokon átnyúló gyorsvasútrendszert a Nyugat-Balkán minden országa között, amely összekapcsolódik az EU transzeurópai hálózatával;

o

o o

| 63. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint Koszovó kormányának és nemzetgyűlésének. |
| --- | --- |

63.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint Koszovó kormányának és nemzetgyűlésének.

---

(1)  A/RES/64/298

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/80

---

P7_TA(2013)0188

A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz kapcsolódó eredménytábla kiteljesítése

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítéséről (2013/2582(RSP))

(2016/C 045/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatos csomag része, a továbbiakban MIP-rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséről és kiigazításáról szóló, 2011. november 16-i 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a hatos csomag része, a továbbiakban MIP-rendelet) (1),

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytáblára vonatkozó első tervekről szóló, 2011. december 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel „A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítése: a pénzügyi ágazat mutatói”című, 2012. november 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítése: a pénzügyi ágazat mutatói”című, 2012. november 14-i bizottsági munkadokumentumra (SWD(2012)0389),

| — | tekintettel a Bizottság jelentésére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak a 2013. évi jelentésről a riasztási mechanizmus keretében (COM(2012)0751), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság jelentésére az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Központi Banknak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának és az Európai Beruházási Banknak a 2013. évi jelentésről a riasztási mechanizmus keretében (COM(2012)0751),

| — | tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) 2011. december 9-i véleményére a tervezett eredménytáblának a pénzügyi piacok stabilitása szempontjából releváns mutatóiról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Rendszerkockázati Testület (ESRB) 2011. december 9-i véleményére a tervezett eredménytáblának a pénzügyi piacok stabilitása szempontjából releváns mutatóiról,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament elnökének írt 2011. december 19-i levélre, melyben megküldi a Parlamentnek a MIP módosított eredménytáblájával kapcsolatos információkat és dokumentumokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlament elnökének írt 2011. december 19-i levélre, melyben megküldi a Parlamentnek a MIP módosított eredménytáblájával kapcsolatos információkat és dokumentumokat,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett kérdésre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítéséről (O-000039/2013 – B7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett kérdésre a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljáráshoz (MIP) kapcsolódó eredménytábla kiteljesítéséről (O-000039/2013 – B7-0117/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a MIP a hatos csomag részeként bevezetett politikai eszköz és az euróövezet gazdaságirányításának fontos pillérét alkotja, melynek célja a makrogazdasági egyensúlyhiány megakadályozása és korrigálása a tagállamokban, különös tekintettel azokra a makrogazdasági egyensúlyhiányokra, amelyek esetleg más tagállamokban is továbbgyűrűző hatásokat okozhatnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a MIP a hatos csomag részeként bevezetett politikai eszköz és az euróövezet gazdaságirányításának fontos pillérét alkotja, melynek célja a makrogazdasági egyensúlyhiány megakadályozása és korrigálása a tagállamokban, különös tekintettel azokra a makrogazdasági egyensúlyhiányokra, amelyek esetleg más tagállamokban is továbbgyűrűző hatásokat okozhatnak;

| B. | mivel a MIP-rendelet 4. cikke értelmében létrehozott eredménytábla eredetileg a MIP szerinti felügyeleti kérdések széles skáláját lefedő10 mutatóból állt; |
| --- | --- |

B.

mivel a MIP-rendelet 4. cikke értelmében létrehozott eredménytábla eredetileg a MIP szerinti felügyeleti kérdések széles skáláját lefedő10 mutatóból állt;

| C. | mivel a Bizottság 2012 novemberében hozzáadott még egy mutatót, nevezetesen a pénzügyi ágazat kötelezettségeinek növekedési arányát, amiről a Parlamentet 2012. november 19-i levelében tájékoztatta, és a kapcsolódó elemzést a riasztási mechanizmusról szóló 2012. november 28-i jelentésében tette közzé; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság 2012 novemberében hozzáadott még egy mutatót, nevezetesen a pénzügyi ágazat kötelezettségeinek növekedési arányát, amiről a Parlamentet 2012. november 19-i levelében tájékoztatta, és a kapcsolódó elemzést a riasztási mechanizmusról szóló 2012. november 28-i jelentésében tette közzé;

| D. | mivel a MIP-rendelet (12) preambulumbekezdése szerint „a Bizottságnak a mutatók és küszöbértékek megállapítására és kiigazítására vonatkozó tervekkel kapcsolatos javaslatokat kell előterjesztenie az Európai Parlament és a Tanács illetékes bizottságainak véleménynyilvánítás céljából”; |
| --- | --- |

D.

mivel a MIP-rendelet (12) preambulumbekezdése szerint „a Bizottságnak a mutatók és küszöbértékek megállapítására és kiigazítására vonatkozó tervekkel kapcsolatos javaslatokat kell előterjesztenie az Európai Parlament és a Tanács illetékes bizottságainak véleménynyilvánítás céljából”;

| 1. | rendkívül sajnálja, hogy a Bizottság nem tartja tiszteletben a MIP-rendelet együttműködő szellemét a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytábla frissítésekor; |
| --- | --- |

1.

rendkívül sajnálja, hogy a Bizottság nem tartja tiszteletben a MIP-rendelet együttműködő szellemét a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletét célzó eredménytábla frissítésekor;

| 2. | sajnálja továbbá, hogy a Parlament a vonatkozó tájékoztatást csak napokkal azelőtt kapta meg, hogy a Bizottság 2012 novemberében közzétette az eredménytáblát; |
| --- | --- |

2.

sajnálja továbbá, hogy a Parlament a vonatkozó tájékoztatást csak napokkal azelőtt kapta meg, hogy a Bizottság 2012 novemberében közzétette az eredménytáblát;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy jóval korábban tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy 2015 előtt tovább kívánja-e frissíteni az eredménytáblát; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy jóval korábban tájékoztassa a Parlamentet és a Tanácsot arról, hogy 2015 előtt tovább kívánja-e frissíteni az eredménytáblát;

| 4. | mély sajnálattal veszi tudomásul, hogy az eljárásban nem kezelték egyenlően a társjogalkotókat, mivel a Bizottság a Tanács illetékes munkacsoportjával állítólag konzultált; |
| --- | --- |

4.

mély sajnálattal veszi tudomásul, hogy az eljárásban nem kezelték egyenlően a társjogalkotókat, mivel a Bizottság a Tanács illetékes munkacsoportjával állítólag konzultált;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az eredménytábláról szóló 2011. december 15-i állásfoglalása, melyben a Parlament kéri, hogy illesszenek be egy pénzügyi ágazatra vonatkozó mutatót, nem tekinthető a Parlamenttel való – a MIP-rendelet (12) preambulumbekezdése szerinti – megfelelő konzultáció tükröződésének, mivel az állásfoglalást egy évvel korábban fogadták el, és az nem válasz volt a Bizottság javaslatára; rámutat továbbá, hogy az alkalmazott mutató részletes kiválasztása és meghatározása rendkívül önállóan történt, amint azt a 2012. november 14-i bizottsági munkadokumentum is alátámasztja; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az eredménytábláról szóló 2011. december 15-i állásfoglalása, melyben a Parlament kéri, hogy illesszenek be egy pénzügyi ágazatra vonatkozó mutatót, nem tekinthető a Parlamenttel való – a MIP-rendelet (12) preambulumbekezdése szerinti – megfelelő konzultáció tükröződésének, mivel az állásfoglalást egy évvel korábban fogadták el, és az nem válasz volt a Bizottság javaslatára; rámutat továbbá, hogy az alkalmazott mutató részletes kiválasztása és meghatározása rendkívül önállóan történt, amint azt a 2012. november 14-i bizottsági munkadokumentum is alátámasztja;

| 6. | tudomásul veszi az ESRB 2011. december 9-i véleményét, amely fenntartásokat fogalmaz meg egy pénzügyi mutató vonatkozásában, és amely megállapítja, hogy az eredménytáblának „tartalmaznia kell a pénzügyi ágazat nem konszolidált rövid lejáratú kötelezettségekeit (az egy éven belül esedékes kötelezettségek összege) a bankbetétek nélkül, az összes kötelezettség arányában”, és hogy „e mutatót kell előnyben részesíteni az olyan, az eszközök áramlásán alapuló mutatókkal szemben, mint a tőkeáttételi vagy tőkefeszültségi mutatók, hiszen – mivel a saját tőkét piaci értéken becsülik, ezért – az rendkívül érzékeny a tőzsdei árváltozásokra”; emlékezteti a Bizottságot, hogy a MIP-rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerint a „pénzügyi piac stabilitására vonatkozó mutatókról szóló tervezet elkészítésekor megfelelően figyelembe kell venni az ERKT munkáját”; |
| --- | --- |

6.

tudomásul veszi az ESRB 2011. december 9-i véleményét, amely fenntartásokat fogalmaz meg egy pénzügyi mutató vonatkozásában, és amely megállapítja, hogy az eredménytáblának „tartalmaznia kell a pénzügyi ágazat nem konszolidált rövid lejáratú kötelezettségekeit (az egy éven belül esedékes kötelezettségek összege) a bankbetétek nélkül, az összes kötelezettség arányában”, és hogy „e mutatót kell előnyben részesíteni az olyan, az eszközök áramlásán alapuló mutatókkal szemben, mint a tőkeáttételi vagy tőkefeszültségi mutatók, hiszen – mivel a saját tőkét piaci értéken becsülik, ezért – az rendkívül érzékeny a tőzsdei árváltozásokra”; emlékezteti a Bizottságot, hogy a MIP-rendelet 4. cikkének (5) bekezdése szerint a „pénzügyi piac stabilitására vonatkozó mutatókról szóló tervezet elkészítésekor megfelelően figyelembe kell venni az ERKT munkáját”;

| 7. | nem fogja többé tolerálni, hogy a Bizottság szolgálatainál még mindig folyamatban van a Parlament által a gazdaságirányítás terén betöltött szerep teljes körű elismeréséhez szükséges kulturális változás; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak egyértelműen tiszteletben kell tartania a Parlament társjogalkotói szerepét a többoldalú felügyelet terén, amint azt többek között az EUMSZ 121. cikkének (6) bekezdése és 136. cikke előírja, és a Tanáccsal egyenrangú félként kell kezelnie a Parlamentet valamennyi e területen alkotott uniós jogszabály esetében; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlamenttel való konzultáció az eredménytábla módosításáról részét képezi az intézményközi udvariassági szabályok bevált gyakorlatának is; |
| --- | --- |

7.

nem fogja többé tolerálni, hogy a Bizottság szolgálatainál még mindig folyamatban van a Parlament által a gazdaságirányítás terén betöltött szerep teljes körű elismeréséhez szükséges kulturális változás; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak egyértelműen tiszteletben kell tartania a Parlament társjogalkotói szerepét a többoldalú felügyelet terén, amint azt többek között az EUMSZ 121. cikkének (6) bekezdése és 136. cikke előírja, és a Tanáccsal egyenrangú félként kell kezelnie a Parlamentet valamennyi e területen alkotott uniós jogszabály esetében; emlékezteti a Bizottságot, hogy a Parlamenttel való konzultáció az eredménytábla módosításáról részét képezi az intézményközi udvariassági szabályok bevált gyakorlatának is;

| 8. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az EUSZ 17. cikkének (8) bekezdése szerint felelősséggel tartozik az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

8.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az EUSZ 17. cikkének (8) bekezdése szerint felelősséggel tartozik az Európai Parlamentnek;

| 9. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKB-nak. |
| --- | --- |

9.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az EKB-nak.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0583.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/82

---

P7_TA(2013)0189

Vietnam, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása Vietnamról, különös tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságára (2013/2599(RSP))

(2016/C 045/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU és Vietnam közötti, 2012. június 27-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az évente kétszer, az EU és Vietnam kormánya részvételével tartott EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Vietnam közötti, 2012. június 27-én aláírt partnerségi és együttműködési megállapodásra, valamint az évente kétszer, az EU és Vietnam kormánya részvételével tartott EU–Vietnam emberi jogi párbeszédre,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Vietnam 1982-ben csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, amelyhez Vietnam 1982-ben csatlakozott,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnamról készített 2009. szeptember 24-i egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnamról készített 2009. szeptember 24-i egyetemes időszakos felülvizsgálat eredményére,

| — | tekintettel az ENSZ szólásszabadsághoz és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának az Emberi Jogi Tanács 14. ülésszakára készített 2010. áprilisi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ szólásszabadsághoz és a véleménynyilvánítás szabadságához való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadójának az Emberi Jogi Tanács 14. ülésszakára készített 2010. áprilisi jelentésére,

| — | tekintettel Catherine Ashton uniós főképviselő szóvivőjének a vietnami bloggerek elítélésével kapcsolatban tett, 2012. szeptember 24-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton uniós főképviselő szóvivőjének a vietnami bloggerek elítélésével kapcsolatban tett, 2012. szeptember 24-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós külpolitika digitális szabadságra vonatkozó stratégiájáról szóló, 2012. december 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Vietnamról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Vietnamról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. szeptember 24-én börtönbüntetésre ítéltek három kiemelkedő újságírót: Nguyen Van Hai/Dieu Cay-t, Ta Phong Tan-t és Pan Thanh Hai-t; mivel fellebbezést követően megerősítették, hogy börtönbüntetésük időtartama 12, 10 illetve 3 év, amelyet több év házi őrizet követ, mert újságcikkeket közöltek a Szabad Újságírók Vietnami Klubjának weboldalán; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. szeptember 24-én börtönbüntetésre ítéltek három kiemelkedő újságírót: Nguyen Van Hai/Dieu Cay-t, Ta Phong Tan-t és Pan Thanh Hai-t; mivel fellebbezést követően megerősítették, hogy börtönbüntetésük időtartama 12, 10 illetve 3 év, amelyet több év házi őrizet követ, mert újságcikkeket közöltek a Szabad Újságírók Vietnami Klubjának weboldalán;

| B. | mivel nemzetközi emberi jogi szervezetek legutóbbi jelentései szerint 32 másként gondolkodó internethasználó kapott súlyos börtönbüntetést vagy vár tárgyalására Vietnamban; 14 demokráciapárti aktivistát összesen több mint 100 év börtönbüntetésre ítéltek a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó joguk gyakorlása miatt; egy 22 békés környezetvédelmi aktivistából álló csoport tagjait 10 évtől életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték; az állami sajtó egyik újságíró munkatársát elbocsátották, miután személyes blogján bejegyzést tett közzé, amelyben a Kommunista Párt főtitkárát kritizálta; továbbá számos internetes másként gondolkodó, köztük Le Cong Cau és Huynh Ngoc Tuan él át gyakori rendőri zaklatásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel nemzetközi emberi jogi szervezetek legutóbbi jelentései szerint 32 másként gondolkodó internethasználó kapott súlyos börtönbüntetést vagy vár tárgyalására Vietnamban; 14 demokráciapárti aktivistát összesen több mint 100 év börtönbüntetésre ítéltek a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozó joguk gyakorlása miatt; egy 22 békés környezetvédelmi aktivistából álló csoport tagjait 10 évtől életfogytig tartó börtönbüntetésre ítélték; az állami sajtó egyik újságíró munkatársát elbocsátották, miután személyes blogján bejegyzést tett közzé, amelyben a Kommunista Párt főtitkárát kritizálta; továbbá számos internetes másként gondolkodó, köztük Le Cong Cau és Huynh Ngoc Tuan él át gyakori rendőri zaklatásokat;

| C. | mivel számos lelkiismereti okokból fogva tartott személyt olyan, homályosan megfogalmazott „nemzetbiztonsági” előírások alapján ítéltek el, amelyek nem tesznek különbséget az erőszakos cselekmények és az eltérő vélemény vagy meggyőződés békés kinyilvánítása között, ilyenek például „a Vietnami Szocialista Köztársaság elleni propaganda” (a büntető törvénykönyv 88. cikke), „a néphatalom megdöntésére irányuló tevékenységek” (79. cikk), „ellentét szítása vallásos és nem vallásos emberek között” (87. cikk) és „a demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés az állam érdekeinek megsértése céljával” (258. cikk); mivel a másként gondolkodók letartóztatása érdekében egyre gyakrabban alkalmazzák a 2002. évi 44. rendeletet, amely engedélyezi a tárgyalás nélküli fogva tartást; |
| --- | --- |

C.

mivel számos lelkiismereti okokból fogva tartott személyt olyan, homályosan megfogalmazott „nemzetbiztonsági” előírások alapján ítéltek el, amelyek nem tesznek különbséget az erőszakos cselekmények és az eltérő vélemény vagy meggyőződés békés kinyilvánítása között, ilyenek például „a Vietnami Szocialista Köztársaság elleni propaganda” (a büntető törvénykönyv 88. cikke), „a néphatalom megdöntésére irányuló tevékenységek” (79. cikk), „ellentét szítása vallásos és nem vallásos emberek között” (87. cikk) és „a demokratikus szabadságjogokkal való visszaélés az állam érdekeinek megsértése céljával” (258. cikk); mivel a másként gondolkodók letartóztatása érdekében egyre gyakrabban alkalmazzák a 2002. évi 44. rendeletet, amely engedélyezi a tárgyalás nélküli fogva tartást;

| D. | mivel a bloggerek és az emberi jogok védelmezői egyre gyakrabban fordulnak az internethez, hogy kifejezzék politikai véleményüket, feltárják a korrupciót, és felhívják a figyelmet a földek erőszakos elvételére és a hatalommal való egyéb visszaélésekre; |
| --- | --- |

D.

mivel a bloggerek és az emberi jogok védelmezői egyre gyakrabban fordulnak az internethez, hogy kifejezzék politikai véleményüket, feltárják a korrupciót, és felhívják a figyelmet a földek erőszakos elvételére és a hatalommal való egyéb visszaélésekre;

| E. | mivel a vietnami hatóságok módszeresen korlátozzák a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságát és üldözik azokat, akik megkérdőjelezik a kormányzati politikát, a nyilvánosság elé tárják a hivatali korrupciót vagy az egypártrendszer alternatíváira hívják fel a figyelmet; |
| --- | --- |

E.

mivel a vietnami hatóságok módszeresen korlátozzák a véleménynyilvánítás és a békés gyülekezés szabadságát és üldözik azokat, akik megkérdőjelezik a kormányzati politikát, a nyilvánosság elé tárják a hivatali korrupciót vagy az egypártrendszer alternatíváira hívják fel a figyelmet;

| F. | mivel Vietnamban most szövegezik meg „Az internetszolgáltatások és az online információs tartalmak irányításáról, biztosításáról és felhasználásáról szóló rendeletet”, és ez az internet irányításáról szóló olyan új rendelet lesz, amely legalizálná a tartalomszűréseket, a cenzúrát és a homályosan megfogalmazott „tiltott tevékenységekkel” szembeni kormányzati fellépést, és amely arra kötelezné az internetes cégeket és az internetszolgáltatókat – a külföldieket is beleértve –, hogy működjenek együtt a kormánnyal a másként gondolkodó internethasználók megfigyelésében és ellenőrzésében; mivel a digitális szabadságjogokat egyre nagyobb veszély fenyegeti; |
| --- | --- |

F.

mivel Vietnamban most szövegezik meg „Az internetszolgáltatások és az online információs tartalmak irányításáról, biztosításáról és felhasználásáról szóló rendeletet”, és ez az internet irányításáról szóló olyan új rendelet lesz, amely legalizálná a tartalomszűréseket, a cenzúrát és a homályosan megfogalmazott „tiltott tevékenységekkel” szembeni kormányzati fellépést, és amely arra kötelezné az internetes cégeket és az internetszolgáltatókat – a külföldieket is beleértve –, hogy működjenek együtt a kormánnyal a másként gondolkodó internethasználók megfigyelésében és ellenőrzésében; mivel a digitális szabadságjogokat egyre nagyobb veszély fenyegeti;

| G. | mivel 2009-ben, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnam emberi jogi helyzetére vonatkozóan végzett általános időszakos felülvizsgálat a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan számos ajánlást fogadott el, köztük azon ajánlást, amely „a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya 19. cikkével összhangban adatok és gondolatok keresése, megismerése és terjesztésére vonatkozó jog teljes biztosítására” irányul; mivel Vietnam továbbra sem hajtotta végre ezen ajánlásokat; |
| --- | --- |

G.

mivel 2009-ben, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa által Vietnam emberi jogi helyzetére vonatkozóan végzett általános időszakos felülvizsgálat a véleménynyilvánítás szabadságára vonatkozóan számos ajánlást fogadott el, köztük azon ajánlást, amely „a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmánya 19. cikkével összhangban adatok és gondolatok keresése, megismerése és terjesztésére vonatkozó jog teljes biztosítására” irányul; mivel Vietnam továbbra sem hajtotta végre ezen ajánlásokat;

| H. | mivel folyamatosan előfordul a földek kormányzati tisztviselők általi elkobzása, illetve az aktivisták kilakoltatása, önkényes letartóztatása elleni tiltakozásokra adott válaszul fokozott erőszak alkalmazása és a tiltakozókkal szembeni súlyos büntetések, miközben a földhöz és földhasználathoz fűződő jogok továbbra is tisztázatlanok; |
| --- | --- |

H.

mivel folyamatosan előfordul a földek kormányzati tisztviselők általi elkobzása, illetve az aktivisták kilakoltatása, önkényes letartóztatása elleni tiltakozásokra adott válaszul fokozott erőszak alkalmazása és a tiltakozókkal szembeni súlyos büntetések, miközben a földhöz és földhasználathoz fűződő jogok továbbra is tisztázatlanok;

| I. | mivel elnyomják a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát, és a katolikus egyház és az olyan el nem ismert egyházak, mint például a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, a protestáns egyházak és mások továbbra is komoly vallási üldözéssel néznek szembe; |
| --- | --- |

I.

mivel elnyomják a vallásszabadságot és a meggyőződés szabadságát, és a katolikus egyház és az olyan el nem ismert egyházak, mint például a Vietnami Egyesült Buddhista Egyház, a protestáns egyházak és mások továbbra is komoly vallási üldözéssel néznek szembe;

| J. | mivel Vietnam kiterjedt nyilvános konzultációt kezdett az új alkotmány megszövegezéséhez kapcsolódóan, azonban azokkal szemben, akik véleményüknek hangot adtak, szankciókat és nyomásgyakorlást alkalmaztak; |
| --- | --- |

J.

mivel Vietnam kiterjedt nyilvános konzultációt kezdett az új alkotmány megszövegezéséhez kapcsolódóan, azonban azokkal szemben, akik véleményüknek hangot adtak, szankciókat és nyomásgyakorlást alkalmaztak;

| K. | mivel Vietnam a 2014–2016-os időszakban helyet szeretne kapni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában; |
| --- | --- |

K.

mivel Vietnam a 2014–2016-os időszakban helyet szeretne kapni az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában;

| 1. | komoly aggodalmát fejezi ki az újságírókra és bloggerekre Vietnamban kiszabott szigorú büntetések miatt; elítéli, hogy Vietnamban folyamatosan megsértik az emberi jogokat, ideértve a politikai megfélemlítéseket, zaklatásokat, támadásokat, az önkényes letartóztatásokat, a súlyos börtönbüntetéseket és a tisztességtelen tárgyalásokat az internetes és interneten kívüli politikai aktivistákkal, újságírókkal, bloggerekkel, másként gondolkodókkal és emberi jogi aktivistákkal szemben, amely fellépések egyértelműen megsértik Vietnam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit; |
| --- | --- |

1.

komoly aggodalmát fejezi ki az újságírókra és bloggerekre Vietnamban kiszabott szigorú büntetések miatt; elítéli, hogy Vietnamban folyamatosan megsértik az emberi jogokat, ideértve a politikai megfélemlítéseket, zaklatásokat, támadásokat, az önkényes letartóztatásokat, a súlyos börtönbüntetéseket és a tisztességtelen tárgyalásokat az internetes és interneten kívüli politikai aktivistákkal, újságírókkal, bloggerekkel, másként gondolkodókkal és emberi jogi aktivistákkal szemben, amely fellépések egyértelműen megsértik Vietnam nemzetközi emberi jogi kötelezettségeit;

| 2. | sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon valamennyi bloggert, internetes újságírót és emberi jogi aktivistát; kéri a kormányt, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően hagyjon fel a véleménynyilvánítás, a meggyőződés és a gyülekezés szabadságára vonatkozó jogaikat gyakorlókkal szembeni elnyomás minden formájával; |
| --- | --- |

2.

sürgeti a hatóságokat, hogy haladéktalanul és feltétel nélkül bocsássák szabadon valamennyi bloggert, internetes újságírót és emberi jogi aktivistát; kéri a kormányt, hogy a nemzetközi emberi jogi normáknak megfelelően hagyjon fel a véleménynyilvánítás, a meggyőződés és a gyülekezés szabadságára vonatkozó jogaikat gyakorlókkal szembeni elnyomás minden formájával;

| 3. | felhívja a vietnami kormányt, hogy módosítsa és helyezze hatályon kívül azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtószabadságot, hogy teret nyisson a párbeszédnek és a demokratikus vitának; felszólítja a kormányt arra is, hogy módosítsa „Az internetszolgáltatások és az online információs tartalmak irányításáról, biztosításáról és felhasználásáról szóló rendelet” tervezetét az online véleménynyilvánításhoz való jog védelmének biztosítása céljából; |
| --- | --- |

3.

felhívja a vietnami kormányt, hogy módosítsa és helyezze hatályon kívül azokat a jogszabályokat, amelyek korlátozzák a véleménynyilvánítás szabadságát és a sajtószabadságot, hogy teret nyisson a párbeszédnek és a demokratikus vitának; felszólítja a kormányt arra is, hogy módosítsa „Az internetszolgáltatások és az online információs tartalmak irányításáról, biztosításáról és felhasználásáról szóló rendelet” tervezetét az online véleménynyilvánításhoz való jog védelmének biztosítása céljából;

| 4. | sürgeti a vietnami kormányt, hogy szüntesse meg a kényszer-kilakoltatásokat, biztosítsa a véleménynyilvánítás szabadságát azok számára, akik elítélik a földterületekkel kapcsolatos visszaéléseket, valamint garantáljon jogorvoslatot és a nemzetközi normákkal és a nemzetközi emberi jogi előírásokkal összhangban megfelelő ellentételezést a kényszerűen kilakoltatottak számára; |
| --- | --- |

4.

sürgeti a vietnami kormányt, hogy szüntesse meg a kényszer-kilakoltatásokat, biztosítsa a véleménynyilvánítás szabadságát azok számára, akik elítélik a földterületekkel kapcsolatos visszaéléseket, valamint garantáljon jogorvoslatot és a nemzetközi normákkal és a nemzetközi emberi jogi előírásokkal összhangban megfelelő ellentételezést a kényszerűen kilakoltatottak számára;

| 5. | felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák be Vietnam nemzetközi kötelezettségeit azáltal, hogy megszüntetik a vallási üldözéseket, és eltávolítják a független vallási szervezetek útjában álló, a békés vallási tevékenységek szabad gyakorlását gátló jogi akadályokat, ami magában foglalja minden vallási közösség elismerését, a szabad vallásgyakorlást, és az állam által a Vietnami Egyesült Buddhista Egyháztól, a katolikus egyháztól és egyéb vallási közösségektől önkényesen lefoglalt eszközök visszaszolgáltatását; |
| --- | --- |

5.

felszólítja a hatóságokat, hogy tartsák be Vietnam nemzetközi kötelezettségeit azáltal, hogy megszüntetik a vallási üldözéseket, és eltávolítják a független vallási szervezetek útjában álló, a békés vallási tevékenységek szabad gyakorlását gátló jogi akadályokat, ami magában foglalja minden vallási közösség elismerését, a szabad vallásgyakorlást, és az állam által a Vietnami Egyesült Buddhista Egyháztól, a katolikus egyháztól és egyéb vallási közösségektől önkényesen lefoglalt eszközök visszaszolgáltatását;

| 6. | mély aggodalmát fejezi ki a lelkiismereti okokból fogva tartott személyek fogva tartásának körülményei, azaz a rossz bánásmód és az egészségügyi ellátás hiánya miatt; kéri a hatóságokat, hogy garantálják testi és lelki épségüket, biztosítsák a jogi tanácsadáshoz való korlátlan hozzáférést és nyújtsanak megfelelő orvosi segítséget a rászorulóknak; |
| --- | --- |

6.

mély aggodalmát fejezi ki a lelkiismereti okokból fogva tartott személyek fogva tartásának körülményei, azaz a rossz bánásmód és az egészségügyi ellátás hiánya miatt; kéri a hatóságokat, hogy garantálják testi és lelki épségüket, biztosítsák a jogi tanácsadáshoz való korlátlan hozzáférést és nyújtsanak megfelelő orvosi segítséget a rászorulóknak;

| 7. | megismétli, hogy az EU és Vietnam közötti emberi jogi párbeszédnek konkrét előrelépéshez kell vezetnie az emberi jogok és a demokratizálódás terén; e tekintetben felhívja az Európai Uniót, hogy következetesen juttassa kifejezésre a legmagasabb szinteken az emberi jogok Vietnamban történő megsértésével kapcsolatos aggályokat, és fokozza a vietnami hatóságokra helyezett nyomást, hogy szüntessék meg az internet és a blogolás ellenőrzését és tiltását a magántulajdonban lévő médiánál, tegyék lehetővé csoportok és egyének számára, hogy előmozdítsák az emberi jogokat és nyilvánosan kifejezzék véleményüket és egyet nem értésüket, tegyenek lépéseket a halálbüntetés eltörlésére, helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák az eltérő nézetek békés kinyilvánításának büntetendővé tételére használt nemzetbiztonsági törvényeket, és bocsássák szabadon a lelkiismereti okokból fogva tartott békés személyeket; |
| --- | --- |

7.

megismétli, hogy az EU és Vietnam közötti emberi jogi párbeszédnek konkrét előrelépéshez kell vezetnie az emberi jogok és a demokratizálódás terén; e tekintetben felhívja az Európai Uniót, hogy következetesen juttassa kifejezésre a legmagasabb szinteken az emberi jogok Vietnamban történő megsértésével kapcsolatos aggályokat, és fokozza a vietnami hatóságokra helyezett nyomást, hogy szüntessék meg az internet és a blogolás ellenőrzését és tiltását a magántulajdonban lévő médiánál, tegyék lehetővé csoportok és egyének számára, hogy előmozdítsák az emberi jogokat és nyilvánosan kifejezzék véleményüket és egyet nem értésüket, tegyenek lépéseket a halálbüntetés eltörlésére, helyezzék hatályon kívül vagy módosítsák az eltérő nézetek békés kinyilvánításának büntetendővé tételére használt nemzetbiztonsági törvényeket, és bocsássák szabadon a lelkiismereti okokból fogva tartott békés személyeket;

| 8. | minden felet emlékeztet a partnerségi és együttműködési megállapodás 1. cikkére, amely kimondja, hogy: „A felek közötti együttműködés és e megállapodás rendelkezései az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán alapulnak, amelyek a megállapodás lényegi elemét képezik.”; kéri a főképviselőt, hogy értékelje a vietnami kormány politikáinak összeférhetőségét a partnerségi és együttműködési megállapodásban foglalt feltételekkel; |
| --- | --- |

8.

minden felet emlékeztet a partnerségi és együttműködési megállapodás 1. cikkére, amely kimondja, hogy: „A felek közötti együttműködés és e megállapodás rendelkezései az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán alapulnak, amelyek a megállapodás lényegi elemét képezik.”; kéri a főképviselőt, hogy értékelje a vietnami kormány politikáinak összeférhetőségét a partnerségi és együttműködési megállapodásban foglalt feltételekkel;

| 9. | arra ösztönzi Vietnamot, hogy tegyen lépéseket a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma és a kínzás elleni egyezmény megerősítése felé; felszólítja a kormányt, hogy hozzon létre független nemzeti emberi jogi bizottságot; |
| --- | --- |

9.

arra ösztönzi Vietnamot, hogy tegyen lépéseket a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútuma és a kínzás elleni egyezmény megerősítése felé; felszólítja a kormányt, hogy hozzon létre független nemzeti emberi jogi bizottságot;

| 10. | kéri az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó kormányközi bizottságát, hogy vizsgálja meg az emberi jogok vietnami helyzetét, különösen a véleménynyilvánítás szabadságára összpontosítva, és hogy tegyen ajánlásokat az ország számára; |
| --- | --- |

10.

kéri az ASEAN emberi jogokkal foglalkozó kormányközi bizottságát, hogy vizsgálja meg az emberi jogok vietnami helyzetét, különösen a véleménynyilvánítás szabadságára összpontosítva, és hogy tegyen ajánlásokat az ország számára;

| 11. | üdvözli, hogy a vietnami kormány a nyilvánosság hozzájárulását kérte az 1992 óta első alkotmányos reformjához, és hogy a határidő 2013. szeptemberig meghosszabbításra került, de sajnálja, hogy a nyilvánossággal folytatott konzultáció szankciókhoz és nyomásgyakorláshoz vezetett azokkal szemben, akik törvényesen kifejezik véleményüket; reméli, hogy az új alkotmány elsőbbségi szempontként fog foglalkozni a polgári és politikai jogok és a vallásszabadság kérdésével; e tekintetben üdvözli az emberi jogi szervezetekkel megkezdett párbeszédet; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy ez hosszabb távon fontos reformokhoz vezethet a foglalkoztatás, az oktatás és az emberi jogok terén; az ENSZ szólásszabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának meghívását javasolja az országba, valamint azt, hogy a hatóságok teljes körűen hajtsanak végre minden ajánlást; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a vietnami kormány a nyilvánosság hozzájárulását kérte az 1992 óta első alkotmányos reformjához, és hogy a határidő 2013. szeptemberig meghosszabbításra került, de sajnálja, hogy a nyilvánossággal folytatott konzultáció szankciókhoz és nyomásgyakorláshoz vezetett azokkal szemben, akik törvényesen kifejezik véleményüket; reméli, hogy az új alkotmány elsőbbségi szempontként fog foglalkozni a polgári és politikai jogok és a vallásszabadság kérdésével; e tekintetben üdvözli az emberi jogi szervezetekkel megkezdett párbeszédet; reményét fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy ez hosszabb távon fontos reformokhoz vezethet a foglalkoztatás, az oktatás és az emberi jogok terén; az ENSZ szólásszabadsággal és a véleménynyilvánítás szabadságával foglalkozó különleges előadójának meghívását javasolja az országba, valamint azt, hogy a hatóságok teljes körűen hajtsanak végre minden ajánlást;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Vietnam kormányának és parlamentjének, az ASEAN-tagállamok kormányainak, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának és főtitkárának. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak, Vietnam kormányának és parlamentjének, az ASEAN-tagállamok kormányainak, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának és főtitkárának.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0470.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/85

---

P7_TA(2013)0190

Az emberi jogok helyzete Kazahsztánban

Az Európai Parlament 2013. április 18-i állásfoglalása a kazahsztáni emberi jogi helyzetről (2013/2600(RSP))

(2016/C 045/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kazahsztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, köztük a Kazahsztánról szóló 2012. március 15-i állásfoglalásra (1), a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalásra (2), valamint Jevgenyij Zsovtisz kazahsztáni ügyéről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalásra (3); |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kazahsztánról szóló korábbi állásfoglalásaira, köztük a Kazahsztánról szóló 2012. március 15-i állásfoglalásra (1), a Közép-Ázsiára vonatkozó uniós stratégia végrehajtásának jelenlegi állásáról szóló 2011. december 15-i állásfoglalásra (2), valamint Jevgenyij Zsovtisz kazahsztáni ügyéről szóló 2009. szeptember 17-i állásfoglalásra (3);

| — | tekintettel az Európai Parlament 2012. november 22-i, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásokat tartalmazó, az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokról szóló állásfoglalására (4); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2012. november 22-i, a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz intézett ajánlásokat tartalmazó, az EU és Kazahsztán közötti megerősített partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott tárgyalásokról szóló állásfoglalására (4);

| — | tekintettel az EU főképviselője/alelnöke Catherine Ashton szóvivőjének Vlagyimir Kozlov kazahsztáni tárgyalása kapcsán 2012. október 9-én elhangzott nyilatkozatára, valamint a kazahsztáni parlamenti választásokról szóló 2012. január 17-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU főképviselője/alelnöke Catherine Ashton szóvivőjének Vlagyimir Kozlov kazahsztáni tárgyalása kapcsán 2012. október 9-én elhangzott nyilatkozatára, valamint a kazahsztáni parlamenti választásokról szóló 2012. január 17-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel a Nemzetközi Ítélőszéknek a kazahsztáni újságírók elleni fegyelmi eljárásokról szóló, 2013. február 13-i jogi véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Ítélőszéknek a kazahsztáni újságírók elleni fegyelmi eljárásokról szóló, 2013. február 13-i jogi véleményére,

| — | tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője által a kazahsztáni média helyzetéről tett, 2012. január 25-i nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselője által a kazahsztáni média helyzetéről tett, 2012. január 25-i nyilatkozatra;

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának igazgatója által a kazah ellenzékkel szembeni korlátozó intézkedésekről tett, 2012. február 1-jei nyilatkozatra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatalának igazgatója által a kazah ellenzékkel szembeni korlátozó intézkedésekről tett, 2012. február 1-jei nyilatkozatra;

| — | tekintettel az emberi jogok nemzetközi szövetségének 2013. március 20-i, „A kazahsztáni emberi jogi aggályok áttekintése” című nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok nemzetközi szövetségének 2013. március 20-i, „A kazahsztáni emberi jogi aggályok áttekintése” című nyilatkozatára;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel azt követően, hogy a kazahsztáni főügyész 2012. november 20-án keresetet nyújtott be, az almati kerületi ügyészség 2012. december 21-én szélsőségesség vádjával betiltotta az „Alga!” elnevezésű, be nem jegyzett ellenzéki pártot; mivel a betiltás Alija Turusbekovát, Vlagyimir Kozlov feleségét személyesen felelősnek nyilvánítja; |
| --- | --- |

A.

mivel azt követően, hogy a kazahsztáni főügyész 2012. november 20-án keresetet nyújtott be, az almati kerületi ügyészség 2012. december 21-én szélsőségesség vádjával betiltotta az „Alga!” elnevezésű, be nem jegyzett ellenzéki pártot; mivel a betiltás Alija Turusbekovát, Vlagyimir Kozlov feleségét személyesen felelősnek nyilvánítja;

| B. | mivel 2012. december 25-én számos ellenzéki médiát, köztük nyolc kazah újságot és 23 internetes híroldalt szélsőségesség vádjával betiltottak, és őket az ügyész „egy egységes Respublika médiacsoportként” jellemezte; mivel ezt a határozatot a másodfokú bíróság 2013. február 22-én helybenhagyta, aminek eredményeképp az érintett újságírókat eltiltották foglalkozásuk gyakorlásától; |
| --- | --- |

B.

mivel 2012. december 25-én számos ellenzéki médiát, köztük nyolc kazah újságot és 23 internetes híroldalt szélsőségesség vádjával betiltottak, és őket az ügyész „egy egységes Respublika médiacsoportként” jellemezte; mivel ezt a határozatot a másodfokú bíróság 2013. február 22-én helybenhagyta, aminek eredményeképp az érintett újságírókat eltiltották foglalkozásuk gyakorlásától;

| C. | mivel Kazahsztán fontos nemzetközi szereplő, és kulcsszerepet játszik a régió politikai és társadalmi-gazdasági fejlődésében, csakúgy, mint a biztonsági helyzetben; mivel Közép-Ázsiában a határos országokkal való jószomszédi viszony kialakításában, a regionális együttműködés újraindításában és a bilaterális kérdések békés rendezésében Kazahsztán kedvező szerepet játszott; mivel az EU-nak alapvető érdeke, hogy egy erős és nyitott EU–Kazahsztán kapcsolat révén megerősítse a politikai, gazdasági és biztonsági együttműködést a régióval; |
| --- | --- |

C.

mivel Kazahsztán fontos nemzetközi szereplő, és kulcsszerepet játszik a régió politikai és társadalmi-gazdasági fejlődésében, csakúgy, mint a biztonsági helyzetben; mivel Közép-Ázsiában a határos országokkal való jószomszédi viszony kialakításában, a regionális együttműködés újraindításában és a bilaterális kérdések békés rendezésében Kazahsztán kedvező szerepet játszott; mivel az EU-nak alapvető érdeke, hogy egy erős és nyitott EU–Kazahsztán kapcsolat révén megerősítse a politikai, gazdasági és biztonsági együttműködést a régióval;

| D. | mivel Kazahsztán régóta korlátozza az alapvető polgári és politikai jogokat, úgymint a gyülekezés, a véleménynyilvánítás és a vallásgyakorlás szabadságát; mivel az utóbbi két évben rosszabbodott az alapvető szabadságok helyzete, és a 2011. decemberi zsanaozeni erőszakos eseményeket követően 2012-ben a kormányt kritizáló személyek ellen nyíltan felléptek; |
| --- | --- |

D.

mivel Kazahsztán régóta korlátozza az alapvető polgári és politikai jogokat, úgymint a gyülekezés, a véleménynyilvánítás és a vallásgyakorlás szabadságát; mivel az utóbbi két évben rosszabbodott az alapvető szabadságok helyzete, és a 2011. decemberi zsanaozeni erőszakos eseményeket követően 2012-ben a kormányt kritizáló személyek ellen nyíltan felléptek;

| E. | mivel az elmúlt hónapokban több ellenzéki vezetőt, emberi jogi jogvédőt, újságírót és civil társadalmi szereplőt tettek ki zaklatásnak és büntetőjogi eljárásnak, mely sok esetben börtönbüntetéssel végződött; |
| --- | --- |

E.

mivel az elmúlt hónapokban több ellenzéki vezetőt, emberi jogi jogvédőt, újságírót és civil társadalmi szereplőt tettek ki zaklatásnak és büntetőjogi eljárásnak, mely sok esetben börtönbüntetéssel végződött;

| F. | mivel 2013. március 13-án a semmítőszék elutasította a fellebbezést Vlagyimir Kozlov ügyében, akit „társadalmi ellentétek szítása”, „az alkotmányos rend erőszakos megdöntésére való uszítás”, valamint „bűncselekmények elkövetése céljából bűnszervezet létrehozása és irányítása” vádjával hét és fél év börtönbüntetésre és teljes vagyonelkobzásra ítéltek; mivel Kozlov jelenleg nyújt be fellebbezést a legfelső bírósághoz, mint legutolsó jogorvoslati fórumhoz; |
| --- | --- |

F.

mivel 2013. március 13-án a semmítőszék elutasította a fellebbezést Vlagyimir Kozlov ügyében, akit „társadalmi ellentétek szítása”, „az alkotmányos rend erőszakos megdöntésére való uszítás”, valamint „bűncselekmények elkövetése céljából bűnszervezet létrehozása és irányítása” vádjával hét és fél év börtönbüntetésre és teljes vagyonelkobzásra ítéltek; mivel Kozlov jelenleg nyújt be fellebbezést a legfelső bírósághoz, mint legutolsó jogorvoslati fórumhoz;

| G. | mivel 2012. december 7-én Vadim Kuramsin emberi jogi jogvédőt a kerületi ügyész asszisztensének megzsarolása miatt 12 év börtönbüntetésre ítélték; mivel ezt azt ítéletet a másodfokú bíróság 2013. február 14-én helybenhagyta; mivel a 2012. augusztusi előző tárgyalást követően Kurashim urat szabadon engedték, majd miután szeptemberben részt vett a varsói EBESZ-konferencián, hazatérése után ismét letartóztatták; |
| --- | --- |

G.

mivel 2012. december 7-én Vadim Kuramsin emberi jogi jogvédőt a kerületi ügyész asszisztensének megzsarolása miatt 12 év börtönbüntetésre ítélték; mivel ezt azt ítéletet a másodfokú bíróság 2013. február 14-én helybenhagyta; mivel a 2012. augusztusi előző tárgyalást követően Kurashim urat szabadon engedték, majd miután szeptemberben részt vett a varsói EBESZ-konferencián, hazatérése után ismét letartóztatták;

| H. | mivel a kazah kormány tervezi, hogy megkezdi a munkálatokat a 2013–2020-ra szóló új nemzeti emberi jogi cselekvési tervet illetően; |
| --- | --- |

H.

mivel a kazah kormány tervezi, hogy megkezdi a munkálatokat a 2013–2020-ra szóló új nemzeti emberi jogi cselekvési tervet illetően;

| I. | mivel a kazah hatóságok a főügyész vezetésével munkacsoportot hoztak létre a büntető törvénykönyv megreformálása céljából; mivel a Velencei Bizottság tanácsadói szerepkörben meghívott küldöttségének részvételével 2013. március 15-én és 16-án kerekasztal megbeszélést rendeztek „A kazahsztáni büntető törvénykönyv a jogállamiság elvein nyugvó reformja” címmel; mivel az Európai Parlament sürgette a kazah hatóságokat, hogy az ország büntető törvénykönyvét, ideértve annak a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikkét, igazítsák a nemzetközi előírásokhoz; |
| --- | --- |

I.

mivel a kazah hatóságok a főügyész vezetésével munkacsoportot hoztak létre a büntető törvénykönyv megreformálása céljából; mivel a Velencei Bizottság tanácsadói szerepkörben meghívott küldöttségének részvételével 2013. március 15-én és 16-án kerekasztal megbeszélést rendeztek „A kazahsztáni büntető törvénykönyv a jogállamiság elvein nyugvó reformja” címmel; mivel az Európai Parlament sürgette a kazah hatóságokat, hogy az ország büntető törvénykönyvét, ideértve annak a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikkét, igazítsák a nemzetközi előírásokhoz;

| J. | mivel a kazah hatóságok ismételten a „társadalmi ellentétek szításának” tág és eltúlzott vádját alkalmazzák, amelynek révén büntetendő cselekménnyé minősítik a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságának jogszerű, a nemzetközi emberi jogi rendelkezések által is védett gyakorlását; |
| --- | --- |

J.

mivel a kazah hatóságok ismételten a „társadalmi ellentétek szításának” tág és eltúlzott vádját alkalmazzák, amelynek révén büntetendő cselekménnyé minősítik a véleménynyilvánítás és a gyülekezés szabadságának jogszerű, a nemzetközi emberi jogi rendelkezések által is védett gyakorlását;

| K. | mivel Kazahsztán három éves tagsága az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2013. január 1-jén vette kezdetét; |
| --- | --- |

K.

mivel Kazahsztán három éves tagsága az ENSZ Emberi Jogi Tanácsában 2013. január 1-jén vette kezdetét;

| L. | mivel Kazahsztán tagja az EBESZ-nek, sőt 2010-ben a szervezet elnöki feladatait is ellátta, és e minőségében elkötelezte magát a szervezet alapvető elveinek tiszteletben tartása és érvényesítése mellett; |
| --- | --- |

L.

mivel Kazahsztán tagja az EBESZ-nek, sőt 2010-ben a szervezet elnöki feladatait is ellátta, és e minőségében elkötelezte magát a szervezet alapvető elveinek tiszteletben tartása és érvényesítése mellett;

| M. | mivel a becsületsértés továbbra is bűnvádi eljárást vonhat maga után, és mivel az információs-kommunikációs hálózatokra vonatkozó törvényhez kiadott módosítások és kiegészítések bevezetésére vonatkozó 2009. július 10-i törvény úgy rendelkezik, hogy az internetes források (weboldalak, csevegőszobák, blogok és vitafórumok) a tömegkommunikációs eszközökkel azonos megítélés alá esnek, és mint ilyenek, felhasználóikkal együtt ugyanolyan mértékben felelősek az esetleges törvénysértésekért; |
| --- | --- |

M.

mivel a becsületsértés továbbra is bűnvádi eljárást vonhat maga után, és mivel az információs-kommunikációs hálózatokra vonatkozó törvényhez kiadott módosítások és kiegészítések bevezetésére vonatkozó 2009. július 10-i törvény úgy rendelkezik, hogy az internetes források (weboldalak, csevegőszobák, blogok és vitafórumok) a tömegkommunikációs eszközökkel azonos megítélés alá esnek, és mint ilyenek, felhasználóikkal együtt ugyanolyan mértékben felelősek az esetleges törvénysértésekért;

| N. | mivel 2012. november végén Catherine Ashton alelnök/főképviselő Közép-Ázsiába utazott, és ott látogatást tett Kazahsztánban, miközben az ellenzéki erők és médiák betiltása folyamatban volt; mivel nem adott ki semmilyen nyilatkozatot az ügyben, csupán azt követően, 2012 decemberében; |
| --- | --- |

N.

mivel 2012. november végén Catherine Ashton alelnök/főképviselő Közép-Ázsiába utazott, és ott látogatást tett Kazahsztánban, miközben az ellenzéki erők és médiák betiltása folyamatban volt; mivel nem adott ki semmilyen nyilatkozatot az ügyben, csupán azt követően, 2012 decemberében;

| O. | mivel 2012 júliusában az ENSZ emberi jogi főbiztosa Navi Pillay Kazahsztánban tett kétnapos látogatását követően felkérte a hatóságokat, hogy engedélyezzék a zsanaozeni események, valamint azok okai és következményei független nemzetközi vizsgálatát; |
| --- | --- |

O.

mivel 2012 júliusában az ENSZ emberi jogi főbiztosa Navi Pillay Kazahsztánban tett kétnapos látogatását követően felkérte a hatóságokat, hogy engedélyezzék a zsanaozeni események, valamint azok okai és következményei független nemzetközi vizsgálatát;

| 1. | hangsúlyozza az EU és Kazahsztán közötti kapcsolatok fontosságát, valamint azt, hogy valamennyi területen meg kell erősíteni a két fél gazdasági és politikai együttműködését; rámutat, hogy az EU-nak jelentős érdeke fűződik a Kazahsztánnal fenntartott jó kapcsolatokhoz, mind a politikai, mind a gazdasági együttműködést illetően; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza az EU és Kazahsztán közötti kapcsolatok fontosságát, valamint azt, hogy valamennyi területen meg kell erősíteni a két fél gazdasági és politikai együttműködését; rámutat, hogy az EU-nak jelentős érdeke fűződik a Kazahsztánnal fenntartott jó kapcsolatokhoz, mind a politikai, mind a gazdasági együttműködést illetően;

| 2. | határozottan elítéli a bíróság azon ítéletét, hogy szélsőségesség vádjával betiltotta az ellenzéki pártokat, köztük az „Alga!” elnevezésű, be nem jegyzett pártot, valamint hogy kulcsszerepet játszó független médiákat tiltott be, mivel ez sérti a véleménynyilvánítás szabadságának elvét, és komoly aggályokat vet fel a független média és az ellenzék folytatódó elnyomásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

határozottan elítéli a bíróság azon ítéletét, hogy szélsőségesség vádjával betiltotta az ellenzéki pártokat, köztük az „Alga!” elnevezésű, be nem jegyzett pártot, valamint hogy kulcsszerepet játszó független médiákat tiltott be, mivel ez sérti a véleménynyilvánítás szabadságának elvét, és komoly aggályokat vet fel a független média és az ellenzék folytatódó elnyomásával kapcsolatban;

| 3. | felhívja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a társulás szabadságához fűződő elvekre és kötelezettségvállalásokra vonatkozó EBESZ-normákat; sürgeti Kazahsztánt, hogy a kritikát ne fenyegetésnek, hanem inkább építő jellegű hozzájárulásnak tekintse, melynek segítségével politikáit és befogadó jellegét javíthatja; |
| --- | --- |

3.

felhívja a hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a véleménynyilvánítás, a gyülekezés és a társulás szabadságához fűződő elvekre és kötelezettségvállalásokra vonatkozó EBESZ-normákat; sürgeti Kazahsztánt, hogy a kritikát ne fenyegetésnek, hanem inkább építő jellegű hozzájárulásnak tekintse, melynek segítségével politikáit és befogadó jellegét javíthatja;

| 4. | hangsúlyozza, hogy Aliya Turusbekova nem vonható felelősségre harmadik személyek tettei miatt; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy Aliya Turusbekova nem vonható felelősségre harmadik személyek tettei miatt;

| 5. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy kérjenek garanciákat arra vonatkozóan, hogy különösen az emberi jogi kérdések megvitatása céljából az uniós intézményekhez látogató újságírók, ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és családjaik ellen nem alkalmaznak személyes fenyegetéseket, nyomásgyakorlást vagy bűnvádi eljárást; |
| --- | --- |

5.

felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy kérjenek garanciákat arra vonatkozóan, hogy különösen az emberi jogi kérdések megvitatása céljából az uniós intézményekhez látogató újságírók, ellenzéki aktivisták, emberi jogi jogvédők és családjaik ellen nem alkalmaznak személyes fenyegetéseket, nyomásgyakorlást vagy bűnvádi eljárást;

| 6. | ismételten hangot ad aggodalmának amiatt, hogy ellenzéki vezetőket, újságírókat és ügyvédeket tartanak fogva a nemzetközi normáknak nem megfelelő bírósági eljárások alapján, valamint ismételten kéri a homályos, politikai indíttatásúnak tekinthető büntetőjogi vádak alapján elítélt valamennyi személy, köztük Vlagyimir Kozlov, Vadim Kurashim és Roza Tuletaeva szabadon bocsátását; aggodalmát fejezi ki továbbá e perek tisztességességét illetően, valamint ismételten kéri, hogy a bírósági eljárások folyamán garantálják az átláthatóságot és a nemzetközi normák tiszteletben tartását, hogy hagyjanak fel az említett homályos büntetőjogi vádak alapján hozott ítéletekkel, és hogy biztosítsák a bírói kar függetlenségét; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangot ad aggodalmának amiatt, hogy ellenzéki vezetőket, újságírókat és ügyvédeket tartanak fogva a nemzetközi normáknak nem megfelelő bírósági eljárások alapján, valamint ismételten kéri a homályos, politikai indíttatásúnak tekinthető büntetőjogi vádak alapján elítélt valamennyi személy, köztük Vlagyimir Kozlov, Vadim Kurashim és Roza Tuletaeva szabadon bocsátását; aggodalmát fejezi ki továbbá e perek tisztességességét illetően, valamint ismételten kéri, hogy a bírósági eljárások folyamán garantálják az átláthatóságot és a nemzetközi normák tiszteletben tartását, hogy hagyjanak fel az említett homályos büntetőjogi vádak alapján hozott ítéletekkel, és hogy biztosítsák a bírói kar függetlenségét;

| 7. | felkéri a kazah hatóságokat, hogy garantálják a nemzetközi normáknak megfelelő fogvatartási körülményeket, valamint biztosítsanak megfelelő orvosi ellátást a foglyoknak, köztük Vlagyimir Kozlov ellenzéki vezetőnek is; kéri a közelmúltbeli börtönreformban szereplő jobbító intézkedések teljes körű végrehajtását és a további előrelépést ezen a téren annak érdekében, hogy megfeleljenek a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

7.

felkéri a kazah hatóságokat, hogy garantálják a nemzetközi normáknak megfelelő fogvatartási körülményeket, valamint biztosítsanak megfelelő orvosi ellátást a foglyoknak, köztük Vlagyimir Kozlov ellenzéki vezetőnek is; kéri a közelmúltbeli börtönreformban szereplő jobbító intézkedések teljes körű végrehajtását és a további előrelépést ezen a téren annak érdekében, hogy megfeleljenek a nemzetközi normáknak;

| 8. | határozottan leszögezi, hogy a terrorizmus és a szélsőségesség elleni legitim küzdelem nem használható fel ürügyként az ellenzéki tevékenységek betiltásához, a szabad véleménynyilvánítás akadályozásához vagy a bírói kar függetlenségének korlátozásához; |
| --- | --- |

8.

határozottan leszögezi, hogy a terrorizmus és a szélsőségesség elleni legitim küzdelem nem használható fel ürügyként az ellenzéki tevékenységek betiltásához, a szabad véleménynyilvánítás akadályozásához vagy a bírói kar függetlenségének korlátozásához;

| 9. | hangsúlyozza, hogy Kazahsztán egyre fontosabb nemzetközi partner a régióban, akár a NATO-val való együttműködés, akár az Iránnal folytatott E3+3 tárgyalások támogatása, vagy a kazahsztáni nemzetközi üzemanyagbank létrehozása tekintetében; üdvözli Kazahsztán azon törekvését, hogy aktív közvetítői/támogatói szerepet játsszon a szélesebb régió biztonsági kérdéseit illetően; sürgeti a kazah hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az ország által vállalt nemzetközi kötelezettségeket, ideértve a jogállamisággal és a bírói kar függetlenségével kapcsolatos normákat; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy Kazahsztán egyre fontosabb nemzetközi partner a régióban, akár a NATO-val való együttműködés, akár az Iránnal folytatott E3+3 tárgyalások támogatása, vagy a kazahsztáni nemzetközi üzemanyagbank létrehozása tekintetében; üdvözli Kazahsztán azon törekvését, hogy aktív közvetítői/támogatói szerepet játsszon a szélesebb régió biztonsági kérdéseit illetően; sürgeti a kazah hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben az ország által vállalt nemzetközi kötelezettségeket, ideértve a jogállamisággal és a bírói kar függetlenségével kapcsolatos normákat;

| 10. | felszólítja Kazahsztánt, hogy akár a szükséges jogi reformok végrehajtása révén alakítson ki olyan körülményeket, amelyek mellett az ellenzéki aktivisták, az újságírók és az ügyvédek szabadon gyakorolhatják tevékenységeiket; hangsúlyozza, hogy az EU kész támogatni Kazahsztán erre irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

10.

felszólítja Kazahsztánt, hogy akár a szükséges jogi reformok végrehajtása révén alakítson ki olyan körülményeket, amelyek mellett az ellenzéki aktivisták, az újságírók és az ügyvédek szabadon gyakorolhatják tevékenységeiket; hangsúlyozza, hogy az EU kész támogatni Kazahsztán erre irányuló erőfeszítéseit;

| 11. | felkéri Kazahsztánt, hogy vizsgálja felül a vallással kapcsolatos jogszabályait, és enyhítse a felekezeti hovatartozás nyilvántartásával és a vallásgyakorlással kapcsolatos korlátozásokat; |
| --- | --- |

11.

felkéri Kazahsztánt, hogy vizsgálja felül a vallással kapcsolatos jogszabályait, és enyhítse a felekezeti hovatartozás nyilvántartásával és a vallásgyakorlással kapcsolatos korlátozásokat;

| 12. | hangsúlyozza a szakszervezetbe való tömörüléshez, a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való munkavállalói jogok tiszteletben tartásának fontosságát, összhangban Kazahsztán nemzeti emberi jogi kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a szakszervezetbe való tömörüléshez, a sztrájkhoz és a kollektív tárgyalásokhoz való munkavállalói jogok tiszteletben tartásának fontosságát, összhangban Kazahsztán nemzeti emberi jogi kötelezettségeivel;

| 13. | üdvözli a büntetőeljárásról szóló új törvénykönyv kapcsán a Velencei Bizottság delegációjával folytatott párbeszédet, valamint ösztönzi a további együttműködést a Velencei Bizottsággal annak érdekében, hogy a lehető legjobb eredményt lehessen elérni e folyamat révén; hangsúlyozza, hogy a reformnak a bírói kar függetlenségének fokozására, a jogállamiság erősítésére és a nemzetköz normák teljesítésére kell törekednie; ismételten kéri a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikk reformját, valamint felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a reformot és az új jogszabály tartalmát; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a büntetőeljárásról szóló új törvénykönyv kapcsán a Velencei Bizottság delegációjával folytatott párbeszédet, valamint ösztönzi a további együttműködést a Velencei Bizottsággal annak érdekében, hogy a lehető legjobb eredményt lehessen elérni e folyamat révén; hangsúlyozza, hogy a reformnak a bírói kar függetlenségének fokozására, a jogállamiság erősítésére és a nemzetköz normák teljesítésére kell törekednie; ismételten kéri a „társadalmi ellentétek szításáról” szóló 164. cikk reformját, valamint felkéri az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kövesse figyelemmel a reformot és az új jogszabály tartalmát;

| 14. | ismételten kéri a kazah hatóságokat, hogy folytassák a jelenlegi emberi jogi cselekvési terv végrehajtását, figyelembe véve a Velencei Bizottság ajánlásait, valamint felhasználva a jogállamisági kezdeményezés keretében nyújtott uniós technikai segítséget; ösztönzi és támogatja a 2013–2020-as időszakra szóló emberi jogi cselekvési terv kidolgozására irányuló kazahsztáni erőfeszítéseket; kéri a kazah hatóságokat, hogy működjenek együtt a nem kormányzati szervezetekkel; |
| --- | --- |

14.

ismételten kéri a kazah hatóságokat, hogy folytassák a jelenlegi emberi jogi cselekvési terv végrehajtását, figyelembe véve a Velencei Bizottság ajánlásait, valamint felhasználva a jogállamisági kezdeményezés keretében nyújtott uniós technikai segítséget; ösztönzi és támogatja a 2013–2020-as időszakra szóló emberi jogi cselekvési terv kidolgozására irányuló kazahsztáni erőfeszítéseket; kéri a kazah hatóságokat, hogy működjenek együtt a nem kormányzati szervezetekkel;

| 15. | üdvözli az EU és Kazahsztán közötti rendszeres emberi jogi párbeszédet; hangsúlyozza az EU és a kazah hatóságok közötti emberi jogi párbeszéd fontosságát, valamint üdvözli a kazah partnerek konstruktív megközelítését; kéri a párbeszéd további erősítését annak érdekében, hogy létrejöhessen egy olyan fórum, amely lehetővé teszi a problémák nyílt felvetését; hangsúlyozza, hogy a párbeszédnek hatékonynak és eredményorientáltnak kell lennie, és lehetőség szerint be kell vonni civil társadalmi szereplőket is; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az EU és Kazahsztán közötti rendszeres emberi jogi párbeszédet; hangsúlyozza az EU és a kazah hatóságok közötti emberi jogi párbeszéd fontosságát, valamint üdvözli a kazah partnerek konstruktív megközelítését; kéri a párbeszéd további erősítését annak érdekében, hogy létrejöhessen egy olyan fórum, amely lehetővé teszi a problémák nyílt felvetését; hangsúlyozza, hogy a párbeszédnek hatékonynak és eredményorientáltnak kell lennie, és lehetőség szerint be kell vonni civil társadalmi szereplőket is;

| 16. | üdvözli a kazah kormány által bevezetett nemzetközi diákcsere-programokat; hangsúlyozza, hogy ezek a külföldi tartózkodások jelentős hatást gyakorolnak a kazah diákok demokráciával kapcsolatos oktatására; üdvözli, hogy a kazah hatóságok hazatérésük után is támogatják ezeket a diákokat; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a kazah kormány által bevezetett nemzetközi diákcsere-programokat; hangsúlyozza, hogy ezek a külföldi tartózkodások jelentős hatást gyakorolnak a kazah diákok demokráciával kapcsolatos oktatására; üdvözli, hogy a kazah hatóságok hazatérésük után is támogatják ezeket a diákokat;

| 17. | felkéri az EU-t, és különösen az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a kazahsztáni fejleményeket, szükség esetén tájékoztassák aggodalmaikról a kazah hatóságokat, ajánlják fel segítségüket, valamint rendszeresen tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek; felkéri az EU astanai delegációját, hogy játsszon proaktívabb szerepet a helyzet figyelemmel követésében, ideértve a bírósági tárgyalások megfigyelését és a börtönlátogatásokat is; |
| --- | --- |

17.

felkéri az EU-t, és különösen az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy szorosan kísérjék figyelemmel a kazahsztáni fejleményeket, szükség esetén tájékoztassák aggodalmaikról a kazah hatóságokat, ajánlják fel segítségüket, valamint rendszeresen tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek; felkéri az EU astanai delegációját, hogy játsszon proaktívabb szerepet a helyzet figyelemmel követésében, ideértve a bírósági tárgyalások megfigyelését és a börtönlátogatásokat is;

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kazah Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, az EU emberi jogi különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezetnek, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint a Kazah Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0089.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0588.

(3)  HL C 224 E., 2010.8.19. 30. o.,

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0459.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2013. április 18., csütörtök

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/89

---

P7_TA(2013)0180

Az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elve

Az Európai Parlament 2013. április 18-i ajánlása az Európai Parlament Tanácshoz intézett, az ENSZ védelmi felelősségre vonatkozó elvére (R2P) irányuló javaslatával (2012/2143(INI))

(2016/C 045/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Uniónak – többek között – az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 21. cikkében rögzített értékeire, célkitűzéseire, elveire és szakpolitikáira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak – többek között – az Európai Unióról szóló szerződés 2., 3. és 21. cikkében rögzített értékeire, célkitűzéseire, elveire és szakpolitikáira,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló, 1948. december 9-i egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a népirtás bűntettének megelőzéséről és megbüntetéséről szóló, 1948. december 9-i egyezményre,

| — | tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) Római Statútumára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a védelmi felelősségről szóló, 2009. október 7-i A/RES/63/308. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a védelmi felelősségről szóló, 2009. október 7-i A/RES/63/308. sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során a polgári személyek védelméről szóló, 2006. áprilisi 1674. sz., valamint 2009. novemberi 1894. sz. határozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a fegyveres konfliktusok során a polgári személyek védelméről szóló, 2006. áprilisi 1674. sz., valamint 2009. novemberi 1894. sz. határozatára (1),

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkkel és gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. (2000) számú határozatának végrehajtására és nyomon követésére irányuló 1889. (2009) számú határozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1960. (2010) számú határozatára, amely a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakkal kapcsolatos adatok összegyűjtésére és az elkövetők jegyzékbe vételére szolgáló mechanizmust hozott létre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló 1325. (2000) és 1820. (2008) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkkel és gyermekekkel szemben fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakról szóló 1888. (2009) számú határozatára, az ENSZ Biztonsági Tanácsának az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. (2000) számú határozatának végrehajtására és nyomon követésére irányuló 1889. (2009) számú határozatára, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1960. (2010) számú határozatára, amely a fegyveres konfliktusok során elkövetett nemi erőszakkal kapcsolatos adatok összegyűjtésére és az elkövetők jegyzékbe vételére szolgáló mechanizmust hozott létre,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Líbiáról szóló, 2011. február 26-i 1970. sz. határozatára – amely hivatkozik a védelmi felelősség elvére, és több nem kényszerítő jellegű intézkedést engedélyez az erőszakos cselekmények fokozódásának megakadályozása érdekében –, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a líbiai helyzetről szóló, 2011. március 17-i 1973. sz. határozatára, amely engedélyezte a tagállamok számára, hogy minden szükséges eszközt bevessenek a polgári lakosság és az általuk lakott területek védelmére, valamint a történelem során először tartalmazott kifejezett hivatkozást a védelmi felelősség első pillérére, és amelyet hasonló hivatkozások követtek a Biztonsági Tanács Elefántcsontpartról szóló 1975. sz., Szudánról szóló 1996. sz. és Jemenről szóló 2014. sz. határozatában, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Líbiáról szóló, 2011. február 26-i 1970. sz. határozatára – amely hivatkozik a védelmi felelősség elvére, és több nem kényszerítő jellegű intézkedést engedélyez az erőszakos cselekmények fokozódásának megakadályozása érdekében –, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a líbiai helyzetről szóló, 2011. március 17-i 1973. sz. határozatára, amely engedélyezte a tagállamok számára, hogy minden szükséges eszközt bevessenek a polgári lakosság és az általuk lakott területek védelmére, valamint a történelem során először tartalmazott kifejezett hivatkozást a védelmi felelősség első pillérére, és amelyet hasonló hivatkozások követtek a Biztonsági Tanács Elefántcsontpartról szóló 1975. sz., Szudánról szóló 1996. sz. és Jemenről szóló 2014. sz. határozatában,

| — | tekintettel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozója záródokumentumának (2) 138. és 139. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozója záródokumentumának (2) 138. és 139. pontjára,

| — | tekintettel az intervenció és az állami szuverenitás nemzetközi bizottságának (ICISS) „Védelmi felelősség” című 2001. évi jelentésére, az ENSZ veszélyekkel, kihívásokkal és változásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportjának „Biztonságosabb világ: közös felelősségünk” című 2004. évi jelentésére (3), valamint az ENSZ főtitkárának „Nagyobb szabadság: útban a fejlődés, biztonság és az általános emberi jogok felé” című 2005. évi jelentésére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intervenció és az állami szuverenitás nemzetközi bizottságának (ICISS) „Védelmi felelősség” című 2001. évi jelentésére, az ENSZ veszélyekkel, kihívásokkal és változásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoportjának „Biztonságosabb világ: közös felelősségünk” című 2004. évi jelentésére (3), valamint az ENSZ főtitkárának „Nagyobb szabadság: útban a fejlődés, biztonság és az általános emberi jogok felé” című 2005. évi jelentésére (4),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának jelentéseire, különösen „A védelmi felelősség végrehajtása” című 2009. évi (5), a „Korai előrejelzés, értékelés és a védelmi felelősség” című 2010. évi (6), „A regionális és szubregionális megállapodások szerepe a védelmi felelősség végrehajtásában” című 2011. évi (7), valamint a „Védelmi felelősség: jól időzített és határozott válaszadás” című 2012. évi jelentésére (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának jelentéseire, különösen „A védelmi felelősség végrehajtása” című 2009. évi (5), a „Korai előrejelzés, értékelés és a védelmi felelősség” című 2010. évi (6), „A regionális és szubregionális megállapodások szerepe a védelmi felelősség végrehajtásában” című 2011. évi (7), valamint a „Védelmi felelősség: jól időzített és határozott válaszadás” című 2012. évi jelentésére (8),

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára által létrehozott, az ENSZ Srí Lanka-i fellépésének belső kivizsgálásával foglalkozó szakmai testület 2012. novemberi jelentésére, amely azt kívánta feltárni, hogy a nemzetközi közösség miért nem tudta megvédeni a polgári lakosságot a kiterjedt humanitárius és emberi jogi jogsértésekkel szemben, és ajánlásokat fogalmaz meg a jövőbeli ENSZ-fellépésre vonatkozóan, amelynek célja a hasonló, tömeges erőszakcselekményekkel járó helyzetekre történő hatékony válaszadás, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára által létrehozott, az ENSZ Srí Lanka-i fellépésének belső kivizsgálásával foglalkozó szakmai testület 2012. novemberi jelentésére, amely azt kívánta feltárni, hogy a nemzetközi közösség miért nem tudta megvédeni a polgári lakosságot a kiterjedt humanitárius és emberi jogi jogsértésekkel szemben, és ajánlásokat fogalmaz meg a jövőbeli ENSZ-fellépésre vonatkozóan, amelynek célja a hasonló, tömeges erőszakcselekményekkel járó helyzetekre történő hatékony válaszadás,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának „A közvetítés szerepének erősítése a békés vitarendezésben, a konfliktusok megelőzésében és megoldásában” című, 2012. július 25-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának „A közvetítés szerepének erősítése a békés vitarendezésben, a konfliktusok megelőzésében és megoldásában” című, 2012. július 25-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ-nek beterjesztett „A védelem felelőssége: az elv kidolgozásának és fejlesztésének elemei” című, 2011. szeptember 9-i brazil kezdeményezésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ-nek beterjesztett „A védelem felelőssége: az elv kidolgozásának és fejlesztésének elemei” című, 2011. szeptember 9-i brazil kezdeményezésre,

| — | tekintettel az erőszakos konfliktusok megelőzésére irányuló, 2001-ben elfogadott uniós programra (göteborgi program), valamint annak végrehajtásáról szóló éves jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az erőszakos konfliktusok megelőzésére irányuló, 2001-ben elfogadott uniós programra (göteborgi program), valamint annak végrehajtásáról szóló éves jelentésekre,

| — | tekintettel az ENSZ 2010. május 25-i, 65. Közgyűlésére vonatkozó uniós prioritásokra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2010. május 25-i, 65. Közgyűlésére vonatkozó uniós prioritásokra (9),

| — | tekintettel a 2012. évi Nobel-békedíjra, amely nemcsak elismeri az Európai Unió történelmi hozzájárulását egy békés Európához és világhoz, hanem egyben fokozza is az elvárásokat Európának egy békésebb, a nemzetközi jog szabályain alapuló világrend kialakításában való jövőbeli közreműködésével kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi Nobel-békedíjra, amely nemcsak elismeri az Európai Unió történelmi hozzájárulását egy békés Európához és világhoz, hanem egyben fokozza is az elvárásokat Európának egy békésebb, a nemzetközi jog szabályain alapuló világrend kialakításában való jövőbeli közreműködésével kapcsolatban,

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusra (10) és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusra (10) és a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzusra (11),

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésszakáról szóló, 2011. június 8-i (12), valamint az ENSZ Közgyűlésének 67. ülésszakáról szóló, 2012. június 13-i (13) ajánlásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az ENSZ Közgyűlésének 66. ülésszakáról szóló, 2011. június 8-i (12), valamint az ENSZ Közgyűlésének 67. ülésszakáról szóló, 2012. június 13-i (13) ajánlásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakáról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 19. ülésszakáról szóló, 2012. február 16-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című 2011. május 11-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU mint globális szereplő: az Unió szerepe a többoldalú szervezetekben” című 2011. május 11-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról és EBVP-ről szóló, 2009. február 19-i jelentésére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról és EBVP-ről szóló, 2009. február 19-i jelentésére (16),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0130/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0130/2013),

| A. | mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozójának záródokumentuma először tartalmazza a védelmi felelősség elvének közös fogalommeghatározását; mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozója záródokumentumának 138. és 139. pontjában rögzített védelmi felelősség elve fontos előrelépést jelent egy békésebb világ felé, megállapítva az államok arra irányuló kötelezettségét, hogy megvédjék lakosságukat a népirtással, a háborús bűnökkel, az etnikai tisztogatásokkal és az emberiesség elleni bűncselekményekkel szemben, másrészről pedig a nemzetközi közösség arra vonatkozó kötelezettségét, hogy segítse az államokat e felelősség felvállalásában, valamint válaszintézkedéseket hozzon, amennyiben az államok nem védik meg a polgáraikat e négy konkrétan meghatározott bűncselekménnyel és jogsértéssel szemben; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozójának záródokumentuma először tartalmazza a védelmi felelősség elvének közös fogalommeghatározását; mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozója záródokumentumának 138. és 139. pontjában rögzített védelmi felelősség elve fontos előrelépést jelent egy békésebb világ felé, megállapítva az államok arra irányuló kötelezettségét, hogy megvédjék lakosságukat a népirtással, a háborús bűnökkel, az etnikai tisztogatásokkal és az emberiesség elleni bűncselekményekkel szemben, másrészről pedig a nemzetközi közösség arra vonatkozó kötelezettségét, hogy segítse az államokat e felelősség felvállalásában, valamint válaszintézkedéseket hozzon, amennyiben az államok nem védik meg a polgáraikat e négy konkrétan meghatározott bűncselekménnyel és jogsértéssel szemben;

| B. | mivel a védelmi felelősség elve a következő három pilléren alapszik: i) az állam viseli annak elsődleges felelősségét, hogy megvédje lakosságát a népirtástól, a háborús bűnöktől, az emberiesség elleni bűncselekményektől és az etnikai tisztogatástól; ii) a nemzetközi közösségnek segítenie kell az államokat védelmi kötelezettségeik teljesítésében; iii) amikor egy állam nyilvánvalóan nem biztosítja a lakosság védelmét, vagy tulajdonképpen e bűncselekmények elkövetője, a nemzetközi közösséget a kollektív fellépés felelőssége terheli; |
| --- | --- |

B.

mivel a védelmi felelősség elve a következő három pilléren alapszik: i) az állam viseli annak elsődleges felelősségét, hogy megvédje lakosságát a népirtástól, a háborús bűnöktől, az emberiesség elleni bűncselekményektől és az etnikai tisztogatástól; ii) a nemzetközi közösségnek segítenie kell az államokat védelmi kötelezettségeik teljesítésében; iii) amikor egy állam nyilvánvalóan nem biztosítja a lakosság védelmét, vagy tulajdonképpen e bűncselekmények elkövetője, a nemzetközi közösséget a kollektív fellépés felelőssége terheli;

| C. | mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozójának záródokumentumáról létrejött egyezséget megelőzően a védelmi felelősség terén végzett munka alapján, illetve konkrétan az intervenció és az állami szuverenitás nemzetközi bizottságának (ICISS) védelmi felelősségről szóló 2001. évi jelentésében részletesebben meghatározták a védelmi felelősség elvét, hogy az kiterjedjen az ICISS jelentésében bevezetett alábbi komponensekre: a megelőzés felelőssége (R2prevent), a reagálás felelőssége (R2react) és az újjáépítés felelőssége (R2rebuild); |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozójának záródokumentumáról létrejött egyezséget megelőzően a védelmi felelősség terén végzett munka alapján, illetve konkrétan az intervenció és az állami szuverenitás nemzetközi bizottságának (ICISS) védelmi felelősségről szóló 2001. évi jelentésében részletesebben meghatározták a védelmi felelősség elvét, hogy az kiterjedjen az ICISS jelentésében bevezetett alábbi komponensekre: a megelőzés felelőssége (R2prevent), a reagálás felelőssége (R2react) és az újjáépítés felelőssége (R2rebuild);

| D. | mivel a „védelmi felelősség” (R2P) koncepciójának kidolgozása üdvözlendő, mivel egyértelművé teszi és megerősíti az állampolgárok védelmét szolgáló hatályos állami kötelezettségeket; mivel e koncepció, amely a nemzetközi közösség 1994-es ruandai kudarcai nyomán született, elengedhetetlen a nemzetek közösségének túléléséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a „védelmi felelősség” (R2P) koncepciójának kidolgozása üdvözlendő, mivel egyértelművé teszi és megerősíti az állampolgárok védelmét szolgáló hatályos állami kötelezettségeket; mivel e koncepció, amely a nemzetközi közösség 1994-es ruandai kudarcai nyomán született, elengedhetetlen a nemzetek közösségének túléléséhez;

| E. | mivel a szóban forgó esetekben a legitim erőszak csak körültekintően, illetve arányos és korlátozott mértékben alkalmazható; |
| --- | --- |

E.

mivel a szóban forgó esetekben a legitim erőszak csak körültekintően, illetve arányos és korlátozott mértékben alkalmazható;

| F. | mivel a védelmi felelősség elvének kialakítása fontos előrelépés a népirtás, a háborús bűnök, az etnikai tisztogatás és az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények előrejelzése, megelőzése és az azokra történő válaszadás irányába, valamint a nemzetközi jog – és különösen a nemzetközi humanitárius és menekültjog, valamint az emberi jogi normák – alapvető elvei fenntartásának irányába; mivel ezen elveket a lehető leginkább következetes és egységes módon kell alkalmazni, ehhez pedig létfontosságú a korai előrejelzés és értékelés megfelelő, körültekintő és magas szakmai szintű megvalósítása, valamint az is, hogy az erő alkalmazására csak végső esetben kerüljön sor; |
| --- | --- |

F.

mivel a védelmi felelősség elvének kialakítása fontos előrelépés a népirtás, a háborús bűnök, az etnikai tisztogatás és az emberiesség ellen elkövetett bűncselekmények előrejelzése, megelőzése és az azokra történő válaszadás irányába, valamint a nemzetközi jog – és különösen a nemzetközi humanitárius és menekültjog, valamint az emberi jogi normák – alapvető elvei fenntartásának irányába; mivel ezen elveket a lehető leginkább következetes és egységes módon kell alkalmazni, ehhez pedig létfontosságú a korai előrejelzés és értékelés megfelelő, körültekintő és magas szakmai szintű megvalósítása, valamint az is, hogy az erő alkalmazására csak végső esetben kerüljön sor;

| G. | mivel több mint egy évtizeddel a védelmi felelősség (R2P) fogalmának megjelenését követően, valamint nyolc évvel azután, hogy az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozóján a nemzetközi közösség támogatásában részesült, a közelmúltbeli események nyomán ismét előtérbe került annak fontossága és az azzal kapcsolatos kihívások, hogy a fogalom hatálya alá tartozó négy legfontosabb bűncselekményre időben határozott válaszok érkezzenek, valamint annak szükségessége, hogy ezen elv a gyakorlatban is fokozottan érvényesüljön annak hatékony végrehajtása és a tömeges atrocitások megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel több mint egy évtizeddel a védelmi felelősség (R2P) fogalmának megjelenését követően, valamint nyolc évvel azután, hogy az ENSZ 2005. évi világ-csúcstalálkozóján a nemzetközi közösség támogatásában részesült, a közelmúltbeli események nyomán ismét előtérbe került annak fontossága és az azzal kapcsolatos kihívások, hogy a fogalom hatálya alá tartozó négy legfontosabb bűncselekményre időben határozott válaszok érkezzenek, valamint annak szükségessége, hogy ezen elv a gyakorlatban is fokozottan érvényesüljön annak hatékony végrehajtása és a tömeges atrocitások megelőzése érdekében;

| H. | mivel a védelmi felelősség elvének kialakítása – különös tekintettel megelőzési komponensére – előmozdíthatja a békésebb világra irányuló globális erőfeszítéseket, hiszen számos tömeges kegyetlen bűncselekményre erőszakos konfliktusok idején kerül sor, és emiatt a konfliktusmegelőzés terén hatékony szervezeti és operatív kapacitások kialakítására van szükség, ami minimálisra csökkenti az erőszak végső eshetőségként történő alkalmazásának szükségességét; |
| --- | --- |

H.

mivel a védelmi felelősség elvének kialakítása – különös tekintettel megelőzési komponensére – előmozdíthatja a békésebb világra irányuló globális erőfeszítéseket, hiszen számos tömeges kegyetlen bűncselekményre erőszakos konfliktusok idején kerül sor, és emiatt a konfliktusmegelőzés terén hatékony szervezeti és operatív kapacitások kialakítására van szükség, ami minimálisra csökkenti az erőszak végső eshetőségként történő alkalmazásának szükségességét;

| I. | mivel az Alapokmány VI., VII. és VIII. fejezete alapján rendelkezésre álló valamennyi eszköz alkalmazása – a nem kényszerítő erejű válaszadástól egészen a kollektív fellépésig – alapvető fontosságú a védelmi felelősség elvének további fejlesztése és legitimitása szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel az Alapokmány VI., VII. és VIII. fejezete alapján rendelkezésre álló valamennyi eszköz alkalmazása – a nem kényszerítő erejű válaszadástól egészen a kollektív fellépésig – alapvető fontosságú a védelmi felelősség elvének további fejlesztése és legitimitása szempontjából;

| J. | mivel a konfliktus, az erőszak és az emberi szenvedés megelőzésének leghatékonyabb formája az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának előmozdítása, a jogállamiság érvényesítése, a jó kormányzás, az emberi biztonság, a gazdasági fejlődés, a szegénység felszámolása, a befogadás, a társadalmi-gazdasági jogok, a nemek közötti egyenlőség, a demokratikus értékek és gyakorlatok előmozdítása, valamint a gazdasági egyenlőtlenségek csökkentése; |
| --- | --- |

J.

mivel a konfliktus, az erőszak és az emberi szenvedés megelőzésének leghatékonyabb formája az emberi jogok és alapvető szabadságok tiszteletben tartásának előmozdítása, a jogállamiság érvényesítése, a jó kormányzás, az emberi biztonság, a gazdasági fejlődés, a szegénység felszámolása, a befogadás, a társadalmi-gazdasági jogok, a nemek közötti egyenlőség, a demokratikus értékek és gyakorlatok előmozdítása, valamint a gazdasági egyenlőtlenségek csökkentése;

| K. | mivel a 2011. évi líbiai katonai beavatkozás rávilágított annak szükségességére, hogy tisztázzák a regionális és szubregionális szervezetek szerepét a védelmi felelősség elvének alkalmazása során; mivel e szervezetek egyrészt legitimizálhatják a védelmi felelősség végrehajtását, másrészt pedig közreműködhetnek annak gyakorlati megvalósításában is, jóllehet gyakran a kapacitások és erőforrások hiányával szembesülnek; |
| --- | --- |

K.

mivel a 2011. évi líbiai katonai beavatkozás rávilágított annak szükségességére, hogy tisztázzák a regionális és szubregionális szervezetek szerepét a védelmi felelősség elvének alkalmazása során; mivel e szervezetek egyrészt legitimizálhatják a védelmi felelősség végrehajtását, másrészt pedig közreműködhetnek annak gyakorlati megvalósításában is, jóllehet gyakran a kapacitások és erőforrások hiányával szembesülnek;

| L. | mivel az emberi jogok kiemelten fontos szerepet játszanak a nemzetközi kapcsolatokban; |
| --- | --- |

L.

mivel az emberi jogok kiemelten fontos szerepet játszanak a nemzetközi kapcsolatokban;

| M. | mivel változtatnunk kell a védelmi felelősséggel kapcsolatos megközelítésünkön, aminek részeként ezt az elvet a fejlesztési együttműködéssel, a segítségnyújtással és a válságkezeléssel kapcsolatos valamennyi modellünkben érvényesíteni kell, az eleve a védelmi felelősségre épülő programokra való támaszkodás mellett; |
| --- | --- |

M.

mivel változtatnunk kell a védelmi felelősséggel kapcsolatos megközelítésünkön, aminek részeként ezt az elvet a fejlesztési együttműködéssel, a segítségnyújtással és a válságkezeléssel kapcsolatos valamennyi modellünkben érvényesíteni kell, az eleve a védelmi felelősségre épülő programokra való támaszkodás mellett;

| N. | mivel a védelmi felelősség megelőzési komponensének (R2prevent) következetesebb végrehajtása – a korai szakaszban alkalmazott közvetítési intézkedéseket és a preventív diplomáciát is ideértve – megelőzné vagy csökkentené a konfliktusok és az erőszak lehetőségét, és segítene megakadályozni azok elmélyülését, ezáltal pedig potenciálisan hozzájárulhat a reagálás felelősségének (R2react) keretében végrehajtott nemzetközi beavatkozás megelőzéséhez; mivel az ikerpályás diplomácia a megelőző diplomácia fontos eszköze, amely a békítési erőfeszítések emberi dimenziójára épít; |
| --- | --- |

N.

mivel a védelmi felelősség megelőzési komponensének (R2prevent) következetesebb végrehajtása – a korai szakaszban alkalmazott közvetítési intézkedéseket és a preventív diplomáciát is ideértve – megelőzné vagy csökkentené a konfliktusok és az erőszak lehetőségét, és segítene megakadályozni azok elmélyülését, ezáltal pedig potenciálisan hozzájárulhat a reagálás felelősségének (R2react) keretében végrehajtott nemzetközi beavatkozás megelőzéséhez; mivel az ikerpályás diplomácia a megelőző diplomácia fontos eszköze, amely a békítési erőfeszítések emberi dimenziójára épít;

| O. | mivel a védelmi felelősség elsősorban preventív elmélet, és az R2P-t szükségessé tévő helyzetekben katonai beavatkozással csak a legvégső esetben kellene élni; mivel a védelmi felelősséget – amikor csak lehetőség van rá – mindenekelőtt diplomáciai eszközökkel és olyan, hosszú távú fejlődést célzó tevékenységeken keresztül kell érvényesíteni, amelyek a kapacitásépítésre összpontosítanak az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság, a szegénység csökkentése, valamint az oktatás és egészségügy és az oktatás révén a konfliktusmegelőzés hangsúlyozása, illetve a kereskedelemfejlesztés, a hatékony fegyverzetellenőrzés, a tiltott fegyverkereskedelem megelőzése, továbbá a korai előrejelző rendszerek megerősítése területén; mivel ezenkívül számos kényszerítő erejű, de nem katonai alternatíva létezik, mint például a preventív diplomácia, a szankciók, az elszámoltatási mechanizmusok és a közvetítés; mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a konfliktusmegelőzés területén; |
| --- | --- |

O.

mivel a védelmi felelősség elsősorban preventív elmélet, és az R2P-t szükségessé tévő helyzetekben katonai beavatkozással csak a legvégső esetben kellene élni; mivel a védelmi felelősséget – amikor csak lehetőség van rá – mindenekelőtt diplomáciai eszközökkel és olyan, hosszú távú fejlődést célzó tevékenységeken keresztül kell érvényesíteni, amelyek a kapacitásépítésre összpontosítanak az emberi jogok, a felelősségteljes kormányzás, a jogállamiság, a szegénység csökkentése, valamint az oktatás és egészségügy és az oktatás révén a konfliktusmegelőzés hangsúlyozása, illetve a kereskedelemfejlesztés, a hatékony fegyverzetellenőrzés, a tiltott fegyverkereskedelem megelőzése, továbbá a korai előrejelző rendszerek megerősítése területén; mivel ezenkívül számos kényszerítő erejű, de nem katonai alternatíva létezik, mint például a preventív diplomácia, a szankciók, az elszámoltatási mechanizmusok és a közvetítés; mivel az Uniónak vezető szerepet kell játszania a konfliktusmegelőzés területén;

| P. | mivel a regionális szervezetekkel való együttműködés a védelmi felelősséggel kapcsolatos munka fontos dimenziója; mivel ezért sürgetni kell a régiók prevenciós kapacitásának megerősítését a prevenció és a fent említett négy bűncselekmény megelőzésére irányuló hatékony szakpolitikák meghatározása terén; mivel a közelgő, 2014-es EU–Afrika csúcstalálkozó kiváló lehetőséget fog teremteni arra, hogy kifejezzük támogatásunkat az Afrikai Unió vezetősége felé, és előmozdítsuk a védelmi felelősséggel kapcsolatos afrikai felelősségvállalást; |
| --- | --- |

P.

mivel a regionális szervezetekkel való együttműködés a védelmi felelősséggel kapcsolatos munka fontos dimenziója; mivel ezért sürgetni kell a régiók prevenciós kapacitásának megerősítését a prevenció és a fent említett négy bűncselekmény megelőzésére irányuló hatékony szakpolitikák meghatározása terén; mivel a közelgő, 2014-es EU–Afrika csúcstalálkozó kiváló lehetőséget fog teremteni arra, hogy kifejezzük támogatásunkat az Afrikai Unió vezetősége felé, és előmozdítsuk a védelmi felelősséggel kapcsolatos afrikai felelősségvállalást;

| Q. | mivel a hatékony közvetítésre vonatkozó ENSZ-iránymutatások rávilágítanak arra a dilemmára, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) által kiadott elfogatóparancsok, valamint a szankciórendszerek, illetve a nemzeti és nemzetközi terrorizmusellenes politikák is befolyásolják azt, hogy egyes konfliktusban érintett felek milyen formában vonhatók be a közvetítési folyamatba; mivel a nemzetközi jogban a nemzetközi közösség részéről azonnali választ igénylő bűncselekmények fogalmának meghatározása az NBB létrehozása óta jelentős fejlődésen ment keresztül, bár még mindig hiányzik az a kiemelten fontos független értékelési mechanizmus, amely segítségével megállapítható, hogy e fogalommeghatározások mikor teljesülnek; mivel a Római Statútum végrehajtása fokozná az NBB-rendszer hatékonyságát; mivel a Római Statútumot még nem ratifikálta a nemzetközi közösség valamennyi állama; |
| --- | --- |

Q.

mivel a hatékony közvetítésre vonatkozó ENSZ-iránymutatások rávilágítanak arra a dilemmára, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) által kiadott elfogatóparancsok, valamint a szankciórendszerek, illetve a nemzeti és nemzetközi terrorizmusellenes politikák is befolyásolják azt, hogy egyes konfliktusban érintett felek milyen formában vonhatók be a közvetítési folyamatba; mivel a nemzetközi jogban a nemzetközi közösség részéről azonnali választ igénylő bűncselekmények fogalmának meghatározása az NBB létrehozása óta jelentős fejlődésen ment keresztül, bár még mindig hiányzik az a kiemelten fontos független értékelési mechanizmus, amely segítségével megállapítható, hogy e fogalommeghatározások mikor teljesülnek; mivel a Római Statútum végrehajtása fokozná az NBB-rendszer hatékonyságát; mivel a Római Statútumot még nem ratifikálta a nemzetközi közösség valamennyi állama;

| R. | mivel az NBB és a védelmi felelősség egymással kölcsönösen összefügg, hiszen mindkettő célja, hogy megelőzze a népirtást, az emberiesség elleni bűncselekményeket és a háborús bűnöket; mivel a védelmi felelősség egyrészről támogatja az NBB büntetlenség elleni küzdelemre irányuló küldetését, szorgalmazva, hogy az államok tegyenek eleget igazságszolgáltatási kötelezettségüknek, másrészről pedig megerősíti az NBB kiegészítő jellegről szóló elvét, miszerint az eljárás alá vonás elsődleges felelőssége az államokat terheli; |
| --- | --- |

R.

mivel az NBB és a védelmi felelősség egymással kölcsönösen összefügg, hiszen mindkettő célja, hogy megelőzze a népirtást, az emberiesség elleni bűncselekményeket és a háborús bűnöket; mivel a védelmi felelősség egyrészről támogatja az NBB büntetlenség elleni küzdelemre irányuló küldetését, szorgalmazva, hogy az államok tegyenek eleget igazságszolgáltatási kötelezettségüknek, másrészről pedig megerősíti az NBB kiegészítő jellegről szóló elvét, miszerint az eljárás alá vonás elsődleges felelőssége az államokat terheli;

| S. | mivel az NBB-re létfontosságú szerep hárul nemcsak a bűnmegelőzés, hanem az országok újjáépítése és a közvetítési folyamatok terén is; |
| --- | --- |

S.

mivel az NBB-re létfontosságú szerep hárul nemcsak a bűnmegelőzés, hanem az országok újjáépítése és a közvetítési folyamatok terén is;

| T. | mivel az Unió mindig is aktívan támogatta a védelmi felelősség elvét a nemzetközi színtéren; mivel az Uniónak meg kell erősítenie az emberi jogok és a humanitárius jog fenntartására törekvő globális politikai szereplőként vállalt szerepét, valamint e politikai támogatást saját szakpolitikáiban is tükröznie kell; |
| --- | --- |

T.

mivel az Unió mindig is aktívan támogatta a védelmi felelősség elvét a nemzetközi színtéren; mivel az Uniónak meg kell erősítenie az emberi jogok és a humanitárius jog fenntartására törekvő globális politikai szereplőként vállalt szerepét, valamint e politikai támogatást saját szakpolitikáiban is tükröznie kell;

| U. | mivel az uniós tagállamok is támogatásukat fejezték ki a védelmi felelősség elve iránt; mivel csupán néhányuk integrálta ezt az elképzelést nemzeti szövegeikbe; |
| --- | --- |

U.

mivel az uniós tagállamok is támogatásukat fejezték ki a védelmi felelősség elve iránt; mivel csupán néhányuk integrálta ezt az elképzelést nemzeti szövegeikbe;

| V. | mivel bizonyos válságok, így például a Srí Lanka-i, az elefántcsontparti, a líbiai és a szíriai válság kapcsán szerzett közelmúltbeli tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy továbbra is kihívást jelent a védelmi felelősség elve kellő időben történő, hatékony végrehajtásának módjával kapcsolatos közös nevező elérése, valamint a nemzeti és helyi hatóságok vagy a nem állami szereplők által elkövetett népirtás, háborús bűnök, etnikai tisztogatás és emberiesség elleni bűncselekmények, valamint az ezekből eredő számos civil haláleset megakadályozására vagy felszámolására irányuló közös politikai akarat és hatékony képesség megteremtése; |
| --- | --- |

V.

mivel bizonyos válságok, így például a Srí Lanka-i, az elefántcsontparti, a líbiai és a szíriai válság kapcsán szerzett közelmúltbeli tapasztalatok rávilágítottak arra, hogy továbbra is kihívást jelent a védelmi felelősség elve kellő időben történő, hatékony végrehajtásának módjával kapcsolatos közös nevező elérése, valamint a nemzeti és helyi hatóságok vagy a nem állami szereplők által elkövetett népirtás, háborús bűnök, etnikai tisztogatás és emberiesség elleni bűncselekmények, valamint az ezekből eredő számos civil haláleset megakadályozására vagy felszámolására irányuló közös politikai akarat és hatékony képesség megteremtése;

| W. | mivel azokban a helyzetekben, ahol védelmi felelősséget alkalmaznak, rendkívül fontos, hogy fenntartsák a katonai és humanitárius szereplők megbízatása közötti különbségtételt annak érdekében, hogy a humanitárius szereplők semlegessége és pártatlansága biztosítva legyen, valamint hogy ne veszélyeztessék a segélyek, valamint az orvosi vagy egyéb segítségek hatékony célba juttatását, a kedvezményezettek hozzáférését és a helyben állomásozó humanitárius segélyezők személyes biztonságát; |
| --- | --- |

W.

mivel azokban a helyzetekben, ahol védelmi felelősséget alkalmaznak, rendkívül fontos, hogy fenntartsák a katonai és humanitárius szereplők megbízatása közötti különbségtételt annak érdekében, hogy a humanitárius szereplők semlegessége és pártatlansága biztosítva legyen, valamint hogy ne veszélyeztessék a segélyek, valamint az orvosi vagy egyéb segítségek hatékony célba juttatását, a kedvezményezettek hozzáférését és a helyben állomásozó humanitárius segélyezők személyes biztonságát;

| X. | mivel a „Felelősségvállalás a védelmezés során” című dokumentummal kapcsolatban Brazília által felvetett javaslat üdvözlendő hozzájárulás a védelmi felelősségre vonatkozó megbízatás teljesítése során követendő kritériumok szükséges kidolgozásához, ideértve a beavatkozások hatókörének és időtartamának arányosságát, a következmények megfelelő egyensúlyát, a politikai célkitűzések előzetes tisztázását és a beavatkozás indokainak átláthatóságát is; mivel az elfogadott mandátumok ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmusait meg kell erősíteni, többek között az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadóján, valamint az ENSZ emberi jogi főmegbízottján keresztül, és mindezt „megfelelően, körültekintően és magas szakmai szinten, politikai beavatkozás és kettős mércék nélkül” kell megvalósítani (17); |
| --- | --- |

X.

mivel a „Felelősségvállalás a védelmezés során” című dokumentummal kapcsolatban Brazília által felvetett javaslat üdvözlendő hozzájárulás a védelmi felelősségre vonatkozó megbízatás teljesítése során követendő kritériumok szükséges kidolgozásához, ideértve a beavatkozások hatókörének és időtartamának arányosságát, a következmények megfelelő egyensúlyát, a politikai célkitűzések előzetes tisztázását és a beavatkozás indokainak átláthatóságát is; mivel az elfogadott mandátumok ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmusait meg kell erősíteni, többek között az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadóján, valamint az ENSZ emberi jogi főmegbízottján keresztül, és mindezt „megfelelően, körültekintően és magas szakmai szinten, politikai beavatkozás és kettős mércék nélkül” kell megvalósítani (17);

| Y. | mivel a nemzetközi jogban a nemzetközi közösség részéről azonnali választ igénylő bűncselekmények fogalmának meghatározása az NBB létrehozása óta jelentős fejlődésen ment keresztül, bár még mindig hiányoznak azok a kiemelten fontos független értékelési mechanizmusok, amelyek segítségével megállapítható, hogy e fogalommeghatározások mikor alkalmazandók; |
| --- | --- |

Y.

mivel a nemzetközi jogban a nemzetközi közösség részéről azonnali választ igénylő bűncselekmények fogalmának meghatározása az NBB létrehozása óta jelentős fejlődésen ment keresztül, bár még mindig hiányoznak azok a kiemelten fontos független értékelési mechanizmusok, amelyek segítségével megállapítható, hogy e fogalommeghatározások mikor alkalmazandók;

| Z. | mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosára fontos szerep hárul a tömeges erőszakcselekmények továbbra is fennálló eseteivel kapcsolatos figyelemfelkeltésben; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyre jelentősebb szerepet játszik a védelmi felelősség végrehajtásában, többek között tényfeltáró missziók és vizsgálóbizottságok azzal a céllal történő engedélyezésével, hogy összegyűjtsék és megvizsgálják a négy konkrétan meghatározott bűncselekményre és jogsértésre vonatkozó információkat, valamint azáltal is, hogy egyre nagyobb hajlandóságot mutat arra, hogy válsághelyzetekben, így például Líbia és Szíria esetében a védelmi felelősség elvére hivatkozzon; |
| --- | --- |

Z.

mivel az ENSZ emberi jogi főbiztosára fontos szerep hárul a tömeges erőszakcselekmények továbbra is fennálló eseteivel kapcsolatos figyelemfelkeltésben; mivel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa egyre jelentősebb szerepet játszik a védelmi felelősség végrehajtásában, többek között tényfeltáró missziók és vizsgálóbizottságok azzal a céllal történő engedélyezésével, hogy összegyűjtsék és megvizsgálják a négy konkrétan meghatározott bűncselekményre és jogsértésre vonatkozó információkat, valamint azáltal is, hogy egyre nagyobb hajlandóságot mutat arra, hogy válsághelyzetekben, így például Líbia és Szíria esetében a védelmi felelősség elvére hivatkozzon;

| AA. | mivel a védelmi felelősség végrehajtására vonatkozó szűk, de mélyreható megközelítésnek a konkrétan meghatározott négy tömeges erőszakcselekményre és jogsértésre kell korlátoznia a védelmi felelősség alkalmazását; |
| --- | --- |

AA.

mivel a védelmi felelősség végrehajtására vonatkozó szűk, de mélyreható megközelítésnek a konkrétan meghatározott négy tömeges erőszakcselekményre és jogsértésre kell korlátoznia a védelmi felelősség alkalmazását;

| AB. | mivel a védelmi felelősség elvét nem szabad humanitárius vészhelyzetek és természeti katasztrófák összefüggésében alkalmazni; mivel a humanitárius fellépést nem szabad a politikai fellépés alóli kibúvóként alkalmazni, és mivel a humanitárius teret minden érintett szereplőnek tiszteletben kell tartania; |
| --- | --- |

AB.

mivel a védelmi felelősség elvét nem szabad humanitárius vészhelyzetek és természeti katasztrófák összefüggésében alkalmazni; mivel a humanitárius fellépést nem szabad a politikai fellépés alóli kibúvóként alkalmazni, és mivel a humanitárius teret minden érintett szereplőnek tiszteletben kell tartania;

| AC. | mivel a konfliktus utáni helyzetekben átfogó segítségnyújtást kell kínálni; mivel fokozott erőfeszítésekre van szükség az elszámoltathatóság biztosítása érdekében az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének eseteiben, valamint a büntetlenség elleni küzdelem terén; |
| --- | --- |

AC.

mivel a konfliktus utáni helyzetekben átfogó segítségnyújtást kell kínálni; mivel fokozott erőfeszítésekre van szükség az elszámoltathatóság biztosítása érdekében az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének eseteiben, valamint a büntetlenség elleni küzdelem terén;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez / a Bizottság alelnökéhez, az EKSZ-hez, a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Tanácshoz:






  a) | ismételten meg kell erősíteni az Unió védelmi felelősség iránti elkötelezettségét a Tanács, az EKSZ, a Bizottság és az Európai Parlament által közösen elkészített, „Konszenzus az R2P kapcsán” című intézményközi dokumentum elfogadása révén, melyben ki kell térni a védelmi felelősség által az Unió külső fellépéseire gyakorolt következmények közös értelmezésére, valamint arra is, hogy a védelmi felelősség keretében alkalmazott fellépések és eszközök milyen szerepet tölthetnek be adott helyzetekben; |
| --- | --- | --- |

1.

a következő ajánlásokat intézi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjéhez / a Bizottság alelnökéhez, az EKSZ-hez, a Bizottsághoz, a tagállamokhoz és a Tanácshoz:

a)

ismételten meg kell erősíteni az Unió védelmi felelősség iránti elkötelezettségét a Tanács, az EKSZ, a Bizottság és az Európai Parlament által közösen elkészített, „Konszenzus az R2P kapcsán” című intézményközi dokumentum elfogadása révén, melyben ki kell térni a védelmi felelősség által az Unió külső fellépéseire gyakorolt következmények közös értelmezésére, valamint arra is, hogy a védelmi felelősség keretében alkalmazott fellépések és eszközök milyen szerepet tölthetnek be adott helyzetekben;

| b) | a főképviselő/alelnök közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésébe be kell illeszteni egy fejezetet a konfliktusok megelőzésére és enyhítésére irányuló, a védelmi felelősség elvét alkalmazó uniós fellépésekről; e fejezetben elemezni kell a vonatkozó eszközök és igazgatási struktúrák hatékonyságát a védelmi felelősség végrehajtása terén, a szükséges kiigazítások azonosítása mellett; e fejezetet az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködésben kell kidolgozni, figyelembe véve a Parlament által a konfliktusmegelőzést vagy az emberi jogok védelmét érintő konkrét kérdésekben kialakított különféle álláspontokat; továbbá az eredményeket meg kell vitatni a Parlamenttel; |
| --- | --- |

b)

a főképviselő/alelnök közös kül- és biztonságpolitikáról szóló éves jelentésébe be kell illeszteni egy fejezetet a konfliktusok megelőzésére és enyhítésére irányuló, a védelmi felelősség elvét alkalmazó uniós fellépésekről; e fejezetben elemezni kell a vonatkozó eszközök és igazgatási struktúrák hatékonyságát a védelmi felelősség végrehajtása terén, a szükséges kiigazítások azonosítása mellett; e fejezetet az EU emberi jogi különleges képviselőjével együttműködésben kell kidolgozni, figyelembe véve a Parlament által a konfliktusmegelőzést vagy az emberi jogok védelmét érintő konkrét kérdésekben kialakított különféle álláspontokat; továbbá az eredményeket meg kell vitatni a Parlamenttel;

| c) | integrálni kell a védelmi felelősség elvét az Unió fejlesztési támogatásába; növelni kell az Uniónak a preventív diplomáciával, a közvetítéssel, valamint a válságmegelőzéssel és válságkezeléssel kapcsolatos képességeinek szakmaiságát, illetve azokat meg kell erősíteni, különös tekintettel az információk összegyűjtésére és cseréjére szolgáló rendszerekre, valamint a korai figyelmeztető rendszerekre; fokozni kell a védelmi felelősség valamennyi szempontját felölelő különféle bizottsági, tanácsi és EKSZ-struktúrák közötti koordinációt, és rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet a védelmi felelősség támogatása érdekében tett kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

c)

integrálni kell a védelmi felelősség elvét az Unió fejlesztési támogatásába; növelni kell az Uniónak a preventív diplomáciával, a közvetítéssel, valamint a válságmegelőzéssel és válságkezeléssel kapcsolatos képességeinek szakmaiságát, illetve azokat meg kell erősíteni, különös tekintettel az információk összegyűjtésére és cseréjére szolgáló rendszerekre, valamint a korai figyelmeztető rendszerekre; fokozni kell a védelmi felelősség valamennyi szempontját felölelő különféle bizottsági, tanácsi és EKSZ-struktúrák közötti koordinációt, és rendszeresen tájékoztatni kell a Parlamentet a védelmi felelősség támogatása érdekében tett kezdeményezésekről;

| d) | biztosítani kell a megfelelő szakpolitikai tervezést, az operatív koncepciókat és a képességek fejlesztésére irányuló célokat a közös biztonság- és védelempolitikán (KBVP) belül annak érdekében, hogy az Unió – az ENSZ keretében és a regionális szervezetekkel folytatott szoros nemzetközi együttműködés mellett – képessé váljon a védelmi felelősség teljes körű megvalósítására; |
| --- | --- |

d)

biztosítani kell a megfelelő szakpolitikai tervezést, az operatív koncepciókat és a képességek fejlesztésére irányuló célokat a közös biztonság- és védelempolitikán (KBVP) belül annak érdekében, hogy az Unió – az ENSZ keretében és a regionális szervezetekkel folytatott szoros nemzetközi együttműködés mellett – képessé váljon a védelmi felelősség teljes körű megvalósítására;

| e) | tovább kell fejleszteni a konfliktusok megelőzésére és mérséklésére irányuló uniós képességeket – ideértve a jogi szakértők, a rendőrök és a regionális elemzők készenléti kapacitásait, valamint egy önálló Európai Békeintézet létrehozását is, amelynek célja, hogy közvetítési tanácsadást és kapacitásokat biztosítson az Unió számára –, valamint az ikerpályás diplomáciai megközelítést és a bevált gyakorlatok cseréjét a béke és a deeszkaláció vonatkozásában; meg kell erősíteni az Unió külső fellépési eszközeinek preventív komponenseit, különös tekintettel a Stabilitási Eszközre; |
| --- | --- |

e)

tovább kell fejleszteni a konfliktusok megelőzésére és mérséklésére irányuló uniós képességeket – ideértve a jogi szakértők, a rendőrök és a regionális elemzők készenléti kapacitásait, valamint egy önálló Európai Békeintézet létrehozását is, amelynek célja, hogy közvetítési tanácsadást és kapacitásokat biztosítson az Unió számára –, valamint az ikerpályás diplomáciai megközelítést és a bevált gyakorlatok cseréjét a béke és a deeszkaláció vonatkozásában; meg kell erősíteni az Unió külső fellépési eszközeinek preventív komponenseit, különös tekintettel a Stabilitási Eszközre;

| f) | meg kell erősíteni az EKSZ és a Tanács keretében megvalósuló korai figyelmeztetés, szakpolitikai tervezés és magas szintű döntéshozatal közötti kapcsolódási pontokat; |
| --- | --- |

f)

meg kell erősíteni az EKSZ és a Tanács keretében megvalósuló korai figyelmeztetés, szakpolitikai tervezés és magas szintű döntéshozatal közötti kapcsolódási pontokat;

| g) | a népirtás, a háborús bűnök, az etnikai tisztogatás és az emberiesség elleni bűncselekmények kockázati tényezőinek módszeres vizsgálatát bele kell foglalni a regionális és országstratégiai dokumentumokba, azok megelőzését pedig fel kell venni mindazon harmadik országokkal folytatott párbeszédek napirendjére, amelyek ki vannak téve a szóban forgó bűncselekmények és jogsértések veszélyének; |
| --- | --- |

g)

a népirtás, a háborús bűnök, az etnikai tisztogatás és az emberiesség elleni bűncselekmények kockázati tényezőinek módszeres vizsgálatát bele kell foglalni a regionális és országstratégiai dokumentumokba, azok megelőzését pedig fel kell venni mindazon harmadik országokkal folytatott párbeszédek napirendjére, amelyek ki vannak téve a szóban forgó bűncselekmények és jogsértések veszélyének;

| h) | együttműködést kell kialakítani az uniós küldöttségek és a tagállami nagykövetségek személyzetével, valamint a polgári és katonai missziókkal, illetve képzést kell tartani számukra a nemzetközi emberi jogok, a humanitárius jog és büntetőjog tárgyában, beleértve az arra irányuló képességüket, hogy felismerjék a négy konkrétan meghatározott bűncselekményhez és jogsértéshez köthető potenciális helyzeteket, többek között a helyi polgári lakossággal folytatott rendszeres kapcsolattartás révén; biztosítani kell, hogy az Unió különmegbízottjai – szükség esetén – fenntartsák a védelmi felelősség elvét, és bővíteni kell az Unió emberi jogi különleges képviselőjének mandátumát, hogy az a védelmi felelősség kérdéseire is kiterjedjen; a meglévő struktúrákhoz és erőforrásokhoz mérten az EKSZ égisze alatt ki kell jelölni egy uniós kapcsolattartási pontot a védelmi felelősség terén, amelynek feladata mindenekelőtt az, hogy felhívja a figyelmet a védelmi felelősséggel járó következményekre, valamint adott helyzetekben kellő időben biztosítsa az információáramlást valamennyi érintett szereplő között, illetve ösztönözze a tagállamokban a védelmi felelősséggel kapcsolatos nemzeti kapcsolattartási pontok létrehozását; növelni kell a preventív diplomácia és a közvetítés szakmaiságát, illetve azokat meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

h)

együttműködést kell kialakítani az uniós küldöttségek és a tagállami nagykövetségek személyzetével, valamint a polgári és katonai missziókkal, illetve képzést kell tartani számukra a nemzetközi emberi jogok, a humanitárius jog és büntetőjog tárgyában, beleértve az arra irányuló képességüket, hogy felismerjék a négy konkrétan meghatározott bűncselekményhez és jogsértéshez köthető potenciális helyzeteket, többek között a helyi polgári lakossággal folytatott rendszeres kapcsolattartás révén; biztosítani kell, hogy az Unió különmegbízottjai – szükség esetén – fenntartsák a védelmi felelősség elvét, és bővíteni kell az Unió emberi jogi különleges képviselőjének mandátumát, hogy az a védelmi felelősség kérdéseire is kiterjedjen; a meglévő struktúrákhoz és erőforrásokhoz mérten az EKSZ égisze alatt ki kell jelölni egy uniós kapcsolattartási pontot a védelmi felelősség terén, amelynek feladata mindenekelőtt az, hogy felhívja a figyelmet a védelmi felelősséggel járó következményekre, valamint adott helyzetekben kellő időben biztosítsa az információáramlást valamennyi érintett szereplő között, illetve ösztönözze a tagállamokban a védelmi felelősséggel kapcsolatos nemzeti kapcsolattartási pontok létrehozását; növelni kell a preventív diplomácia és a közvetítés szakmaiságát, illetve azokat meg kell erősíteni;

| i) | el kell indítani és elő kell mozdítani az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformjáról szóló uniós belső vitát, hiszen ez az egyetlen olyan nemzetközileg elismert testület, amely a célállam beleegyezése nélkül is jóváhagyhatja a védelmi felelősség keretében végrehajtott beavatkozásokat; |
| --- | --- |

i)

el kell indítani és elő kell mozdítani az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformjáról szóló uniós belső vitát, hiszen ez az egyetlen olyan nemzetközileg elismert testület, amely a célállam beleegyezése nélkül is jóváhagyhatja a védelmi felelősség keretében végrehajtott beavatkozásokat;

| j) | be kell vonni és képzésben kell részesíteni a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek azon képviselőit, akik szerepet játszhatnak az informális vagy „második vonalbeli” diplomáciában, annak érdekében, hogy e területen előmozdítsák a helyes gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

j)

be kell vonni és képzésben kell részesíteni a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek azon képviselőit, akik szerepet játszhatnak az informális vagy „második vonalbeli” diplomáciában, annak érdekében, hogy e területen előmozdítsák a helyes gyakorlatok cseréjét;

| k) | szorosabbra kell fűzni a regionális és szubregionális szervezetekkel folytatott együttműködést, többek között a védelmi felelősséghez fűződő megelőzési, kapacitásépítési és válaszadási intézkedéseik javítása révén; |
| --- | --- |

k)

szorosabbra kell fűzni a regionális és szubregionális szervezetekkel folytatott együttműködést, többek között a védelmi felelősséghez fűződő megelőzési, kapacitásépítési és válaszadási intézkedéseik javítása révén;

| l) | biztosítani kell, hogy valamennyi uniós tagállam haladéktalanul ratifikálja az agresszió bűntettének fogalmát meghatározó NBB-statútumok módosításait, mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság központi szerepet játszhat a tömeges erőszakcselekmények megelőzésében, valamint az elszámoltathatóság biztosítására irányuló törekvésekben; |
| --- | --- |

l)

biztosítani kell, hogy valamennyi uniós tagállam haladéktalanul ratifikálja az agresszió bűntettének fogalmát meghatározó NBB-statútumok módosításait, mivel a Nemzetközi Büntetőbíróság központi szerepet játszhat a tömeges erőszakcselekmények megelőzésében, valamint az elszámoltathatóság biztosítására irányuló törekvésekben;

| m) | ragaszkodni kell a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradék tiszteletben tartásához a harmadik országokkal fennálló megállapodásokban; fontolóra kell venni az azon országokkal létrejött megállapodások felülvizsgálatát, amelyek nem tartják tiszteletben az NBB által kiadott elfogatóparancsokat; |
| --- | --- |

m)

ragaszkodni kell a Nemzetközi Büntetőbíróságra vonatkozó záradék tiszteletben tartásához a harmadik országokkal fennálló megállapodásokban; fontolóra kell venni az azon országokkal létrejött megállapodások felülvizsgálatát, amelyek nem tartják tiszteletben az NBB által kiadott elfogatóparancsokat;

| n) | támogatni kell egy kettős megközelítést, amely magában foglalja a védelmi felelősség egyetemes elismerésének előmozdítását, egyúttal pedig az államok arra történő ösztönzését, hogy támogassák és segítsék az NBB munkáját; |
| --- | --- |

n)

támogatni kell egy kettős megközelítést, amely magában foglalja a védelmi felelősség egyetemes elismerésének előmozdítását, egyúttal pedig az államok arra történő ösztönzését, hogy támogassák és segítsék az NBB munkáját;

| 2. | arra ösztönzi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét / a Bizottság alelnökét és a Tanácsot, hogy:






  a) | annak érdekében, hogy a nemzetközi közösség figyelme fokozottan a védelmi felelősség megelőzési komponensére és a nem kényszerítő erejű eszközök egyetemes alkalmazására irányulhasson, a hatályos nemzetközi emberi jogokra és a Genfi Egyezményre építve aktívan járuljanak hozzá a védelmi felelősség elvéről szóló vitához, valamint e célból dolgozzanak ki kézzelfogható cselekvési tervet, amely az újjáépítés felelősségére/szükségességére vonatkozó megfontolásokat is tartalmaz; |
| --- | --- | --- |

2.

arra ösztönzi az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét / a Bizottság alelnökét és a Tanácsot, hogy:

a)

annak érdekében, hogy a nemzetközi közösség figyelme fokozottan a védelmi felelősség megelőzési komponensére és a nem kényszerítő erejű eszközök egyetemes alkalmazására irányulhasson, a hatályos nemzetközi emberi jogokra és a Genfi Egyezményre építve aktívan járuljanak hozzá a védelmi felelősség elvéről szóló vitához, valamint e célból dolgozzanak ki kézzelfogható cselekvési tervet, amely az újjáépítés felelősségére/szükségességére vonatkozó megfontolásokat is tartalmaz;

| b) | mozdítsák elő a védelmi felelősség elvét az ENSZ-ben, és hogy törekedjen az elv általános alkalmazásának biztosítására, mivel az elengedhetetlen része a multilateralizmuson és az Egyesült Nemzetek Szervezetének elsőbbségén alapuló és a Nemzetközi Büntetőbíróság erősítéséhez kapcsolódó kollektív biztonsági modellnek; emlékeztessenek arra, hogy a védelmi felelősség elve a büntetlenség elleni küzdelemre irányuló felelősségvállalást is jelent; |
| --- | --- |

b)

mozdítsák elő a védelmi felelősség elvét az ENSZ-ben, és hogy törekedjen az elv általános alkalmazásának biztosítására, mivel az elengedhetetlen része a multilateralizmuson és az Egyesült Nemzetek Szervezetének elsőbbségén alapuló és a Nemzetközi Büntetőbíróság erősítéséhez kapcsolódó kollektív biztonsági modellnek; emlékeztessenek arra, hogy a védelmi felelősség elve a büntetlenség elleni küzdelemre irányuló felelősségvállalást is jelent;

| c) | támogassák az ENSZ főtitkárának a védelmi felelősségre vonatkozó elv újjáélesztésére, valamint a szóban forgó elvhez társuló következmények alaposabb megismerésére irányuló erőfeszítéseit, és működjenek együtt más olyan ENSZ-tagállamokkal, amelyek arra törekednek, hogy fokozzák a nemzetközi közösségnek a védelmi felelősség elvéhez tartozó tömeges erőszakcselekmények megakadályozására és a válaszadásra irányuló képességeit; |
| --- | --- |

c)

támogassák az ENSZ főtitkárának a védelmi felelősségre vonatkozó elv újjáélesztésére, valamint a szóban forgó elvhez társuló következmények alaposabb megismerésére irányuló erőfeszítéseit, és működjenek együtt más olyan ENSZ-tagállamokkal, amelyek arra törekednek, hogy fokozzák a nemzetközi közösségnek a védelmi felelősség elvéhez tartozó tömeges erőszakcselekmények megakadályozására és a válaszadásra irányuló képességeit;

| d) | kérjék fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy fogadják el a „Felelősségvállalás a védelmezés során” című brazil javaslatot, amelyek célja a lehető legkisebb károkozás mellett a védelmi felelősség minél hatékonyabb alkalmazása, valamint járuljanak hozzá a védelmi felelősség vonatkozásában különösen a harmadik pillér végrehajtása érdekében hozott intézkedések során követendő kritériumok szükségszerű kidolgozásához, ideértve a beavatkozás hatókörének és időtartamának arányosságát, a következmények megfelelő egyensúlyát, a politikai célkitűzések előzetes tisztázását, valamint a beavatkozás indokainak átláthatóságát is; tekintettel arra, hogy az ilyen kritériumok kidolgozása olyan garanciákat biztosíthat, amelyek azokat az államokat, amelyek jelenleg fenntartásokkal kezelik a védelmi felelősség elméletét, segíthetnek meggyőzni annak alkalmazhatóságáról, erősítsék meg az elfogadott mandátumok ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmusait, többek között az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadóján, valamint az ENSZ emberi jogi főmegbízottján keresztül, és e mechanizmusokat „megfelelően, körültekintően és magas szakmai szinten, politikai beavatkozás és kettős mércék nélkül” (18) valósítsák meg; |
| --- | --- |

d)

kérjék fel az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy fogadják el a „Felelősségvállalás a védelmezés során” című brazil javaslatot, amelyek célja a lehető legkisebb károkozás mellett a védelmi felelősség minél hatékonyabb alkalmazása, valamint járuljanak hozzá a védelmi felelősség vonatkozásában különösen a harmadik pillér végrehajtása érdekében hozott intézkedések során követendő kritériumok szükségszerű kidolgozásához, ideértve a beavatkozás hatókörének és időtartamának arányosságát, a következmények megfelelő egyensúlyát, a politikai célkitűzések előzetes tisztázását, valamint a beavatkozás indokainak átláthatóságát is; tekintettel arra, hogy az ilyen kritériumok kidolgozása olyan garanciákat biztosíthat, amelyek azokat az államokat, amelyek jelenleg fenntartásokkal kezelik a védelmi felelősség elméletét, segíthetnek meggyőzni annak alkalmazhatóságáról, erősítsék meg az elfogadott mandátumok ellenőrzési és felülvizsgálati mechanizmusait, többek között az ENSZ főtitkárának a népirtás megelőzésével és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadóján, valamint az ENSZ emberi jogi főmegbízottján keresztül, és e mechanizmusokat „megfelelően, körültekintően és magas szakmai szinten, politikai beavatkozás és kettős mércék nélkül” (18) valósítsák meg;

| e) | a tagállamokkal és nemzetközi partnereinkkel együttműködve vonják le a tanulságokat a Líbiában 2011-ben végrehajtott fellépésekből szerzett védelmi felelősséggel kapcsolatos tapasztalatok alapján, valamint a Szíriában kialakult jelenlegi cselekvésképtelenségből; |
| --- | --- |

e)

a tagállamokkal és nemzetközi partnereinkkel együttműködve vonják le a tanulságokat a Líbiában 2011-ben végrehajtott fellépésekből szerzett védelmi felelősséggel kapcsolatos tapasztalatok alapján, valamint a Szíriában kialakult jelenlegi cselekvésképtelenségből;

| f) | az ENSZ Biztonsági Tanácsa öt állandó tagjának részére tegyenek javaslatot egy olyan önkéntes magatartási kódex elfogadására, amely népirtás, háborús bűnök, etnikai tisztogatás és emberiesség elleni bűncselekmények esetén korlátozza a vétójog használatát; |
| --- | --- |

f)

az ENSZ Biztonsági Tanácsa öt állandó tagjának részére tegyenek javaslatot egy olyan önkéntes magatartási kódex elfogadására, amely népirtás, háborús bűnök, etnikai tisztogatás és emberiesség elleni bűncselekmények esetén korlátozza a vétójog használatát;

| g) | fűzzék szorosabbra az Unió regionális partnereivel fennálló kapcsolatokat annak érdekében, hogy egyértelműbben meghatározzák a regionális és szubregionális szervezetek szerepét a védelmi felelősség elvének alkalmazása terén; |
| --- | --- |

g)

fűzzék szorosabbra az Unió regionális partnereivel fennálló kapcsolatokat annak érdekében, hogy egyértelműbben meghatározzák a regionális és szubregionális szervezetek szerepét a védelmi felelősség elvének alkalmazása terén;

| h) | törekedjenek annak elérésére, hogy a védelmi felelősség új nemzetközi jogi normává váljon azon alkalmazási körön belül, amelyről az ENSZ tagállamai a 2005. évi világ-csúcstalálkozón megállapodtak; |
| --- | --- |

h)

törekedjenek annak elérésére, hogy a védelmi felelősség új nemzetközi jogi normává váljon azon alkalmazási körön belül, amelyről az ENSZ tagállamai a 2005. évi világ-csúcstalálkozón megállapodtak;

| i) | osszák meg a Biztonsági Tanáccsal azt az álláspontot, miszerint, ha a jelenleg szabályként megfogalmazódó védelmi felelősség a nemzetközi jogban főszabályként konszolidálódik, nem okvetlenül korlátozza a Tanács döntéshozatali képességét; |
| --- | --- |

i)

osszák meg a Biztonsági Tanáccsal azt az álláspontot, miszerint, ha a jelenleg szabályként megfogalmazódó védelmi felelősség a nemzetközi jogban főszabályként konszolidálódik, nem okvetlenül korlátozza a Tanács döntéshozatali képességét;

| j) | segítsenek a közvetítést, az ikerpályás diplomáciai megközelítést, a kialakuló konfliktusok békés rendezéséhez fűződő bevált gyakorlatok cseréjét, valamint a deeszkalációt és a korai figyelmeztető rendszereket szolgáló, az ENSZ szintjén fennálló keretrendszer és kapacitások megerősítésében, amilyenekkel például a Politikai Ügyek Osztályának Közvetítéstámogató Egysége is rendelkezik; erősítsék meg a népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadó és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadó hivatalát; vonják be az Emberi Jogi Tanácsot a védelmi felelősségről folytatott vitába; |
| --- | --- |

j)

segítsenek a közvetítést, az ikerpályás diplomáciai megközelítést, a kialakuló konfliktusok békés rendezéséhez fűződő bevált gyakorlatok cseréjét, valamint a deeszkalációt és a korai figyelmeztető rendszereket szolgáló, az ENSZ szintjén fennálló keretrendszer és kapacitások megerősítésében, amilyenekkel például a Politikai Ügyek Osztályának Közvetítéstámogató Egysége is rendelkezik; erősítsék meg a népirtás megelőzésével foglalkozó különleges tanácsadó és a védelmi felelősséggel foglalkozó különleges tanácsadó hivatalát; vonják be az Emberi Jogi Tanácsot a védelmi felelősségről folytatott vitába;

| k) | az ENSZ Biztonsági Tanácsában helyet foglaló uniós tagállamokkal és valamennyi nemzetközi partnerrel együttműködve biztosítsák, hogy a védelmi felelősség koncepciójának lehetséges továbbfejlesztése teljes mértékben álljon összhangban a nemzetközi humanitárius joggal, valamint a védelmi felelősséggel kapcsolatos jövőbeli esetekben álljanak ki a nemzetközi humanitárius jog maradéktalan betartása mellett, és kövessék azt nyomon; |
| --- | --- |

k)

az ENSZ Biztonsági Tanácsában helyet foglaló uniós tagállamokkal és valamennyi nemzetközi partnerrel együttműködve biztosítsák, hogy a védelmi felelősség koncepciójának lehetséges továbbfejlesztése teljes mértékben álljon összhangban a nemzetközi humanitárius joggal, valamint a védelmi felelősséggel kapcsolatos jövőbeli esetekben álljanak ki a nemzetközi humanitárius jog maradéktalan betartása mellett, és kövessék azt nyomon;

| l) | foglalkozzanak az Unió által az ENSZ Biztonsági Tanácsában elfoglalt egyetlen hely kérdésével, valamint az ENSZ-mandátum keretében megvalósuló KKBP-missziók „közösségiesített” költségvetésének ügyével; |
| --- | --- |

l)

foglalkozzanak az Unió által az ENSZ Biztonsági Tanácsában elfoglalt egyetlen hely kérdésével, valamint az ENSZ-mandátum keretében megvalósuló KKBP-missziók „közösségiesített” költségvetésének ügyével;

| m) | az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. és 1820. sz. határozatával összhangban fokozottabban vonják be a nőket – köztük a női vezetőket és a női csoportokat – a konfliktusok megelőzésébe és enyhítésébe, valamint a konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítésekbe; |
| --- | --- |

m)

az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1325. és 1820. sz. határozatával összhangban fokozottabban vonják be a nőket – köztük a női vezetőket és a női csoportokat – a konfliktusok megelőzésébe és enyhítésébe, valamint a konfliktusrendezésre irányuló erőfeszítésekbe;

| n) | az ENSZ-szel közösen törekedjenek arra, hogy egyértelmű kapcsolatot hozzanak létre a védelmi felelősség végrehajtása és a büntetlenség elleni küzdelem között azon legsúlyosabb bűncselekmények esetében, amelyekre a szóban forgó elv hatálya kiterjed; |
| --- | --- |

n)

az ENSZ-szel közösen törekedjenek arra, hogy egyértelmű kapcsolatot hozzanak létre a védelmi felelősség végrehajtása és a büntetlenség elleni küzdelem között azon legsúlyosabb bűncselekmények esetében, amelyekre a szóban forgó elv hatálya kiterjed;

| 3. | felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy:






  a) | a jelenlegi ajánlás elfogadásától számított három hónapon belül terjesszen az Európai Parlament Külügyi Bizottsága elé egy kézzelfogható cselekvési tervet a parlamenti javaslatok nyomon követéséről, ismertetve mindenekelőtt a védelmi felelősségre vonatkozó konszenzus eléréséhez vezető lépéseket; |
| --- | --- | --- |

3.

felszólítja a főképviselőt/alelnököt, hogy:

a)

a jelenlegi ajánlás elfogadásától számított három hónapon belül terjesszen az Európai Parlament Külügyi Bizottsága elé egy kézzelfogható cselekvési tervet a parlamenti javaslatok nyomon követéséről, ismertetve mindenekelőtt a védelmi felelősségre vonatkozó konszenzus eléréséhez vezető lépéseket;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének / a Bizottság alelnökének, az EKSZ-nek és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Bizottságnak, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének / a Bizottság alelnökének, az EKSZ-nek és a tagállamoknak.

---

(1)  S/RES/1674.

(2)  A/RES/60/1

(3)  http://www.un.org/secureworld/report3.pdf

(4)  A/59/2005

(5)  A/63/677

(6)  A/64/864

(7)  A/65/877-S/2011/393

(8)  A/66/874/-S/2012/578

(9)  10170/2010.

(10)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(11)  HL C 25., 2008.1.30., 1. o.

(12)  HL C 380. E, 2012.12.11., 140. o.

(13)  Elfogadott szövegek: P7_TA(2012)0240.

(14)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0058.

(15)  HL C 377. E, 2012.12.7., 66. o.

(16)  HL C 76. E, 2010.3.25., 61. o.

(17)  Az ENSZ főtitkára „Védelmi felelősség: jól időzített és határozott válaszadás” című, 2012. július 25-i jelentésének 51. cikke (A/66/874-S/2012/578)

(18)  Az ENSZ főtitkára „Védelmi felelősség: jól időzített és határozott válaszadás” című, 2012. július 25-i jelentésének 51. cikke (A/66/874-S/2012/578)

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2013. április 16., kedd

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/97

---

P7_TA(2013)0106

Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2012/2326(IMM))

(2016/C 045/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Ausztria Európai Unió melletti állandó képviselője által 2012. június 27-én a Bécsi Ügyészség előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben eljuttatott és 2012. december 12-én a plenáris ülésen bejelentett, a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ausztria Európai Unió melletti állandó képviselője által 2012. június 27-én a Bécsi Ügyészség előtt folyamatban lévő eljárással összefüggésben eljuttatott és 2012. december 12-én a plenáris ülésen bejelentett, a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013. február 20-án meghallgatta Hans-Peter Martint, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően 2013. február 20-án meghallgatta Hans-Peter Martint,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15 és 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i (1) ítéleteire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i, 2008. október 15 és 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i (1) ítéleteire,

| — | tekintettel a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről szóló, 2011. szeptember 13-i határozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről szóló, 2011. szeptember 13-i határozatára (2),

| — | tekintettel az osztrák alkotmány 57. cikkének rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák alkotmány 57. cikkének rendelkezéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0106/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0106/2013),

| A. | mivel 2011. szeptember 13-án úgy határozott, hogy a Bécsi Ügyészség 2011. április 29-én továbbított és a 2011. május 12-i plenáris ülésen ismertetett kérelmét követően a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználásával kapcsolatos állítólagos bűncselekmények miatt a politikai pártokról szóló törvény 2b. szakasza értelmében felfüggeszti Hans-Peter Martin európai parlamenti képviselő mentelmi jogát, |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. szeptember 13-án úgy határozott, hogy a Bécsi Ügyészség 2011. április 29-én továbbított és a 2011. május 12-i plenáris ülésen ismertetett kérelmét követően a pártfinanszírozási eszközök jogellenes felhasználásával kapcsolatos állítólagos bűncselekmények miatt a politikai pártokról szóló törvény 2b. szakasza értelmében felfüggeszti Hans-Peter Martin európai parlamenti képviselő mentelmi jogát,

| B. | mivel a Bécsi Ügyészség Hans-Peter Martin mentelmi jogának további felfüggesztését kérelmezte annak érdekében, hogy ellene az újonnan, különösen csalás állítólagos bűncselekménye kapcsán felmerült vádak alapján előzetes vizsgálatot folytathassanak, |
| --- | --- |

B.

mivel a Bécsi Ügyészség Hans-Peter Martin mentelmi jogának további felfüggesztését kérelmezte annak érdekében, hogy ellene az újonnan, különösen csalás állítólagos bűncselekménye kapcsán felmerült vádak alapján előzetes vizsgálatot folytathassanak,

| C. | mivel Hans-Peter Martin mentelmi jogának meghosszabbított felfüggesztése különösen az Osztrák Büntetőtörvénykönyv 146. szakasza és 147. szakaszának (3) bekezdése szerinti nagy értékre elkövetett csalás állítólagos bűncselekményét érinti; |
| --- | --- |

C.

mivel Hans-Peter Martin mentelmi jogának meghosszabbított felfüggesztése különösen az Osztrák Büntetőtörvénykönyv 146. szakasza és 147. szakaszának (3) bekezdése szerinti nagy értékre elkövetett csalás állítólagos bűncselekményét érinti;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a saját parlamentjük által biztosított mentességeket élvezik, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a saját parlamentjük által biztosított mentességeket élvezik,

| E. | mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (2) bekezdése értelmében a Nemzeti Tanács (Nationalrat) tagjai valamely büntetendő cselekmény miatt – a bűncselekmény elkövetése során történő tettenérés esetét kivéve – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával tartóztathatók le, és mivel a Nemzeti Tanács tagjainál történő házkutatáshoz is a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; továbbá mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (3) bekezdése szerint a Nemzeti Tanács tagjai ellen valamely büntetendő cselekmény miatt a Nemzeti Tanács hozzájárulása nélkül csak akkor lehet hatóságilag eljárni, ha ez a cselekmény nyilvánvalóan semmilyen kapcsolatban nem áll az érintett képviselő politikai tevékenységével, és a hatóság e rendelkezés értelmében köteles beszerezni a Nemzeti Tanács állásfoglalását a fenti összefüggés fennállásáról, amennyiben ezt az érintett képviselő vagy az ilyen ügyekért felelős állandó bizottság tagjainak egyharmada kéri; |
| --- | --- |

E.

mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (2) bekezdése értelmében a Nemzeti Tanács (Nationalrat) tagjai valamely büntetendő cselekmény miatt – a bűncselekmény elkövetése során történő tettenérés esetét kivéve – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával tartóztathatók le, és mivel a Nemzeti Tanács tagjainál történő házkutatáshoz is a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; továbbá mivel az osztrák szövetségi alaptörvény 57. cikkének (3) bekezdése szerint a Nemzeti Tanács tagjai ellen valamely büntetendő cselekmény miatt a Nemzeti Tanács hozzájárulása nélkül csak akkor lehet hatóságilag eljárni, ha ez a cselekmény nyilvánvalóan semmilyen kapcsolatban nem áll az érintett képviselő politikai tevékenységével, és a hatóság e rendelkezés értelmében köteles beszerezni a Nemzeti Tanács állásfoglalását a fenti összefüggés fennállásáról, amennyiben ezt az érintett képviselő vagy az ilyen ügyekért felelős állandó bizottság tagjainak egyharmada kéri;

| F. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és az osztrák szövetségi alaptörvény (Bundesverfassungsgesetz) 57. cikke nem zárja ki Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és az osztrák szövetségi alaptörvény (Bundesverfassungsgesetz) 57. cikke nem zárja ki Hans-Peter Martin mentelmi jogának felfüggesztését;

| G. | mivel ezért a szóban forgó ügyben javasolt a képviselői mentelmi jog felfüggesztése; |
| --- | --- |

G.

mivel ezért a szóban forgó ügyben javasolt a képviselői mentelmi jog felfüggesztése;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Hans-Peter Martin mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Hans-Peter Martin mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését Ausztria illetékes hatóságainak és Hans-Peter Martinnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését Ausztria illetékes hatóságainak és Hans-Peter Martinnak.

---

(1)  101/63. 1964. május 12-i sz. ügy, Wagner kontra Fohrmann és Krier, [1964] EBHT 195. o.; 149/85. 1986. július 10-i sz. ügy, Wybot kontra Faure és társai, [1986] EBHT 2391. o.; T-345/05. 2008.október 15-i, sz. ügy, Mote kontra Európai Parlament [2008], EBHT II-2849. o.; C-200/07. és C-201/07. 2008. október 21-i, sz. ügy, Marra kontra De Gregorio és Clemente [2008], EBHT I-7929. o., T-42/06. 2010. március 19-i sz. ügy, Gollnisch kontra Európai Parlament, C-163/10. 2011. szeptember 6-i sz. ügy [2012]ECR II-1135, Patriciello (az EBHT-ban még nem tették közzé).

(2)  HL C 51. E, 2013.2.22., 150. o.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/98

---

P7_TA(2013)0107

Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2013/2016(IMM))

(2016/C 045/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2013. január 15-én a német szövetségi igazságügyi minisztériumtól a frankenthali (Németország) főügyész előtt fekvő üggyel kapcsolatban beérkezett kérelemre, melyről 2013. január 17-én a plenáris ülés tájékoztatást kapott, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló, 2013. január 15-én a német szövetségi igazságügyi minisztériumtól a frankenthali (Németország) főügyész előtt fekvő üggyel kapcsolatban beérkezett kérelemre, melyről 2013. január 17-én a plenáris ülés tájékoztatást kapott,

| — | tekintettel Jürgen Creutzmann – az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti – meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Jürgen Creutzmann – az eljárási szabályzat 7. cikkének (3) bekezdése szerinti – meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12., 1986. július 10., 2008. október 15. és 21., 2010. március 19. és 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12., 1986. július 10., 2008. október 15. és 21., 2010. március 19. és 2011. szeptember 6-i ítéleteire (1),

| — | tekintettel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0107/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0107/2013),

| A. | mivel a frankenthali (Németország) főügyész egy állítólagos jogellenes cselekmény kapcsán folytatandó nyomozati eljárás megindításával kapcsolatban kérte Jürgen Creutzmann európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését, |
| --- | --- |

A.

mivel a frankenthali (Németország) főügyész egy állítólagos jogellenes cselekmény kapcsán folytatandó nyomozati eljárás megindításával kapcsolatban kérte Jürgen Creutzmann európai parlamenti képviselő parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését,

| B. | mivel a főügyész kérelme a német büntető törvénykönyv 229. cikke szerinti, gondatlanságból eredő, testi épségben történt károkozás állítólagos elkövetésére vonatkozó eljárással kapcsolatos; |
| --- | --- |

B.

mivel a főügyész kérelme a német büntető törvénykönyv 229. cikke szerinti, gondatlanságból eredő, testi épségben történt károkozás állítólagos elkövetésére vonatkozó eljárással kapcsolatos;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke szerint az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a parlamentjük képviselőire vonatkozó mentességeket élvezik;

| D. | mivel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése szerint büntetendő cselekmény elkövetése miatt képviselő csak a parlament engedélyével vonható felelősségre, kivéve a jogellenes cselekmény elkövetésekori tettenérés vagy a rá következő napon történő letartóztatás esetét; |
| --- | --- |

D.

mivel a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése szerint büntetendő cselekmény elkövetése miatt képviselő csak a parlament engedélyével vonható felelősségre, kivéve a jogellenes cselekmény elkövetésekori tettenérés vagy a rá következő napon történő letartóztatás esetét;

| E. | mivel ebből következően a Parlamentnek fel kell függesztenie Jürgen Creutzmann mentelmi jogát, amennyiben az ellene folytatott eljárásra sor kerül; |
| --- | --- |

E.

mivel ebből következően a Parlamentnek fel kell függesztenie Jürgen Creutzmann mentelmi jogát, amennyiben az ellene folytatott eljárásra sor kerül;

| F. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése nem tiltják Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke és a német alaptörvény (Grundgesetz) 46. cikkének (2) bekezdése nem tiltják Jürgen Creutzmann mentelmi jogának felfüggesztését;

| G. | mivel mindezek alapján a szóban forgó esetben ajánlott a parlamenti mentelmi jog felfüggesztése; |
| --- | --- |

G.

mivel mindezek alapján a szóban forgó esetben ajánlott a parlamenti mentelmi jog felfüggesztése;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Jürgen Creutzmann mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy felfüggeszti Jürgen Creutzmann mentelmi jogát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságainak és Jürgen Creutzmann-nak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését haladéktalanul továbbítsa a Németországi Szövetségi Köztársaság illetékes hatóságainak és Jürgen Creutzmann-nak.

---

(1)  101/63 1964. május 12., sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964, 195. o.), 149/85 1986. július 10., sz. Wybot kontra Faure és mások ügy (EBHT 1986, 2391. o.), T-345/05 2008. október 15., sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008, II-2849. o.), C-200/07. és C-201/07. 2008. október 21. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008, I-7929. o.), T-42/06 2010. március 19., sz. Gollnisch kontra Parlament ügy [2010] ECR II-1135 és C-163/10. 2011. szeptember 6., sz. Patriciello ügy (az EBHT-ban még nem jelent meg).

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/99

---

P7_TA(2013)0108

Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem (2012/2239(IMM))

(2016/C 045/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bécsi Ügyészség 2012. július 9-i – és 2012. szeptember 10-én a plenáris ülés tudomására hozott – kérelmére, amelyben egy nyomozati eljárás kapcsán Ewald Stadler parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bécsi Ügyészség 2012. július 9-i – és 2012. szeptember 10-én a plenáris ülés tudomására hozott – kérelmére, amelyben egy nyomozati eljárás kapcsán Ewald Stadler parlamenti mentelmi jogának felfüggesztését kérik,

| — | tekintettel Ewald Stadler 2013. február 20-án az eljárási szabályzat 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően lezajlott meghallgatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Ewald Stadler 2013. február 20-án az eljárási szabályzat 7. cikke (3) bekezdésének megfelelően lezajlott meghallgatására,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az osztrák Bundesverfassungsgesetz (szövetségi alkotmánytörvény) 57. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az osztrák Bundesverfassungsgesetz (szövetségi alkotmánytörvény) 57. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéletére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának 1964. május 12-i, 1986. július 10-i és 2008. október 21-i, 2010. március 19-i és 2011. szeptember 6-i ítéletére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 6. cikkének (2) bekezdésére és 7. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0120/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0120/2013),

| A. | mivel a Bécsi Ügyészség kérte Ewald Stadler európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését abból a célból, hogy az osztrák hatóságok lefolytathassák a szükséges vizsgálatokat és jogi úton felléphessenek Ewald Stadlerrel szemben; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bécsi Ügyészség kérte Ewald Stadler európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztését abból a célból, hogy az osztrák hatóságok lefolytathassák a szükséges vizsgálatokat és jogi úton felléphessenek Ewald Stadlerrel szemben;

| B. | mivel Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztése az osztrák büntető törvénykönyv 15. cikke, 105. cikkének (1) bekezdése és 106. cikke (1) bekezdésének 1. pontja által büntetett minősített kényszerítés állítólagos eseteivel, valamint a büntető törvénykönyv 288. cikkének (1) bekezdése által büntetett hamis tanúzással kapcsolatos; |
| --- | --- |

B.

mivel Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztése az osztrák büntető törvénykönyv 15. cikke, 105. cikkének (1) bekezdése és 106. cikke (1) bekezdésének 1. pontja által büntetett minősített kényszerítés állítólagos eseteivel, valamint a büntető törvénykönyv 288. cikkének (1) bekezdése által büntetett hamis tanúzással kapcsolatos;

| C. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke alapján az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a saját parlamentjük képviselői által élvezett mentességeket élvezik; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke alapján az Európai Parlament képviselői saját államuk területén a saját parlamentjük képviselői által élvezett mentességeket élvezik;

| D. | mivel az osztrák alkotmánytörvény 57. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzeti Tanács (Nationalrat) képviselőit bűncselekmény elkövetésének gyanújával letartóztatni – kivéve a tettenérés esetét – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával lehet, és mivel a nemzeti tanácsi képviselőik lakásainak átkutatásához szintén a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; mivel az osztrák alkotmánytörvény 57. cikkének (3) bekezdése alapján a Nemzeti Tanács képviselőivel szemben büntetendő cselekmény címén hivatalos fellépés a Nemzeti Tanács hozzájárulásának hiányában nem kezdeményezhető, kivéve ha a bűncselekmény nyilvánvalóan nem kapcsolódik az érintett képviselő politikai tevékenységéhez, és mivel e rendelkezés alapján – amennyiben az érintett képviselő vagy az illetékes állandó bizottság tagjainak egyharmada ezt kéri – az érintett hatóságnak a Nemzeti Tanács határozatát kell kérnie arra vonatkozóan, hogy fennáll-e ilyen kapcsolat; |
| --- | --- |

D.

mivel az osztrák alkotmánytörvény 57. cikkének (2) bekezdése alapján a Nemzeti Tanács (Nationalrat) képviselőit bűncselekmény elkövetésének gyanújával letartóztatni – kivéve a tettenérés esetét – csak a Nemzeti Tanács hozzájárulásával lehet, és mivel a nemzeti tanácsi képviselőik lakásainak átkutatásához szintén a Nemzeti Tanács hozzájárulása szükséges; mivel az osztrák alkotmánytörvény 57. cikkének (3) bekezdése alapján a Nemzeti Tanács képviselőivel szemben büntetendő cselekmény címén hivatalos fellépés a Nemzeti Tanács hozzájárulásának hiányában nem kezdeményezhető, kivéve ha a bűncselekmény nyilvánvalóan nem kapcsolódik az érintett képviselő politikai tevékenységéhez, és mivel e rendelkezés alapján – amennyiben az érintett képviselő vagy az illetékes állandó bizottság tagjainak egyharmada ezt kéri – az érintett hatóságnak a Nemzeti Tanács határozatát kell kérnie arra vonatkozóan, hogy fennáll-e ilyen kapcsolat;

| E. | mivel Ewald Stadler mentességét fel kell függeszteni, amennyiben ellene vizsgálatot kívánnak indítani; |
| --- | --- |

E.

mivel Ewald Stadler mentességét fel kell függeszteni, amennyiben ellene vizsgálatot kívánnak indítani;

| F. | mivel Ewald Stadler 2011. december 7. óta az Európai Parlament képviselője; |
| --- | --- |

F.

mivel Ewald Stadler 2011. december 7. óta az Európai Parlament képviselője;

| G. | mivel a Bécsi Ügyészség Ewald Stadler ellen 2010. március óta vizsgálatot folytat; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bécsi Ügyészség Ewald Stadler ellen 2010. március óta vizsgálatot folytat;

| H. | mivel au Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke, valamint az osztrák Bundesverfassungsgesetz (szövetségi alkotmánytörvény) 57. cikke nem zárja ki Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztését; |
| --- | --- |

H.

mivel au Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 9. cikke, valamint az osztrák Bundesverfassungsgesetz (szövetségi alkotmánytörvény) 57. cikke nem zárja ki Ewald Stadler mentelmi jogának felfüggesztését;

| I. | mivel ilyen esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését, |
| --- | --- |

I.

mivel ilyen esetben indokolt javasolni a képviselői mentelmi jog felfüggesztését,

| 1. | úgy határoz, hogy Ewald Stadler mentelmi jogát felfüggeszti; |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy Ewald Stadler mentelmi jogát felfüggeszti;

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságainak és Ewald Stadlernak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és illetékes bizottsága jelentését az Osztrák Köztársaság illetékes hatóságainak és Ewald Stadlernak.

---

(1)  101/63 1964. május 12., sz. Wagner kontra Fohrmann és Krier ügy (EBHT 1964, 195. o.), 149/85 1986. július 10., sz. Wybot kontra Faure és mások ügy (EBHT 1986, 2391. o.), T-345/05 2008. október 15., sz. Mote kontra Parlament ügy (EBHT 2008, II-2849. o.), C-200/07. és C-201/07. 2008. október 21. sz. Marra kontra De Gregorio és Clemente egyesített ügyek (EBHT 2008, I-7929. o.), T-42/06 2010. március 19., sz. Gollnisch kontra Parlament ügy [2010] ECR II-1135 és C-163/10. 2011. szeptember 6., sz. Patriciello ügy (az EBHT-ban még nem jelent meg).

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/100

---

P7_TA(2013)0121

Szavazategyenlőség bírósági eljárásba való beavatkozásról szóló szavazás esetén (az eljárási szabályzat 159. cikke (3) bekezdésének értelmezése)

Az Európai Parlament 2013. április 16-i határozata bírósági eljárásba való beavatkozásról szóló szavazás eredményeként kialakuló szavazategyenlőségről (az eljárási szabályzat 159. cikke (3) bekezdésének értelmezése)

(2016/C 045/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2013. március 20-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2013. március 20-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy eljárási szabályzata 159. cikkének (3) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „A 159. cikk (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben szavazategyenlőség áll fenn a 128. cikk (4) bekezdése szerinti, arra vonatkozó ajánlás tervezetéről való szavazás eredményeként, hogy a Parlament ne avatkozzon be valamely, az Európai Unió Bírósága előtt folyamatban levő eljárásba, e szavazategyenlőség nem jelenti azt, hogy az illetékes bizottság a Parlament beavatkozására vonatkozó ajánlást fogadott volna el. Ilyen esetben úgy kell tekinteni, hogy az illetékes bizottság nem fogadott el ajánlást.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy eljárási szabályzata 159. cikkének (3) bekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„A 159. cikk (3) bekezdését úgy kell értelmezni, hogy amennyiben szavazategyenlőség áll fenn a 128. cikk (4) bekezdése szerinti, arra vonatkozó ajánlás tervezetéről való szavazás eredményeként, hogy a Parlament ne avatkozzon be valamely, az Európai Unió Bírósága előtt folyamatban levő eljárásba, e szavazategyenlőség nem jelenti azt, hogy az illetékes bizottság a Parlament beavatkozására vonatkozó ajánlást fogadott volna el. Ilyen esetben úgy kell tekinteni, hogy az illetékes bizottság nem fogadott el ajánlást.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2013. április 16., kedd

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/102

---

P7_TA(2013)0103

Az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségre (ENISA) vonatkozó európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0521), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0521),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0302/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 17-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 17-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 8-i kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. február 8-i kötelezettségvállalására, amely szerint jóváhagyja a Parlament álláspontját az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0056/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság valamint az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A7-0056/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 58. o.

---

P7_TC1-COD(2010)0275

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökségről (ENISA) és a 460/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 526/2013/EU rendelet.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/103

---

P7_TA(2013)0104

A cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogása ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0447), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0447),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0213/2012),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0042/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0042/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2012)0216

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásával kapcsolatos intézkedések megállapításáról és a 88/98/EK rendelet módosításáról szóló 812/2004/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | A 812/2004/EK tanácsi rendelet (2) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 812/2004/EK tanácsi rendelet (2) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 812/2004/EK rendelet végrehajtása céljából a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 812/2004/EK rendelet végrehajtása céljából a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. és 291. cikkével.

| (3) | A 812/2004/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása

  Egyes rendelkezéseknek a technikai és tudományos haladás következtében történő hatékony módosítása biztosításának
  érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört az akusztikus riasztóberendezések használatára vonatkozó feltételek és műszaki előírások tekintetében indokolt a Bizottságra ruházni. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A 812/2004/EK rendelet egyes rendelkezéseinek alkalmazása

  Egyes rendelkezéseknek a technikai és tudományos haladás következtében történő hatékony módosítása biztosításának
  érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására vonatkozó hatáskört az akusztikus riasztóberendezések használatára vonatkozó feltételek és műszaki előírások tekintetében indokolt a Bizottságra ruházni. [Mód. 1]

| (4) | Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is. |
| --- | --- |

(4)

Különösen fontos, hogy a Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadásának előkészítése során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve a szakértők bevonását is.

| (5) | A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| (6) | Annak érdekében, hogy a 812/2004/EK rendeletnek a tagállamok jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó eljárásra és annak formátumára meghatározott szabályainak végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a 812/2004/EK rendeletnek a tagállamok jelentéstételi kötelezettségére vonatkozó eljárásra és annak formátumára meghatározott szabályainak végrehajtása egységes feltételek mellett történjen, indokolt végrehajtási hatásköröket ruházni a Bizottságra. Ezeket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (3) megfelelően kell gyakorolni.

| (6a) | Tekintettel azon követelményre, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket a cetfélék szigorú védelmét szolgáló rendszer létrehozására, tekintettel a 812/2004/EK rendelet

   (4)

  és annak végrehajtása hiányosságaira, amint azt a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásáról szóló bizottsági közlemény és a 2010. évi ICES tudományos szakvélemény jelezte, valamint tekintettel a 92/43/EGK tanácsi irányelv

   (5)

  (élőhelyekről szóló irányelv) integrálásának elmaradására, a Bizottságnak legkésőbb 2015 végéig jogalkotási javaslatot kell benyújtania egységes, átfogó jogszabályi keret létrehozására a cetfélék minden veszéllyel szembeni hatékony védelme érdekében. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(6a)

Tekintettel azon követelményre, hogy a tagállamok hozzák meg a szükséges intézkedéseket a cetfélék szigorú védelmét szolgáló rendszer létrehozására, tekintettel a 812/2004/EK rendelet

   (4)

  és annak végrehajtása hiányosságaira, amint azt a cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogásáról szóló bizottsági közlemény és a 2010. évi ICES tudományos szakvélemény jelezte, valamint tekintettel a 92/43/EGK tanácsi irányelv

   (5)

  (élőhelyekről szóló irányelv) integrálásának elmaradására, a Bizottságnak legkésőbb 2015 végéig jogalkotási javaslatot kell benyújtania egységes, átfogó jogszabályi keret létrehozására a cetfélék minden veszéllyel szembeni hatékony védelme érdekében. [Mód. 2]

| (7) | Ezért a 812/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(7)

Ezért a 812/2004/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 812/2004/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
  „(1)   A 2. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában használt akusztikus riasztóberendezéseknek meg kell felelniük a műszaki előírásoknak és a használati feltételeknek. A feltételeket és előírásokat a II. melléklet határozza meg. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítsa a II. mellékletet annak a tudományos és technikai haladáshoz való igazítása érdekében.” |
| --- | --- |

1.

A 3. cikk (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:

„(1)   A 2. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában használt akusztikus riasztóberendezéseknek meg kell felelniük a műszaki előírásoknak és a használati feltételeknek. A feltételeket és előírásokat a II. melléklet határozza meg. A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 8a. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktussal módosítsa a II. mellékletet annak a tudományos és technikai haladáshoz való igazítása érdekében.”

| 1a. | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3)
     
  A Bizottság 2015. vége előtt felülvizsgálja a rendelet rendelkezéseinek hatékonyságát, és a cetfélék hatékony védelmének biztosítását célzó, koherens, átfogó jogi keretről szóló jogalkotási javaslatot nyújt be.”

  [Mód. 3] |
| --- | --- |

1a.

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)
     
  A Bizottság 2015. vége előtt felülvizsgálja a rendelet rendelkezéseinek hatékonyságát, és a cetfélék hatékony védelmének biztosítását célzó, koherens, átfogó jogi keretről szóló jogalkotási javaslatot nyújt be.”

  [Mód. 3]

| 2. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk


  Végrehajtás

  A jelentési eljárásra és a jelentés formátumára a 6. cikkben meghatározott részletes szabályok a 8b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén állapíthatók meg.” |
| --- | --- |

2.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Végrehajtás

A jelentési eljárásra és a jelentés formátumára a 6. cikkben meghatározott részletes szabályok a 8b. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban elfogadott végrehajtási aktusok révén állapíthatók meg.”

| 3. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:
  „8a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása

  1.   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.
  2.   A 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól.
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására irányuló felhatalmazást három évre a Bizottságra ruházzák ...-tól/től

   (6)

  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a
  felhatalmazás
  hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 4]

  3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.
  4.   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.
  5.   A 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

  8b. cikk


  Bizottsági eljárás

  (1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EUeurópai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében vett bizottságnak minősül.
  (2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

  (6)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.
  "


  (7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”" |
| --- | --- |

3.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„8a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

1.   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek mellett felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

2.   A 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazás határozatlan időre szól.
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására irányuló felhatalmazást három évre a Bizottságra ruházzák ...-tól/től

   (6)

  . A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időtartam lejárta előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a
  felhatalmazás
  hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 4]

3.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban megjelölt felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

5.   A 3. cikk (1) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek vagy a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

8b. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EUeurópai parlamenti és tanácsi rendelet (7) értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(6)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.
  "

(7)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”"

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt .

Az Európai Parlament részéről a

az elnök

Tanács részéről

az elnök

---

(1)  Az Európai Parlament 2013. április 16-i álláspontja.

1

(2)  HL L 150., 2004.4.30., 12. o.

2

(3)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

3

(4)  
  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogása: a 812/2004/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról, valamint a kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók balti-tengeri cetfélékre gyakorolt hatásának a 2187/2005/EK rendelettel előírt tudományos értékeléséről szóló jelentés (COM(2009)0368).

4

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: A cetfélék halászat során történő véletlenszerű kifogása: a 812/2004/EK tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról, valamint a kopoltyúhálók, tükörhálók és állítóhálók balti-tengeri cetfélékre gyakorolt hatásának a 2187/2005/EK rendelettel előírt tudományos értékeléséről szóló jelentés (COM(2009)0368).

(5)  
  A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7.).

5

A Tanács 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7.).

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/106

---

P7_TA(2013)0105

Az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás ***

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás és a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13501/2012 – C7-0007/2013 – 2012/0215(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 045/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13501/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló tervezetre (13501/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás, illetve a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (13503/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Mauritiusi Köztársaság közötti halászati partnerségi megállapodás, illetve a halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv tervezetére (13503/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikke (2) bekezdésének és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának értelmében a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0007/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0127/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság ajánlására és a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0127/2013),

| 1. | egyetértését adja a megállapodás és a jegyzőkönyv megkötéséhez; |
| --- | --- |

1.

egyetértését adja a megállapodás és a jegyzőkönyv megkötéséhez;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és az ide vonatkozó éves értékelések eredményeit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy továbbítsa a Parlamentnek a megállapodás 9. cikke értelmében létrehozott vegyes bizottság üléseinek jegyzőkönyvét és következtetéseit, valamint a jegyzőkönyv 3. cikkében említett többéves ágazati programot és az ide vonatkozó éves értékelések eredményeit; kéri a Bizottságot, hogy segítse elő a Parlament képviselőinek megfigyelőként történő részvételét a vegyes bizottság ülésein; kéri, hogy a jegyzőkönyv alkalmazásának utolsó évében és a megújítására irányuló tárgyalások megkezdését megelőzően nyújtson be teljes körű értékelő jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak a jegyzőkönyv végrehajtásáról, mellőzve a dokumentumhoz való hozzáférés felesleges korlátozását;

| 3. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 13. cikkének (2) bekezdése és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 218. cikkének (10) bekezdése értelmében saját hatáskörükön belül eljárva haladéktalanul és teljes körűen tájékoztassák a Parlamentet az új jegyzőkönyvvel és megújításával kapcsolatos eljárások valamennyi szakaszában;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mauritiusi Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Mauritiusi Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/106

---

P7_TA(2013)0109

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele (Olaszország EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA referenciaszámú kérelme)

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország „EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA” referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

(2016/C 045/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0090 – C7-0046/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0090 – C7-0046/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában említett háromoldalú egyeztetésre,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0111/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0111/2013),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei miatt elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei miatt elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| D. | mivel Olaszország az olaszországi Antonio Merloni SpA vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben támogatást igényelt a 2011. augusztus 23. és 2011. december 23. közötti négy hónapos referencia-időszakban történt 1 517 elbocsátás tekintetében (amelyek mindegyike jogosult az EGAA által társfinanszírozott intézkedésekre); |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszország az olaszországi Antonio Merloni SpA vállalatnál történt elbocsátásokat követően „EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben támogatást igényelt a 2011. augusztus 23. és 2011. december 23. közötti négy hónapos referencia-időszakban történt 1 517 elbocsátás tekintetében (amelyek mindegyike jogosult az EGAA által társfinanszírozott intézkedésekre);

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 29-én nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. február 20-án tette közzé; sajnálatosnak tartja a 14 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelést, és végre terjesszen elő határozatokra irányuló javaslatokat a négy fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelemre vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 29-én nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. február 20-án tette közzé; sajnálatosnak tartja a 14 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelést, és végre terjesszen elő határozatokra irányuló javaslatokat a négy fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelemre vonatkozóan;

| 3. | megjegyzi, hogy a háztartási készülékeket gyártó Antonio Merloni SpA termelőüzemei az olaszországi Marche és Umbria régiókban, és konkrétan Ancona és Perugia megyében működtek; megállapítja, hogy az Antonio Merloni SpA az Unió ötödik legnagyobb berendezésgyártójaként 2002-ben megváltoztatta értékesítési stratégiáját, és termékeit 2006-ban közvetlenül saját márkáin keresztül kezdte el értékesíteni; megjegyzi, hogy a gazdasági világválság következtében a vállalat pénzügyileg nehéz helyzetbe került, amelyet tovább súlyosbított a pénzügyi hitelhez való hozzáférés feltételeinek hirtelen szigorítása; tudomásul veszi, hogy a termelés – európai szintű csökkenő tendenciát követő – visszaesése és a pénzügyi megszorítások következtében az Antonio Merloni SpA beszüntette üzleti tevékenységét; megjegyzi, hogy összesen 2 217 munkavállalót bocsátottak el, akik közül 700-at átvett a QA Group SpA; megállapítja, hogy a kérelem ezért az Antonio Merloni SpA. bezárása miatt munka nélkül maradt 1 517 munkavállalóra vonatkozik; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a háztartási készülékeket gyártó Antonio Merloni SpA termelőüzemei az olaszországi Marche és Umbria régiókban, és konkrétan Ancona és Perugia megyében működtek; megállapítja, hogy az Antonio Merloni SpA az Unió ötödik legnagyobb berendezésgyártójaként 2002-ben megváltoztatta értékesítési stratégiáját, és termékeit 2006-ban közvetlenül saját márkáin keresztül kezdte el értékesíteni; megjegyzi, hogy a gazdasági világválság következtében a vállalat pénzügyileg nehéz helyzetbe került, amelyet tovább súlyosbított a pénzügyi hitelhez való hozzáférés feltételeinek hirtelen szigorítása; tudomásul veszi, hogy a termelés – európai szintű csökkenő tendenciát követő – visszaesése és a pénzügyi megszorítások következtében az Antonio Merloni SpA beszüntette üzleti tevékenységét; megjegyzi, hogy összesen 2 217 munkavállalót bocsátottak el, akik közül 700-at átvett a QA Group SpA; megállapítja, hogy a kérelem ezért az Antonio Merloni SpA. bezárása miatt munka nélkül maradt 1 517 munkavállalóra vonatkozik;

| 4. | megjegyzi, hogy az Antonio Merloni SpA vállalatot már 2008 októberében fizetésképtelennek nyilvánították, eszközeinek értékesítése és a 700 munkavállaló átvétele azonban csak 2011 decemberében fejeződött be; megjegyzi, hogy az olasz hatóságok az EGAA-támogatás kérelmezését eredetileg 2009-ben indították el; megjegyzi azonban, hogy a kérelmet 2011 végén újra be kellett nyújtani, mivel a munkavállalókat hivatalosan csak az eszközök értékesítését és az adminisztratív eljárások lezárultát követően bocsátották el; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy az Antonio Merloni SpA vállalatot már 2008 októberében fizetésképtelennek nyilvánították, eszközeinek értékesítése és a 700 munkavállaló átvétele azonban csak 2011 decemberében fejeződött be; megjegyzi, hogy az olasz hatóságok az EGAA-támogatás kérelmezését eredetileg 2009-ben indították el; megjegyzi azonban, hogy a kérelmet 2011 végén újra be kellett nyújtani, mivel a munkavállalókat hivatalosan csak az eszközök értékesítését és az adminisztratív eljárások lezárultát követően bocsátották el;

| 5. | emlékeztet rá, hogy az EGAA már nyújtott támogatást a háztartásikészülék-gyártási ágazatban elbocsátott munkavállalók számára („EGF/2009/010 LT/Snaigė” referenciaszámú kérelem) (3); |
| --- | --- |

5.

emlékeztet rá, hogy az EGAA már nyújtott támogatást a háztartásikészülék-gyártási ágazatban elbocsátott munkavállalók számára („EGF/2009/010 LT/Snaigė” referenciaszámú kérelem) (3);

| 6. | hangsúlyozza, hogy a válságot megelőző években Ancona és Perugia megyében az országos átlagnál alacsonyabb volt a munkanélküliségi ráta; megjegyzi, hogy 2009-ben a munkanélküliség az előző évhez viszonyítva 40 %-kal nőtt, míg 2010-ben Perugiában nem változott, Anconában pedig csökkent a munkanélküliségi ráta, ami főként a munkaerő-piaci részvétel csökkenésének tulajdonítható, nem pedig a foglalkoztatás növekedésének; megállapítja, hogy az előző évhez képest 2009-ben a regionális GDP mintegy 3 %-kal csökkent, az ipar árbevétele pedig Marchéban 14,6 %-kal, míg Umbriában 16,4 %-kal esett vissza; tudomásul veszi, hogy e visszaesés következtében a feldolgozóiparban Marchéban 368 %-kal, Umbriában pedig 444 %-kal emelkedett a folyósított óránkénti bérkiegészítés (Cassa integrazione guadagni, CIG) (4); megállapítja, hogy a helyzetet tovább súlyosbította az 1 517 munkavállaló elbocsátása az Antonio Merloni SpA vállalattól, amire ez a kérelem vonatkozik; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a válságot megelőző években Ancona és Perugia megyében az országos átlagnál alacsonyabb volt a munkanélküliségi ráta; megjegyzi, hogy 2009-ben a munkanélküliség az előző évhez viszonyítva 40 %-kal nőtt, míg 2010-ben Perugiában nem változott, Anconában pedig csökkent a munkanélküliségi ráta, ami főként a munkaerő-piaci részvétel csökkenésének tulajdonítható, nem pedig a foglalkoztatás növekedésének; megállapítja, hogy az előző évhez képest 2009-ben a regionális GDP mintegy 3 %-kal csökkent, az ipar árbevétele pedig Marchéban 14,6 %-kal, míg Umbriában 16,4 %-kal esett vissza; tudomásul veszi, hogy e visszaesés következtében a feldolgozóiparban Marchéban 368 %-kal, Umbriában pedig 444 %-kal emelkedett a folyósított óránkénti bérkiegészítés (Cassa integrazione guadagni, CIG) (4); megállapítja, hogy a helyzetet tovább súlyosbította az 1 517 munkavállaló elbocsátása az Antonio Merloni SpA vállalattól, amire ez a kérelem vonatkozik;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 29-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; ugyanakkor sajnálja, hogy az EGAA csak közel három és fél évvel a vállalat fizetésképtelennek nyilvánítása után tudott beavatkozni; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy az intézkedések végrehajtását már 2012. március 29-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; ugyanakkor sajnálja, hogy az EGAA csak közel három és fél évvel a vállalat fizetésképtelennek nyilvánítása után tudott beavatkozni;

| 8. | megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja intézkedéseket foglal magában az 1 517 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése céljából, ideértve a pályaorientációs tanácsadást, a munkakereséshez nyújtott segítséget, a vállalkozásösztönzést, a szakképzést és készségfejlesztést, az 50 év felettiek számára kínált iránymutatást, a munkakereséshez nyújtott támogatást, a foglalkoztatási támogatást, valamint az utazási költségekhez, illetve a lakóhely-változtatás okozta költségekhez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja intézkedéseket foglal magában az 1 517 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése céljából, ideértve a pályaorientációs tanácsadást, a munkakereséshez nyújtott segítséget, a vállalkozásösztönzést, a szakképzést és készségfejlesztést, az 50 év felettiek számára kínált iránymutatást, a munkakereséshez nyújtott támogatást, a foglalkoztatási támogatást, valamint az utazási költségekhez, illetve a lakóhely-változtatás okozta költségekhez való hozzájárulást;

| 9. | üdvözli, hogy koordinált EGAA-csomag intézkedéseinek kialakításáról konzultáltak a szociális partnerekkel, és hogy ezeket az intézkedéseket felvették a Gazdaságfejlesztési Minisztérium és az érintett régiók által aláírt „Accordo di Programma” elnevezésű szociális tervbe, valamint hogy az EGAA-támogatás végrehajtását koordinációs csoport fogja nyomon követni; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy koordinált EGAA-csomag intézkedéseinek kialakításáról konzultáltak a szociális partnerekkel, és hogy ezeket az intézkedéseket felvették a Gazdaságfejlesztési Minisztérium és az érintett régiók által aláírt „Accordo di Programma” elnevezésű szociális tervbe, valamint hogy az EGAA-támogatás végrehajtását koordinációs csoport fogja nyomon követni;

| 10. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására, valamint az EGAA-hoz való, munkaszerződés-típustól és foglalkoztatási viszonytól független, egyenlő hozzáférés fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

10.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására, valamint az EGAA-hoz való, munkaszerződés-típustól és foglalkoztatási viszonytól független, egyenlő hozzáférés fontosságára; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók képesítési szintjeihez és szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 11. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni javaslatokban részletezze jobban az utalvánnyal igénybe vehető képzések típusait, valamint azt, hogy mely ágazatban találhatnak állást a munkavállalók, illetve hogy a képzési kínálat igazodik-e az elbocsátások által érintett régiókon belüli későbbi gazdasági kilátásokhoz és munkaerő-piaci szükségletekhez; ugyanakkor üdvözli, hogy az utalvány szigorúan kötődik az egyes munkavállalók által elfogadott visszailleszkedési tervhez; |
| --- | --- |

11.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni javaslatokban részletezze jobban az utalvánnyal igénybe vehető képzések típusait, valamint azt, hogy mely ágazatban találhatnak állást a munkavállalók, illetve hogy a képzési kínálat igazodik-e az elbocsátások által érintett régiókon belüli későbbi gazdasági kilátásokhoz és munkaerő-piaci szükségletekhez; ugyanakkor üdvözli, hogy az utalvány szigorúan kötődik az egyes munkavállalók által elfogadott visszailleszkedési tervhez;

| 12. | felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya; |
| --- | --- |

12.

felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya;

| 13. | üdvözli a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagján belüli, 50 év felettiek számára iránymutatást kínáló modult, amely a megcélzott munkaerő 12 %-át kitevő idősebb munkavállalókra irányul; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagján belüli, 50 év felettiek számára iránymutatást kínáló modult, amely a megcélzott munkaerő 12 %-át kitevő idősebb munkavállalókra irányul;

| 14. | üdvözli, hogy a lakóhely-változtatás költségeihez való hozzájárulást csak a felmerült kiadásokat igazoló dokumentumok bemutatása alapján, egyszeri juttatásként folyósítják a munkavállalónak; |
| --- | --- |

14.

üdvözli, hogy a lakóhely-változtatás költségeihez való hozzájárulást csak a felmerült kiadásokat igazoló dokumentumok bemutatása alapján, egyszeri juttatásként folyósítják a munkavállalónak;

| 15. | tudomásul veszi, hogy a szolgáltatáscsomag 7 451 972 eurós összköltségéből 5 684 000 eurót különféle pénzügyi ösztönzőkre és juttatásokra fordítanak, ideértve az elbocsátott munkavállalók mobilitásának elősegítését; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során szánjanak arányos összeget a képzésekkel kapcsolatos intézkedésekre; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy a szolgáltatáscsomag 7 451 972 eurós összköltségéből 5 684 000 eurót különféle pénzügyi ösztönzőkre és juttatásokra fordítanak, ideértve az elbocsátott munkavállalók mobilitásának elősegítését; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során szánjanak arányos összeget a képzésekkel kapcsolatos intézkedésekre;

| 16. | rámutat, hogy a személyre szabott szolgáltatások költségeinek legnagyobb részét munkakereséshez nyújtott támogatásra irányozzák elő (munkavállalónként 2 000 EUR az EGAA-intézkedésekben való részvétel napjaira), amely az egyszerűség kedvéért megfelel az olasz „CIGS” napidíjnak; ezért emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési programokra kell fordítani, nem pedig a nemzeti jogszabályok alapján a tagállamok felelősségi körébe tartozó pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során törekedjenek az ilyen intézkedések elkerülésére; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a személyre szabott szolgáltatások költségeinek legnagyobb részét munkakereséshez nyújtott támogatásra irányozzák elő (munkavállalónként 2 000 EUR az EGAA-intézkedésekben való részvétel napjaira), amely az egyszerűség kedvéért megfelel az olasz „CIGS” napidíjnak; ezért emlékeztet rá, hogy az EGAA-támogatást elsősorban képzési programokra kell fordítani, nem pedig a nemzeti jogszabályok alapján a tagállamok felelősségi körébe tartozó pénzügyi juttatásokhoz való közvetlen hozzájárulásra; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során törekedjenek az ilyen intézkedések elkerülésére;

| 17. | rámutat a „foglalkoztatási támogatás” viszonylag magas összegére (munkavállalónként 5 000 euró); üdvözli, hogy ezeket az összegeket csak azon munkáltatók számára folyósítják, akik határozatlan időre szóló szerződést biztosítanak az érintett munkavállalók számára, és elvárja, hogy a Bizottság közöljön részletes információkat e munkavállalók szerződéseinek feltételeire vonatkozóan; |
| --- | --- |

17.

rámutat a „foglalkoztatási támogatás” viszonylag magas összegére (munkavállalónként 5 000 euró); üdvözli, hogy ezeket az összegeket csak azon munkáltatók számára folyósítják, akik határozatlan időre szóló szerződést biztosítanak az érintett munkavállalók számára, és elvárja, hogy a Bizottság közöljön részletes információkat e munkavállalók szerződéseinek feltételeire vonatkozóan;

| 18. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

18.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 19. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

19.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról (2014–2020) szóló új rendeletben tovább tökéletesítik majd az eljárást, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 20. | hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti jó és gyors együttműködés fontosságát a küszöbön álló új EGAA-rendelet szerinti kérelmek kidolgozása során; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti jó és gyors együttműködés fontosságát a küszöbön álló új EGAA-rendelet szerinti kérelmek kidolgozása során;

| 21. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 23. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2013-as költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló, más költségvetési sorokból történő átcsoportosítások, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2013-as költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel a lehetőségekhez mérten elkerülhetőek a múltban történtekhez hasonló, más költségvetési sorokból történő átcsoportosítások, amelyek hátrányosak lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására nézve;

| 24. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, blokkolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 30. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

24.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, blokkolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 30. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 25. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

25.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 26. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

26.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 27. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

27.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2010/202/EU határozata (HL L 88., 2010.4.8., 15. o.).

(4)  A CIG az olasz törvények által létrehozott olyan rendszer, amelynek keretében az Istituto Nazionale della Previdenza Sociale-INPS (Országos Társadalombiztosítási Intézet) pénzügyi támogatást folyósít a munkavégzésből felfüggesztett vagy csökkentett munkaidőben dolgozó munkavállalóknak.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA” referenciaszámú kérelme)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/278/EU határozat.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/110

---

P7_TA(2013)0110

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele (Olaszország „EGF/2011/016 IT/Agile” referenciaszámú kérelme)

Az Európai Parlament 2013. április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország „EGF/2011/016 IT/Agile” referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

(2016/C 045/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0120 – C7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0120 – C7-0060/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i IIA), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i IIA), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában előírt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0133/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0133/2013),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) hatályát a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztették az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Olaszország az Agile S.r.l. vállalatnál bekövetkezett, 1 257 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2011/016 IT/Agile” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 856 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2011. szeptember 22. és 2011. december 22. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben, |
| --- | --- |

D.

mivel Olaszország az Agile S.r.l. vállalatnál bekövetkezett, 1 257 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2011/016 IT/Agile” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 856 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2011. szeptember 22. és 2011. december 22. közötti referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben,

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének a) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 30-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. március 7-én tette közzé; sajnálatosnak tartja a 15 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelési szakaszt, és végre terjesszen elő határozatokra irányuló javaslatokat a fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelmekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az olasz hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 30-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. március 7-én tette közzé; sajnálatosnak tartja a 15 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelési szakaszt, és végre terjesszen elő határozatokra irányuló javaslatokat a fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelmekre vonatkozóan;

| 3. | megállapítja, hogy az olaszországi információs és kommunikációs technológiai (ikt) ágazatban tevékenykedő Agile s.r.l. vállalatnál azért került sor 1 257 munkavállaló elbocsátására, mert az informatikai ágazatot a vártnál jelentősebb visszaesés sújtotta, és a hitelek gazdasági és pénzügyi válságból következő beszűkülése további terhet rótt a vállalatra, amely nem tudott jövedelmező megoldást kidolgozni, és amely ellen 2010-ben fizetésképtelenségi eljárás indult; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az olaszországi információs és kommunikációs technológiai (ikt) ágazatban tevékenykedő Agile s.r.l. vállalatnál azért került sor 1 257 munkavállaló elbocsátására, mert az informatikai ágazatot a vártnál jelentősebb visszaesés sújtotta, és a hitelek gazdasági és pénzügyi válságból következő beszűkülése további terhet rótt a vállalatra, amely nem tudott jövedelmező megoldást kidolgozni, és amely ellen 2010-ben fizetésképtelenségi eljárás indult;

| 4. | emlékeztet rá, hogy a Bizottság a múltban már elismerte, hogy a válság érintette az ikt-ágazatot, mivel az EGAA-ból már kaptak támogatást az ikt-ágazatban Hollandiában elbocsátott munkavállalók („EGF/2010/012 Noord Holland” referenciaszámú kérelem) (3); |
| --- | --- |

4.

emlékeztet rá, hogy a Bizottság a múltban már elismerte, hogy a válság érintette az ikt-ágazatot, mivel az EGAA-ból már kaptak támogatást az ikt-ágazatban Hollandiában elbocsátott munkavállalók („EGF/2010/012 Noord Holland” referenciaszámú kérelem) (3);

| 5. | hangsúlyozza, hogy az Agile esetében bekövetkezett elbocsátások majdnem egész Olaszországra kiterjednek, és hogy a 20 olasz régióból az alábbi 12 érintett: Piemont, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toszkána, Umbria, Lazio, Campania, Puglia, Basilica, Calabria, valamint Szicília; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az Agile esetében bekövetkezett elbocsátások majdnem egész Olaszországra kiterjednek, és hogy a 20 olasz régióból az alábbi 12 érintett: Piemont, Lombardia, Veneto, Emilia-Romagna, Toszkána, Umbria, Lazio, Campania, Puglia, Basilica, Calabria, valamint Szicília;

| 6. | megállapítja, hogy a 2008 és 2010 közötti három évben Olaszországban a munkanélküliség aránya 6,8 %-ról 8,5 %-ra emelkedett, és hogy az érintett 12 régióból nyolc esetében a nemzeti átlagon felül még 1,9 % és 2,6 % közötti emelkedést észleltek; hangsúlyozza, hogy az Agilénél végrehajtott elbocsátások tovább súlyosbítják a jelenlegi törékeny foglalkoztatási helyzetet, különösen a déli régiókban, ahol a gazdasági fellendülés kilátásai kevésbé reménykeltőek; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy a 2008 és 2010 közötti három évben Olaszországban a munkanélküliség aránya 6,8 %-ról 8,5 %-ra emelkedett, és hogy az érintett 12 régióból nyolc esetében a nemzeti átlagon felül még 1,9 % és 2,6 % közötti emelkedést észleltek; hangsúlyozza, hogy az Agilénél végrehajtott elbocsátások tovább súlyosbítják a jelenlegi törékeny foglalkoztatási helyzetet, különösen a déli régiókban, ahol a gazdasági fellendülés kilátásai kevésbé reménykeltőek;

| 7. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2012. március 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az olasz hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2012. március 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 8. | felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya; |
| --- | --- |

8.

felhívja az olasz hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; emlékeztet rá, hogy a korábbi olaszországi EGAA-támogatások esetében elsősorban az alacsony részvétel miatt volt viszonylag alacsony a költségvetés végrehajtási aránya;

| 9. | megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja többek között az alábbi intézkedéseket foglalja magában 856 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése érdekében: pályaorientációs tanácsadás és készségfelmérés, az újbóli elhelyezkedéshez és a munkakereséshez nyújtott támogatás, szakképzés és a képességek fejlesztése, posztgraduális oktatás, a vállalkozások ösztönzése és a vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, foglalkoztatási támogatás, mentorálás a munkaerőpiacra való visszailleszkedést követően, a munkakereséshez nyújtott támogatás, különleges kiadásokhoz való hozzájárulás, úgymint eltartott személyek gondozási költségeihez való hozzájárulás, illetve hozzájárulás az ingázási költségekhez, valamint az új állás betöltése miatti lakóhely-változtatás következtében felmerülő költségekhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja többek között az alábbi intézkedéseket foglalja magában 856 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése érdekében: pályaorientációs tanácsadás és készségfelmérés, az újbóli elhelyezkedéshez és a munkakereséshez nyújtott támogatás, szakképzés és a képességek fejlesztése, posztgraduális oktatás, a vállalkozások ösztönzése és a vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, foglalkoztatási támogatás, mentorálás a munkaerőpiacra való visszailleszkedést követően, a munkakereséshez nyújtott támogatás, különleges kiadásokhoz való hozzájárulás, úgymint eltartott személyek gondozási költségeihez való hozzájárulás, illetve hozzájárulás az ingázási költségekhez, valamint az új állás betöltése miatti lakóhely-változtatás következtében felmerülő költségekhez való hozzájárulás;

| 10. | a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjában üdvözli a „Mentorálás a munkaerőpiacra való visszailleszkedést követően” elnevezésű modult, amelynek célja annak biztosítása, hogy a munkavállalók munkaerőpiacra való visszatérése fenntartható legyen; |
| --- | --- |

10.

a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjában üdvözli a „Mentorálás a munkaerőpiacra való visszailleszkedést követően” elnevezésű modult, amelynek célja annak biztosítása, hogy a munkavállalók munkaerőpiacra való visszatérése fenntartható legyen;

| 11. | üdvözli, hogy a lakóhely-változtatás költségeihez való hozzájárulást csak a felmerült kiadásokat igazoló dokumentumok bemutatása alapján, egyszeri juttatásként folyósítják a munkavállalónak; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a lakóhely-változtatás költségeihez való hozzájárulást csak a felmerült kiadásokat igazoló dokumentumok bemutatása alapján, egyszeri juttatásként folyósítják a munkavállalónak;

| 12. | üdvözli az eltartott személyeket gondozók különleges kiadásaihoz való hozzájárulást, amelynek célja az eltartott személyeket (gyermekeket, idős vagy fogyatékkal élő személyeket) gondozó munkavállalók támogatása e személyek gondozása során annak lehetővé tételére, hogy a programban részt vevő munkavállalók összeegyeztethessék a képzéseket és a munkakeresést családi kötelezettségeikkel; |
| --- | --- |

12.

üdvözli az eltartott személyeket gondozók különleges kiadásaihoz való hozzájárulást, amelynek célja az eltartott személyeket (gyermekeket, idős vagy fogyatékkal élő személyeket) gondozó munkavállalók támogatása e személyek gondozása során annak lehetővé tételére, hogy a programban részt vevő munkavállalók összeegyeztethessék a képzéseket és a munkakeresést családi kötelezettségeikkel;

| 13. | örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

13.

örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, valamint különösen a helyi szakszervezetekkel, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét fogják alkalmazni;

| 14. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

14.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 15. | kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni javaslatokban részletezze jobban az igénybe vehető képzések típusait, valamint azt, hogy mely ágazatban találhatnak állást a munkavállalók, illetve hogy a képzési kínálat igazodik-e az elbocsátások által érintett régiókon belüli későbbi gazdasági kilátásokhoz és munkaerő-piaci szükségletekhez; ugyanakkor üdvözli, hogy az utalvány szigorúan kötődik az egyes munkavállalók által elfogadott visszailleszkedési tervhez; |
| --- | --- |

15.

kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeni javaslatokban részletezze jobban az igénybe vehető képzések típusait, valamint azt, hogy mely ágazatban találhatnak állást a munkavállalók, illetve hogy a képzési kínálat igazodik-e az elbocsátások által érintett régiókon belüli későbbi gazdasági kilátásokhoz és munkaerő-piaci szükségletekhez; ugyanakkor üdvözli, hogy az utalvány szigorúan kötődik az egyes munkavállalók által elfogadott visszailleszkedési tervhez;

| 16. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

16.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok által nyújtott megerősítés szerint a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 17. | hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti jó és gyors együttműködés fontosságát a küszöbön álló új EGAA-rendelet szerinti kérelmek kidolgozása során az EGAA-támogatás gyors ütemben való nyújtása érdekében; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza a Bizottság és a tagállamok közötti jó és gyors együttműködés fontosságát a küszöbön álló új EGAA-rendelet szerinti kérelmek kidolgozása során az EGAA-támogatás gyors ütemben való nyújtása érdekében;

| 18. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

18.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási intézkedések javítására az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli stabil foglalkoztatását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 20. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

20.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 21. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 22. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/99/EU határozata (HL L 41., 2011.2.15., 8. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről (Olaszország „EGF/2011/016 IT/Agile” referenciaszámú kérelme)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/277/EU határozat.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/113

---

P7_TA(2013)0111

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele (Ausztria „EGF/2011/010 AT/Austria Tabak” referenciaszámú kérelme)

Az Európai Parlament 2013 április 16-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Ausztria „EGF/2011/010 AT/Austria Tabak” referenciaszámú kérelme) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

(2016/C 045/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0119 – C7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0119 – C7-0059/2013),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között létrejött, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i intézményközi megállapodás), és különösen annak 28. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában meghatározott háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjában meghatározott háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0134/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0134/2013),

| A. | mivel az Európai Unió az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alappal (EGAA) jogalkotási és költségvetési eszközt hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alappal (EGAA) jogalkotási és költségvetési eszközt hozott létre ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerő-piaci beilleszkedésüket,

| B. | mivel az EGAA hatálya a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztésre került az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel az EGAA hatálya a 2009. május 1. és 2011. december 30. között benyújtott kérelmek tekintetében kiterjesztésre került az olyan munkavállalók támogatására, akik közvetlenül a pénzügyi és gazdasági világválság miatt veszítették el állásukat;

| C. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi segítségnek dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2006. május 17-i intézményközi megállapodást az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| D. | mivel Ausztria az Austria Tabak GmbH vállalatnál és 14 beszállítójánál, illetve továbbfeldolgozó cégeknél bekövetkezett, 320 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2011/010 AT/Austria Tabak” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 270 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2011. augusztus 20. és 2011. december 19. közötti négyhónapos referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

D.

mivel Ausztria az Austria Tabak GmbH vállalatnál és 14 beszállítójánál, illetve továbbfeldolgozó cégeknél bekövetkezett, 320 munkavállalót érintő elbocsátásokat követően „EGF/2011/010 AT/Austria Tabak” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt, amelyben 270 munkavállalóra vonatkozóan nyújtott be az EGAA által társfinanszírozott intézkedések keretében való támogatásra irányuló kérelmet a 2011. augusztus 20. és 2011. december 19. közötti négyhónapos referencia-időszakban történt elbocsátásokkal összefüggésben;

| E. | mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelem megfelel az EGAA-rendeletben meghatározott jogosultsági kritériumoknak;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Ausztria jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 2. cikkének c) pontjában foglalt feltételek teljesülnek, és hogy ezért Ausztria jogosult a rendelet értelmében nyújtandó pénzügyi hozzájárulásra;

| 2. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy az osztrák hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 20-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. március 7-én tette közzé; sajnálatosnak tartja a 15 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelési szakaszt, és végre terjesszen elő határozati javaslatokat a fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelmekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy az osztrák hatóságok az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet 2011. december 20-án nyújtották be, és hogy a kérelem értékelését a Bizottság 2013. március 7-én tette közzé; sajnálatosnak tartja a 15 hónapos, elhúzódó értékelési időszakot; felhívja a Bizottságot, hogy zárja le az értékelési szakaszt, és végre terjesszen elő határozati javaslatokat a fennmaradó, 2011-ben benyújtott kérelmekre vonatkozóan;

| 3. | megállapítja, hogy az elbocsátásokat az Austria Tabak utolsó, a Bruck an der Leitha körzetében (Alsó-Ausztria) lévő hainburgi gyártóüzemének bezárása idézte elő a tulajdonos, a Japan Tobacco International (JTI) (3) döntését követően; megállapítja, hogy a cigaretták gyártására szakosodott üzem működését szakaszosan állították le 2011 második felétől 2012 közepéig, és ennek során összesen 320 munkavállalót bocsátottak el; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy az elbocsátásokat az Austria Tabak utolsó, a Bruck an der Leitha körzetében (Alsó-Ausztria) lévő hainburgi gyártóüzemének bezárása idézte elő a tulajdonos, a Japan Tobacco International (JTI) (3) döntését követően; megállapítja, hogy a cigaretták gyártására szakosodott üzem működését szakaszosan állították le 2011 második felétől 2012 közepéig, és ennek során összesen 320 munkavállalót bocsátottak el;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Austria Tabaknak, a Bruck an der Leitha körzet akkoriban második legnagyobb munkáltatójának – melyhez sok kisvállalkozás is kapcsolódott – a bezárása a körzetet különösen nehéz helyzetbe hozta; megállapítja, hogy 2011 szeptemberében az előző év azonos hónapjával összehasonlítva a megüresedett állások száma mintegy megfeleződött (-47 %), míg Alsó-Ausztria vonatkozásában (NUTS II szint) és országosan is a visszaesés kisebb mértékű volt (-4 %, illetve - 7 %); továbbá utal a statisztikai adatokra, melyek szerint Alsó-Ausztria hét NUTS III régiója közül már 2006 és 2010 között is itt volt a legmagasabb a munkanélküliségi ráta (4), az elbocsátott munkavállalóknak tehát nem egyszerű más területen elhelyezkedni, és mivel sokuknak alacsony fizetéssel járó állásuk volt, az újrakezdés még nehezebb; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Austria Tabaknak, a Bruck an der Leitha körzet akkoriban második legnagyobb munkáltatójának – melyhez sok kisvállalkozás is kapcsolódott – a bezárása a körzetet különösen nehéz helyzetbe hozta; megállapítja, hogy 2011 szeptemberében az előző év azonos hónapjával összehasonlítva a megüresedett állások száma mintegy megfeleződött (-47 %), míg Alsó-Ausztria vonatkozásában (NUTS II szint) és országosan is a visszaesés kisebb mértékű volt (-4 %, illetve - 7 %); továbbá utal a statisztikai adatokra, melyek szerint Alsó-Ausztria hét NUTS III régiója közül már 2006 és 2010 között is itt volt a legmagasabb a munkanélküliségi ráta (4), az elbocsátott munkavállalóknak tehát nem egyszerű más területen elhelyezkedni, és mivel sokuknak alacsony fizetéssel járó állásuk volt, az újrakezdés még nehezebb;

| 5. | emlékeztet arra, hogy NUTS II szinten Alsó-Ausztria tartományt egyéb tömeges elbocsátások is érintették, amelyek tekintetében a Bizottsághoz EGAA-kérelmeket nyújtottak be: a fémiparban 2009-ben 704 elbocsátásra (5), míg a közúti szállítási ágazattal összefüggésben 2010-ben 1 274 elbocsátásra (6) került sor; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy NUTS II szinten Alsó-Ausztria tartományt egyéb tömeges elbocsátások is érintették, amelyek tekintetében a Bizottsághoz EGAA-kérelmeket nyújtottak be: a fémiparban 2009-ben 704 elbocsátásra (5), míg a közúti szállítási ágazattal összefüggésben 2010-ben 1 274 elbocsátásra (6) került sor;

| 6. | üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az osztrák hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2011. november 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik; |
| --- | --- |

6.

üdvözli, hogy a munkavállalók gyors támogatása érdekében az osztrák hatóságok úgy határoztak, hogy a személyre szabott intézkedések végrehajtását már 2011. november 15-én, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás odaítéléséről szóló végleges határozat előtt megkezdik;

| 7. | megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja intézkedéseket foglal magában 270 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése céljából, ideértve a pályaorientációs tanácsadást, a munkakereséshez nyújtott segítséget, a munkahelyi mentorálást, különböző típusú képzési és szakmai képesítéssel kapcsolatos intézkedéseket, beleértve a felsőszintű műszaki és szakiskolákban való szakképzést, vállalatoknál folytatott tanulószerződéses gyakorlati képzést/szakmai gyakorlatot, gyakorlati munkahelyi képzést, az 50 év feletti munkavállalóknak nyújtott intenzív támogatást, valamint képzési támogatást és napidíjakat a képzés és az aktív álláskeresés alatt; |
| --- | --- |

7.

megjegyzi, hogy a társfinanszírozásra javasolt, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja intézkedéseket foglal magában 270 munkavállaló munkaerőpiacra történő visszailleszkedése céljából, ideértve a pályaorientációs tanácsadást, a munkakereséshez nyújtott segítséget, a munkahelyi mentorálást, különböző típusú képzési és szakmai képesítéssel kapcsolatos intézkedéseket, beleértve a felsőszintű műszaki és szakiskolákban való szakképzést, vállalatoknál folytatott tanulószerződéses gyakorlati képzést/szakmai gyakorlatot, gyakorlati munkahelyi képzést, az 50 év feletti munkavállalóknak nyújtott intenzív támogatást, valamint képzési támogatást és napidíjakat a képzés és az aktív álláskeresés alatt;

| 8. | örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni; |
| --- | --- |

8.

örömmel látja, hogy az összehangolt EGAA-csomagban foglalt intézkedések kialakításáról konzultációt folytattak a szociális partnerekkel, és hogy az EGAA végrehajtása és az EGAA-hoz való hozzáférés tekintetében a nők és a férfiak egyenlőségét szem előtt tartó politikát és a megkülönböztetésmentesség elvét alkalmazták és fogják alkalmazni;

| 9. | üdvözli, hogy az EGAA-ból támogatott intézkedéseknek a munkavállalók részére történő nyújtása egy foglalkoztatási alapítványon keresztül történik a szociális terv részeként, amelyről megállapodás született a szociális partnerekkel; emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatási alapítványok az ágazati szociális partnerek által létrehozott intézmények, amelyek célja, hogy a gazdasági változások során a munkavállalók számára képzéseket biztosítsanak foglalkoztathatóságuk növelése érdekében; továbbá emlékeztet arra, hogy az aktív munkaerő-piaci intézkedések biztosításának e modellje a múltban nagyon sikeres volt a munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése és az EGAA-támogatás e célra való felhasználása tekintetében; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az EGAA-ból támogatott intézkedéseknek a munkavállalók részére történő nyújtása egy foglalkoztatási alapítványon keresztül történik a szociális terv részeként, amelyről megállapodás született a szociális partnerekkel; emlékeztet arra, hogy a foglalkoztatási alapítványok az ágazati szociális partnerek által létrehozott intézmények, amelyek célja, hogy a gazdasági változások során a munkavállalók számára képzéseket biztosítsanak foglalkoztathatóságuk növelése érdekében; továbbá emlékeztet arra, hogy az aktív munkaerő-piaci intézkedések biztosításának e modellje a múltban nagyon sikeres volt a munkavállalók újbóli munkaerő-piaci beilleszkedése és az EGAA-támogatás e célra való felhasználása tekintetében;

| 10. | felhívja az osztrák hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre; |
| --- | --- |

10.

felhívja az osztrák hatóságokat, hogy teljes mértékben használják ki az EGAA-támogatásban rejlő lehetőségeket, és a lehető legtöbb munkavállalót ösztönözzék az intézkedésekben való részvételre;

| 11. | üdvözli a Bizottság javaslatában bemutatott személyre szabott szolgáltatások javasolt összehangolt csomagját és az intézkedések részletes leírását; üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió jövőbeli gazdasági kilátásaival és a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényekkel; |
| --- | --- |

11.

üdvözli a Bizottság javaslatában bemutatott személyre szabott szolgáltatások javasolt összehangolt csomagját és az intézkedések részletes leírását; üdvözli, hogy a kínált képzés összhangban áll a régió jövőbeli gazdasági kilátásaival és a készségekkel és képesítésekkel kapcsolatos jövőbeli igényekkel;

| 12. | felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

12.

felhívja a figyelmet a munkavállalók munkavállalási esélyeinek személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén történő javítására; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá;

| 13. | felhívja a figyelmet a képzésben részesülő és állást kereső munkavállalók számára nyújtandó napidíjra, amely állítólag havonta munkavállalónként 1 000 EUR (13 hónapra számítva, a munkanélküli-járadék erre az időszakra felfüggesztésre kerül), amely munkavállalónként havi 200 EUR képzési juttatással párosul; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a képzésben részesülő és állást kereső munkavállalók számára nyújtandó napidíjra, amely állítólag havonta munkavállalónként 1 000 EUR (13 hónapra számítva, a munkanélküli-járadék erre az időszakra felfüggesztésre kerül), amely munkavállalónként havi 200 EUR képzési juttatással párosul; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t a jövőben elsősorban képzési és álláskeresési, valamint pályaorientációs programokra kell fordítani, és a juttatásokra szánt pénzügyi hozzájárulásának mindig csak kiegészítő jellegűnek szabad lennie, továbbá párhuzamosnak kell lennie az elbocsátott munkavállalók számára a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések által megállapított juttatásokkal;

| 14. | sajnálja, hogy a csomag 5 864 615 EUR összköltségéből 4 266 000 EUR összeget különféle pénzügyi juttatásokra fordítanak, ami az előző esetekhez hasonló arány; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során szánjanak arányos összeget a képzésekkel kapcsolatos intézkedésekre; |
| --- | --- |

14.

sajnálja, hogy a csomag 5 864 615 EUR összköltségéből 4 266 000 EUR összeget különféle pénzügyi juttatásokra fordítanak, ami az előző esetekhez hasonló arány; javasolja, hogy az alap későbbi igénybevételei során szánjanak arányos összeget a képzésekkel kapcsolatos intézkedésekre;

| 15. | megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között; |
| --- | --- |

15.

megállapítja, hogy az EGAA-ból finanszírozandó, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjával kapcsolatos tájékoztatás információkat tartalmaz arra vonatkozólag, hogy e szolgáltatások milyen módon egészítik ki a strukturális alapokból finanszírozott tevékenységeket; megismétli a Bizottsághoz intézett, arra irányuló felhívását, hogy az éves jelentések tartalmazzák a fenti adatok összehasonlító értékelését a jelenlegi szabályok teljes körű tiszteletben tartásának biztosítása érdekében, és hogy ne forduljanak elő átfedések az Unió által finanszírozott szolgáltatások között;

| 16. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról szóló új rendeletben (2014–2020) tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik; |
| --- | --- |

16.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az eljárási és költségvetési intézkedések javítására az alap igénybevételének felgyorsítása érdekében; nagyra értékeli a Parlament gyorsított támogatáskiutalásra irányuló kérelme nyomán a Bizottság által bevezetett továbbfejlesztett eljárást, amelynek célja, hogy a költségvetési hatóság számára az EGAA-kérelem támogathatóságáról szóló bizottsági értékelést az EGAA igénybevételére irányuló javaslattal együtt nyújtsák be; reméli, hogy az EGAA-ról szóló új rendeletben (2014–2020) tovább tökéletesedik majd az eljárás, és az EGAA hatékonyabbá, átláthatóbbá és láthatóbbá válik;

| 17. | emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA lehetséges szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet az intézmények azon kötelezettségvállalására, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott, egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció és a gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; kiemeli az EGAA lehetséges szerepét az elbocsátott munkavállalók ismételt munkaerő-piaci beilleszkedésében;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az EGAA-rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA segítse az elbocsátott egyéni munkavállalók újbóli munkába állását; hangsúlyozza továbbá, hogy az EGAA kizárólag olyan aktív munkaerő-piaci intézkedések társfinanszírozásában vehet részt, amelyek hozzájárulnak a tartós, hosszú távú foglalkoztatáshoz; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetváltására irányuló intézkedéseket;

| 19. | üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2013-as költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel – amennyire lehetséges – elkerülhetők a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására; |
| --- | --- |

19.

üdvözli, hogy – a Parlament kéréseit követően – a 2013-as költségvetésben 50 000 000 EUR összegű kifizetési előirányzat szerepel az EGAA-ra vonatkozó 04 05 01. költségvetési sor alatt; emlékeztet arra, hogy az EGAA-t külön speciális eszközként hozták létre saját célkitűzésekkel és határidőkkel, és hogy ezért olyan elkülönített előirányzatokra van szüksége, amelyekkel – amennyire lehetséges – elkerülhetők a múltban történtekhez hasonló átcsoportosítások, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek az EGAA szakpolitikai célkitűzéseinek megvalósítására;

| 20. | sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy zárolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 30. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a Tanács úgy határozott, hogy zárolja a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett változások miatt munkahelyüket elveszítők mellett a jelenlegi gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalók pénzügyi támogatását is lehetővé tevő, valamint az uniós társfinanszírozási aránynak a programköltségek 65 %-ára való növelését engedélyező „válság miatti eltérés”2011. december 30. után benyújtott kérelmekre való kiterjesztését; felhívja a Tanácsot, hogy haladéktalanul vezesse be újra ezt az intézkedést;

| 21. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

21.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 22. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá e határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 23. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  A genfi székhelyű JTI a Japánban működő Japan Tobacco Inc.-hez tartozik, amely a világ egyik legnagyobb dohányipari vállalata (2007-ben világpiaci részesedése 10,8 %-ot tett ki), és csak a következő vállalatok előzik meg: az állami tulajdonú China National Tobacco Corporation (részesedése 2007-ben: 32 %), a Philip Morris International (2007-ben: 18,7 %), és a British American Tobacco (2007-ben: 17,1 %). A JTI jelenleg 120 országban 25 000 embert foglalkoztat.

(4)  Statistik Austria: Statistisches Jahrbuch 2012.

(5)  EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich (HL L 263., 2011.10.7., 9. o.).

(6)  EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich (HL L 317., 2011.11.30., 28. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontja alapján történő igénybevételéről (Ausztria „EGF/2011/010 AT/Austria Tabak” referenciaszámú kérelme)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/276/EU határozat.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/116

---

P7_TA(2013)0112

Az EU és az AKCS-országok közötti gazdasági partnerségi megállapodások: egyes országok kizárása a kereskedelmi kedvezményekből ***II

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az 1528/2007/EK tanácsi rendelet I. mellékletének több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából a Tanács által első olvasatban kialakított álláspontról (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2016/C 045/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (15519/1/2012– C7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (15519/1/2012– C7-0006/2013),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2011)0598) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2011)0598) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0123/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0123/2013),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, 2012.9.13., P7_TA(2012)0342.

---

P7_TC2-COD(2011)0260

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az 1528/2007/EK tanácsi rendelet több országnak a tárgyalásaikat már lezárt régiók és államok listájáról való törlése tekintetében történő módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 527/2013/EU rendelet.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/116

---

P7_TA(2013)0113

Az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységeinek kereskedelmi rendszere ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0697), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0697),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 192. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0385/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Közösség nevében a 2002/358/EK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott Kiotói Jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség nevében a 2002/358/EK tanácsi határozattal (1) jóváhagyott Kiotói Jegyzőkönyv 2. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. február 13-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. február 13-i véleményére (2),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0060/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Tanács 2002. április 25-i 2002/358/EK határozata az Egyesült Nemzetek éghajlatváltozási keretegyezménye Kiotói Jegyzőkönyvének az Európai Közösség nevében történő jóváhagyásáról, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 130., 2002.5.15., 1. o.).

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P7_TC1-COD(2012)0328

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról szóló 2003/87/EK irányelvtől való ideiglenes eltérésről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 377/2013/EU határozat.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata

A Bizottság emlékeztet arra, hogy a 2003/87/EK irányelv 3d. cikke szerint a légiközlekedési ágazat kibocsátásainak árverés útján történő értékesítéséből származó bevételeket az Unióban és harmadik országokban bekövetkező éghajlatváltozás kezelésére, többek között az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának csökkentésére, az EU-ban és harmadik országokban az éghajlatváltozás hatásaihoz történő alkalmazkodásra, az enyhítésre és az alkalmazkodásra vonatkozó, beleértve különösen a repüléstechnika és légi közlekedés területén folyó kutatás és fejlesztés finanszírozására, az alacsony kibocsátású közlekedésen keresztüli kibocsátáscsökkentésre, valamint a közösségi rendszer igazgatási költségeinek fedezésére kell fordítani. Az árverésekből származó bevételeket különösen a globális energiahatékonysági és megújulóenergia-alaphoz történő hozzájárulások, továbbá az erdők pusztulásának elkerülése érdekében tett intézkedések finanszírozására kell felhasználni.

A Bizottság megjegyzi, hogy a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a légiközlekedési kibocsátási egységek árverés útján történő értékesítéséből származó bevételek felhasználásáról szóló 2003/87/EK irányelv 3d.cikke alapján tett lépésekről. A jelentés tartalmára vonatkozó konkrét előírásokat az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információknak a nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről és a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 525/2013/EU rendelet (1) tartalmazza. A további részleteket az említett rendelet 18. cikke szerinti bizottsági végrehajtási jogi aktus határozza meg. A tagállamok nyilvánosságra hozzák a jelentéseket, és a Bizottság könnyen hozzáférhető formában nyilvánosságra hozza az ezekről szóló összesített uniós információkat.

A Bizottság hangsúlyozza, hogy egy globális piacra alapozó mechanizmus, miszerint nemzetközi árat határoznának meg a nemzetközi légi közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátásra, – amellett, hogy elérné az elsődleges célját, a kibocsátáscsökkentést – segíthetne az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást szolgáló nemzetközi intézkedések támogatásához szükséges források biztosításában is

---

(1)  HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/118

---

P7_TA(2013)0114

A hitelintézetek és a prudenciális felügyelet ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0453),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0210/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 53. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0210/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a román képviselőház és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a román képviselőház és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. január 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. január 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0170/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0170/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja a Parlament ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja a Parlament ezen állásfoglaláshoz mellékelt nyilatkozatát;

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 105., 2012.4.11., 1. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0203

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2013/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2013/36/EU irányelv.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata

Kijelentjük, hogy az Európai Parlament és a Tanács között az új tőkekövetelmény-irányelvről született megállapodás, amely jogkört biztosítana a Bizottságnak ahhoz, hogy az EBH-nak az 1095/2010/EU rendelet alkalmazásán alapuló kérésére, vagy saját kezdeményezésére előírja a tagállamoknak, hogy nyújtsanak részletesebb tájékoztatást a szóban forgó rendelkezések végrehajtásáról és ezen irányelv átültetéséről, nem teremthet precedenst más szakpolitikai területekhez tartozó jogalkotási aktusokról folytatott tárgyalások vonatkozásában.

Erre az egyedi megoldásra az európai felügyeleti rendszerrel kapcsolatos sajátos körülmények miatt van szükség. Általános szabályként, a magyarázó dokumentumok kérdését továbbra is az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság 2011. október 27-i együttes politikai nyilatkozatával összhangban kell kezelni.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/119

---

P7_TA(2013)0115

A hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelmények ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0452),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0417/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a brit Alsóház, a francia szenátus és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a brit Alsóház, a francia szenátus és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. január 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. január 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. január 18-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. január 18-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2013. március 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0171/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0171/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 105., 2012.4.11., 1. o.

(2)  HL C 68., 2012.3.6., 39. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0202

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 575/2013/EU rendelet.)

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/120

---

P7_TA(2013)0116

Földi kiszolgálás az uniós repülőtereken ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0824), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0824),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát (C7-0457/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 100. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát (C7-0457/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a luxemburgi Képviselőház által – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv alapján – benyújtott indokolással ellátott véleményre, amelyben megállapításra kerül, hogy a jogalkotási aktus tervezete nincs összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a luxemburgi Képviselőház által – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv alapján – benyújtott indokolással ellátott véleményre, amelyben megállapításra kerül, hogy a jogalkotási aktus tervezete nincs összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2012. március 28-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. július 19-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0364/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0364/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 111. o.

---

P7_TC1-COD(2011)0397

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra az uniós repülőtereken a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokról és a 96/67/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EK tanácsi irányelv (4) a földi kiszolgálási piac fokozatos megnyitását írja elő. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról szóló, 1996. október 15-i 96/67/EK tanácsi irányelv (4) a földi kiszolgálási piac fokozatos megnyitását írja elő.

| (2) | A repülőterek és a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások a légi közlekedés megfelelő működéséhez
  és biztonságához
  elengedhetetlenek és a légi közlekedési láncban kulcsszerepet töltenek be. A földi kiszolgálás körébe tartozik a repülőtereken a földön az egyes légitársaságok számára végzett, repüléshez kapcsolódó összes szolgáltatás. [Mód. 244] |
| --- | --- |

(2)

A repülőterek és a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások a légi közlekedés megfelelő működéséhez
  és biztonságához
  elengedhetetlenek és a légi közlekedési láncban kulcsszerepet töltenek be. A földi kiszolgálás körébe tartozik a repülőtereken a földön az egyes légitársaságok számára végzett, repüléshez kapcsolódó összes szolgáltatás. [Mód. 244]

| (3) | A 2010 októberében Bruges-ben tartott légi közlekedési csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozat elismerte az uniós szabályok megreformálásának szükségességét a légiközlekedési lánc minden láncszeme (így a repülőterek, a fuvarozók és más szolgáltatók) versenyképességének támogatása érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A 2010 októberében Bruges-ben tartott légi közlekedési csúcstalálkozón elfogadott nyilatkozat elismerte az uniós szabályok megreformálásának szükségességét a légiközlekedési lánc minden láncszeme (így a repülőterek, a fuvarozók és más szolgáltatók) versenyképességének támogatása érdekében.

| (4) | Az egységes európai közlekedési térség megvalósításának útitervéről szóló fehér könyv (5) a piacra lépés javítását és a jó minőségű repülőtéri szolgáltatások nyújtását a polgárok életminőségéhez elengedhetetlenként, illetőleg az egységes európai közlekedési térség megvalósításához alapvetően szükséges fellépésként azonosítja. |
| --- | --- |

(4)

Az egységes európai közlekedési térség megvalósításának útitervéről szóló fehér könyv (5) a piacra lépés javítását és a jó minőségű repülőtéri szolgáltatások nyújtását a polgárok életminőségéhez elengedhetetlenként, illetőleg az egységes európai közlekedési térség megvalósításához alapvetően szükséges fellépésként azonosítja.

| (5) | A földi kiszolgálási piac további fokozatos megnyitása és a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtása tekintetében harmonizált követelmények bevezetése valószínűleg emeli e szolgáltatások hatékonyságát és átfogó minőségét a légitársaságok, illetőleg az utasok és a szállítmányozók számára egyaránt. Ezáltal várhatóan a repülőtéri műveletek minősége is általánosságban javulni fog. |
| --- | --- |

(5)

A földi kiszolgálási piac további fokozatos megnyitása és a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtása tekintetében harmonizált követelmények bevezetése valószínűleg emeli e szolgáltatások hatékonyságát és átfogó minőségét a légitársaságok, illetőleg az utasok és a szállítmányozók számára egyaránt. Ezáltal várhatóan a repülőtéri műveletek minősége is általánosságban javulni fog.

| (6) | Mivel az egységes európai égbolt megvalósítása érdekében a kaputól-kapuig megközelítés végrehajtásához a repülőtereken harmonizált minőségi minimumelőírások bevezetésére van szükség, valamint a földi kiszolgálási piac fokozatos megnyitásából származó előnyök teljes, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások jobb minősége és hatékonysága tekintetében történő kihasználása érdekében további harmonizáció szükséges, a 96/67/EK irányelvet rendelettel kell felváltani. |
| --- | --- |

(6)

Mivel az egységes európai égbolt megvalósítása érdekében a kaputól-kapuig megközelítés végrehajtásához a repülőtereken harmonizált minőségi minimumelőírások bevezetésére van szükség, valamint a földi kiszolgálási piac fokozatos megnyitásából származó előnyök teljes, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások jobb minősége és hatékonysága tekintetében történő kihasználása érdekében további harmonizáció szükséges, a 96/67/EK irányelvet rendelettel kell felváltani.

| (7) | A földi kiszolgálás piacára való szabad bejutás – amennyiben a megfelelő biztosítékok bevezetésre kerülnek – összhangban áll az Unió repülőtereinek hatékony üzemeltetésével. A földi kiszolgálási piacra való szabad bejutást fokozatosan és az ágazat követelményeihez alkalmazkodva kellene bevezetni. |
| --- | --- |

(7)

A földi kiszolgálás piacára való szabad bejutás – amennyiben a megfelelő biztosítékok bevezetésre kerülnek – összhangban áll az Unió repülőtereinek hatékony üzemeltetésével. A földi kiszolgálási piacra való szabad bejutást fokozatosan és az ágazat követelményeihez alkalmazkodva kellene bevezetni.

| (7a) | Mivel az Unió közlekedési politikájában a piacra való szabad bejutás a norma, a földi kiszolgálási piac teljes liberalizációját kell a végleges célnak tekinteni. [Mód. 245] |
| --- | --- |

(7a)

Mivel az Unió közlekedési politikájában a piacra való szabad bejutás a norma, a földi kiszolgálási piac teljes liberalizációját kell a végleges célnak tekinteni. [Mód. 245]

| (8) | A piac 96/67/EK irányelv értelmében történő megnyitása már kedvező eredményeket hozott a hatékonyság és a minőség javulása tekintetében. Ezért helyénvaló a fokozatos megnyitás folytatása. |
| --- | --- |

(8)

A piac 96/67/EK irányelv értelmében történő megnyitása már kedvező eredményeket hozott a hatékonyság és a minőség javulása tekintetében. Ezért helyénvaló a fokozatos megnyitás folytatása.

| (9) | Minden repülőtér-használó számára meg kell engedni a saját kiszolgálást. Ugyanakkor – a visszaélések és a harmadik feleket kiszolgáló piacra gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése érdekében – meg kell tartani a saját kiszolgálás egyértelmű és megszorító fogalommeghatározását. |
| --- | --- |

(9)

Minden repülőtér-használó számára meg kell engedni a saját kiszolgálást. Ugyanakkor – a visszaélések és a harmadik feleket kiszolgáló piacra gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése érdekében – meg kell tartani a saját kiszolgálás egyértelmű és megszorító fogalommeghatározását.

| (10) | A földi kiszolgálás körébe tartozó egyes szolgáltatási kategóriák esetében a piacra jutás és a saját kiszolgálás összeütközésbe kerülhet a biztonsági és kapacitási korlátokkal, valamint a rendelkezésre álló helyből adódó korlátokkal. Ezért lehetségesnek kell lennie a földi kiszolgálás körébe tartozó e szolgáltatások nyújtására jóváhagyott szolgáltatók számának korlátozásának.
  Az említett korlátozások mértéke különféle lehet ugyanazon repülőtér egyes termináljain is, feltéve hogy a korlátozásokat megkülönböztetésmentesen alkalmazzák, azok nem torzítják a versenyt és megfelelnek az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek, illetve feltéve, hogy a szolgáltatók minimális száma minden terminálon ugyanaz marad. [Mód. 246] |
| --- | --- |

(10)

A földi kiszolgálás körébe tartozó egyes szolgáltatási kategóriák esetében a piacra jutás és a saját kiszolgálás összeütközésbe kerülhet a biztonsági és kapacitási korlátokkal, valamint a rendelkezésre álló helyből adódó korlátokkal. Ezért lehetségesnek kell lennie a földi kiszolgálás körébe tartozó e szolgáltatások nyújtására jóváhagyott szolgáltatók számának korlátozásának.
  Az említett korlátozások mértéke különféle lehet ugyanazon repülőtér egyes termináljain is, feltéve hogy a korlátozásokat megkülönböztetésmentesen alkalmazzák, azok nem torzítják a versenyt és megfelelnek az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek, illetve feltéve, hogy a szolgáltatók minimális száma minden terminálon ugyanaz marad. [Mód. 246]

| (11) | Bizonyos esetekben a biztonsági,
  a védelmi, a
  kapacitásbeli és
  a
  rendelkezésre álló helyből

  területből
  adódó korlátok olyan jellegűek lehetnek, hogy azok indokolttá teszik a piacra jutás, illetve a saját kiszolgálás további

  ideiglenes
  korlátozását, amennyiben ezek a korlátozások a tárgykörhöz kapcsolódnak, objektívek, átláthatóak és hátrányos megkülönböztetéstől mentesek. Ilyen esetekben a tagállamoknak jogosultnak kell lenniük a rendelet rendelkezései alóli mentesítés kérelmezésére. [Mód. 247] |
| --- | --- |

(11)

Bizonyos esetekben a biztonsági,
  a védelmi, a
  kapacitásbeli és
  a
  rendelkezésre álló helyből

  területből
  adódó korlátok olyan jellegűek lehetnek, hogy azok indokolttá teszik a piacra jutás, illetve a saját kiszolgálás további

  ideiglenes
  korlátozását, amennyiben ezek a korlátozások a tárgykörhöz kapcsolódnak, objektívek, átláthatóak és hátrányos megkülönböztetéstől mentesek. Ilyen esetekben a tagállamoknak jogosultnak kell lenniük a rendelet rendelkezései alóli mentesítés kérelmezésére. [Mód. 247]

| (12) | Az ilyen mentesítéseknek azt a célt kell szolgálniuk, hogy lehetővé tegyék a repülőtéri hatóságok számára az adott korlátok kiküszöbölését vagy legalább csökkentését. E mentesítéseket a Bizottságnak jóvá kell hagynia. |
| --- | --- |

(12)

Az ilyen mentesítéseknek azt a célt kell szolgálniuk, hogy lehetővé tegyék a repülőtéri hatóságok számára az adott korlátok kiküszöbölését vagy legalább csökkentését. E mentesítéseket a Bizottságnak jóvá kell hagynia.

| (13) | Ha a földi kiszolgálók száma korlátozott, a hatásos és tisztességes versenyfeltételek fenntartása érdekében ezeket a szolgáltatókat nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásban kell kiválasztani. Ezen eljárás részletes szabályait meg kell határozni. |
| --- | --- |

(13)

Ha a földi kiszolgálók száma korlátozott, a hatásos és tisztességes versenyfeltételek fenntartása érdekében ezeket a szolgáltatókat nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásban kell kiválasztani. Ezen eljárás részletes szabályait meg kell határozni.

| (13a) | A repülőtéren működő összes földi kiszolgálónak, saját kiszolgálást végző repülőtér-használónak és alvállalkozónak alkalmaznia kell a mindenkori reprezentatív kollektív megállapodást és az érintett tagállam nemzeti jogszabályait, hogy lehetővé tegyék a földi kiszolgálók közötti tisztességes, a minőségen és a hatékonyságon alapuló versenyt. [Mód. 248] |
| --- | --- |

(13a)

A repülőtéren működő összes földi kiszolgálónak, saját kiszolgálást végző repülőtér-használónak és alvállalkozónak alkalmaznia kell a mindenkori reprezentatív kollektív megállapodást és az érintett tagállam nemzeti jogszabályait, hogy lehetővé tegyék a földi kiszolgálók közötti tisztességes, a minőségen és a hatékonyságon alapuló versenyt. [Mód. 248]

| (14) | Tekintettel arra, hogy figyelembe kell venni
  a
  repülőtér-használók szükségleteit, a
  repülőtér-használókkal konzultálni kell a földi kiszolgálók kiválasztása során, mivel a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások minőségéhez és árához jelentős érdekük fűződik. [Mód. 249] |
| --- | --- |

(14)

Tekintettel arra, hogy figyelembe kell venni
  a
  repülőtér-használók szükségleteit, a
  repülőtér-használókkal konzultálni kell a földi kiszolgálók kiválasztása során, mivel a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások minőségéhez és árához jelentős érdekük fűződik. [Mód. 249]

| (15) | Emiatt meg kell szervezni a repülőtér-használók érdekképviseletét és a velük való konzultációt, különösen a jóváhagyott földi kiszolgálók kiválasztásakor. |
| --- | --- |

(15)

Emiatt meg kell szervezni a repülőtér-használók érdekképviseletét és a velük való konzultációt, különösen a jóváhagyott földi kiszolgálók kiválasztásakor.

| (16) | Bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között egy adott repülőtér számára a földi kiszolgálást ellátó szolgáltatók kiválasztásával összefüggésben lehetségesnek kell lennie a közszolgáltatási kötelezettségnek a szóban forgó tagállam ugyanazon földrajzi régiójában található más repülőterekre való kiterjesztésének is. |
| --- | --- |

(16)

Bizonyos esetekben és bizonyos körülmények között egy adott repülőtér számára a földi kiszolgálást ellátó szolgáltatók kiválasztásával összefüggésben lehetségesnek kell lennie a közszolgáltatási kötelezettségnek a szóban forgó tagállam ugyanazon földrajzi régiójában található más repülőterekre való kiterjesztésének is.

| (17) | Kétségek állnak fenn atekintetben

  Pontosítani kell
  , hogy a tagállamok előírhatják-e a földi kiszolgálás körébe tartozó,
  a 6. cikk (2) bekezdése szerint
  korlátozott hozzáférésű szolgáltatásokat nyújtó földi kiszolgáló személyében bekövetkezett változáskor a személyzet átvételét. A személyzet állandóságának hiánya káros hatást fejthet ki a földi kiszolgálás minőségére. Ezért helyénvaló a személyzet átvételére vonatkozó szabályokat a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (6) alkalmazásán túlmenően pontosítani, és így a tagállamok számára elősegíteni, hogy megfelelő foglalkoztatási és munkafeltételeket biztosítsanak. [Mód. 250] |
| --- | --- |

(17)

Kétségek állnak fenn atekintetben

  Pontosítani kell
  , hogy a tagállamok előírhatják-e a földi kiszolgálás körébe tartozó,
  a 6. cikk (2) bekezdése szerint
  korlátozott hozzáférésű szolgáltatásokat nyújtó földi kiszolgáló személyében bekövetkezett változáskor a személyzet átvételét. A személyzet állandóságának hiánya káros hatást fejthet ki a földi kiszolgálás minőségére. Ezért helyénvaló a személyzet átvételére vonatkozó szabályokat a munkavállalók jogainak a vállalkozások, üzletek vagy ezek részeinek átruházása esetén történő védelmére vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 2001. március 12-i 2001/23/EK tanácsi irányelv (6) alkalmazásán túlmenően pontosítani, és így a tagállamok számára elősegíteni, hogy megfelelő foglalkoztatási és munkafeltételeket biztosítsanak. [Mód. 250]

| (17a) | A végső célnak a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások minőségének fokozását kell tekinteni. Ezt a földi kiszolgálást végző vállalkozások adminisztratív terheinek növelése nélkül kell elérni. Ezért fontos lehetővé tenni, hogy a vállalkozások döntsenek saját általános üzleti gyakorlataikról és humánerőforrás-politikájukról. [Mód. 251] |
| --- | --- |

(17a)

A végső célnak a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások minőségének fokozását kell tekinteni. Ezt a földi kiszolgálást végző vállalkozások adminisztratív terheinek növelése nélkül kell elérni. Ezért fontos lehetővé tenni, hogy a vállalkozások döntsenek saját általános üzleti gyakorlataikról és humánerőforrás-politikájukról. [Mód. 251]

| (18) | A repülőtéri légiközlekedési műveletek megfelelő és zavartalan működésének biztosítása, a repülőtér területén a biztonság garantálása, illetve a környezet védelme és a vonatkozó szociális rendelkezések és szabályok betartása érdekében a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtását megfelelő jóváhagyáshoz kell kötni. Figyelemmel arra, hogy jelenleg a tagállamok többségében léteznek a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtásának jóváhagyási rendszerei, azonban ezek nagymértékben eltérőek, harmonizált jóváhagyási rendszert kell bevezetni. |
| --- | --- |

(18)

A repülőtéri légiközlekedési műveletek megfelelő és zavartalan működésének biztosítása, a repülőtér területén a biztonság garantálása, illetve a környezet védelme és a vonatkozó szociális rendelkezések és szabályok betartása érdekében a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtását megfelelő jóváhagyáshoz kell kötni. Figyelemmel arra, hogy jelenleg a tagállamok többségében léteznek a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtásának jóváhagyási rendszerei, azonban ezek nagymértékben eltérőek, harmonizált jóváhagyási rendszert kell bevezetni.

| (19) | Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi szolgáltató és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó megfelelő gazdasági stablitással, jó hírnévvel,

  megfeleljen legalább a biztonsági és védelmi követelményeknek és
  elegendő biztosítási fedezettel, valamint a földi kiszolgálási műveletek és a repülőtéri környezet megfelelő ismeretével rendelkezzen, továbbá az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez a jóváhagyás megadását minimumkövetelményekhez kell kötni
  . Eminimumkövetelmények semmiképpen nem gyakorolhatnak korlátozó hatást a piac további megnyitására
  . [Mód. 252 és 253] |
| --- | --- |

(19)

Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi szolgáltató és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó megfelelő gazdasági stablitással, jó hírnévvel,

  megfeleljen legalább a biztonsági és védelmi követelményeknek és
  elegendő biztosítási fedezettel, valamint a földi kiszolgálási műveletek és a repülőtéri környezet megfelelő ismeretével rendelkezzen, továbbá az egyenlő versenyfeltételek megteremtéséhez a jóváhagyás megadását minimumkövetelményekhez kell kötni
  . Eminimumkövetelmények semmiképpen nem gyakorolhatnak korlátozó hatást a piac további megnyitására
  . [Mód. 252 és 253]

| (20) | A repülőtéri központi infrastruktúrához való nyílt hozzáférés és a központi infrastruktúra meghatározása tekintetében az egyértelmű jogi keret alapvető a hatékony földi kiszolgáláshoz. A központi infrastruktúra tekintetében azonban lehetőséget kell biztosítani díjak beszedésére. |
| --- | --- |

(20)

A repülőtéri központi infrastruktúrához való nyílt hozzáférés és a központi infrastruktúra meghatározása tekintetében az egyértelmű jogi keret alapvető a hatékony földi kiszolgáláshoz. A központi infrastruktúra tekintetében azonban lehetőséget kell biztosítani díjak beszedésére.

| (21) | A díjaknak megkülönböztetésmentesnek kell lenniük és a számításnak átláthatónak kell lennie. A díjak nem haladhatják meg a központi infrastruktúra biztosításához kapcsolódó költségek fedezéséhez szükséges mértéket, beleértve az eszközök ésszerű megtérülését. |
| --- | --- |

(21)

A díjaknak megkülönböztetésmentesnek kell lenniük és a számításnak átláthatónak kell lennie. A díjak nem haladhatják meg a központi infrastruktúra biztosításához kapcsolódó költségek fedezéséhez szükséges mértéket, beleértve az eszközök ésszerű megtérülését.

| (22) | A repülőtér irányító testületének

  testületét
  és/vagy az adott repülőtér központi infrastruktúráját irányító más vezető testületnek

  testületet kötelezni kell, hogy
  rendszeres konzultációt kell folytatnia

  folytasson
  a repülőtér-használókkal az infrastruktúra fogalmának meghatározásáról és a díjak szintjéről. [Mód. 254] |
| --- | --- |

(22)

A repülőtér irányító testületének

  testületét
  és/vagy az adott repülőtér központi infrastruktúráját irányító más vezető testületnek

  testületet kötelezni kell, hogy
  rendszeres konzultációt kell folytatnia

  folytasson
  a repülőtér-használókkal az infrastruktúra fogalmának meghatározásáról és a díjak szintjéről. [Mód. 254]

| (23) | A repülőtér irányító testülete maga is végezhet földi kiszolgálást. Mivel ugyanakkor a repülőtér irányító testülete döntésén keresztül jelentős befolyást gyakorolhat a földi kiszolgálók közötti versenyre, a repülőtereknek
  számviteli szempontból szigorúan el kell különíteniük egyrészről
  a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat
  , másrészről
  az infrastruktúra kezelését végző jogalanytól elkülönülő jogalany keretében kell
  végezniük. [Mód. 255] |
| --- | --- |

(23)

A repülőtér irányító testülete maga is végezhet földi kiszolgálást. Mivel ugyanakkor a repülőtér irányító testülete döntésén keresztül jelentős befolyást gyakorolhat a földi kiszolgálók közötti versenyre, a repülőtereknek
  számviteli szempontból szigorúan el kell különíteniük egyrészről
  a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat
  , másrészről
  az infrastruktúra kezelését végző jogalanytól elkülönülő jogalany keretében kell
  végezniük. [Mód. 255]

| (24) | Annak érdekében, hogy a repülőterek eleget tehessenek az infrastruktúra kezelésével kapcsolatos feladataiknak és garantálhassák a biztonságot a repülőtér területén, valamint hogy biztosíthassák a földi kiszolgálás ellenálló képességét válsághelyzetekben is, a repülőtér irányító testületének kell a felelősséget viselnie a repülőtéren folyó földi kiszolgálási tevékenységek megfelelő koordinálásáért. A repülőtér irányító testületének a konszolidált optimalizálásra tekintettel jelentést kell tennie az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének a repülőtéri földi kiszolgálási tevékenységek koordinálásáról. |
| --- | --- |

(24)

Annak érdekében, hogy a repülőterek eleget tehessenek az infrastruktúra kezelésével kapcsolatos feladataiknak és garantálhassák a biztonságot a repülőtér területén, valamint hogy biztosíthassák a földi kiszolgálás ellenálló képességét válsághelyzetekben is, a repülőtér irányító testületének kell a felelősséget viselnie a repülőtéren folyó földi kiszolgálási tevékenységek megfelelő koordinálásáért. A repülőtér irányító testületének a konszolidált optimalizálásra tekintettel jelentést kell tennie az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szervének a repülőtéri földi kiszolgálási tevékenységek koordinálásáról.

| (24a) | Amennyiben a repülőtér irányító testülete földi kiszolgálást nyújt, illetve közvetlenül vagy közvetve ellenőriz valamely földi kiszolgálást nyújtó vállalatot, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások szabályos koordinálását az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a független felügyeleti szervnek kell ellenőriznie. [Mód. 256] |
| --- | --- |

(24a)

Amennyiben a repülőtér irányító testülete földi kiszolgálást nyújt, illetve közvetlenül vagy közvetve ellenőriz valamely földi kiszolgálást nyújtó vállalatot, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások szabályos koordinálását az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a független felügyeleti szervnek kell ellenőriznie. [Mód. 256]

| (25) | A repülőtér irányító testületének, a hatóságnak vagy a repülőteret irányító más testületnek hatáskörrel kell rendelkeznie a repülőtéri infrastruktúra megfelelő működéséhez szükséges szabályok megállapítására. |
| --- | --- |

(25)

A repülőtér irányító testületének, a hatóságnak vagy a repülőteret irányító más testületnek hatáskörrel kell rendelkeznie a repülőtéri infrastruktúra megfelelő működéséhez szükséges szabályok megállapítására.

| (26) | A szolgáltatások átfogó minőségének és a szolgáltatók közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításának érdekében meg kell határozni a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók által betartandó kötelező minőségi minumumelőírásokat. |
| --- | --- |

(26)

A szolgáltatások átfogó minőségének és a szolgáltatók közötti egyenlő versenyfeltételek biztosításának érdekében meg kell határozni a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók által betartandó kötelező minőségi minumumelőírásokat.

| (26a) | Valamennyi repülőtér megfelelő szintű biztonsága érdekében a földi kiszolgálás minőségére vonatkozó minimum-előírásoknak meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogban meghatározott, biztonsági és irányítási rendszerekre vonatkozó szabályoknak. [Mód. 257] |
| --- | --- |

(26a)

Valamennyi repülőtér megfelelő szintű biztonsága érdekében a földi kiszolgálás minőségére vonatkozó minimum-előírásoknak meg kell felelniük a vonatkozó uniós jogban meghatározott, biztonsági és irányítási rendszerekre vonatkozó szabályoknak. [Mód. 257]

| (27) | A teljes légiközlekedési lánc teljesítményének fokozása és a kaputól-kapuig megközelítés végrehajtása érdekében a földi kiszolgálóknak és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használóknak be kell számolniuk teljesítményükről a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(27)

A teljes légiközlekedési lánc teljesítményének fokozása és a kaputól-kapuig megközelítés végrehajtása érdekében a földi kiszolgálóknak és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használóknak be kell számolniuk teljesítményükről a Bizottságnak.

| (28) | Az olyan munkaerő-igényes ágazatokban, mint amilyen a földi kiszolgálás is, a személyzet folyamatos fejlesztése és képzése jelentős hatást gyakorol a szolgáltatás minőségére. Ezért meg

  és a műveletek biztonságára
  .
  Az illetékes uniós intézménynek a tagállamok illetékes hatóságaival, a repülőtér-üzemeltetőkkel és a szociális partnerekkel együttműködésben ambiciózus minimumkövetelményeket kell meghatároznia a munkavállalók minél magasabb színvonalú oktatásának és képzésének biztosítására a földi kiszolgáló ágazatban Ezen követelményeket folyamatosan frissíteni és fejleszteni
  kell határozni a képzési minimumkövetelményeket a műveletek minőségének megbízhatóság, rugalmasság és biztonság tekintetében történő biztosítása

  elősegítése
  , és a gazdasági szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében.
  Amíg egy adott reptéren nem teljesülnek az előírt követelmények, az érintett szolgáltatók akkreditációját felfüggesztik, visszavonják vagy visszatartják, amíg újra el nem érik a megfelelő követelményszintet. További reptérspecifikus képzést kell nyújtani, amelynek időtartama nem lehet kevesebb öt napnál. [Mód. 258] |
| --- | --- |

(28)

Az olyan munkaerő-igényes ágazatokban, mint amilyen a földi kiszolgálás is, a személyzet folyamatos fejlesztése és képzése jelentős hatást gyakorol a szolgáltatás minőségére. Ezért meg

  és a műveletek biztonságára
  .
  Az illetékes uniós intézménynek a tagállamok illetékes hatóságaival, a repülőtér-üzemeltetőkkel és a szociális partnerekkel együttműködésben ambiciózus minimumkövetelményeket kell meghatároznia a munkavállalók minél magasabb színvonalú oktatásának és képzésének biztosítására a földi kiszolgáló ágazatban Ezen követelményeket folyamatosan frissíteni és fejleszteni
  kell határozni a képzési minimumkövetelményeket a műveletek minőségének megbízhatóság, rugalmasság és biztonság tekintetében történő biztosítása

  elősegítése
  , és a gazdasági szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében.
  Amíg egy adott reptéren nem teljesülnek az előírt követelmények, az érintett szolgáltatók akkreditációját felfüggesztik, visszavonják vagy visszatartják, amíg újra el nem érik a megfelelő követelményszintet. További reptérspecifikus képzést kell nyújtani, amelynek időtartama nem lehet kevesebb öt napnál. [Mód. 258]

| (29) | Az alvállalkozók igénybevétele növeli a földi kiszolgálók számára a rugalmasságot. Mindazonáltal az alvállalkozás és az áttekinthetetlen alvállalkozói láncok kapacitáskorlátokat is eredményezhetnek, valamint a biztonságra is kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak. Az alvállalkozók igénybevételének ezért korlátozottnak kell lennie és pontosítani kell az alvállalkozásra irányadó szabályokat. |
| --- | --- |

(29)

Az alvállalkozók igénybevétele növeli a földi kiszolgálók számára a rugalmasságot. Mindazonáltal az alvállalkozás és az áttekinthetetlen alvállalkozói láncok kapacitáskorlátokat is eredményezhetnek, valamint a biztonságra is kedvezőtlen hatást gyakorolhatnak. Az alvállalkozók igénybevételének ezért korlátozottnak kell lennie és pontosítani kell az alvállalkozásra irányadó szabályokat.

| (30) | Az e rendelet által elismert jogok kizárólag a szigorú viszonosság feltétele mellett vonatkozhatnak a harmadik országokból származó földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra. Amennyiben ilyen viszonosság nem áll fenn, a Bizottság számára lehetővé kell tenni az arra vonatkozó döntéshozatalt, hogy egy vagy több tagállamnak fel kell-e függesztenie ezeket a jogokat az említett szolgáltatók vagy repülőtér-használók vonatkozásában. |
| --- | --- |

(30)

Az e rendelet által elismert jogok kizárólag a szigorú viszonosság feltétele mellett vonatkozhatnak a harmadik országokból származó földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra. Amennyiben ilyen viszonosság nem áll fenn, a Bizottság számára lehetővé kell tenni az arra vonatkozó döntéshozatalt, hogy egy vagy több tagállamnak fel kell-e függesztenie ezeket a jogokat az említett szolgáltatók vagy repülőtér-használók vonatkozásában.

| (31) | A tagállamoknak meg

  biztosítaniuk
  kell őrizniük a hatáskörüket arra, hogy megfelelő szinten biztosíthassák a szociális védelmet a földi kiszolgálást végző vállalkozások személyzete számára

  – alvállalkozói és a szolgáltatási szerződések esetében is –megfelelő szintű szociális védelemben részesüljön, és tisztességes munkafeltételek mellett dolgozzon
  .
  Amennyiben a tagállami illetékes hatóságok védelmi hiányosságokat vagy jogsértéseket állapítanak meg, lehetővé kell tenni, hogy az érintett szolgáltató akkreditációját a megfelelő színvonal újbóli eléréséig fel lehessen függeszteni, vissza lehessen vonni vagy tartani. [Mód. 259] |
| --- | --- |

(31)

A tagállamoknak meg

  biztosítaniuk
  kell őrizniük a hatáskörüket arra, hogy megfelelő szinten biztosíthassák a szociális védelmet a földi kiszolgálást végző vállalkozások személyzete számára

  – alvállalkozói és a szolgáltatási szerződések esetében is –megfelelő szintű szociális védelemben részesüljön, és tisztességes munkafeltételek mellett dolgozzon
  .
  Amennyiben a tagállami illetékes hatóságok védelmi hiányosságokat vagy jogsértéseket állapítanak meg, lehetővé kell tenni, hogy az érintett szolgáltató akkreditációját a megfelelő színvonal újbóli eléréséig fel lehessen függeszteni, vissza lehessen vonni vagy tartani. [Mód. 259]

| (31a) | Mivel a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek gyakran szembesülnek hátrányos és indokolatlan megkülönböztetéssel a problémáik és panaszaik kezelése terén, ezt a rendeletet a légi járműveken utazó, fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (7)

  összhangban kell alkalmazni. [Mód. 260] |
| --- | --- |

(31a)

Mivel a fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek gyakran szembesülnek hátrányos és indokolatlan megkülönböztetéssel a problémáik és panaszaik kezelése terén, ezt a rendeletet a légi járműveken utazó, fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól szóló 2006. július 5-i 1107/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel

   (7)

  összhangban kell alkalmazni. [Mód. 260]

| (31b) | Jóllehet a légi járműveken utazó, fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogait az 1107/2006/EK rendelet szabályozza, a jelen rendelet ösztönzi a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeknek segítséget nyújtó szolgáltatók, illetve az utasok segédeszközeinek – köztük az orvosi segédeszközök – kezelését végző szolgáltatók munkájának fokozott összehangolását. [Mód. 261] |
| --- | --- |

(31b)

Jóllehet a légi járműveken utazó, fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogait az 1107/2006/EK rendelet szabályozza, a jelen rendelet ösztönzi a fogyatékkal élő vagy csökkent mozgásképességű személyeknek segítséget nyújtó szolgáltatók, illetve az utasok segédeszközeinek – köztük az orvosi segédeszközök – kezelését végző szolgáltatók munkájának fokozott összehangolását. [Mód. 261]

| (31c) | Tekintettel arra, hogy az utasjogok területén előremutató lépések történtek, valamint a fogyatékkal élő utasok hátrányos megkülönböztetésének elkerülése érdekében figyelemmel kell lenni a személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc ülőhelyet tartalmazó járművekre vonatkozó különleges rendelkezésekről szóló 2001. november 20-i 2001/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  céljaira és megoldásaira. [Mód. 262] |
| --- | --- |

(31c)

Tekintettel arra, hogy az utasjogok területén előremutató lépések történtek, valamint a fogyatékkal élő utasok hátrányos megkülönböztetésének elkerülése érdekében figyelemmel kell lenni a személyszállításra használt, a vezetőülésen kívül több mint nyolc ülőhelyet tartalmazó járművekre vonatkozó különleges rendelkezésekről szóló 2001. november 20-i 2001/85/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (8)

  céljaira és megoldásaira. [Mód. 262]

| (32) | Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi földi kiszolgálóra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használóra harmonizált biztosítási követelmények vonatkozzanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra vonatkozó biztosítási követelményeket szabályozó jogi aktusoknak a

  az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására. Annak biztosítása érdekében, hogy a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra harmonizált és megfelelően frissített követelmények vonatkozzanak a földi kiszolgálás minőségének minimumelőírásai és a jelentési kötelezettségek tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra vonatkozó, a földi kiszolgálás minőségének minimumelőírásaira és a jelentési kötelezettségek tartalmára és körére vonatkozó jogi aktusoknak a Szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve szakértők és a
  szociális partnerek közötti Európa-szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i
  98/500/EK határozat

  bizottsági határozat

   (9) értelmében létrehozott ágazati párbeszédbizottság bevonását is.
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 263] |
| --- | --- |

(32)

Annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi földi kiszolgálóra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használóra harmonizált biztosítási követelmények vonatkozzanak, a Bizottságot fel kell hatalmazni a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra vonatkozó biztosítási követelményeket szabályozó jogi aktusoknak a

  az Európai Unió működéséről szóló
  szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására. Annak biztosítása érdekében, hogy a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra harmonizált és megfelelően frissített követelmények vonatkozzanak a földi kiszolgálás minőségének minimumelőírásai és a jelentési kötelezettségek tekintetében, a Bizottságot fel kell hatalmazni a földi kiszolgálókra és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra vonatkozó, a földi kiszolgálás minőségének minimumelőírásaira és a jelentési kötelezettségek tartalmára és körére vonatkozó jogi aktusoknak a Szerződés 290. cikkével összhangban történő elfogadására. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson, ideértve szakértők és a
  szociális partnerek közötti Európa-szintű párbeszéd előmozdítására irányuló ágazati párbeszédbizottságok létrehozásáról szóló, 1998. május 20-i
  98/500/EK határozat

  bizottsági határozat

   (9) értelmében létrehozott ágazati párbeszédbizottság bevonását is.
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 263]

| (32a) | Figyelembe véve a fogyatékkal élő vagy mozgáskorlátozott utasok által használt kerekesszékekre és egyéb gyógyászati segédeszközökre vonatkozó földi kiszolgálás különleges feltételeit, valamint annak mértékét, hogy ezen utasok önállósága mennyiben függ az adott segédeszköz használatától, a földi kiszolgáló által kötött biztosításnak teljes mértékben térítenie kell az e segédeszközök károsodásából vagy elvesztéséből eredő károkat. [Mód. 264] |
| --- | --- |

(32a)

Figyelembe véve a fogyatékkal élő vagy mozgáskorlátozott utasok által használt kerekesszékekre és egyéb gyógyászati segédeszközökre vonatkozó földi kiszolgálás különleges feltételeit, valamint annak mértékét, hogy ezen utasok önállósága mennyiben függ az adott segédeszköz használatától, a földi kiszolgáló által kötött biztosításnak teljes mértékben térítenie kell az e segédeszközök károsodásából vagy elvesztéséből eredő károkat. [Mód. 264]

| (32b) | Tekintettel a biztonság, a szakmai képesítések és a szakképzés, valamint a minőségi előírások betartásának és különösen a földi kiszolgáló személyzet operatív teljesítményének fontosságára, a tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének eseteire. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. [Mód. 265] |
| --- | --- |

(32b)

Tekintettel a biztonság, a szakmai képesítések és a szakképzés, valamint a minőségi előírások betartásának és különösen a földi kiszolgáló személyzet operatív teljesítményének fontosságára, a tagállamoknak szankciókat kell megállapítaniuk e rendelet megsértésének eseteire. E szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. [Mód. 265]

| (32c) | A légitársaság által kiadott dokumentumokban az érintett légi összeköttetés földi kiszolgálójának az utas számára egyértelműen azonosíthatónak kell lennie. [Mód. 266] |
| --- | --- |

(32c)

A légitársaság által kiadott dokumentumokban az érintett légi összeköttetés földi kiszolgálójának az utas számára egyértelműen azonosíthatónak kell lennie. [Mód. 266]

| (32d) | A földi kiszolgálók kötelesek információs pontokat működtetni azon utasok számára, akik poggyásza elveszett vagy hiányzik. [Mód. 267] |
| --- | --- |

(32d)

A földi kiszolgálók kötelesek információs pontokat működtetni azon utasok számára, akik poggyásza elveszett vagy hiányzik. [Mód. 267]

| (33) | A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.
  [Mód. 263] |
| --- | --- |

(33)

A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.
  [Mód. 263]

| (34) | E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(34)

E rendelet egységes feltételek mellett történő végrehajtásának biztosítása érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) foglaltak szerint kell gyakorolni.

| (35) | A tanácsadó bizottsági eljárás szerint kell elfogadni a földi kiszolgálási piac harmadik felek és saját kiszolgálást végző légitársaságok előtti megnyitásának mértéke alóli kivételekre vonatkozó végrehajtási határozatokat, tekintve, hogy ezek a jogi aktusok korlátozott hatályúak. |
| --- | --- |

(35)

A tanácsadó bizottsági eljárás szerint kell elfogadni a földi kiszolgálási piac harmadik felek és saját kiszolgálást végző légitársaságok előtti megnyitásának mértéke alóli kivételekre vonatkozó végrehajtási határozatokat, tekintve, hogy ezek a jogi aktusok korlátozott hatályúak.

| (36) | Továbbá a tanácsadó bizottsági eljárás szerint kell elfogadni a közszolgáltatási kötelezettségnek szigeti repülőtérre vonatkozó tagállami kiterjesztésével kapcsolatos végrehajtási határozatokat, tekintve, hogy ezek a jogi aktusok korlátozott hatályúak. |
| --- | --- |

(36)

Továbbá a tanácsadó bizottsági eljárás szerint kell elfogadni a közszolgáltatási kötelezettségnek szigeti repülőtérre vonatkozó tagállami kiterjesztésével kapcsolatos végrehajtási határozatokat, tekintve, hogy ezek a jogi aktusok korlátozott hatályúak.

| (37) | A vizsgálóbizottsági eljárást kell használni a tagállam területén a harmadik országbeli földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók számára a földi kiszolgálási piachoz való hozzáférés teljes vagy részleges felfüggesztésére vonatkozó végrehajtási határozatok esetében. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálóbizottsági eljárást kell használni a tagállam területén a harmadik országbeli földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók számára a földi kiszolgálási piachoz való hozzáférés teljes vagy részleges felfüggesztésére vonatkozó végrehajtási határozatok esetében.

| (38) | Mivel e rendelet célját, nevezetesen a földi kiszolgálásra vonatkozó uniós jog egységesebb alkalmazását a tagállamok a légi közlekedés nemzetközi jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, a Szerződés 5. cikkében előírt szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(38)

Mivel e rendelet célját, nevezetesen a földi kiszolgálásra vonatkozó uniós jog egységesebb alkalmazását a tagállamok a légi közlekedés nemzetközi jellege miatt nem tudják kielégítően megvalósítani, és az uniós szinten jobban megvalósítható, a Szerződés 5. cikkében előírt szubszidiaritás elvével összhangban az Unió intézkedéseket fogadhat el. Az említett cikkben foglalt arányossági elvvel összhangban a rendelet nem lépi túl a szóban forgó célkitűzés eléréséhez szükséges mértéket.

| (39) | A gibraltári repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(39)

A gibraltári repülőtérről szóló, 1987. december 2-án Londonban tett együttes nyilatkozat helyébe a Gibraltárral kapcsolatos párbeszéd fórumának első miniszteri ülésén, 2006. szeptember 18-án Cordobában elfogadott, a gibraltári repülőtérről szóló miniszteri nyilatkozat lép, és az annak való teljes megfelelést az 1987-es nyilatkozatnak való megfelelésnek kell tekinteni.

| (40) | A 96/67/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(40)

A 96/67/EK irányelvet ezért hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

I. fejezet

Hatály és fogalommeghatározások

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet a tagállamok területén található, a Szerződés rendelkezéseinek hatálya alá tartozó és kereskedelmi forgalmat lebonyolító összes repülőtérre vonatkozik.

E rendeletnek Gibraltár repülőterére vonatkozó alkalmazása nem sértheti a Spanyol Királyság, illetve Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága jogi álláspontját a repülőteret is magában foglaló terület feletti felségjoggal kapcsolatos jogvita tárgyában.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „repülőtér”: minden olyan terület, amelyet kifejezetten repülőgépek leszállásához, felszállásához és manőverezéséhez alakítottak ki, beleértve a kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveletek esetében a repülőgépek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is; |
| --- | --- |

a)

„repülőtér”: minden olyan terület, amelyet kifejezetten repülőgépek leszállásához, felszállásához és manőverezéséhez alakítottak ki, beleértve a kapcsolódó létesítményeket, amelyekre a fenti műveletek esetében a repülőgépek forgalma és kiszolgálása során szükség lehet, valamint a kereskedelmi légi közlekedés kiszolgálásához szükséges létesítményeket is;

| b) | „a repülőtér irányító testülete”: az a testület, amelynek a nemzeti jogszabályok és szabályzatok értelmében a feladata más tevékenységekkel együtt vagy csak kizárólag a repülőterek infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott repülőtéren jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

b)

„a repülőtér irányító testülete”: az a testület, amelynek a nemzeti jogszabályok és szabályzatok értelmében a feladata más tevékenységekkel együtt vagy csak kizárólag a repülőterek infrastruktúrájának igazgatása és kezelése, valamint az adott repülőtéren jelen lévő, különböző szereplők tevékenységének összehangolása és ellenőrzése;

| c) | „repülőtér-használó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely utasokat, postai küldeményeket és/vagy árut szállít légi úton az adott repülőtérre, vagy az adott repülőtérről; |
| --- | --- |

c)

„repülőtér-használó”: az a természetes vagy jogi személy, aki vagy amely utasokat, postai küldeményeket és/vagy árut szállít légi úton az adott repülőtérre, vagy az adott repülőtérről;

| d) | „földi kiszolgálás”: a repülőtereken a repülőtér használóinak nyújtott,
  az I.
  mellékletben meghatározott szolgáltatások; |
| --- | --- |

d)

„földi kiszolgálás”: a repülőtereken a repülőtér használóinak nyújtott,
  az I.
  mellékletben meghatározott szolgáltatások;

| e) | „saját kiszolgálás”: amikor a repülőtér-használó közvetlenül biztosítja önmaga számára a földi kiszolgálás körébe tartozó tevékenységek egy vagy több kategóriáját, és nem köt semmiféle szerződést harmadik féllel e szolgáltatások elvégzésére; e rendelet alkalmazásában a repülőtér-használók egymás viszonylatában nem tekintendők harmadik félnek, ha:






  — | az egyik a másiknak többségi tulajdonosa, vagy |
| --- | --- | --- |

e)

„saját kiszolgálás”: amikor a repülőtér-használó közvetlenül biztosítja önmaga számára a földi kiszolgálás körébe tartozó tevékenységek egy vagy több kategóriáját, és nem köt semmiféle szerződést harmadik féllel e szolgáltatások elvégzésére; e rendelet alkalmazásában a repülőtér-használók egymás viszonylatában nem tekintendők harmadik félnek, ha:

—

az egyik a másiknak többségi tulajdonosa, vagy

| — | mindegyiknek egy adott szervezet a többségi tulajdonosa; |
| --- | --- |

—

mindegyiknek egy adott szervezet a többségi tulajdonosa;

| — | az integrátorok esetében a saját kiszolgálás kiterjed a közlekedési hálózatukon belüli összes légi jármű számára végzett, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokra, függetlenül attól, hogy a szóban forgó légi jármű saját tulajdonban van-e vagy lízingelt, és hogy azt az integrátor vagy harmadik fél tulajdonában lévő légi fuvarozó üzemelteti-e. E szakasz alkalmazásában a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak nem szükséges repülőtér-használónak lennie, viszont az integrátor kapcsolt vállalkozásának kell lennie, és teljesítenie kell a minőségi minimumkövetelményeket. |
| --- | --- |

—

az integrátorok esetében a saját kiszolgálás kiterjed a közlekedési hálózatukon belüli összes légi jármű számára végzett, a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokra, függetlenül attól, hogy a szóban forgó légi jármű saját tulajdonban van-e vagy lízingelt, és hogy azt az integrátor vagy harmadik fél tulajdonában lévő légi fuvarozó üzemelteti-e. E szakasz alkalmazásában a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásnak nem szükséges repülőtér-használónak lennie, viszont az integrátor kapcsolt vállalkozásának kell lennie, és teljesítenie kell a minőségi minimumkövetelményeket.

| f) | „földi kiszolgálók”: azok a természetes vagy jogi személyek, akik, illetve amelyek harmadik felek számára a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások egy vagy több kategóriáját nyújtják. |
| --- | --- |

f)

„földi kiszolgálók”: azok a természetes vagy jogi személyek, akik, illetve amelyek harmadik felek számára a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások egy vagy több kategóriáját nyújtják.

| fa) | „integrátor”: olyan vállalkozás, amely szerződés által szabályozott, háztól házig történő szolgáltatást kínál, amely garantálja az áruk és/vagy postai küldemények kiindulási helyről rendeltetési helyre történő szállítását, aminek során zökkenőmentesen hangolja össze a szállítási, a földi kiszolgálási, a küldemény-szétválogatási és -kézbesítési szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

fa)

„integrátor”: olyan vállalkozás, amely szerződés által szabályozott, háztól házig történő szolgáltatást kínál, amely garantálja az áruk és/vagy postai küldemények kiindulási helyről rendeltetési helyre történő szállítását, aminek során zökkenőmentesen hangolja össze a szállítási, a földi kiszolgálási, a küldemény-szétválogatási és -kézbesítési szolgáltatásokat;

| fb) | „kollektív szerződések”: amennyiben ezeket a tagállam jogszabályai írják elő, akkor tekintendők reprezentatívaknak, ha tartalmilag a földi kiszolgálásra érvényesek, területileg pedig egy tagállamon belül arra a repülőtérre alkalmazandók, ahol a földi kiszolgáló működik. |
| --- | --- |

fb)

„kollektív szerződések”: amennyiben ezeket a tagállam jogszabályai írják elő, akkor tekintendők reprezentatívaknak, ha tartalmilag a földi kiszolgálásra érvényesek, területileg pedig egy tagállamon belül arra a repülőtérre alkalmazandók, ahol a földi kiszolgáló működik.

| g) | „központi infrastruktúra”: olyan sajátos repülőtéri építmények és/vagy létesítmények, amelyeket technikai, környezetvédelmi, költség- vagy kapacitási okokból nem lehet felosztani, illetve amelyekből nem lehet egynél többet fenntartani, és amelyek rendelkezésre állása a
  repülőtéri
  földi kiszolgáláshoz elengedhetetlenül szükséges; |
| --- | --- |

g)

„központi infrastruktúra”: olyan sajátos repülőtéri építmények és/vagy létesítmények, amelyeket technikai, környezetvédelmi, költség- vagy kapacitási okokból nem lehet felosztani, illetve amelyekből nem lehet egynél többet fenntartani, és amelyek rendelkezésre állása a
  repülőtéri
  földi kiszolgáláshoz elengedhetetlenül szükséges;

| h) | „alvállalkozás”: a földi kiszolgáló vagy kivételesen a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó által olyan szerződésnek fővállalkozói minőségben történő megkötése egy „alvállalkozó” megjelölésű harmadik féllel, melynek értelmében az alvállalkozó a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások egy vagy több kategóriáját (vagy alkategóriáját) végzi; |
| --- | --- |

h)

„alvállalkozás”: a földi kiszolgáló vagy kivételesen a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó által olyan szerződésnek fővállalkozói minőségben történő megkötése egy „alvállalkozó” megjelölésű harmadik féllel, melynek értelmében az alvállalkozó a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások egy vagy több kategóriáját (vagy alkategóriáját) végzi;

| ha) | „alvállalkozó”: a 16. és 17. cikkel összhangban jóváhagyott kiszolgáló; |
| --- | --- |

ha)

„alvállalkozó”: a 16. és 17. cikkel összhangban jóváhagyott kiszolgáló;

| i) | „jóváhagyás”: az illetékes hatóság által valamely vállalkozás jóváhagyása földi kiszolgálás körébe tartozó, a jóváhagyásban megjelölt szolgáltatások nyújtására; |
| --- | --- |

i)

„jóváhagyás”: az illetékes hatóság által valamely vállalkozás jóváhagyása földi kiszolgálás körébe tartozó, a jóváhagyásban megjelölt szolgáltatások nyújtására;

| j) | „független felügyeleti hatóság”: a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 11. cikkében említett hatóság. [Mód. 268] |
| --- | --- |

j)

„független felügyeleti hatóság”: a repülőtéri díjakról szóló, 2009. március 11-i 2009/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (11) 11. cikkében említett hatóság. [Mód. 268]

II. fejezet

Általános előzetes követelmények

3. cikk

A repülőtér irányító testülete

(1)   Ha a repülőteret nem egy, hanem több különálló testület irányítja és üzemelteti, e rendelet alkalmazásában ezek mindegyikét az irányító testület részének kell tekinteni.

(2)   Amennyiben egy irányító testület több repülőteret irányít, e rendelet alkalmazásában minden egyes ilyen repülőteret különálló egységként kell figyelembe venni.

4. cikk

A repülőtér-használók bizottsága

(1)   A rendelet hatálya alá tartozó

  repülőtér-használók kérésére
  minden
  olyan
  repülőtér, létrehoz egy

  amelynek éves forgalma legalább az előző három évben legalább 2 millió utas vagy 50 000 tonna áru volt,
  bizottságot („a repülőtér-használók bizottságát”)
  hoz létre
  a repülőtér-használók vagy az azokat képviselő szervezetek képviselőiből.
  A szociális partnereket kötelezően be kell vonni ezekbe a repülőtér-használók bizottságába. [Mód. 269]

(2)   Minden repülőtér-használónak joga van ahhoz, hogy részt vegyen a repülőtér-használók bizottságának munkájában, illetve amennyiben úgy kívánja, az erre kijelölt szervezet által képviseltesse magát. Ha azonban képviseletüket ilyen szervezet látja el, ez a szervezet az érintett repülőtéren földi kiszolgálással nem foglalkozhat.

(3)   A repülőtér-használók bizottsága írásban állapítja meg eljárási szabályait, beleértve a szavazásra irányadó szabályokat.

A szavazásra irányadó szabályoknak részét képezik a repülőtér-használók bizottságán belül abból eredő összeférhetetlenség megelőzésének szabályai, hogy abban az érintett repülőtéren földi kiszolgálással foglalkozó repülőtér-használók is jelen vannak. Különösen, ha a kiválasztási eljárás során a repülőtér-használók bizottságával a 8. és 9. cikknek megfelelően konzultálnak, nem jogosultak szavazásra azok a repülőtér-használók, akik földi kiszolgálás körébe tartozó egy vagy több szolgáltatás harmadik feleknek nyújtása tekintetében jóváhagyást kérnek.

(4)   A repülőtér-használók bizottságán belül a szavazatok súlyozásának biztosítania kell az alábbiakat:

| a) | egy repülőtér-használó szavazati aránya sem haladhatja meg az összes szavazat 49 %-át, függetlenül az általa egy repülőtéren lebonyolított éves forgalom nagyságától; |
| --- | --- |

a)

egy repülőtér-használó szavazati aránya sem haladhatja meg az összes szavazat 49 %-át, függetlenül az általa egy repülőtéren lebonyolított éves forgalom nagyságától;

| b) | a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók szavazati aránya nem haladhatja meg az összes szavazat egyharmadát. |
| --- | --- |

b)

a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók szavazati aránya nem haladhatja meg az összes szavazat egyharmadát.

(5)   A repülőtér irányító testülete biztosít titkárságot a repülőtér-használók bizottsága számára.

Ha a repülőtér irányító testülete ezt megtagadja vagy ha a repülőtér-használók bizottsága ezt nem fogadja el, a repülőtér irányító testülete egy másik szervezetet jelöl ki, melyet a repülőtér-használók bizottságának el kell fogadnia. A repülőtér-használók bizottságának titkársága vezeti a repülőtér-használók vagy a repülőtér-használók bizottságának részét alkotó képviselőik listáját.

(6)   A repülőtér-használók bizottságának titkársága vezeti a bizottság üléseinek jegyzőkönyvét. A jegyzőkönyvnek hűen kell tükröznie az ülésen elhangzott álláspontokat és a szavazások eredményeit.

(6a)
     
  Amennyiben e rendelet úgy rendelkezik, hogy konzultálni kell a repülőtér-használók bizottságával, a repülőtér irányító testülete, vagy adott esetben a pályázatot kiíró hatóság, értesíti a repülőtér-használók bizottságát, és legkésőbb hat héttel a végleges határozat meghozatala előtt rendelkezésére bocsátja a tervezett határozatokat és az összes szükséges információt. Az irányító testület és a repülőtér-használók bizottsága, vagy adott esetben a pályázatot kiíró hatóság közötti nézeteltérés esetén és e rendelet 41. cikkének sérelme nélkül a repülőtér irányító testülete, vagy adott esetben a pályázatot kiíró hatóság, a repülőtér-használók bizottsága véleményének figyelembevételével megindokolja végleges határozatát. [Mód. 270]

III. fejezet

A földi kiszolgálási piac megnyitása

1. szakasz

Saját kiszolgálás

5. cikk

Saját kiszolgálás

Minden repülőtér-használó szabadon dönthet a saját kiszolgálás végzése mellett.

2. szakasz

Földi kiszolgálás harmadik felek számára

6. cikk

Földi kiszolgálás harmadik felek számára

(1)   A

  Az Unióban vagy az Európai Szabadkereskedelmi Társulás tagállamai területén székhellyel rendelkező
  földi kiszolgálók szabadon beléphetnek a harmadik felek számára történő földi kiszolgálás piacára minden olyan repülőtéren, amelynek éves forgalma legalább az előző három évben legalább

  több mint
  kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett repülőtereken korlátozhatják azon jóváhagyott szolgáltatók számát, amelyek a földi kiszolgálás alábbi kategóriái körébe tartozó szolgáltatásokat nyújthatják:

| a) | poggyászkezelés; |
| --- | --- |

a)

poggyászkezelés;

| b) | előtéri kiszolgálás; |
| --- | --- |

b)

előtéri kiszolgálás;

| c) | üzemanyag- és kenőanyag-kezelés; |
| --- | --- |

c)

üzemanyag- és kenőanyag-kezelés;

| d) | áru- és postai küldemények kezelése, ezen belül az áruk és postai küldemények fizikai kezelése, függetlenül attól, hogy azok bejövők, kimenők vagy azokat a repülőtéri forgalmi épület és a repülőgép között kell továbbítani. |
| --- | --- |

d)

áru- és postai küldemények kezelése, ezen belül az áruk és postai küldemények fizikai kezelése, függetlenül attól, hogy azok bejövők, kimenők vagy azokat a repülőtéri forgalmi épület és a repülőgép között kell továbbítani.

A tagállamok azonban a földi kiszolgálás egyes kategóriái körébe tartozó szolgáltatások vonatkozásában nem korlátozhatják ezt a számot kategóriánként kettőnél kevesebb, vagy az előző három évben legalább 5

  több mint 15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru éves forgalmú repülőtereken

  repülőterek esetében
  kategóriánként háromnál kevesebb szolgáltatóra.

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett korlátozások mértéke különféle lehet ugyanazon repülőtér egyes termináljain is, feltéve, hogy a korlátozásokat megkülönböztetésmentesen alkalmazzák, azok nem torzítják a versenyt és megfelelnek az e rendeletben foglalt rendelkezéseknek, illetve a szolgáltatók minimális száma minden terminálon ugyanaz marad.

(3)   Azokon a repülőtereken, amelyeken a szolgáltatók száma e cikk (2) bekezdése vagy a 14. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontja szerint kettő vagy több szolgáltatóra van korlátozva, a jóváhagyott szolgáltatók közül legalább egy nem állhat az alábbiak közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt:

| a) | a repülőtér irányító testülete, |
| --- | --- |

a)

a repülőtér irányító testülete,

| b) | olyan repülőtér-használó, amely a szolgáltatók kiválasztását megelőző évben a repülőtér utas- vagy áruforgalmának több mint 25 %-át bonyolította, |
| --- | --- |

b)

olyan repülőtér-használó, amely a szolgáltatók kiválasztását megelőző évben a repülőtér utas- vagy áruforgalmának több mint 25 %-át bonyolította,

| c) | azon testület, amelyet a repülőtér a) pontban említett irányító testülete vagy a b) pontban említett bármely használó közvetlenül vagy közvetetten ellenőriz. |
| --- | --- |

c)

azon testület, amelyet a repülőtér a) pontban említett irányító testülete vagy a b) pontban említett bármely használó közvetlenül vagy közvetetten ellenőriz.

Az irányítást olyan jogok, szerződések vagy más egyéb eszközök alapozzák meg, amelyek akár külön-külön, akár együttesen és a kapcsolódó jogi és ténybeli megfontolásokra tekintettel az Európai Unió Bíróságának értelmezése szerint lehetőséget adnak a szolgáltató feletti meghatározó befolyás gyakorlására.

(4)   Ha a (2) bekezdés értelmében korlátozzák a jóváhagyott szolgáltatók számát, a tagállamok egyetlen repülőtér-használót sem akadályozhatnak

  akadályoznak
  meg abban, a repülőtér bármely részét is jelölték ki számára, hogy a földi kiszolgálás minden egyes korlátozás alá eső fajtája esetében a (2) és (3) bekezdésben meghatározott feltételek szerint legalább az alábbiak közül választhasson:

| — | két földi szolgálással foglalkozó szolgáltató, vagy |
| --- | --- |

—

két földi szolgálással foglalkozó szolgáltató, vagy

| — | három földi szolgálással foglalkozó szolgáltató azokon a repülőtereken, melyek éves forgalma legalább az előző három évben legalább 5

  15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru volt. |
| --- | --- |

—

három földi szolgálással foglalkozó szolgáltató azokon a repülőtereken, melyek éves forgalma legalább az előző három évben legalább 5

  15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru volt.

(5)   Amennyiben egy adott repülőtér eléri az e cikkben megállapított áruforgalmi mennyiségi küszöbérték egyikét, de ugyanakkor nem éri el az annak megfelelő utasforgalmi küszöbértéket, úgy e rendelet rendelkezései

  cikk
  a földi kiszolgálás körébe tartozó, kizárólag az utasok számára fenntartott szolgáltatások kategóriáira
  és a kizárólag az utasok kiszolgálására szolgáló infrastruktúrára
  nem vonatkoznak

  alkalmazandó
  .

Amennyiben egy adott repülőtér eléri az e cikkben megállapított utasforgalmi mennyiségi küszöbérték egyikét, de ugyanakkor nem éri el az annak megfelelő áruforgalmi küszöbértéket, úgy e cikk a földi kiszolgálás körébe tartozó, kizárólag az áruk számára fenntartott szolgáltatások kategóriáira és a kizárólag az áruk kiszolgálására szolgáló infrastruktúrára nem alkalmazandó.

(6)   Minden olyan repülőtér, melynek éves forgalma legalább három egymást követő évben legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt, és amelynek éves forgalma később a kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru alá esik, továbbra is nyitva hagyja piacát a harmadik felek kiszolgálását végzők számára, legalább a forgalom küszöbérték alá esését követő első három év során.

(7)   Minden olyan repülőtér, melynek éves forgalma legalább három egymást követő évben legalább 5

  15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru volt, és amelynek éves forgalma később az 5

  15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru alá esik, továbbra is nyitva hagyja piacát a harmadik felek kiszolgálását végzők számára, legalább a forgalom küszöbérték alá esését követő első három év során. [Mód. 271]

7. cikk

Szolgáltatók kiválasztása

(1)   A 6. vagy a 14. cikk szerinti szolgáltatói létszámkorlátozással érintett repülőtereken a jóváhagyott szolgáltatókat nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes pályázati eljárásban kell kiválasztani.
  A pályázatot kiíró hatóságot fel kell hatalmazni annak előírására, hogy a földi kiszolgáló köteles legyen a 6. cikk (2) bekezdése szerinti egy vagy több földi kiszolgálási kategóriát együttesen felkínálni. A repülőtér irányító testületét fel kell jogosítani arra, hogy az ilyen kapcsolásra vonatkozó megfelelő kérelmet nyújtson be a pályázatot kiíró hatósághoz. [Mód. 272]

(2)   A pályázatot kiíró hatóság a következő:

| a) | a repülőtér irányító testülete, feltéve, hogy






  — | nem nyújt a földi kiszolgálás alá tartozó azonos szolgáltatásokat, és |
| --- | --- | --- |

a)

a repülőtér irányító testülete, feltéve, hogy

—

nem nyújt a földi kiszolgálás alá tartozó azonos szolgáltatásokat, és

| — | nem ellenőriz közvetlen vagy közvetett módon olyan vállalkozásokat, amelyek ilyen szolgáltatást nyújtanak, és |
| --- | --- |

—

nem ellenőriz közvetlen vagy közvetett módon olyan vállalkozásokat, amelyek ilyen szolgáltatást nyújtanak, és

| — | nincs érdekeltsége ilyen vállalkozásban; |
| --- | --- |

—

nincs érdekeltsége ilyen vállalkozásban;

| b) | minden más esetben a repülőtér irányító testületétől független
  , és a repülőtér tevékenységével semmilyen közvetlen vagy közvetett üzleti viszonyban nem álló
  illetékes hatóság. [Mód. 273] |
| --- | --- |

b)

minden más esetben a repülőtér irányító testületétől független
  , és a repülőtér tevékenységével semmilyen közvetlen vagy közvetett üzleti viszonyban nem álló
  illetékes hatóság. [Mód. 273]

(3)   A repülőtér-használók bizottsága
  , illetve
  a
  repülőtér irányító testülete, amennyiben ez utóbbi nem a pályázatot kiíró hatóság, a
  kiválasztási folyamat egyik szakaszában sem tekinthet be a pályázók beadványaiba. A
  repülőtér-használók bizottsága vagy a
  repülőtér irányító testülete ha

  kérésére, amennyiben ez utóbbi
  nem a pályázatot kiíró hatóság, a kiválasztási folyamat egyik szakaszában sem tekinthet be
  a

  pályázatot kiíró hatóság hozzáférhetővé teszi a
  pályázók beadványaiba

  beadványainak összefoglalóját, és biztosítja, hogy ezen összefoglaló ne tartalmazzon bizalmas információt
  . [Mód. 274]

(4)   A Bizottság értesítését

  tájékoztatását
  követően
  , és az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokra is figyelemmel, az érintett
  tagállam a pályázati feltételek körébe felvehet a földi kiszolgálók által a területükön lévő peremterületeket vagy fejlődő régiókat kiszolgáló repülőterek tekintetében teljesítendő közszolgáltatási kötelezettséget, amennyiben a földi kiszolgálók állami támogatás (pl. kizárólagos jogok vagy kompenzációs kifizetések) nélkül nem hajlandóak a földi kiszolgálásra, de az ilyen repülőterek elérhetősége létfontosságú az adott tagállam számára. Ez a rendelkezés nem sérti az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat.
  [Mód. 275]

(5)   A pályázati felhívásról szóló értesítést az Európai Unió Hivatalos Lapjában teszik közzé.
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja megfelelő rovatot hoz létre a földi kiszolgálásra vonatkozó pályázati felhívás számára. [Mód. 276]

(6)   A pályázatot kiíró hatóság a szolgáltatókat a következő két szakaszban választja ki:

| a) | a pályázók alkalmasságának vizsgálatát célzó minősítési eljárás; és |
| --- | --- |

a)

a pályázók alkalmasságának vizsgálatát célzó minősítési eljárás; és

| b) | a jóváhagyott szolgáltató(k) kiválasztását célzó odaítélési eljárás. |
| --- | --- |

b)

a jóváhagyott szolgáltató(k) kiválasztását célzó odaítélési eljárás.

(6a)
     
  Amennyiben egy pályázati felhívásra nem érkezik kellő számú válasz a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelő földi kiszolgálóktól, az illetékes hatóságnak a korábbi pályázati felhívás lezárását követően 48 hónapon belül új pályázati felhívást kell közzétennie. [Mód. 277]

8. cikk

Minősítési eljárás

(1)   A pályázatot kiíró hatóság a minősítési eljárásban ellenőrzi, hogy a pályázó megfelel-e a minimumfeltételeknek. A minimumfeltételeket a pályázatot kiíró hatóság a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtér irányító hatóságával – ha az eltér a pályázatot kiíró hatóságtól – való konzultációt követően határozza meg.

(2)   A minimumfeltételek körébe kell a következőknek tartozniuk:

| a) | a kérelmező rendelkezik a IV. fejezet szerinti érvényes jóváhagyással; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező rendelkezik a IV. fejezet szerinti érvényes jóváhagyással;

| b) | a kérelmező igazolja a vonatkozó rendelkezések és szabályok – beleértve a reptérre irányadó munkajogi jogszabályokat, kollektív szerződéseket, a magatartási kódexet és a minőségi követelményeket – teljesítésére vonatkozó képességét és írásban kötelezettséget vállal azok alkalmazására.
  A kérelmezőnek és az alvállalkozóknak kötelezettséget kell vállalniuk a mindenkori reprezentatív kollektív szerződések alkalmazására is. |
| --- | --- |

b)

a kérelmező igazolja a vonatkozó rendelkezések és szabályok – beleértve a reptérre irányadó munkajogi jogszabályokat, kollektív szerződéseket, a magatartási kódexet és a minőségi követelményeket – teljesítésére vonatkozó képességét és írásban kötelezettséget vállal azok alkalmazására.
  A kérelmezőnek és az alvállalkozóknak kötelezettséget kell vállalniuk a mindenkori reprezentatív kollektív szerződések alkalmazására is.

(3)   A pályázatot kiíró hatóság előválogatja a minősítési eljárás feltételeinek megfelelő pályázókat. [Mód. 278]

9. cikk

Az odaítélési eljárás

(1)   
  A repülőtér irányító testülete az eljárás alapjaként elkészíti a pályázati dokumentációt, amelyben egyértelműen meghatározza a repülőtéren előírt minimumkövetelményeket, a reprezentatív menetrendet és a pályázat vonatkozási időszakára vonatkozó forgalmi előrejelzéseket.
  Az odaítélési eljárás során a pályázatot kiíró hatóság az előválogatáson megfelelt pályázók közül kiválaszt egy kiszolgálót, és a jóváhagyást a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtér irányító hatóságával – ha az eltér a pályázatot kiíró hatóságtól – való konzultációt követően ennek a kiszolgálónak ítéli oda.

(2)   A kiszolgáló számára a kérelmezők pályázatainak az odaítélési feltételek listájával való összevetése alapján ítélik oda a jóváhagyást. Az odaítélési feltételeknek a tárgykörhöz tartozónak, objektívnek, átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük. Az odaítélési feltételeket a pályázatot kiíró hatóság a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtér irányító hatóságával – ha az eltér a pályázatot kiíró hatóságtól – való konzultációt követően

  egyetértésben
  határozza meg.

(2a)
     
  A kérelmezőknek részletes listát kell benyújtaniuk mindazon konkrét feladatokról, amelyeket alvállalkozásba adnak vagy adhatnak, és amelyek nem kapcsolódnak a főtevékenységhez.

(3)   Az odaítélési feltételek körébe kell a következőknek tartozniuk:

| a) | az üzleti terv következetessége és valószínűsége
  az első három évre vonatkozóan
  , a modellköltség-számítások értékelése alapján; |
| --- | --- |

a)

az üzleti terv következetessége és valószínűsége
  az első három évre vonatkozóan
  , a modellköltség-számítások értékelése alapján;

| b) | a műveletek minőségi szintje, reprezentatív menetrend alapján értékelve, beleértve adott esetben a személyzet és berendezések hatékony kihasználását, a poggyász és árufeladás legkésőbbi időpontját, a csomag- és áruszállítási időt és a leghosszabb átfutási időket; |
| --- | --- |

b)

a műveletek minőségi szintje, reprezentatív menetrend alapján értékelve, beleértve adott esetben a személyzet és berendezések hatékony kihasználását, a poggyász és árufeladás legkésőbbi időpontját, a csomag- és áruszállítási időt és a leghosszabb átfutási időket;

| c) | a dologi erőforrások megfelelősége, a berendezések rendelkezésre állása
  , a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartása
  és környezetkímélő mivolta

  a berendezések üzemképes állapota
  szempontjából; |
| --- | --- |

c)

a dologi erőforrások megfelelősége, a berendezések rendelkezésre állása
  , a vonatkozó környezetvédelmi előírások betartása
  és környezetkímélő mivolta

  a berendezések üzemképes állapota
  szempontjából;

| d) | a humánerőforrások megfelelősége, a munkavállalók szakmai gyakorlata, és a képzési/minősítési program megfelelősége

  és – a személyzet a 12. cikkel összhangban való áthelyezése esetén is – a tisztességes foglalkoztatási és munkakörülmények, valamint a vonatkozó reprezentatív kollektív szerződés
  szempontjából; |
| --- | --- |

d)

a humánerőforrások megfelelősége, a munkavállalók szakmai gyakorlata, és a képzési/minősítési program megfelelősége

  és – a személyzet a 12. cikkel összhangban való áthelyezése esetén is – a tisztességes foglalkoztatási és munkakörülmények, valamint a vonatkozó reprezentatív kollektív szerződés
  szempontjából;

| e) | az információs és kommunikációs technológiák minősége; |
| --- | --- |

e)

az információs és kommunikációs technológiák minősége;

| f) | a szervezeti tervezés minősége; |
| --- | --- |

f)

a szervezeti tervezés minősége;

| g) | környezeti teljesítmény.

  a biztonsági előírásoknak való teljes megfelelés biztosítása érdekében valamely elismert biztonsági audit sikeres lefolytatása; |
| --- | --- |

g)

környezeti teljesítmény.

  a biztonsági előírásoknak való teljes megfelelés biztosítása érdekében valamely elismert biztonsági audit sikeres lefolytatása;

(4)   Az odaítélési feltételek relatív súlyát a pályázati felhívásban és a vonatkozó dokumentációban is meg kell adni. Minden egyes odaítélési kritériumra megfelelő legnagyobb szórású ponttartományt kell alkalmazni. A pályázatot kiíró hatóság megszabhatja azt a legalacsonyabb pontszámot, amelyet a sikeres pályázónak egy adott odaítélési feltétel vonatkozásában el kell érnie. A legkisebb pontszám meghatározásának megkülönböztetésmentesen kell érvényesülnie és azt a pályázati felhívásban és a vonatkozó dokumentációban egyértelműen meg kell adni. A pályázatot kiíró hatóság a pályázati felhívásban megadottak közül odaítélési feltételt nem törölhet, újat nem vehet fel és az eredetileg megadott feltételeket nem oszthatja részekre.

(5)   Az adott repülőtéren történő földi kiszolgálás tekintetében a jóváhagyást annak a pályázónak kell odaítélni, amely a legmagasabb pontszámot érte el, és egyben elérte az egyes odaítélési feltételek tekintetében szükséges minimális pontszámot.

(6)   A harmadik feleknek történő földi kiszolgálásra pályázó vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használókkal az odaítélési eljárásban nem kell konzultálni.

(7)   A pályázatot kiíró hatóság biztosítja, hogy az odaítélő határozatot és annak indokolását nyilvánosságra hozzák. [Mód. 279]

10. cikk

Kiválasztási időtartam és a tevékenység megszüntetése

(1)   A földi kiszolgálók jóváhagyása legalább hét és legfeljebb tíz évre szól, a saját kiszolgálás és a harmadik feleknek nyújtott földi kiszolgálás megnyitása alóli, a 14. cikk (1) bekezdésében előírt mentesítés kivételével. A szolgáltatók jóváhagyásának pontos időtartamát és a műveletek megkezdésének időpontját a pályázati felhívásban egyértelműen meg kell adni.

(2)   A földi kiszolgálónak a pályázati felhívásban megadott kezdő időponttól számított egy hónapon belül kell a szolgáltatásnyújtást megkezdenie. A pályázatot kiíró hatóság kellően indokolt esetben, a földi kiszolgáló szolgáltató kérésére és a repülőtér-használók bizottságával folytatott konzultációt követően ezt az időtartamot legfeljebb hat

  öt
  hónapra meghosszabbíthatja. Ezen időtartam lejártával a jóváhagyás érvényét veszti.
  Ha a pályázati felhívásban megadott kezdő időponttól számított hat hónapon belül a szolgáltató nem kezdte meg tevékenységét, és az erre vonatkozó szándékát sem tudja bizonyítani, a pályázatot kiíró hatóság érvénytelenítheti a jóváhagyást
  .
  Ebben az esetben a tagállamok pénzügyi szankciókkal sújthatják a szolgáltatót, és a jóváhagyást a 9. cikk (5) bekezdésével összhangban a második legmagasabb pontszámot elérő szolgáltatónak ítélhetik oda. [Mód. 280]

(3)   A pályázatot kiíró hatóság előrehozhatja a jóváhagyás időtartamának lejáratát, és biztosítja, hogy az új pályázati felhívást követően kiválasztott szolgáltató(k) a korábban kiválasztott szolgáltató jóváhagyása időtartamának utolsó napját követő naptól kapjon (kapjanak) jóváhagyást a műveletek megkezdésére.

(4)   Ha a földi kiszolgáló ezen időtartam leteltét megelőzően beszünteti azt a tevékenységét, amelyre jóváhagyták, úgy azt a 7., 8., 9. cikkben és e cikkben ismertetett kiválasztási eljárással kiválasztott szolgáltatóval kell felváltani. A tevékenységét beszüntető szolgáltatónak előre – a repülőtér elhagyása előtt legalább hat hónappal – értesítenie kell a pályázatot kiíró érintett hatóságot a tevékenysége beszüntetésére vonatkozó szándékáról. A szolgáltatóra – ha vis maior fennállását nem tudja igazolni – pénzügyi szankció róható ki, ha nem értesíti megfelelő idővel korábban

  legalább hat hónappal előre
  a pályázatot kiíró hatóságot. [Mód. 281]

(5)   Ha a földi kiszolgáló azon időtartam leteltét megelőzően beszünteti a tevékenységét, amelyre jóváhagyták, és nem hagy megfelelő időt a pályázatot kiíró hatóság számára az új szolgáltató azt megelőzően történő kiválasztására, hogy a repülőtérről távozna, és ennek következtében a repülőtéren időlegesen monopolhelyzet alakul ki a földi kiszolgálás körébe tartozó egyes szolgáltatások vonatkozásában, a tagállam a 7., 8. és 9. cikkben, valamint e cikkben megállapított kiválasztási eljárás igénybevétele nélkül legfeljebb 10 hónapos határozott időtartamra jóváhagyhat földi kiszolgálót az adott repülőtéren történő földi kiszolgálásra.

Ha a tagállamnak e határozott időre nem sikerül földi kiszolgálót találnia, a tagállam mindaddig szabályozza az ideiglenes monopóliummal érintett, földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások árát, amíg egy további szolgáltató meg nem kezdi e szolgáltatások nyújtását az adott repülőtéren.

(6)   A pályázatot kiíró hatóság tájékoztatja a repülőtér-használók bizottságát, és adott esetben a repülőtér irányító testületét a 7., 8., 9. cikk és az e cikk alapján hozott határozatokról.

(7)   A 7., 8. és 9. cikk, illetve e cikk rendelkezései nem vonatkoznak az uniós jog más rendelkezéseivel szabályozott közbeszerzési szerződések és koncessziók odaítélésére.

11. cikk

A repülőtér irányító testülete mint földi kiszolgáló

(1)   Ha a földi kiszolgálók száma a 6. cikkel összhangban korlátozva van, a repülőtér irányító testülete is nyújthat földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat a 7–10. cikkben meghatározott kiválasztási eljárás kötelezettsége nélkül. Hasonlóképpen ezen eljárás mellőzésével engedélyezheti vállalkozások számára az érintett repülőtéren földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások nyújtását:

| a) | ha az adott vállalkozás közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt áll; |
| --- | --- |

a)

ha az adott vállalkozás közvetlen vagy közvetett ellenőrzése alatt áll;

| b) | ha az irányító testület áll a vállalkozás közvetlen vagy közvetett irányítása alatt; |
| --- | --- |

b)

ha az irányító testület áll a vállalkozás közvetlen vagy közvetett irányítása alatt;

| ba) | ha az adott vállalkozás eleget tesz a IV. fejezetben felsorolt feltételeknek. [Mód. 282] |
| --- | --- |

ba)

ha az adott vállalkozás eleget tesz a IV. fejezetben felsorolt feltételeknek. [Mód. 282]

(2)   Ha a repülőtér (1) bekezdésnek megfelelően földi kiszolgálást végző irányító testülete már nem felel meg az (1) bekezdés követelményeinek, ez a szolgáltató a 7–10. cikkben megállapított kiválasztási eljárás lefolytatása nélkül öt
  három évig tovább nyújthat földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat. Az ötéves
  A hároméves időszak végén a szolgáltató megfelelő idővel előre, legalább az ötéves időszak lejárata előtt hat hónappal értesíti a pályázatot kiíró hatóságot. A szolgáltatóra – ha vis maior fennállását nem tudja igazolni – pénzügyi szankció róható ki, ha nem értesíti megfelelő idővel korábban a pályázatot kiíró hatóságot. Ha a szolgáltató tevékenységét az ötéves
  a hároméves időszak lejárata előtt beszünteti, a 10. cikk (4) és (5) bekezdését kell alkalmazni. [Mód. 283]

12. cikk

A munkavállalók jogainak védelme a személyzetnek piaci korlátozás alá eső szolgáltatások esetében való

  személyzet
  átvételekor [Mód. 284]

(1)   Ez a cikk csak azokra a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokra vonatkozik, amelyek vonatkozásában az érintett tagállam a szolgáltatók létszámát a 6. vagy 14. cikknek megfelelően korlátozta.
  A tagállamok a jelenlegi rendelet fényében részletesen megvizsgálják, hogy a versenykorlátozás egyéb ágazatok tekintetében is javasolt-e. [Mód. 285]

(2)   Amennyiben a 7–10. cikkben megállapított kiválasztási eljárást követően az (1) bekezdésben említett földi kiszolgáló elveszíti a szolgáltatások nyújtására vonatkozó jóváhagyást,
  vagy
  a tagállamok

  földi kiszolgáló felfüggeszti valamely repülőtér-használó számára a földi kiszolgálás nyújtását, vagy egy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó a saját kiszolgálás felfüggesztése mellett dönt, a tagállamoknak
  az e szolgáltatásokat a továbbiakban nyújtó földi kiszolgálók
  vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használók
  számára előírhatják

  elő kell írniuk
  , hogy a korábban e szolgáltatások végzésére felvett személyzetnek adják meg mindazokat a jogokat, amelyek a 2001/23/EK irányelv értelmében vett átruházás esetében megilletnék

  megillették volna
  őket.
  Az e bekezdés első mondatában említett esetekre a 2001/23/EK irányelv 4. cikke (1) bekezdésének második mondata nem alkalmazandó. A gazdasági, műszaki vagy szervezési okból történő felmondás nem megengedett. [Mód. 286]

(2a)
     
  A (2) bekezdésben említett jogok magukban foglalják az általános érvényességű kollektív szerződések alkalmazását. [Mód. 287]

(3)   A tagállamok a (2) bekezdés szerinti követelményt a korábbi szolgáltató
  – ideértve a saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat is –
  azon munkavállalóira korlátozhatják, akik abban a tevékenységben

  olyan földi kiszolgálásban
  vesznek részt,
  amelyet az előző szolgáltató felfüggesztett, vagy
  amelynek vonatkozásában a korábbi szolgáltató a jóváhagyást elvesztette, és akik önkéntesen vállalják az új szolgáltató(k)
  vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó(k)
  általi átvételt.
  A távozó munkavállalókra vonatkozó elbocsátási terv költségeit a légi társaságok az előző szolgáltató által kezelt forgalmi hányaduk szerint viselik. [Mód. 288]

(4)   A tagállamok a (2) bekezdés szerinti követelményt úgy is korlátozhatják, hogy az arányban álljon a másik szolgáltató(k)nak ténylegesen átadott tevékenység nagyságrendjével.
  [Mód. 289]

(5)   Amennyiben a tagállam a (2) bekezdésben említett követelményt előírja, a A 7–10. cikkben megállapított kiválasztási eljárás pályázati dokumentumaiban fel kell sorolni az érintett személyzetet és részletesen meg kell adni a munkavállalók vonatkozó szerződéses jogait és azokat a feltételeket, amelyek szerint a munkavállalókat a szóban forgó szolgáltatásokhoz kapcsolódónak kell tekinteni.
  A munkavállalók és szakszervezetek képviselői számára hozzáférést kell biztosítani e listákhoz. [Mód. 290]

(6)   Amennyiben a (2) bekezdés hatálya alá esetektől eltérő esetben egy repülőtér-használó számára egy földi kiszolgáló többé nem nyújtja a szolgáltatási körébe tartozó földi kiszolgálási tevékenységek jelentős részét, vagy amennyiben egy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó a saját kiszolgálás felfüggesztése mellett dönt, a tagállamok azon földi kiszolgáló(k) vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó számára, amely a földi kiszolgálási tevékenységeket a továbbiakban nyújtani fogja, előírhatja, hogy a szolgáltatások végzésére korábban felvett személyek részére biztosítsa ugyanazokat a jogokat, amelyekre azok akkor lennének jogosultak, ha a tevékenység átadására a 2001/23/EK tanácsi irányelv értelmében került volna sor.
  [Mód. 291]

(7)   A tagállamok a (6) bekezdés szerinti előírást a korábbi munkáltató azon alkalmazottaira korlátozzák, akik részt vettek a korábbi munkáltató azon földi kiszolgálási tevékenységeiben, amelyek végzését a korábbi munkáltató felfüggesztette, és akik önként vállalják, hogy az új földi kiszolgáló(k) vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó átvegye őket.
  [Mód. 292]

(8)   A tagállamok a (6) bekezdés szerinti előírást a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó azon alkalmazottaira korlátozzák, akik részt vettek a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó azon földi kiszolgálási tevékenységeiben, amelyek esetében a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó a a saját kiszolgálás felfüggesztése mellett dönt, és akik önként vállalják, hogy az új földi kiszolgáló(k) vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó átvegye őket.
  [Mód. 293]

(9)   A tagállamok a (6) bekezdés szerinti előírást oly módon korlátozzák, hogy az arányos legyen a másik földi kiszolgáló(k) vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó részére ténylegesen átadott tevékenység volumenével.
  [Mód. 294]

(10)   A tagállamok a megfelelő szinten megbízhatják a szociális partnereket, hogy tárgyaláson alapuló megállapodással meghatározzák az e cikk végrehajtására vonatkozó gyakorlati rendelkezéseket.

(10a)
     
  A tagállamok a megfelelő szociális normák biztosítása és a földi kiszolgálás minőségének javítása érdekében nem csak az állandó alkalmazásban lévő földi kiszolgáló személyzet esetében, hanem a személyzet átvétele esetén is biztosítják a bérdömping megakadályozását. [Mód. 295]

(10b)
     
  A tagállamok illetékes hatóságai biztosítják, hogy az e szolgáltatások biztosítására felvett személyzet megfelelő szociális védelemben részesüljön. [Mód. 296]

(10c)
     
  A repülőtéri irányító hatóságoknak, a földi kiszolgáló ágazat liberalizációjából következő káros hatások enyhítésére, a biztonságos, megbízható és hatékony működés érdekében meg kell határozniuk és be kell tartatniuk a szolgáltatás kötelező minőségi minimumkövetelményeit. [Mód. 297]

(11)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az e cikkel összhangban hozott intézkedésekről.

13. cikk

Szigeti repülőterek

A repülőtéri földi kiszolgálóknak a 7–10. cikk által szabályozott kiválasztása tekintetében a tagállamok kiterjeszthetik a közszolgáltatási kötelezettséget más repülőterekre az adott tagállamban, ha:

| a) | ezek a repülőterek szigeteken
  vagy távoli szárazföldi helyszíneken
  helyezkednek el ugyanabban a földrajzi térségben; továbbá [Mód. 298] |
| --- | --- |

a)

ezek a repülőterek szigeteken
  vagy távoli szárazföldi helyszíneken
  helyezkednek el ugyanabban a földrajzi térségben; továbbá [Mód. 298]

| b) | ezen repülőterek éves forgalma egyenként legalább 100 000 utas, és |
| --- | --- |

b)

ezen repülőterek éves forgalma egyenként legalább 100 000 utas, és

| c) | és e kiterjesztést a Bizottság jóváhagyja. |
| --- | --- |

c)

és e kiterjesztést a Bizottság jóváhagyja.

A kiterjesztés jóváhagyásról szóló határozat végrehajtási aktus, melyet a 43. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. Ez a rendelkezés nem sérti az állami támogatásra vonatkozó uniós szabályokat.

A szigeti repülőterek esetében, amikor a vállalkozásoknak vagy a légitársaságoknak nem áll gazdasági érdekükben a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások nyújtása, a repülőtér irányító testületei a reptéri létesítmények zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében magukra vállalhatják a lényegi szolgáltatásoknak a nyújtását. [Mód. 299]

3. szakasz

Mentesítések a saját kiszolgálás és a harmadik feleknek nyújtott földi kiszolgálás tekintetében

14. cikk

Mentesítések

(1)   Ha egy adott repülőtéren a zsúfoltságból vagy a helykihasználás fokából eredően a rendelkezésre álló hely vagy kapacitás sajátos korlátai miatt

  oly mértékben korlátozott, hogy emiatt
  nem lehetséges a piac és/vagy a saját kiszolgálás megnyitása az ezen irányelvben meghatározott mértékben, az érintett tagállam dönthet úgy, hogy:

| a) | a 6. cikk (3) bekezdésének alkalmazásával legkevesebb két szolgáltatóra korlátozza a földi kiszolgálók számát a repülőtér teljes területén vagy egy részén a földi kiszolgálás egy vagy több olyan fajtájára nézve, amelyek nem szerepelnek a 6. cikk (2) bekezdésében; |
| --- | --- |

a)

a 6. cikk (3) bekezdésének alkalmazásával legkevesebb két szolgáltatóra korlátozza a földi kiszolgálók számát a repülőtér teljes területén vagy egy részén a földi kiszolgálás egy vagy több olyan fajtájára nézve, amelyek nem szerepelnek a 6. cikk (2) bekezdésében;

| b) | egy szolgálattó számára tartja fenn a földi kiszolgálás körébe tartozó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások egy vagy több kategóriáját azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru; |
| --- | --- |

b)

egy szolgálattó számára tartja fenn a földi kiszolgálás körébe tartozó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások egy vagy több kategóriáját azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru;

| c) | egy vagy kettő szolgálattó számára tartja fenn a földi kiszolgálás körébe tartozó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások egy vagy több kategóriáját azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább 5

  több mint 15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru, mely esetben a két szolgáltatóra történő korlátozáskor a 6. cikk (3) bekezdése érvényesül; |
| --- | --- |

c)

egy vagy kettő szolgálattó számára tartja fenn a földi kiszolgálás körébe tartozó, a 6. cikk (2) bekezdésében említett szolgáltatások egy vagy több kategóriáját azon repülőterek esetében, amelyek éves forgalma legalább 5

  több mint 15
   millió utas vagy 100 000

  200 000
  tonna áru, mely esetben a két szolgáltatóra történő korlátozáskor a 6. cikk (3) bekezdése érvényesül;

| d) | korlátozott számú repülőtér-használó számára fenntartja az 5. cikkben említett saját kiszolgálás lehetőségét, feltéve hogy ezeket a használókat a tárgykörhöz kapcsolódó, objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján választják ki. |
| --- | --- |

d)

korlátozott számú repülőtér-használó számára fenntartja az 5. cikkben említett saját kiszolgálás lehetőségét, feltéve hogy ezeket a használókat a tárgykörhöz kapcsolódó, objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján választják ki.

(2)   A (1) bekezdés szerinti valamennyi mentesítés esetében:

| a) | meg kell határozni a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások azon kategóriáját vagy kategóriáit, amelyre vagy amelyekre a mentesítés vonatkozik, valamint a mentesítést indokoló, a rendelkezésre álló hely vagy kapacitás tekintetében fennálló konkrét korlátokat; |
| --- | --- |

a)

meg kell határozni a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások azon kategóriáját vagy kategóriáit, amelyre vagy amelyekre a mentesítés vonatkozik, valamint a mentesítést indokoló, a rendelkezésre álló hely vagy kapacitás tekintetében fennálló konkrét korlátokat;

| b) | mellékelni kell a korlátok megszüntetését célzó, megfelelő intézkedési tervet. |
| --- | --- |

b)

mellékelni kell a korlátok megszüntetését célzó, megfelelő intézkedési tervet.

(3)   A mentesítések:

| a) | nem eredményezheti a földi kiszolgálók és/vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók közötti verseny torzulását; |
| --- | --- |

a)

nem eredményezheti a földi kiszolgálók és/vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók közötti verseny torzulását;

| b) | köre nem lehet tágabb a szükségesnél. |
| --- | --- |

b)

köre nem lehet tágabb a szükségesnél.

(4)   A tagállamok legalább hat hónappal az általuk az (1) bekezdés alapján megadni kívánt mentesítés hatálybalépését megelőzően értesítik erről a Bizottságot, megjelölve a mentesítést indokoló okokat.
  Ennek az indokolásnak magában kell foglalnia az arra vonatkozó bizonyítékot, hogy a földi kiszolgálók az érintett repülőtereken:

| a) | a 32. cikkel összhangban kellőképpen eleget tesznek a minőségi minimum-előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

a 32. cikkel összhangban kellőképpen eleget tesznek a minőségi minimum-előírásoknak;

| b) | átláthatóan vannak irányítva, és a 29. cikkel összhangban nem kapnak pénzügyi kereszttámogatást; |
| --- | --- |

b)

átláthatóan vannak irányítva, és a 29. cikkel összhangban nem kapnak pénzügyi kereszttámogatást;

| c) | az adott tagállam kollektív szerződésein vagy nemzeti jogszabályain vagy egyéb szociális normáin alapuló megfelelő munka- és javadalmazási feltételeket biztosítanak. |
| --- | --- |

c)

az adott tagállam kollektív szerződésein vagy nemzeti jogszabályain vagy egyéb szociális normáin alapuló megfelelő munka- és javadalmazási feltételeket biztosítanak.

(5)   A Bizottság az értesítések kézhezvételekor a bejelentett mentesítések összefoglalását közzéteszi az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában, és felhívja az érdekelt feleket észrevételeik megtételére.

(6)   A Bizottság alaposan megvizsgálja a tagállamok által bejelentett mentesítési határozatokat. Ennek keretében a Bizottság részletes elemzést készít az adott helyzetről, valamint tanulmányt készít az érintett tagállam által bejelentett megfelelő intézkedésekről annak megállapítása érdekében, hogy valóban léteznek-e a hivatkozott korlátozó körülmények, és nem lehetséges megnyitni a piacot és/vagy megvalósítani a saját kiszolgálást az ebben a rendeletben meghatározott mértékben.

(7)   A fenti vizsgálaton felül az adott tagállammal folytatott konzultációt követően a Bizottság jóváhagyhatja a tagállam határozatát, vagy elutasíthatja azt, ha a hivatkozott korlátozó körülmények nem bizonyulnak valósnak, illetve ha nem annyira súlyosak, hogy indokolnák a mentesítést. Az adott tagállammal folytatott konzultációt követően a Bizottság kötelezheti a tagállamot a mentesítés hatókörének módosítására vagy a mentesítésnek a repülőtér azon részére történő korlátozására, amelyen a hivatkozott korlátozó körülmények valósnak bizonyultak.

(8)   Az érintett tagállam által küldött teljes körű értesítéstől számított hat hónapon belül a Bizottság határozatot hoz, és azt közzéteszi az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

(9)   Az e cikk (7) és (8) bekezdésében említett végrehajtási határozatot a 43. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárás szerint kell elfogadni.

(10)   A tagállamok által az (1) bekezdés értelmében adott mentesítések időtartama az (1) bekezdés b) és c) pontja alapján megadott mentesítések kivételével nem haladhatja meg a három évet. Az érintett tagállamnak legkésőbb hat hónappal a fenti időtartam lejárata előtt új határozatot kell hoznia minden mentesítési kérelem esetében, mely határozatra szintén e cikk rendelkezéseit kell alkalmazni.

(11)   A tagállamok által az (1) bekezdés b) és c) pontja alapján megadott mentesítések időtartama nem haladhatja meg a két évet. A tagállamok azonban az (1) bekezdésben említett megfontolások alapján kérhetik ennek az időtartamnak az egyszeri alkalommal két évvel történő meghosszabbítását. E kérelemről a Bizottság határoz. Ezeket a végrehajtási határozatokat a 43. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 360]

15. cikk

Konzultáció a földi kiszolgálókkal és a repülőtér-használókkal

A repülőtér irányító testület megszervezi az rendelet alkalmazására vonatkozó konzultációs eljárást a repülőtér irányító testülete, a repülőtér-használók bizottsága és a földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozások között. A konzultációknak többek között ki kell terjedniük a földi kiszolgálás azon szolgáltatásainak árára, amelyekre a 14. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja értelmében mentesítést adtak, valamint e szolgáltatások nyújtásának megszervezésére. Konzultációs ülést évente legalább egyszer kell tartani. A repülőtér irányító testülete jegyzőkönyvet vesz fel az ülésről, melyet kérésre megküld a Bizottságnak.

IV. fejezet

Jóváhagyási eljárások

16. cikk

Az összes tagállamban elismert jóváhagyás megszerzésének követelménye

(1)   Azokon a repülőtereken, melyek éves forgalma legalább három egymást követő évben legalább 2 millió utas vagy 50 000 tonna áru volt, Megfelelő jóváhagyás nélkül egyetlen vállalkozás sem nyújthat földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat, sem földi kiszolgálóként, sem
  alvállalkozóként, sem
  saját kiszolgálást végző használókénthasználóként
  , amennyiben a tagállamok a földi kiszolgálási tevékenységet a repülőtér irányító testületétől független illetékes hatóság („jóváhagyó hatóság”) által kibocsátott jóváhagyás meglétéhez köti
  . Jóváhagyásra minden olyan vállalkozás jogosult, amely eleget tesz e fejezet követelményeinek.

(2)   A földi kiszolgálásra vonatkozó jóváhagyások kiadására minden tagállam kijelöl a repülőtér irányító testületétől független illetékes hatóságot („jóváhagyó hatóságot”)

  vagy, a Bizottság tájékoztatását követően, együttműködik egy másik tagállam illetékes hatóságával
  .

(3)   A jóváhagyó hatóság nem ad ki, illetve nem tart hatályban jóváhagyásokat, ha az e fejezetben foglalt követelmények nem teljesülnek. [Mód. 300]

17. cikk

A jóváhagyás megadásának feltételei

(1)   A
  16. cikk sérelme nélkül a
  tagállam jóváhagyó hatósága a következő feltételekkel ad jóváhagyást egy vállalkozásnak:

| a) | az valamelyik tagállamban letelepedett és ott nyilvántartásba vették; |
| --- | --- |

a)

az valamelyik tagállamban letelepedett és ott nyilvántartásba vették;

| b) | vállalati struktúrája lehetővé teszi, hogy a jóváhagyó hatóság végrehajtsa e fejezet rendelkezéseit; |
| --- | --- |

b)

vállalati struktúrája lehetővé teszi, hogy a jóváhagyó hatóság végrehajtsa e fejezet rendelkezéseit;

| c) | megfelel a 18. cikkben előírt pénzügyi feltételeknek; |
| --- | --- |

c)

megfelel a 18. cikkben előírt pénzügyi feltételeknek;

| d) | bizonyítja a 19. cikkben meghatározott jó hírnév fennállását

  a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjával és a 9. cikk d) pontjával összhangban megfelel a munkavállalók munkafeltételeire vonatkozó kritériumoknak és a képzési/minősítési programoknak, valamint a 12. cikknek megfelelően betartja a munkaügyi és a szociális rendelkezéseket
  ; |
| --- | --- |

d)

bizonyítja a 19. cikkben meghatározott jó hírnév fennállását

  a 8. cikk (2) bekezdésének b) pontjával és a 9. cikk d) pontjával összhangban megfelel a munkavállalók munkafeltételeire vonatkozó kritériumoknak és a képzési/minősítési programoknak, valamint a 12. cikknek megfelelően betartja a munkaügyi és a szociális rendelkezéseket
  ;

| e) | eleget tesz a 20. cikkben előírt, a személyzet képesítésére vonatkozó követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

eleget tesz a 20. cikkben előírt, a személyzet képesítésére vonatkozó követelményeknek;

| f) | eleget tesz a 21. cikkben meghatározott üzembentartási kézikönyvvel kapcsolatos követelményeknek; |
| --- | --- |

f)

eleget tesz a 21. cikkben meghatározott üzembentartási kézikönyvvel kapcsolatos követelményeknek;

| g) | eleget tesz a 22. cikkben előírt biztosítási követelményeknek. |
| --- | --- |

g)

eleget tesz a 22. cikkben előírt biztosítási követelményeknek.

(2)   Az (1) bekezdés a), c) és d) pontja nem vonatkozik a harmadik felek számára földi kiszolgálást nem nyújtó saját kiszolgálást végző repülőtér-használókra. Azok a repülőtér-használók, melyek saját kiszolgálásra kaptak jóváhagyást, e jóváhagyás alapján nem jogosultak harmadik feleknek történő földi kiszolgálásra.

(3)   A jóváhagyást kérő vagy megszerzett vállalkozásnak be kell tartania a szociális védelemre, környezetvédelemre és repülőtér-biztonságra vonatkozó nemzeti rendelkezéseket minden olyan tagállamban, amelyben működik.

18. cikk

A jóváhagyás megadásának pénzügyi feltételei

(1)   A jóváhagyást kérő vállalkozás nem állhat fizetésképtelenség miatti eljárás, más hasonló eljárás vagy csődeljárás alatt.

(2)   A jóváhagyó hatóság gondosan értékeli, hogy a jóváhagyást kérő vállalkozás képes-e az alábbiak igazolására:

| a) | megalapozott feltételezés alapján megállapított tényleges és lehetséges kötelezettségeinek a működése megkezdésétől számított 24 hónapig bármikor meg tud felelni; és |
| --- | --- |

a)

megalapozott feltételezés alapján megállapított tényleges és lehetséges kötelezettségeinek a működése megkezdésétől számított 24 hónapig bármikor meg tud felelni; és

| b) | megalapozott feltételezés alapján megállapított, az üzleti tervnek megfelelő működésből eredő állandó és működési költségeit a működés megkezdésétől számított három hónapig fedezni tudja a működésből származó bárminemű bevétel számításba vétele nélkül. |
| --- | --- |

b)

megalapozott feltételezés alapján megállapított, az üzleti tervnek megfelelő működésből eredő állandó és működési költségeit a működés megkezdésétől számított három hónapig fedezni tudja a működésből származó bárminemű bevétel számításba vétele nélkül.

(3)   Az (1) bekezdésben említett vizsgálat céljából minden kérelmező benyújtja az auditált beszámolóit legalább az előző két pénzügyi évre vonatkozóan.

(4)   A (2) bekezdésben meghatározott vizsgálat céljából minden kérelmező üzleti tervet nyújt be legalább a működés első három évére vonatkozóan. Az üzleti terv részletesen bemutatja a kérelmező pénzügyi kapcsolatait olyan egyéb kereskedelmi tevékenységekkel, amelyeket a kérelmező közvetlenül vagy kapcsolódó vállalkozásokon keresztül folytat. A kérelmező megadja a tárgykörhöz tartozó összes információt, különösen az alábbiakat:

| a) | következő három év eredménykimutatását is tartalmazó prognosztizált mérleg; |
| --- | --- |

a)

következő három év eredménykimutatását is tartalmazó prognosztizált mérleg;

| b) | prognosztizált készpénzforgalmi kimutatások és likviditási tervek a működés első három évére; |
| --- | --- |

b)

prognosztizált készpénzforgalmi kimutatások és likviditási tervek a működés első három évére;

| c) | berendezésvásárlás/-lízingelés finanszírozásának ismertetése, és lízing esetén (ha van) a szerződési feltételek. |
| --- | --- |

c)

berendezésvásárlás/-lízingelés finanszírozásának ismertetése, és lízing esetén (ha van) a szerződési feltételek.

19. cikk

A jó üzleti hírnév igazolása

(1)   A jóváhagyást kérő vállalkozásnak igazolnia kell, hogy az adott évben megfizette az adókat és társadalombiztosítási hozzájárulásokat azon tagállamok számára, melyekben tevékenységét végzi, vagy amennyiben az Unióban nem végez tevékenységét, a származási országban.

(2)   A vállalkozásnak arra is bizonyítékot kell nyújtania, hogy a vállalkozás műveleteit folyamatosan és ténylegesen irányító személyek jó hírnévnek örvendenek és nem állnak csőd hatálya alatt. A jóváhagyó hatóság tagállami polgárok vonatkozásában megfelelő bizonyítékként fogja el az azon tagállam illetékes hatóságai által kiadott és a követelmények teljesítését igazoló okmányokat, melyben a vállalkozás letelepedett és azt nyilvántartásba vették, illetve a személy állandó lakóhelye van.

(3)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett okiratokat a vállalkozás letelepedése és nyilvántartása szerinti tagállam vagy a személy állandó lakóhelye szerinti tagállam nem bocsátja ki, ezeket az okiratokat eskü alatt tett nyilatkozattal – vagy, azokban a tagállamokban, ahol az eskü alatt tett nyilatkozatra nincs rendelkezés, ünnepélyes nyilatkozattal – kell helyettesíteni, amelyet az illető személy a vállalkozás letelepedése és nyilvántartása szerinti tagállam vagy az állandó lakóhely szerinti tagállam illetékes igazságügyi vagy közigazgatási hatósága, vagy adott esetben annak közjegyzője vagy minősített szakmai testülete előtt tesz. Ez a hatóság, közjegyző vagy minősített szakmai testület igazolást ad ki, amellyel bizonyítja az eskü alatt vagy ünnepélyesen tett nyilatkozat hitelességét.
  [Mód. 301]

20. cikk

A személyzet képesítése

A jóváhagyást kérő vállalkozásnak igazolnia kell, hogy alkalmazottai rendelkeznek az azon tevékenységre vonatkozó képesítéssel, szakmai gyakorlattal és gyakorlati idővel, amelyre a jóváhagyást kérik
  vagy kérték
  .
  Az
  érintett
  tagállamok illetékes hatóságai a repülőtér-üzemeltetővel és az érintett szociális partnerekkel együttműködésben megállapítják az egyes repülőterekre vonatkozó képesítéssel, szakmai tapasztalattal és szolgálati idővel kapcsolatos egyedi követelményeket, és megindokolják azokat. Ezen követelmények alkalmazását a tagállamok illetékes hatóságai ellenőrzik. Ezenkívül, az illetékes uniós intézmény, a tagállamok illetékes hatóságai, a repülőtér-üzemeltetők és a szociális partnerek általános, uniós szintű előírásokat határoznak meg a földi kiszolgáló személyzet képzésére vonatkozóan. Amennyiben a képzésre és továbbképzésre vonatkozóan kötelező uniós minimumkövetelményeket határoznak meg, a tagállamoknak a lehető legmagasabb szintű biztonsági követelmények Unión belüli biztosítása érdekében ezeket végre kell hajtaniuk, és ellenőrizniük kell. [Mód. 302]

21. cikk

Üzembentartási kézikönyv

A jóváhagyást kérő vállalkozásnak az alábbi információkat tartalmazó üzembentartási kézikönyvet kell benyújtania az érintett tevékenységekre:

| a) | szervezeti ábra, vezetőség, felelősségek és feladatok ismertetése, elszámoltathatóság; |
| --- | --- |

a)

szervezeti ábra, vezetőség, felelősségek és feladatok ismertetése, elszámoltathatóság;

| b) | a repülőtéri környezetben való biztonságos üzemelés képessége; |
| --- | --- |

b)

a repülőtéri környezetben való biztonságos üzemelés képessége;

| c) | berendezésekre vonatkozó szabályzat; |
| --- | --- |

c)

berendezésekre vonatkozó szabályzat;

| d) | a személyzet képesítési követelményei, illetve a kapcsolódó képzési követelmények és képzési terv; |
| --- | --- |

d)

a személyzet képesítési követelményei, illetve a kapcsolódó képzési követelmények és képzési terv;

| da) | a munkavégzéshez kapcsolódó balesetek és sérülések megakadályozását célzó eljárások; [Mód. 303] |
| --- | --- |

da)

a munkavégzéshez kapcsolódó balesetek és sérülések megakadályozását célzó eljárások; [Mód. 303]

| e) | biztonsági és minőségirányítási eljárások; |
| --- | --- |

e)

biztonsági és minőségirányítási eljárások;

| f) | szabványos kiszolgálási eljárások, beleértve a repülőtér-használókkal és a repülőtér irányító testületeivel való koordinációt, az egyes ügyfelekhez kapcsolódó tevékenységek és konkrét kiszolgálási eljárások koordinálása; |
| --- | --- |

f)

szabványos kiszolgálási eljárások, beleértve a repülőtér-használókkal és a repülőtér irányító testületeivel való koordinációt, az egyes ügyfelekhez kapcsolódó tevékenységek és konkrét kiszolgálási eljárások koordinálása;

| g) | katasztrófaelhárítási szabályzat, |
| --- | --- |

g)

katasztrófaelhárítási szabályzat,

| h) | biztonságirányítási eljárások. |
| --- | --- |

h)

biztonságirányítási eljárások.

22. cikk

Biztosítási követelmények

(1)   Az Unióban a földi kiszolgálóknak és saját kiszolgálást végzőknek felelősségbiztosítással kell rendelkezniük a tagállam területén földi kiszolgálással kapcsolatban okozott olyan károkra, melyekre kártérítés kérésének joga fennáll.

(1a)
     
  Az (1) bekezdésben említett biztosítás garantálja a teljes kártérítést a fogyatékkal élő vagy mozgáskorlátozott utasok által használt gyógyászati felszerelések vagy segédeszközök károsodásából vagy elvesztéséből eredő veszteségekért. [Mód. 304]

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap a biztosítási követelmények további részletszabályainak és minimumösszegének

  részletszabályait és minimumösszegét
  a 42. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktussal történő szabályozására

  szabályozza
  . [Mód. 305]

23. cikk

A jóváhagyás érvényessége

(1)   A jóváhagyás ötéves

  tízéves
  időtartamra érvényes. [Mód. 306]

(1a)
     
  Amennyiben nem tartják be a 34. és a 40. cikk rendelkezéseit, a jóváhagyás érvényessége megszűnik vagy azt felfüggesztik. A jóváhagyási eljárás során a 34. és a 40. cikk rendelkezéseinek való meg nem felelés a jóváhagyás elutasítását vonja maga után. [Mód. 307]

(2)   A jóváhagyás az abban feltüntetett kategóriákra és alkategóriákra érvényes.

(3)   A földi kiszolgálónak kérésre bármikor tudnia kell igazolni az illetékes jóváhagyó hatóság számára azt, hogy az e fejezetben ismertetett valamennyi követelménynek eleget tesz.

(4)   A jóváhagyó hatóság ellenőrzi az e fejezet követelményeinek való megfelelést. Mindenképpen ellenőrzi az e követelményeknek való megfelelést a következő esetekben:

| a) | amennyiben potenciális problémát gyanít, vagy |
| --- | --- |

a)

amennyiben potenciális problémát gyanít, vagy

| b) | másik tagállam jóváhagyó hatóságának kérésére; illetőleg |
| --- | --- |

b)

másik tagállam jóváhagyó hatóságának kérésére; illetőleg

| c) | a Bizottság kérésére. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság kérésére.

(5)   A jóváhagyás megújítását kell kérni, ha a földi kiszolgáló vállalkozás:

| a) | a működési engedély kiadását követő tizenkét hónapon belül nem kezdte meg működését; vagy |
| --- | --- |

a)

a működési engedély kiadását követő tizenkét hónapon belül nem kezdte meg működését; vagy

| b) | több mint tizenkét hónapig szünetelteti működését. |
| --- | --- |

b)

több mint tizenkét hónapig szünetelteti működését.

(6)   A földi kiszolgáló vállalkozás értesíti a jóváhagyó hatóságot a következőkről:

| a) | előzetesen a tevékenység volumenének lényeges változásáról; |
| --- | --- |

a)

előzetesen a tevékenység volumenének lényeges változásáról;

| b) | a vállalkozás ellen kezdeményezett fizetésképtelenségi eljárásról. |
| --- | --- |

b)

a vállalkozás ellen kezdeményezett fizetésképtelenségi eljárásról.

24. cikk

A jóváhagyás visszavonása

(1)   A jóváhagyó hatóság a jóváhagyást bármikor visszavonhatja, ha a földi kiszolgáló vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó saját magának felróható okokból nem felel meg az e fejezetben megállapított feltételeknek. A visszavonás okát közölni kell a földi kiszolgálóval vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használóval és a többi tagállam jóváhagyó hatóságaival.

(2)   A jóváhagyó hatóság a jóváhagyást visszavonja, ha a földi kiszolgáló szándékosan vagy gondatlanul hamis információkat ad meg valamely lényeges kérdésben a jóváhagyó hatóságnak.

(2a)
     
  A 34. és a 40. cikkben foglalt rendelkezések be nem tartása automatikusan a jóváhagyás visszavonását, felfüggesztését vagy elutasítását vonja maga után. [Mód. 308]

25. cikk

Jóváhagyó határozatok

(1)   A jóváhagyó hatóság a lehető legrövidebb időn és az összes szükséges információ benyújtásától számított legfeljebb két hónapon belül határoz a kérelemről, figyelembe véve minden rendelkezésre álló bizonyítékot. A határozatot közölni kell a kérelmezővel és a többi tagállam jóváhagyó hatóságaival. A visszautasítást meg kell indokolni.

(1a)
     
  A jóváhagyások megadására vonatkozó eljárásnak átláthatónak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lennie, és a gyakorlatban nem korlátozhatja az ebben a rendeletben foglalt rendelkezéseknél nagyobb mértékben a piacra jutást vagy a saját kiszolgálás szabadságát. [Mód. 309]

(2)   A jóváhagyást kizárólag akkor lehet elutasítani, ha a földi kiszolgáló vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó saját magának felróható okokból nem felel meg az e fejezetben szereplő követelményeknek
  , valamint a 34
  .
  és a 40. cikkben foglalt rendelkezéseknek. [Mód. 310]

(3)   A jóváhagyó hatóság köteles a jóváhagyás megadására és visszavonására alkalmazott eljárást közzétenni, és erről a Bizottságot tájékoztatni.

26. cikk

A jóváhagyások kölcsönös elismerése

Az e fejezet alapján a tagállamok egyikében kiadott jóváhagyás valamennyi tagállamban feljogosítja a gazdasági szereplőt földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatások jóváhagyásban meghatározott feltételekkel történő nyújtására földi kiszolgálóként vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használóként, a 6. és a 14. cikk szerinti piacra lépési korlátozások sérelme nélkül.

V. fejezet

A repülőtér-irányító testületek és a központi infrastruktúrák kezelőinek kötelezettsége

27. cikk

Központi infrastruktúrákhoz és létesítményekhez való hozzáférés

(1)   Ez a cikk csak azokra a repülőterekre vonatkozik, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt.

(2)   A repülőtér irányító testülete közzéteszi a repülőtéren található központi infrastruktúrák listáját
  , amennyiben még nem történt meg
  . [Mód. 311]

(3)   A központi infrastruktúra irányítását fenn lehet tartani a repülőtér irányító testülete vagy más testület számára, mely kötelezővé teheti a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók számára ezen infrastruktúra használatát. A központi infrastruktúra irányítását tárgyilagos, átlátható, megkülönböztetéstől mentes módon kell végezni.

(4)   A repülőtér irányító testülete – vagy adott esetben a hatóság vagy a repülőtér irányító testülete felett ellenőrzést gyakorló más testület – tárgyilagos alapon és a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtéren földi kiszolgálást folytatókkal való konzultációt követően dönt valamely infrastruktúra központosításáról. A repülőtér irányító testülete – vagy adott esetben a hatóság vagy a repülőtér irányító testülete felett ellenőrzést gyakorló más testület – tárgyilagos alapon és a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtéren földi kiszolgálást folytatókkal való konzultációt követően dönt valamely infrastruktúra központosításáról.

(5)   Amennyiben a repülőtér-használók bizottsága nem ért egyet a repülőtér irányító testületének az infrastruktúra központosítására vagy annak mellőzésére, illetőleg a központosítás hatókörére vonatkozó határozatával, kérheti az érintett tagállam független felügyeleti hatóságától

  hatóságát, az érintett tagállamok megfelelő illetékes hatóságait vagy a 2009/12/EK irányelv 6. cikke (5) bekezdése és 11. cikke (2) bekezdése szerint létrehozott hatóságokat, hogy vizsgálják meg a repülőtér irányító testülete által hozott határozat indokolását
  annak eldöntését

  megállapítása céljából
  , hogy az érintett infrastruktúrát központosítani kell-e és milyen terjedelemben

  megalapozott-e
  . [Mód. 312]

(6)   A földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók a tevékenységük elvégzéséhez szükséges mértékben nyílt hozzáféréssel rendelkeznek a repülőtéri infrastruktúrához, a központi infrastruktúrához és a repülőtéri létesítményekhez. A repülőtér irányító testülete vagy adott esetben a repülőteret ellenőrző hatóság vagy más testület, a központi infrastruktúra irányító testülete, vagy adott esetben a repülőtér irányító testülete, illetőleg a központi infrastruktúra irányító testülete felett ellenőrzést gyakorló hatóság vagy más testület ezt a hozzáférést a tárgykörhöz kapcsolódó, objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételekhez kötheti.

(7)   Az adott repülőtéren a földi kiszolgálás céljaira rendelkezésre álló területet a jogaik érvényesítéséhez, valamint a hatékony és tisztességes versenyhez szükséges mértékben a tárgykörhöz kapcsolódó, objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes szabályok és feltételek alapján fel kell osztani a különböző földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók között, beleértve az újonnan belépőket is.
  A repülőtér irányító testülete ezeket a területeket szükség esetén visszaveheti és újra odaítélheti. [Mód. 313]

(8)   Ha a központi infrastruktúra terjedelmére vonatkozó döntést e cikk (5) bekezdése alapján a független felügyeleti hatóság elé terjesztik, a 2009/12/EK irányelv 6. cikkében

  cikkének (3), (4) vagy (5) bekezdésében
  megállapított eljárást kell alkalmazni. [Mód. 314]

28. cikk

Központi infrastruktúrák és
  repülőtéri
  létesítmények díjai [Mód. 315]

(1)   Ez a cikk csak azokra a repülőterekre vonatkozik, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt.

(2)   Amennyiben a központosított infrastruktúra használata díjköteles, a repülőtér irányító testülete, illetőleg a központi infrastruktúra irányító testülete biztosítja, hogy a díjat a tárgykörhöz kapcsolódó, objektív, átlátható és hátrányos megkülönböztetéstől mentes feltételek alapján határozzák meg.

(3)   A repülőtér irányító testülete, illetőleg a központi infrastruktúra irányító testülete jogosult a díjakból költségeinek és az eszközök ésszerű megtérülésének megtérítésére. A díjak
  az infrastruktúrák vagy
  szolgáltatás ellenértékét képviselik. [Mód. 316]

(4)   Az (1) bekezdésben megállapított díjakat az adott repülőtérnek megfelelő, egyedi szinten kell meghatározni a repülőtér-használók bizottságával és a
  szóban forgó
  repülőtéren földi kiszolgálást folytatókkal való konzultációt követően. A repülőtér irányító testülete, illetőleg a központi infrastruktúra irányító testülete évente tájékoztatást ad a repülőtér-használók bizottságának és a repülőtéren földi kiszolgálást folytatók számára a díjak meghatározásának alapját képező alkotóelemekről
  , feltéve hogy valamennyi fent említett fél kötelezi magát arra, hogy ezen információkat mindvégig szigorúan titokban tartja
  . A tájékoztatás magában foglalja legalább a következő információkat: [Mód. 317]

| a) | a díjakért cserébe nyújtott különböző szolgáltatások és infrastruktúra jegyzéke; |
| --- | --- |

a)

a díjakért cserébe nyújtott különböző szolgáltatások és infrastruktúra jegyzéke;

| b) | a díj meghatározásának módszertana; |
| --- | --- |

b)

a díj meghatározásának módszertana;

| c) | az átfogó költségszerkezet azon létesítmények és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a díjak vonatkoznak; |
| --- | --- |

c)

az átfogó költségszerkezet azon létesítmények és szolgáltatások tekintetében, amelyekre a díjak vonatkoznak;

| d) | a különböző díjakból származó bevétel, a díjköteles szolgáltatások teljes költsége és az eszközök megtérülése; [Mód. 318] |
| --- | --- |

d)

a különböző díjakból származó bevétel, a díjköteles szolgáltatások teljes költsége és az eszközök megtérülése; [Mód. 318]

| e) | azon létesítmények és szolgáltatások állami hatóságok általi finanszírozása, amelyekre a díjak vonatkoznak; |
| --- | --- |

e)

azon létesítmények és szolgáltatások állami hatóságok általi finanszírozása, amelyekre a díjak vonatkoznak;

| ea) | a repülőtér helyzetével kapcsolatos előrejelzések a földi kiszolgálási díjak, a forgalomnövekedés és a javasolt infrastrukturális beruházások tekintetében; [Mód. 319] |
| --- | --- |

ea)

a repülőtér helyzetével kapcsolatos előrejelzések a földi kiszolgálási díjak, a forgalomnövekedés és a javasolt infrastrukturális beruházások tekintetében; [Mód. 319]

| f) | a javasolt jelentős beruházások várható következménye a repülőtér-kapacitásra gyakorolt hatásuk tekintetében. |
| --- | --- |

f)

a javasolt jelentős beruházások várható következménye a repülőtér-kapacitásra gyakorolt hatásuk tekintetében.

(5)   A repülőtér irányító testülete közzéteszi a díjakat, beleértve a nyújtott szolgáltatások díjainak részletes listáját annak igazolására, hogy a központi infrastruktúráért, a földi kiszolgálás helyéért és a földi kiszolgáláshoz kapcsolódó alapvető szolgáltatásokért felszámított díjat kizárólag a kapcsolódó költségek összességében vagy részben történő megtérítésére használják. Adott esetben a központi infrastruktúra irányító testülete közli a díjakat a repülőtér irányító testületével, beleértve a nyújtott szolgáltatások díjainak részletes listáját. [Mód. 320]

(5a)
     
  Amennyiben a központosított infrastruktúraként meghatározottaktól eltérő repülőtéri létesítmények használata díjhoz kötött, e díj mértékét megfelelő, objektív, átlátható és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján kell megállapítani.

A tagállamok továbbra is lehetővé tehetik a 2009/12/EK irányelvben meghatározott repülőtér-hálózat repülőtéri irányító testületének, hogy közös és átlátható díjszabási rendszert alkalmazzon. [Mód. 321]

(6)   Amennyiben a repülőtér-használók bizottsága nem ért egyet a repülőtér irányító testülete vagy adott esetben a központi infrastruktúra irányító testülete által meghatározott díjakkal, kérheti az érintett tagállam független felügyeleti hatóságától
  , megfelelő illetékes szerveitől vagy
  a
  2009/12/EK irányelv 6. cikkének (5) bekezdése és 11. cikkének (2) bekezdése alapján létrehozott hatóságoktól a
  díjszint meghatározását. [Mód. 322]

(7)   Ha
  valamely,
  a központi infrastruktúra díjainak szintjére vonatkozó döntést e cikk

  díjak szintjével kapcsolatos vitás ügyet a
  (6)
  bekezdés

  bekezdése alapján a független felügyeleti hatóság elé terjesztik,
  terjesztenek
  ,
  akkor

  a
  2009/12/EK irányelv 6. cikkében megállapított eljárást kell alkalmazni. a
  díjak szintjére vonatkozó határozat csak akkor léphet hatályba, ha a független felügyeleti hatóság már megvizsgálta azt. Amennyiben a független felügyeleti hatóság jóváhagyja az infrastruktúra irányító testülete által a földi kiszolgálási díjak mértékére vonatkozóan meghozott határozatot, a határozat eredeti időpontjától esedékes díjak beszedhetők. [Mód. 323]

29. cikk

Jogi szétválasztás

(1)   Azon repülőtereken, amelyek éves forgalma legalább az előző három éven át legalább 2 millió

  ötmillió
  utas vagy 50 000 tonna áru volt, a repülőtér irányító testülete vagy a központi infrastruktúra irányító testülete – amennyiben földi kiszolgálást végez harmadik felek számára – külön jogalanyt köteles létrehozni e

  biztosítja a
  földi kiszolgálási
  tevékenységei és az általa esetlegesen végzett egyéb
  tevékenységek végzésére

  egymástól való szigorú számviteli elkülönítését
  .

Ennek a jogalanynak függetlennek

  A földi kiszolgálást végző jogalanyok könyvelésének különösen el
  kell lennie jogi formáját, szervezetét és döntéshozatalát tekintve

  különülnie
  a repülőtéri infrastruktúra irányítását végző jogalanytól

  jogalanyétól
  , amennyiben a repülőtér irányító testülete harmadik feleknek végez földi kiszolgálást, és a központi infrastruktúrával kapcsolatos minden jogalanytól, ha a központi infrastruktúra irányító testülete végez harmadik feleknek földi kiszolgálást.

(2)   Azon repülőtereken, amelyek éves forgalma legalább az előző három éven át legalább 2 millió

  ötmillió
  utas vagy 50 000 tonna áru volt, a repülőtéri infrastruktúra irányításáért felelős testület vagy a központi infrastruktúra irányító testülete nem vehet részt közvetlenül vagy közvetetten a földi kiszolgálást nyújtó független jogalany vállalati struktúrájában.

(3)   Az (1) bekezdésben említett földi kiszolgálást nyújtó jogalany nem kaphat

  jogalanyok nem kaphatnak
  semmiféle – a harmadik feleknek történő földi kiszolgálás árának csökkentését szolgáló – pénzügyi kereszttámogatást a repülőtéri infrastruktúra irányításához kapcsolódó repüléstechnikai tevékenységekből azokban az esetekben, ha a repülőtér irányító testülete földi kiszolgálást végez, illetőleg a központi infrastruktúra irányításához kapcsolódó repüléstechnikai tevékenységekből azokban az esetekben, ha a központi infrastruktúra irányítója végez földi kiszolgálást.

(4)   E cikk alkalmazásában a repülőtér irányító testületének repüléstechnikai tevékenysége minden olyan tevékenység, amelyet a repülőtér irányító testülete az adott repülőtéren végez a repülőtér-használóknak, a légiközlekedési tevékenységükkel kapcsolatban a földi kiszolgálóknak vagy a repülőteret használó légi utasoknak nyújtott szolgáltatásokkal vagy infrastruktúrával kapcsolatban, úgy mint a repülőtéri illetékek beszedése, az infrastruktúrák és létesítmények elosztása, a repülőtéri biztonsági intézkedések. A nem repüléstechnikai tevékenységek körébe tartoznak az ingatlankezelési és a légiközlekedési ágazattól eltérő ágazatban végzett minden tevékenység.

(5)   A helyzetet

  Az egymástól elkülönített könyveléseket
  minden pénzügyi év zárásakor független könyvvizsgálónak kell ellenőriznie és nyilvános tájékoztatást kell adnia arról

  megvizsgálnia, és nyilvánosan meg
  kell
  erősítenie
  , hogy ilyen pénzügyi kereszttámogatásra nem került sor
  a (3) bekezdés értelmében vett repüléstechnikai tevékenységekből származó pénzügyi kereszttámogatásra
  . Amennyiben a földi kiszolgálást végző jogalany kereszttámogatást kap nem repüléstechnikai tevékenységekből, a repülőtéri infrastruktúrát irányító jogalanynak vagy a központi infrastruktúrát irányító jogalanynak igazolnia kell, hogy ez megfelel a (3) bekezdésnek. [Mód. 324]

VI. fejezet

Tevékenységek koordinálása és minőség

30. cikk

A repülőtér irányító testületének szerepköre a földi kiszolgálás koordinálásában

(1)   A repülőtéren folyó földi kiszolgálói tevékenység megfelelő összehangolása a repülőtér irányító testületének a feladata. A repülőtér irányító testülete földi koordinátorként biztosítja különösen, hogy a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végzők műveletei
  , valamint a központi infrastruktúra biztosítása
  megfeleljenek a repülőtér 31. cikkben meghatározott magatartási kódexének.

A repülőtér irányító testülete jogosult arra, hogy érvényre jutassa a magatartási kódexet. A meghozott intézkedéseknek átláthatónak, arányosnak és megkülönböztetéstől mentesnek kell lenniük.

Amennyiben a repülőtér irányító testülete földi kiszolgálást végez, vagy közvetlenül vagy közvetetten ilyen vállalkozást ellenőriz, a földi kiszolgálás körébe tartozó tevékenységek szabályszerű összehangolását és a magatartási kódex irányító testület általi érvényre juttatását a független felügyeleti hatóság ellenőrzi.

(2)   Ezen túlmenően azokon a repülőtereken, melyek éves forgalma legalább az előző három éven át legalább ötmillió utas vagy 100 000 tonna áru volt:

| a) | a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végzők műveleteinek
  , valamint a központi infrastruktúra biztosításának
  meg kell felelniük a 32. cikkben említett minőségi minimum-előírásoknak; |
| --- | --- |

a)

a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végzők műveleteinek
  , valamint a központi infrastruktúra biztosításának
  meg kell felelniük a 32. cikkben említett minőségi minimum-előírásoknak;

| b) | a repülőtér irányító testületének azt is biztosítania kell, hogy
  megfelelő vészhelyzeti intézkedési terv készüljön a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végzők műveleteire vonatkozóan, és hogy
  ezeket a műveleteket
  lehetőség szerint
  együttes repülőtéri döntéshozatalon és megfelelő vészhelyzeti intézkedési terven keresztül koordinálják. |
| --- | --- |

b)

a repülőtér irányító testületének azt is biztosítania kell, hogy
  megfelelő vészhelyzeti intézkedési terv készüljön a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végzők műveleteire vonatkozóan, és hogy
  ezeket a műveleteket
  lehetőség szerint
  együttes repülőtéri döntéshozatalon és megfelelő vészhelyzeti intézkedési terven keresztül koordinálják.

(3)   Ennek a cikknek a rendelkezései nem érintik

  E cikk nem érinti
  az uniós versenyszabályokat.

(4)   A repülőtér irányító testülete évente jelentést készít az Eurocontrol teljesítmény-felülvizsgálati szerve számára a (2) bekezdésben bemutatott intézkedések alkalmazásáról. A Bizottságnak szóló konszolidált jelentést a teljesítmény-felülvizsgálati szerv készíti el.

(5)   A repülőtér irányító testülete beszámol a nemzeti jóváhagyó hatóságnak a repülőterén a földi kiszolgálókkal vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használókkal
  , valamint a központi infrastruktúra biztosításával
  kapcsolatos minden problémáról. [Mód. 325]

30a. cikk

Az egyes légitársaságokat képviselő kapcsolattartó személy jelenléte

Azon repülőtereken, amelyek éves forgalma meghaladja a 2 millió utast, valamennyi légitársaság kapcsolattartót vagy jogi képviselőt alkalmaz. Ezt az kapcsolattartót – aki lehet a földi kiszolgáló személyzet tagja – fel kell hatalmazni arra, hogy az érintett helyszínen a légitársaság nevében pénzügyi, működési és jogi kötelezettségvállalásokat tegyen. [Mód. 326]

31. cikk

Magatartási szabályok

(1)   E cikk alkalmazásában magatartási szabály minden olyan szabály, amelyet a repülőtér irányító testülete, hatóság vagy a repülőtér felett ellenőrzést gyakorló más testület a repülőtér megfelelő működése érdekében meghatároz.

(2)   Magatartási szabályokat a
  tagállam,
  a repülőtér irányító testülete, hatóság vagy a repülőtér felett ellenőrzést gyakorló más testület állapíthat meg
  a repülőtér-használók bizottságával és a repülőtéren földi kiszolgálás körébe tartozó szolgáltatásokat nyújtó vállalkozásokkal folytatott konzultációt követően a repülőtér megfelelő működésének biztosítása érdekében
  . [Mód. 327]

(3)   A magatartási szabályoknak meg kell felelniük az alábbi elveknek:

| a) | azokat hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni a különböző földi kiszolgálókra és repülőtér-használókra; |
| --- | --- |

a)

azokat hátrányos megkülönböztetéstől mentesen kell alkalmazni a különböző földi kiszolgálókra és repülőtér-használókra;

| b) | kapcsolódniuk kell az elérni kívánt célokhoz; |
| --- | --- |

b)

kapcsolódniuk kell az elérni kívánt célokhoz;

| c) | a gyakorlatban nem korlátozhatják az e rendeletben meghatározottnál nagyobb mértékben a piacra jutást vagy a saját kiszolgálás szabadságát.
  Különösen a 34. és a 40. cikk megsértése esetén azonban, kötelezően korlátozni kell a piacra jutást vagy a saját kiszolgálás szabadságát. A 34. és a 40. cikkben foglalt rendelkezések be nem tartása automatikusan az engedély visszavonását, felfüggesztését vagy elutasítását vonja maga után. [Mód. 328] |
| --- | --- |

c)

a gyakorlatban nem korlátozhatják az e rendeletben meghatározottnál nagyobb mértékben a piacra jutást vagy a saját kiszolgálás szabadságát.
  Különösen a 34. és a 40. cikk megsértése esetén azonban, kötelezően korlátozni kell a piacra jutást vagy a saját kiszolgálás szabadságát. A 34. és a 40. cikkben foglalt rendelkezések be nem tartása automatikusan az engedély visszavonását, felfüggesztését vagy elutasítását vonja maga után. [Mód. 328]

| ca) | a repülőtér irányító testülete, az illetékes hatóság vagy a repülőtér felett ellenőrzést gyakorló más testület szabadon választhatja meg a megfelelő eszközöket, amelyekkel szankcionálja a magatartási szabályok megsértését vagy az utasítások figyelmen kívül hagyását. A kötbérek kifejezetten ezen alkalmas eszközök körébe tartoznak. [Mód. 329] |
| --- | --- |

ca)

a repülőtér irányító testülete, az illetékes hatóság vagy a repülőtér felett ellenőrzést gyakorló más testület szabadon választhatja meg a megfelelő eszközöket, amelyekkel szankcionálja a magatartási szabályok megsértését vagy az utasítások figyelmen kívül hagyását. A kötbérek kifejezetten ezen alkalmas eszközök körébe tartoznak. [Mód. 329]

(4)   A tagállamok adott esetben a repülőtér irányító testületének javaslata alapján: [Mód. 330]

| a) | bírságot szabhatnak ki, korlátozhatják vagy
  megtilthatják egy adott földi kiszolgáló vagy repülőtér-használó számára a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások nyújtását, illetve a saját kiszolgálást, ha az adott szolgáltató vagy repülőtér-használó nem tartja be a magatartási szabályokat.
  A tagállamoknak legkésőbb két hónappal a javaslatnak a repülőtér irányító hatósága általi benyújtását követően határozatot kell hozniuk e bekezdésnek megfelelően;[Mód. 331] |
| --- | --- |

a)

bírságot szabhatnak ki, korlátozhatják vagy
  megtilthatják egy adott földi kiszolgáló vagy repülőtér-használó számára a földi kiszolgálás alá tartozó szolgáltatások nyújtását, illetve a saját kiszolgálást, ha az adott szolgáltató vagy repülőtér-használó nem tartja be a magatartási szabályokat.
  A tagállamoknak legkésőbb két hónappal a javaslatnak a repülőtér irányító hatósága általi benyújtását követően határozatot kell hozniuk e bekezdésnek megfelelően;[Mód. 331]

| b) | megkövetelhetik a földi kiszolgálóktól egy adott repülőtér esetében, hogy tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon vállaljanak részt a nemzeti jogszabályokban vagy rendelkezésekben előírt közszolgáltatások teljesítésében, beleértve a szolgáltatás folyamatos biztosításának kötelezettségét is. |
| --- | --- |

b)

megkövetelhetik a földi kiszolgálóktól egy adott repülőtér esetében, hogy tisztességes és hátrányos megkülönböztetéstől mentes módon vállaljanak részt a nemzeti jogszabályokban vagy rendelkezésekben előírt közszolgáltatások teljesítésében, beleértve a szolgáltatás folyamatos biztosításának kötelezettségét is.

32. cikk

Minőségi minimum-előírások

(1)   E cikk alkalmazásában minőségi minimumelőírás a földi kiszolgálás minimális minőségi szintjére vonatkozó követelmény.

(2)   Azon repülőtereken, amelyek éves forgalma legalább az előző három éven át legalább ötmillió utas vagy 100 000 tonna áru volt, a repülőtér irányító testülete vagy adott esetben hatóság vagy a repülőtér felett ellenőrzést gyakorló más testület határozza meg a földi kiszolgálás
  és a központi infrastruktúra
  minőségére vonatkozó minőségi minimum-előírásokat
  , a repülőtér-használók bizottságával folytatott konzultációt követően
  .
  Az irányító testület által meghatározott minőségi minimum-előírásokról haladéktalanul értesíteni kell a Bizottságot és az illetékes hatóságot, amely adott esetben kérheti ezen előírások módosítását.

Ezen előírásoknak a polgári repülés területén közös szabályokról és az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség létrehozásáról szóló, 2008. február 20-i 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (12)

  megfelelően összhangban kell lenniük a repülőtér üzemben tartója és az érintett légi fuvarozó biztonsági szabályaival, biztonsági intézkedéseivel és biztonságirányítási rendszereivel.

(3)   A földi kiszolgálóknak
  , a
  saját kiszolgálást végző repülőtér-használóknak
  és a repülőtér irányító testületének vagy – adott esetben – a központi infrastruktúra irányító testületének
  ezeket a minőségi minimum-előírásokat be kell tartaniuk. Ezen túlmenően a repülőtér-használóknak és a földi kiszolgálóknak
  , valamint a repülőtér irányító testületének vagy – adott esetben a központi infrastruktúra irányító testületének
  be kell tartaniuk a szerződéses jogviszonyaikban előírt minőségi minimum-előírásokat is.

(4)   A minőségi minimum-előírások különösen a következő területekre terjednek ki: operatív teljesítmény,
  személyzeti
  képzés,
  megfelelő berendezések,
  utastájékoztatás és utasok támogatása, különösen a 261/2004/EK rendeletben (13) és az 1107/2006/EK rendeletben említettek szerint, együttes repülőtéri döntéshozatal, biztonság, védelem, vészhelyzeti intézkedések és környezetvédelem

  a környezetvédelmi követelmények betartása
  .

(5)   A minőségi minimum-előírásoknak méltányosnak, átláthatónak, megkülönböztetésmentesnek kell lenniük és nem sérthetik az irányadó uniós jogszabályokat, ideértve a 261/2004/EK és az 1107/2006/EK rendeletet. Az előírásoknak következetesnek, arányosnak és a repülőtéri műveletek minőségéhez kapcsolódónak kell lenniük. E tekintetben megfelelően figyelembe kell venni a vámeljárás, a repülőtéri biztonsági és bevándorlási eljárás minőségét.

(6)   A minőségi minimum-előírásoknak meg kell felelniük a Bizottsági

  az Ia. mellékletben meghatározott
  előírásoknak. A Bizottság felhatalmazást kap ezeknek az előírásoknak a 42. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történő elfogadására.

(7)   
  A minőségi minimum-előírások nem megfelelő betartása esetén az érintett tagállam illetékes hatóságának közvetlenül vagy a
  repülőtér irányító testülete az előírások megállapítása előtt konzultál a repülőtér-használók bizottságával és a földi kiszolgálókkal.

  testületének felhívása nyomán meg kell hoznia a megfelelő büntetőintézkedéseket. Ezt az alábbi eljárásokkal összhangban kell végrehajtani:

| — | amennyiben a földi kiszolgáló és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó nem felel meg a minőségi minimum-előírásoknak, a repülőtér irányító testülete haladéktalanul tájékoztatja a szabálytalanságról és átadja a javítást igénylő területek listáját. Tájékoztatja továbbá a repülőtér-használók bizottságát, valamint a meg nem felelés szerinti tagállam illetékes hatóságát; |
| --- | --- |

—

amennyiben a földi kiszolgáló és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó nem felel meg a minőségi minimum-előírásoknak, a repülőtér irányító testülete haladéktalanul tájékoztatja a szabálytalanságról és átadja a javítást igénylő területek listáját. Tájékoztatja továbbá a repülőtér-használók bizottságát, valamint a meg nem felelés szerinti tagállam illetékes hatóságát;

| — | amennyiben e lista átadásától számított 6 hónapon belül a földi kiszolgáló vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó nem felel meg teljes mértékben a minőségi minimum-előírásoknak, a repülőtér irányító testülete a repülőtér-használók bizottságával egyeztetve kérelemmel fordulhat a tagállamhoz, hogy az adott földi kiszolgálót vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használót pénzügyi szankcióval sújtsa, a földi szolgáltatás nyújtásában korlátozza, vagy attól teljes mértékben eltiltsa az adott repülőtéren vagy az adott tagállam területén. Amennyiben a tagállam a repülőtéri irányító testület kérésére intézkedésbe lép, arról haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az illetékes hatóságot. |
| --- | --- |

—

amennyiben e lista átadásától számított 6 hónapon belül a földi kiszolgáló vagy a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó nem felel meg teljes mértékben a minőségi minimum-előírásoknak, a repülőtér irányító testülete a repülőtér-használók bizottságával egyeztetve kérelemmel fordulhat a tagállamhoz, hogy az adott földi kiszolgálót vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használót pénzügyi szankcióval sújtsa, a földi szolgáltatás nyújtásában korlátozza, vagy attól teljes mértékben eltiltsa az adott repülőtéren vagy az adott tagállam területén. Amennyiben a tagállam a repülőtéri irányító testület kérésére intézkedésbe lép, arról haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és az illetékes hatóságot.

(7a)
     
  A repülőtér irányító testülete állapítja meg a minőségi minimum-előírások kritériumainak teljesítéséhez szükséges tevékenységek típusát és hatókörét az általa irányított repülőtéren. A repülőtér irányító testülete egyeztet a repülőtér-használók bizottságával az előírásoknak való megfelelés definíciójáról, hatályáról és értékeléséről. Az előírások bevezetése előtt valamennyi földi kiszolgáló és saját kiszolgálást végző repülőtér-használó képzésben részesül annak érdekében, hogy helyesen értékelhesse az előírások kritériumainak való megfelelést.

(7b)
     
  Évente legalább egyszer a repülőtér irányító testülete tájékoztatja a repülőtér-használók bizottságát a földi kiszolgálóknak és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használóknak a hatályos minőségi minimum-előírásokhoz való megfelelésének aktuális szintjéről.

(7c)
     
  Az (1)–(7) bekezdés sérelme nélkül, a repülőtér irányító testülete a földi kiszolgálók minőségi minimum-előírásoknak való megfelelése értékelésekor a biztonság szempontját helyezi előtérbe, és megfelelő intézkedéseket tesz a szabványos eljárásokkal összhangban, amennyiben úgy véli, hogy a repülőtér nem biztonságos.

(7d)
     
  A minőségi minimum-előírások bármilyen frissítése vagy változtatása előtt a repülőtér irányító testülete konzultál a repülőtéren működő repülőtér-használók bizottságával és a földi kiszolgálókkal. A minőségi minimum-előírások bármilyen frissítése vagy változtatása előtt a repülőtér irányító testülete konzultál a repülőtéren működő repülőtér-használók bizottságával és a földi kiszolgálókkal. [Mód. 332]

33. cikk

A földi kiszolgálás teljesítményére vonatkozó beszámolási kötelezettségek

(1)   Azokon a repülőtereken, melyek éves forgalma legalább három egymást követő éven át legalább 5 millió utas vagy 100 000 tonna áru volt, a földi kiszolgálók és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használók beszámolnak operatív teljesítményükről a Bizottságnak.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap a jelentési kötelezettségek tartalmára és körére vonatkozó további részletszabályoknak a 42. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktussal történő szabályozására.
  [Mód. 333]

34. cikk

Képzés

(1)   A földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók biztosítják, hogy a földi kiszolgálással foglalkozó valamennyi alkalmazottjuk – a vezetőket és ellenőröket is beleértve – rendszeresen és ismétlődően
  – uniós szinten összehangolt –
  szakképzésben vegyen részt a rájuk bízott feladatok ellátásának lehetővé tételére
  , valamint a balesetek és sérülések elkerülésére
  .
  Az illetékes uniós intézménynek vagy szervnek a tagállamok illetékes hatóságaival, a repülőtér-üzemeltetőkkel és a szociális partnerekkel együttműködésben ambiciózus és kötelező minimum-előírásokat kell meghatároznia a munkavállalók minél magasabb színvonalú oktatásának és képzésének biztosítására a földi kiszolgáló ágazatban. E követelményeket folyamatosan frissíteni és fejleszteni kell a műveletek minőségének megbízhatóság, rugalmasság és biztonság tekintetében történő elősegítése, és a gazdasági szereplők közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében. A tagállamok illetékes hatóságai – megfelelő eszközök használatával – figyelemmel kísérik az oktatási és képzési szabványok betartását. Amíg egy adott reptéren nem teljesülnek az előírt követelmények, az érintett szolgáltatók akkreditációját felfüggesztik, visszavonják vagy visszatartják. Ennek az eljárásnak a célja a biztonság fenntartása az európai légiközlekedésben. A földi kiszolgálást végző érintett szolgáltató és a saját kiszolgálást végző repülőtér-használó költségére ismétlődő képzés rendelhető. [Mód. 334]

(2)   A földi kiszolgálással foglalkozó minden alkalmazottnak legalább kétnapos,
  rendszeresen részt kell vennie egy elméleti és gyakorlati alapképzésen
  ,
  valamint
  az alkalmazott feladataihoz kapcsolódó képzésen kell részt vennie.
  A tagállami illetékes hatóságok az érintett repülőtér-üzemeltetőkkel és szociális partnerekkel együttműködésben határozzák meg e repülőtér-specifikus képzések részleteit, gyakoriságát és minimális időtartamát. A gyakorlati és elméleti vizsga a releváns képességek és ismeretek elsajátítását igazolja. A képzések költségeit teljes mértékben a munkáltatók állják.
  Minden alkalmazottnak részt kell vennie a megfelelő képzésben
  az
  új munkakörbe kerüléskor

  kerülést megelőzően
  vagy
  a kiosztott
  új feladatok kiosztása esetében

  megkezdésekor
  . [Mód. 335]

(3)   
  A vizsgák és képzések konkrét tartalmát, valamint megfelelő lebonyolítását uniós szinten összehangolják, és a tagállamok illetékes hatóságai szabályozzák és ellenőrzik.
  Amennyiben a szóban forgó földi kiszolgálási tevékenység tekintetében jelentőséggel bír, a képzésnek
  és a vizsgáknak
  legalább a következőkre kell kiterjedniük: [Mód. 336]

| a) | biztonság, beleértve a biztonsági ellenőrzést, műveleti biztonságot, biztonsági berendezéseket és biztonsági fenyegetések kezelését; |
| --- | --- |

a)

biztonság, beleértve a biztonsági ellenőrzést, műveleti biztonságot, biztonsági berendezéseket és biztonsági fenyegetések kezelését;

| b) | veszélyes áruk; |
| --- | --- |

b)

veszélyes áruk;

| c) | indulási oldali biztonság, beleértve a biztonságelméletet, biztonsági rendelkezéseket veszélyeket, emberi tényezőket, légi jelöléseket és jelzéseket, vészhelyzeteket, idegen tárgyak okozta sérülések (FOD) megelőzését, személyvédelmet, baleseteket-repülési eseményeket-veszélyes helyzeteket, valamint a légi biztonsági felügyeletet; |
| --- | --- |

c)

indulási oldali biztonság, beleértve a biztonságelméletet, biztonsági rendelkezéseket veszélyeket, emberi tényezőket, légi jelöléseket és jelzéseket, vészhelyzeteket, idegen tárgyak okozta sérülések (FOD) megelőzését, személyvédelmet, baleseteket-repülési eseményeket-veszélyes helyzeteket, valamint a légi biztonsági felügyeletet;

| d) | indulási oldali járművezető-képzés, ideértve az általános feladatokat és eljárásokat (eljárások rossz látási viszonyok esetén), járműfelszereléseket, repülőtéri szabályokat, és a forgalmi és a manőverezési területek elrendezését; |
| --- | --- |

d)

indulási oldali járművezető-képzés, ideértve az általános feladatokat és eljárásokat (eljárások rossz látási viszonyok esetén), járműfelszereléseket, repülőtéri szabályokat, és a forgalmi és a manőverezési területek elrendezését;

| e) | földi biztosító berendezések (GSE) működtetése és kezelése, beleértve a GSE-karbantartást és GSE-üzemeltetést; |
| --- | --- |

e)

földi biztosító berendezések (GSE) működtetése és kezelése, beleértve a GSE-karbantartást és GSE-üzemeltetést;

| f) | terhelés elosztása, beleértve az általános súly- és egyensúlyeloszlási ismereteket és tudatosságot, a légi jármű strukturális terhelhetőségének korlátait, szállítóeszközöket, ömlesztett szállítmány rakodását, rakománylapokat, egyensúlytáblák/-ábrákat, rakodási utasítási jelentést, rakodási üzeneteket, valamint veszélyes áruk rakodásának ellenőrzését; |
| --- | --- |

f)

terhelés elosztása, beleértve az általános súly- és egyensúlyeloszlási ismereteket és tudatosságot, a légi jármű strukturális terhelhetőségének korlátait, szállítóeszközöket, ömlesztett szállítmány rakodását, rakománylapokat, egyensúlytáblák/-ábrákat, rakodási utasítási jelentést, rakodási üzeneteket, valamint veszélyes áruk rakodásának ellenőrzését;

| g) | gyakorlati utaskezelési képzés
  kiemelt figyelmet fordítva a különleges igényekkel rendelkező
  ,
  elsősorban a mozgáskorlátozott vagy fogyatékkal élő utasokra,
  beleértve az utasbeszállító rámpára és utasoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó képzést a 261/2004/EK és a 1107/2006/EK rendelet szerint; [Mód. 337] |
| --- | --- |

g)

gyakorlati utaskezelési képzés
  kiemelt figyelmet fordítva a különleges igényekkel rendelkező
  ,
  elsősorban a mozgáskorlátozott vagy fogyatékkal élő utasokra,
  beleértve az utasbeszállító rámpára és utasoknak történő segítségnyújtásra vonatkozó képzést a 261/2004/EK és a 1107/2006/EK rendelet szerint; [Mód. 337]

| h) | poggyászkezelési gyakorlati képzés; |
| --- | --- |

h)

poggyászkezelési gyakorlati képzés;

| i) | légijármű-kezelési és rakodási képzés; |
| --- | --- |

i)

légijármű-kezelési és rakodási képzés;

| j) | légi jármű földi mozgása, beleértve a földi helyváltoztatási műveleteket, berendezések üzemeltetését, berendezések légi járművekkel történő összekapcsolását és azok lekapcsolását, a légi jármű földi helyváltoztatására vonatkozó kézjeleket, a légi jármű beállítása, valamint a földi helyváltoztatás támogatása; |
| --- | --- |

j)

légi jármű földi mozgása, beleértve a földi helyváltoztatási műveleteket, berendezések üzemeltetését, berendezések légi járművekkel történő összekapcsolását és azok lekapcsolását, a légi jármű földi helyváltoztatására vonatkozó kézjeleket, a légi jármű beállítása, valamint a földi helyváltoztatás támogatása;

| k) | áruk és postai küldemények kezelése, beleértve az árukereskedelemben érvényes tilalmakat és korlátozásokat; |
| --- | --- |

k)

áruk és postai küldemények kezelése, beleértve az árukereskedelemben érvényes tilalmakat és korlátozásokat;

| l) | a légi jármű fordulásának összehangolására vonatkozó képzés; |
| --- | --- |

l)

a légi jármű fordulásának összehangolására vonatkozó képzés;

| m) | környezetvédelem, beleértve a kiömlött és kiengedett anyagok, valamint a hulladék kezelését; |
| --- | --- |

m)

környezetvédelem, beleértve a kiömlött és kiengedett anyagok, valamint a hulladék kezelését;

| n) | vészhelyzeti intézkedések,
  elsősegélynyújtás
  és vészhelyzetek kezelése; [Mód. 338] |
| --- | --- |

n)

vészhelyzeti intézkedések,
  elsősegélynyújtás
  és vészhelyzetek kezelése; [Mód. 338]

| o) | jelentési rendszerek; |
| --- | --- |

o)

jelentési rendszerek;

| p) | minőségellenőrzés kiszervezése; |
| --- | --- |

p)

minőségellenőrzés kiszervezése;

| pa) | a földi kiszolgálásban dolgozó munkavállalókat fenyegető, foglalkozásra jellemző egészségügyi veszélyekkel szembeni védőintézkedések. [Mód. 339] |
| --- | --- |

pa)

a földi kiszolgálásban dolgozó munkavállalókat fenyegető, foglalkozásra jellemző egészségügyi veszélyekkel szembeni védőintézkedések. [Mód. 339]

(4)   Minden földi kiszolgáló és saját kiszolgálást végző repülőtér-használó évente beszámol a képzési kötelezettség teljesítéséről a repülőtér irányító testületének.

35. cikk

Alvállalkozók igénybevétele

(1)   A földi kiszolgálók a (3) és (4) bekezdés sérelme nélkül vehetnek igénybe alvállalkozót.
  A 34. és a 40. cikk azonos mértékben alkalmazandó az alvállalkozókra is. [Mód. 340]

(2)   A saját kiszolgálást végző repülőtér-használók csak akkor vehetnek igénybe alvállalkozót, ha vis maior miatt ideiglenesen képtelenek a saját kiszolgálásra.
  [Mód. 341]

(3)   Az alvállalkozók a földi kiszolgálást alvállalkozásba nem adhatják.

(4)   A 11. cikk (1) bekezdésében említett földi kiszolgáló nem vehet igénybe alvállalkozót a földi kiszolgáláshoz, kivéve, ha arra vis maior következtében ideiglenesen képtelen.

(5)   Az egy vagy több

  A valamely szolgáltatási kategória esetében
  alvállalkozót igénybe vevő földi kiszolgálók vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használók biztosítják, hogy az alvállalkozók megfelelnek

  alvállalkozó megfelel
  a földi kiszolgálók e rendelet szerinti kötelezettségeinek. [Mód. 342]

(5a)
     
  Alvállalkozóként csak olyan vállalkozót lehet igénybe venni, aki igazolta képesítését és megbízhatóságát. [Mód. 343]

(5b)
     
  Az egy vagy több alvállalkozót igénybe vevő földi kiszolgálók vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használók pénzügyi felelősséget viselnek az alvállalkozó tevékenységéért. [Mód. 344]

(5c)
     
  Az ajánlatkérő korlátozhatja az alvállalkozók számát, amennyiben erre helyszűke, illetve kapacitásbeli okok miatt szükség van. [Mód. 345]

(6)   Az egy vagy több

  A valamely szolgáltatási kategória esetében
  alvállalkozót igénybe vevő minden földi kiszolgáló vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó tájékoztatja a repülőtér irányító testületét az érintett alvállalkozók

  alvállalkozó
  nevéről és tevékenységéről. [Mód. 346]

(7)   Amennyiben a földi kiszolgáló a 7. cikk szerinti kiválasztási eljárás keretében történő földi kiszolgálásra kér jóváhagyást, meg kell adnia az igénybe venni kívánt alvállalkozók számát, tevékenységét és nevét.

VII. fejezet

Nemzetközi kapcsolatok

36. cikk

Kapcsolatok harmadik országokkal

(1)   
  Az (1) bekezdés értelmében tagállam az uniós jognak megfelelően teljes egészében vagy részben felfüggesztheti az adott harmadik ország földi kiszolgálóira és repülőtér-használóira vonatkozóan az rendeletből származó kötelezettségeket. [Mód. 348]
  A Bizottság az

  Az
  Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak sérelme nélkül
  , ha
  a
  gyakorlat azt mutatja
  , 43. cikk
  (3) bekezdése szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban dönthet úgy, hogy valamely tagállamnak vagy tagállamoknak intézkedést kell tennie – beleértve a területén a földi kiszolgálás piaca adott harmadik országbeli földi kiszolgálók vagy
  a
  saját kiszolgálást folytatók általi elérhetőségének teljes vagy részleges felfüggesztését – abból a célból, hogy orvoslást nyerjen az érintett harmadik országban érvényesülő, hátrányosan megkülönböztető bánásmód, minden olyan esetben, ha a

  kiszolgálási piacra jutása terén egy
  harmadik ország a földi kiszolgálási vagy saját kiszolgálási piachoz való hozzáférés tekintetében: [Mód. 347]

| a) | a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat repülőterein jogilag vagy ténylegesen nem kezeli azonos módon az e harmadik országból származó földi kiszolgálókkal és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókkal; vagy |
| --- | --- |

a)

a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat repülőterein jogilag vagy ténylegesen nem kezeli azonos módon az e harmadik országból származó földi kiszolgálókkal és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókkal; vagy

| b) | a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat jogilag vagy ténylegesen kedvezőtlen elbánásban részesíti, mint saját földi kiszolgálóit és saját kiszolgálást végző repülőtér-használóit; vagy |
| --- | --- |

b)

a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat jogilag vagy ténylegesen kedvezőtlen elbánásban részesíti, mint saját földi kiszolgálóit és saját kiszolgálást végző repülőtér-használóit; vagy

| c) | egyéb harmadik országból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat kedvezőbb bánásmódban részesít, mint a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat; |
| --- | --- |

c)

egyéb harmadik országból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat kedvezőbb bánásmódban részesít, mint a valamely tagállamból származó földi kiszolgálókat és saját kiszolgálást végző repülőtér-használókat;

(2)   A harmadik országbeli földi kiszolgáló vagy saját kiszolgálást végző repülőtér-használó az adott harmadik ország jogszabályainak megfelelően létrejött, az adott harmadik országban székhellyel, központi ügyintézési hellyel vagy tevékenységvégzési központtal rendelkező jogi személy vagy természetes személy.

(3)   Az Unió és/vagy a tagállamok biztosítják, hogy a harmadik országok piacának elérésére vonatkozó jogok tekintetében ne legyen megkülönböztetés a harmadik feleknek földi kiszolgálást végző uniós repülőtér-használók és más uniós földi kiszolgálók között.

VIII. fejezet

Beszámolási és ellenőrzési kötelezettségek

37. cikk

A tagállamok beszámolási kötelezettségei

(1)   A tagállamok minden év július 1-jéig megküldik a Bizottságnak azon repülőterek jegyzékét, melyeken a földi kiszolgálási piachoz való hozzáférés tekintetében legalább egy, a 6. cikk (2) bekezdésében vagy 14. cikkében megállapított korlátozás érvényesül.

(2)   A tagállamok minden év július 1-jéig megküldik a Bizottságnak azon földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók jegyzékét, amelyeket a tagállam a IV. fejezetnek megfelelően jóváhagyott.

38. cikk

A repülőterek jegyzékének közzététele

A Bizottság minden év végéig az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzéteszi a következő információkat:

| a) | azon uniós repülőterek jegyzéke, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább ötmillió utas vagy 100 000 tonna áru volt; |
| --- | --- |

a)

azon uniós repülőterek jegyzéke, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább ötmillió utas vagy 100 000 tonna áru volt;

| b) | azon uniós repülőterek jegyzéke, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt; |
| --- | --- |

b)

azon uniós repülőterek jegyzéke, melyek éves forgalma legalább az előző legalább három éven át legalább kétmillió utas vagy 50 000 tonna áru volt;

| c) | a kereskedelmi forgalmat lebonyolító egyéb repülőterek jegyzéke; |
| --- | --- |

c)

a kereskedelmi forgalmat lebonyolító egyéb repülőterek jegyzéke;

| d) | a 6. cikk (2) bekezdése vagy a 14. cikk értelmében korlátozás alá eső repülőterek jegyzéke; |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk (2) bekezdése vagy a 14. cikk értelmében korlátozás alá eső repülőterek jegyzéke;

| e) | a IV. fejezetnek megfelelően jóváhagyott földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók jegyzéke. |
| --- | --- |

e)

a IV. fejezetnek megfelelően jóváhagyott földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók jegyzéke.

39. cikk

Értékelés és tájékoztató jelentés

(1)   A Bizottság e rendelet alkalmazásának időpontja után legkésőbb öt

  három
  évvel jelentést nyújt be az Európai Parlament és a Tanács részére e rendelet alkalmazásáról. A jelentésben különösen a földi kiszolgálás minőségére, valamint a foglalkoztatási és munkakörülményekre gyakorolt jelentős hatásokat kell értékelni. A jelentés tartalmazza a következő lényegi mutatócsoportokat

  mutatókat
  és feltételeket a repülőterek
  mintája vonatkozásában

  vizsgálja
  : [Mód. 349]

| a) | az uniós repülőtereken a földi kiszolgálók átlagos száma a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az uniós repülőtereken a földi kiszolgálók átlagos száma a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában;

| b) | az uniós repülőtereken a saját kiszolgálást végzők átlagos száma a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

az uniós repülőtereken a saját kiszolgálást végzők átlagos száma a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában;

| c) | azon repülőterek száma, melyeken a földi kiszolgálók száma korlátozott és a korlátozás(ok) értéke; |
| --- | --- |

c)

azon repülőterek száma, melyeken a földi kiszolgálók száma korlátozott és a korlátozás(ok) értéke;

| d) | a tagállamban jóváhagyott és más tagállamban működő vállalatok száma; |
| --- | --- |

d)

a tagállamban jóváhagyott és más tagállamban működő vállalatok száma;

| e) | az érdekeltek véleménye a jóváhagyási rendszerről (jóváhagyási feltételek, végrehajtási kérdések, ár,
  igazgatási eljárás
  stb.); [Mód. 350] |
| --- | --- |

e)

az érdekeltek véleménye a jóváhagyási rendszerről (jóváhagyási feltételek, végrehajtási kérdések, ár,
  igazgatási eljárás
  stb.); [Mód. 350]

| f) | az Unióban működő földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók száma (összesen); |
| --- | --- |

f)

az Unióban működő földi kiszolgálók és saját kiszolgálást végző repülőtér-használók száma (összesen);

| g) | az egyes repülőterek központi infrastruktúrájának ára és irányítási rendszere; |
| --- | --- |

g)

az egyes repülőterek központi infrastruktúrájának ára és irányítási rendszere;

| h) | a repülőtér irányító testületének piaci részesedése az egyes repülőterek földi kiszolgálásában, a szolgáltatások 11 kategóriájára; |
| --- | --- |

h)

a repülőtér irányító testületének piaci részesedése az egyes repülőterek földi kiszolgálásában, a szolgáltatások 11 kategóriájára;

| i) | az uniós repülőtereken harmadik feleknek kiszolgálást piaci részesedése a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában; |
| --- | --- |

i)

az uniós repülőtereken harmadik feleknek kiszolgálást piaci részesedése a szolgáltatások 11 kategóriája vonatkozásában;

| j) | a földi kiszolgálást érintő biztonsági balesetek
  és események
  ; [Mód. 351] |
| --- | --- |

j)

a földi kiszolgálást érintő biztonsági balesetek
  és események
  ; [Mód. 351]

| k) | az érdekeltek véleménye a repülőtéri földi kiszolgálásról a személyzet kompetenciája, a környezet, a biztonság és a tevékenységek koordinációja vonatkozásában (együttes repülőtéri döntéshozatal, vészhelyzeti intézkedések, képzés repülőtéri összefüggésben, alvállalkozók igénybe vétele); |
| --- | --- |

k)

az érdekeltek véleménye a repülőtéri földi kiszolgálásról a személyzet kompetenciája, a környezet, a biztonság és a tevékenységek koordinációja vonatkozásában (együttes repülőtéri döntéshozatal, vészhelyzeti intézkedések, képzés repülőtéri összefüggésben, alvállalkozók igénybe vétele);

| l) | földi kiszolgálást végző vállalkozásokra vonatkozó minőségi minimum-előírások

  az Európai Unió összes repülőterén az I. mellékletben felsorolt tizenegy szolgáltatási kategóriára
  ;
  a földi kiszolgálás miatt késések és a minőségre vonatkozó minimum-előírások közötti összefüggés; [Mód. 352] |
| --- | --- |

l)

földi kiszolgálást végző vállalkozásokra vonatkozó minőségi minimum-előírások

  az Európai Unió összes repülőterén az I. mellékletben felsorolt tizenegy szolgáltatási kategóriára
  ;
  a földi kiszolgálás miatt késések és a minőségre vonatkozó minimum-előírások közötti összefüggés; [Mód. 352]

| m) | a képzés jellemzői

  képzések és továbbképzések helyzete, tekintettel a 34. cikk (3) bekezdésének a)–pa) pontjában felsorolt területekre
  ;
  a földi kiszolgálás miatti késések és a képzések és továbbképzések helyzete közötti összefüggés vizsgálata; [Mód. 353] |
| --- | --- |

m)

a képzés jellemzői

  képzések és továbbképzések helyzete, tekintettel a 34. cikk (3) bekezdésének a)–pa) pontjában felsorolt területekre
  ;
  a földi kiszolgálás miatti késések és a képzések és továbbképzések helyzete közötti összefüggés vizsgálata; [Mód. 353]

| n) | személyzet átvétele és annak hatása az alkalmazottak védelmére
  , különösen az átvett személyzet létszáma, valamint azon alkalmazottak száma, akik önkéntesen elfogadták a leépítést, amennyiben a földi szolgáltató személyében változás történt
  ;
  a bérek alakulása átvett munkavállalók esetén, valamint az átvétellel összefüggésben munkaügyi bíróság elé vitt esetek száma; [Mód. 354] |
| --- | --- |

n)

személyzet átvétele és annak hatása az alkalmazottak védelmére
  , különösen az átvett személyzet létszáma, valamint azon alkalmazottak száma, akik önkéntesen elfogadták a leépítést, amennyiben a földi szolgáltató személyében változás történt
  ;
  a bérek alakulása átvett munkavállalók esetén, valamint az átvétellel összefüggésben munkaügyi bíróság elé vitt esetek száma; [Mód. 354]

| o) | a földi kiszolgáló ágazat foglalkoztatási és munkakörülményei
  , különösen a fizetések és bérek alakulása a kiszolgálási árak alakulásához képest, valamint az egész repülőtéri földi kiszolgálás, illetve a földi kiszolgálást végző egyes szolgáltatók termelékenységének alakulásához képest
  . [Mód. 355] |
| --- | --- |

o)

a földi kiszolgáló ágazat foglalkoztatási és munkakörülményei
  , különösen a fizetések és bérek alakulása a kiszolgálási árak alakulásához képest, valamint az egész repülőtéri földi kiszolgálás, illetve a földi kiszolgálást végző egyes szolgáltatók termelékenységének alakulásához képest
  . [Mód. 355]

(2)   A Bizottság és a tagállamok együttműködnek az (1) bekezdésben említett jelentéshez való információgyűjtésben.

(3)   A jelentés alapján a Bizottság úgy

  az Európai Parlamenttel szoros együttműködésben
  dönthet
  arról
  , hogy e rendelet felülvizsgálatra szorul

  szorul-e
  . [Mód. 356]

IX. fejezet

Szociális védelem

40. cikk

Szociális védelem

E rendelet alkalmazásának sérelme nélkül

  A tagállamoknak jogszerűen biztosítaniuk kell, hogy a harmadik feleknek történő földi kiszolgálást vagy saját kiszolgálást végző vállalatok alkalmazottai – az alvállalkozói
  és a közösségi jog egyéb rendelkezéseinek tiszteletben tartásával a tagállamok megtehetik a szükséges intézkedéseket a munkavállalók jogai védelmének biztosítása érdekében.
  szolgáltatási szerződések esetében is –megfelelő szintű szociális védelemben részesüljenek, és tisztességes munkafeltételek mellett dolgozzanak
  .
  Amennyiben valamely tagállam illetékes hatóságai megállapítják, hogy egy adott reptéren nem teljesülnek az előírt követelmények, az érintett szolgáltatók vagy a saját kiszolgálást végző vállalatok akkreditációját felfüggesztik, visszavonják vagy visszatartják mindaddig, amíg újra el nem érik a megfelelő követelményszintet. [Mód. 361]

X. fejezet

Határozatok vagy egyedi intézkedések elleni fellebbezés

41. cikk

Fellebbezési jog

(1)   A tagállamok vagy adott esetben a repülőterek irányító testületei biztosítják, hogy a jogos érdekkel rendelkező minden fél jogosult legyen fellebbezésre a 6. cikk (2) bekezdése, a 7–10. cikk, a 13., a 23., a 24., a 27., a 28., a 31. vagy a 32. cikk értelmében hozott határozatok vagy egyedi intézkedések ellen.

(2)   A fellebbezést nemzeti bíróság vagy egyéb, a szóban forgó repülőtér irányító testületétől vagy adott esetben a repülőteret ellenőrző hatóságtól független hatósághoz lehet benyújtani. Amennyiben a rendelet így rendelkezik, a fellebbezést a független felügyeleti hatósághoz kell benyújtani.

XI. fejezet

A végrehajtási és felhatalmazáson alapuló hatáskörökre vonatkozó rendelkezések

42. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételek szerint felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A 22., 32. és 33. cikkben említett felhatalmazás e rendelet hatálybalépésének időpontjától határozatlan időre szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács a 22., 32. és 33. cikkben említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. Nem érinti a már hatályos felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 22., a 32. és a 33. cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik.

43. cikk

A bizottság eljárása

(1)   A Bizottságot a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottság segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni. Amikor a bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. Amikor a bizottság szakvéleményét írásbeli eljárás keretében kell megkérni, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a szakvélemény benyújtásához rendelkezésre álló határidőn belül a bizottság elnöke így dönt, vagy a bizottsági tagok többsége ezt kéri.

XII. fejezet

Záró rendelkezések

44. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 96/67/EK irányelv e rendelet alkalmazásának napjától kezdődően hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozást az e rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

45. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A rendelet alkalmazási időpontja előtt a 96/67/EK irányelv 11. cikkének megfelelően kiválasztott szolgáltatók jóváhagyása továbbra is fennmarad a 96/67/EK irányelvben megállapított feltételekkel az eredetileg tervezett kiválasztási időszak lejáratáig.

(2)   Azokon repülőtereken, amelyek a 96/67/EK irányelv 6. cikkének (2) bekezdése szerint szolgáltatási kategóriánként csak két szolgáltatót választottak ki, és e rendelet 6. cikkének (2) bekezdése szerint a szolgáltatók legkisebb száma három, meg kell szervezni az e rendelet 7 – 13. cikke szerinti kiválasztási eljárást a harmadik szolgáltató kiválasztására, hogy az e rendelet alkalmazásától számított legkésőbb egy

  három
  éven belül megkezdhesse a működést.

(3)   A 96/67/EK irányelv 14. cikkének megfelelően kiadott jóváhagyásuk lejáratukig, de legfeljebb e rendelet alkalmazásától számított két évig érvényben maradnak.

(4)   Amennyiben valamely vállalkozásnak e rendelet szerint adnak jóváhagyást, két hónapon belül kérnie kell a 96/67/EK irányelv 14. cikke szerint kiadott jóváhagyások törlését. Ha azonban a 96/67/EK irányelv 14. cikke szerint kiadott jóváhagyás az e rendeletnek megfelelő, új jóváhagyás kiadását követő két hónapon belül lejár, a vállalkozásnak nem kell kérnie a jóváhagyás törlését.

(5)   E rendelet 26. cikke nem vonatkozik a 96/67/EK irányelv 14. cikkének megfelelően kiadott jóváhagyásokra.

46. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet ... (14)-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ....

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 181., 2012.6.21., 173. o.

1

(2)  HL C 277., 2012.9.13., 111. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2013. április 16-i álláspontja.

3

(4)  HL L 272., 1996.10.25., 36. o.

4

(5)  COM(2011)0144.

5

(6)  HL L 82., 2001. 3.22., 16. o.

6

(7)  

  HL L 204., 2006.7.26., 1. o.

7

HL L 204., 2006.7.26., 1. o.

(8)  

  HL L 42., 2002.2.13., 1. o.

8

HL L 42., 2002.2.13., 1. o.

(9)  

  HL L 225., 1998.8.12., 27. o.

9

HL L 225., 1998.8.12., 27. o.

(10)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

10

(11)  HL L 70., 2009.3.14., 11. o.

11

(12)  

  HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

12

HL L 79., 2008.3.19., 1. o.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. február 11-i 261/2004/EK rendelete a visszautasított beszállás és légijáratok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.).

13

(14)  a kihirdetését követő tizennyolc

  az elfogadást követő 36
  hónappal. [Mód. 357]

14

a kihirdetését követő tizennyolc

az elfogadást követő 36

[Mód. 357]

I. MELLÉKLET

A FÖLDI KISZOLGÁLÁS KÖRÉBE TARTOZÓ SZOLGÁLTATÁSOK KATEGÓRIÁINAK JEGYZÉKE

| 1. | A földi adminisztráció és felügyelet körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

1.

A földi adminisztráció és felügyelet körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 1.1. | képviselet és kapcsolattartás a helyi hatóságokkal vagy egyéb személyekkel, kifizetések a repülőtér-használó nevében és irodahelyiség biztosítása annak képviselői részére; |
| --- | --- |

1.1.

képviselet és kapcsolattartás a helyi hatóságokkal vagy egyéb személyekkel, kifizetések a repülőtér-használó nevében és irodahelyiség biztosítása annak képviselői részére;

| 1.2. | rakodás irányítása, kézbesítés és távközlés; |
| --- | --- |

1.2.

rakodás irányítása, kézbesítés és távközlés;

| 1.3. | egységrakomány-eszközök kezelése, raktározása és adminisztrációja; |
| --- | --- |

1.3.

egységrakomány-eszközök kezelése, raktározása és adminisztrációja;

| 1.4. | minden egyéb felügyeleti szolgáltatás a repülés előtt, alatt vagy után, valamint a repülőtér-használó által kért minden egyéb adminisztratív szolgáltatás. |
| --- | --- |

1.4.

minden egyéb felügyeleti szolgáltatás a repülés előtt, alatt vagy után, valamint a repülőtér-használó által kért minden egyéb adminisztratív szolgáltatás.

| 2. | Az utaskezelés az érkező, induló, transzfer- vagy tranzitutasok számára nyújtott bármiféle tájékoztatásból és segítségnyújtásból áll, beleértve az utasjogokról szóló irányadó uniós jogszabály keretében nyújtott tájékoztatást
  és segítséget
  , a jegyek és úti okmányok ellenőrzését, a poggyászfelvételt
  , annak megállapítását – például elektronikus ellenőrzés útján –, hogy a poggyász az érintett utashoz tartozik-e,
  és a poggyászok továbbítását a válogató területére. [Mód. 358] |
| --- | --- |

2.

Az utaskezelés az érkező, induló, transzfer- vagy tranzitutasok számára nyújtott bármiféle tájékoztatásból és segítségnyújtásból áll, beleértve az utasjogokról szóló irányadó uniós jogszabály keretében nyújtott tájékoztatást
  és segítséget
  , a jegyek és úti okmányok ellenőrzését, a poggyászfelvételt
  , annak megállapítását – például elektronikus ellenőrzés útján –, hogy a poggyász az érintett utashoz tartozik-e,
  és a poggyászok továbbítását a válogató területére. [Mód. 358]

| 3. | A poggyászkezelés tartalmazza a válogatóban a poggyászok kezelését, válogatását, előkészítését az indulásra, a poggyászoknak a repülőgép és a válogató közötti szállítására szolgáló járműre történő fel- és lerakodását, valamint a poggyászok továbbítását a válogatóból a poggyászkiadóba. |
| --- | --- |

3.

A poggyászkezelés tartalmazza a válogatóban a poggyászok kezelését, válogatását, előkészítését az indulásra, a poggyászoknak a repülőgép és a válogató közötti szállítására szolgáló járműre történő fel- és lerakodását, valamint a poggyászok továbbítását a válogatóból a poggyászkiadóba.

| 4. | Az áru- és postai küldemények kezelése körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

4.

Az áru- és postai küldemények kezelése körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 4.1. | áru esetén: az export-, transzfer- és importáru fizikai kezelése, a kapcsolódó okmányok kezelése, vámeljárás és a felek megállapodása szerinti, illetve a körülmények alapján szükséges biztonsági eljárások lebonyolítása; |
| --- | --- |

4.1.

áru esetén: az export-, transzfer- és importáru fizikai kezelése, a kapcsolódó okmányok kezelése, vámeljárás és a felek megállapodása szerinti, illetve a körülmények alapján szükséges biztonsági eljárások lebonyolítása;

| 4.2. | postai küldemények esetén: a kimenő és bejövő postai küldemények fizikai kezelése, a kapcsolódó okmányok kezelése, vámeljárás és a felek megállapodása szerinti, illetve a körülmények alapján szükséges biztonsági eljárások lebonyolítása. |
| --- | --- |

4.2.

postai küldemények esetén: a kimenő és bejövő postai küldemények fizikai kezelése, a kapcsolódó okmányok kezelése, vámeljárás és a felek megállapodása szerinti, illetve a körülmények alapján szükséges biztonsági eljárások lebonyolítása.

| 5. | Az előtéri kiszolgáláa az alábbi alkategóriákra tagolódik: |
| --- | --- |

5.

Az előtéri kiszolgáláa az alábbi alkategóriákra tagolódik:

| 5.1. | a repülőgép földi beállítása induláskor és érkezéskor; |
| --- | --- |

5.1.

a repülőgép földi beállítása induláskor és érkezéskor;

| 5.2. | a repülőgép rakodásának segítése és a megfelelő berendezések biztosítása; |
| --- | --- |

5.2.

a repülőgép rakodásának segítése és a megfelelő berendezések biztosítása;

| 5.3. | kommunikáció a repülőgép és az indulási oldal szolgáltatója között; |
| --- | --- |

5.3.

kommunikáció a repülőgép és az indulási oldal szolgáltatója között;

| 5.4. | a repülőgép be- és kirakodása, beleértve a megfelelő eszközök biztosítását és kezelését, a legénység és az utasok szállítása a repülőgép és a terminál között, és a poggyászok szállítása a repülőgép és a terminál között
  , valamint a mozgáskorlátozott személyek kerekes székeinek vagy egyéb, mozgást segítő berendezéseinek és eszközeinek be- és kirakodása
  ; [Mód. 359] |
| --- | --- |

5.4.

a repülőgép be- és kirakodása, beleértve a megfelelő eszközök biztosítását és kezelését, a legénység és az utasok szállítása a repülőgép és a terminál között, és a poggyászok szállítása a repülőgép és a terminál között
  , valamint a mozgáskorlátozott személyek kerekes székeinek vagy egyéb, mozgást segítő berendezéseinek és eszközeinek be- és kirakodása
  ; [Mód. 359]

| 5.5. | a hajtóművek indításához szükséges megfelelő berendezések biztosítása és kezelése; |
| --- | --- |

5.5.

a hajtóművek indításához szükséges megfelelő berendezések biztosítása és kezelése;

| 5.6. | a repülőgép mozgatása érkezéskor és induláskor, valamint a megfelelő gépek biztosítása és kezelése; |
| --- | --- |

5.6.

a repülőgép mozgatása érkezéskor és induláskor, valamint a megfelelő gépek biztosítása és kezelése;

| 5.7. | ételek és italok szállítása, repülőgépre történő felrakása, illetve azok lerakodása a repülőgépről. |
| --- | --- |

5.7.

ételek és italok szállítása, repülőgépre történő felrakása, illetve azok lerakodása a repülőgépről.

| 6. | A légi jármű kiszolgálása körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

6.

A légi jármű kiszolgálása körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 6.1. | a légi jármű külső és belső tisztítása, valamint a mellékhelyiséggel és vízellátással kapcsolatos szolgáltatások; |
| --- | --- |

6.1.

a légi jármű külső és belső tisztítása, valamint a mellékhelyiséggel és vízellátással kapcsolatos szolgáltatások;

| 6.2. | a kabin hűtése és melegítése, a hó és jég eltávolítása, a üzemanyag- és kenőanyag-kezelés jégtelenítése; |
| --- | --- |

6.2.

a kabin hűtése és melegítése, a hó és jég eltávolítása, a üzemanyag- és kenőanyag-kezelés jégtelenítése;

| 6.3. | a kabin átrendezése a megfelelő berendezési tárgyakkal, valamint ezek tárolása. |
| --- | --- |

6.3.

a kabin átrendezése a megfelelő berendezési tárgyakkal, valamint ezek tárolása.

| 7. | Az üzemanyag- és kenőanyag-kezelés körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

7.

Az üzemanyag- és kenőanyag-kezelés körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 7.1. | az üzemanyagtöltés és -leeresztés szervezése és elvégzése, beleértve az üzemanyag tárolását (a repülőtér mellett is) és az üzemanyag-szállítmányok minőségének és mennyiségének ellenőrzését; |
| --- | --- |

7.1.

az üzemanyagtöltés és -leeresztés szervezése és elvégzése, beleértve az üzemanyag tárolását (a repülőtér mellett is) és az üzemanyag-szállítmányok minőségének és mennyiségének ellenőrzését;

| 7.2. | a kenőanyag és egyéb folyadékok utántöltése. |
| --- | --- |

7.2.

a kenőanyag és egyéb folyadékok utántöltése.

| 8. | A légi jármű karbantartása az alábbi alkategóriákra tagolódik: |
| --- | --- |

8.

A légi jármű karbantartása az alábbi alkategóriákra tagolódik:

| 8.1. | az indulást megelőző rutinműveletek; |
| --- | --- |

8.1.

az indulást megelőző rutinműveletek;

| 8.2. | a repülőtér-használó által kért nem rutinjellegű műveletek; |
| --- | --- |

8.2.

a repülőtér-használó által kért nem rutinjellegű műveletek;

| 8.3. | pótalkatrészek és megfelelő eszközök biztosítása és kezelése; |
| --- | --- |

8.3.

pótalkatrészek és megfelelő eszközök biztosítása és kezelése;

| 8.4. | megfelelő parkolóterület és/vagy hangár igénylése és lefoglalása. |
| --- | --- |

8.4.

megfelelő parkolóterület és/vagy hangár igénylése és lefoglalása.

| 9. | A repülőüzemi szolgáltatások és a személyzet adminisztrálása körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

9.

A repülőüzemi szolgáltatások és a személyzet adminisztrálása körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 9.1. | a járat előkészítése az indulási repülőtéren vagy bármely más helyen; |
| --- | --- |

9.1.

a járat előkészítése az indulási repülőtéren vagy bármely más helyen;

| 9.2. | repülés közbeni támogatás, beleértve szükség esetén az átirányítást; |
| --- | --- |

9.2.

repülés közbeni támogatás, beleértve szükség esetén az átirányítást;

| 9.3. | repülés utáni tevékenységek; |
| --- | --- |

9.3.

repülés utáni tevékenységek;

| 9.4. | a személyzet adminisztrálása. |
| --- | --- |

9.4.

a személyzet adminisztrálása.

| 10. | A földi szállítás az alábbi alkategóriákra tagolódik: |
| --- | --- |

10.

A földi szállítás az alábbi alkategóriákra tagolódik:

| 10.1. | a legénység, utasok, poggyászok, áruk és postai küldemények adott repülőtér különböző termináljai közötti szállításának megszervezése és lebonyolítása, kivéve a szállítást a repülőgép és az adott repülőtér területén lévő bármely pont között; |
| --- | --- |

10.1.

a legénység, utasok, poggyászok, áruk és postai küldemények adott repülőtér különböző termináljai közötti szállításának megszervezése és lebonyolítása, kivéve a szállítást a repülőgép és az adott repülőtér területén lévő bármely pont között;

| 10.2. | a repülőtér-használó által kért egyéb rendkívüli szállítás. |
| --- | --- |

10.2.

a repülőtér-használó által kért egyéb rendkívüli szállítás.

| 11. | A fedélzeti ellátás körébe az alábbi alkategóriák tartoznak: |
| --- | --- |

11.

A fedélzeti ellátás körébe az alábbi alkategóriák tartoznak:

| 11.1. | kapcsolattartás a szállítókkal és adminisztratív tevékenység; |
| --- | --- |

11.1.

kapcsolattartás a szállítókkal és adminisztratív tevékenység;

| 11.2. | az élelmiszer, az italok és az ezek elkészítéséhez szükséges eszközök tárolása; |
| --- | --- |

11.2.

az élelmiszer, az italok és az ezek elkészítéséhez szükséges eszközök tárolása;

| 11.3. | a fenti eszközök tisztítása; |
| --- | --- |

11.3.

a fenti eszközök tisztítása;

| 11.4. | eszközök, bárkészlet és élelmiszerek előkészítése és szállítása. |
| --- | --- |

11.4.

eszközök, bárkészlet és élelmiszerek előkészítése és szállítása.

Ia. MELLÉKLET

A MINŐSÉGI MINIMUM-ELŐÍRÁSOK JEGYZÉKE

A repülőtér irányító testülete vagy a 32. cikkben említett egyéb testület által meghatározott minőségi minimum-előírások közé az alábbiak tartoznak:

| 1. | Az operatív tevékenységekre vonatkozó minőségi minimum-előírások:










  a) | utaskezelés:








  — | a poggyászfelvételi eljárás maximális várakozási ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az operatív tevékenységekre vonatkozó minőségi minimum-előírások:

a)

utaskezelés:

—

a poggyászfelvételi eljárás maximális várakozási ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| — | az utasok egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje; |
| --- | --- |

—

az utasok egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje;

| b) | poggyászkezelés:








  — | az első poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- | --- |

b)

poggyászkezelés:

—

az első poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| — | az utolsó poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- |

—

az utolsó poggyász kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| — | a poggyász egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- |

—

a poggyász egyik légi járműtől a másikig történő átszállításának maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| c) | áru- és postai küldemények kezelése:








  — | áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- | --- |

c)

áru- és postai küldemények kezelése:

—

áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| — | áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje egyik légi járműtől a másikig történő átszállítás esetén. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható; |
| --- | --- |

—

áru- és postai küldemények kézbesítésének maximális ideje egyik légi járműtől a másikig történő átszállítás esetén. A maximális várakozási idő az egész repülőtérre, vagy csak egy terminálra is meghatározható;

| d) | téli tevékenységek:








  — | a repülőgép jégtelenítésének maximális ideje; |
| --- | --- | --- |

d)

téli tevékenységek:

—

a repülőgép jégtelenítésének maximális ideje;

| — | a jegesedésgátló folyadék minimális mennyisége; |
| --- | --- |

—

a jegesedésgátló folyadék minimális mennyisége;

| e) | rámpák kezelése:








  — | az utasok beszállásának / a légi jármű elhagyásának maximális ideje; |
| --- | --- | --- |

e)

rámpák kezelése:

—

az utasok beszállásának / a légi jármű elhagyásának maximális ideje;

| f) | a rámpák megtisztítása az idegen tárgyakból álló törmelékektől. |
| --- | --- |

f)

a rámpák megtisztítása az idegen tárgyakból álló törmelékektől.

| 2. | A képzésre vonatkozó minőségi minimum-előírások:








  — | rendszeres részvétel a repülőtér irányító testülete által szervezett képzéseken a repülőtér szigorított biztonsági területein folytatott tevékenységek, a válságkezelés és a környezetvédelem területén. |
| --- | --- | --- |

2.

A képzésre vonatkozó minőségi minimum-előírások:

—

rendszeres részvétel a repülőtér irányító testülete által szervezett képzéseken a repülőtér szigorított biztonsági területein folytatott tevékenységek, a válságkezelés és a környezetvédelem területén.

| 3. | Minőségi minimum-előírások az utastájékoztatás és az utasoknak nyújtott segítség terén:








  — | valós idejű információ közzététele a csomagok kézbesítésének idejéről; |
| --- | --- | --- |

3.

Minőségi minimum-előírások az utastájékoztatás és az utasoknak nyújtott segítség terén:

—

valós idejű információ közzététele a csomagok kézbesítésének idejéről;

| — | valós idejű információ közzététele a késésekről és a törölt járatokról; |
| --- | --- |

—

valós idejű információ közzététele a késésekről és a törölt járatokról;

| — | a kapunál tájékoztatásra alkalmas személyzet minimális létszáma; |
| --- | --- |

—

a kapunál tájékoztatásra alkalmas személyzet minimális létszáma;

| — | a poggyász elvesztésével vagy panaszfelvétellel foglalkozó személyzet minimális létszáma. |
| --- | --- |

—

a poggyász elvesztésével vagy panaszfelvétellel foglalkozó személyzet minimális létszáma.

| 4. | Minőségi minimum-előírások a berendezésekkel kapcsolatban:








  — | az utasok/poggyászok/légi járművek kiszolgálásához szükséges járművek száma és hozzáférhetősége. |
| --- | --- | --- |

4.

Minőségi minimum-előírások a berendezésekkel kapcsolatban:

—

az utasok/poggyászok/légi járművek kiszolgálásához szükséges járművek száma és hozzáférhetősége.

| 5. | Az együttes repülőtéri döntéshozatali rendszerre vonatkozó minőségi minimum-előírások:








  — | a repülőtér együttes döntéshozatali rendszerben való részvétele. |
| --- | --- | --- |

5.

Az együttes repülőtéri döntéshozatali rendszerre vonatkozó minőségi minimum-előírások:

—

a repülőtér együttes döntéshozatali rendszerben való részvétele.

| 6. | A biztonságra vonatkozó minőségi minimum-előírások:








  — | a biztonsági irányítási rendszer megléte és annak a repülőtér által használt biztonsági rendszerrel való összehangolása; |
| --- | --- | --- |

6.

A biztonságra vonatkozó minőségi minimum-előírások:

—

a biztonsági irányítási rendszer megléte és annak a repülőtér által használt biztonsági rendszerrel való összehangolása;

| — | balesetek és váratlan események jelentése. |
| --- | --- |

—

balesetek és váratlan események jelentése.

| 7. | A védelemre vonatkozó minőségi minimum-előírások:








  — | védelemirányítási rendszer megléte a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1)

  megfelelően, és annak a repülőtér által használt védelemirányítási rendszerrel való összehangolása. |
| --- | --- | --- |

7.

A védelemre vonatkozó minőségi minimum-előírások:

—

védelemirányítási rendszer megléte a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól szóló, 2008. március 11-i 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (1)

  megfelelően, és annak a repülőtér által használt védelemirányítási rendszerrel való összehangolása.

| 8. | A készenléti tervre vonatkozó minőségi minimumkövetelmények:








  — | készenléti terv megléte (amely tartalmazza többek között a rendkívüli havazás esetét is) és annak a repülőtér által használt készenléti tervvel való összehangolása. |
| --- | --- | --- |

8.

A készenléti tervre vonatkozó minőségi minimumkövetelmények:

—

készenléti terv megléte (amely tartalmazza többek között a rendkívüli havazás esetét is) és annak a repülőtér által használt készenléti tervvel való összehangolása.

| 9. | Környezetvédelem:








  — | jelentés készítése a környezetre hatást gyakorló váratlan eseményekről (pl. szivárgás); |
| --- | --- | --- |

9.

Környezetvédelem:

—

jelentés készítése a környezetre hatást gyakorló váratlan eseményekről (pl. szivárgás);

| — | a használatban lévő járművek gázkibocsátása. |
| --- | --- |

—

a használatban lévő járművek gázkibocsátása.

---

(1)  

  HL L 97., 2008.4.9., 72. o.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/154

---

P7_TA(2013)0117

A Skagerrak területén érvényes technikai és ellenőrző intézkedések ***I

Az Európai Parlament 2013. április 16-i jogalkotási állásfoglalása a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0471), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0471),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0234/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. november 14-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0051/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság jelentésére (A7-0051/2013),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 87. o.

---

P7_TC1-COD(2012)0232

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2013. április 16-án került elfogadásra a Skagerrak területén érvényes egyes technikai és ellenőrző intézkedésekről, valamint a 850/98/EK és az 1342/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamentek számára való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (-1) | Mivel Skagerrak az egyetlen olyan, tagállamok és harmadik országok által határolt vízterület, amelyet nem szabályoz halászati megállapodás, hanem kvóták vannak érvényben és a harmadik országok az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettséget írtak elő, célszerű lenne Skagerrak területére érvényes technikai és ellenőrző intézkedésekre vonatkozó konkrét szabályok bevezetése, amelyek eltérnek az Unióban általánosan alkalmazandó szabályoktól. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Mivel Skagerrak az egyetlen olyan, tagállamok és harmadik országok által határolt vízterület, amelyet nem szabályoz halászati megállapodás, hanem kvóták vannak érvényben és a harmadik országok az összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettséget írtak elő, célszerű lenne Skagerrak területére érvényes technikai és ellenőrző intézkedésekre vonatkozó konkrét szabályok bevezetése, amelyek eltérnek az Unióban általánosan alkalmazandó szabályoktól. [Mód. 1]

| (1) | Az Európai Unió és Norvégia közötti, a 2012-es évre vonatkozó, 2011. december 2-án megtartott halászati konzultáció eredményeként a Skagerrakra vonatkozó bizonyos technikai és ellenőrző intézkedéseket helyénvaló módosítani a kiaknázási módszerek javítása és az uniós és norvég szabályok lehetőség szerinti összehangolása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió és Norvégia közötti, a 2012-es évre vonatkozó, 2011. december 2-án megtartott halászati konzultáció eredményeként a Skagerrakra vonatkozó bizonyos technikai és ellenőrző intézkedéseket helyénvaló módosítani a kiaknázási módszerek javítása és az uniós és norvég szabályok lehetőség szerinti összehangolása érdekében.

| (2) | Az Európai Unió és Norvégia közötti, 2012. június 28-án megtartott halászati konzultáció során meghatározták a Skagerrakra alkalmazandó közös technikai és ellenőrző intézkedéseket, a valamennyi fogás kirakodási kötelezettsége alá vonandó fajok jegyzékét, valamint az ütemtervet, amelynek alapján ezekre a fajokra fokozatosan ki kell terjeszteni a kirakodási kötelezettséget.
  Az érintett felekkel és a munkacsoporttal való konzultációt követően a Bizottságnak joga van fajokat törölni erről a jegyzékről. Addig nem lehet felvenni újabb fajokat a listára, amíg az intézkedések első értékelése el nem készült e rendelet hatálybalépését követően. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió és Norvégia közötti, 2012. június 28-án megtartott halászati konzultáció során meghatározták a Skagerrakra alkalmazandó közös technikai és ellenőrző intézkedéseket, a valamennyi fogás kirakodási kötelezettsége alá vonandó fajok jegyzékét, valamint az ütemtervet, amelynek alapján ezekre a fajokra fokozatosan ki kell terjeszteni a kirakodási kötelezettséget.
  Az érintett felekkel és a munkacsoporttal való konzultációt követően a Bizottságnak joga van fajokat törölni erről a jegyzékről. Addig nem lehet felvenni újabb fajokat a listára, amíg az intézkedések első értékelése el nem készült e rendelet hatálybalépését követően. [Mód. 2]

| (2a) | Ha a meglévő szabályok a jelenlegi kvótaév során módosulnának, az túl nagy terhet róna a halászati ágazatra. A módosításokat ezért a következő teljes kvótaév kezdetétől kell alkalmazni. Következésképpen az e rendelet által bevezetett szabályok 2014. január 1-jétől alkalmazandók. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(2a)

Ha a meglévő szabályok a jelenlegi kvótaév során módosulnának, az túl nagy terhet róna a halászati ágazatra. A módosításokat ezért a következő teljes kvótaév kezdetétől kell alkalmazni. Következésképpen az e rendelet által bevezetett szabályok 2014. január 1-jétől alkalmazandók. [Mód. 3]

| (3) | Szükség van a Skagerrakban jelenleg érvényes technikai intézkedések módosítására annak érdekében, hogy csökkenjen a nem szándékos fogások és a visszadobások szintje, mivel ezek kedvezőtlen hatással vannak a tengeri biológiai erőforrások fenntartható kiaknázására. |
| --- | --- |

(3)

Szükség van a Skagerrakban jelenleg érvényes technikai intézkedések módosítására annak érdekében, hogy csökkenjen a nem szándékos fogások és a visszadobások szintje, mivel ezek kedvezőtlen hatással vannak a tengeri biológiai erőforrások fenntartható kiaknázására.

| (4) | Szükséges a fogási korlátozások alá tartozó fajokból származó összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettséget megállapítani, azon fajok kivételével, amelyek esetében tudományosan bizonyított, hogy a visszadobott hal magas túlélési aránnyal rendelkezik, valamint azon halászatok kivételével, amelyekben a halászokra indokolatlanul nagy terhet ró az a kötelezettség, miszerint a nem kívánt fajokat azok elkülönített kezelése céljából el kell távolítani a fogásból. [ |
| --- | --- |

(4)

Szükséges a fogási korlátozások alá tartozó fajokból származó összes fogás kirakodására vonatkozó kötelezettséget megállapítani, azon fajok kivételével, amelyek esetében tudományosan bizonyított, hogy a visszadobott hal magas túlélési aránnyal rendelkezik, valamint azon halászatok kivételével, amelyekben a halászokra indokolatlanul nagy terhet ró az a kötelezettség, miszerint a nem kívánt fajokat azok elkülönített kezelése céljából el kell távolítani a fogásból. [

| (5) | Az összes fogás kirakodásának rendszere lényeges változtatásokat tesz szükségessé a jelenlegi halászatokban és az érintett halászatok igazgatásában. Ezért a kirakodási kötelezettséget fokozatosan kell bevezetni. |
| --- | --- |

(5)

Az összes fogás kirakodásának rendszere lényeges változtatásokat tesz szükségessé a jelenlegi halászatokban és az érintett halászatok igazgatásában. Ezért a kirakodási kötelezettséget fokozatosan kell bevezetni.

| (6) | A növendék halak és a halászati piac védelme érdekében, valamint annak megakadályozására, hogy a minimális védelmi referenciaméret alatti halak kifogása révén jogtalan haszonra lehessen szert tenni, indokolt, hogy ezen fogásokat csak halliszt, kedvtelésből tartott állatok eledele vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt termékek gyártására, vagy jótékonysági célokra lehessen felhasználni. |
| --- | --- |

(6)

A növendék halak és a halászati piac védelme érdekében, valamint annak megakadályozására, hogy a minimális védelmi referenciaméret alatti halak kifogása révén jogtalan haszonra lehessen szert tenni, indokolt, hogy ezen fogásokat csak halliszt, kedvtelésből tartott állatok eledele vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt termékek gyártására, vagy jótékonysági célokra lehessen felhasználni.

| (7) | A visszadobás fokozatos megszüntetése érdekében helyénvaló javítani a halászeszközök szelektivitását
  halászeszközök módosításának bevezetésével, többek között a
  fenékhalászatban érvényes, a legkisebb szembőségre vonatkozó általános követelmény szigorítása révén, de eltérésekkel lehetővé kell tenni olyan eszközök használatát, ideértve a szelektáló eszközöket is, amelyek e halászatokban ugyanolyan szelektivitással rendelkeznek. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(7)

A visszadobás fokozatos megszüntetése érdekében helyénvaló javítani a halászeszközök szelektivitását
  halászeszközök módosításának bevezetésével, többek között a
  fenékhalászatban érvényes, a legkisebb szembőségre vonatkozó általános követelmény szigorítása révén, de eltérésekkel lehetővé kell tenni olyan eszközök használatát, ideértve a szelektáló eszközöket is, amelyek e halászatokban ugyanolyan szelektivitással rendelkeznek. [Mód. 4]

| (8) | A lehető legjobb eredmények elérése és az új technikai intézkedések megfelelő nyomon követése és ellenőrzése érdekében indokolt a Skagerrakban korlátozni a halászeszközök használatát. |
| --- | --- |

(8)

A lehető legjobb eredmények elérése és az új technikai intézkedések megfelelő nyomon követése és ellenőrzése érdekében indokolt a Skagerrakban korlátozni a halászeszközök használatát.

| (9) | A Skagerrakban és a vele határos területeken alkalmazandó szabályok eltérésére tekintettel és annak biztosítása érdekében, hogy a Skagerrakban érvényes technikai intézkedéseket megállapító szabályok teljesüljenek, szükség van ezenfelül bizonyos intézkedések megállapítására arra az esetre, ha egy adott halászút során a halászhajók a Skagerrakban folytatott halászati tevékenységüket olyan területeken történő halászati tevékenységgel kötik össze, ahol a Skagerrakra vonatkozóan elfogadott új technikai intézkedések nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(9)

A Skagerrakban és a vele határos területeken alkalmazandó szabályok eltérésére tekintettel és annak biztosítása érdekében, hogy a Skagerrakban érvényes technikai intézkedéseket megállapító szabályok teljesüljenek, szükség van ezenfelül bizonyos intézkedések megállapítására arra az esetre, ha egy adott halászút során a halászhajók a Skagerrakban folytatott halászati tevékenységüket olyan területeken történő halászati tevékenységgel kötik össze, ahol a Skagerrakra vonatkozóan elfogadott új technikai intézkedések nem alkalmazandók.

| (10) | Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (3) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni. |
| --- | --- |

(10)

Az ebben a rendeletben foglalt intézkedéseknek való megfelelés biztosítása érdekében a közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendeletben (3) foglaltakon túl egyedi ellenőrzési intézkedéseket kell elfogadni.

| (11) | Mivel a Skagerrak viszonylag kis méretű halászterület, ahol főleg kisebb halászhajók tesznek rövid halászutakat, az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkében előírt előzetes értesítés használatát ki kell terjeszteni valamennyi, legalább 10 méter teljes hosszúságú halászhajóra, és az előzetes értesítéseket a halászatokhoz igazodva a kikötőbe érkezés idejét megelőzően két órával kell benyújtani. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a Skagerrak viszonylag kis méretű halászterület, ahol főleg kisebb halászhajók tesznek rövid halászutakat, az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkében előírt előzetes értesítés használatát ki kell terjeszteni valamennyi, legalább 10 méter teljes hosszúságú halászhajóra, és az előzetes értesítéseket a halászatokhoz igazodva a kikötőbe érkezés idejét megelőzően két órával kell benyújtani.

| (12) | A halászati tevékenységek megfelelő nyomon követése érdekében, különös tekintettel annak ellenőrzésére, hogy a fogási korlátozások alá tartozó halállományokból származó valamennyi fogásra vonatkozó kirakodási kötelezettséget betartják-e a tengeren, szükséges
  , hogy a tagállamok
  a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajókon elektronikus távellenőrzési rendszert működtetni

  működtessenek. Az elektronikus távellenőrzési rendszernek automatizált ellenőrzésen kell alapulnia; az adatokat az adatvédelmi szabályokkal összhangban kell kezelni és kutatási célokra rendelkezésre kell bocsátani. Az ellenőrző intézkedések hatékonyságának értékelését is az érintett felekkel, a Bizottsággal, a nyomon követéssel, ellenőrzéssel és felügyelettel foglalkozó munkacsoporttal konzultálva végzik, az Európai Unió és Norvégia közötti halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott 2010. december 3-i jegyzőkönyvben (a továbbiakban: kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv) meghatározottak szerint, e rendelet hatálybalépésétől számított két év múlva. Az összegyűjtött információk alapján a Bizottság értékeli, hogy az egyes rendszereket összehangoló széles körű ellenőrző rendszer megvalósítható-e. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(12)

A halászati tevékenységek megfelelő nyomon követése érdekében, különös tekintettel annak ellenőrzésére, hogy a fogási korlátozások alá tartozó halállományokból származó valamennyi fogásra vonatkozó kirakodási kötelezettséget betartják-e a tengeren, szükséges
  , hogy a tagállamok
  a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajókon elektronikus távellenőrzési rendszert működtetni

  működtessenek. Az elektronikus távellenőrzési rendszernek automatizált ellenőrzésen kell alapulnia; az adatokat az adatvédelmi szabályokkal összhangban kell kezelni és kutatási célokra rendelkezésre kell bocsátani. Az ellenőrző intézkedések hatékonyságának értékelését is az érintett felekkel, a Bizottsággal, a nyomon követéssel, ellenőrzéssel és felügyelettel foglalkozó munkacsoporttal konzultálva végzik, az Európai Unió és Norvégia közötti halászati konzultációk következtetéseit összefoglaló, kölcsönösen elfogadott 2010. december 3-i jegyzőkönyvben (a továbbiakban: kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyv) meghatározottak szerint, e rendelet hatálybalépésétől számított két év múlva. Az összegyűjtött információk alapján a Bizottság értékeli, hogy az egyes rendszereket összehangoló széles körű ellenőrző rendszer megvalósítható-e. [Mód. 5]

| (13) | Az új technikai intézkedések betartása érdekében az érintett tagállamoknak a Skagerrakra vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket kell hozniuk, és ezen intézkedéseket be kell építeniük a nemzeti ellenőrzési cselekvési programjaikba |
| --- | --- |

(13)

Az új technikai intézkedések betartása érdekében az érintett tagállamoknak a Skagerrakra vonatkozó ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket kell hozniuk, és ezen intézkedéseket be kell építeniük a nemzeti ellenőrzési cselekvési programjaikba

| (14) | Szabályokat kell megállapítani a Skagerrakon áthaladó halászhajókra vonatkozóan az új technikai intézkedések betartatása érdekében. |
| --- | --- |

(14)

Szabályokat kell megállapítani a Skagerrakon áthaladó halászhajókra vonatkozóan az új technikai intézkedések betartatása érdekében.

| (15) | Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a technikai intézkedések megfelelőségét és hatékonyságát. Indokolt, hogy ez az értékelés az érintett tagállamok jelentései alapján készüljön. |
| --- | --- |

(15)

Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság időszakosan értékelje a technikai intézkedések megfelelőségét és hatékonyságát. Indokolt, hogy ez az értékelés az érintett tagállamok jelentései alapján készüljön.

| (16) | A szelektívebb halászatnak a valamennyi fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség keretében történő előmozdítása érdekében helyénvaló mentesíteni a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajókat a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (4) III. fejezetében meghatározott erőkifejtési rendszer alól. |
| --- | --- |

(16)

A szelektívebb halászatnak a valamennyi fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség keretében történő előmozdítása érdekében helyénvaló mentesíteni a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajókat a tőkehalállományokra és az ezen állományok halászatára vonatkozó hosszú távú terv létrehozásáról szóló, 2008. december 18-i 1342/2008/EK tanácsi rendelet (4) III. fejezetében meghatározott erőkifejtési rendszer alól.

| (17) | A Skagerrakra vonatkozó új rendszerhez való alkalmazkodás érdekében szükséges bizonyos rugalmassági szintet biztosítani a halászok számára. Ennek megfelelően a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendeletben (5) megállapított, az évről évre történő kvótafelhasználásban engedélyezett rugalmasság nem tekintendő túlhalászásnak. |
| --- | --- |

(17)

A Skagerrakra vonatkozó új rendszerhez való alkalmazkodás érdekében szükséges bizonyos rugalmassági szintet biztosítani a halászok számára. Ennek megfelelően a teljes kifogható mennyiség és kvóták éves kezelésére vonatkozó kiegészítő feltételek bevezetéséről szóló, 1996. május 6-i 847/96/EK tanácsi rendeletben (5) megállapított, az évről évre történő kvótafelhasználásban engedélyezett rugalmasság nem tekintendő túlhalászásnak.

| (18) | A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő hozzáigazítás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  bizonyos állományokba tartozó halak visszadobását lehetővé tevő kivétel további meghatározása tekintetében, azokban az esetekben, amikor az jótékony hatással van az állomány fenntartható helyreállítására, és
  az I. mellékletnek az ütemterv és a valamennyi fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó halállományok tekintetében, valamint a II. mellékletnek a minimális védelmi referenciaméret tekintetében történő módosítására vonatkozóan.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten is. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(18)

A műszaki és a tudományos fejlődéshez való, kellő időben és arányos módon történő hozzáigazítás céljából, a rugalmasság biztosítására és egyes intézkedések alakításának lehetővé tétele érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el
  bizonyos állományokba tartozó halak visszadobását lehetővé tevő kivétel további meghatározása tekintetében, azokban az esetekben, amikor az jótékony hatással van az állomány fenntartható helyreállítására, és
  az I. mellékletnek az ütemterv és a valamennyi fogás kirakodására vonatkozó kötelezettség hatálya alá tartozó halállományok tekintetében, valamint a II. mellékletnek a minimális védelmi referenciaméret tekintetében történő módosítására vonatkozóan.
  Különösen fontos, hogy a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson az előkészítő munka során, többek között szakértői szinten is. [Mód. 6]

| (19) | A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 6] |
| --- | --- |

(19)

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és szövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumoknak az Európai Parlament és a Tanács részére történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód. 6]

| (20) | Az egységes feltételek biztosítása, valamint a halászatok valós helyzetére és a rendelkezésre álló tudományos információkra való időben történő reagálás érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni technikai jellegű rendelkezések, a halászeszközök szelektivitási szintjének meghatározása és az elektronikus távellenőrzési rendszert érintő minimumkövetelmények tekintetében.. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(20)

Az egységes feltételek biztosítása, valamint a halászatok valós helyzetére és a rendelkezésre álló tudományos információkra való időben történő reagálás érdekében a Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni technikai jellegű rendelkezések, a halászeszközök szelektivitási szintjének meghatározása és az elektronikus távellenőrzési rendszert érintő minimumkövetelmények tekintetében.. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (6) megfelelően kell gyakorolni.

| (21) | A Skagerrakban egyes fajoknak bizonyos időpontokban a fedélzeten való tárolására vonatkozó tilalom és e rendelet alkalmazási köre bizonyos módosítások végrehajtását teszi szükségessé a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletben (7) és az 1342/2008/EK rendeletben. |
| --- | --- |

(21)

A Skagerrakban egyes fajoknak bizonyos időpontokban a fedélzeten való tárolására vonatkozó tilalom és e rendelet alkalmazási köre bizonyos módosítások végrehajtását teszi szükségessé a halászati erőforrásoknak a fiatal tengeri élőlények védelmét biztosító technikai intézkedések révén történő megóvásáról szóló, 1998. március 30-i 850/98/EK tanácsi rendeletben (7) és az 1342/2008/EK rendeletben.

| (22) | A 850/98/EK és az 1342/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(22)

A 850/98/EK és az 1342/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTÁK EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy és alkalmazási terület

(1)   Ez a rendelet megállapítja a Skagerrakban

  Skagerraknak egy tagállam joghatósága alá tartozó területein
  érvényes új technikai és ellenőrző intézkedéseket. [Mód. 7]

(2)   Ez a rendelet valamennyi, a Skagerrakban

  Skagerraknak egy tagállam joghatósága alá tartozó területein
  halászati tevékenységet folytató halászhajóra alkalmazandó. [Mód. 8]

2. cikk

Fogalommeghatározások

A 850/98/EK rendelet
  2. és
  3. cikkében és a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (8) 3. cikkében megállapított fogalommeghatározásokon túl, e rendelet alkalmazásában: [Mód. 9]

| a) | „csapdák és kosarak”: rákalakúak és hal kifogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett kis csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek; |
| --- | --- |

a)

„csapdák és kosarak”: rákalakúak és hal kifogására tervezett, ketrec vagy kosár formájú, különböző anyagokból készült, a tengerfenéken egyesével vagy sorban elhelyezett kis csapdák, amelyeket kötéllel (bójazsinórral) rögzítenek az elhelyezkedésüket jelző felszíni bójákhoz, és amelyek egy vagy több nyílással vagy bemenettel rendelkeznek;

| b) | „minimális védelmi referenciaméret”: egy adott faj faj
  – a kifejlett egyed méretén alapuló –
  azon mérete, amely alatt a fogásokat csak halliszt, kedvtelésből tartott állatok eledele vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt termékek gyártása céljára lehet értékesíteni; [Mód. 10] |
| --- | --- |

b)

„minimális védelmi referenciaméret”: egy adott faj faj
  – a kifejlett egyed méretén alapuló –
  azon mérete, amely alatt a fogásokat csak halliszt, kedvtelésből tartott állatok eledele vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt termékek gyártása céljára lehet értékesíteni; [Mód. 10]

| c) | „bármely vonóháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott háló szembősége”: a halászhajó fedélzetén található bármely zsákvég vagy hosszabbítóelem szembősége

  kifeszített szembőségnyílása
  ; [Mód. 11] |
| --- | --- |

c)

„bármely vonóháló, kerítőháló vagy hasonló vontatott háló szembősége”: a halászhajó fedélzetén található bármely zsákvég vagy hosszabbítóelem szembősége

  kifeszített szembőségnyílása
  ; [Mód. 11]

| d) | „zsákvég”: sensu stricto zsákvég; |
| --- | --- |

d)

„zsákvég”: sensu stricto zsákvég;

| e) | „hosszabbítóelem”: a tartozékoknak a vonóhálókra, a kerítőhálókra és a hasonló hálókra történő felszereléséről szóló, 1984. december 6-i 3440/84/EGK bizottsági rendelet (9) mellékletében meghatározott hosszabbítóelem; |
| --- | --- |

e)

„hosszabbítóelem”: a tartozékoknak a vonóhálókra, a kerítőhálókra és a hasonló hálókra történő felszereléséről szóló, 1984. december 6-i 3440/84/EGK bizottsági rendelet (9) mellékletében meghatározott hosszabbítóelem;

| f) | „fenéken vontatott zsákháló”: egy vagy több halászhajó által a tengerfenéken aktívan vontatott halászeszköz, egy kúp vagy piramis alakú testből álló (vonóhálótest), hátul zsákvégben záródó hálóval. A zsákvég a tengerfenékkel érintkezve feszítőlapokkal, vagy két halászhajó esetén a halászhajók közti távolság révén vízszintesen nyitott; |
| --- | --- |

f)

„fenéken vontatott zsákháló”: egy vagy több halászhajó által a tengerfenéken aktívan vontatott halászeszköz, egy kúp vagy piramis alakú testből álló (vonóhálótest), hátul zsákvégben záródó hálóval. A zsákvég a tengerfenékkel érintkezve feszítőlapokkal, vagy két halászhajó esetén a halászhajók közti távolság révén vízszintesen nyitott;

| g) | „kerítőháló”: egy vagy több halászhajóról két hosszú kötéllel (kerítőháló-kötél) működtetett, vontatott kerítő halászeszköz, amelyet úgy terveztek, hogy a kerítőháló nyílása felé tereljék a halakat. Ez a halászeszköz, amely tervezését és méretét tekintve a fenék-vonóhálóhoz hasonlít, két hosszú szárnyból, a hálótestből és egy zsákvégből áll. |
| --- | --- |

g)

„kerítőháló”: egy vagy több halászhajóról két hosszú kötéllel (kerítőháló-kötél) működtetett, vontatott kerítő halászeszköz, amelyet úgy terveztek, hogy a kerítőháló nyílása felé tereljék a halakat. Ez a halászeszköz, amely tervezését és méretét tekintve a fenék-vonóhálóhoz hasonlít, két hosszú szárnyból, a hálótestből és egy zsákvégből áll.

| h) | „merevítőrudas vonóháló”: halászeszköz vonóhálóval, amelyet vízszintesen egy acélból vagy fából készült cső, a merevítőrúd nyit, és a fenéklánccal, lánchálóval vagy ijesztőlánccal ellátott háló aktív vontatását a fenéken a hajó motorja végzi. [Mód. 12] |
| --- | --- |

h)

„merevítőrudas vonóháló”: halászeszköz vonóhálóval, amelyet vízszintesen egy acélból vagy fából készült cső, a merevítőrúd nyit, és a fenéklánccal, lánchálóval vagy ijesztőlánccal ellátott háló aktív vontatását a fenéken a hajó motorja végzi. [Mód. 12]

| i) | „nyílt tengeri vonóháló”: egy vagy több halászhajó által a vízben vontatott halászeszköz, amely elülső részén nagyobb hálószemekkel rendelkező hálóból áll, amely a fogást a háló kis hálószemű hátsó részébe tereli. A halászati mélységet hálóra szerelt mélységmérővel, a vízszintes nyílást pedig a tengerfeneket általában nem érintő feszítőlapokkal ellenőrzik. |
| --- | --- |

i)

„nyílt tengeri vonóháló”: egy vagy több halászhajó által a vízben vontatott halászeszköz, amely elülső részén nagyobb hálószemekkel rendelkező hálóból áll, amely a fogást a háló kis hálószemű hátsó részébe tereli. A halászati mélységet hálóra szerelt mélységmérővel, a vízszintes nyílást pedig a tengerfeneket általában nem érintő feszítőlapokkal ellenőrzik.

| j) | „nyílt tengeri vagy ipari fajok”: hering, makréla, spratt, kék puhatőkehal, norvég tőkehal, homoki angolna vagy fattyúmakréla. |
| --- | --- |

j)

„nyílt tengeri vagy ipari fajok”: hering, makréla, spratt, kék puhatőkehal, norvég tőkehal, homoki angolna vagy fattyúmakréla.

| ja) | „elektronikus távellenőrzési rendszer”: egy tagállam hatóságai által működtetett, a halászati tevékenységeket ellenőrző rendszer. [Mód. 13] |
| --- | --- |

ja)

„elektronikus távellenőrzési rendszer”: egy tagállam hatóságai által működtetett, a halászati tevékenységeket ellenőrző rendszer. [Mód. 13]

| jb) | Adatgyűjtő és -továbbító berendezés (CTE): olyan rendszer, amely adatokat gyűjt és azokat az elektronikus távellenőrzési rendszerbe továbbítja, és amely zárt láncú televíziót (CCTV), globális helymeghatározó rendszert (GPS), szenzorokat és vevőberendezést foglal magában.i [Mód. 14] |
| --- | --- |

jb)

Adatgyűjtő és -továbbító berendezés (CTE): olyan rendszer, amely adatokat gyűjt és azokat az elektronikus távellenőrzési rendszerbe továbbítja, és amely zárt láncú televíziót (CCTV), globális helymeghatározó rendszert (GPS), szenzorokat és vevőberendezést foglal magában.i [Mód. 14]

II. FEJEZET

TECHNIKAI VÉDELMI INTÉZKEDÉSEK

-2a. cikk

A nem kívánt fajok és a növendék halak kifogásának minimalizálására irányuló kötelezettség

(1)
     
  A Skagerrak területén halászati tevékenységet folytatók a lehető legnagyobb mértékben elkerülik a nem kívánt fajok fogását és a II. mellékletben meghatározott minimális védelmi referenciaméret alatti fogásokat, többek között a halászeszközök szelektálása által, ahol és amikor a halászati erőkifejtés történik.

(2)
     
  Az érintett tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek a nem kívánt fajok fogásának és a II. mellékletben meghatározott minimális védelmi referenciaméret alatti fogásoknak a minimalizálása érdekében többek között azáltal, hogy a 6. cikkben említetteknek megfelelően szelektívebb halászeszközöket bocsátanak rendelkezésre. [Mód. 15]

-2b. cikk

Az összes fogás nyilvántartásának és jelentésének kötelezettsége

(1)
     
  A Skagerrak területén halászati tevékenységet folytatók minden fogást nyilvántartanak a hajónaplóban, különbséget téve az alábbiak között:

| a) | az I. mellékletben említett állományokból származó halak; |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben említett állományokból származó halak;

| b) | az ezen állományokból származó, minimális védelmi referenciaméret alatti fogások; valamint |
| --- | --- |

b)

az ezen állományokból származó, minimális védelmi referenciaméret alatti fogások; valamint

| c) | más állományokból származó halak. |
| --- | --- |

c)

más állományokból származó halak.

(2)
     
  Az (1) bekezdés szerint nyilvántartott valamennyi fogást jelenteni kell a Bizottságnak vagy a lobogó szerinti tagállam hatóságainak. [Mód. 16]

3. cikk

Az összes fogás kirakodásának kötelezettsége

(1)   A 850/98/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésétől eltérően valamennyi, az I. mellékletben felsorolt halállományt érintő fogást a halászhajók fedélzetére kell rakni és ott kell tartani, és az ugyanabban a mellékletben meghatározott ütemtervnek megfelelően ki kell rakodni, kivéve, ha az ezen állományokból származó visszadobott halak magas túlélési aránnyal rendelkeznek, vagy ha a halászokra indokolatlanul nagy terhet ró az a kötelezettség, miszerint a nem kívánt fajokat azok elkülönített kezelése céljából el kell távolítani a fogásból.

(1a)
     
  Az összes fogás jelentésére vonatkozó, a 2b. cikkben meghatározott kötelezettség ellenére, az összes fogás kirakodására vonatkozó, az e cikk (1) bekezdésben meghatározott kötelezettség nem vonatkozik egy bizonyos halászatban azokra a fajokra, amelyekről a (4) bekezdés értelmében megállapították, hogy magas túlélési aránnyal rendelkeznek, feltéve, hogy e fajokat el lehet különíteni a fő fogástól.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül és a 850/98/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésétől eltérően, ha a halászat 32 mm vagy annál kisebb szembőségű halászeszközzel történik, valamennyi állományból halászott összes fogást, beleértve azokat az

  az I. mellékletben fel nem sorolt
  állományokat is, amelyekre a kirakodási kötelezettség nem vonatkozik, a halászhajók fedélzetére kell rakni, ott kell tartani és ki kell rakodni.

(3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó a csapdákkal és kosarakkal folytatott halászatra.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az I. mellékletnek a tudományos információk fejlődése
  és az e rendelet alkalmazása során gyűjtött tapasztalatok
  alapján történő módosítása céljából, vagy abban az esetben, ha a halászokra nehezedő teher az előnyökhöz képest aránytalannak bizonyul, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  mindazonáltal nem vesznek fel az I. mellékletbe fajokat addig, amíg a 15. cikk szerinti első felülvizsgálatot el nem végezték. A Bizottság felhatalmazást kap arra is, hogy a felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el annak meghatározása céljából, hogy mikor lehet az 1a. cikknek megfelelően a fogásokat szabadon engedni. E felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt a Bizottság biztosítja a Skagerrakban zajló halászati tevékenységekben érintett valamennyi fél bevonásával történő megfelelő koordinációt annak biztosítása céljából, hogy Skagerrak egész területére ugyanazok a szabályok vonatkozzanak.

Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 16. cikknek megfelelően fogadják el. [Mód. 17]

4. cikk

A kvótakezelésre vonatkozó különleges feltételek

(1)   Az uniós halászhajók által a 3. cikkben említett állományokból halászott valamennyi fogást a kirakodás helyétől függetlenül bele kell számítani a lobogó szerinti tagállamnak az adott állományra vagy állománycsoportra meghatározott kvótájába.

(2)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajók számára a kirakodási kötelezettség alá eső mindazon állományokból rendelkezésre álljon kvóta – figyelembe véve a halászhajók feltételezhető fogási összetételét –, amelyeket kifoghatnak.

(3)   A tagállamok gondoskodnak róla, hogy azok a lobogójuk alatt hajózó halászhajók, amelyek olyan halat tartanak fedélzetükön, amelyekre vonatkozóan a tagállam nem rendelkezik kvótával, visszatérjenek

  haladéktalanul függesszék fel a halászatot és térjenek vissza
  a kikötőbe. [Mód. 18]

5. cikk

A növendék halak kezelése

(1)   Amennyiben a 3. cikk hatálya alá tartozó halállományra vonatkozóan minimális védelmi referenciaméret van megállapítva, ezen állománynak a minimális védelmi referenciaméret alatti fogásait csak halliszt, kedvtelésből tartott állatok eledele vagy egyéb, nem emberi fogyasztásra szánt termékek gyártására, vagy jótékonysági célokra lehet értékesíteni.
  Ha e fogásokat megsemmisítésük előtt a szárazföldön kell tárolni, azokat a minimális védelmi méret feletti fogásoktól külön kell tárolni. [Mód. 19]

(2)   A skagerraki állományokra vonatkozó minimális védelmi referenciaméreteket a II. melléklet tartalmazza.

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a II. mellékletnek a tudományos információk fejlődése alapján történő módosítása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el
  annak biztosítása érdekében, hogy a Skagerrakban zajló halászati tevékenységekben érintett valamennyi féllel való konzultációt követően a minimális védelmi referenciaméretek megfeleljenek az érintett fajok kifejlett méretének, és megtörténjen a szembőség ennek megfelelő felülvizsgálata
  .
  IlyenIlyen
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusok elfogadásakor a Bizottság arra törekszik, hogy közös minimális védelmi referenciaméreteket állapítson meg Norvégiával egyenlő versenyfeltételek létrehozása érdekében.

Az említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat a 16. cikknek megfelelően fogadják el. [Mód. 20]

6. cikk

A halászeszközökre vonatkozó előírások

(1)   Tilos a fedélzeten tartani vagy használni bármilyen, 120 mm-es vagy annál kisebb szembőségű fenéken vontatott zsákhálót, kerítőhálót, merevítőrudas vonóhálót vagy hasonló vontatott hálót.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve:

| a) | Megengedett azon halászeszközök használata, amelyek esetében kísérleti halászutak vagy a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékelése igazolják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott halászeszközökkel azonos szelektivitási jellemzőkkel bírnak. |
| --- | --- |

a)

Megengedett azon halászeszközök használata, amelyek esetében kísérleti halászutak vagy a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság (HTMGB) értékelése igazolják, hogy az (1) bekezdésben meghatározott halászeszközökkel azonos szelektivitási jellemzőkkel bírnak.

| b) | A legfeljebb 32 mm legkisebb szembőségű vonóhálók használata megengedett
  a

  , feltéve, hogy a fedélzeten lévő fogás legalább 50 %-ban nyílt tengeri vagy ipari fajokat
  fogó halászatok esetében; ha azonban a fedélzeten lévő fogás a halászút során bármikor 80 %-nál kisebb arányban

  tartalmaz. tartalmaz nyílt tengeri vagy ipari fajokat
  , a halászhajónak vissza kell térnie a kikötőbe
  . [Mód. 21] |
| --- | --- |

b)

A legfeljebb 32 mm legkisebb szembőségű vonóhálók használata megengedett
  a

  , feltéve, hogy a fedélzeten lévő fogás legalább 50 %-ban nyílt tengeri vagy ipari fajokat
  fogó halászatok esetében; ha azonban a fedélzeten lévő fogás a halászút során bármikor 80 %-nál kisebb arányban

  tartalmaz. tartalmaz nyílt tengeri vagy ipari fajokat
  , a halászhajónak vissza kell térnie a kikötőbe
  . [Mód. 21]

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az azon halászeszközökre – beleértve a halászeszközökhöz rögzített szelektáló eszközöket is – vonatkozó döntés tekintetében, amelyek használata az (1) bekezdésben meghatározott halászeszközökével egyező szelektivitásuk alapján engedélyezett.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikknek megfelelően fogadják el.

7. cikk

A halászeszközök használatára vonatkozó korlátozások

(1)   A Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajók bármely adott halászút során csak egyféle halászeszközt alkalmazhatnak.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a halászhajók a 6. cikk (1) bekezdésében és (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott halászeszközök bármely kombinációját használhatják.

(3)   Az (1) bekezdésben említett halászhajók egynél több halászeszközt tarthatnak a fedélzeten, feltéve, hogy a használaton kívüli halászhálókat az 1224/2009/EK rendelet 47. cikkével összhangban helyezik el.

8. cikk

A Skagerrakban és más területeken lebonyolított halászutak

(1)   A 850/98/EK rendelet 4. és 15. cikkétől, 19. cikkének (1) bekezdésétől, valamint 35., 36. és 37. cikkétől eltérően ez a fejezet a halászhajó teljes halászútja során a Skagerrakon kívüli területekre is vonatkozik.

(2)   Az (1) bekezdés egyéb területekre csak akkor vonatkozik, ha az adott halászhajó ugyanazon halászút során a Skagerrakban és az egyéb területeken is halászik.

III. FEJEZET

ELLENŐRZŐ INTÉZKEDÉSEK

9. cikk

Kapcsolat más rendeletekkel

Ha e fejezet cikkei másként nem rendelkeznek, az 1005/2008/EK tanácsi rendeletben (10), az 1006/2008/EK tabácsi rendeletben (11) és az 1224/2009/EK rendeletben meghatározottakon kívül az e fejezetben megállapított ellenőrző intézkedéseket is alkalmazni kell.

10. cikk

Előzetes értesítés

(1)   Az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkétől eltérően az olyan uniós halászhajók parancsnokai, amelyeknek fedélzetén az e rendelet 3. cikkének hatálya alá eső halállományokat tartanak, a kikötőbe érkezés idejét megelőzően két órával értesítik a lobogójuk szerinti tagállam illetékes hatóságait az 1224/2009/EK rendelet 17. cikkének (1) bekezdésében felsorolt adatokról.

(2)   Az 1010/2009/EK bizottsági rendelet (12) 1. cikkétől eltérően a harmadik országok olyan halászhajóinak parancsnokai, amelyeknek fedélzetén az e rendelet 3. cikkének hatálya alá eső halállományokat tartanak, az 1005/2008/EK rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében felsorolt adatokról a kikötőbe érkezés idejét megelőzően két órával értesítik azt a tagállamot, melynek a kikötőjét használni kívánják.

11. cikk

Elektronikus távellenőrzés

(1)   A tagállamok a lobogójuk alatt hajózó, a Skagerrakban halászati tevékenységet folytató halászhajók halászati tevékenységének nyomon követése érdekében elektronikus távellenőrzési rendszert működtetnek.

(2)   A
  Skagerrak uniós vizeken belül levő területén halászati tevékenységet folytató,
  legalább 12 méter teljes hosszúságú halászhajók csak akkor hagyhatják el

  fedélzetén – mielőtt elhagyják
  a kikötőt, ha fedélzetükön teljesen működőképes elektronikus távellenőrzési rendszer található

  rendszernek kell lennie
  , amely elegendő számú, zárt láncú televízióhoz való (CCTV) kamerával, GPS-szel és,
  globális helymeghatározó rendszerrel (GPS), valamint
  szenzorokkal
  és vevőberendezéssel (CTE)
  rendelkezik.

(3)   A (2) bekezdés a következő ütemezés szerint alkalmazandó:

| a) | a legalább 15 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók esetében 2014

  2015
  . január 1-jétől; |
| --- | --- |

a)

a legalább 15 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók esetében 2014

  2015
  . január 1-jétől;

| b) | a legalább 12 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók esetében 2015

  2016
  . július 1-jétől. |
| --- | --- |

b)

a legalább 12 méter teljes hosszúságú uniós halászhajók esetében 2015

  2016
  . július 1-jétől.

(4)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az elektronikus távellenőrzési rendszer következő elemeire vonatkozóan: a rendszer megbízhatósága, a rendszerelőírások, a rögzítendő és feldolgozandó adatok, az elektronikus távellenőrzési rendszer használatának nyomon követése, vagy bármely más, a rendszer működéséhez szükséges elem.
  CCTV-kamerák által rögzített adatokat felismerőszoftver használatával automatizálják és az alkalmazandó adatvédelmi szabályokkal és elvekkel összhangban kezelik.

(5)
     
  Az Európai Tengerügyi és Halászati Alap támogatást nyújt a zárt láncú televízióhoz való (CCTV) kamerák, globális helymeghatározó rendszer (GPS), valamint a szenzorok és a vevőberendezés (CTR) felszereléséhez.

(6)
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el az elektronikus távellenőrzési rendszer következő elemeire vonatkozóan: a rendszer megbízhatósága, a rendszerelőírások, a rögzítendő és feldolgozandó adatok, az elektronikus távellenőrzési rendszer használatának nyomon követése, vagy bármely más, a rendszer működéséhez szükséges elem.

Az említett végrehajtási jogi aktusokat a 17. cikknek

  cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak
  megfelelően fogadják el. [Mód. 22]

12. cikk

Ellenőrzési és felügyeleti terv

(1)   A tagállamok a III. melléklettel összhangban ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket hoznak annak érdekében, hogy biztosítsák az e rendeletben említett feltételeknek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított hat hónapon belül történő megfelelést.

(2)   Az ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket felveszik az 1224/2009/EK rendelet 46. cikke szerinti nemzeti ellenőrzési cselekvési programba, amely az 1342/2008/EK rendeletben a tőkehalállományokra vonatkozóan megállapított többéves tervre alkalmazandó.

13. cikk

Áthaladás

A Skagerrakon áthaladó, a Skagerrakon kívüli területen fogott halat a fedélzetükön tartó halászhajók a halászhálókat az 1224/2009/EK rendelet 47. cikkével összhangban rögzítik és rendezik el.

IV. FEJEZET

FELÜLVIZSGÁLAT

14. cikk

A tagállamok jelentéstételi kötelezettsége

Az érintett tagállamok az e rendelet hatálybalépése utáni harmadik évben
  ...
   (13)

  -ig
  és azután minden harmadik évben jelentést tesznek a Bizottságnak e rendelet végrehajtásáról.
  Az első jelentés elsősorban a nem kívánt fajok fogásának és a II. mellékletben meghatározott minimális védelmi referenciaméret alatti fogásoknak a minimalizálása érdekében a tagállamok által megtett intézkedésekre összpontosít. [Mód. 23]

15. cikk

A terv értékelése

A Bizottság a 14. cikkben említett tagállami jelentések
  , illetve a Halászati Tudományos, Műszaki és Gazdasági Bizottság, a Nemzetközi Tengerkutatási Tanács (ICES) és az északi-tengeri regionális tanácsadó testület szakvéleménye
  alapján és a tudományos szakvéleményekkel összhangban, egy évvel a jelentések benyújtásának évét követően értékeli az intézkedéseknek az érintett állományokra és halászatokra gyakorolt hatásait.
  Az első értékelés arra összpontosít, hogy e rendelkezés intézkedései kellő mértékben hozzájárulnak-e az állomány fenntartható védelméhez, szükségesek-e kiegészítő intézkedések a nem kívánt fajok fogásának és a II. mellékletben meghatározott minimális védelmi referenciaméret alatti fogásoknak a minimalizálásához, valamint a halászati ágazatra kifejtett társadalmi-gazdasági hatásra. [Mód. 24]

V. FEJEZET

ELJÁRÁSI RENDELKEZÉSEK

16. cikk

A felhatalmazáson alapuló hatáskörök gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

(2)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap a 3. cikk (4) bekezdésében és az 5. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  a
  ...
   (14)

  követő hároméves időszakra. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal a hároméves időszak lejárta előtt jelentést készít a hatáskör-átruházás vonatkozásában. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb az adott időszak vége előtt három hónappal nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, akkor az hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. [Mód. 25]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 3. cikk (4) bekezdésében és az 5. cikk (3) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot e jogi aktus elfogadásáról.

(5)   A 3. cikk (4) bekezdése és az 5. cikk (3) bekezdése alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az értesítést követő két hónapos időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ez az időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.

17. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottságot a 2371/2002/EK rendelet 30. cikke által létrehozott Halászati és Akvakultúra-ágazati Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

VI. FEJEZET

MÓDOSÍTÁSOK

18. cikk

A 850/98/EK rendelet módosításai

A 850/98/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 4. cikk (4) bekezdése a) pontjának ii. alpontjából és 35. cikkéből el kell hagyni az „a Skagerrakban és” kifejezést, a IV. melléklet címéből pedig el kell hagyni a „Skagerrak és” kifejezést. |
| --- | --- |

(1)

A 4. cikk (4) bekezdése a) pontjának ii. alpontjából és 35. cikkéből el kell hagyni az „a Skagerrakban és” kifejezést, a IV. melléklet címéből pedig el kell hagyni a „Skagerrak és” kifejezést.

| (2) | A 38. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(2)

A 38. cikket el kell hagyni.

| (3) | A X. melléklet B. pontjának címe helyébe a következő szöveg lép:






  „B. | BIZONYOS HÁLÓSZEMBŐSÉG-KOMBINÁCIÓK ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI A KATTEGATBAN” |
| --- | --- | --- |

(3)

A X. melléklet B. pontjának címe helyébe a következő szöveg lép:

„B.

BIZONYOS HÁLÓSZEMBŐSÉG-KOMBINÁCIÓK ALKALMAZÁSÁNAK FELTÉTELEI A KATTEGATBAN”

19. cikk

Az 1342/2008/EK rendelet módosításai

Az 1342/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdésben említett halászati erőkifejtési rendszer 2013

  2014
  . január 1-jétől nem alkalmazandó a Skagerrakra.”[Mód. 26] |
| --- | --- |

(1)

A 11. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdésben említett halászati erőkifejtési rendszer 2013

  2014
  . január 1-jétől nem alkalmazandó a Skagerrakra.”[Mód. 26]

| (2) | A 12. cikk (5) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:
  „A Skagerraknak a halászati erőkifejtési rendszerből a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése alapján történő kizárása esetén a Skagerrakkal összefüggésbe hozható és az alap-erőkifejtés megállapításakor számításba vett halászati erőkifejtést már nem kell figyelembe venni a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés meghatározásánál.” |
| --- | --- |

(2)

A 12. cikk (5) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„A Skagerraknak a halászati erőkifejtési rendszerből a 11. cikk (1) bekezdésének második albekezdése alapján történő kizárása esetén a Skagerrakkal összefüggésbe hozható és az alap-erőkifejtés megállapításakor számításba vett halászati erőkifejtést már nem kell figyelembe venni a megengedett legnagyobb halászati erőkifejtés meghatározásánál.”

VII. FEJEZET

ELTÉRÉSEK

20. cikk

Eltérések a 847/96/EK rendelettől

(1)   Az alábbiaktól eltérően:

| a) | a 847/96/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésétől eltérően, ha az e e rendelet 3. cikkének hatálya alá tartozó állományra vonatkozó kvóta 75 %-át az alkalmazási év október 31-ig kihasználták, a tagállam, amelynek ezt a kvótát kiosztották, kérheti a Bizottság engedélyét azonos állományból további halmennyiség kirakodására, amelyet levonnak az adott állománynak a következő évre vonatkozó kvótájából, feltüntetve a szükséges további mennyiséget, amely nem haladhatja meg a megfelelő kvóta 10 %-át (kölcsönzés), és |
| --- | --- |

a)

a 847/96/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésétől eltérően, ha az e e rendelet 3. cikkének hatálya alá tartozó állományra vonatkozó kvóta 75 %-át az alkalmazási év október 31-ig kihasználták, a tagállam, amelynek ezt a kvótát kiosztották, kérheti a Bizottság engedélyét azonos állományból további halmennyiség kirakodására, amelyet levonnak az adott állománynak a következő évre vonatkozó kvótájából, feltüntetve a szükséges további mennyiséget, amely nem haladhatja meg a megfelelő kvóta 10 %-át (kölcsönzés), és

| b) | a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérően a tagállam, amelynek a kvótát kiosztották, a kvóta alkalmazása szerinti év október 31-ig kérheti a Bizottságot, hogy tartsa vissza a kvóta egy részét a következő évre való átcsoportosítás céljából (bankolás). |
| --- | --- |

b)

a 847/96/EK rendelet 4. cikkének (2) bekezdésétől eltérően a tagállam, amelynek a kvótát kiosztották, a kvóta alkalmazása szerinti év október 31-ig kérheti a Bizottságot, hogy tartsa vissza a kvóta egy részét a következő évre való átcsoportosítás céljából (bankolás).

Az a) és b) pontban említett mennyiségek nem haladhatják meg

| i. | 2013-ban

  2014-ben
  a megfelelő kvóta 20 %-át, |
| --- | --- |

i.

2013-ban

  2014-ben
  a megfelelő kvóta 20 %-át,

| ii. | 2014-ben

  2015-ben
  a megfelelő kvóta 15 %-át, és |
| --- | --- |

ii.

2014-ben

  2015-ben
  a megfelelő kvóta 15 %-át, és

| iii. | 2015-től

  2016-tól
  a megfelelő kvóta 10 %-át. [Mód. 27] |
| --- | --- |

iii.

2015-től

  2016-tól
  a megfelelő kvóta 10 %-át. [Mód. 27]

(2)   A (1) bekezdéssel összhangban kölcsönzött kiegészítő mennyiség nem tekintendő az 1224/2009/EK rendelet 105. cikkében meghatározott levonások tekintetében az engedélyezett fogások meghaladásának.

VIII. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

21. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendeletet 2014. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 11., 2013.1.15., 87. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2013. április 16-i álláspontja.

2

(3)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

3

(4)  HL L 348., 2008.12.24., 20. o.

4

(5)  HL L 115., 1996.5.9., 3. o.

5

(6)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

6

(7)  HL L 125., 1998.4.27., 1. o.

7

(8)  Hl L 358., 2002.12.31., 59. o.

8

(9)  HL L 318., 1984.12.7., 23. o.

9

(10)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

10

(11)  HL L 286., 2008.10.29., 33. o.

11

(12)  HL L 280., 2009.10.27., 5. o.

12

(13)  
  E rendelet hatálybalépését követően két évvel.

13

E rendelet hatálybalépését követően két évvel.

(14)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

14

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

I. MELLÉKLET

A kirakodási kötelezettség alá fokozatosan bevonandó fajok jegyzéke

| Elnevezés | Tudományos elnevezés | Az alkalmazás kezdete |
| --- | --- | --- |
| Közönséges tőkehal | Gadus morhua | 2013

  2014
  . január 1. |
| Foltos tőkehal | Melanogrammus aeglefinus | 2013

  2014
  . január 1. |
| Hering | Clupea harengus | 2013.
  2014
  január 1. |
| Makréla | Scomber scombrus | 2013

  2014
  . január 1. |
| Norvég garnéla | Pandalus borealis | 2013


  2014
  . január 1. |
| Fekete tőkehal | Pollachius virens | 2013


  2014
  . január 1. |
| Spratt | Sprattus sprattus | 2013


  2014
  . január 1. |
| Vékonybajszú tőkehal | Merlangius merlangus | 2013


  2014
  . január 1. |
| Szürke tőkehal | Merluccius merluccius | 2013


  2014
  . január 1. |
| Északi menyhal | Molva molva | 2013


  2014
  . január 1. |
| Ördöghal | Lophius piscatorius. | 2013


  2014
  . január 1. |
| Sávos tőkehal | Pollachius pollachius | 2013


  2014
  . január 1. |
| Gránátoshal | Coryphaenoides rupestris | 2013


  2014
  . január 1. |
| Kék menyhal | Molva dypterygia | 2013


  2014
  . január 1. |
| Norvég menyhal | Brosme brosme | 2013

  2014
  . január 1. |
| [Mód. 28] | | |
| Sima lepényhal | Pleuronectes platessa | 2015

  2016
  . január 1. |
| Vörös lepényhal | Glyptocephalus cynoglossus | 2015

  2016
  január 1. |
| Érdes laposhal | Hippoglossoides platessoides | 2015

  2016
  . január 1. |
| Kék puhatőkehal | Micromesistius poutassou | 2015

  2016
  . január 1. |
| Norvég tőkehal | Trisopterus esmarkii | 2015

  2016
  január 1. |
| Ezüstlazac | Argentina spp. | 2015

  2016
  . január 1. |
| Közönséges nyelvhal | Solea solea | 2015

  2016
  . január 1. |
| Norvég homár | Nephrops norvegicus | 2015

  2016
  január 1. |
| Sima rombuszhal | Scophthalmus rhombus | 2015

  2016
  január 1. |
| Közönséges lepényhal | Limanda limanda | 2015

  2016
  január 1. |
| Nagy rombuszhal | Scophthalmus maximus | 2015

  2016
  január 1. |
| Kisfejű lepényhal | Microstomus kitt | 2015

  2016
  január 1. |
| Homoki angolna | Ammodytidae | 2015

  2016
  január 1. |
| Fattyúmakréla | Trachurus trachurus | 2015

  2016
  január 1. |
| Rájafélék (a halászati lehetőségekről szóló rendeletben felsorolt, szabadon engedendő rájákon kívül) | Raja spp. | 2015

  2016
  . január 1. |
| Érdes lepényhal | Platichthys flesus | 2015

  2016
  . január 1. |
| Pásztás farkashal | Anarhichas lupus | 2015

  2016
  január 1. |
| Ezüstös tengericompó | Phycis blennoides | 2015

  2016
  január 1. |
| Tengeri nyúlhal | Cyclopterus lumpus | 2015

  2016
  január 1. |
| Vörös álsügér | Sebastes spp. | 2015

  2016
  január 1. |

Elnevezés

Tudományos elnevezés

Az alkalmazás kezdete

Közönséges tőkehal

Gadus morhua

2013

  2014
  . január 1.

Foltos tőkehal

Melanogrammus aeglefinus

2013

  2014
  . január 1.

Hering

Clupea harengus

2013.
  2014
  január 1.

Makréla

Scomber scombrus

2013

  2014
  . január 1.

Norvég garnéla

Pandalus borealis

2013


  2014
  . január 1.

Fekete tőkehal

Pollachius virens

2013


  2014
  . január 1.

Spratt

Sprattus sprattus

2013


  2014
  . január 1.

Vékonybajszú tőkehal

Merlangius merlangus

2013


  2014
  . január 1.

Szürke tőkehal

Merluccius merluccius

2013


  2014
  . január 1.

Északi menyhal

Molva molva

2013


  2014
  . január 1.

Ördöghal

Lophius piscatorius.

2013


  2014
  . január 1.

Sávos tőkehal

Pollachius pollachius

2013


  2014
  . január 1.

Gránátoshal

Coryphaenoides rupestris

2013


  2014
  . január 1.

Kék menyhal

Molva dypterygia

2013


  2014
  . január 1.

Norvég menyhal

Brosme brosme

2013

  2014
  . január 1.

[Mód. 28]

Sima lepényhal

Pleuronectes platessa

2015

  2016
  . január 1.

Vörös lepényhal

Glyptocephalus cynoglossus

2015

  2016
  január 1.

Érdes laposhal

Hippoglossoides platessoides

2015

  2016
  . január 1.

Kék puhatőkehal

Micromesistius poutassou

2015

  2016
  . január 1.

Norvég tőkehal

Trisopterus esmarkii

2015

  2016
  január 1.

Ezüstlazac

Argentina spp.

2015

  2016
  . január 1.

Közönséges nyelvhal

Solea solea

2015

  2016
  . január 1.

Norvég homár

Nephrops norvegicus

2015

  2016
  január 1.

Sima rombuszhal

Scophthalmus rhombus

2015

  2016
  január 1.

Közönséges lepényhal

Limanda limanda

2015

  2016
  január 1.

Nagy rombuszhal

Scophthalmus maximus

2015

  2016
  január 1.

Kisfejű lepényhal

Microstomus kitt

2015

  2016
  január 1.

Homoki angolna

Ammodytidae

2015

  2016
  január 1.

Fattyúmakréla

Trachurus trachurus

2015

  2016
  január 1.

Rájafélék (a halászati lehetőségekről szóló rendeletben felsorolt, szabadon engedendő rájákon kívül)

Raja spp.

2015

  2016
  . január 1.

Érdes lepényhal

Platichthys flesus

2015

  2016
  . január 1.

Pásztás farkashal

Anarhichas lupus

2015

  2016
  január 1.

Ezüstös tengericompó

Phycis blennoides

2015

  2016
  január 1.

Tengeri nyúlhal

Cyclopterus lumpus

2015

  2016
  január 1.

Vörös álsügér

Sebastes spp.

2015

  2016
  január 1.

[Mód. 29]

II. MELLÉKLET

Minimális védelmi referenciaméret

| Faj | Minimális védelmi referenciaméretek |
| --- | --- |
| Közönséges tőkehal (Gadus morhua) | 30 cm |
| Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus) | 27 cm |
| Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus) | 23 cm |
| Fekete tőkehal (Polachius virensis) | 30 cm |
| Hering (Clupea harengus) | 18 cm |
| Makréla (Scomber spp.) | 20 cm |
| Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Északi menyhal (Molva molva) | 63cm |
| Kék menyhal (Molva dypterygia) | 70cm |
| Sávos tőkehal (Pollachius pollachius) | 30cm |
| Sima lepényhal (Pleuronectes platesus) | 27 cm |
| Közönséges nyelvhal (Solea spp.) | 24 cm |
| Fattyúmakréla (Trachurus spp.) | 15 cm |

Faj

Minimális védelmi referenciaméretek

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

30 cm

Foltos tőkehal (Melangorammus aeglefinus)

27 cm

Vékonybajszú tőkehal (Merlangius merlangus)

23 cm

Fekete tőkehal (Polachius virensis)

30 cm

Hering (Clupea harengus)

18 cm

Makréla (Scomber spp.)

20 cm

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

30 cm

Északi menyhal (Molva molva)

63cm

Kék menyhal (Molva dypterygia)

70cm

Sávos tőkehal (Pollachius pollachius)

30cm

Sima lepényhal (Pleuronectes platesus)

27 cm

Közönséges nyelvhal (Solea spp.)

24 cm

Fattyúmakréla (Trachurus spp.)

15 cm

III. MELLÉKLET

Ellenőrzési és felügyeleti intézkedések

| 1. | A 3. és 5. cikknek való megfelelés szintjének ellenőrzése és felügyelete érdekében a nemzeti ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseknek legalább a következő elemekre hivatkozniuk kell:






  a) | a teljes fogásból történő, a tengeren és a kikötőben végzett mintavételre vonatkozó követelmények; |
| --- | --- | --- |

1.

A 3. és 5. cikknek való megfelelés szintjének ellenőrzése és felügyelete érdekében a nemzeti ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseknek legalább a következő elemekre hivatkozniuk kell:

a)

a teljes fogásból történő, a tengeren és a kikötőben végzett mintavételre vonatkozó követelmények;

| b) | az 1224/2009/EK rendelet 109. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt valamennyi adat elemzése; |
| --- | --- |

b)

az 1224/2009/EK rendelet 109. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában felsorolt valamennyi adat elemzése;

| c) | a halászeszközökhöz rögzített szenzorok használata; |
| --- | --- |

c)

a halászeszközökhöz rögzített szenzorok használata;

| d) | zárt láncú televízióhoz való (CCTV) kamerából, GPS-ből és szenzorokból álló elektronikus távellenőrzés használata;

  CTE használata adatok gyűjtése és az előírt sorrendben a vonatkozó elektronikus távellenőrzési rendszerbe való továbbítása céljából; |
| --- | --- |

d)

zárt láncú televízióhoz való (CCTV) kamerából, GPS-ből és szenzorokból álló elektronikus távellenőrzés használata;

  CTE használata adatok gyűjtése és az előírt sorrendben a vonatkozó elektronikus távellenőrzési rendszerbe való továbbítása céljából;

| e) | a skagerraki főbb halászatok referenciaflottája, elektronikus távellenőrzés vagy megfigyelők segítségével; |
| --- | --- |

e)

a skagerraki főbb halászatok referenciaflottája, elektronikus távellenőrzés vagy megfigyelők segítségével;

| f) | a halvisszadobásokra vonatkozó, valamennyi jelentős skagerraki halászatra kiterjedő tudományos mintavételi program. |
| --- | --- |

f)

a halvisszadobásokra vonatkozó, valamennyi jelentős skagerraki halászatra kiterjedő tudományos mintavételi program.

| 2. | A 6., 7. és 8. cikknek való megfelelés szintjének ellenőrzése és felügyelete érdekében a nemzeti ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseknek legalább a következő elemekre hivatkozniuk kell:






  a) | a rendelkezésre álló emberi és technikai erőforrások,
  illetve szükség esetén CTE használata adatok gyűjtése és az előírt sorrendben a vonatkozó elektronikus távellenőrzési rendszerbe való továbbítása céljából
  ; |
| --- | --- | --- |

2.

A 6., 7. és 8. cikknek való megfelelés szintjének ellenőrzése és felügyelete érdekében a nemzeti ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseknek legalább a következő elemekre hivatkozniuk kell:

a)

a rendelkezésre álló emberi és technikai erőforrások,
  illetve szükség esetén CTE használata adatok gyűjtése és az előírt sorrendben a vonatkozó elektronikus távellenőrzési rendszerbe való továbbítása céljából
  ;

| b) | a felügyeleti stratégia, beleértve a tengeri és szárazföldi ellenőrzések, valamint a felügyelet szintjét. |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti stratégia, beleértve a tengeri és szárazföldi ellenőrzések, valamint a felügyelet szintjét.

3.   A felügyelet alapelvei

Az érintett tagállamok az 1224/2009/EK rendelet 5. cikkének (3) bekezdésével összhangban létrehozott kockázatkezelési rendszerükben a legmagasabb kockázati szintre sorolják a Skagerrakban található halászatokat
  , kivéve, ha azok CTE-vel felszerelt halászhajók vagy rákhálóval és varsával halászó halászatok
  . Az ugyanazon halászút során a Skagerrakban és más uniós vizeken is halászati tevékenységet folytató halászhajókra

  halászatokra, kivéve, ha azok CTE-vel felszerelt halászhajók vagy rákhálóval és varsával halászó halászatok
  különálló kockázati tényező érvényes, és ezeket is a legmagasabb kockázati szintre sorolják.
  A CTE-vel felszerelt halászhajókkal vagy rákhálóval és varsával halászó halászatokat a legmagasabb kockázati szintre lehet sorolni, de csupán a hajó vagy a halászat külön értékelését követően.

(4)
     
  Az ellenőrzési intézkedések ésszerű mértéke

A tagállamok biztosítják, hogy az ellenőrző intézkedésekből adódó terhek ésszerű mértékűek legyenek a szükséges ellenőrzés vonatkozásában. E tekintetben különösen figyelembe kell venni, hogy a halászhajót felszerelték-e CTE-vel. [Mód. 30]

---

2013. április 17., szerda

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/169

---

P7_TA(2013)0172

A gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtása *

Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a gyermektartás és a családi tartások egyéb formáinak nemzetközi behajtásáról szóló, 2007. november 23-i hágai egyezménynek az Európai Unió nevében történő jóváhagyásáról szóló, 2011. június 9-i tanácsi határozat II. és III. mellékletének módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

(Konzultáció)

(2016/C 045/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2013)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2013)0035),

| — | tekintettel a gyermektartás és más családi tartások nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i hágai egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermektartás és más családi tartások nemzetközi behajtásáról szóló 2007. november 23-i hágai egyezményre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikke (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0045/2013),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0091/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0091/2013),

| 1. | jóváhagyja a 2011/432/EU tanácsi határozat II. és III. mellékletének a Bizottság javaslata szerinti módosítását; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a 2011/432/EU tanácsi határozat II. és III. mellékletének a Bizottság javaslata szerinti módosítását;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciának. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferenciának.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/169

---

P7_TA(2013)0173

Az Európai Parlament 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételei és kiadásai

Az Európai Parlament 2013. április 17-i állásfoglalása az Európai Parlament 2014-es pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (2013/2018(BUD))

(2016/C 045/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom rendeletre (1), és különösen annak 36. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (2),

| — | tekintettel a 2014-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról (I., II., IV., V., VI., VII., VIII., IX. és X. szakasz) szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014-es költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról (I., II., IV., V., VI., VII., VIII., IX. és X. szakasz) szóló, 2013. február 6-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a főtitkárnak a Parlament 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezetének kidolgozásáról az Elnökség számára készített jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a főtitkárnak a Parlament 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezetének kidolgozásáról az Elnökség számára készített jelentésére,

| — | tekintettel az Elnökség által, 2013.március 11-én, az eljárási szabályzat 23. cikkének (7) bekezdése és 79. cikkének (1) bekezdése értelmében készített előzetes előirányzat-tervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökség által, 2013.március 11-én, az eljárási szabályzat 23. cikkének (7) bekezdése és 79. cikkének (1) bekezdése értelmében készített előzetes előirányzat-tervezetre,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 79. cikkének (2) bekezdése értelmében készített előirányzat-tervezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság által az eljárási szabályzat 79. cikkének (2) bekezdése értelmében készített előirányzat-tervezetre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 79. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 79. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0112/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0112/2013),

| A. | mivel ha az év végéig nem születik megállapodás a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (4) bekezdése értelmében az aktuális többéves pénzügyi keret utolsó évére meghatározott felső határt kell alkalmazni, továbbá a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, érvényben lévő intézményközi megállapodás 30. cikkének értelmében az új többéves pénzügyi keret elfogadásáig 2 %-os rögzített deflátor alapján történő éves kiigazítás mellett a 2013-as felső határok maradnak érvényben; |
| --- | --- |

A.

mivel ha az év végéig nem születik megállapodás a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletről, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 312. cikkének (4) bekezdése értelmében az aktuális többéves pénzügyi keret utolsó évére meghatározott felső határt kell alkalmazni, továbbá a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, érvényben lévő intézményközi megállapodás 30. cikkének értelmében az új többéves pénzügyi keret elfogadásáig 2 %-os rögzített deflátor alapján történő éves kiigazítás mellett a 2013-as felső határok maradnak érvényben;

| B. | mivel az Európai Parlament költségvetése nem csak igazgatási, hanem a nyugdíjakra vonatkozó kiadásokat is tartalmaz; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament költségvetése nem csak igazgatási, hanem a nyugdíjakra vonatkozó kiadásokat is tartalmaz;

| C. | mivel a nem szűnő gazdasági és pénzügyi nehézségek közepette – amelyeket az adósságválság nyomán a több tagállam által hozott megszorító intézkedések is tükröznek – az Európai Parlamentnek továbbra is magas szintű költségvetési felelősségről, költségvetés-ellenőrzésről és önmérsékletről kell tanúbizonyságot tennie; mivel ezzel egyidejűleg a Parlamentnek meg kell találnia az egyensúlyt egyrészt a költségvetési fegyelem és a strukturális megtakarítások, másrészt a hatékonyságra irányuló összehangolt törekvés között; |
| --- | --- |

C.

mivel a nem szűnő gazdasági és pénzügyi nehézségek közepette – amelyeket az adósságválság nyomán a több tagállam által hozott megszorító intézkedések is tükröznek – az Európai Parlamentnek továbbra is magas szintű költségvetési felelősségről, költségvetés-ellenőrzésről és önmérsékletről kell tanúbizonyságot tennie; mivel ezzel egyidejűleg a Parlamentnek meg kell találnia az egyensúlyt egyrészt a költségvetési fegyelem és a strukturális megtakarítások, másrészt a hatékonyságra irányuló összehangolt törekvés között;

| D. | mivel egyes beruházások erősítik a Parlament intézményi szerepét és javítják a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát, ezért a szűk mozgástér ellenére fontolóra kell venni őket; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes beruházások erősítik a Parlament intézményi szerepét és javítják a költségvetés hosszú távú fenntarthatóságát, ezért a szűk mozgástér ellenére fontolóra kell venni őket;

| E. | mivel különösen fontos, hogy a Költségvetési Bizottság és az Elnökség az éves költségvetési eljárás során megerősített együttműködést folytasson a Parlament eljárási szabályzatának 23. és 79. cikke értelmében; |
| --- | --- |

E.

mivel különösen fontos, hogy a Költségvetési Bizottság és az Elnökség az éves költségvetési eljárás során megerősített együttműködést folytasson a Parlament eljárási szabályzatának 23. és 79. cikke értelmében;

| F. | mivel a Szerződéssel és az eljárási szabályzattal összhangban a plenáris ülésnek az előirányzatok és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai sértetlenül fennmaradnak; |
| --- | --- |

F.

mivel a Szerződéssel és az eljárási szabályzattal összhangban a plenáris ülésnek az előirányzatok és a végleges költségvetés elfogadásával kapcsolatos előjogai sértetlenül fennmaradnak;

| G. | mivel 2013. március 5-én és március 13-án az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között előzetes egyeztetésre és egyeztető ülésre került sor; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013. március 5-én és március 13-án az Elnökség és a Költségvetési Bizottság küldöttségei között előzetes egyeztetésre és egyeztető ülésre került sor;

Általános keret és átfogó költségvetés

| 1. | üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a jelenlegi költségvetési eljárás során folytatott együttműködést és a 2013. március 13-án tartott egyeztető ülésen elért megállapodást; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között a jelenlegi költségvetési eljárás során folytatott együttműködést és a 2013. március 13-án tartott egyeztető ülésen elért megállapodást;

| 2. | emlékeztet arra, hogy a főtitkár által az Elnökséghez benyújtott jelentés szerint a 2014-es költségvetésre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezet összege 1 813 144 206 EUR; tudomásul veszi, hogy a 2013-as költségvetéshez képest a növekedési arány 3,58 %-os; rámutat, hogy a javasolt növelésre a jogi kötelezettségek, nevezetesen amiatt van szükség, hogy az új Parlament megválasztása, valamint a képviselők statútuma és a képviselői asszisztensekre vonatkozó szabályzat alkalmazása révén valóban demokratikus intézménnyé való válás következtében 2,20 %-os emelkedést kitevő egyszeri, kivételes költségek merülnek fel, továbbá hogy az egyéb jogi kötelezettségek teljesítéséhez 1,30 %-os növelésre van szükség; üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportjának arra irányuló terveit, hogy megvizsgálja a Parlament költségvetésének szerkezeti reformját illető lehetőségeket, és várja, hogy ennek nyomán 2013 szeptemberéig javaslatok szülessenek a 2014. évi költségvetési megtakarításokra vonatkozólag, amelyeknek azonban nem szabad veszélybe sodorniuk a jogalkotás kiválóságát és a munkakörülmények minőségét; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy a főtitkár által az Elnökséghez benyújtott jelentés szerint a 2014-es költségvetésre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezet összege 1 813 144 206 EUR; tudomásul veszi, hogy a 2013-as költségvetéshez képest a növekedési arány 3,58 %-os; rámutat, hogy a javasolt növelésre a jogi kötelezettségek, nevezetesen amiatt van szükség, hogy az új Parlament megválasztása, valamint a képviselők statútuma és a képviselői asszisztensekre vonatkozó szabályzat alkalmazása révén valóban demokratikus intézménnyé való válás következtében 2,20 %-os emelkedést kitevő egyszeri, kivételes költségek merülnek fel, továbbá hogy az egyéb jogi kötelezettségek teljesítéséhez 1,30 %-os növelésre van szükség; üdvözli az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportjának arra irányuló terveit, hogy megvizsgálja a Parlament költségvetésének szerkezeti reformját illető lehetőségeket, és várja, hogy ennek nyomán 2013 szeptemberéig javaslatok szülessenek a 2014. évi költségvetési megtakarításokra vonatkozólag, amelyeknek azonban nem szabad veszélybe sodorniuk a jogalkotás kiválóságát és a munkakörülmények minőségét;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az uniós választásokból, valamint a képviselők és asszisztenseik a parlamenti ciklusok közötti átmenet során bekövetkező személyi változásaiból fakadó költségek egyedi jellegűek, és tudatában van annak, hogy már történtek erőfeszítések arra, hogy ezen egyszeri költségekre a költségvetésből fedezetet találjanak; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy ezeket a további költségeket egyetlen költségvetési év során kell fedezni, és sürgeti a főtitkárt, hogy találjon módot arra, hogy a jövőben ezeket a költségeket a parlamenti ciklus egészére lehessen vetíteni; úgy véli azonban, hogy annak érdekében, hogy a költségvetés növekedését az infláció szintjéhez közelebb lehessen tartani, újabb erőfeszítésekre van szükség a további változtatások, megtakarítások és szerkezeti reformok végrehajtása érdekében, ideértve a költségvetési rendelet adta lehetőségek kihasználását is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az uniós választásokból, valamint a képviselők és asszisztenseik a parlamenti ciklusok közötti átmenet során bekövetkező személyi változásaiból fakadó költségek egyedi jellegűek, és tudatában van annak, hogy már történtek erőfeszítések arra, hogy ezen egyszeri költségekre a költségvetésből fedezetet találjanak; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy ezeket a további költségeket egyetlen költségvetési év során kell fedezni, és sürgeti a főtitkárt, hogy találjon módot arra, hogy a jövőben ezeket a költségeket a parlamenti ciklus egészére lehessen vetíteni; úgy véli azonban, hogy annak érdekében, hogy a költségvetés növekedését az infláció szintjéhez közelebb lehessen tartani, újabb erőfeszítésekre van szükség a további változtatások, megtakarítások és szerkezeti reformok végrehajtása érdekében, ideértve a költségvetési rendelet adta lehetőségek kihasználását is;

| 4. | megállapítja, hogy Horvátország csatlakozásának költségeit 2014-ben a teljes pénzügyi év során fedezni kell; rámutat, hogy a becsült közvetlen költségek 13,6 millió EUR-ra rúghatnak, amelyben benne van Horvátország uniós integrációja támogatásának költsége; |
| --- | --- |

4.

megállapítja, hogy Horvátország csatlakozásának költségeit 2014-ben a teljes pénzügyi év során fedezni kell; rámutat, hogy a becsült közvetlen költségek 13,6 millió EUR-ra rúghatnak, amelyben benne van Horvátország uniós integrációja támogatásának költsége;

| 5. | megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az előzetes előirányzat-tervezet szerint a 2013-as költségvetéshez képest minden egyéb költség összesen 0,15 %-kal csökken; üdvözli, hogy a csökkentéseket az eddig bevezetett strukturális megtakarítások, a választási évre tervezett parlamenti tevékenységek eltérő jellege és a kiadási tételek lehetőség szerinti befagyasztása tette lehetővé; |
| --- | --- |

5.

megelégedéssel veszi tudomásul, hogy az előzetes előirányzat-tervezet szerint a 2013-as költségvetéshez képest minden egyéb költség összesen 0,15 %-kal csökken; üdvözli, hogy a csökkentéseket az eddig bevezetett strukturális megtakarítások, a választási évre tervezett parlamenti tevékenységek eltérő jellege és a kiadási tételek lehetőség szerinti befagyasztása tette lehetővé;

| 6. | üdvözli az Elnökség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előzetes előirányzat-tervezete realisztikus legyen; üdvözli, hogy a 2014. évi költségvetés az előzetes előirányzat-tervezetben javasolt növekedési aránya az előző (2007 és 2013 közötti) többéves pénzügyi keret azonos időszakához hasonlítva különösen alacsony, mivel ez utóbbiban csak a 2012-es és 2013-as pénzügyi évben volt alacsonyabb ez az arány; rámutat, hogy a parlamenti ciklusváltással kapcsolatos többletkiadások levonása után 1,38 %-os különbséggel a 2014-es arány a legalacsonyabb; |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Elnökség arra irányuló erőfeszítéseit, hogy előzetes előirányzat-tervezete realisztikus legyen; üdvözli, hogy a 2014. évi költségvetés az előzetes előirányzat-tervezetben javasolt növekedési aránya az előző (2007 és 2013 közötti) többéves pénzügyi keret azonos időszakához hasonlítva különösen alacsony, mivel ez utóbbiban csak a 2012-es és 2013-as pénzügyi évben volt alacsonyabb ez az arány; rámutat, hogy a parlamenti ciklusváltással kapcsolatos többletkiadások levonása után 1,38 %-os különbséggel a 2014-es arány a legalacsonyabb;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a 2013. március 13-i egyeztető ülésen az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között született megállapodás értelmében a 2014. évi költségvetés tervezett előirányzatainak teljes összege 1 808 144 206 EUR, ami a 2013. évi költségvetéshez képest nettó 3,29 %-os növekedést jelent, amelyből 2,20 % a parlamenti választásokkal kapcsolatos elkerülhetetlen költségeket, 1,30 % az egyéb jogi kötelezettségeket és 0,78 % Horvátország csatlakozását hivatott fedezni, míg az infláció megközelítőleg 1,9 %-os (4) növekedést eredményez, ily módon a Parlament költségvetésének csökkenése a 2013-as évhez képest reálarányban 2,89 %-ot tesz ki; arra szólít fel azonban, hogy a 2014-re és az azt követő évekre vonatkozó költségvetési eljárás 2013. őszi és azt követő olvasatai során szerkezeti átalakítások révén törekedjenek további megtakarításokra és átcsoportosításokra; ennek kapcsán emlékeztet az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja által azonosított azon intézkedésekre – például a Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága közötti intézményközi együttműködési megállapodások megkötésének lehetőségére –, amelyeket a jelentős szerkezeti megtakarítások érdekében fontolóra kell venni; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a 2013. március 13-i egyeztető ülésen az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között született megállapodás értelmében a 2014. évi költségvetés tervezett előirányzatainak teljes összege 1 808 144 206 EUR, ami a 2013. évi költségvetéshez képest nettó 3,29 %-os növekedést jelent, amelyből 2,20 % a parlamenti választásokkal kapcsolatos elkerülhetetlen költségeket, 1,30 % az egyéb jogi kötelezettségeket és 0,78 % Horvátország csatlakozását hivatott fedezni, míg az infláció megközelítőleg 1,9 %-os (4) növekedést eredményez, ily módon a Parlament költségvetésének csökkenése a 2013-as évhez képest reálarányban 2,89 %-ot tesz ki; arra szólít fel azonban, hogy a 2014-re és az azt követő évekre vonatkozó költségvetési eljárás 2013. őszi és azt követő olvasatai során szerkezeti átalakítások révén törekedjenek további megtakarításokra és átcsoportosításokra; ennek kapcsán emlékeztet az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja által azonosított azon intézkedésekre – például a Parlament, a Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága közötti intézményközi együttműködési megállapodások megkötésének lehetőségére –, amelyeket a jelentős szerkezeti megtakarítások érdekében fontolóra kell venni;

| 8. | üdvözli a 2013. március 13-i egyeztető ülésen az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között született megállapodás értelmében megvalósítandó, a Parlament 2014. évi költségvetésére vonatkozó kétlépcsős – tavaszi és őszi – eljárást; üdvözli annak első lépcsőjét, amely a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezetet az alábbi tételekben és összegekben csökkentené: „energiafogyasztás” (-0,5 millió EUR, 2024. sz. jogcím), „Hivatalos Lap” (-1 millió EUR, 3240. sz. jogcím), „parlamenti asszisztensek alkalmazása” (-1 millió EUR, 422. cikk) „az Európai Parlament szén-dioxid-kibocsátásának ellentételezése” (-0,25 millió EUR, 239. cikk), „épületek berendezése” (-1,25 millió EUR, 2007. sz. jogcím), valamint „rendkívüli tartalékalap” (-1 millió EUR, 101. fejezet); |
| --- | --- |

8.

üdvözli a 2013. március 13-i egyeztető ülésen az Elnökség és a Költségvetési Bizottság között született megállapodás értelmében megvalósítandó, a Parlament 2014. évi költségvetésére vonatkozó kétlépcsős – tavaszi és őszi – eljárást; üdvözli annak első lépcsőjét, amely a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előzetes előirányzat-tervezetet az alábbi tételekben és összegekben csökkentené: „energiafogyasztás” (-0,5 millió EUR, 2024. sz. jogcím), „Hivatalos Lap” (-1 millió EUR, 3240. sz. jogcím), „parlamenti asszisztensek alkalmazása” (-1 millió EUR, 422. cikk) „az Európai Parlament szén-dioxid-kibocsátásának ellentételezése” (-0,25 millió EUR, 239. cikk), „épületek berendezése” (-1,25 millió EUR, 2007. sz. jogcím), valamint „rendkívüli tartalékalap” (-1 millió EUR, 101. fejezet);

| 9. | javasolja, hogy gondolják át annak a lehetőségét, hogy a „Nyugdíjak” cikket (103. cikk) és a képviselők átmeneti juttatásait a 2014. évi költségvetési eljárás során kiemeljék az igazgatási kiadások alkategóriájából; |
| --- | --- |

9.

javasolja, hogy gondolják át annak a lehetőségét, hogy a „Nyugdíjak” cikket (103. cikk) és a képviselők átmeneti juttatásait a 2014. évi költségvetési eljárás során kiemeljék az igazgatási kiadások alkategóriájából;

| 10. | tudomásul veszi az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja előzetes következtetéseit, amelyek a jogalkotás kiválóságának és a munkakörülmények minőségének feláldozása nélkül a hatékonyság fokozására irányuló szerkezeti és szervezeti reformok végrehajtását célozzák; e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament mint jogalkotási és demokratikus ellenőrzési hatáskörrel felruházott intézmény szerepének erősítése érdekében fokozni kell a független tudományos tanácsadás szerepét, illetve szélesíteni kell az ellenőrzési hatásköröket; üdvözli, hogy a közös munkacsoport további megtakarításokra és hatékonyságnövelésre törekszik, és várja, hogy a közös munkacsoport a 2014-es költségvetés tárgyalása előtt még időben, az egyeztető tárgyaláson elfogadott kétlépcsős eljárás ütemezésének megfelelően benyújtsa első megállapításait; |
| --- | --- |

10.

tudomásul veszi az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja előzetes következtetéseit, amelyek a jogalkotás kiválóságának és a munkakörülmények minőségének feláldozása nélkül a hatékonyság fokozására irányuló szerkezeti és szervezeti reformok végrehajtását célozzák; e tekintetben megjegyzi, hogy a Parlament mint jogalkotási és demokratikus ellenőrzési hatáskörrel felruházott intézmény szerepének erősítése érdekében fokozni kell a független tudományos tanácsadás szerepét, illetve szélesíteni kell az ellenőrzési hatásköröket; üdvözli, hogy a közös munkacsoport további megtakarításokra és hatékonyságnövelésre törekszik, és várja, hogy a közös munkacsoport a 2014-es költségvetés tárgyalása előtt még időben, az egyeztető tárgyaláson elfogadott kétlépcsős eljárás ütemezésének megfelelően benyújtsa első megállapításait;

| 11. | rámutat, hogy jelentős megtakarításokat lehetne elérni azzal, ha a Parlamentnek egy székhelye lenne; emlékeztet a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására, amelyben a Parlament sürgeti a költségvetési hatóságot, hogy vesse fel e kérdést a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokon (5); |
| --- | --- |

11.

rámutat, hogy jelentős megtakarításokat lehetne elérni azzal, ha a Parlamentnek egy székhelye lenne; emlékeztet a 2014 és 2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret jóváhagyási eljárásának kedvező kimenetelét elősegítő 2012. október 23-i állásfoglalására, amelyben a Parlament sürgeti a költségvetési hatóságot, hogy vesse fel e kérdést a 2014–2020-as időszakra vonatkozó következő többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokon (5);

Konkrét felvetések

| 12. | emlékeztet arra, hogy az utazási és utazásszervezési politikában bekövetkezett reformokhoz hasonló – néhány esetben már 2011 óta érvényben lévő – szerkezeti reformok (a küldetések időtartamának és számának csökkentése, a videokonferencia lehetőségének gyakoribb használata, valamint a fordítási és tolmácsolási szolgáltatások átszervezése) éves szinten megközelítőleg 29 millió EUR-s megtakarítást eredményeztek; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet arra, hogy az utazási és utazásszervezési politikában bekövetkezett reformokhoz hasonló – néhány esetben már 2011 óta érvényben lévő – szerkezeti reformok (a küldetések időtartamának és számának csökkentése, a videokonferencia lehetőségének gyakoribb használata, valamint a fordítási és tolmácsolási szolgáltatások átszervezése) éves szinten megközelítőleg 29 millió EUR-s megtakarítást eredményeztek;

| 13. | üdvözli a 2013-as költségvetéshez képest javasolt csökkentéseket a fordítási (-56 %) és tolmácsolási (-23 %) kiadások terén, valamint a bérleti díjak (-60 %), a web TV (-38 %) és az irodák felszerelése (-31 %) terén, és részletes tájékoztatást kér a javasolt csökkentések megvalósíthatóságáról; emlékeztet arra, hogy a fordítási és tolmácsolási szolgálatoknál javasolt megtakarítások nem sodorhatják veszélybe a többnyelvűség elvét, és ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítsák a tagállamok egyenlő hozzáférését a nyelvi szolgálatokhoz, valamint hogy az érintett szolgálatoknál tartsák fenn a megfelelő munkakörülményeket; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a 2013-as költségvetéshez képest javasolt csökkentéseket a fordítási (-56 %) és tolmácsolási (-23 %) kiadások terén, valamint a bérleti díjak (-60 %), a web TV (-38 %) és az irodák felszerelése (-31 %) terén, és részletes tájékoztatást kér a javasolt csökkentések megvalósíthatóságáról; emlékeztet arra, hogy a fordítási és tolmácsolási szolgálatoknál javasolt megtakarítások nem sodorhatják veszélybe a többnyelvűség elvét, és ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítsák a tagállamok egyenlő hozzáférését a nyelvi szolgálatokhoz, valamint hogy az érintett szolgálatoknál tartsák fenn a megfelelő munkakörülményeket;

| 14. | tudomásul veszi, hogy a Parlament televíziós csatornája (Europarl TV) kiadásainak erőteljes csökkentését irányozták elő; a szolgáltatás tényleges hasznának megállapítása céljából részletes elemzést kér a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztók köréről; felhívja a Parlamentet, hogy a kiadások csökkentése érdekében hozzon létre partnerségeket a nemzeti hírközlési hálózatokkal; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi, hogy a Parlament televíziós csatornája (Europarl TV) kiadásainak erőteljes csökkentését irányozták elő; a szolgáltatás tényleges hasznának megállapítása céljából részletes elemzést kér a szolgáltatást igénybe vevő fogyasztók köréről; felhívja a Parlamentet, hogy a kiadások csökkentése érdekében hozzon létre partnerségeket a nemzeti hírközlési hálózatokkal;

| 15. | üdvözli, hogy az átfogó tájékoztatási és kommunikációs költségvetés részeként – az uniós választásokhoz kapcsolódóan – betervezték a Parlament jelenlegi jogalkotási ciklusában végzett munka főbb irányvonalaira rávilágító tájékoztató kampány megszervezését is; további tájékoztatást kér a választások tervezett költségeiről; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy az átfogó tájékoztatási és kommunikációs költségvetés részeként – az uniós választásokhoz kapcsolódóan – betervezték a Parlament jelenlegi jogalkotási ciklusában végzett munka főbb irányvonalaira rávilágító tájékoztató kampány megszervezését is; további tájékoztatást kér a választások tervezett költségeiről;

| 16. | rámutat, hogy a biztonsági szolgálatok az új átfogó biztonsági koncepció részeként történő internalizálását folytatni fogják; üdvözli, hogy a szerződéses munkavállalók tervezett felvétele költségvetés-semleges lesz, mivel azt ellensúlyozni fogja az, hogy a kiszervezett biztonsági szolgálatokra elkülönített források felszabadulnak; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy a biztonsági szolgálatok az új átfogó biztonsági koncepció részeként történő internalizálását folytatni fogják; üdvözli, hogy a szerződéses munkavállalók tervezett felvétele költségvetés-semleges lesz, mivel azt ellensúlyozni fogja az, hogy a kiszervezett biztonsági szolgálatokra elkülönített források felszabadulnak;

| 17. | úgy véli, hogy a 2012-ben elkezdett munkája alapján az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja fontos szerepet tölthetne be a szerkezeti megtakarítási lehetőségek beazonosítása, valamint a további megtakarításokra, valamint a hatékonyság és az eredményesség javítására irányuló elképzelések átgondolása és a Költségvetési Bizottság számára való benyújtása révén; ösztönzi a munkacsoportot, hogy munkáját folytassa az olyan, szóba jöhető hatékonyságfokozó intézkedések, szinergiák és megtakarítások alapos elemzésével, amelyek 2014-ben és azt követően intézményfejlesztési beruházási lehetőségeket teremthetnek; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy a 2012-ben elkezdett munkája alapján az Elnökség és a Költségvetési Bizottság parlamenti költségvetéssel foglalkozó közös munkacsoportja fontos szerepet tölthetne be a szerkezeti megtakarítási lehetőségek beazonosítása, valamint a további megtakarításokra, valamint a hatékonyság és az eredményesség javítására irányuló elképzelések átgondolása és a Költségvetési Bizottság számára való benyújtása révén; ösztönzi a munkacsoportot, hogy munkáját folytassa az olyan, szóba jöhető hatékonyságfokozó intézkedések, szinergiák és megtakarítások alapos elemzésével, amelyek 2014-ben és azt követően intézményfejlesztési beruházási lehetőségeket teremthetnek;

| 18. | jelentést kér a 2013. évi költségvetés végrehajtása során megvalósított megtakarításokról „az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetéről – valamennyi szakasz” című 2012. október 23-i állásfoglalásában (6) foglalt, további megtakarításokkal kapcsolatos kéréseinek megfelelően; elvárja, hogy a jelentést időben benyújtsák a Költségvetési Bizottság részére ahhoz, hogy azt a 2014-es költségvetési eljárás során figyelembe tudja venni; |
| --- | --- |

18.

jelentést kér a 2013. évi költségvetés végrehajtása során megvalósított megtakarításokról „az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre vonatkozó költségvetési tervezetéről – valamennyi szakasz” című 2012. október 23-i állásfoglalásában (6) foglalt, további megtakarításokkal kapcsolatos kéréseinek megfelelően; elvárja, hogy a jelentést időben benyújtsák a Költségvetési Bizottság részére ahhoz, hogy azt a 2014-es költségvetési eljárás során figyelembe tudja venni;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az intézmény által tanúsított önmérséklet eredményeképpen – a vonatkozó inflációs rátákat figyelembe véve – a Parlament költségvetése reálértéken csökkent; emlékeztet rá, hogy az önmérséklet látható jele az, hogy a személyzet kiküldetési ellátmányait 2007 óta nem indexálták, valamint hogy a képviselők összes juttatását a jelenlegi parlamenti ciklus végéig a 2011-es szinten befagyasztották; üdvözli továbbá azt a tervet, hogy 2014 végéig az összes képviselői juttatást befagyasztják; kéri, hogy a személyzeti szabályzat átdogozott változatának elfogadását követően nyújtsanak be a Költségvetési Bizottságnak végrehajtási menetrendet; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az intézmény által tanúsított önmérséklet eredményeképpen – a vonatkozó inflációs rátákat figyelembe véve – a Parlament költségvetése reálértéken csökkent; emlékeztet rá, hogy az önmérséklet látható jele az, hogy a személyzet kiküldetési ellátmányait 2007 óta nem indexálták, valamint hogy a képviselők összes juttatását a jelenlegi parlamenti ciklus végéig a 2011-es szinten befagyasztották; üdvözli továbbá azt a tervet, hogy 2014 végéig az összes képviselői juttatást befagyasztják; kéri, hogy a személyzeti szabályzat átdogozott változatának elfogadását követően nyújtsanak be a Költségvetési Bizottságnak végrehajtási menetrendet;

| 20. | emlékeztet arra, hogy 2013-ban szerkezeti megtakarításokra került sor az utazásokkal kapcsolatos összes költségvetési sorban; hangsúlyozza, hogy az utazások tervezését illetően a képviselőket nem lehet hátrányosan megkülönböztetni származási országuk miatt; |
| --- | --- |

20.

emlékeztet arra, hogy 2013-ban szerkezeti megtakarításokra került sor az utazásokkal kapcsolatos összes költségvetési sorban; hangsúlyozza, hogy az utazások tervezését illetően a képviselőket nem lehet hátrányosan megkülönböztetni származási országuk miatt;

| 21. | úgy véli, hogy a megszorítások által jellemzett jelenlegi időszakban a Parlament építési beruházásaihoz hasonló hosszú távú projekteket az elővigyázatos pénzgazdálkodás elvének megfelelően és átlátható módon kell bonyolítani; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, valamint a projekttervezéshez és -felügyelethez; emlékeztet arra a felhívására, hogy az ingatlanpolitika terén a döntéshozatali folyamatoknak a korai tájékoztatáson kell alapulniuk és átláthatóaknak kell lenniük; emlékeztet a Parlament 2012. február 16-i állásfoglalásában (7) a 2013-as költségvetési eljárás iránymutatásai kapcsán megfogalmazott kérésekre, nevezetesen hogy hathavonta pontos tájékoztatást kér az épületekkel kapcsolatos projektek előrehaladásáról és azok pénzügyi vonzatairól, valamint hogy ragaszkodik ahhoz, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus alatt ne kezdjenek új, korábban tervbe nem vett ingatlanprojektekbe; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a megszorítások által jellemzett jelenlegi időszakban a Parlament építési beruházásaihoz hasonló hosszú távú projekteket az elővigyázatos pénzgazdálkodás elvének megfelelően és átlátható módon kell bonyolítani; ragaszkodik a szigorú költségmenedzsmenthez, valamint a projekttervezéshez és -felügyelethez; emlékeztet arra a felhívására, hogy az ingatlanpolitika terén a döntéshozatali folyamatoknak a korai tájékoztatáson kell alapulniuk és átláthatóaknak kell lenniük; emlékeztet a Parlament 2012. február 16-i állásfoglalásában (7) a 2013-as költségvetési eljárás iránymutatásai kapcsán megfogalmazott kérésekre, nevezetesen hogy hathavonta pontos tájékoztatást kér az épületekkel kapcsolatos projektek előrehaladásáról és azok pénzügyi vonzatairól, valamint hogy ragaszkodik ahhoz, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus alatt ne kezdjenek új, korábban tervbe nem vett ingatlanprojektekbe;

| 22. | tudatában van annak, hogy a KAD-projekt a Parlament egyik jelentős vállalkozása, amelynek célja a Parlament luxembourgi igazgatási tevékenységeinek ésszerűsítése szinergiák megvalósítása érdekében; elismeri, hogy erőfeszítéseket tettek arra, hogy a Költségvetési Bizottságot tájékoztassák a KAD épület helyzetéről, és kéri, hogy ezt a projekt teljes időtartama alatt folytassák; megállapítja, hogy a kiigazításokra és csökkentésekre a Költségvetési Bizottság kérései nyomán került sor, és üdvözli, hogy a második ajánlattételi felhívást követően a KAD projekt minden valószínűség szerint nem fogja túllépni az előzetesen megállapított pénzügyi keretet; rámutat, hogy a KAD épület megépítésének köszönhetően az éves összes kifizetések alacsonyabbak lesznek, mint egy ugyanolyan ingatlanért fizetendő bérleti díj; |
| --- | --- |

22.

tudatában van annak, hogy a KAD-projekt a Parlament egyik jelentős vállalkozása, amelynek célja a Parlament luxembourgi igazgatási tevékenységeinek ésszerűsítése szinergiák megvalósítása érdekében; elismeri, hogy erőfeszítéseket tettek arra, hogy a Költségvetési Bizottságot tájékoztassák a KAD épület helyzetéről, és kéri, hogy ezt a projekt teljes időtartama alatt folytassák; megállapítja, hogy a kiigazításokra és csökkentésekre a Költségvetési Bizottság kérései nyomán került sor, és üdvözli, hogy a második ajánlattételi felhívást követően a KAD projekt minden valószínűség szerint nem fogja túllépni az előzetesen megállapított pénzügyi keretet; rámutat, hogy a KAD épület megépítésének köszönhetően az éves összes kifizetések alacsonyabbak lesznek, mint egy ugyanolyan ingatlanért fizetendő bérleti díj;

| 23. | tudomásul veszi, hogy az Európai Történelem Háza megnyitását 2015-re tervezik; örömmel veszi a projekt állásáról a főtitkár és az Elnökség által nyújtott naprakész tájékoztatást; megerősíti azt a nézetét, hogy a projekt végleges költségvetése nem haladhatja meg az üzleti tervben előrejelzett költségeket; tájékoztatást vár a Bizottsággal esetlegesen kötendő társfinanszírozási megállapodásról; |
| --- | --- |

23.

tudomásul veszi, hogy az Európai Történelem Háza megnyitását 2015-re tervezik; örömmel veszi a projekt állásáról a főtitkár és az Elnökség által nyújtott naprakész tájékoztatást; megerősíti azt a nézetét, hogy a projekt végleges költségvetése nem haladhatja meg az üzleti tervben előrejelzett költségeket; tájékoztatást vár a Bizottsággal esetlegesen kötendő társfinanszírozási megállapodásról;

o

o o

| 24. | elfogadja a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előirányzat-tervezetet; |
| --- | --- |

24.

elfogadja a 2014-es pénzügyi évre vonatkozó előirányzat-tervezetet;

| 25. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az előirányzat-tervezetet a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

25.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és az előirányzat-tervezetet a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(3)  E napon elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0048.

(4)  Az EUROSTAT előrejelzése szerint 2013-ban az Unióban az infláció 1,9 %-os lesz.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0360.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0359.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0050.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/173

---

P7_TA(2013)0175

A közös hozzáadottértékadó-rendszer az utalványok kezelése tekintetében *

Az Európai Parlament 2013. április 17-i jogalkotási állásfoglalása a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek az utalványok kezelése tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2016/C 045/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0206),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0127/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0127/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0058/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0058/2013),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésével összhangban;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv szabályokat állapít meg a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ideje és helye, az adóalap összege, a hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség keletkezése és a levonásra való jogosultság tekintetében. E szabályok mindamellett nem eléggé egyértelműek és átfogóak ahhoz, hogy biztosítsák az utalványokkal összefüggő ügyletek következetes adóügyi kezelését, ami nem kívánatos következményekkel jár a belső piac megfelelő működése szempontjából. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv szabályokat állapít meg a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ideje és helye, az adóalap összege, a hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség keletkezése és a levonásra való jogosultság tekintetében. E szabályok mindamellett nem eléggé egyértelműek és átfogóak ahhoz, hogy biztosítsák az utalványokkal összefüggő ügyletek következetes adóügyi kezelését, ami nem kívánatos következményekkel jár a belső piac megfelelő működése szempontjából.

| (1) | A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv szabályokat állapít meg a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ideje és helye, az adóalap összege, a hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség keletkezése és a levonásra való jogosultság tekintetében. E szabályok mindamellett nem eléggé egyértelműek és átfogóak ahhoz, hogy biztosítsák az utalványokkal összefüggő ügyletek következetes adóügyi kezelését, ami nem kívánatos következményekkel jár a belső piac megfelelő működése szempontjából.
  Az adóelkerülési és az adócsalási lehetőségek felszámolása, valamint az utalványok után beszedett hozzáadottérték-adó összegének növelése, és ezzel az állami bevételek növelése érdekében az utalványokkal végrehajtott ügyletek adóügyi kezelése tekintetében ki kell terjeszteni annak hatályát, valamint fokozni kell a semlegességet és az átláthatóságot. |
| --- | --- |

(1)

A közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv szabályokat állapít meg a termékértékesítés és szolgáltatásnyújtás ideje és helye, az adóalap összege, a hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség keletkezése és a levonásra való jogosultság tekintetében. E szabályok mindamellett nem eléggé egyértelműek és átfogóak ahhoz, hogy biztosítsák az utalványokkal összefüggő ügyletek következetes adóügyi kezelését, ami nem kívánatos következményekkel jár a belső piac megfelelő működése szempontjából.
  Az adóelkerülési és az adócsalási lehetőségek felszámolása, valamint az utalványok után beszedett hozzáadottérték-adó összegének növelése, és ezzel az állami bevételek növelése érdekében az utalványokkal végrehajtott ügyletek adóügyi kezelése tekintetében ki kell terjeszteni annak hatályát, valamint fokozni kell a semlegességet és az átláthatóságot.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Az egyértelmű és egységes eljárás megvalósítása, a következetlenségek
  elkerülése
  , a versenytorzulás, a kettős adóztatásnak és az adóztatás elmaradásának megakadályozása, valamint az adókikerülés kockázatának csökkentése érdekében szabályokat kell alkotni az utalványok esetében alkalmazandó hozzáadottértékadó-eljárás tekintetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Az egyértelmű és egységes eljárás megvalósítása, a következetlenségek
  elkerülése
  , a versenytorzulás, a kettős adóztatásnak és az adóztatás elmaradásának megakadályozása, valamint az adókikerülés kockázatának csökkentése érdekében szabályokat kell alkotni az utalványok esetében alkalmazandó hozzáadottértékadó-eljárás tekintetében.

| (2) | A jól működő, hatékony és akadálymentes belső piac biztosítása, továbbá
  az egyértelmű és egységes eljárás megvalósítása, a következetlenségek, a versenytorzulás, a kettős adóztatás, az adóztatás elmaradása és az
  adókötelezettséggel kapcsolatos félreértések
  megakadályozása, valamint az adókikerülés
  és adócsalás
  kockázatának csökkentése érdekében szabályokat kell alkotni az utalványok esetében alkalmazandó hozzáadottértékadó-eljárás tekintetében. |
| --- | --- |

(2)

A jól működő, hatékony és akadálymentes belső piac biztosítása, továbbá
  az egyértelmű és egységes eljárás megvalósítása, a következetlenségek, a versenytorzulás, a kettős adóztatás, az adóztatás elmaradása és az
  adókötelezettséggel kapcsolatos félreértések
  megakadályozása, valamint az adókikerülés
  és adócsalás
  kockázatának csökkentése érdekében szabályokat kell alkotni az utalványok esetében alkalmazandó hozzáadottértékadó-eljárás tekintetében.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az utalványokkal összefüggő ügyletek hozzáadottérték-adó szempontjából történő kezelésének módja az utalvány sajátos jellemzőitől függ. Meg kell ezért különböztetni az utalványok egyes típusait, és
  e megkülönböztetéseket
  uniós jogi aktusban kell
  megállapítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az utalványokkal összefüggő ügyletek hozzáadottérték-adó szempontjából történő kezelésének módja az utalvány sajátos jellemzőitől függ. Meg kell ezért különböztetni az utalványok egyes típusait, és
  e megkülönböztetéseket
  uniós jogi aktusban kell
  megállapítani
  .

| (4) | Az utalványokkal összefüggő ügyletek hozzáadottérték-adó szempontjából történő kezelésének módja az utalvány sajátos jellemzőitől függ. Meg kell ezért különböztetni az utalványok egyes típusait, és
  a különféle meghatározásokat
  uniós jogi aktusban kell
  egyértelműen meghatározni
  . |
| --- | --- |

(4)

Az utalványokkal összefüggő ügyletek hozzáadottérték-adó szempontjából történő kezelésének módja az utalvány sajátos jellemzőitől függ. Meg kell ezért különböztetni az utalványok egyes típusait, és
  a különféle meghatározásokat
  uniós jogi aktusban kell
  egyértelműen meghatározni
  .

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Az utalványok
  sajátossága, hogy
  termékek vagy szolgáltatások igénybevételére vagy árengedményre
  jogosítanak
  . Ez a jog átruházható, mielőtt az utalvány végül beváltásra kerül. A kettős adóztatás elkerülése érdekében, amennyiben ilyen jog tárgyát képező szolgáltatás kerül megadóztatásra, biztosítani kell, hogy e jog átruházása és a termék vagy szolgáltatás beváltása egységes ügyletnek minősüljön. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Az utalványok
  sajátossága, hogy
  termékek vagy szolgáltatások igénybevételére vagy árengedményre
  jogosítanak
  . Ez a jog átruházható, mielőtt az utalvány végül beváltásra kerül. A kettős adóztatás elkerülése érdekében, amennyiben ilyen jog tárgyát képező szolgáltatás kerül megadóztatásra, biztosítani kell, hogy e jog átruházása és a termék vagy szolgáltatás beváltása egységes ügyletnek minősüljön.

| (5) | Az utalványok
  birtokosukat
  termékek vagy szolgáltatások igénybevételére vagy árengedményre
  jogosítják
  . Ez a jog átruházható, mielőtt az utalvány végül beváltásra kerül. A kettős adóztatás elkerülése érdekében, amennyiben ilyen jog tárgyát képező szolgáltatás kerül megadóztatásra, biztosítani kell, hogy e jog átruházása és a termék vagy szolgáltatás beváltása egységes ügyletnek minősüljön. |
| --- | --- |

(5)

Az utalványok
  birtokosukat
  termékek vagy szolgáltatások igénybevételére vagy árengedményre
  jogosítják
  . Ez a jog átruházható, mielőtt az utalvány végül beváltásra kerül. A kettős adóztatás elkerülése érdekében, amennyiben ilyen jog tárgyát képező szolgáltatás kerül megadóztatásra, biztosítani kell, hogy e jog átruházása és a termék vagy szolgáltatás beváltása egységes ügyletnek minősüljön.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az utalványokat gyakran ügynökökön keresztül forgalmazzák, vagy azok forgalmazási láncon haladnak keresztül, ahol a vételt újraeladás követi. A semlegesség megőrzése céljából lényeges biztosítani, hogy az utalvány ellenében értékesített termékek vagy nyújtott szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adó összege állandó maradjon. Ennek érdekében a többcélú utalványok
  értékét
  kibocsátáskor rögzíteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az utalványokat gyakran ügynökökön keresztül forgalmazzák, vagy azok forgalmazási láncon haladnak keresztül, ahol a vételt újraeladás követi. A semlegesség megőrzése céljából lényeges biztosítani, hogy az utalvány ellenében értékesített termékek vagy nyújtott szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adó összege állandó maradjon. Ennek érdekében a többcélú utalványok
  értékét
  kibocsátáskor rögzíteni kell.

| (8) | Az utalványokat gyakran ügynökökön keresztül forgalmazzák, vagy azok forgalmazási láncon haladnak keresztül, ahol a vételt újraeladás követi. A semlegesség megőrzése céljából lényeges biztosítani, hogy az utalvány ellenében értékesített termékek vagy nyújtott szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adó összege állandó maradjon. Ennek érdekében a többcélú utalványok
  névértékét
  kibocsátáskor rögzíteni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az utalványokat gyakran ügynökökön keresztül forgalmazzák, vagy azok forgalmazási láncon haladnak keresztül, ahol a vételt újraeladás követi. A semlegesség megőrzése céljából lényeges biztosítani, hogy az utalvány ellenében értékesített termékek vagy nyújtott szolgáltatások után fizetendő hozzáadottérték-adó összege állandó maradjon. Ennek érdekében a többcélú utalványok
  névértékét
  kibocsátáskor rögzíteni kell.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Egyértelművé kell tenni a többcélú utalványok forgalmazásával összefüggő ügyletek adóügyi kezelését. Ha az ilyen utalványokat
  értékük
  alatt vásárolják meg, és magasabb áron adják el, az így nyújtott forgalmazási szolgáltatást az adóalany által alkalmazott árrés alapján meg kell adóztatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Egyértelművé kell tenni a többcélú utalványok forgalmazásával összefüggő ügyletek adóügyi kezelését. Ha az ilyen utalványokat
  értékük
  alatt vásárolják meg, és magasabb áron adják el, az így nyújtott forgalmazási szolgáltatást az adóalany által alkalmazott árrés alapján meg kell adóztatni.

| (10) | Egyértelművé kell tenni a többcélú utalványok forgalmazásával összefüggő ügyletek adóügyi kezelését. Ha az ilyen utalványokat
  névértékük
  alatt vásárolják meg, és magasabb áron adják el, az így nyújtott forgalmazási szolgáltatást az adóalany által alkalmazott árrés alapján meg kell adóztatni. |
| --- | --- |

(10)

Egyértelművé kell tenni a többcélú utalványok forgalmazásával összefüggő ügyletek adóügyi kezelését. Ha az ilyen utalványokat
  névértékük
  alatt vásárolják meg, és magasabb áron adják el, az így nyújtott forgalmazási szolgáltatást az adóalany által alkalmazott árrés alapján meg kell adóztatni.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Az utalványok határokon átnyúló termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz is kapcsolódhatnak. Amennyiben az adókötelezettség keletkezése tekintetében eltérés van a tagállamok között, ez kettős adóztatáshoz vagy az adóztatás elmaradásához vezethet. Az ilyen helyzet megelőzése érdekében nem engedélyezhető eltérés azon szabály alól, miszerint hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség a termék ékesítésekor vagy a szolgáltatás nyújtásakor keletkezik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Az utalványok határokon átnyúló termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz is kapcsolódhatnak. Amennyiben az adókötelezettség keletkezése tekintetében eltérés van a tagállamok között, ez kettős adóztatáshoz vagy az adóztatás elmaradásához vezethet. Az ilyen helyzet megelőzése érdekében nem engedélyezhető eltérés azon szabály alól, miszerint hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség a termék ékesítésekor vagy a szolgáltatás nyújtásakor keletkezik.

| (11) | Az utalványok határokon átnyúló termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz is kapcsolódhatnak. Amennyiben az adókötelezettség keletkezése tekintetében eltérés van a tagállamok között, ez kettős adóztatáshoz vagy az adóztatás elmaradásához vezethet. Az ilyen helyzet megelőzése érdekében
  , valamint annak tisztázása céljából, hogy melyik tagállamban kell az adót befizetni,
  nem engedélyezhető eltérés azon szabály alól, miszerint hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség a termék ékesítésekor vagy a szolgáltatás nyújtásakor keletkezik. |
| --- | --- |

(11)

Az utalványok határokon átnyúló termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz is kapcsolódhatnak. Amennyiben az adókötelezettség keletkezése tekintetében eltérés van a tagállamok között, ez kettős adóztatáshoz vagy az adóztatás elmaradásához vezethet. Az ilyen helyzet megelőzése érdekében
  , valamint annak tisztázása céljából, hogy melyik tagállamban kell az adót befizetni,
  nem engedélyezhető eltérés azon szabály alól, miszerint hozzáadottértékadó-fizetési kötelezettség a termék ékesítésekor vagy a szolgáltatás nyújtásakor keletkezik.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Amennyiben az utalvány beváltásakor értékesített termékek vagy szolgáltatások adókötelesek, az adóalany jogosult levonni az utalvány kibocsátásával kapcsolatos költségek vonatkozásában rá háruló hozzáadottérték-adót. Egyértelművé kell tenni, hogy ez a levonás akkor is végrehajtható, ha a termékeket vagy szolgáltatásokat nem az utalvány kibocsátója értékesíti. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Amennyiben az utalvány beváltásakor értékesített termékek vagy szolgáltatások adókötelesek, az adóalany jogosult levonni az utalvány kibocsátásával kapcsolatos költségek vonatkozásában rá háruló hozzáadottérték-adót. Egyértelművé kell tenni, hogy ez a levonás akkor is végrehajtható, ha a termékeket vagy szolgáltatásokat nem az utalvány kibocsátója értékesíti.

| (15) | Amennyiben az utalvány beváltásakor értékesített termékek vagy szolgáltatások adókötelesek, az adóalany
  az uniós jogszabályok értelmében
  jogosult levonni az utalvány kibocsátásával kapcsolatos költségek vonatkozásában rá háruló hozzáadottérték-adót. Egyértelművé kell tenni, hogy ez a levonás akkor is végrehajtható, ha a termékeket vagy szolgáltatásokat nem az utalvány kibocsátója értékesíti. |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben az utalvány beváltásakor értékesített termékek vagy szolgáltatások adókötelesek, az adóalany
  az uniós jogszabályok értelmében
  jogosult levonni az utalvány kibocsátásával kapcsolatos költségek vonatkozásában rá háruló hozzáadottérték-adót. Egyértelművé kell tenni, hogy ez a levonás akkor is végrehajtható, ha a termékeket vagy szolgáltatásokat nem az utalvány kibocsátója értékesíti.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – bevezető rész (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1.
     
  E fejezet alkalmazásában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.
     
  E fejezet alkalmazásában:

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.
     Az „utalvány” olyan eszköz, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére vagy termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és amely ennek megfelelő kötelezettséget hoz létre e jogosultság teljesítésére. | 1. | Az „utalvány” olyan eszköz, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére vagy termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és amely ennek megfelelő kötelezettséget hoz létre e jogosultság teljesítésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.
     Az „utalvány” olyan eszköz, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére vagy termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és amely ennek megfelelő kötelezettséget hoz létre e jogosultság teljesítésére.

1.

Az „utalvány” olyan eszköz, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére vagy termékértékesítéshez vagy szolgáltatásnyújtáshoz kapcsolódó árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és amely ennek megfelelő kötelezettséget hoz létre e jogosultság teljesítésére.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | Az „egycélú utalvány” olyan utalvány, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére jogosít, és amelynek esetében a termék vagy szolgáltatás értékesítője, a teljesítés helye és a termékre vagy szolgáltatásra alkalmazandó héakulcs ismert az utalvány kibocsátásakor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

Az „egycélú utalvány” olyan utalvány, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére jogosít, és amelynek esetében a termék vagy szolgáltatás értékesítője, a teljesítés helye és a termékre vagy szolgáltatásra alkalmazandó héakulcs ismert az utalvány kibocsátásakor.

| 2. | Az „egycélú utalvány” olyan utalvány, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére jogosít, és amelynek esetében a termék vagy szolgáltatás értékesítője, a teljesítés helye és a termékre vagy szolgáltatásra alkalmazandó héakulcs ismert az utalvány kibocsátásakor. |
| --- | --- |

2.

Az „egycélú utalvány” olyan utalvány, amely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás igénybevételére jogosít, és amelynek esetében a termék vagy szolgáltatás értékesítője, a teljesítés helye és a termékre vagy szolgáltatásra alkalmazandó héakulcs ismert az utalvány kibocsátásakor.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | A „teljesítés helye” az a tagállam, amelyben a mögöttes termékértékesítésre vagy szolgáltatásnyújtásra sor kerül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

A „teljesítés helye” az a tagállam, amelyben a mögöttes termékértékesítésre vagy szolgáltatásnyújtásra sor kerül.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – 3 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A „többcélú utalvány” olyan utalvány, amely nem árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és nem egycélú utalvány. | 3. | A „többcélú utalvány” olyan utalvány, amely nem árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és nem egycélú utalvány
  , és amely birtokosát feljogosítja termékekhez vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, amelynek során sem ezek a termékek vagy szolgáltatások, sem az adóztatásuk helye szerinti tagállam teljesítési helye nincs megfelelően meghatározva, és következésképpen az utalványra vonatkozó hozzáadottértékadó-eljárás nem határozható meg bizonyossággal az értékesítés vagy a kibocsátás időpontjában
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A „többcélú utalvány” olyan utalvány, amely nem árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és nem egycélú utalvány.

3.

A „többcélú utalvány” olyan utalvány, amely nem árengedményre vagy visszatérítésre jogosít, és nem egycélú utalvány
  , és amely birtokosát feljogosítja termékekhez vagy szolgáltatásokhoz való hozzáférésre, amelynek során sem ezek a termékek vagy szolgáltatások, sem az adóztatásuk helye szerinti tagállam teljesítési helye nincs megfelelően meghatározva, és következésképpen az utalványra vonatkozó hozzáadottértékadó-eljárás nem határozható meg bizonyossággal az értékesítés vagy a kibocsátás időpontjában
  .

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2006/112/EK irányelv

5 fejezet – 30 a cikk – 1 bekezdés – 4 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az „árengedményre jogosító utalvány” olyan utalvány, amely valamely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás vonatkozásában árengedményre vagy visszatérítésre jogosít. | 4. | Az „árengedményre jogosító utalvány” olyan utalvány, amely valamely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás vonatkozásában árengedményre vagy visszatérítésre jogosít
  , amely vagy százalékos formában, vagy rögzített összegként névértéken kerül meghatározásra
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az „árengedményre jogosító utalvány” olyan utalvány, amely valamely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás vonatkozásában árengedményre vagy visszatérítésre jogosít.

4.

Az „árengedményre jogosító utalvány” olyan utalvány, amely valamely termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás vonatkozásában árengedményre vagy visszatérítésre jogosít
  , amely vagy százalékos formában, vagy rögzített összegként névértéken kerül meghatározásra
  .

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont

112/2006/EK irányelv

5 fejezet – 74 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A többcélú utalvány beváltása ellenében biztosított termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás adóalapja az utalvány névértéke, vagy részleges beváltás esetén a névérték az utalvány részleges beváltásának megfelelő része, a beváltott termékekre vagy szolgáltatásokra eső héa összegével csökkentve. | (1)   A többcélú utalvány beváltása ellenében biztosított termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás adóalapja az
  e termékek és szolgáltatások beszerzéséhez ténylegesen felhasznált
  utalvány névértéke, vagy részleges beváltás esetén a névérték az utalvány részleges beváltásának megfelelő része, a beváltott termékekre vagy szolgáltatásokra eső héa összegével csökkentve. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A többcélú utalvány beváltása ellenében biztosított termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás adóalapja az utalvány névértéke, vagy részleges beváltás esetén a névérték az utalvány részleges beváltásának megfelelő része, a beváltott termékekre vagy szolgáltatásokra eső héa összegével csökkentve.

(1)   A többcélú utalvány beváltása ellenében biztosított termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás adóalapja az
  e termékek és szolgáltatások beszerzéséhez ténylegesen felhasznált
  utalvány névértéke, vagy részleges beváltás esetén a névérték az utalvány részleges beváltásának megfelelő része, a beváltott termékekre vagy szolgáltatásokra eső héa összegével csökkentve.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A tagállamok
  legkésőbb 2014. január 1-ig
  elfogadják és kihirdetik azokat a
  törvényi, rendeleti és közigazgatási
  rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. | 1.   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
  2014. január 1-ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára. |
| A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. január 1-jétől alkalmazzák. | A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. január 1-jétől alkalmazzák. |
| Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. | Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.   A tagállamok
  legkésőbb 2014. január 1-ig
  elfogadják és kihirdetik azokat a
  törvényi, rendeleti és közigazgatási
  rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

1.   A tagállamok elfogadják és kihirdetik azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek
  2014. január 1-ig
  megfeleljenek. E rendelkezések szövegét haladéktalanul megküldik a Bizottság számára.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. január 1-jétől alkalmazzák.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2015. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket a rendelkezéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. cikk |
| | 2017. január 1-ig a Bizottság felülvizsgálja a 2006/112/EK irányelv alkalmazását és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak gazdasági és költségvetési hatásáról. Ez a jelentés tartalmazza az ezen irányelv által a tagállamok gazdaságaira gyakorolt hatás elemzését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a. cikk

2017. január 1-ig a Bizottság felülvizsgálja a 2006/112/EK irányelv alkalmazását és jelentést tesz az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak gazdasági és költségvetési hatásáról. Ez a jelentés tartalmazza az ezen irányelv által a tagállamok gazdaságaira gyakorolt hatás elemzését.

---

2013. április 18., csütörtök

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/180

---

P7_TA(2013)0177

Az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosítása ***

Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 045/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12282/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12282/2012),

| — | tekintettel az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (11044/2012) módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Ukrajna közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás (11044/2012) módosításáról szóló, az Európai Unió és Ukrajna közötti megállapodásra,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdése a) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0200/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására és a Külügyi Bizottság véleményére (A7-0059/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Ukrajna kormányának és parlamentjének.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/180

---

P7_TA(2013)0178

A Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosítása ***

Az Európai Parlament 2013. április 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

(Egyetértés)

(2016/C 045/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12012/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12012/2012),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásra (10871/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Moldovai Köztársaság közötti, a vízumok kiadásának megkönnyítéséről szóló megállapodás módosításáról szóló, az Európai Unió és a Moldovai Köztársaság közötti megállapodásra (10871/2012),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése d) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0201/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikkének (2) bekezdése d) pontjával és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0201/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0128/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A7-0128/2013),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Moldovai Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/181

---

P7_TA(2013)0181

Az európai demográfiai statisztikák ***I

Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai az európai demográfiai statisztikáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/37)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke értelmében a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése terén elért előrehaladásról. E jelentések elkészítéséhez, valamint az uniós régiók – beleértve a különböző régiókat, mint a határokon átnyúló régiókat, nagyvárosi régiókat, vidéki régiókat, hegyvidéki és szigeti régiókat – demográfiai változásainak és lehetséges jövőbeli demográfiai kihívásainak rendszeres ellenőrzéséhez NUTS 3. szintű éves regionális adatokra van szükség. Mivel a népesség elöregedése régiónként jelentősen eltérő,
  az
  Eurostat feladata, hogy rendszeresen regionális előrejelzéseket készítsen abból a célból, hogy teljes kép alakuljon ki az Európai Unió NUTS 2. régióinak demográfiai helyzetéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke értelmében a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése terén elért előrehaladásról. E jelentések elkészítéséhez, valamint az uniós régiók – beleértve a különböző régiókat, mint a határokon átnyúló régiókat, nagyvárosi régiókat, vidéki régiókat, hegyvidéki és szigeti régiókat – demográfiai változásainak és lehetséges jövőbeli demográfiai kihívásainak rendszeres ellenőrzéséhez NUTS 3. szintű éves regionális adatokra van szükség. Mivel a népesség elöregedése régiónként jelentősen eltérő,
  az
  Eurostat feladata, hogy rendszeresen regionális előrejelzéseket készítsen abból a célból, hogy teljes kép alakuljon ki az Európai Unió NUTS 2. régióinak demográfiai helyzetéről.

| (4) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke
  második bekezdésének
  értelmében a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése terén elért előrehaladásról. E jelentések elkészítéséhez, valamint az uniós régiók – beleértve a különböző régiókat, mint a határokon átnyúló régiókat, nagyvárosi régiókat, vidéki régiókat, hegyvidéki és szigeti régiókat – demográfiai változásainak és lehetséges jövőbeli demográfiai kihívásainak rendszeres ellenőrzéséhez NUTS 3. szintű éves regionális adatokra van szükség. Mivel a népesség elöregedése régiónként jelentősen eltérő,
  a Bizottság (
  Eurostat) feladata, hogy rendszeresen regionális előrejelzéseket készítsen abból a célból, hogy teljes kép alakuljon ki az Európai Unió NUTS 2. régióinak demográfiai helyzetéről. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 175. cikke
  második bekezdésének
  értelmében a Bizottság háromévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézió elérése terén elért előrehaladásról. E jelentések elkészítéséhez, valamint az uniós régiók – beleértve a különböző régiókat, mint a határokon átnyúló régiókat, nagyvárosi régiókat, vidéki régiókat, hegyvidéki és szigeti régiókat – demográfiai változásainak és lehetséges jövőbeli demográfiai kihívásainak rendszeres ellenőrzéséhez NUTS 3. szintű éves regionális adatokra van szükség. Mivel a népesség elöregedése régiónként jelentősen eltérő,
  a Bizottság (
  Eurostat) feladata, hogy rendszeresen regionális előrejelzéseket készítsen abból a célból, hogy teljes kép alakuljon ki az Európai Unió NUTS 2. régióinak demográfiai helyzetéről.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006-ban felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégia célja a ma és a holnap generációi életminőségének folyamatos javítása. A kétévente kiadott Eurostat monitoringjelentés az EU fenntartható fejlődési mutatói alapján tárgyilagos statisztikai képet nyújt az előrelépésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006-ban felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégia célja a ma és a holnap generációi életminőségének folyamatos javítása. A kétévente kiadott Eurostat monitoringjelentés az EU fenntartható fejlődési mutatói alapján tárgyilagos statisztikai képet nyújt az előrelépésekről.

| (7) | Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006 júniusában felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégia célja a ma és a holnap generációi életminőségének folyamatos javítása. A kétévente kiadott
  bizottsági (
  Eurostat) monitoringjelentés az EU fenntartható fejlődési mutatói alapján tárgyilagos statisztikai képet nyújt az előrelépésekről. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Tanács 2001-es göteborgi ülésén elindított és 2006 júniusában felülvizsgált fenntartható fejlődési stratégia célja a ma és a holnap generációi életminőségének folyamatos javítása. A kétévente kiadott
  bizottsági (
  Eurostat) monitoringjelentés az EU fenntartható fejlődési mutatói alapján tárgyilagos statisztikai képet nyújt az előrelépésekről.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A pekingi cselekvési platform (1995) stratégiai célkitűzése referenciakeretet biztosít a nemek szerint lebontott adatoknak és információknak a tervezés és a szakpolitika értékelése céljából történő generálásához és terjesztéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A pekingi cselekvési platform (1995) stratégiai célkitűzése referenciakeretet biztosít a nemek szerint lebontott adatoknak és információknak a tervezés és a szakpolitika értékelése céljából történő generálásához és terjesztéséhez.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A népességstatisztikák nélkülözhetetlen elemei az össznépesség számának a számlák európai rendszerének (ESA) keretében való megbecslésének. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A népességstatisztikák nélkülözhetetlen elemei az össznépesség számának a számlák európai rendszerének (ESA) keretében való megbecslésének.

| (9) | A népességstatisztikák nélkülözhetetlen elemei az össznépesség számának a számlák európai rendszerének (ESA) keretében való megbecslésének.
  Az adatfrissítés és az adatrendezés fontos szerepet tölt be az európai szintű statisztikák létrehozásában. |
| --- | --- |

(9)

A népességstatisztikák nélkülözhetetlen elemei az össznépesség számának a számlák európai rendszerének (ESA) keretében való megbecslésének.
  Az adatfrissítés és az adatrendezés fontos szerepet tölt be az európai szintű statisztikák létrehozásában.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A demográfiai adatoknak
  konzisztensnek
  kell lenniük a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A demográfiai adatoknak
  konzisztensnek
  kell lenniük a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokkal.

| (11) | A demográfiai adatoknak
  teljesen összhangban
  kell lenniük a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokkal. |
| --- | --- |

(11)

A demográfiai adatoknak
  teljesen összhangban
  kell lenniük a migrációra és a nemzetközi védelemre vonatkozó közösségi statisztikákról, valamint a külföldi állampolgárságú munkavállalókra vonatkozó statisztikák összeállításáról szóló 311/76/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. július 11-i 862/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a nép- és lakásszámlálásról szóló, 2008. július 9-i 763/2008/EK rendelet értelmében gyűjtött adatokkal.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | Az európai statisztikák kidolgozása, készítése és közzététele során a nemzeti és európai statisztikai hatóságoknak az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és naprakésszé tett európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatnak megfelelően kell eljárniuk. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

Az európai statisztikák kidolgozása, készítése és közzététele során a nemzeti és európai statisztikai hatóságoknak az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és naprakésszé tett európai statisztikákra vonatkozó magatartási szabályzatnak megfelelően kell eljárniuk.

| (13) | Az európai statisztikák kidolgozása, készítése és terjesztése során a nemzeti és európai statisztikai hatóságoknak
  , illetve adott esetben az egyéb érintett nemzeti és regionális hatóságoknak
  az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és naprakésszé tett, európai statisztikákra vonatkozó gyakorlati kódexnek megfelelően kell eljárniuk. |
| --- | --- |

(13)

Az európai statisztikák kidolgozása, készítése és terjesztése során a nemzeti és európai statisztikai hatóságoknak
  , illetve adott esetben az egyéb érintett nemzeti és regionális hatóságoknak
  az európai statisztikai rendszer bizottsága által 2011. szeptember 28-án felülvizsgált és naprakésszé tett, európai statisztikákra vonatkozó gyakorlati kódexnek megfelelően kell eljárniuk.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | „országos”:
  ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének f) pontjában; az ebben a pontban szereplő „terület” meghatározása megegyezik
  az 1059/2003/EK rendelet referenciaidő alatt hatályos
  változatában szereplő meghatározással
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

„országos”:
  ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének f) pontjában; az ebben a pontban szereplő „terület” meghatározása megegyezik
  az 1059/2003/EK rendelet referenciaidő alatt hatályos
  változatában szereplő meghatározással
  ;

| a) | „országos”:
  egy tagállamnak
  az 1059/2003/EK rendelet referencia-időpontban hatályos
  változata szerinti területét jelenti
  ; |
| --- | --- |

a)

„országos”:
  egy tagállamnak
  az 1059/2003/EK rendelet referencia-időpontban hatályos
  változata szerinti területét jelenti
  ;

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | „regionális”: ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének g) pontjában; az európai uniós tagsággal nem rendelkező országok esetében az országok és a Bizottság (Eurostat) közötti megegyezés alapján a referenciaidő alatt hatályos változat szerinti 1., 2. és 3. szintű statisztikai régiókat jelenti; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

„regionális”: ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikkének g) pontjában; az európai uniós tagsággal nem rendelkező országok esetében az országok és a Bizottság (Eurostat) közötti megegyezés alapján a referenciaidő alatt hatályos változat szerinti 1., 2. és 3. szintű statisztikai régiókat jelenti;

| b) | „regionális”:
  az 1059/2003/EK
  rendelet
  referencia-időpontban hatályos változata szerinti 1., 2. vagy 3. NUTS szint
  ; az európai uniós tagsággal nem rendelkező országok esetében az országok és a Bizottság (Eurostat) közötti megegyezés alapján a referencia-időpontban hatályos változat szerinti 1., 2. és 3. szintű statisztikai régiókat jelenti; |
| --- | --- |

b)

„regionális”:
  az 1059/2003/EK
  rendelet
  referencia-időpontban hatályos változata szerinti 1., 2. vagy 3. NUTS szint
  ; az európai uniós tagsággal nem rendelkező országok esetében az országok és a Bizottság (Eurostat) közötti megegyezés alapján a referencia-időpontban hatályos változat szerinti 1., 2. és 3. szintű statisztikai régiókat jelenti;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | „szokásos lakóhellyel rendelkező népesség”: minden olyan személy, aki a referenciaidő alatt szokásos lakóhellyel rendelkezett valamely
  tagállamban
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

„szokásos lakóhellyel rendelkező népesség”: minden olyan személy, aki a referenciaidő alatt szokásos lakóhellyel rendelkezett valamely
  tagállamban
  ;

| c) | „szokásos lakóhellyel rendelkező népesség”: minden olyan személy, aki a referencia-időpontban szokásos lakóhellyel rendelkezik

  az Unió
  valamely
  tagállamában
  ; |
| --- | --- |

c)

„szokásos lakóhellyel rendelkező népesség”: minden olyan személy, aki a referencia-időpontban szokásos lakóhellyel rendelkezik

  az Unió
  valamely
  tagállamában
  ;

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – d pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | „szokásos lakóhely”:
  ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikke d) pontjának első bekezdésében;
  kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos lakóhellyel rendelkezőknek, akik: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

„szokásos lakóhely”:
  ugyanazt jelenti, mint a 763/2008/EK rendelet 2. cikke d) pontjának első bekezdésében;
  kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos lakóhellyel rendelkezőknek, akik:

| d) | „szokásos lakóhely”:
  az a hely, ahol az egyén napi pihenőidejét tölti, tekintet nélkül az ideiglenes távollétekre.
  Kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos lakóhellyel rendelkezőknek, akik: |
| --- | --- |

d)

„szokásos lakóhely”:
  az a hely, ahol az egyén napi pihenőidejét tölti, tekintet nélkül az ideiglenes távollétekre.
  Kizárólag azok a személyek tekinthetők a szóban forgó földrajzi területen szokásos lakóhellyel rendelkezőknek, akik:

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – d pont – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben az i. és ii. pontban leírt körülmények nem állapíthatók meg, a „szokásos lakóhellyel rendelkező népességet” a jogszerű vagy bejegyzett lakóhellyel rendelkező népességből kell megbecsülni, tudományosan megalapozott, jól dokumentált és nyilvánosan hozzáférhető, a Bizottság (Eurostat) által ellenőrzött statisztikai becslési módszerek alkalmazásával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben az i. és ii. pontban leírt körülmények nem állapíthatók meg, a „szokásos lakóhellyel rendelkező népességet” a jogszerű vagy bejegyzett lakóhellyel rendelkező népességből kell megbecsülni, tudományosan megalapozott, jól dokumentált és nyilvánosan hozzáférhető, a Bizottság (Eurostat) által ellenőrzött statisztikai becslési módszerek alkalmazásával.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – h pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| h) | „hitelesített adatok”: olyan adatok, amelyek megfelelnek bizonyos, az adatok összeállítására – beleértve a közzétételre szánt vagy már közzétett adatok valamennyi minőség-ellenőrzésére – vonatkozó minőségi kritériumnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

h)

„hitelesített adatok”: olyan adatok, amelyek megfelelnek bizonyos, az adatok összeállítására – beleértve a közzétételre szánt vagy már közzétett adatok valamennyi minőség-ellenőrzésére – vonatkozó minőségi kritériumnak.

| h) | „hitelesített adatok”: olyan
  statisztikai
  adatok, amelyek megfelelnek bizonyos, az adatok összeállítására – beleértve a közzétételre szánt vagy már közzétett adatok valamennyi minőség-ellenőrzésére – vonatkozó minőségi kritériumnak. |
| --- | --- |

h)

„hitelesített adatok”: olyan
  statisztikai
  adatok, amelyek megfelelnek bizonyos, az adatok összeállítására – beleértve a közzétételre szánt vagy már közzétett adatok valamennyi minőség-ellenőrzésére – vonatkozó minőségi kritériumnak.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok a 2. cikk c) és d) pontjában meghatározott népességről a referenciaidőre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat).
  Amennyiben a 2. cikk c) és d) pontjának i. és ii. alpontjában megadott körülményeket nem lehet megállapítani, a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről szolgáltatnak adatokat a Bizottságnak (Eurostat); ebben az esetben megfelelő erőfeszítéseket tesznek, hogy a kiszámított adatok a 2. cikk c) és d) pontjában említett népességet a lehető legnagyobb mértékben megközelítsék. | (1)   A tagállamok a 2. cikk c) és d) pontjában meghatározott népességről a referencia-időpontra vonatkozóan
  statisztikai
  adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat).
  Ezen adatok a következő változókra terjednek ki: |
| | a) | életkor; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok a 2. cikk c) és d) pontjában meghatározott népességről a referenciaidőre vonatkozóan adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat).
  Amennyiben a 2. cikk c) és d) pontjának i. és ii. alpontjában megadott körülményeket nem lehet megállapítani, a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről szolgáltatnak adatokat a Bizottságnak (Eurostat); ebben az esetben megfelelő erőfeszítéseket tesznek, hogy a kiszámított adatok a 2. cikk c) és d) pontjában említett népességet a lehető legnagyobb mértékben megközelítsék.

(1)   A tagállamok a 2. cikk c) és d) pontjában meghatározott népességről a referencia-időpontra vonatkozóan
  statisztikai
  adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat).
  Ezen adatok a következő változókra terjednek ki:

a)

életkor;

| b) | nem; |
| --- | --- |

b)

nem;

| c) | lakóhely szerinti régió. |
| --- | --- |

c)

lakóhely szerinti régió.

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a
  referenciaidő
  alatt bekövetkezett alapvető eseményekről
  , tekintet nélkül az események megtörténtének helyére
  . A tagállamok a népesség fogalmának ugyanazon meghatározását használják, mint az (1) bekezdésben említett adatok esetében. | (2)   A tagállamok adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a
  referencia-időszak
  alatt bekövetkezett alapvető eseményekről. A tagállamok a népesség fogalmának ugyanazon meghatározását használják, mint az (1) bekezdésben említett adatok esetében.
  Ezen adatok a következő változókra terjednek ki: |
| | a) | élveszületések száma nemek, születés hónapja, az élveszületések sorrendje, az anya életkora, az anya születési éve, az anya születési országa, az anya állampolgársága szerinti ország és az anya lakóhelye szerinti régió szerinti felbontásban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a
  referenciaidő
  alatt bekövetkezett alapvető eseményekről
  , tekintet nélkül az események megtörténtének helyére
  . A tagállamok a népesség fogalmának ugyanazon meghatározását használják, mint az (1) bekezdésben említett adatok esetében.

(2)   A tagállamok adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a
  referencia-időszak
  alatt bekövetkezett alapvető eseményekről. A tagállamok a népesség fogalmának ugyanazon meghatározását használják, mint az (1) bekezdésben említett adatok esetében.
  Ezen adatok a következő változókra terjednek ki:

a)

élveszületések száma nemek, születés hónapja, az élveszületések sorrendje, az anya életkora, az anya születési éve, az anya születési országa, az anya állampolgársága szerinti ország és az anya lakóhelye szerinti régió szerinti felbontásban;

| b) | halálozások száma életkor, nemek, születési év, lakóhely szerinti régió, születési ország, állampolgárság szerinti ország és halálozás hónapja szerinti felbontásban
  . |
| --- | --- |

b)

halálozások száma életkor, nemek, születési év, lakóhely szerinti régió, születési ország, állampolgárság szerinti ország és halálozás hónapja szerinti felbontásban
  .

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a népesség fogalmának a 2. cikk a) és b) pontjában
  leírt
  meghatározását használják valamennyi
  országos és regionális
  szint esetében. | (3)   A tagállamok a népesség fogalmának a 2. cikk a) és b) pontjában
  megadott
  meghatározását használják valamennyi szint esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok a népesség fogalmának a 2. cikk a) és b) pontjában
  leírt
  meghatározását használják valamennyi
  országos és regionális
  szint esetében.

(3)   A tagállamok a népesség fogalmának a 2. cikk a) és b) pontjában
  megadott
  meghatározását használják valamennyi szint esetében.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Azok a tagállamok, ahol a statisztikai adatokat nemzeti szintre a regionális hatóságok juttatják el, ezeket az adatokat a Bizottságnak (Eurostat) is továbbítják annak érdekében, hogy részletesebb áttekintést kaphasson az Unió demográfiai helyzetéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Azok a tagállamok, ahol a statisztikai adatokat nemzeti szintre a regionális hatóságok juttatják el, ezeket az adatokat a Bizottságnak (Eurostat) is továbbítják annak érdekében, hogy részletesebb áttekintést kaphasson az Unió demográfiai helyzetéről.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az
  (1) és (2) bekezdésben említett adatok bontására, valamint a gyakoriságra, az adatok határidejére és felülvizsgálatára
  vonatkozóan
  egységes feltételeket kell elfogadni a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően. | (4)   
  A Bizottság az
  (1) és (2) bekezdésben említett adatok bontására, valamint a gyakoriságra, az adatok határidejére és felülvizsgálatára
  vonatkozó
  egységes feltételeket
  megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat
  a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében

  kell elfogadni
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   
  Az
  (1) és (2) bekezdésben említett adatok bontására, valamint a gyakoriságra, az adatok határidejére és felülvizsgálatára
  vonatkozóan
  egységes feltételeket kell elfogadni a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárásnak megfelelően.

(4)   
  A Bizottság az
  (1) és (2) bekezdésben említett adatok bontására, valamint a gyakoriságra, az adatok határidejére és felülvizsgálatára
  vonatkozó
  egységes feltételeket
  megállapító végrehajtási jogi aktusokat fogad el. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat
  a 9. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében

  kell elfogadni
  .

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Tanácsban alkalmazott minősített többségi szavazás miatt a tagállamok a 2. cikk c) pontjában meghatározott népességről országos szintű adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referenciaidőre vonatkozóan, a referenciaév végétől számított 8 hónapon belül.
  E cikk céljaira a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről nem szolgáltatnak adatokat. | A Tanácsban alkalmazott minősített többségi szavazás céljára a tagállamok a 2. cikk c) pontjában meghatározott népességről országos szintű adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referencia-időpontra vonatkozóan, a referenciaév végétől számított 8 hónapon belül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Tanácsban alkalmazott minősített többségi szavazás miatt a tagállamok a 2. cikk c) pontjában meghatározott népességről országos szintű adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referenciaidőre vonatkozóan, a referenciaév végétől számított 8 hónapon belül.
  E cikk céljaira a tagállamok a referencia-időszakban jogszerű lakóhelyükön vagy bejegyzett lakóhelyükön tartózkodó népességről nem szolgáltatnak adatokat.

A Tanácsban alkalmazott minősített többségi szavazás céljára a tagállamok a 2. cikk c) pontjában meghatározott népességről országos szintű adatokat szolgáltatnak a Bizottságnak (Eurostat) a referencia-időpontra vonatkozóan, a referenciaév végétől számított 8 hónapon belül.

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A népességi adatok referencia-időpontja december 31. éjfél. | (1)   A népességi adatok referencia-időpontja
  a referencia-időszak vége (
  december 31. éjfél). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A népességi adatok referencia-időpontja december 31. éjfél.

(1)   A népességi adatok referencia-időpontja
  a referencia-időszak vége (
  december 31. éjfél).

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 3. cikkében előírt népességi adatok konzisztensek legyenek a 862/2007/EK rendelet 3. cikke
  által
  előírt adatokkal. | (5)   A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 3. cikkében előírt népességi adatok konzisztensek legyenek a 862/2007/EK rendelet 3. cikke
  (1) bekezdésének c) pontjában
  előírt adatokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 3. cikkében előírt népességi adatok konzisztensek legyenek a 862/2007/EK rendelet 3. cikke
  által
  előírt adatokkal.

(5)   A tagállamok biztosítják, hogy az e rendelet 3. cikkében előírt népességi adatok konzisztensek legyenek a 862/2007/EK rendelet 3. cikke
  (1) bekezdésének c) pontjában
  előírt adatokkal.

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

9 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. cikk |
| | Felülvizsgálati záradék |
| | A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról 2018. december 31-ig, majd azt követően ötévenként. Ebben értékeli a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok minőségét és a 4. cikkben említett speciális célokra kifejtett hatást. A jelentéshez – adott esetben – e rendelet működésének további javítását célzó javaslatokat csatolnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9a. cikk

Felülvizsgálati záradék

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról 2018. december 31-ig, majd azt követően ötévenként. Ebben értékeli a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatok minőségét és a 4. cikkben említett speciális célokra kifejtett hatást. A jelentéshez – adott esetben – e rendelet működésének további javítását célzó javaslatokat csatolnak.

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0050/2013).

---

| 5.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 45/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 45/188

---

P7_TA(2013)0182

A hajók újrafeldolgozása ***I

Az Európai Parlament 2013. április 18-án elfogadott módosításai a hajók újrafeldolgozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2016/C 045/38)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

Cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE | AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE |
| a
  hajók
  újrafeldolgozásáról | a
  hajók környezetkímélő
  újrafeldolgozásáról
  és kezeléséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS RENDELETE

a
  hajók
  újrafeldolgozásáról

a
  hajók környezetkímélő
  újrafeldolgozásáról
  és kezeléséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és az 1013/2006/EK rendelet módosításáról

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A hajók bontásakor alkalmazott legelterjedtebb módszer az ún. „partra futtatás”, amely nem biztonságos és megfelelő módszer az újrafeldolgozásra, ezért nem folytatható tovább. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A hajók bontásakor alkalmazott legelterjedtebb módszer az ún. „partra futtatás”, amely nem biztonságos és megfelelő módszer az újrafeldolgozásra, ezért nem folytatható tovább.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az OECD-országok hajó-újrafeldolgozási kapacitása, amely a
  tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók tekintetében jelenleg jogszerűen rendelkezésre áll,
  nem
  elegendő. A nem OECD-országokban
  már
  meglévő biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozási
  kapacitás nemcsak elegendő
  az uniós tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók
  kezeléséhez
  , de az újrafeldolgozó országok által a Hongkongi Egyezmény követelményeinek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseknek köszönhetően 2015-ig várhatóan még bővülni is fog
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az OECD-országok hajó-újrafeldolgozási kapacitása, amely a
  tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók tekintetében jelenleg jogszerűen rendelkezésre áll,
  nem
  elegendő. A nem OECD-országokban
  már
  meglévő biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozási
  kapacitás nemcsak elegendő
  az uniós tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók
  kezeléséhez
  , de az újrafeldolgozó országok által a Hongkongi Egyezmény követelményeinek való megfelelés érdekében hozott intézkedéseknek köszönhetően 2015-ig várhatóan még bővülni is fog
  .

| (3) | Az OECD-országok hajó-újrafeldolgozási kapacitása, amely a
  veszélyes hulladéknak számító
  hajók tekintetében jelenleg jogszerűen rendelkezésre áll,
  nincs megfelelően kihasználva. Az Egyesült Államokban vita tárgyát képezi a hajó-újrafeldolgozó létesítmények hozzáférhetősége és kapacitása. Az Egyesült Államokban e tekintetben kialakult helyzettől függetlenül néhány tagállam és OECD-ország jelentős potenciállal rendelkezik, ami – ezek teljes körű mozgósítása esetén – szinte
  elegendő
  lehetne a tagállami lobogó alatt hajózó hajók (uniós hajók) újrafeldolgozására és kezelésére
  . A nem OECD-országokban meglévő biztonságos és környezetkímélő
  potenciális
  újrafeldolgozási
  kapacitást is számításba véve elegendőnek kell lennie
  az uniós tagállami lobogók alatt közlekedő
  összes hajó
  kezeléséhez. |
| --- | --- |

(3)

Az OECD-országok hajó-újrafeldolgozási kapacitása, amely a
  veszélyes hulladéknak számító
  hajók tekintetében jelenleg jogszerűen rendelkezésre áll,
  nincs megfelelően kihasználva. Az Egyesült Államokban vita tárgyát képezi a hajó-újrafeldolgozó létesítmények hozzáférhetősége és kapacitása. Az Egyesült Államokban e tekintetben kialakult helyzettől függetlenül néhány tagállam és OECD-ország jelentős potenciállal rendelkezik, ami – ezek teljes körű mozgósítása esetén – szinte
  elegendő
  lehetne a tagállami lobogó alatt hajózó hajók (uniós hajók) újrafeldolgozására és kezelésére
  . A nem OECD-országokban meglévő biztonságos és környezetkímélő
  potenciális
  újrafeldolgozási
  kapacitást is számításba véve elegendőnek kell lennie
  az uniós tagállami lobogók alatt közlekedő
  összes hajó
  kezeléséhez.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A hajó-újrafeldolgozási piac jelenlegi helyzetét a költségek túlzott mértékű kiszervezése jellemzi. A leselejtezett hajókért a dolgozók, az emberi egészség és a környezet védelmét szolgáló előírásokkal nem, illetve a kevés ilyen előírással rendelkező hajó-újrafeldolgozó létesítmények kínálják a legmagasabb árat. Ennek eredményeképpen a világ leselejtezésre váró hajóállományának nagy részét bizonyos országok partjain, emberileg megalázó és környezetvédelmi szempontból pusztító feltételek között bontják szét, és ez nem elfogadható. Helyénvaló lenne az Unió kikötőibe befutó összes hajóra alkalmazható pénzügyi mechanizmust létrehozni, amely – függetlenül attól, hogy a hajó melyik ország zászlaja alatt hajózik – a kialakult helyzetet úgy ellensúlyozná, hogy a szabálytalan műveletekkel szemben környezetkímélővé tenné a veszélyes hulladéknak számító hajók újrafeldolgozását és kezelését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A hajó-újrafeldolgozási piac jelenlegi helyzetét a költségek túlzott mértékű kiszervezése jellemzi. A leselejtezett hajókért a dolgozók, az emberi egészség és a környezet védelmét szolgáló előírásokkal nem, illetve a kevés ilyen előírással rendelkező hajó-újrafeldolgozó létesítmények kínálják a legmagasabb árat. Ennek eredményeképpen a világ leselejtezésre váró hajóállományának nagy részét bizonyos országok partjain, emberileg megalázó és környezetvédelmi szempontból pusztító feltételek között bontják szét, és ez nem elfogadható. Helyénvaló lenne az Unió kikötőibe befutó összes hajóra alkalmazható pénzügyi mechanizmust létrehozni, amely – függetlenül attól, hogy a hajó melyik ország zászlaja alatt hajózik – a kialakult helyzetet úgy ellensúlyozná, hogy a szabálytalan műveletekkel szemben környezetkímélővé tenné a veszélyes hulladéknak számító hajók újrafeldolgozását és kezelését.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

3 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3b) | Tekintettel a „szennyező fizet” elvére, a hajók környezetkímélő újrafeldolgozásának és kezelésének költségeit a hajótulajdonosoknak kellene fedezniük. Az emberi egészség és a környezet védelme érdekében pénzügyi mechanizmust kellene bevezetni, amely forrásokat teremtene ahhoz, hogy az uniós jegyzékben szereplő létesítményekben az uniós és nem uniós hajók környezetkímélő újrafeldolgozása és kezelése gazdasági szempontból versenyképessé váljon. Az Unió kikötőibe és réveibe befutó összes hajónak hozzá kellene járulnia a hajók környezetkímélő újrafeldolgozásának és kezelésének költségeihez annak érdekében, hogy az uniós hajók tekintetében ellensúlyozza a szabálytalan műveletek iránti gazdasági ösztönzést, és a lobogócsere tekintetében visszatartó erőt képezzen. Az újrahasznosítási illeték alól mentesíteni kell azon hajókat, amelyek pénzügyi garanciát helyeznek letétbe annak szavatolására, hogy újrafeldolgozásukra és kezelésükre az uniós jegyzékben szereplő létesítményekben kerül sor. Az újrahasznosítási illetéknek, valamint a pénzügyi garanciának megkülönböztetéstől mentesnek, átláthatónak és hatékonynak kell lennie. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3b)

Tekintettel a „szennyező fizet” elvére, a hajók környezetkímélő újrafeldolgozásának és kezelésének költségeit a hajótulajdonosoknak kellene fedezniük. Az emberi egészség és a környezet védelme érdekében pénzügyi mechanizmust kellene bevezetni, amely forrásokat teremtene ahhoz, hogy az uniós jegyzékben szereplő létesítményekben az uniós és nem uniós hajók környezetkímélő újrafeldolgozása és kezelése gazdasági szempontból versenyképessé váljon. Az Unió kikötőibe és réveibe befutó összes hajónak hozzá kellene járulnia a hajók környezetkímélő újrafeldolgozásának és kezelésének költségeihez annak érdekében, hogy az uniós hajók tekintetében ellensúlyozza a szabálytalan műveletek iránti gazdasági ösztönzést, és a lobogócsere tekintetében visszatartó erőt képezzen. Az újrahasznosítási illeték alól mentesíteni kell azon hajókat, amelyek pénzügyi garanciát helyeznek letétbe annak szavatolására, hogy újrafeldolgozásukra és kezelésükre az uniós jegyzékben szereplő létesítményekben kerül sor. Az újrahasznosítási illetéknek, valamint a pénzügyi garanciának megkülönböztetéstől mentesnek, átláthatónak és hatékonynak kell lennie.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló hongkongi nemzetközi egyezményt (a Hongkongi Egyezmény) 2009. május 15-én fogadták el a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt
  , a Bázeli Egyezmény részes feleinek kérésére
  . A Hongkongi Egyezmény hatálybalépésére huszonnégy hónappal azt az időpontot követően fog sor kerülni, amikor az egyezményt legalább 15 olyan állam ratifikálta, amelynek kereskedelmi flottája összesítve a világ kereskedelmi flottája bruttó űrtartalmának legalább 40 %-át képviseli, és amelynek évi maximális újrafeldolgozási volumene a megelőző 10 évre vonatkozóan összesítve ugyanezen államok kereskedelmi flottái bruttó űrtartalmának legalább 3 %-át teszi ki.
  Célszerű volna, ha a tagállamok mielőbb ratifikálnák
  az
  egyezményt annak mihamarabbi hatálybalépése érdekében. Az
  egyezmény hatálya kiterjed a
  hajók tervezésére, megépítésére, üzemeltetésére és előkészítésére
  olyan
  mértékben
  , hogy az elősegítse a biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozást, nem érint azonban hajóbiztonsági és üzemeltetéshatékonysági vonatkozásokat; kiterjed továbbá a hajó-újrafeldolgozó létesítmények
  biztonságos és környezetkímélő módon való
  üzemelésére, illetve a hajó-újrafeldolgozás
  megfelelő
  végrehajtási
  mechanizmusainak létrehozására
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló hongkongi nemzetközi egyezményt (a Hongkongi Egyezmény) 2009. május 15-én fogadták el a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt
  , a Bázeli Egyezmény részes feleinek kérésére
  . A Hongkongi Egyezmény hatálybalépésére huszonnégy hónappal azt az időpontot követően fog sor kerülni, amikor az egyezményt legalább 15 olyan állam ratifikálta, amelynek kereskedelmi flottája összesítve a világ kereskedelmi flottája bruttó űrtartalmának legalább 40 %-át képviseli, és amelynek évi maximális újrafeldolgozási volumene a megelőző 10 évre vonatkozóan összesítve ugyanezen államok kereskedelmi flottái bruttó űrtartalmának legalább 3 %-át teszi ki.
  Célszerű volna, ha a tagállamok mielőbb ratifikálnák
  az
  egyezményt annak mihamarabbi hatálybalépése érdekében. Az
  egyezmény hatálya kiterjed a
  hajók tervezésére, megépítésére, üzemeltetésére és előkészítésére
  olyan
  mértékben
  , hogy az elősegítse a biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozást, nem érint azonban hajóbiztonsági és üzemeltetéshatékonysági vonatkozásokat; kiterjed továbbá a hajó-újrafeldolgozó létesítmények
  biztonságos és környezetkímélő módon való
  üzemelésére, illetve a hajó-újrafeldolgozás
  megfelelő
  végrehajtási
  mechanizmusainak létrehozására
  .

| (4) | A hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló hongkongi nemzetközi egyezményt (a Hongkongi Egyezmény) 2009. május 15-én fogadták el a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt. A Hongkongi Egyezmény hatálybalépésére huszonnégy hónappal azt az időpontot követően fog sor kerülni, amikor az egyezményt legalább 15 olyan állam ratifikálta, amelynek kereskedelmi flottája összesítve a világ kereskedelmi flottája bruttó űrtartalmának legalább 40 %-át képviseli, és amelynek évi maximális újrafeldolgozási volumene a megelőző 10 évre vonatkozóan összesítve ugyanezen államok kereskedelmi flottái bruttó űrtartalmának legalább 3 %-át teszi ki. Az egyezmény hatálya kiterjed a
  veszélyes anyagok hajókban történő
  olyan
  mértékű felhasználására
  , hogy az elősegítse a biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozást, nem érint azonban hajóbiztonsági és üzemeltetéshatékonysági vonatkozásokat;
  iránymutatások révén
  kiterjed továbbá a hajó-újrafeldolgozó létesítmények üzemelésére, illetve
  magában foglalja
  a hajó-újrafeldolgozás végrehajtási
  mechanizmusát
  .
  A Hongkongi Egyezmény nem vonatkozik a kormányzati tulajdonú hajókra, a bruttó 500 tonna alatti hajókra, sem pedig a teljes élettartamuk alatt annak az államnak a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken üzemelő hajókra, amelynek lobogója alatt közlekedni jogosultak. A Hongkongi Egyezmény hatálya továbbá nem terjed ki a hajó-újrafeldolgozó létesítményben visszanyert acél tényeges újrahasznosítására, sem pedig a legelső hajó-újrafeldolgozó létesítményt sorban követő hulladékanyag-kezelő létesítmények műveleteire. A Hongkongi Egyezmény nem szándékozik a nem OECD-országokra nézve veszélyes hulladéknak számító hajók kivitelét – ami az 1013/2006/EK rendelet szerint tilos gyakorlat – megakadályozni. Várhatóan egy évtized is eltelik addig, amíg a Hongkongi Egyezmény hatályba lép. |
| --- | --- |

(4)

A hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozásáról szóló hongkongi nemzetközi egyezményt (a Hongkongi Egyezmény) 2009. május 15-én fogadták el a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) égisze alatt. A Hongkongi Egyezmény hatálybalépésére huszonnégy hónappal azt az időpontot követően fog sor kerülni, amikor az egyezményt legalább 15 olyan állam ratifikálta, amelynek kereskedelmi flottája összesítve a világ kereskedelmi flottája bruttó űrtartalmának legalább 40 %-át képviseli, és amelynek évi maximális újrafeldolgozási volumene a megelőző 10 évre vonatkozóan összesítve ugyanezen államok kereskedelmi flottái bruttó űrtartalmának legalább 3 %-át teszi ki. Az egyezmény hatálya kiterjed a
  veszélyes anyagok hajókban történő
  olyan
  mértékű felhasználására
  , hogy az elősegítse a biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozást, nem érint azonban hajóbiztonsági és üzemeltetéshatékonysági vonatkozásokat;
  iránymutatások révén
  kiterjed továbbá a hajó-újrafeldolgozó létesítmények üzemelésére, illetve
  magában foglalja
  a hajó-újrafeldolgozás végrehajtási
  mechanizmusát
  .
  A Hongkongi Egyezmény nem vonatkozik a kormányzati tulajdonú hajókra, a bruttó 500 tonna alatti hajókra, sem pedig a teljes élettartamuk alatt annak az államnak a felségterületéhez vagy joghatósága alá tartozó vizeken üzemelő hajókra, amelynek lobogója alatt közlekedni jogosultak. A Hongkongi Egyezmény hatálya továbbá nem terjed ki a hajó-újrafeldolgozó létesítményben visszanyert acél tényeges újrahasznosítására, sem pedig a legelső hajó-újrafeldolgozó létesítményt sorban követő hulladékanyag-kezelő létesítmények műveleteire. A Hongkongi Egyezmény nem szándékozik a nem OECD-országokra nézve veszélyes hulladéknak számító hajók kivitelét – ami az 1013/2006/EK rendelet szerint tilos gyakorlat – megakadályozni. Várhatóan egy évtized is eltelik addig, amíg a Hongkongi Egyezmény hatályba lép.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A Hongkongi Egyezmény kifejezetten lehetővé teszi részes felei számára, hogy a nemzetközi joggal összeegyeztethető, szigorúbb intézkedéseket
  hozzanak
  a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozására vonatkozóan annak érdekében, hogy megelőzzék, mérsékeljék vagy minimalizálják az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat. Ehhez a célhoz hozzájárulna az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének összeállítása is; a
  jegyzék
  – azzal, hogy a lobogó szerinti állam számára megkönnyíti az újrafeldolgozásra szánt hajók ellenőrzését –
  segítene
  az előírások hatékonyabb végrehajtásában is. A hajó-újrafeldolgozó
  létesítményekkel szembeni
  követelményeket a Hongkongi Egyezmény követelményei alapján indokolt megállapítani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A Hongkongi Egyezmény kifejezetten lehetővé teszi részes felei számára, hogy a nemzetközi joggal összeegyeztethető, szigorúbb intézkedéseket
  hozzanak
  a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozására vonatkozóan annak érdekében, hogy megelőzzék, mérsékeljék vagy minimalizálják az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat. Ehhez a célhoz hozzájárulna az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének összeállítása is; a
  jegyzék
  – azzal, hogy a lobogó szerinti állam számára megkönnyíti az újrafeldolgozásra szánt hajók ellenőrzését –
  segítene
  az előírások hatékonyabb végrehajtásában is. A hajó-újrafeldolgozó
  létesítményekkel szembeni
  követelményeket a Hongkongi Egyezmény követelményei alapján indokolt megállapítani.

| (5) | A Hongkongi Egyezmény kifejezetten lehetővé teszi részes felei számára, hogy a nemzetközi joggal összeegyeztethető, szigorúbb intézkedéseket
  hozhassanak
  a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozására vonatkozóan annak érdekében, hogy megelőzzék, mérsékeljék vagy minimalizálják az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat. Ehhez a célhoz hozzájárulna az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének összeállítása is; a
  jegyzéknek
  – azzal, hogy a lobogó szerinti állam számára megkönnyíti az újrafeldolgozásra szánt hajók ellenőrzését –
  segítenie kell
  az előírások hatékonyabb végrehajtásában is. A hajó-újrafeldolgozó
  létesítményekre vonatkozó
  követelményeket a Hongkongi Egyezmény követelményei alapján
  , de azokon túlmutatva is
  indokolt megállapítani
  az emberi egészség és a környezet uniós szintű védelmével nagyjából megegyező szint elérése érdekében
  .
  Ennek hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy az uniós létesítményekben fokozódjon a hajók környezetvédelmi szempontból megfelelő újrafeldolgozásának és kezelésének versenyképessége. |
| --- | --- |

(5)

A Hongkongi Egyezmény kifejezetten lehetővé teszi részes felei számára, hogy a nemzetközi joggal összeegyeztethető, szigorúbb intézkedéseket
  hozhassanak
  a hajók biztonságos és környezetkímélő újrafeldolgozására vonatkozóan annak érdekében, hogy megelőzzék, mérsékeljék vagy minimalizálják az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatásokat. Ehhez a célhoz hozzájárulna az e rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének összeállítása is; a
  jegyzéknek
  – azzal, hogy a lobogó szerinti állam számára megkönnyíti az újrafeldolgozásra szánt hajók ellenőrzését –
  segítenie kell
  az előírások hatékonyabb végrehajtásában is. A hajó-újrafeldolgozó
  létesítményekre vonatkozó
  követelményeket a Hongkongi Egyezmény követelményei alapján
  , de azokon túlmutatva is
  indokolt megállapítani
  az emberi egészség és a környezet uniós szintű védelmével nagyjából megegyező szint elérése érdekében
  .
  Ennek hozzá kell járulnia ahhoz is, hogy az uniós létesítményekben fokozódjon a hajók környezetvédelmi szempontból megfelelő újrafeldolgozásának és kezelésének versenyképessége.

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A Hongkongi Egyezmény
  és e rendelet
  alkalmazási körébe nem tartózó hajók
  bontását
  továbbra is az 1013/2006/EK rendelet és a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell végezni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A Hongkongi Egyezmény
  és e rendelet
  alkalmazási körébe nem tartózó hajók
  bontását
  továbbra is az 1013/2006/EK rendelet és a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell végezni.

| (7) | Amikor egy tagállam fennhatósága alá tartozó területen
  a Hongkongi Egyezmény alkalmazási körébe nem tartózó hajók
  , az önmaguktól közlekedni nem képes hajók – hacsak nincs a teljes körű javításra érvényes szerződésük –, valamint azok a hajók, amelyek a biztonság tekintetében nem teljesítik az uniós és nemzetközi jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseit hulladékká válnak, bontásukat
  továbbra is az 1013/2006/EK rendelet és a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell végezni. |
| --- | --- |

(7)

Amikor egy tagállam fennhatósága alá tartozó területen
  a Hongkongi Egyezmény alkalmazási körébe nem tartózó hajók
  , az önmaguktól közlekedni nem képes hajók – hacsak nincs a teljes körű javításra érvényes szerződésük –, valamint azok a hajók, amelyek a biztonság tekintetében nem teljesítik az uniós és nemzetközi jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseit hulladékká válnak, bontásukat
  továbbra is az 1013/2006/EK rendelet és a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. november 19-i 2008/98/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv rendelkezései szerint kell végezni.

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Az
  azonos
  célokat kitűző szabályozási eszközök megkettőzésének elkerülése végett
  szükséges egyértelművé tenni, mire terjed ki e rendelet, az 1013/2006/EK rendelet, illetve a 2008/98/EK irányelv alkalmazási köre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Az
  azonos
  célokat kitűző szabályozási eszközök megkettőzésének elkerülése végett
  szükséges egyértelművé tenni, mire terjed ki e rendelet, az 1013/2006/EK rendelet, illetve a 2008/98/EK irányelv alkalmazási köre.

| (8) | Annak elkerülésére, hogy
  azonos
  helyzetben eltérő jogi követelményeket alkalmazzanak,
  szükséges egyértelművé tenni, mire terjed ki e rendelet, az 1013/2006/EK rendelet, illetve a 2008/98/EK irányelv alkalmazási köre. |
| --- | --- |

(8)

Annak elkerülésére, hogy
  azonos
  helyzetben eltérő jogi követelményeket alkalmazzanak,
  szükséges egyértelművé tenni, mire terjed ki e rendelet, az 1013/2006/EK rendelet, illetve a 2008/98/EK irányelv alkalmazási köre.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | E rendelet alkalmazása során a nemzetközi jog értelmében tiszteletben kall tartani a tranzitországok jogait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

E rendelet alkalmazása során a nemzetközi jog értelmében tiszteletben kall tartani a tranzitországok jogait.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A hajó-újrafeldolgozás gyakorlatainak és körülményeinek javítása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell a hongkongi egyezmény gyors ratifikálásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A hajó-újrafeldolgozás gyakorlatainak és körülményeinek javítása érdekében a tagállamoknak gondoskodniuk kell a hongkongi egyezmény gyors ratifikálásáról.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | Helyénvaló, hogy a tagállamok szabályokat határozzanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsák, hogy e szankciók alkalmazásra kerüljenek, megakadályozva a hajó-újrafeldolgozási szabályok megkerülését. A szankcióknak, amelyek lehetnek polgári jogi vagy közigazgatási jellegűek, hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

Helyénvaló, hogy a tagállamok szabályokat határozzanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsák, hogy e szankciók alkalmazásra kerüljenek, megakadályozva a hajó-újrafeldolgozási szabályok megkerülését. A szankcióknak, amelyek lehetnek polgári jogi vagy közigazgatási jellegűek, hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

| (11) | Helyénvaló, hogy a tagállamok szabályokat határozzanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsák, hogy e szankciók alkalmazásra kerüljenek, megakadályozva a hajó-újrafeldolgozási szabályok megkerülését. A szankcióknak, amelyek lehetnek
  büntetőjogi,
  polgári jogi vagy közigazgatási jellegűek, hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. |
| --- | --- |

(11)

Helyénvaló, hogy a tagállamok szabályokat határozzanak meg az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókkal kapcsolatban, és biztosítsák, hogy e szankciók alkalmazásra kerüljenek, megakadályozva a hajó-újrafeldolgozási szabályok megkerülését. A szankcióknak, amelyek lehetnek
  büntetőjogi,
  polgári jogi vagy közigazgatási jellegűek, hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Mivel
  a tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók újrafeldolgozása,
  üzemeltetése és fenntartása
  által okozott, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése, mérséklése vagy megszüntetése a hajózás és a hajó-újrafeldolgozás nemzetközi jellege miatt tagállami szinten nem biztosítható kellő mértékben, uniós szinten azonban jobban megvalósítható, az Unió – összhangban a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel – intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Mivel
  a tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók újrafeldolgozása,
  üzemeltetése és fenntartása
  által okozott, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése, mérséklése vagy megszüntetése a hajózás és a hajó-újrafeldolgozás nemzetközi jellege miatt tagállami szinten nem biztosítható kellő mértékben, uniós szinten azonban jobban megvalósítható, az Unió – összhangban a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel – intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket,

| (14) | Mivel
  az uniós
  hajók újrafeldolgozása,
  és kezelése
  által okozott, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése, mérséklése vagy megszüntetése a hajózás és a hajó-újrafeldolgozás nemzetközi jellege miatt
  kizárólag
  tagállami szinten nem
  mindig
  biztosítható kellő mértékben, uniós szinten azonban
  egyes esetekben
  jobban megvalósítható
  – habár a Hongkongi Egyezmény ratifikálásával a hajó-újrafeldolgozással kapcsolatos kérdések szabályozására vonatkozó uniós hatáskör ismét
  az
  uniós tagállamokra lesz ruházva – az
  Unió – összhangban a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel – intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(14)

Mivel
  az uniós
  hajók újrafeldolgozása,
  és kezelése
  által okozott, az emberi egészségre és a környezetre gyakorolt kedvezőtlen hatások megelőzése, mérséklése vagy megszüntetése a hajózás és a hajó-újrafeldolgozás nemzetközi jellege miatt
  kizárólag
  tagállami szinten nem
  mindig
  biztosítható kellő mértékben, uniós szinten azonban
  egyes esetekben
  jobban megvalósítható
  – habár a Hongkongi Egyezmény ratifikálásával a hajó-újrafeldolgozással kapcsolatos kérdések szabályozására vonatkozó uniós hatáskör ismét
  az
  uniós tagállamokra lesz ruházva – az
  Unió – összhangban a Szerződés 5. cikkében meghatározott szubszidiaritási elvvel – intézkedéseket fogadhat el. Az ugyanezen cikkben meghatározott arányossági elvnek megfelelően ez a rendelet nem lépi túl a cél eléréséhez szükséges mértéket,

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet célja a
  tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók újrafeldolgozása
  , üzemeltetése és fenntartása
  által okozott, az emberi
  egészségre
  és a
  környezetre gyakorolt
  kedvezőtlen hatások megelőzése,
  mérséklése
  vagy
  megszüntetése
  . | E rendelet célja a
  nem uniós
  hajók újrafeldolgozása
  és kezelése
  által okozott, az emberi
  egészséggel
  és a
  környezettel kapcsolatos balesetek, sérülések és egyéb
  kedvezőtlen hatások megelőzése,
  minimálisra csökkentése és lehető legnagyobb mértékű megszüntetése, többek között az Unióban lévő
  vagy
  az Unió területén kívüli, jegyzékben szereplő létesítményekben történő újrafeldolgozásuk révén, valamint az uniós hajók újrafeldolgozásához szükséges körülmények javítása
  . |
| | E rendelet célja továbbá az, hogy csökkentse az uniós, az OECD-országok, valamint az érintett harmadik országok szereplői között a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, illetve a környezetvédelmi normák terén tapasztalható különbségeket is. |
| | E rendelet célja továbbá a Hongkongi Egyezmény ratifikálásának elősegítése. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet célja a
  tagállami lobogók alatt közlekedő
  hajók újrafeldolgozása
  , üzemeltetése és fenntartása
  által okozott, az emberi
  egészségre
  és a
  környezetre gyakorolt
  kedvezőtlen hatások megelőzése,
  mérséklése
  vagy
  megszüntetése
  .

E rendelet célja a
  nem uniós
  hajók újrafeldolgozása
  és kezelése
  által okozott, az emberi
  egészséggel
  és a
  környezettel kapcsolatos balesetek, sérülések és egyéb
  kedvezőtlen hatások megelőzése,
  minimálisra csökkentése és lehető legnagyobb mértékű megszüntetése, többek között az Unióban lévő
  vagy
  az Unió területén kívüli, jegyzékben szereplő létesítményekben történő újrafeldolgozásuk révén, valamint az uniós hajók újrafeldolgozásához szükséges körülmények javítása
  .

E rendelet célja továbbá az, hogy csökkentse az uniós, az OECD-országok, valamint az érintett harmadik országok szereplői között a munkahelyi egészségvédelem és biztonság, illetve a környezetvédelmi normák terén tapasztalható különbségeket is.

E rendelet célja továbbá a Hongkongi Egyezmény ratifikálásának elősegítése.

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1a. | „uniós hajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő, vagy egy tagállam fennhatósága alatt működő hajó; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1a.

„uniós hajó”: tagállami lobogó alatt közlekedő, vagy egy tagállam fennhatósága alatt működő hajó;

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 1 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 1b. | „nem uniós hajó”: harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajó; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1b.

„nem uniós hajó”: harmadik ország lobogója alatt közlekedő hajó;

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | „hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott hulladék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

„hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott hulladék;

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | „veszélyes hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott veszélyes hulladék; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3b.

„veszélyes hulladék”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének (2) bekezdésében meghatározott veszélyes hulladék;

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3c. | „kezelés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 14. pontjában meghatározott kezelés; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3c.

„kezelés”: a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének 14. pontjában meghatározott kezelés;

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 3 d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3d. | „környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás”: az 1013/2006/EK rendelet 2. cikkének (8) bekezdésében meghatározott környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3d.

„környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás”: az 1013/2006/EK rendelet 2. cikkének (8) bekezdésében meghatározott környezetvédelmi szempontból megfelelő gazdálkodás;

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 5 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 5. | „hajó-újrafeldolgozás”: valamely hajó hajó-újrafeldolgozó létesítményben végzett teljes vagy részleges bontása az erre alkalmas alkotóelemek és anyagok hasznosítása vagy újrahasználata, valamint a veszélyes és egyéb anyagok sorsának egyidejű rendezése céljából, beleértve olyan kapcsolódó intézkedéseket is, mint az alkatrészek és anyagok helyszínen történő tárolása és kezelése, nem beleértve azonban azok egyéb létesítményekben való további
  feldolgozását vagy ártalmatlanítását
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5.

„hajó-újrafeldolgozás”: valamely hajó hajó-újrafeldolgozó létesítményben végzett teljes vagy részleges bontása az erre alkalmas alkotóelemek és anyagok hasznosítása vagy újrahasználata, valamint a veszélyes és egyéb anyagok sorsának egyidejű rendezése céljából, beleértve olyan kapcsolódó intézkedéseket is, mint az alkatrészek és anyagok helyszínen történő tárolása és kezelése, nem beleértve azonban azok egyéb létesítményekben való további
  feldolgozását vagy ártalmatlanítását
  ;

| 5. | „hajó-újrafeldolgozás”: valamely hajó hajó-újrafeldolgozó létesítményben végzett teljes vagy részleges bontása az erre alkalmas alkotóelemek és anyagok hasznosítása vagy újrahasználata, valamint a veszélyes és egyéb anyagok sorsának egyidejű rendezése céljából, beleértve olyan kapcsolódó intézkedéseket is, mint az alkatrészek és anyagok helyszínen történő tárolása és kezelése, nem beleértve azonban azok egyéb létesítményekben való további
  kezelését
  ;
  az „újrafeldolgozás” kifejezés e rendelethez kapcsolódó jelentése ezért eltér a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének (17) bekezdésében szereplő meghatározástól; |
| --- | --- |

5.

„hajó-újrafeldolgozás”: valamely hajó hajó-újrafeldolgozó létesítményben végzett teljes vagy részleges bontása az erre alkalmas alkotóelemek és anyagok hasznosítása vagy újrahasználata, valamint a veszélyes és egyéb anyagok sorsának egyidejű rendezése céljából, beleértve olyan kapcsolódó intézkedéseket is, mint az alkatrészek és anyagok helyszínen történő tárolása és kezelése, nem beleértve azonban azok egyéb létesítményekben való további
  kezelését
  ;
  az „újrafeldolgozás” kifejezés e rendelethez kapcsolódó jelentése ezért eltér a 2008/98/EK irányelv 3. cikkének (17) bekezdésében szereplő meghatározástól;

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 6. | „hajó-újrafeldolgozó létesítmény”: egy tagállamban vagy harmadik országban hajók újrafeldolgozására használt,
  telephelynek,
  bontóudvarnak vagy üzemnek minősülő, meghatározott terület; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6.

„hajó-újrafeldolgozó létesítmény”: egy tagállamban vagy harmadik országban hajók újrafeldolgozására használt,
  telephelynek,
  bontóudvarnak vagy üzemnek minősülő, meghatározott terület;

| 6. | „hajó-újrafeldolgozó létesítmény”: egy tagállamban vagy harmadik országban hajók újrafeldolgozására használt, bontóudvarnak
  épült
  vagy üzemnek minősülő, meghatározott terület; |
| --- | --- |

6.

„hajó-újrafeldolgozó létesítmény”: egy tagállamban vagy harmadik országban hajók újrafeldolgozására használt, bontóudvarnak
  épült
  vagy üzemnek minősülő, meghatározott terület;

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 7. | „
  újrafeldolgozó
  társaság” a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosa vagy más olyan szervezet vagy személy, amely/aki a hajó-újrafeldolgozási tevékenységért viselt felelősséget a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosától átvállalta; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

7.

„
  újrafeldolgozó
  társaság” a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosa vagy más olyan szervezet vagy személy, amely/aki a hajó-újrafeldolgozási tevékenységért viselt felelősséget a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosától átvállalta;

| 7. | „
  hajó-újrafeldolgozó
  társaság”: a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosa vagy más olyan szervezet vagy személy, amely/aki a hajó-újrafeldolgozási tevékenységért viselt felelősséget a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosától átvállalta; |
| --- | --- |

7.

„
  hajó-újrafeldolgozó
  társaság”: a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosa vagy más olyan szervezet vagy személy, amely/aki a hajó-újrafeldolgozási tevékenységért viselt felelősséget a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tulajdonosától átvállalta;

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | „tranzit”: egy hajó e rendeletnek megfelelő, újrahasznosítási célállomása felé történő mozgása a feladó vagy a rendeltetési országon kívüli ország vagy azon ország területén át, amely a nemzetközi jog szerint az ilyen mozgás ellenzésére jogosult. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9a.

„tranzit”: egy hajó e rendeletnek megfelelő, újrahasznosítási célállomása felé történő mozgása a feladó vagy a rendeltetési országon kívüli ország vagy azon ország területén át, amely a nemzetközi jog szerint az ilyen mozgás ellenzésére jogosult.

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 20 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 20a. | „elhagyott hajó”: legutolsó regisztrált tulajdonosa által uniós kikötőben magára és sorsára hagyott hajó; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

20a.

„elhagyott hajó”: legutolsó regisztrált tulajdonosa által uniós kikötőben magára és sorsára hagyott hajó;

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   E rendelet
  olyan
  hajókra alkalmazandó
  , amelyek jogosultak valamely tagállam lobogója alatt közlekedni vagy annak joghatósága alatt üzemelnek
  . | (1)   E rendelet
  uniós
  hajókra alkalmazandó. |
| | E rendelet 5a., 5b. 11b. cikke, valamint 23. cikke (1) bekezdése és 29. cikke (1) bekezdése tagállami kikötőbe vagy révbe hajó–kikötő kapcsolat létesítése céljából befutó nem uniós hajókra is alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   E rendelet
  olyan
  hajókra alkalmazandó
  , amelyek jogosultak valamely tagállam lobogója alatt közlekedni vagy annak joghatósága alatt üzemelnek
  .

(1)   E rendelet
  uniós
  hajókra alkalmazandó.

E rendelet 5a., 5b. 11b. cikke, valamint 23. cikke (1) bekezdése és 29. cikke (1) bekezdése tagállami kikötőbe vagy révbe hajó–kikötő kapcsolat létesítése céljából befutó nem uniós hajókra is alkalmazandó.

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 2 bekezdés – c a és c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | azok a hajók, amelyek önmaguktól nem képesek közlekedni – függetlenül attól, hogy mely ország lobogója alatt közlekednek – az 1013/2006/EK rendelet alkalmazásában hulladéknak tekintendők, hacsak nincs a teljes körű javításra érvényes szerződésük; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

azok a hajók, amelyek önmaguktól nem képesek közlekedni – függetlenül attól, hogy mely ország lobogója alatt közlekednek – az 1013/2006/EK rendelet alkalmazásában hulladéknak tekintendők, hacsak nincs a teljes körű javításra érvényes szerződésük;

| cb) | azok a hajók, amelyek a biztonság tekintetében nem teljesítik az uniós és nemzetközi jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseit. |
| --- | --- |

cb)

azok a hajók, amelyek a biztonság tekintetében nem teljesítik az uniós és nemzetközi jogszabályok alkalmazandó rendelkezéseit.

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A veszélyes anyagok ellenőrzése | A
  tiltott vagy korlátozott
  veszélyes anyagok ellenőrzése |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A veszélyes anyagok ellenőrzése

A
  tiltott vagy korlátozott
  veszélyes anyagok ellenőrzése

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A biocid hatású szerves óntartalmú vegyületeket tartalmazó lerakódásgátló rendszerek újonnan történő alkalmazása, vagy bármely más olyan lerakodásgátló rendszer, amelynek alkalmazását vagy használatát tiltja a hajókon alkalmazott ártalmas antivegetatív bevonatrendszerek ellenőrzéséről szóló nemzetközi egyezmény. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A biocid hatású szerves óntartalmú vegyületeket tartalmazó lerakódásgátló rendszerek újonnan történő alkalmazása, vagy bármely más olyan lerakodásgátló rendszer, amelynek alkalmazását vagy használatát tiltja a hajókon alkalmazott ártalmas antivegetatív bevonatrendszerek ellenőrzéséről szóló nemzetközi egyezmény.

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

5 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A veszélyes anyagok jegyzéke | A veszélyes anyagok jegyzéke |
| (1)   Minden egyes új hajón kötelező a
  fedélzeten tartani a
  veszélyes anyagok jegyzékét. | (1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy
  minden egyes új
  uniós
  hajón kötelező
  legyen összeállítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét
  , és annak a fedélzeten rendelkezésre kell állnia
  . |
| (2)   Mielőtt egy hajó újrafeldolgozásra kerülne,
  össze kell állítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét,
  és azt a hajó fedélzetén
  kell
  tartani
  . | (2)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a meglévő hajó uniós hajók esetében a (2a) bekezdésben megállapított időkeretnek megfelelően, vagy
  mielőtt egy hajó újrafeldolgozásra kerülne
  (amelyik a két időpont közül hamarabb következik be)
  ,
  kötelező legyen összeállítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét,
  amelynek a fedélzeten rendelkezésre
  kell
  állnia
  . |
| | (2a)
     
  A jegyzék létrehozására az alábbi időkeretek vonatkoznak: |
| | — | a 25 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (2)

  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A veszélyes anyagok jegyzéke

A veszélyes anyagok jegyzéke

(1)   Minden egyes új hajón kötelező a
  fedélzeten tartani a
  veszélyes anyagok jegyzékét.

(1)   
  A tagállamok biztosítják, hogy
  minden egyes új
  uniós
  hajón kötelező
  legyen összeállítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét
  , és annak a fedélzeten rendelkezésre kell állnia
  .

(2)   Mielőtt egy hajó újrafeldolgozásra kerülne,
  össze kell állítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét,
  és azt a hajó fedélzetén
  kell
  tartani
  .

(2)   
  A tagállamok biztosítják, hogy a meglévő hajó uniós hajók esetében a (2a) bekezdésben megállapított időkeretnek megfelelően, vagy
  mielőtt egy hajó újrafeldolgozásra kerülne
  (amelyik a két időpont közül hamarabb következik be)
  ,
  kötelező legyen összeállítani
  a veszélyes anyagok jegyzékét,
  amelynek a fedélzeten rendelkezésre
  kell
  állnia
  .

(2a)
     
  A jegyzék létrehozására az alábbi időkeretek vonatkoznak:

—

a 25 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (2)

  ;

| — | a 20 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (3)

  ; |
| --- | --- |

—

a 20 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (3)

  ;

| — | a 15 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (4)

  ; |
| --- | --- |

—

a 15 évesnél régebbi hajók esetében ...-án/én

   (4)

  ;

| — | a 15 évesnél nem régebbi hajók esetében ...-án/én

   (5)

  ; |
| --- | --- |

—

a 15 évesnél nem régebbi hajók esetében ...-án/én

   (5)

  ;

(3)
     
  A harmadik országok lobogója alatt közlekedő és valamely tagállam lobogója alatt való lajstromozást kérelmező meglévő hajó köteles biztosítani, hogy a veszélyes anyagok jegyzéke el legyen helyezve a fedélzeten.

(4)   A veszélyes anyagok jegyzékének:

(4)   A veszélyes anyagok jegyzékének:

| a) | kifejezetten az adott hajóra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

a)

kifejezetten az adott hajóra kell vonatkoznia;

| a) | kifejezetten az adott hajóra kell vonatkoznia; |
| --- | --- |

a)

kifejezetten az adott hajóra kell vonatkoznia;

| b) | tanúsítania kell, hogy a hajó betartja a veszélyes anyagok beépítésére és használatára vonatkozó, a 4. cikk szerinti tiltásokat és korlátozásokat; |
| --- | --- |

b)

tanúsítania kell, hogy a hajó betartja a veszélyes anyagok beépítésére és használatára vonatkozó, a 4. cikk szerinti tiltásokat és korlátozásokat;

| b) | tanúsítania kell, hogy a hajó betartja a veszélyes anyagok beépítésére és használatára vonatkozó, a 4. cikk szerinti tiltásokat és korlátozásokat; |
| --- | --- |

b)

tanúsítania kell, hogy a hajó betartja a veszélyes anyagok beépítésére és használatára vonatkozó, a 4. cikk szerinti tiltásokat és korlátozásokat;

| c) | meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok helyét és
  megközelítőleges
  mennyiségét. |
| --- | --- |

c)

meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok helyét és
  megközelítőleges
  mennyiségét.

| c) | az új hajók esetében
  meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok helyét és
  pontos
  mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

az új hajók esetében
  meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok helyét és
  pontos
  mennyiségét;

| ca) | a meglévő hajók esetében meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok lehető legpontosabb helyét és mennyiségét; |
| --- | --- |

ca)

a meglévő hajók esetében meg kell jelölnie legalább az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagokat, valamint azok lehető legpontosabb helyét és mennyiségét;

| cb) | figyelembe kell vennie az IMO által kidolgozott irányelveket. |
| --- | --- |

cb)

figyelembe kell vennie az IMO által kidolgozott irányelveket.

(5)   A (4) bekezdésen túlmenően a meglévő hajók esetében tervet kell készíteni a veszélyes anyagok jegyzékének összeállításához alkalmazott szemrevételezéses ellenőrzések, illetve mintavételezések végrehajtásának módjáról.

(5)   A (4) bekezdésen túlmenően a meglévő hajók esetében tervet kell készíteni a veszélyes anyagok jegyzékének összeállításához alkalmazott szemrevételezéses ellenőrzések, illetve mintavételezések végrehajtásának módjáról.

(6)   A veszélyes anyagok jegyzékének három részből kell állnia:

(6)   A veszélyes anyagok jegyzékének három részből kell állnia:

| a) | az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagok listája, amely tartalmazza ezen anyagok helyét és
  megközelítőleges
  mennyiségét is (I. rész); |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagok listája, amely tartalmazza ezen anyagok helyét és
  megközelítőleges
  mennyiségét is (I. rész);

| a) | az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagok listája, amely
  a (4) bekezdés c) pontjának megfelelően
  tartalmazza ezen anyagok helyét és mennyiségét is (I. rész); |
| --- | --- |

a)

az I. mellékletben felsorolt, a hajó szerkezetében vagy felszerelésében előforduló veszélyes anyagok listája, amely
  a (4) bekezdés c) pontjának megfelelően
  tartalmazza ezen anyagok helyét és mennyiségét is (I. rész);

| b) | a hajón lévő hulladékok listája, ideértve a hajó üzemeltetése során keletkezett hulladékot is (II. rész); |
| --- | --- |

b)

a hajón lévő hulladékok listája, ideértve a hajó üzemeltetése során keletkezett hulladékot is (II. rész);

| b) | a hajón lévő
  (veszélyes és nem veszélyes)
  hulladékok listája, ideértve a hajó üzemeltetése során keletkezett hulladékot
  és annak hozzávetőleges mennyiségét
  is (II. rész); |
| --- | --- |

b)

a hajón lévő
  (veszélyes és nem veszélyes)
  hulladékok listája, ideértve a hajó üzemeltetése során keletkezett hulladékot
  és annak hozzávetőleges mennyiségét
  is (II. rész);

| c) | az újrafeldolgozásról szóló döntés meghozatala idején a hajón lévő készletek listája (III. rész). |
| --- | --- |

c)

az újrafeldolgozásról szóló döntés meghozatala idején a hajón lévő készletek listája (III. rész).

| c) | az újrafeldolgozásról szóló döntés meghozatala idején a hajón lévő készletek listája (III. rész). |
| --- | --- |

c)

az újrafeldolgozásról szóló döntés meghozatala idején a hajón lévő készletek listája (III. rész).

(7)   A veszélyes anyagok jegyzékének I. részét a hajó teljes üzemideje alatt megfelelően gondozni és aktualizálni kell, figyelemmel az I. mellékletben meghatározott veszélyes anyagok újonnan történő beépítésére, valamint a hajó szerkezetében vagy felszerelésében történő érdemi változásokra.

(7)   A veszélyes anyagok jegyzékének I. részét a hajó teljes üzemideje alatt megfelelően gondozni és aktualizálni kell, figyelemmel az I. mellékletben meghatározott veszélyes anyagok újonnan történő beépítésére, valamint a hajó szerkezetében vagy felszerelésében történő érdemi változásokra.

(8)   Az újrafeldolgozást megelőzően a jegyzéket – a megfelelően gondozott és aktualizált I. részen túlmenően – ki kell egészíteni a üzemeltetés során keletkező hulladékokról szóló II. résszel és a készletekről szóló III. résszel; a jegyzéket ezt követően a lobogó szerinti tagállam hitelesíti.

(8)   Az újrafeldolgozást megelőzően a jegyzéket – a megfelelően gondozott és aktualizált I. részen túlmenően – ki kell egészíteni az üzemeltetés során keletkező hulladékokról szóló II. résszel és a készletekről szóló III. résszel; a jegyzéket ezt követően a lobogó szerinti tagállam hitelesíti.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékének tartalmát illetően az I. mellékletben található felsorolás aktualizálásával kapcsolatban.

(9)   A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékének tartalmát illetően az I. mellékletben található felsorolás aktualizálásával kapcsolatban
  annak biztosítására, hogy a jegyzékben legalább a Hongkongi Egyezmény I
  .
  és II. függelékében felsorolt anyagok szerepeljenek, valamint hogy a veszélyes anyagok használatának vagy beépítésének kivonásáról vagy korlátozásáról rendelkező vonatkozó uniós jogszabályokat figyelembe vegyék.

Módosítás 120

Rendeletre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk |
| | Ösztönző rendszer |
| | Tekintettel a hajó-újrafeldolgozás jelenlegi helyzetére, amelyre a költségek szélsőséges externalizálása és hajóbontás tekintetében elfogadhatatlan feltételek jellemzők, a Bizottság 2015 vége előtt a hajók biztonságos és megfelelő újrahasznosítását elősegítő ösztönző rendszerre vonatkozó jogalkotási javaslatot nyújt be. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a. cikk

Ösztönző rendszer

Tekintettel a hajó-újrafeldolgozás jelenlegi helyzetére, amelyre a költségek szélsőséges externalizálása és hajóbontás tekintetében elfogadhatatlan feltételek jellemzők, a Bizottság 2015 vége előtt a hajók biztonságos és megfelelő újrahasznosítását elősegítő ösztönző rendszerre vonatkozó jogalkotási javaslatot nyújt be.

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az újrafeldolgozás előkészítése:
  általános követelmények | A hajótulajdonosokra vonatkozó
  általános követelmények |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az újrafeldolgozás előkészítése:
  általános követelmények

A hajótulajdonosokra vonatkozó
  általános követelmények

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének közzétételét megelőzően kizárólag olyan hajó-újrafeldolgozó létesítményekben kerüljenek újrafeldolgozásra,
  amelyek
  az Unió vagy valamely OECD-tagország
  területén találhatók; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének közzétételét megelőzően kizárólag olyan hajó-újrafeldolgozó létesítményekben kerüljenek újrafeldolgozásra,
  amelyek
  az Unió vagy valamely OECD-tagország
  területén találhatók;

| a) | a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének közzétételét megelőzően kizárólag olyan hajó-újrafeldolgozó létesítményekben kerüljenek újrafeldolgozásra,
  amelyeket erre
  az Unió vagy valamely OECD-tagország
  illetékes hatóságai megfelelően felhatalmaztak. |
| --- | --- |

a)

a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékének közzétételét megelőzően kizárólag olyan hajó-újrafeldolgozó létesítményekben kerüljenek újrafeldolgozásra,
  amelyeket erre
  az Unió vagy valamely OECD-tagország
  illetékes hatóságai megfelelően felhatalmaztak.

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  A
  hajó újrafeldolgozásának megkezdése előtt
  egy
  kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási tervet kell kidolgozni. | (1)   
  Bármely 20 évesnél régebbi uniós
  hajó
  esetében, vagy egy hajó
  újrafeldolgozásának megkezdése előtt
  (amelyik a két időpont közül a korábbi) legfeljebb ...-ig

   (6) kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási tervet kell kidolgozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  A
  hajó újrafeldolgozásának megkezdése előtt
  egy
  kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási tervet kell kidolgozni.

(1)   
  Bármely 20 évesnél régebbi uniós
  hajó
  esetében, vagy egy hajó
  újrafeldolgozásának megkezdése előtt
  (amelyik a két időpont közül a korábbi) legfeljebb ...-ig

   (6) kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási tervet kell kidolgozni.

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | A tervet
  a
  hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

A tervet
  a
  hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével.

| a) | A tervet
  az európai jegyzék közzétételét megelőzően az Unióban, vagy egy OECD-országban található
  hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével; |
| --- | --- |

a)

A tervet
  az európai jegyzék közzétételét megelőzően az Unióban, vagy egy OECD-országban található
  hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével;

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | A tervet az európai jegyzék közzétételét követően az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

A tervet az európai jegyzék közzétételét követően az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítmény dolgozza ki a hajótulajdonos által a 9. cikk (3) bekezdésének b) pontjával összhangban nyújtott információk figyelembevételével;

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | A terv tartalmazza a veszélyes anyagok és a hajó újrafeldolgozása során keletkező hulladékok – köztük a veszélyes anyagok jegyzékében szereplő anyagok – típusára és mennyiségére, valamint az arra vonatkozó információkat, hogy hogyan kezelik ezeket az anyagokat és hulladékokat a létesítményben, illetve – a munkafolyamat későbbi szakaszaiban – a hulladékkezelő létesítményekben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

A terv tartalmazza a veszélyes anyagok és a hajó újrafeldolgozása során keletkező hulladékok – köztük a veszélyes anyagok jegyzékében szereplő anyagok – típusára és mennyiségére, valamint az arra vonatkozó információkat, hogy hogyan kezelik ezeket az anyagokat és hulladékokat a létesítményben, illetve – a munkafolyamat későbbi szakaszaiban – a hulladékkezelő létesítményekben.

| d) | A terv tartalmazza a veszélyes anyagok és a hajó újrafeldolgozása során keletkező hulladékok – köztük a veszélyes anyagok jegyzékében szereplő anyagok és hulladékok – típusára és mennyiségére, valamint az arra vonatkozó információkat, hogy hogyan kezelik ezeket az anyagokat és hulladékokat a létesítményben, illetve – a munkafolyamat későbbi szakaszaiban – a hulladékkezelő létesítményekben. |
| --- | --- |

d)

A terv tartalmazza a veszélyes anyagok és a hajó újrafeldolgozása során keletkező hulladékok – köztük a veszélyes anyagok jegyzékében szereplő anyagok és hulladékok – típusára és mennyiségére, valamint az arra vonatkozó információkat, hogy hogyan kezelik ezeket az anyagokat és hulladékokat a létesítményben, illetve – a munkafolyamat későbbi szakaszaiban – a hulladékkezelő létesítményekben.

Módosítás 39

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | A tervet a megújító vizsgálatot vagy a kiegészítő vizsgálatot követő hat hónapon belül frissíteni kell. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

A tervet a megújító vizsgálatot vagy a kiegészítő vizsgálatot követő hat hónapon belül frissíteni kell.

Módosítás 40

Rendeletre irányuló javaslat

7 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Ha a hajótulajdonos egy 20 évesnél régebbi hajót kíván egy olyan új hajótulajdonosnak eladni, aki a hajót harmadik ország lobogója alatt működtetné, akkor az előző tulajdonosnak biztosítania kell, hogy az új tulajdonossal kötendő szerződésben szerepeljen, hogy az új tulajdonos és minden őt követő további tulajdonos lesz a felelős a hajó újrafeldolgozási tervének kidolgozásáért, amennyiben uniós kikötőbe vagy révbe kívánna befutni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Ha a hajótulajdonos egy 20 évesnél régebbi hajót kíván egy olyan új hajótulajdonosnak eladni, aki a hajót harmadik ország lobogója alatt működtetné, akkor az előző tulajdonosnak biztosítania kell, hogy az új tulajdonossal kötendő szerződésben szerepeljen, hogy az új tulajdonos és minden őt követő további tulajdonos lesz a felelős a hajó újrafeldolgozási tervének kidolgozásáért, amennyiben uniós kikötőbe vagy révbe kívánna befutni.

Módosítás 42

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A vizsgálatokat
  a szakhatóság
  vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet tisztviselői végzik. | (1)   A vizsgálatokat
  az illetékes nemzeti hatóság
  vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet tisztviselői végzik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A vizsgálatokat
  a szakhatóság
  vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet tisztviselői végzik.

(1)   A vizsgálatokat
  az illetékes nemzeti hatóság
  vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet tisztviselői végzik.

Módosítás 43

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az előzetes
  vizsgálatot
  a hajó használatba vétele
  vagy a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány kiállítása előtt
  kell elvégezni. E vizsgálat keretében a tisztviselők ellenőrzik, hogy a veszélyes anyagok jegyzékének I. része megfelel-e az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek. | (3)   Az
  új hajó
  előzetes
  vizsgálatát
  a hajó használatba vétele
  előtt
  kell elvégezni.
  A meglévő hajók esetében az előzetes vizsgálatot
  e
  rendelet hatályba lépését követő öt éven belül kell elvégezni. E
  vizsgálat keretében a tisztviselők ellenőrzik, hogy a veszélyes anyagok jegyzékének I. része megfelel-e az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az előzetes
  vizsgálatot
  a hajó használatba vétele
  vagy a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány kiállítása előtt
  kell elvégezni. E vizsgálat keretében a tisztviselők ellenőrzik, hogy a veszélyes anyagok jegyzékének I. része megfelel-e az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek.

(3)   Az
  új hajó
  előzetes
  vizsgálatát
  a hajó használatba vétele
  előtt
  kell elvégezni.
  A meglévő hajók esetében az előzetes vizsgálatot
  e
  rendelet hatályba lépését követő öt éven belül kell elvégezni. E
  vizsgálat keretében a tisztviselők ellenőrzik, hogy a veszélyes anyagok jegyzékének I. része megfelel-e az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek.

Módosítás 44

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A kiegészítő vizsgálat elvégzését – általános vagy részleges kiegészítő vizsgálat formájában –
  a hajótulajdonos kérheti
  azt követően, hogy a hajó szerkezetét, felszerelését, rendszereit, szerelvényeit, elrendezését és anyagait érintően változtatásra, cserére vagy
  jelentősebb
  javításra került sor. E vizsgálat keretében a tisztviselők meggyőződnek arról, hogy bármely ilyen változtatás, csere vagy
  jelentősebb
  javítás olyan módon történt-e, amely lehetővé teszi, hogy a hajó megfeleljen az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek, és ellenőrzik, hogy a változásokkal összhangban megtörtént-e a veszélyes anyagok jegyzéke I. részének módosítása. | (5)   A
  hajótulajdonos kérelmezi a
  kiegészítő vizsgálat elvégzését – általános vagy részleges kiegészítő vizsgálat formájában – azt követően, hogy a hajó szerkezetét, felszerelését, rendszereit, szerelvényeit, elrendezését és anyagait érintően
  jelentősebb
  változtatásra, cserére vagy javításra került sor. E vizsgálat keretében a tisztviselők meggyőződnek arról, hogy bármely ilyen
  jelentősebb
  változtatás, csere vagy javítás olyan módon történt-e, amely lehetővé teszi, hogy a hajó megfeleljen az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek, és ellenőrzik, hogy a változásokkal összhangban megtörtént-e a veszélyes anyagok jegyzéke I. részének módosítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A kiegészítő vizsgálat elvégzését – általános vagy részleges kiegészítő vizsgálat formájában –
  a hajótulajdonos kérheti
  azt követően, hogy a hajó szerkezetét, felszerelését, rendszereit, szerelvényeit, elrendezését és anyagait érintően változtatásra, cserére vagy
  jelentősebb
  javításra került sor. E vizsgálat keretében a tisztviselők meggyőződnek arról, hogy bármely ilyen változtatás, csere vagy
  jelentősebb
  javítás olyan módon történt-e, amely lehetővé teszi, hogy a hajó megfeleljen az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek, és ellenőrzik, hogy a változásokkal összhangban megtörtént-e a veszélyes anyagok jegyzéke I. részének módosítása.

(5)   A
  hajótulajdonos kérelmezi a
  kiegészítő vizsgálat elvégzését – általános vagy részleges kiegészítő vizsgálat formájában – azt követően, hogy a hajó szerkezetét, felszerelését, rendszereit, szerelvényeit, elrendezését és anyagait érintően
  jelentősebb
  változtatásra, cserére vagy javításra került sor. E vizsgálat keretében a tisztviselők meggyőződnek arról, hogy bármely ilyen
  jelentősebb
  változtatás, csere vagy javítás olyan módon történt-e, amely lehetővé teszi, hogy a hajó megfeleljen az ebben a rendeletben foglalt követelményeknek, és ellenőrzik, hogy a változásokkal összhangban megtörtént-e a veszélyes anyagok jegyzéke I. részének módosítása.

Módosítás 45

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 6 bekezdés – 2 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | hogy a hajót a 6. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelően előzetesen megtisztították; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

hogy a hajót a 6. cikk (1) bekezdése c) pontjának megfelelően előzetesen megtisztították;

Módosítás 46

Rendeletre irányuló javaslat

8 cikk – 7 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  A vizsgálatot végző tisztviselők bármikor vagy egy kikötőben álló hajó állapota miatt komolyan aggódó kikötői hatóságok megfelelően alátámasztott kérésére úgy határozhatnak, hogy bejelentés nélküli vizsgálatot végeznek annak megállapítására, hogy a hajó megfelel-e e rendeletnek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)
     
  A vizsgálatot végző tisztviselők bármikor vagy egy kikötőben álló hajó állapota miatt komolyan aggódó kikötői hatóságok megfelelően alátámasztott kérésére úgy határozhatnak, hogy bejelentés nélküli vizsgálatot végeznek annak megállapítására, hogy a hajó megfelel-e e rendeletnek.

Módosítás 47

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A szerződés hatályának legalább a 8. cikk (
  1) bekezdésének d) pontja
  szerinti végső vizsgálatra vonatkozó kérés időpontjától az újrafeldolgozás lezárultáig kell tartania. | (2)   A szerződés hatályának legalább a 8. cikk (
  6) bekezdése
  szerinti végső vizsgálatra vonatkozó kérés időpontjától az újrafeldolgozás lezárultáig kell tartania. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A szerződés hatályának legalább a 8. cikk (
  1) bekezdésének d) pontja
  szerinti végső vizsgálatra vonatkozó kérés időpontjától az újrafeldolgozás lezárultáig kell tartania.

(2)   A szerződés hatályának legalább a 8. cikk (
  6) bekezdése
  szerinti végső vizsgálatra vonatkozó kérés időpontjától az újrafeldolgozás lezárultáig kell tartania.

Módosítás 48

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozásához szükséges, az adott hajóra vonatkozó valamennyi információ átadása a hajó-újrafeldolgozó létesítménynek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozásához szükséges, az adott hajóra vonatkozó valamennyi információ átadása a hajó-újrafeldolgozó létesítménynek;

| b) | a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozásához szükséges, az adott hajóra vonatkozó valamennyi információ átadása
  legalább négy hónappal
  a
  hajó tervezett újrafeldolgozását megelőzően a
  hajó-újrafeldolgozó létesítménynek
  , vagy amennyiben a hajótulajdonos nem rendelkezik ilyen információkkal, a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tájékoztatása és együttműködés vele a hiányosságok megfelelő orvoslása érdekében
  ; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozásához szükséges, az adott hajóra vonatkozó valamennyi információ átadása
  legalább négy hónappal
  a
  hajó tervezett újrafeldolgozását megelőzően a
  hajó-újrafeldolgozó létesítménynek
  , vagy amennyiben a hajótulajdonos nem rendelkezik ilyen információkkal, a hajó-újrafeldolgozó létesítmény tájékoztatása és együttműködés vele a hiányosságok megfelelő orvoslása érdekében
  ;

Módosítás 49

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a 10. cikknek megfelelően kiállított, az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítvány egy példányának megküldése a hajó-újrafeldolgozó létesítménynek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a 10. cikknek megfelelően kiállított, az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítvány egy példányának megküldése a hajó-újrafeldolgozó létesítménynek;

Módosítás 50

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | egy hajó újrafeldolgozásához hajó küldése csak abban az esetben, ha a hajó-újrafeldolgozási tervet az illetékes hatóságok a 7. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kifejezetten jóváhagyták; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

egy hajó újrafeldolgozásához hajó küldése csak abban az esetben, ha a hajó-újrafeldolgozási tervet az illetékes hatóságok a 7. cikk (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kifejezetten jóváhagyták;

Módosítás 51

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a hajó visszavétele az újrafeldolgozás megkezdése előtt vagy – amennyiben műszakilag kivitelezhető – az újrafeldolgozás megkezdése után
  abban az esetben, ha
  a
  hajón lévő veszélyesanyag-tartalom lényegesen eltér a veszélyes anyagok jegyzékében megadottaktól, és ez a körülmény lehetetlenné teszi a
  hajó megfelelő
  újrafeldolgozását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a hajó visszavétele az újrafeldolgozás megkezdése előtt vagy – amennyiben műszakilag kivitelezhető – az újrafeldolgozás megkezdése után
  abban az esetben, ha
  a
  hajón lévő veszélyesanyag-tartalom lényegesen eltér a veszélyes anyagok jegyzékében megadottaktól, és ez a körülmény lehetetlenné teszi a
  hajó megfelelő
  újrafeldolgozását.

| c) | a hajó visszavétele az újrafeldolgozás megkezdése előtt vagy – amennyiben műszakilag kivitelezhető – az újrafeldolgozás megkezdése után
  , amennyiben
  a
  tervezett újrafeldolgozás nem kivitelezhető, vagy a
  hajó megfelelő
  leltári vagy másmilyen leírásának elmulasztása következtében aláásná a környezet biztonságát vagy védelmét; |
| --- | --- |

c)

a hajó visszavétele az újrafeldolgozás megkezdése előtt vagy – amennyiben műszakilag kivitelezhető – az újrafeldolgozás megkezdése után
  , amennyiben
  a
  tervezett újrafeldolgozás nem kivitelezhető, vagy a
  hajó megfelelő
  leltári vagy másmilyen leírásának elmulasztása következtében aláásná a környezet biztonságát vagy védelmét;

Módosítás 52

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a felmerülő többletköltségek fedezése, amennyiben a hajón található veszélyes anyagok mennyisége jelentősen meghaladja a veszélyes vegyi anyagok jegyzékében szereplő mennyiséget, de az nem teszi lehetetlenné az adott hajó újrafeldolgozását, illetve nem veszélyezteti a biztonságot vagy a környezetet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a felmerülő többletköltségek fedezése, amennyiben a hajón található veszélyes anyagok mennyisége jelentősen meghaladja a veszélyes vegyi anyagok jegyzékében szereplő mennyiséget, de az nem teszi lehetetlenné az adott hajó újrafeldolgozását, illetve nem veszélyezteti a biztonságot vagy a környezetet.

Módosítás 53

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | egy kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozása a hajótulajdonossal együttműködésben, a 7. cikknek megfelelően; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

egy kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozása a hajótulajdonossal együttműködésben, a 7. cikknek megfelelően;

| a) | egy kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozása a hajótulajdonossal együttműködésben, a 7. cikknek megfelelően
  , a (3) bekezdés b) pontjában hivatkozott valamennyi információ megkapásának időpontját követő egy hónapon belül
  ; |
| --- | --- |

a)

egy kifejezetten az adott hajóra vonatkozó hajó-újrafeldolgozási terv kidolgozása a hajótulajdonossal együttműködésben, a 7. cikknek megfelelően
  , a (3) bekezdés b) pontjában hivatkozott valamennyi információ megkapásának időpontját követő egy hónapon belül
  ;

Módosítás 54

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | bármiféle újrafeldolgozási tevékenység
  megtiltása
  mindaddig, amíg a b) pontban említett jelentés elküldésre nem került; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

bármiféle újrafeldolgozási tevékenység
  megtiltása
  mindaddig, amíg a b) pontban említett jelentés elküldésre nem került;

| c) | bármiféle újrafeldolgozási tevékenység
  megkezdésének visszautasítása
  mindaddig, amíg a b) pontban említett jelentés elküldésre nem került,
  és amíg a hajó-újrafeldolgozási tervet az illetékes hatóság jóvá nem hagyta
  ; |
| --- | --- |

c)

bármiféle újrafeldolgozási tevékenység
  megkezdésének visszautasítása
  mindaddig, amíg a b) pontban említett jelentés elküldésre nem került,
  és amíg a hajó-újrafeldolgozási tervet az illetékes hatóság jóvá nem hagyta
  ;

Módosítás 55

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – d pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az újrafeldolgozásra váró hajó érkezésének előkészítésekor az illetékes hatóság írásban való értesítése az adott hajóra vonatkozó újrafeldolgozási szándékról legalább
  14 nappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt, megadva: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az újrafeldolgozásra váró hajó érkezésének előkészítésekor az illetékes hatóság írásban való értesítése az adott hajóra vonatkozó újrafeldolgozási szándékról legalább
  14 nappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt, megadva:

| d) | az újrafeldolgozásra váró hajó érkezésének előkészítésekor az illetékes hatóság írásban való értesítése az adott hajóra vonatkozó újrafeldolgozási szándékról legalább
  három hónappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt, megadva: |
| --- | --- |

d)

az újrafeldolgozásra váró hajó érkezésének előkészítésekor az illetékes hatóság írásban való értesítése az adott hajóra vonatkozó újrafeldolgozási szándékról legalább
  három hónappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt, megadva:

Módosítás 56

Rendeletre irányuló javaslat

9 cikk – 4 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  A hajó tulajdonosa átadja a szerződés másolatát az illetékes hatóságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)
     
  A hajó tulajdonosa átadja a szerződés másolatát az illetékes hatóságnak.

Módosítás 57

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   
  Az
  előzetes vizsgálat, a megújító vizsgálat és a hajótulajdonos kérésére elvégzett kiegészítő vizsgálat lezárultát követően a tagállam a IV. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékének I. részét. | (1)   
  A sikeres
  előzetes vizsgálat, megújító vizsgálat vagy a hajótulajdonos kérésére elvégzett kiegészítő vizsgálat lezárultát követően
  a hajó lobogója szerinti
  tagállam a IV. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékének I. részét. |
| A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány IV. melléklet szerinti mintájának aktualizálásával kapcsolatban. | A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány IV. melléklet szerinti mintájának aktualizálásával kapcsolatban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   
  Az
  előzetes vizsgálat, a megújító vizsgálat és a hajótulajdonos kérésére elvégzett kiegészítő vizsgálat lezárultát követően a tagállam a IV. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékének I. részét.

(1)   
  A sikeres
  előzetes vizsgálat, megújító vizsgálat vagy a hajótulajdonos kérésére elvégzett kiegészítő vizsgálat lezárultát követően
  a hajó lobogója szerinti
  tagállam a IV. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékének I. részét.

A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány IV. melléklet szerinti mintájának aktualizálásával kapcsolatban.

A Bizottság felhatalmazást kap, hogy a 26. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány IV. melléklet szerinti mintájának aktualizálásával kapcsolatban.

Módosítás 58

Rendeletre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 8. cikk (6) bekezdése szerinti végső vizsgálat sikeres lezárultát követően a szakhatóság az V. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékét és a hajó-újrafeldolgozási tervet. | (2)   A 8. cikk (6) bekezdése szerinti végső vizsgálat sikeres lezárultát követően a szakhatóság az V. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítványt
  , amennyiben úgy véli, hogy a hajó-újrafeldolgozó létesítmény eleget tesz a rendeletben foglalt követelményeknek
  . A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékét és a hajó-újrafeldolgozási tervet. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 8. cikk (6) bekezdése szerinti végső vizsgálat sikeres lezárultát követően a szakhatóság az V. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítványt. A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékét és a hajó-újrafeldolgozási tervet.

(2)   A 8. cikk (6) bekezdése szerinti végső vizsgálat sikeres lezárultát követően a szakhatóság az V. melléklet szerinti mintának megfelelően kiállítja az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítványt
  , amennyiben úgy véli, hogy a hajó-újrafeldolgozó létesítmény eleget tesz a rendeletben foglalt követelményeknek
  . A tanúsítványhoz csatolni kell a veszélyes anyagok jegyzékét és a hajó-újrafeldolgozási tervet.

Módosítás 59

Rendeletre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk |
| | Vizsgálatok |
| | A tagállamok az uniós hajókat a 2009/16/EK irányelvben meghatározottakkal egyenértékű módon ellenőrzik, a nemzeti jogszabályaiknak megfelelően. Az IMO által kidolgozott iránymutatások figyelembevételével részletesebb vizsgálatot kell folytatni, amennyiben egy vizsgálat feltárja, hogy egy hajó nem felel meg a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésében, illetve az 5. és a 7. cikkben foglalt követelményeknek, vagy nem rendelkezik a 10. cikk (1) bekezdésében hivatkozott érvényes tanúsítvánnyal a veszélyes anyagok jegyzékéről, vagy ha a vizsgálat alapján egyértelműen feltételezhető, hogy: |
| | — | a hajó vagy felszerelésének állapota nem felel meg a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésében foglalt követelményeknek vagy nem felel meg a tanúsítványban és/vagy a veszélyes anyagok jegyzékében foglaltaknak, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a. cikk

Vizsgálatok

A tagállamok az uniós hajókat a 2009/16/EK irányelvben meghatározottakkal egyenértékű módon ellenőrzik, a nemzeti jogszabályaiknak megfelelően. Az IMO által kidolgozott iránymutatások figyelembevételével részletesebb vizsgálatot kell folytatni, amennyiben egy vizsgálat feltárja, hogy egy hajó nem felel meg a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésében, illetve az 5. és a 7. cikkben foglalt követelményeknek, vagy nem rendelkezik a 10. cikk (1) bekezdésében hivatkozott érvényes tanúsítvánnyal a veszélyes anyagok jegyzékéről, vagy ha a vizsgálat alapján egyértelműen feltételezhető, hogy:

—

a hajó vagy felszerelésének állapota nem felel meg a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésében foglalt követelményeknek vagy nem felel meg a tanúsítványban és/vagy a veszélyes anyagok jegyzékében foglaltaknak, vagy

| — | a hajó fedélzetén nem alkalmaznak eljárást a veszélyes anyagok jegyzékének frissítésére. |
| --- | --- |

—

a hajó fedélzetén nem alkalmaznak eljárást a veszélyes anyagok jegyzékének frissítésére.

Módosítás 60

Rendeletre irányuló javaslat

11 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11b. cikk |
| | A nem uniós hajókra az 5a. és az 5b. cikk, valamint a 23. cikk (1) bekezdése és a 29. cikk (1) bekezdése mellett alkalmazandó rendelkezések |
| | (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nem uniós hajók eleget tegyenek a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésben foglalt követelményeknek, a többi uniós jogszabály sérelme nélkül, amelyek további intézkedéseket írhatnak elő. A tagállamok megtiltják a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésben hivatkozott anyagok alkalmazását vagy használatát a kikötőikben, horgonyzóhelyeiken, hajógyáraikban, hajójavító üzemeikben és tengeri termináljaikon tartózkodó nem uniós hajók számára. |
| | (2)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére belépő új nem uniós hajókon rendelkezésre kell állnia a veszélyes anyagok érvényes jegyzékének. |
| | (3)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére belépő nem új nem uniós hajókon rendelkezésre kell állnia a veszélyes anyagok érvényes jegyzékének, az 5. cikk (2a) bekezdésének megfelelő időrendben. A jegyzék meg kell feleljen az 5. cikk (4)–(7) bekezdésében foglalt követelményeknek. |
| | (4)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére behajózó nem uniós hajóknak be kell mutatniuk a hajó szakhatósága vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet által kiállított megfelelést igazoló nyilatkozatot arról, hogy a hajó megfelel az (1)–(3) bekezdésekben meghatározott előírásoknak. |
| | (5)
     
  Azokon a nem uniós hajókon, amelyeket egy uniós zászló alatti tulajdonostól vásároltak meg, amikor a hajó már elmúlt 20 éves, egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére történő belépéskor rendelkezésre kell állnia a 7. cikk (2) bekezdése d) pontjának megfelelő hajó-újrafeldolgozási tervnek. |
| | (6)
     
  Részletesebb vizsgálatot kell folytatni, amennyiben egy vizsgálat feltárja, hogy egy nem uniós hajó nem felel meg az (1)–(5) bekezdésben foglalt követelményeknek vagy ha a vizsgálat alapján egyértelműen feltételezhető, hogy: |
| | — | a hajó vagy felszerelésének állapota nem felel meg az (1) bekezdésében foglalt követelményeknek vagy nem felel meg a tanúsítványban és/vagy a veszélyes anyagok jegyzékében foglaltaknak, vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11b. cikk

A nem uniós hajókra az 5a. és az 5b. cikk, valamint a 23. cikk (1) bekezdése és a 29. cikk (1) bekezdése mellett alkalmazandó rendelkezések

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a nem uniós hajók eleget tegyenek a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésben foglalt követelményeknek, a többi uniós jogszabály sérelme nélkül, amelyek további intézkedéseket írhatnak elő. A tagállamok megtiltják a 4. cikk (1)–(3a) bekezdésben hivatkozott anyagok alkalmazását vagy használatát a kikötőikben, horgonyzóhelyeiken, hajógyáraikban, hajójavító üzemeikben és tengeri termináljaikon tartózkodó nem uniós hajók számára.

(2)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére belépő új nem uniós hajókon rendelkezésre kell állnia a veszélyes anyagok érvényes jegyzékének.

(3)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére belépő nem új nem uniós hajókon rendelkezésre kell állnia a veszélyes anyagok érvényes jegyzékének, az 5. cikk (2a) bekezdésének megfelelő időrendben. A jegyzék meg kell feleljen az 5. cikk (4)–(7) bekezdésében foglalt követelményeknek.

(4)
     
  Az egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére behajózó nem uniós hajóknak be kell mutatniuk a hajó szakhatósága vagy az annak nevében eljáró elismert szervezet által kiállított megfelelést igazoló nyilatkozatot arról, hogy a hajó megfelel az (1)–(3) bekezdésekben meghatározott előírásoknak.

(5)
     
  Azokon a nem uniós hajókon, amelyeket egy uniós zászló alatti tulajdonostól vásároltak meg, amikor a hajó már elmúlt 20 éves, egy tagállam kikötőjébe vagy horgonyzóhelyére történő belépéskor rendelkezésre kell állnia a 7. cikk (2) bekezdése d) pontjának megfelelő hajó-újrafeldolgozási tervnek.

(6)
     
  Részletesebb vizsgálatot kell folytatni, amennyiben egy vizsgálat feltárja, hogy egy nem uniós hajó nem felel meg az (1)–(5) bekezdésben foglalt követelményeknek vagy ha a vizsgálat alapján egyértelműen feltételezhető, hogy:

—

a hajó vagy felszerelésének állapota nem felel meg az (1) bekezdésében foglalt követelményeknek vagy nem felel meg a tanúsítványban és/vagy a veszélyes anyagok jegyzékében foglaltaknak, vagy

| — | a hajó fedélzetén nem alkalmaznak eljárást a veszélyes anyagok jegyzékének frissítésére. |
| --- | --- |

—

a hajó fedélzetén nem alkalmaznak eljárást a veszélyes anyagok jegyzékének frissítésére.

(7)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy hatékony, arányos és elrettentő büntetéseket alkalmazzanak azon nem uniós hajók tulajdonosaival szemben, amelyek nem felelnek meg e cikk rendelkezéseinek.

Módosítás 61

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Annak érdekében, hogy valamely hajó-újrafeldolgozó létesítményt az európai jegyzékbe felvegyék, teljesítenie kell az alábbi követelményeket: | Annak érdekében, hogy valamely hajó-újrafeldolgozó létesítményt az európai jegyzékbe felvegyék, teljesítenie kell az alábbi követelményeket
  , figyelembe véve a vonatkozó IMO-, ILO- és más nemzetközi iránymutatásokat
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Annak érdekében, hogy valamely hajó-újrafeldolgozó létesítményt az európai jegyzékbe felvegyék, teljesítenie kell az alábbi követelményeket:

Annak érdekében, hogy valamely hajó-újrafeldolgozó létesítményt az európai jegyzékbe felvegyék, teljesítenie kell az alábbi követelményeket
  , figyelembe véve a vonatkozó IMO-, ILO- és más nemzetközi iránymutatásokat
  :

Módosítás 62

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | kiépített állandó létesítményben kell működnie (szárazdokk, rakpart vagy betonozott sólya); |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

kiépített állandó létesítményben kell működnie (szárazdokk, rakpart vagy betonozott sólya);

Módosítás 63

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | elegendő daru áll rendelkezésre a hajó szétvágott részeinek kiemeléséhez; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

elegendő daru áll rendelkezésre a hajó szétvágott részeinek kiemeléséhez;

Módosítás 64

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | olyan irányítási és nyomonkövetési rendszereket, eljárásokat és technikákat kell alkalmaznia, amelyek
  nem veszélyeztetik
  a munkavállalók és a létesítmény közelében élő lakosság
  egészségét
  , illetve amelyek megelőzik, mérsékelik, minimalizálják és lehetőség szerint kizárják a hajó-újrafeldolgozás kedvezőtlen környezeti hatásait; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

olyan irányítási és nyomonkövetési rendszereket, eljárásokat és technikákat kell alkalmaznia, amelyek
  nem veszélyeztetik
  a munkavállalók és a létesítmény közelében élő lakosság
  egészségét
  , illetve amelyek megelőzik, mérsékelik, minimalizálják és lehetőség szerint kizárják a hajó-újrafeldolgozás kedvezőtlen környezeti hatásait;

| b) | olyan irányítási és nyomon követési rendszereket, eljárásokat és technikákat kell alkalmaznia, amelyek
  biztosítják, hogy
  a munkavállalók és a létesítmény közelében élő lakosság
  egészsége nincs veszélyeztetve
  , illetve amelyek megelőzik, mérsékelik, minimalizálják és lehetőség szerint kizárják a hajó-újrafeldolgozás kedvezőtlen környezeti hatásait; |
| --- | --- |

b)

olyan irányítási és nyomon követési rendszereket, eljárásokat és technikákat kell alkalmaznia, amelyek
  biztosítják, hogy
  a munkavállalók és a létesítmény közelében élő lakosság
  egészsége nincs veszélyeztetve
  , illetve amelyek megelőzik, mérsékelik, minimalizálják és lehetőség szerint kizárják a hajó-újrafeldolgozás kedvezőtlen környezeti hatásait;

Módosítás 65

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | ki kell dolgoznia és
  jóvá
  kell
  hagynia
  egy hajó-újrafeldolgozó létesítményi tervet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

ki kell dolgoznia és
  jóvá
  kell
  hagynia
  egy hajó-újrafeldolgozó létesítményi tervet;

| d) | ki kell dolgoznia és
  el
  kell
  fogadnia
  egy hajó-újrafeldolgozó létesítményi tervet; |
| --- | --- |

d)

ki kell dolgoznia és
  el
  kell
  fogadnia
  egy hajó-újrafeldolgozó létesítményi tervet;

Módosítás 66

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – j pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| j) | a létesítmény minden részéhez hozzáférést kell biztosítania olyan vészhelyzeti reagálási eszközök számára, mint a tűzoltó felszerelések és járművek, a mentőautók és a mentődaruk; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

j)

a létesítmény minden részéhez hozzáférést kell biztosítania olyan vészhelyzeti reagálási eszközök számára, mint a tűzoltó felszerelések és járművek, a mentőautók és a mentődaruk;

| j) | amint a hajó-újrafeldolgozási munkálatok megkezdődtek, a hajókhoz és
  a létesítmény minden részéhez
  gyors
  hozzáférést kell biztosítania olyan vészhelyzeti reagálási eszközök számára, mint a tűzoltó felszerelések és járművek, a mentőautók és a mentődaruk; |
| --- | --- |

j)

amint a hajó-újrafeldolgozási munkálatok megkezdődtek, a hajókhoz és
  a létesítmény minden részéhez
  gyors
  hozzáférést kell biztosítania olyan vészhelyzeti reagálási eszközök számára, mint a tűzoltó felszerelések és járművek, a mentőautók és a mentődaruk;

Módosítás 67

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – k pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| k) | az újrafeldolgozási folyamat során gondoskodnia kell a hajókon lévő veszélyes anyagok elszigeteléséről, megakadályozva azok kiszökését a környezetbe, különös tekintettel a dagálykor víz alá kerülő területre; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

k)

az újrafeldolgozási folyamat során gondoskodnia kell a hajókon lévő veszélyes anyagok elszigeteléséről, megakadályozva azok kiszökését a környezetbe, különös tekintettel a dagálykor víz alá kerülő területre;

| k) | az újrafeldolgozási folyamat során gondoskodnia kell a hajókon lévő veszélyes anyagok elszigeteléséről, megakadályozva azok kiszökését a környezetbe, különös tekintettel a dagálykor víz alá kerülő területre
  , nevezetesen a hajó alsó részét egy állandó vagy úszó szárazdokkban szétdarabolva
  ; |
| --- | --- |

k)

az újrafeldolgozási folyamat során gondoskodnia kell a hajókon lévő veszélyes anyagok elszigeteléséről, megakadályozva azok kiszökését a környezetbe, különös tekintettel a dagálykor víz alá kerülő területre
  , nevezetesen a hajó alsó részét egy állandó vagy úszó szárazdokkban szétdarabolva
  ;

Módosítás 68

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| m) | a veszélyes anyagok és hulladékok kezelését kizárólag hatékony folyadékelvezető rendszerekkel ellátott vízhatlan padlózaton végezheti; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

m)

a veszélyes anyagok és hulladékok kezelését kizárólag hatékony folyadékelvezető rendszerekkel ellátott vízhatlan padlózaton végezheti;

| m) | a veszélyes anyagok és hulladékok kezelését
  a k) pont sérelme nélkül
  kizárólag hatékony folyadékelvezető rendszerekkel ellátott vízhatlan padlózaton végezheti; |
| --- | --- |

m)

a veszélyes anyagok és hulladékok kezelését
  a k) pont sérelme nélkül
  kizárólag hatékony folyadékelvezető rendszerekkel ellátott vízhatlan padlózaton végezheti;

Módosítás 69

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ma) | gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenységre előkészített hulladékokat kizárólag olyan újrafeldolgozó létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való újrafeldolgozásukra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ma)

gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenységre előkészített hulladékokat kizárólag olyan újrafeldolgozó létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való újrafeldolgozásukra;

Módosítás 70

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | mb) | megfelelő tárolóhelyet kell biztosítania a szétbontott alkatrészeknek, beleértve az olajjal szennyezett alkatrészek számára biztosított vízhatlan tárolóhelyeket is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

mb)

megfelelő tárolóhelyet kell biztosítania a szétbontott alkatrészeknek, beleértve az olajjal szennyezett alkatrészek számára biztosított vízhatlan tárolóhelyeket is;

Módosítás 71

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | mc) | biztosítania kell a vízkezelési – beleértve az esővizet is – berendezéseinek egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak megfelelő működését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

mc)

biztosítania kell a vízkezelési – beleértve az esővizet is – berendezéseinek egészségügyi és környezetvédelmi előírásoknak megfelelő működését;

Módosítás 72

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | md) | biztosítania kell a robbanékony és/vagy gyúlékony anyagok és gázok megfelelő tárolását, beleértve a tűzvédelmet és a túlzott felhalmozás megelőzését is; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

md)

biztosítania kell a robbanékony és/vagy gyúlékony anyagok és gázok megfelelő tárolását, beleértve a tűzvédelmet és a túlzott felhalmozás megelőzését is;

Módosítás 73

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m e pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | me) | megfelelő vízhatlan és zárt tárolóhelyet kell biztosítania a szilárd és folyékony PCB/PCT hulladékok és anyagok tárolására; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

me)

megfelelő vízhatlan és zárt tárolóhelyet kell biztosítania a szilárd és folyékony PCB/PCT hulladékok és anyagok tárolására;

Módosítás 74

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – m f pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | mf) | biztosítania kell, hogy minden PCB/PCT tartalmú anyagot a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény előírásainak és iránymutatásainak megfelelően kezeljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

mf)

biztosítania kell, hogy minden PCB/PCT tartalmú anyagot a környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló Stockholmi Egyezmény előírásainak és iránymutatásainak megfelelően kezeljenek.

Módosítás 75

Rendeletre irányuló javaslat

12 cikk – 2 bekezdés – n pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| n) | gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenység során keletkező hulladékokat kizárólag olyan hulladékkezelő létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az ilyen hulladékoknak az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való kezelésére és ártalmatlanítására. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

n)

gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenység során keletkező hulladékokat kizárólag olyan hulladékkezelő létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az ilyen hulladékoknak az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való kezelésére és ártalmatlanítására.

| n) | gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenység során keletkező hulladékokat kizárólag olyan hulladékkezelő létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az ilyen hulladékoknak az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való kezelésére és ártalmatlanítására.
  Ezért létrehoz egy nyilvántartást a fő létesítményen belül működő alvállalkozókról, amely információkat tartalmaz hulladékkezelési módszereikről és kapacitásaikról. |
| --- | --- |

n)

gondoskodnia kell arról, hogy az újrafeldolgozási tevékenység során keletkező hulladékokat kizárólag olyan hulladékkezelő létesítménybe szállítsák, amely engedéllyel rendelkezik az ilyen hulladékoknak az emberi egészséget nem veszélyeztető és környezetkímélő módon való kezelésére és ártalmatlanítására.
  Ezért létrehoz egy nyilvántartást a fő létesítményen belül működő alvállalkozókról, amely információkat tartalmaz hulladékkezelési módszereikről és kapacitásaikról.

Módosítás 76

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 1 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   megnevezni az illetékes hatóság által számára a hajó-újrafeldolgozás végzésére kiadott jogosítványt, felhatalmazást vagy engedélyt, és megadja az azon hajók méretére (teljes hossz, szélesség és üres vízkiszorítás) vonatkozó korlátozásokat, amelyek újrafeldolgozására jogosult, illetve az egyéb alkalmazandó korlátozásokat; | 1.   megnevezni az illetékes hatóság által számára a hajó-újrafeldolgozás végzésére kiadott jogosítványt, felhatalmazást vagy engedélyt, és megadni az azon hajók méretére (teljes hossz, szélesség és üres vízkiszorítás) vonatkozó korlátozásokat, amelyek újrafeldolgozására jogosult, illetve az egyéb alkalmazandó korlátozásokat
  és feltételeket
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.   megnevezni az illetékes hatóság által számára a hajó-újrafeldolgozás végzésére kiadott jogosítványt, felhatalmazást vagy engedélyt, és megadja az azon hajók méretére (teljes hossz, szélesség és üres vízkiszorítás) vonatkozó korlátozásokat, amelyek újrafeldolgozására jogosult, illetve az egyéb alkalmazandó korlátozásokat;

1.   megnevezni az illetékes hatóság által számára a hajó-újrafeldolgozás végzésére kiadott jogosítványt, felhatalmazást vagy engedélyt, és megadni az azon hajók méretére (teljes hossz, szélesség és üres vízkiszorítás) vonatkozó korlátozásokat, amelyek újrafeldolgozására jogosult, illetve az egyéb alkalmazandó korlátozásokat
  és feltételeket
  ;

Módosítás 77

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  annak bizonyítása, hogy a hajó-újrafeldolgozó létesítmény eleget tesz az adott ország jogszabályaiban szereplő egészségügyi és biztonsági előírásoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.
     
  annak bizonyítása, hogy a hajó-újrafeldolgozó létesítmény eleget tesz az adott ország jogszabályaiban szereplő egészségügyi és biztonsági előírásoknak;

Módosítás 78

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  azonosítani a hajó újrafeldolgozásában közvetlenül részt vevő valamennyi alvállalkozót, és bizonyítani engedélyeik meglétét; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a.
     
  azonosítani a hajó újrafeldolgozásában közvetlenül részt vevő valamennyi alvállalkozót, és bizonyítani engedélyeik meglétét;

Módosítás 79

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 pont – b pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | mely hulladékkezelési eljárást fogja alkalmazni (
  égetés,
  hulladéklerakóban történő elhelyezés vagy egyéb), és igazolnia kell, hogy az alkalmazott eljárás nem veszélyezteti az emberi egyészséget, nem károsítja a környezetet, és különösen: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

mely hulladékkezelési eljárást fogja alkalmazni (
  égetés,
  hulladéklerakóban történő elhelyezés vagy egyéb), és igazolnia kell, hogy az alkalmazott eljárás nem veszélyezteti az emberi egyészséget, nem károsítja a környezetet, és különösen:

| b) | mely hulladékkezelési eljárást fogja alkalmazni (
  például,
  hulladéklerakóban történő elhelyezés
  , savak semlegesítése, vegyi megsemmisítés
  vagy egyéb)
  az I. mellékletben szereplő valamennyi anyag esetében,
  és igazolnia kell, hogy az alkalmazott eljárás
  megfelel a legjobb bevált gyakorlatoknak és a globális szabályoknak és előírásoknak,
  nem veszélyezteti az emberi egyészséget, nem károsítja a környezetet, és különösen: |
| --- | --- |

b)

mely hulladékkezelési eljárást fogja alkalmazni (
  például,
  hulladéklerakóban történő elhelyezés
  , savak semlegesítése, vegyi megsemmisítés
  vagy egyéb)
  az I. mellékletben szereplő valamennyi anyag esetében,
  és igazolnia kell, hogy az alkalmazott eljárás
  megfelel a legjobb bevált gyakorlatoknak és a globális szabályoknak és előírásoknak,
  nem veszélyezteti az emberi egyészséget, nem károsítja a környezetet, és különösen:

Módosítás 80

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 pont – c pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | mely hulladékkezelési eljárást fogják alkalmazni, ha a veszélyes anyagokat egy, a hajó-újrafeldolgozó létesítményen kívüli hulladékkezelő létesítménybe kívánja szállítani. Az egyes hulladékkezelő létesítmények tekintetében a következő információkat kell megadnia: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

mely hulladékkezelési eljárást fogják alkalmazni, ha a veszélyes anyagokat egy, a hajó-újrafeldolgozó létesítményen kívüli hulladékkezelő létesítménybe kívánja szállítani. Az egyes hulladékkezelő létesítmények tekintetében a következő információkat kell megadnia:

| c) | mely hulladékkezelési eljárást fogják alkalmazni, ha a veszélyes anyagokat egy, a hajó-újrafeldolgozó létesítményen kívüli hulladékkezelő létesítménybe kívánja szállítani. Az egyes hulladékkezelő létesítmények tekintetében a következő információkat kell megadnia: (A HU változat és az egyéb nyelvi változatok többsége közti különbség miatt ezt nem érinti a módosítás.) |
| --- | --- |

c)

mely hulladékkezelési eljárást fogják alkalmazni, ha a veszélyes anyagokat egy, a hajó-újrafeldolgozó létesítményen kívüli hulladékkezelő létesítménybe kívánja szállítani. Az egyes hulladékkezelő létesítmények tekintetében a következő információkat kell megadnia: (A HU változat és az egyéb nyelvi változatok többsége közti különbség miatt ezt nem érinti a módosítás.)

Módosítás 81

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 pont – c pont – ii alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| ii. | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hulladékkezelő létesítmény
  jogosult
  a veszélyes anyagok kezelésére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ii.

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hulladékkezelő létesítmény
  jogosult
  a veszélyes anyagok kezelésére;

| ii. | bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hulladékkezelő
  létesítményt az illetékes szakhatóság feljogosította
  a veszélyes anyagok kezelésére; |
| --- | --- |

ii.

bizonyíték arra vonatkozóan, hogy a hulladékkezelő
  létesítményt az illetékes szakhatóság feljogosította
  a veszélyes anyagok kezelésére;

Módosítás 82

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 pont – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | működtet egy rendszert az egyes hajókból eltávolított veszélyes anyagok mennyiségének dokumentálására, összehasonlítva azt a veszélyes anyagok jegyzékével és meghatározva a létesítményben és azon kívül ezen anyagok kezelésére alkalmazott folyamatokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

működtet egy rendszert az egyes hajókból eltávolított veszélyes anyagok mennyiségének dokumentálására, összehasonlítva azt a veszélyes anyagok jegyzékével és meghatározva a létesítményben és azon kívül ezen anyagok kezelésére alkalmazott folyamatokat.

Módosítás 83

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | megfelelő biztosítással rendelkezni az egészségügyi és biztonsági felelősség és a környezetvédelmi helyreállítás költségeinek fedezésére, összhangban a tagállam vagy azon harmadik ország jogszabályaival, ahol a létesítmény található. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a.

megfelelő biztosítással rendelkezni az egészségügyi és biztonsági felelősség és a környezetvédelmi helyreállítás költségeinek fedezésére, összhangban a tagállam vagy azon harmadik ország jogszabályaival, ahol a létesítmény található.

Módosítás 84

Rendeletre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés – 5 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | rendszeres vízellenőrzéseket végezni a hajó-újrafeldolgozó létesítmény közelében a szennyezések elkerülése érdekében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5b.

rendszeres vízellenőrzéseket végezni a hajó-újrafeldolgozó létesítmény közelében a szennyezések elkerülése érdekében.

Módosítás 115

Rendeletre irányuló javaslat

14. cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Tagállami területen lévő hajó-újrafeldolgozó létesítmények engedélyezése | törölve |
| (1)
     
  Az illetékes hatóságok engedélyezik a hajó-újrafeldolgozás végzését a területükön lévő azon hajó-újrafeldolgozó létesítmények számára, amelyek megfelelnek a 12. cikkben meghatározott követelményeknek. Ez az engedély az egyes hajó-újrafeldolgozó létesítményeknek legfeljebb ötéves időszakra adható. | |
| (2)
     
  A tagállamok összeállítják és aktualizálják az általuk az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett hajó-újrafeldolgozó létesítmények listáját. | |
| (3)
     
  A (2) bekezdésben említett listát haladéktalanul, legkésőbb azonban egy évvel e rendelet hatálybalépése után meg kell küldeni a Bizottságnak. | |
| (4)
     
  Ha valamely hajó-újrafeldolgozó létesítmény többé nem felel meg a 12. cikkben meghatározott követelményeknek, a tagállam visszavonja az érintett létesítménynek adott engedélyt, és erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. | |
| (5)
     
  Ha az (1) bekezdésnek megfelelően új hajó-újrafeldolgozó létesítményt engedélyezett, a tagállam erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Tagállami területen lévő hajó-újrafeldolgozó létesítmények engedélyezése

törölve

(1)
     
  Az illetékes hatóságok engedélyezik a hajó-újrafeldolgozás végzését a területükön lévő azon hajó-újrafeldolgozó létesítmények számára, amelyek megfelelnek a 12. cikkben meghatározott követelményeknek. Ez az engedély az egyes hajó-újrafeldolgozó létesítményeknek legfeljebb ötéves időszakra adható.

(2)
     
  A tagállamok összeállítják és aktualizálják az általuk az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezett hajó-újrafeldolgozó létesítmények listáját.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett listát haladéktalanul, legkésőbb azonban egy évvel e rendelet hatálybalépése után meg kell küldeni a Bizottságnak.

(4)
     
  Ha valamely hajó-újrafeldolgozó létesítmény többé nem felel meg a 12. cikkben meghatározott követelményeknek, a tagállam visszavonja az érintett létesítménynek adott engedélyt, és erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot.

(5)
     
  Ha az (1) bekezdésnek megfelelően új hajó-újrafeldolgozó létesítményt engedélyezett, a tagállam erről haladéktalanul értesíti a Bizottságot.

Módosítás 116

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítmények | Hajó-újrafeldolgozó létesítmény felvétele az európai jegyzékbe |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítmények

Hajó-újrafeldolgozó létesítmény felvétele az európai jegyzékbe

Módosítás 117

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Ha valamely,
  az Unió területén kívüli
  újrafeldolgozó társaság
  tagállami lobogó alatt közlekedő
  hajókat kíván újrafeldolgozni, kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz arra irányulóan, hogy hajó-újrafeldolgozó létesítményét felvegyék az európai jegyzékbe. | (1)   Ha valamely hajó-újrafeldolgozó
  létesítményt birtokló
  társaság
  e rendelet rendelkezéseivel összhangban uniós és nem uniós
  hajókat kíván újrafeldolgozni, kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz arra irányulóan, hogy hajó-újrafeldolgozó létesítményét felvegyék az európai jegyzékbe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Ha valamely,
  az Unió területén kívüli
  újrafeldolgozó társaság
  tagállami lobogó alatt közlekedő
  hajókat kíván újrafeldolgozni, kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz arra irányulóan, hogy hajó-újrafeldolgozó létesítményét felvegyék az európai jegyzékbe.

(1)   Ha valamely hajó-újrafeldolgozó
  létesítményt birtokló
  társaság
  e rendelet rendelkezéseivel összhangban uniós és nem uniós
  hajókat kíván újrafeldolgozni, kérelmet kell benyújtania a Bizottsághoz arra irányulóan, hogy hajó-újrafeldolgozó létesítményét felvegyék az európai jegyzékbe.

Módosítás 87

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az európai jegyzékbe való
  felvételre vonatkozó kérelem benyújtásával
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmény
  elfogadja annak lehetőségét, hogy
  a Bizottság
  vagy a nevében eljáró személyek
  az európai jegyzékbe való felvételt megelőzően
  vagy
  azt követően
  helyszíni szemlét végezzenek
  a szóban forgó
  létesítményben annak ellenőrzésére, hogy
  megfelel-e a 12. cikkben meghatározott követelményeknek. | (3)   Az európai jegyzékbe való
  felvétel érdekében
  a hajó-újrafeldolgozó
  létesítményt auditáltani kell
  a Bizottság
  által kinevezett nemzetközi szakértőcsoporttal
  az európai jegyzékbe való felvételt megelőzően
  , és
  azt követően
  kétévente, hogy ellenőrizni lehessen, hogy
  a szóban forgó
  létesítmény
  megfelel-e a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.
  A hajó-újrafeldolgozó létesítménynek bele kell egyeznie abba is, hogy egy nemzetközi csapat bejelentés nélkül további helyszíni szemléket végezhessen. A nemzetközi szakértői csapat e helyszíni vizsgálatok elvégzése érdekében együttműködik a tagállam vagy azon harmadik ország illetékes hatóságaival, ahol a létesítmény elhelyezkedik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az európai jegyzékbe való
  felvételre vonatkozó kérelem benyújtásával
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmény
  elfogadja annak lehetőségét, hogy
  a Bizottság
  vagy a nevében eljáró személyek
  az európai jegyzékbe való felvételt megelőzően
  vagy
  azt követően
  helyszíni szemlét végezzenek
  a szóban forgó
  létesítményben annak ellenőrzésére, hogy
  megfelel-e a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.

(3)   Az európai jegyzékbe való
  felvétel érdekében
  a hajó-újrafeldolgozó
  létesítményt auditáltani kell
  a Bizottság
  által kinevezett nemzetközi szakértőcsoporttal
  az európai jegyzékbe való felvételt megelőzően
  , és
  azt követően
  kétévente, hogy ellenőrizni lehessen, hogy
  a szóban forgó
  létesítmény
  megfelel-e a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.
  A hajó-újrafeldolgozó létesítménynek bele kell egyeznie abba is, hogy egy nemzetközi csapat bejelentés nélkül további helyszíni szemléket végezhessen. A nemzetközi szakértői csapat e helyszíni vizsgálatok elvégzése érdekében együttműködik a tagállam vagy azon harmadik ország illetékes hatóságaival, ahol a létesítmény elhelyezkedik.

Módosítás 118

Rendeletre irányuló javaslat

15 cikk – 4 bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A (2) bekezdéssel összhangban nyújtott információk és kísérő bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján dönt arról, hogy az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítményt felveszi-e az európai jegyzékbe. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (4)   A (2) bekezdéssel összhangban nyújtott információk és kísérő bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján dönt arról, hogy
  a tagállami vagy
  az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítményt felveszi-e az európai jegyzékbe. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A (2) bekezdéssel összhangban nyújtott információk és kísérő bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján dönt arról, hogy az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítményt felveszi-e az európai jegyzékbe. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(4)   A (2) bekezdéssel összhangban nyújtott információk és kísérő bizonyítékok értékelése alapján a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján dönt arról, hogy
  a tagállami vagy
  az Unió területén kívüli hajó-újrafeldolgozó létesítményt felveszi-e az európai jegyzékbe. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 27. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 119

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 1 bekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján, a 27. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban létrehozza azon hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékét, amelyek: | törölve |
| a) | az Unió területén találhatók és szerepelnek valamely, a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően elküldött tagállami értesítésben; |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

1.
     
  A Bizottság végrehajtási jogi aktus útján, a 27. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban létrehozza azon hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékét, amelyek:

törölve

a)

az Unió területén találhatók és szerepelnek valamely, a 14. cikk (3) bekezdésének megfelelően elküldött tagállami értesítésben;

| b) | az Unió területén kívül találhatók és a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelő döntés szerint belekerültek az európai jegyzékbe. |
| --- | --- |

b)

az Unió területén kívül találhatók és a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelő döntés szerint belekerültek az európai jegyzékbe.

Módosítás 88

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az európai jegyzéket legkésőbb e rendelet hatálybalépésének napja után
  harminchat
  hónappal közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes oldalain. | (2)   Az európai jegyzéket legkésőbb (7) után
  huszonnégy
  hónappal közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes oldalain.
  Ez két allistára oszlik, melyek közül az egyik az EU/OECD, a másik a nem OECD hajó-újrafeldolgozó létesítményekre vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az európai jegyzéket legkésőbb e rendelet hatálybalépésének napja után
  harminchat
  hónappal közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes oldalain.

(2)   Az európai jegyzéket legkésőbb (7) után
  huszonnégy
  hónappal közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Bizottság internetes oldalain.
  Ez két allistára oszlik, melyek közül az egyik az EU/OECD, a másik a nem OECD hajó-újrafeldolgozó létesítményekre vonatkozik.

Módosítás 89

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Az európai jegyzéknek az alábbi információkat kell tartalmaznia a hajó-újrafeldolgozó létesítményről: |
| | a) | az újrafeldolgozás módja; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  Az európai jegyzéknek az alábbi információkat kell tartalmaznia a hajó-újrafeldolgozó létesítményről:

a)

az újrafeldolgozás módja;

| b) | az újrafeldolgozandó hajók fajtája és mérete; valamint |
| --- | --- |

b)

az újrafeldolgozandó hajók fajtája és mérete; valamint

| c) | azon korlátok, amelyek mellett a létesítmény üzemel, a veszélyes hulladékok kezelésének vonatkozásában is. |
| --- | --- |

c)

azon korlátok, amelyek mellett a létesítmény üzemel, a veszélyes hulladékok kezelésének vonatkozásában is.

Módosítás 90

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  Az európai jegyzéknek tartalmaznia kell a hajó-újrafeldolgozó létesítmény jegyzékbe történő felvételének időpontját. A jegyzékbe való felvétel legfeljebb egy öt éves időszakra szól és megújítható. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  Az európai jegyzéknek tartalmaznia kell a hajó-újrafeldolgozó létesítmény jegyzékbe történő felvételének időpontját. A jegyzékbe való felvétel legfeljebb egy öt éves időszakra szól és megújítható.

Módosítás 91

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 2 c bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2c)
     
  Amennyiben a Bizottsággal közölt információk jelentősen megváltoznak, az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítmények haladéktalanul friss bizonyítékokat kötelesek benyújtani. A hajó-újrafeldolgozó társaságoknak az egyes öt éves időszakok lejárta előtt minden esetben nyilatkozniuk kell arról, hogy |
| | a) | a benyújtott dokumentáció teljes és naprakész; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2c)
     
  Amennyiben a Bizottsággal közölt információk jelentősen megváltoznak, az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítmények haladéktalanul friss bizonyítékokat kötelesek benyújtani. A hajó-újrafeldolgozó társaságoknak az egyes öt éves időszakok lejárta előtt minden esetben nyilatkozniuk kell arról, hogy

a)

a benyújtott dokumentáció teljes és naprakész;

| b) | a hajó-újrafeldolgozó létesítmény a 12. cikkben foglalt követelményeknek megfelel és továbbra is meg fog felelni. |
| --- | --- |

b)

a hajó-újrafeldolgozó létesítmény a 12. cikkben foglalt követelményeknek megfelel és továbbra is meg fog felelni.

Módosítás 92

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | abba felvegye azokat a hajó-újrafeldolgozó létesítményeket, amelyek tekintetében
  az alábbi feltételek közül valamelyik fennáll: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

abba felvegye azokat a hajó-újrafeldolgozó létesítményeket, amelyek tekintetében
  az alábbi feltételek közül valamelyik fennáll:

| a) | abba felvegye azokat a hajó-újrafeldolgozó létesítményeket, amelyek tekintetében a létesítmény felvételéről az európai jegyzékbe a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelően döntést hozott; |
| --- | --- |

a)

abba felvegye azokat a hajó-újrafeldolgozó létesítményeket, amelyek tekintetében a létesítmény felvételéről az európai jegyzékbe a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelően döntést hozott;

| | i. | a létesítményt a 13. cikknek megfelelően engedélyezték; |
| --- | --- | --- |

i.

a létesítményt a 13. cikknek megfelelően engedélyezték;

| ii. | a létesítmény felvételéről az európai jegyzékbe a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelően döntést hozott; |
| --- | --- |

ii.

a létesítmény felvételéről az európai jegyzékbe a 15. cikk (4) bekezdésének megfelelően döntést hozott;

Módosítás 93

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – b pont – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   a létesítményt
  öt évnél régebben vették fel a jegyzékbe, és
  nem igazolta hogy továbbra is megfelel a 12. cikkben meghatározott követelményeknek. | 2.   a létesítmény
  az öt éves időszak lejárta előtt három hónappal
  nem igazolta, hogy továbbra is megfelel a 12. cikkben meghatározott követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.   a létesítményt
  öt évnél régebben vették fel a jegyzékbe, és
  nem igazolta hogy továbbra is megfelel a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.

2.   a létesítmény
  az öt éves időszak lejárta előtt három hónappal
  nem igazolta, hogy továbbra is megfelel a 12. cikkben meghatározott követelményeknek.

Módosítás 94

Rendeletre irányuló javaslat

16 cikk – 3 bekezdés – b pont – 2 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. | amennyiben egy hajó-újrafeldolgozó létesítmény egy olyan államban van, amely tiltásokat vagy megkülönböztető intézkedéseket alkalmaz bármely uniós lobogó alatt hajózó hajóval szemben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.

amennyiben egy hajó-újrafeldolgozó létesítmény egy olyan államban van, amely tiltásokat vagy megkülönböztető intézkedéseket alkalmaz bármely uniós lobogó alatt hajózó hajóval szemben.

Módosítás 95

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | legalább
  14 nappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt írásban értesíteni a szakhatóságot az adott hajó újrafeldolgoztatására vonatkozó szándékáról annak érdekében, hogy a szakhatóság felkészülhessen az e rendelet által előírt vizsgálatra és tanúsításra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

legalább
  14 nappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt írásban értesíteni a szakhatóságot az adott hajó újrafeldolgoztatására vonatkozó szándékáról annak érdekében, hogy a szakhatóság felkészülhessen az e rendelet által előírt vizsgálatra és tanúsításra;

| a) | legalább
  három hónappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt írásban értesíteni a szakhatóságot az adott hajó újrafeldolgoztatására vonatkozó szándékáról annak érdekében, hogy a szakhatóság felkészülhessen az e rendelet által előírt vizsgálatra és tanúsításra;
  ezzel egyidejűleg értesíteni azon ország közigazgatását a hajó újrafeldolgozására irányuló szándékáról, amelynek joghatósága alá az tartozik; |
| --- | --- |

a)

legalább
  három hónappal
  az újrafeldolgozás tervezett megkezdése előtt írásban értesíteni a szakhatóságot az adott hajó újrafeldolgoztatására vonatkozó szándékáról annak érdekében, hogy a szakhatóság felkészülhessen az e rendelet által előírt vizsgálatra és tanúsításra;
  ezzel egyidejűleg értesíteni azon ország közigazgatását a hajó újrafeldolgozására irányuló szándékáról, amelynek joghatósága alá az tartozik;

Módosítás 96

Rendeletre irányuló javaslat

21 cikk – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | továbbítani kell a szakhatóságnak azon országok listáját, amelyeken a hajó-újrafeldolgozó létesítménybe tartó hajó útja során keresztül kíván haladni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

továbbítani kell a szakhatóságnak azon országok listáját, amelyeken a hajó-újrafeldolgozó létesítménybe tartó hajó útja során keresztül kíván haladni;

Módosítás 97

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | tájékoztatás a jogosulatlan újrafeldolgozásról és az általuk hozott intézkedésekről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

tájékoztatás a jogosulatlan újrafeldolgozásról és az általuk hozott intézkedésekről.

| c) | tájékoztatás a jogosulatlan újrafeldolgozásról és az általuk hozott intézkedésekről
  , beleértve a 23. cikk szerinti büntetés részleteit is
  . |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás a jogosulatlan újrafeldolgozásról és az általuk hozott intézkedésekről
  , beleértve a 23. cikk szerinti büntetés részleteit is
  .

Módosítás 98

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A jelentést az egyes tagállamok 2015. december 31-ig, majd ezt követően
  kétévente
  küldik meg. | (2)   A jelentést az egyes tagállamok 2015. december 31-ig, majd ezt követően
  évente
  küldik meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A jelentést az egyes tagállamok 2015. december 31-ig, majd ezt követően
  kétévente
  küldik meg.

(2)   A jelentést az egyes tagállamok 2015. december 31-ig, majd ezt követően
  évente
  küldik meg.

Módosítás 99

Rendeletre irányuló javaslat

22 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság ezeket az adatokat beilleszti egy elektronikus adatbázisba, amely folyamatosan nyilvánosan elérhető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság ezeket az adatokat beilleszti egy elektronikus adatbázisba, amely folyamatosan nyilvánosan elérhető.

Módosítás 100

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásáról gondoskodnak azon hajók esetében: | (1)   A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásáról
  és tényleges végrehajtásáról
  gondoskodnak azon
  uniós és nem uniós
  hajók
  tulajdonosai
  esetében: |
| | a) | nem tesz eleget a 4. és a 11b. cikk szerinti egyes veszélyes anyagokra vonatkozó tiltásoknak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásáról gondoskodnak azon hajók esetében:

(1)   A tagállamok hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciók alkalmazásáról
  és tényleges végrehajtásáról
  gondoskodnak azon
  uniós és nem uniós
  hajók
  tulajdonosai
  esetében:

a)

nem tesz eleget a 4. és a 11b. cikk szerinti egyes veszélyes anyagokra vonatkozó tiltásoknak;

| d) | amelyek nem tartják a fedélzetükön az 5. cikkben és a 28. cikkben előírt veszélyes anyagok jegyzékét; |
| --- | --- |

d)

amelyek nem tartják a fedélzetükön az 5. cikkben és a 28. cikkben előírt veszélyes anyagok jegyzékét;

| b) | amelyek nem tartják a fedélzetükön az 5. cikkben és a
  11b.
  cikkben előírt veszélyes anyagok
  érvényes
  jegyzékét; |
| --- | --- |

b)

amelyek nem tartják a fedélzetükön az 5. cikkben és a
  11b.
  cikkben előírt veszélyes anyagok
  érvényes
  jegyzékét;

| c) | amelyek nem tartják a fedélzetükön a 7. és a 11b. cikkben előírt újrafeldolgozási tervet; |
| --- | --- |

c)

amelyek nem tartják a fedélzetükön a 7. és a 11b. cikkben előírt újrafeldolgozási tervet;

| e) | amelyeket anélkül küldtek újrafeldolgozásra, hogy megfeleltek volna a 6. cikkben előírt, az újrafeldolgozás előkészítésére vonatkozó általános követelményeknek; |
| --- | --- |

e)

amelyeket anélkül küldtek újrafeldolgozásra, hogy megfeleltek volna a 6. cikkben előírt, az újrafeldolgozás előkészítésére vonatkozó általános követelményeknek;

| f) | amelyeket a 6. cikkben előírt, a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány nélkül küldtek újrafeldolgozásra; |
| --- | --- |

f)

amelyeket a 6. cikkben előírt, a veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvány nélkül küldtek újrafeldolgozásra;

| g) | amelyeket a 6. cikkben előírt, az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítvány nélkül küldtek újrafeldolgozásra; |
| --- | --- |

g)

amelyeket a 6. cikkben előírt, az újrafeldolgozásra való alkalmasságot igazoló tanúsítvány nélkül küldtek újrafeldolgozásra;

| h) | amelyeket a szakhatóságnak a 21. cikkben előírt, írásban való értesítése nélkül küldtek újrafeldolgozásra; |
| --- | --- |

h)

amelyeket a szakhatóságnak a 21. cikkben előírt, írásban való értesítése nélkül küldtek újrafeldolgozásra;

| i) | amelyek újrafeldolgozására nem a 7. cikkben előírt hajó-újrafeldolgozási tervvel összhangban került sor. |
| --- | --- |

i)

amelyek újrafeldolgozására nem a 7. cikkben előírt hajó-újrafeldolgozási tervvel összhangban került sor.

Módosítás 101

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján büntetéseket szabjanak ki azon uniós hajók tulajdonosaira

   (8)

  , amelyek: |
| | a) | úgy küldtek újrafeldolgozásra, hogy az nem felelt meg a 6. cikk szerinti általános követelményeknek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján büntetéseket szabjanak ki azon uniós hajók tulajdonosaira

   (8)

  , amelyek:

a)

úgy küldtek újrafeldolgozásra, hogy az nem felelt meg a 6. cikk szerinti általános követelményeknek;

| b) | úgy küldtek újrafeldolgozásra, hogy a hajó nem rendelkezett a 10. cikk (1) bekezdése szerinti veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvánnyal; |
| --- | --- |

b)

úgy küldtek újrafeldolgozásra, hogy a hajó nem rendelkezett a 10. cikk (1) bekezdése szerinti veszélyes anyagok jegyzékére vonatkozó tanúsítvánnyal;

| c) | a 9. cikk szerinti szerződés nélkül küldtek újrafeldolgozásra; |
| --- | --- |

c)

a 9. cikk szerinti szerződés nélkül küldtek újrafeldolgozásra;

| d) | a szakhatóságnak a 21. cikkben előírt, írásban való értesítése nélkül küldtek újrafeldolgozásra; |
| --- | --- |

d)

a szakhatóságnak a 21. cikkben előírt, írásban való értesítése nélkül küldtek újrafeldolgozásra;

| e) | újrafeldolgozását anélkül végezték, hogy az illetékes hatóság a 7. cikk (2) bekezdése b) pontja szerint a hajó-újrafeldolgozási tervet jóváhagyta volna vagy oly módon, amely nem felelt meg a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási tervnek. |
| --- | --- |

e)

újrafeldolgozását anélkül végezték, hogy az illetékes hatóság a 7. cikk (2) bekezdése b) pontja szerint a hajó-újrafeldolgozási tervet jóváhagyta volna vagy oly módon, amely nem felelt meg a 7. cikk szerinti hajó-újrafeldolgozási tervnek.

Módosítás 102

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezen
  belül különösen ha az adott hajót olyan létesítménybe küldték újrafeldolgozásra, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciót legalább annak az árnak megfelelő összegben kell kiszabni, amelyet a hajótulajdonosnak a hajóért fizettek. | (2)   
  A 2008/99/EK irányelv 5. cikke alkalmazásának sérelme nélkül ezen
  belül különösen ha az adott hajót olyan létesítménybe küldték újrafeldolgozásra, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciót legalább annak az árnak megfelelő összegben kell kiszabni, amelyet a hajótulajdonosnak a hajóért fizettek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  A szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. Ezen
  belül különösen ha az adott hajót olyan létesítménybe küldték újrafeldolgozásra, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciót legalább annak az árnak megfelelő összegben kell kiszabni, amelyet a hajótulajdonosnak a hajóért fizettek.

(2)   
  A 2008/99/EK irányelv 5. cikke alkalmazásának sérelme nélkül ezen
  belül különösen ha az adott hajót olyan létesítménybe küldték újrafeldolgozásra, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciót legalább annak az árnak megfelelő összegben kell kiszabni, amelyet a hajótulajdonosnak a hajóért fizettek.

Módosítás 103

Rendeletre irányuló javaslat

23 cikk – 5 és 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   Ha egy hajót eladtak és az eladást követő
  hat
  hónapon belül újrafeldolgozásra küldtek egy olyan létesítménybe, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciókat: | (5)   Ha egy hajót eladtak és az eladást követő
  tizenkét
  hónapon belül újrafeldolgozásra küldtek egy olyan létesítménybe, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciókat: |
| a) | az utolsó
  és az utolsó előtti
  tulajdonosra
  együttesen
  kell kiszabni, amennyiben a hajó továbbra is valamely
  EU-tagállam
  lobogóját viseli; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   Ha egy hajót eladtak és az eladást követő
  hat
  hónapon belül újrafeldolgozásra küldtek egy olyan létesítménybe, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciókat:

(5)   Ha egy hajót eladtak és az eladást követő
  tizenkét
  hónapon belül újrafeldolgozásra küldtek egy olyan létesítménybe, amely nem szerepel a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékében, a szankciókat:

a)

az utolsó
  és az utolsó előtti
  tulajdonosra
  együttesen
  kell kiszabni, amennyiben a hajó továbbra is valamely
  EU-tagállam
  lobogóját viseli;

| a) | az utolsó tulajdonosra kell kiszabni, amennyiben a hajó továbbra is valamely
  tagállam
  lobogóját viseli; |
| --- | --- |

a)

az utolsó tulajdonosra kell kiszabni, amennyiben a hajó továbbra is valamely
  tagállam
  lobogóját viseli;

| b) | az utolsó
  előtti
  tulajdonosra kell kiszabni, amennyiben a hajó már nem viseli valamely
  EU-tagállam
  lobogóját. |
| --- | --- |

b)

az utolsó
  előtti
  tulajdonosra kell kiszabni, amennyiben a hajó már nem viseli valamely
  EU-tagállam
  lobogóját.

| b) | az utolsó
  olyan
  tulajdonosra kell kiszabni
  , amely az alatt az egy év alatt tagállami lobogó alá tartozott,
  amennyiben a hajó már nem viseli valamely
  tagállam
  lobogóját. |
| --- | --- |

b)

az utolsó
  olyan
  tulajdonosra kell kiszabni
  , amely az alatt az egy év alatt tagállami lobogó alá tartozott,
  amennyiben a hajó már nem viseli valamely
  tagállam
  lobogóját.

(6)   A tagállamok mentességeket
  állapíthatnak meg
  az (5) bekezdésben említett szankciók tekintetében
  abban az esetben
  , ha a hajótulajdonos nem újrafeldolgoztatási szándékkal adta el hajóját. Ilyenkor a tagállamok megkövetelik, hogy a hajótulajdonos bizonyítékokkal – köztük
  az
  adásvételi szerződés egy példányával – igazolja állítását.

(6)   A tagállamok
  csak abban az esetben állapíthatnak meg
  mentességeket az (5) bekezdésben említett szankciók tekintetében, ha a hajótulajdonos nem újrafeldolgoztatási szándékkal adta el hajóját. Ilyenkor a tagállamok megkövetelik, hogy a hajótulajdonos bizonyítékokkal – köztük
  a megfelelő rendelkezéseket tartalmazó
  adásvételi szerződés egy példányával
  és a vásárló üzleti modelljére vonatkozó információkkal
  – igazolja állítását.

Módosítás 104

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben az intézkedés iránti kérelem és a mellékelt észrevételek valószínűsítik a rendelet megsértésének megtörténtét, az illetékes hatóság megvizsgálja az észrevételeket és az intézkedés iránti kérelmet. Ilyen esetben az illetékes hatóság lehetőséget ad az újrafeldolgozó társaságnak az intézkedés iránti kérelemmel és a mellékelt észrevételekkel kapcsolatos
  álláspontjának
  kifejtésére. | (3)   Amennyiben az intézkedés iránti kérelem és a mellékelt észrevételek valószínűsítik a rendelet megsértésének megtörténtét, az illetékes hatóság megvizsgálja az észrevételeket és az intézkedés iránti kérelmet. Ilyen esetben az illetékes hatóság lehetőséget ad
  a hajótulajdonosnak és
  az újrafeldolgozó társaságnak az intézkedés iránti kérelemmel és a mellékelt észrevételekkel kapcsolatos
  álláspontjuk
  kifejtésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Amennyiben az intézkedés iránti kérelem és a mellékelt észrevételek valószínűsítik a rendelet megsértésének megtörténtét, az illetékes hatóság megvizsgálja az észrevételeket és az intézkedés iránti kérelmet. Ilyen esetben az illetékes hatóság lehetőséget ad az újrafeldolgozó társaságnak az intézkedés iránti kérelemmel és a mellékelt észrevételekkel kapcsolatos
  álláspontjának
  kifejtésére.

(3)   Amennyiben az intézkedés iránti kérelem és a mellékelt észrevételek valószínűsítik a rendelet megsértésének megtörténtét, az illetékes hatóság megvizsgálja az észrevételeket és az intézkedés iránti kérelmet. Ilyen esetben az illetékes hatóság lehetőséget ad
  a hajótulajdonosnak és
  az újrafeldolgozó társaságnak az intézkedés iránti kérelemmel és a mellékelt észrevételekkel kapcsolatos
  álláspontjuk
  kifejtésére.

Módosítás 105

Rendeletre irányuló javaslat

24 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)
     
  E rendelet megsértésének közvetlen veszélye esetén a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az (1) és a (4) bekezdés rendelkezéseit. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)
     
  E rendelet megsértésének közvetlen veszélye esetén a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmazzák az (1) és a (4) bekezdés rendelkezéseit.

törölve

Módosítás 106

Rendeletre irányuló javaslat

26 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A Bizottság
  e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre
  felhatalmazást kap az 5., a 9., a 10. és a 15. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. | (2)   A Bizottság felhatalmazást kap az 5., 9., 10. és 15. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  5 éves időtartamra ...-tól

   (9)

  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A Bizottság
  e rendelet hatálybalépésétől kezdődően, határozatlan időre
  felhatalmazást kap az 5., a 9., a 10. és a 15. cikkben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   A Bizottság felhatalmazást kap az 5., 9., 10. és 15. cikk szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  5 éves időtartamra ...-tól

   (9)

  kezdődő hatállyal
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 107

Rendeletre irányuló javaslat

28 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  A veszélyes anyagok jegyzékét legfeljebb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően valamennyi hajóra vonatkozóan össze kell állítani. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)
     
  A veszélyes anyagok jegyzékét legfeljebb öt évvel e rendelet hatálybalépését követően valamennyi hajóra vonatkozóan össze kell állítani.

törölve

Módosítás 108

Rendeletre irányuló javaslat

28 a cikk (új)

2009/16/EK irányelv

IV melléklet – 45 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 28a. cikk |
| | A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosítása |
| | A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  IV. melléklete az alábbi ponttal egészül ki: |
| | „45. | a(z) [a rendelet teljes címe]

   (11)

  szóló XX/XX/EU rendelet szerinti veszélyes anyagok jegyzékével kapcsolatos tanúsítvány. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

28a. cikk

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009/16/EK irányelv módosítása

A kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló 2009. április 23-i 2009/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (10)

  IV. melléklete az alábbi ponttal egészül ki:

„45.

a(z) [a rendelet teljes címe]

   (11)

  szóló XX/XX/EU rendelet szerinti veszélyes anyagok jegyzékével kapcsolatos tanúsítvány.

Módosítás 109

Rendeletre irányuló javaslat

29 cikk – 1 bekezdés

1013/2006/EK rendelet

1 cikk – 3 bekezdés – i pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i) | a(z) [a rendelet teljes címe] szóló XX/XX/EU rendelet alkalmazási körébe tartozó hajók. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

i)

a(z) [a rendelet teljes címe] szóló XX/XX/EU rendelet alkalmazási körébe tartozó hajók.

| i) | a(z) [a rendelet teljes címe] szóló XX/XX/EU rendelet
  alapján az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítménybe szállított
  hajók. |
| --- | --- |

i)

a(z) [a rendelet teljes címe] szóló XX/XX/EU rendelet
  alapján az európai jegyzékben szereplő hajó-újrafeldolgozó létesítménybe szállított
  hajók.

Módosítás 110

Rendeletre irányuló javaslat

29 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 29a. cikk |
| | Tranzit |
| | (1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság vagy más kormányhivatal a hajótulajdonos értesítésének kézhezvételétől számított 7 napon belül értesíti az illetékes tranzithatóságot vagy hatóságokat. |
| | (2)
     
  Az illetékes tranzithatóság vagy hatóságok részére az (1) bekezdésben hivatkozott értesítés időpontjától számítva 60 nap áll rendelkezésre, amelyen belül: |
| | a) | feltételekkel vagy feltételek nélkül beleegyezhet a hajó áthaladásához vizein; vagy |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

29a. cikk

Tranzit

(1)
     
  A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes hatóság vagy más kormányhivatal a hajótulajdonos értesítésének kézhezvételétől számított 7 napon belül értesíti az illetékes tranzithatóságot vagy hatóságokat.

(2)
     
  Az illetékes tranzithatóság vagy hatóságok részére az (1) bekezdésben hivatkozott értesítés időpontjától számítva 60 nap áll rendelkezésre, amelyen belül:

a)

feltételekkel vagy feltételek nélkül beleegyezhet a hajó áthaladásához vizein; vagy

| b) | megtagadhatja a hajó áthaladását vizein keresztül. |
| --- | --- |

b)

megtagadhatja a hajó áthaladását vizein keresztül.

Az érintett tagállam haladéktalanul tájékoztatja az illetékes tranzithatóság vagy hatóságok döntéséről a hajótulajdonost.

(3)
     
  Amennyiben a (2) bekezdésben hivatkozott beleegyezést megtagadják vagy olyan feltételekhez kötik, amelyek nem elfogadhatóak a hajótulajdonos számára, a hajótulajdonos csak olyan tranzitországokon keresztül szállíthatja újrafeldolgozásra a hajót, amelyek nem ellenezték azt.

(4)
     
  Amennyiben a (2) bekezdésben hivatkozott 60 napos időszakon belül nem érkezik válasz, az azt jelenti, hogy az illetékes tranzithatóság megtagadta a beleegyezést.

(5)
     
  A (4) bekezdés sérelme nélkül, a Bázeli Egyezmény 6. cikke (4) bekezdésének megfelelően, amennyiben egy illetékes tranzithatóság úgy dönt, hogy nem ír elő előzetes írásos engedélyt sem általában sem egyedi feltételek esetén, az azt jelenti, hogy az illetékes tranzithatóság beleegyezését adja, amennyiben az érintett tagállamtól az értesítés illetékes tranzithatóságnak való megküldésétől számított 60 napos időszakon belül nem érkezik válasz.

Módosítás 111

Rendeletre irányuló javaslat

30 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság legfeljebb két évvel a Hongkongi Egyezmény hatálybalépésének időpontja után felülvizsgálja ezt a rendeletet. E felülvizsgálat keretében megfontolja a Hongkongi Egyezmény részes felei által engedélyezett létesítmények
  felvételét
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékébe
  annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a párhuzamos munkavégzést és a felesleges adminisztratív terheket
  . | A Bizottság legfeljebb két évvel a Hongkongi Egyezmény hatálybalépésének időpontja után felülvizsgálja ezt a rendeletet. E felülvizsgálat keretében megfontolja
  , hogy megfelel-e e rendelet követelményeinek
  a Hongkongi Egyezmény részes felei által engedélyezett létesítmények
  felvétele
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékébe. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság legfeljebb két évvel a Hongkongi Egyezmény hatálybalépésének időpontja után felülvizsgálja ezt a rendeletet. E felülvizsgálat keretében megfontolja a Hongkongi Egyezmény részes felei által engedélyezett létesítmények
  felvételét
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékébe
  annak érdekében, hogy el lehessen kerülni a párhuzamos munkavégzést és a felesleges adminisztratív terheket
  .

A Bizottság legfeljebb két évvel a Hongkongi Egyezmény hatálybalépésének időpontja után felülvizsgálja ezt a rendeletet. E felülvizsgálat keretében megfontolja
  , hogy megfelel-e e rendelet követelményeinek
  a Hongkongi Egyezmény részes felei által engedélyezett létesítmények
  felvétele
  a hajó-újrafeldolgozó létesítmények európai jegyzékébe.

Módosítás 112

Rendeletre irányuló javaslat

31 cikk – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  365.
  napon lép hatályba. | Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  harmadik
  napon lép hatályba.
  Ezt a rendeletet ...-tól/-től

   (12)

  kell alkalmazni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  365.
  napon lép hatályba.

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő
  harmadik
  napon lép hatályba.
  Ezt a rendeletet ...-tól/-től

   (12)

  kell alkalmazni.

Módosítás 113

Rendeletre irányuló javaslat

IV melléklet – 5 a alcím (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | IGAZOLÁS BEJELENTÉS NÉLKÜLI VIZSGÁLATRÓL |
| | A rendelet 8. cikkével összhangban elvégzett bejelentés nélküli vizsgálat megállapította, hogy a hajó megfelel a rendelet vonatkozó rendelkezéseinek. |
| | Aláírás: ... (az aláírásra jogosult tisztviselő aláírása) |
| | Hely: ... |
| | Dátum ... (éééé/hh/nn) |
| | (a hatóság bélyegzője vagy pecsétje) |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

IGAZOLÁS BEJELENTÉS NÉLKÜLI VIZSGÁLATRÓL

A rendelet 8. cikkével összhangban elvégzett bejelentés nélküli vizsgálat megállapította, hogy a hajó megfelel a rendelet vonatkozó rendelkezéseinek.

Aláírás: ... (az aláírásra jogosult tisztviselő aláírása)

Hely: ...

Dátum ... (éééé/hh/nn)

(a hatóság bélyegzője vagy pecsétje)

---

(1)  Az ügyet az 57. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A7-0132/2013).

(2)  
  Egy évvel e rendelet hatálybalépését követően

(3)  
  Két évvel e rendelet hatálybalépését követően

(4)  
  Három évvel e rendelet hatálybalépését követően

(5)  
  Négy évvel a rendelet hatálybalépését követően

(6)  
  30 hónappal e rendelet hatálybalépését követően

(7)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(8)  

  HL L 328., 2008.12.6., 28. o.

(9)  
  E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(10)  

  HL L 131., 2009.5.28., 57. o.

(11)  
  HL L [...], [...],. [..] o.”

(12)  
  Egy évvel e rendelet hatálybalépését követően.

---