# Euroopan unionin L 84/2017

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 84 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 60. vuosikerta30. maaliskuu 2017 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 84

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

60. vuosikerta30. maaliskuu 2017

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/604, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2017, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Terre Tarentine (SAN)) | 1 |
| | * | Komission asetus (EU) 2017/605, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 muuttamisesta (
  1
  ) | 3 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/606, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 4 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (YUTP) 2017/607, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/173/YUTP muuttamisesta | 6 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/604, annettu 17 päivänä maaliskuuta 2017, erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Terre Tarentine (SAN))

1

*

Komission asetus (EU) 2017/605, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 muuttamisesta (
  1
  )

1

3

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/606, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

4

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (YUTP) 2017/607, annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017, Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/173/YUTP muuttamisesta

6

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 93/16/KOL, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, EFTAn valvontaviranomaisen suositus ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 5cl kohdassa tarkoitetun säädöksen (sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja ETA-sopimuksen liitteessä XI olevilla alakohtaisilla mukautuksilla, mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla [2017/608] | 7 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 93/16/KOL, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, EFTAn valvontaviranomaisen suositus ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 5cl kohdassa tarkoitetun säädöksen (sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja ETA-sopimuksen liitteessä XI olevilla alakohtaisilla mukautuksilla, mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla [2017/608]

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 30.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 84/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/604,

annettu 17 päivänä maaliskuuta 2017,

erään suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin kirjatun nimityksen eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymisestä (Terre Tarentine (SAN))

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) ja erityisesti sen 52 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koskee komission asetuksen (EY) N:o 1898/2004 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Terre Tarentine” eritelmän muutoksen hyväksymistä. |
| --- | --- |

(1)

Komissio on asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tutkinut Italian esittämän pyynnön, joka koskee komission asetuksen (EY) N:o 1898/2004 (2) nojalla rekisteröidyn suojatun alkuperänimityksen ”Terre Tarentine” eritelmän muutoksen hyväksymistä.

| (2) | Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). |
| --- | --- |

(2)

Koska kyseessä ei ole asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan mukainen vähäinen muutos, komissio julkaisi muutospyynnön kyseisen asetuksen 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3).

| (3) | Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(3)

Komissiolle ei ole toimitettu asetuksen (EU) N:o 1151/2012 51 artiklan mukaisia vastaväitteitä, minkä vuoksi eritelmän muutos olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Hyväksytään nimitystä ”Terre Tarentine” (SAN) koskevan eritelmän muutos, joka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 17 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Phil HOGAN

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Komission asetus (EY) N:o 1898/2004, annettu 29 päivänä lokakuuta 2004, nimityksen kirjaamisesta suojattujen alkuperänimitysten ja suojattujen maantieteellisten merkintöjen rekisteriin annetun asetuksen (EY) N:o 2400/96 liitteen täydentämisestä (Terre Tarentine) – (SAN) (EUVL L 328, 30.10.2004, s. 66).

2

Terre Tarentine

(3)  
  EUVL C 440, 26.11.2016, s. 4.

3

---

| 30.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 84/3

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2017/605,

annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017,

otsonikerrosta heikentävistä aineista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon otsonikerrosta heikentävistä aineista 16 päivänä syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2009 (1) ja erityisesti sen 13 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI vahvistetaan määräajat, joiden jälkeen haloneja ei saa käyttää sammuttimissa eikä sammutusjärjestelmissä uusissa laitteistoissa, mukaan lukien uudet ilma-alukset. Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI olevan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ’uusien laitteistojen’ määritelmä riippuu päivämäärästä, jona tyyppisertifiointihakemus on jätetty toimivaltaiselle sääntelyviranomaiselle. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI vahvistetaan määräajat, joiden jälkeen haloneja ei saa käyttää sammuttimissa eikä sammutusjärjestelmissä uusissa laitteistoissa, mukaan lukien uudet ilma-alukset. Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI olevan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti ’uusien laitteistojen’ määritelmä riippuu päivämäärästä, jona tyyppisertifiointihakemus on jätetty toimivaltaiselle sääntelyviranomaiselle.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 täytäntöönpanoon liittyvän oikeudellisen selkeyden ja yhdenmukaisuuden vuoksi on tarpeen määritellä asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI olevan 2 kohdan b alakohdassa olevassa ”uusien laitteistojen” määritelmässä, että ilma-alusten osalta tyyppisertifiointihakemus koskee ainoastaan uutta tyyppisertifiointihakemusta eikä koske muutoksia olemassa olevaan tyyppisertifiointiin. Tämä on myös Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön haloneja koskeviin standardeihin liittyvän periaatteen mukaista. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 1005/2009 täytäntöönpanoon liittyvän oikeudellisen selkeyden ja yhdenmukaisuuden vuoksi on tarpeen määritellä asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI olevan 2 kohdan b alakohdassa olevassa ”uusien laitteistojen” määritelmässä, että ilma-alusten osalta tyyppisertifiointihakemus koskee ainoastaan uutta tyyppisertifiointihakemusta eikä koske muutoksia olemassa olevaan tyyppisertifiointiin. Tämä on myös Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön haloneja koskeviin standardeihin liittyvän periaatteen mukaista.

| (3) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1005/2009 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1005/2009 olisi muutettava.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 25 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EY) N:o 1005/2009 25 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään asetuksen (EY) N:o 1005/2009 liitteessä VI olevan 2 kohdan b alakohtaan toinen virke seuraavasti:

”Ilma-alusten osalta tyyppisertifiointihakemuksen jättäminen tarkoittaa uuden ilma-aluksen tyyppisertifiointihakemuksen jättämistä.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  EUVL L 286, 31.10.2009, s. 1.

1

---

| 30.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 84/4

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2017/606,

annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2017.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Pääjohtaja

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 30.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 84/6

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (YUTP) 2017/607,

annettu 29 päivänä maaliskuuta 2017,

Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen 2011/173/YUTP muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 29 artiklan,

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2011 päätöksen 2011/173/YUTP (1). |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 21 päivänä maaliskuuta 2011 päätöksen 2011/173/YUTP (1).

| (2) | Päätöksen 2011/173/YUTP uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 31 päivään maaliskuuta 2018. |
| --- | --- |

(2)

Päätöksen 2011/173/YUTP uudelleentarkastelun perusteella rajoittavia toimenpiteitä olisi jatkettava 31 päivään maaliskuuta 2018.

| (3) | Päätös 2011/173/YUTP olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(3)

Päätös 2011/173/YUTP olisi sen vuoksi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2011/173/YUTP 6 artiklan toinen kohta seuraavasti:

”Tätä päätöstä sovelletaan 31 päivään maaliskuuta 2018.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 29 päivänä maaliskuuta 2017.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

L. GRECH

---

(1)  Neuvoston päätös 2011/173/YUTP, annettu 21 päivänä maaliskuuta 2011, Bosnia ja Hertsegovinan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä (EUVL L 76, 22.3.2011, s. 68).

1

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 30.3.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.3.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 84/7

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 93/16/KOL,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2016,

EFTAn valvontaviranomaisen suositus ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 5cl kohdassa tarkoitetun säädöksen (sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja ETA-sopimuksen liitteessä XI olevilla alakohtaisilla mukautuksilla, mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla [2017/608]

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

ottaa huomioon ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 5cl kohdassa tarkoitetun säädöksen, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY (2) (jäljempänä ’puitedirektiivi’), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja ETA-sopimuksen liitteessä XI olevilla alakohtaisilla mukautuksilla, ja erityisesti sen 15 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon valvontaviranomaisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä markkinoista sähköisen viestinnän alalla 5 päivänä marraskuuta 2008 antaman suosituksen (3) (jäljempänä ’valvontaviranomaisen vuonna 2008 antama suositus’) ja valvontaviranomaisen antamat ohjeet markkina-analyysia ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten (4),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan komissio (jäljempänä ’komissio’) antoi 9 päivänä lokakuuta 2014 suosituksen 2014/710/EU (5) puitedirektiivin mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan komissio (jäljempänä ’komissio’) antoi 9 päivänä lokakuuta 2014 suosituksen 2014/710/EU (5) puitedirektiivin mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista.

| (2) | Lähtökohtana merkityksellisistä markkinoista annetun valvontaviranomaisen suosituksen uudelleentarkastelulle on suositus 2014/710/EU. Uudelleentarkastelun yhteydessä valvontaviranomainen on päätynyt siihen, että markkinakehitystä tulisi arvioida Euroopan talousalue huomioon ottaen, ei pelkästään yksittäisten EFTA-valtioiden markkinatilanteen pohjalta. |
| --- | --- |

(2)

Lähtökohtana merkityksellisistä markkinoista annetun valvontaviranomaisen suosituksen uudelleentarkastelulle on suositus 2014/710/EU. Uudelleentarkastelun yhteydessä valvontaviranomainen on päätynyt siihen, että markkinakehitystä tulisi arvioida Euroopan talousalue huomioon ottaen, ei pelkästään yksittäisten EFTA-valtioiden markkinatilanteen pohjalta.

| (3) | EFTA-valtioiden markkinakehityksen pohjalta näyttää yleisesti ottaen siltä, että sähköisen viestinnän markkinoiden toiminta kolmessa EFTA-valtiossa ei todennäköisesti poikkea suuremmin (enempää kuin EU:n yksittäisissä jäsenvaltioissa) Euroopan unionin tai koko ETA:n markkinoiden keskimääräisestä toiminnasta. |
| --- | --- |

(3)

EFTA-valtioiden markkinakehityksen pohjalta näyttää yleisesti ottaen siltä, että sähköisen viestinnän markkinoiden toiminta kolmessa EFTA-valtiossa ei todennäköisesti poikkea suuremmin (enempää kuin EU:n yksittäisissä jäsenvaltioissa) Euroopan unionin tai koko ETA:n markkinoiden keskimääräisestä toiminnasta.

| (4) | ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailun edellytyksiin (6). Tämän tavoitteen ja edellä esitettyjen huomioiden valossa valvontaviranomainen antaa suosituksen, joka on sovitettu yhteen suosituksen 2014/710/EU kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteisen sääntelykehyksen yhdenmukainen soveltaminen ja oikeusvarmuus ETA:n sähköisen viestinnän markkinoilla toimiville sidosryhmille. |
| --- | --- |

(4)

ETA-sopimuksen tavoitteena on perustaa dynaaminen ja yhdenmukainen Euroopan talousalue, joka perustuu yhteisiin sääntöihin ja yhdenvertaisiin kilpailun edellytyksiin (6). Tämän tavoitteen ja edellä esitettyjen huomioiden valossa valvontaviranomainen antaa suosituksen, joka on sovitettu yhteen suosituksen 2014/710/EU kanssa, jotta voidaan varmistaa yhteisen sääntelykehyksen yhdenmukainen soveltaminen ja oikeusvarmuus ETA:n sähköisen viestinnän markkinoilla toimiville sidosryhmille.

| (5) | Puitedirektiivillä luodaan sähköisen viestinnän alalle oikeudelliset puitteet, joilla pyritään muun muassa vastaamaan eri teknologioiden lähentymiskehitykseen siten, että niitä sovelletaan kaikkiin sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin. Sääntelykehyksen tavoitteena on muun muassa vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä asteittain sitä mukaa, kun kilpailu markkinoilla kehittyy, ja lopullisena tavoitteena on se, että sähköistä viestintää hallitaan pelkästään kilpailulainsäädännöllä. |
| --- | --- |

(5)

Puitedirektiivillä luodaan sähköisen viestinnän alalle oikeudelliset puitteet, joilla pyritään muun muassa vastaamaan eri teknologioiden lähentymiskehitykseen siten, että niitä sovelletaan kaikkiin sähköisen viestinnän verkkoihin ja palveluihin. Sääntelykehyksen tavoitteena on muun muassa vähentää alakohtaista ennakkosääntelyä asteittain sitä mukaa, kun kilpailu markkinoilla kehittyy, ja lopullisena tavoitteena on se, että sähköistä viestintää hallitaan pelkästään kilpailulainsäädännöllä.

| (6) | Puitedirektiivin 15 artiklassa säädetään, että valvontaviranomainen antaa asiaan liittyviä tahoja ja kansallisia sääntelyviranomaisia julkisesti kuultuaan EFTA-valtioissa suosituksen merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista. |
| --- | --- |

(6)

Puitedirektiivin 15 artiklassa säädetään, että valvontaviranomainen antaa asiaan liittyviä tahoja ja kansallisia sääntelyviranomaisia julkisesti kuultuaan EFTA-valtioissa suosituksen merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista.

| (7) | Kyseistä tavoitetta noudattaen tämän suosituksen tarkoituksena on määritellä ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely voidaan sallia puitedirektiivin 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ennakkosääntelyn perimmäisenä tavoitteena on tuottaa hyötyä loppukäyttäjille tekemällä vähittäismarkkinoista sellaiset, että niillä vallitsee todellinen kilpailu kestävällä pohjalla. On todennäköistä, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat vähitellen katsoa vähittäismarkkinat kilpailumarkkinoiksi jopa ilman tukkusääntelyä, erityisesti kun otetaan huomioon odotetut parannukset innovoinnin ja kilpailun alalla. |
| --- | --- |

(7)

Kyseistä tavoitetta noudattaen tämän suosituksen tarkoituksena on määritellä ne tuote- ja palvelumarkkinat, joilla ennakkosääntely voidaan sallia puitedirektiivin 15 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Ennakkosääntelyn perimmäisenä tavoitteena on tuottaa hyötyä loppukäyttäjille tekemällä vähittäismarkkinoista sellaiset, että niillä vallitsee todellinen kilpailu kestävällä pohjalla. On todennäköistä, että kansalliset sääntelyviranomaiset voivat vähitellen katsoa vähittäismarkkinat kilpailumarkkinoiksi jopa ilman tukkusääntelyä, erityisesti kun otetaan huomioon odotetut parannukset innovoinnin ja kilpailun alalla.

| (8) | Merkityksellisten markkinoiden määrittely voi muuttua ajan mittaan, kun tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet voivat kehittyä ja kysynnän ja tarjonnan korvausmahdollisuudet voivat muuttua. Kun valvontaviranomaisen vuonna 2008 antama suositus on nyt ollut voimassa yli seitsemän vuotta, sitä on syytä tarkistaa sen antamisen jälkeen tapahtuneen markkinakehityksen pohjalta. Näin ollen tällä suosituksella korvataan valvontaviranomaisen vuonna 2008 antama suositus ja tarjotaan kansallisille sääntelyviranomaisille suuntaviivoja tulevia markkinakatsauksia varten. |
| --- | --- |

(8)

Merkityksellisten markkinoiden määrittely voi muuttua ajan mittaan, kun tuotteiden ja palvelujen ominaisuudet voivat kehittyä ja kysynnän ja tarjonnan korvausmahdollisuudet voivat muuttua. Kun valvontaviranomaisen vuonna 2008 antama suositus on nyt ollut voimassa yli seitsemän vuotta, sitä on syytä tarkistaa sen antamisen jälkeen tapahtuneen markkinakehityksen pohjalta. Näin ollen tällä suosituksella korvataan valvontaviranomaisen vuonna 2008 antama suositus ja tarjotaan kansallisille sääntelyviranomaisille suuntaviivoja tulevia markkinakatsauksia varten.

| (9) | Puitedirektiivin 15 artiklan 1 kohdassa valvontaviranomaista vaaditaan määrittelemään ne sähköisen viestinnän alan markkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää sääntelyvelvoitteiden asettamista kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti. Tässä suosituksessa käytetään siten kilpailulainsäädännön periaatteita sähköisen viestinnän alan tuotemarkkinoiden määrittelyyn. |
| --- | --- |

(9)

Puitedirektiivin 15 artiklan 1 kohdassa valvontaviranomaista vaaditaan määrittelemään ne sähköisen viestinnän alan markkinat, jotka ominaisuuksiensa perusteella saattavat edellyttää sääntelyvelvoitteiden asettamista kilpailulainsäädännön periaatteiden mukaisesti. Tässä suosituksessa käytetään siten kilpailulainsäädännön periaatteita sähköisen viestinnän alan tuotemarkkinoiden määrittelyyn.

| (10) | Puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määritellä kilpailulainsäädännön mukaisesti ja tämä suositus tarkasti huomioon ottaen merkitykselliset markkinat kansallisten olosuhteiden näkökulmasta sekä erityisesti merkitykselliset maantieteelliset markkinat omalla alueellaan. |
| --- | --- |

(10)

Puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti kansalliset sääntelyviranomaiset voivat määritellä kilpailulainsäädännön mukaisesti ja tämä suositus tarkasti huomioon ottaen merkitykselliset markkinat kansallisten olosuhteiden näkökulmasta sekä erityisesti merkitykselliset maantieteelliset markkinat omalla alueellaan.

| (11) | Puitedirektiivin 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennakkosääntelyvelvoitteita asetetaan vain markkinoilla, joilla ei ole todellista kilpailua. Kuten direktiivin johdanto-osan 27 kappaleessa selitetään, kyse on markkinoista, joilla on yksi tai useampi huomattavan markkinavoiman omaava yritys ja joilla jäsenvaltion ja ETA:n kilpailulainsäädännön oikeussuojakeinot eivät yksin riitä ratkaisemaan todettua kilpailuongelmaa. Todellista kilpailua koskevan analyysin olisi myös sisällettävä analyysi siitä, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat, ja onko mahdollinen todellisen kilpailun puute kestävää. |
| --- | --- |

(11)

Puitedirektiivin 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti ennakkosääntelyvelvoitteita asetetaan vain markkinoilla, joilla ei ole todellista kilpailua. Kuten direktiivin johdanto-osan 27 kappaleessa selitetään, kyse on markkinoista, joilla on yksi tai useampi huomattavan markkinavoiman omaava yritys ja joilla jäsenvaltion ja ETA:n kilpailulainsäädännön oikeussuojakeinot eivät yksin riitä ratkaisemaan todettua kilpailuongelmaa. Todellista kilpailua koskevan analyysin olisi myös sisällettävä analyysi siitä, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat, ja onko mahdollinen todellisen kilpailun puute kestävää.

| (12) | Valvontaviranomaiselle ja kansallisille sääntelyviranomaisille ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien tukkumarkkinoiden määrittelyn lähtökohtana on vastaavien vähittäismarkkinoiden analysointi. Vähittäismarkkinoiden analyysi tehdään ottaen huomioon kysyntäpuolen ja tarvittaessa tarjontapuolen korvattavuus ennakoivasta näkökulmasta tietyllä aikavälillä. Kun merkityksellisiä markkinoita määritellään puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi määriteltävä maantieteellinen alue, jolla kilpailun edellytykset ovat samanlaiset tai riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa naapurialueista, joilla vallitsevat kilpailun edellytykset ovat huomattavan erilaiset. Kansallisten viranomaisten olisi tässä yhteydessä otettava huomioon erityisesti se, toimiiko mahdollinen huomattavan markkinavoiman operaattori yhdenmukaisesti koko verkkoalueellaan vai kohtaako se huomattavan erilaisia kilpailun edellytyksiä niin, että sen toiminta on rajoitettua tietyillä alueilla muttei muilla alueilla. |
| --- | --- |

(12)

Valvontaviranomaiselle ja kansallisille sääntelyviranomaisille ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien tukkumarkkinoiden määrittelyn lähtökohtana on vastaavien vähittäismarkkinoiden analysointi. Vähittäismarkkinoiden analyysi tehdään ottaen huomioon kysyntäpuolen ja tarvittaessa tarjontapuolen korvattavuus ennakoivasta näkökulmasta tietyllä aikavälillä. Kun merkityksellisiä markkinoita määritellään puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi määriteltävä maantieteellinen alue, jolla kilpailun edellytykset ovat samanlaiset tai riittävän yhtenäiset ja joka voidaan erottaa naapurialueista, joilla vallitsevat kilpailun edellytykset ovat huomattavan erilaiset. Kansallisten viranomaisten olisi tässä yhteydessä otettava huomioon erityisesti se, toimiiko mahdollinen huomattavan markkinavoiman operaattori yhdenmukaisesti koko verkkoalueellaan vai kohtaako se huomattavan erilaisia kilpailun edellytyksiä niin, että sen toiminta on rajoitettua tietyillä alueilla muttei muilla alueilla.

| (13) | Olisi arvioitava sitä, vallitseeko vähittäismarkkinoilla todellinen kilpailu ennakoivasta näkökulmasta katsottuna ilman sääntelyä, joka perustuu huomattavan markkinavoiman toteamiseen. Toisaalta analyysissä olisi otettava huomioon muunlaisen merkityksellisiin vähittäismarkkinoihin ja niihin liittyviin tukkumarkkinoihin sovellettavan sääntelyn vaikutukset koko ajanjakson ajalta. |
| --- | --- |

(13)

Olisi arvioitava sitä, vallitseeko vähittäismarkkinoilla todellinen kilpailu ennakoivasta näkökulmasta katsottuna ilman sääntelyä, joka perustuu huomattavan markkinavoiman toteamiseen. Toisaalta analyysissä olisi otettava huomioon muunlaisen merkityksellisiin vähittäismarkkinoihin ja niihin liittyviin tukkumarkkinoihin sovellettavan sääntelyn vaikutukset koko ajanjakson ajalta.

| (14) | Kun tehdään puitedirektiivin 16 artiklan mukainen markkina-analyysi, markkinat olisi arvioitava ennakoivasta näkökulmasta ja liikkeelle olisi lähdettävä vallitsevista markkinaedellytyksistä. Analyysissä olisi arvioitava se, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat ja onko mahdollinen kilpailun puute kestävää, ottaen huomioon odotettavissa oleva tai ennakoitava markkinakehitys (7). |
| --- | --- |

(14)

Kun tehdään puitedirektiivin 16 artiklan mukainen markkina-analyysi, markkinat olisi arvioitava ennakoivasta näkökulmasta ja liikkeelle olisi lähdettävä vallitsevista markkinaedellytyksistä. Analyysissä olisi arvioitava se, voiko markkinoista tulla kilpailumarkkinat ja onko mahdollinen kilpailun puute kestävää, ottaen huomioon odotettavissa oleva tai ennakoitava markkinakehitys (7).

| (15) | Jos kyseisillä markkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä ennakoivasta näkökulmasta katsottuna, olisi arvioitava vastaavat tukkumarkkinat, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi puitedirektiivin 16 artiklan mukaisesti. Kun analysoidaan rajoja ja markkinavoimaa a) vastaavilla merkityksellisillä tukkumarkkinoilla sen määrittelemiseksi, vallitseeko niillä todellinen kilpailu, suorat ja epäsuorat kilpailurajoitukset olisi otettava huomioon riippumatta siitä, johtuvatko kyseiset rajoitukset sähköisistä viestintäverkoista, sähköisistä viestintäpalveluista tai muuntyyppisistä palveluista tai sovelluksista, jotka ovat verrannollisia loppukäyttäjän näkökulmasta (8). Toisaalta jos kyseisillä vähittäismarkkinoilla vallitsee todellinen kilpailu ennakoivasta näkökulmasta ilman ennakoivaa tukkusääntelyä vastaavilla merkityksellisillä markkinoilla, kansallisen viranomaisen olisi tehtävä se päätelmä, että sääntelyä ei enää tarvita tukkutasolla. Siinä tapauksessa vastaavat merkitykselliset tukkumarkkinat on arvioitava tavoitteena ennakkosääntelyn poistaminen. Jos tukkumarkkinat on yhdistetty toimitusketjuun vertikaalisesti, ensimmäiseksi analysoidaan ne tukkumarkkinat, jotka ovat tuotantoketjussa ylimpänä kyseisistä vähittäismarkkinoista katsottuna. |
| --- | --- |

(15)

Jos kyseisillä markkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä ennakoivasta näkökulmasta katsottuna, olisi arvioitava vastaavat tukkumarkkinat, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi puitedirektiivin 16 artiklan mukaisesti. Kun analysoidaan rajoja ja markkinavoimaa a) vastaavilla merkityksellisillä tukkumarkkinoilla sen määrittelemiseksi, vallitseeko niillä todellinen kilpailu, suorat ja epäsuorat kilpailurajoitukset olisi otettava huomioon riippumatta siitä, johtuvatko kyseiset rajoitukset sähköisistä viestintäverkoista, sähköisistä viestintäpalveluista tai muuntyyppisistä palveluista tai sovelluksista, jotka ovat verrannollisia loppukäyttäjän näkökulmasta (8). Toisaalta jos kyseisillä vähittäismarkkinoilla vallitsee todellinen kilpailu ennakoivasta näkökulmasta ilman ennakoivaa tukkusääntelyä vastaavilla merkityksellisillä markkinoilla, kansallisen viranomaisen olisi tehtävä se päätelmä, että sääntelyä ei enää tarvita tukkutasolla. Siinä tapauksessa vastaavat merkitykselliset tukkumarkkinat on arvioitava tavoitteena ennakkosääntelyn poistaminen. Jos tukkumarkkinat on yhdistetty toimitusketjuun vertikaalisesti, ensimmäiseksi analysoidaan ne tukkumarkkinat, jotka ovat tuotantoketjussa ylimpänä kyseisistä vähittäismarkkinoista katsottuna.

| (16) | Liitteessä luetelluilla tukkumarkkinoilla voi olla ominaisuuksia, jotka oikeuttavat ennakkosääntelyn, koska ne täyttävät kaiken kaikkiaan seuraavat kolme kumulatiivista perustetta. Kyseisiä perusteita on käytetty suositusten aikaisemmissa versioissa myös sellaisten markkinoiden määrittelyyn, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi. Ensimmäisen perusteen muodostavat suuret ja pysyväisluonteiset esteet markkinoille pääsylle. Sähköisen viestinnän markkinoiden dynaamisen luonteen ja käytäntöjen vuoksi olisi kuitenkin otettava huomioon myös mahdollisuudet poistaa markkinoille pääsyn esteet merkityksellisellä aikavälillä, kun toteutetaan ennakoivaa analyysiä mahdollisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien merkityksellisten markkinoiden nimeämiseksi. Toinen peruste koskee sitä, johtaako markkinoiden rakenne todelliseen kilpailuun kyseisellä aikavälillä. Tämän perusteen soveltaminen edellyttää markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuriin perustuvan ja muun kilpailutilanteen tarkastelua. Kolmantena perusteena on se, että kilpailuoikeuden soveltaminen ei yksin riittäisi korjaamaan asianomaisia markkinoiden toimintapuutteita. Ensimmäistä ja toista perustetta arvioitaessa olisi otettava huomioon samat päätekijät, joita tarkasteltiin ennakoivassa markkina-analyysissä, erityisesti viitteet markkinoille pääsyn esteistä, jos sääntelyä ei ole (muun muassa aloituskustannusten suuruus), markkinoiden rakenne, markkinoiden toimivuus ja markkinadynamiikka eli muun muassa markkinaosuudet ja niiden kehityssuunnat, markkinahinnat ja niiden kehityssuunnat sekä kilpailevien verkkojen tai infrastruktuurien laajuus ja peittoalue. |
| --- | --- |

(16)

Liitteessä luetelluilla tukkumarkkinoilla voi olla ominaisuuksia, jotka oikeuttavat ennakkosääntelyn, koska ne täyttävät kaiken kaikkiaan seuraavat kolme kumulatiivista perustetta. Kyseisiä perusteita on käytetty suositusten aikaisemmissa versioissa myös sellaisten markkinoiden määrittelyyn, jotka tulevat ennakkosääntelyn alaisiksi. Ensimmäisen perusteen muodostavat suuret ja pysyväisluonteiset esteet markkinoille pääsylle. Sähköisen viestinnän markkinoiden dynaamisen luonteen ja käytäntöjen vuoksi olisi kuitenkin otettava huomioon myös mahdollisuudet poistaa markkinoille pääsyn esteet merkityksellisellä aikavälillä, kun toteutetaan ennakoivaa analyysiä mahdollisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevien merkityksellisten markkinoiden nimeämiseksi. Toinen peruste koskee sitä, johtaako markkinoiden rakenne todelliseen kilpailuun kyseisellä aikavälillä. Tämän perusteen soveltaminen edellyttää markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuriin perustuvan ja muun kilpailutilanteen tarkastelua. Kolmantena perusteena on se, että kilpailuoikeuden soveltaminen ei yksin riittäisi korjaamaan asianomaisia markkinoiden toimintapuutteita. Ensimmäistä ja toista perustetta arvioitaessa olisi otettava huomioon samat päätekijät, joita tarkasteltiin ennakoivassa markkina-analyysissä, erityisesti viitteet markkinoille pääsyn esteistä, jos sääntelyä ei ole (muun muassa aloituskustannusten suuruus), markkinoiden rakenne, markkinoiden toimivuus ja markkinadynamiikka eli muun muassa markkinaosuudet ja niiden kehityssuunnat, markkinahinnat ja niiden kehityssuunnat sekä kilpailevien verkkojen tai infrastruktuurien laajuus ja peittoalue.

| (17) | Tämän suosituksen kannalta erityisesti kahdentyyppisillä markkinoille pääsyn esteillä on merkitystä ensimmäisen perusteen osalta: rakenteellisilla esteillä ja oikeudellisilla tai sääntelyyn liittyvillä esteillä. Markkinoille pääsyn rakenteelliset esteet johtuvat markkinoille ominaisista kustannus- tai kysyntäolosuhteista, jotka luovat vakiintuneille operaattoreille ja uusille tulokkaille erilaiset toimintaedellytykset. Tämä haittaa uusien tulokkaiden pääsyä markkinoille tai estää sen. Suuria rakenteellisia esteitä voi esiintyä esimerkiksi silloin, kun markkinoille ovat ominaisia absoluuttiset kustannusedut, huomattavat mittakaavaedut tai tuotevarioinnin edut, kapasiteettirajoitukset ja korkeat aloituskustannukset. Tähän liittyvä rakenteellinen este voi olla myös se, että palvelun tarjoaminen edellyttää verkkoelementtiä, jota ei voida toisintaa teknisesti tai joka voidaan toisintaa vain niin suurin kustannuksin, että kilpailu käy kannattamattomaksi. |
| --- | --- |

(17)

Tämän suosituksen kannalta erityisesti kahdentyyppisillä markkinoille pääsyn esteillä on merkitystä ensimmäisen perusteen osalta: rakenteellisilla esteillä ja oikeudellisilla tai sääntelyyn liittyvillä esteillä. Markkinoille pääsyn rakenteelliset esteet johtuvat markkinoille ominaisista kustannus- tai kysyntäolosuhteista, jotka luovat vakiintuneille operaattoreille ja uusille tulokkaille erilaiset toimintaedellytykset. Tämä haittaa uusien tulokkaiden pääsyä markkinoille tai estää sen. Suuria rakenteellisia esteitä voi esiintyä esimerkiksi silloin, kun markkinoille ovat ominaisia absoluuttiset kustannusedut, huomattavat mittakaavaedut tai tuotevarioinnin edut, kapasiteettirajoitukset ja korkeat aloituskustannukset. Tähän liittyvä rakenteellinen este voi olla myös se, että palvelun tarjoaminen edellyttää verkkoelementtiä, jota ei voida toisintaa teknisesti tai joka voidaan toisintaa vain niin suurin kustannuksin, että kilpailu käy kannattamattomaksi.

| (18) | Oikeudelliset tai sääntelyyn liittyvät esteet eivät perustu taloudellisiin olosuhteisiin vaan johtuvat lainsäädännöllisistä, hallinnollisista tai muista toimenpiteistä, joilla on välitön vaikutus markkinoille pääsyn edellytyksiin tai operaattorien asemaan merkityksellisillä markkinoilla. Esimerkki oikeudellisesta tai sääntelyyn liittyvästä markkinoille pääsyn esteestä on niiden yritysten lukumäärän rajaaminen, joilla on käytettävissä taajuuksia peruspalvelujen tarjoamiseksi. Muita esimerkkejä oikeudellisista tai sääntelyyn liittyvistä esteistä ovat hintavalvonta tai muut yrityksille asetetut hintoihin liittyvät toimenpiteet, jotka vaikuttavat markkinoille pääsyn lisäksi myös yritysten markkina-asemaan. Sellaisten oikeudellisten tai sääntelyyn liittyvien esteiden, jotka todennäköisesti poistetaan merkityksellisellä aikavälillä, ei yleensä katsota muodostavan ensimmäisen perusteen mukaista taloudellista estettä markkinoille pääsylle. |
| --- | --- |

(18)

Oikeudelliset tai sääntelyyn liittyvät esteet eivät perustu taloudellisiin olosuhteisiin vaan johtuvat lainsäädännöllisistä, hallinnollisista tai muista toimenpiteistä, joilla on välitön vaikutus markkinoille pääsyn edellytyksiin tai operaattorien asemaan merkityksellisillä markkinoilla. Esimerkki oikeudellisesta tai sääntelyyn liittyvästä markkinoille pääsyn esteestä on niiden yritysten lukumäärän rajaaminen, joilla on käytettävissä taajuuksia peruspalvelujen tarjoamiseksi. Muita esimerkkejä oikeudellisista tai sääntelyyn liittyvistä esteistä ovat hintavalvonta tai muut yrityksille asetetut hintoihin liittyvät toimenpiteet, jotka vaikuttavat markkinoille pääsyn lisäksi myös yritysten markkina-asemaan. Sellaisten oikeudellisten tai sääntelyyn liittyvien esteiden, jotka todennäköisesti poistetaan merkityksellisellä aikavälillä, ei yleensä katsota muodostavan ensimmäisen perusteen mukaista taloudellista estettä markkinoille pääsylle.

| (19) | Markkinoille pääsyn esteet voivat menettää merkitystään innovaatiopainotteisilla markkinoilla, joille on ominaista jatkuva teknologinen kehitys. Tällaisilla markkinoilla yrityksen toimintaa rajoittaa usein markkinoilla vielä toimimattomien, mutta potentiaalisten kilpailijoiden innovaatioiden uhka. Innovaatiovetoisilla markkinoilla dynaamista tai pitkän aikavälin kilpailua voi kehittyä sellaisten yritysten välille, jotka eivät välttämättä vielä kilpaile nykyisillä ”staattisilla” markkinoilla. Tässä suosituksessa nimetään ennakkosääntelyn alaisiksi markkinat, joilla markkinoille pääsyn esteiden odotetaan säilyvän ennakoitavissa olevan ajanjakson ajan. Sen arvioimiseksi, esiintyykö pysyviä markkinoille pääsyn esteitä sääntelyn puuttuessa, olisi tarkasteltava, onko toimialalle saapunut uusia menestyviä toimijoita riittävän usein, onko uusia tulijoita saapunut tai saapuuko niitä todennäköisesti riittävän nopeasti ja ovatko ne riittävän pitkäikäisiä rajoittaakseen markkinavoimaa. Markkinoille pääsyn esteiden merkittävyys riippuu muun muassa siitä, mikä on pienin vaadittava tuotantomäärä ja millaiset aloituskustannukset tarvitaan. |
| --- | --- |

(19)

Markkinoille pääsyn esteet voivat menettää merkitystään innovaatiopainotteisilla markkinoilla, joille on ominaista jatkuva teknologinen kehitys. Tällaisilla markkinoilla yrityksen toimintaa rajoittaa usein markkinoilla vielä toimimattomien, mutta potentiaalisten kilpailijoiden innovaatioiden uhka. Innovaatiovetoisilla markkinoilla dynaamista tai pitkän aikavälin kilpailua voi kehittyä sellaisten yritysten välille, jotka eivät välttämättä vielä kilpaile nykyisillä ”staattisilla” markkinoilla. Tässä suosituksessa nimetään ennakkosääntelyn alaisiksi markkinat, joilla markkinoille pääsyn esteiden odotetaan säilyvän ennakoitavissa olevan ajanjakson ajan. Sen arvioimiseksi, esiintyykö pysyviä markkinoille pääsyn esteitä sääntelyn puuttuessa, olisi tarkasteltava, onko toimialalle saapunut uusia menestyviä toimijoita riittävän usein, onko uusia tulijoita saapunut tai saapuuko niitä todennäköisesti riittävän nopeasti ja ovatko ne riittävän pitkäikäisiä rajoittaakseen markkinavoimaa. Markkinoille pääsyn esteiden merkittävyys riippuu muun muassa siitä, mikä on pienin vaadittava tuotantomäärä ja millaiset aloituskustannukset tarvitaan.

| (20) | Vaikka markkinoita luonnehtisivatkin suuret markkinoille pääsyn esteet, muut rakenteelliset tekijät kyseisillä markkinoilla voivat merkitä sitä, että markkinat kehittyvät merkityksellisellä aikavälillä edelleen kohti todellista kilpailua. Suuntaus kohti toisen perusteen mukaista todellista kilpailua merkitsee sitä, että markkinat saavuttavat todellisen kilpailutilan ilman ennakkosääntelyä tarkastelukaudella tai näin tapahtuu sen jälkeen edellyttäen, että tarkastelukaudella on havaittavissa selviä merkkejä positiivisesta markkinadynamiikasta. Markkinadynamiikan voivat saada aikaan esimerkiksi tekninen kehitys tai tuotteiden ja markkinoiden lähentyminen, joka voi aiheuttaa kilpailurajoituksia erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä. Näin voi tapahtua myös markkinoilla, joilla on rajallinen – mutta riittävä – määrä yrityksiä, joilla on erilaiset kustannusrakenteet ja joiden markkinakysynnässä vallitsee hintajousto. Myös liikakapasiteettia voi esiintyä markkinoilla, joilla kilpailevat yritykset voisivat muuten laajentaa tuotantoaan nopeasti hintojen nousun seurauksena. Tällaisilla markkinoilla markkinaosuudet voivat vaihdella ajan mittaan tai hinnat voivat laskea. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka markkinoita luonnehtisivatkin suuret markkinoille pääsyn esteet, muut rakenteelliset tekijät kyseisillä markkinoilla voivat merkitä sitä, että markkinat kehittyvät merkityksellisellä aikavälillä edelleen kohti todellista kilpailua. Suuntaus kohti toisen perusteen mukaista todellista kilpailua merkitsee sitä, että markkinat saavuttavat todellisen kilpailutilan ilman ennakkosääntelyä tarkastelukaudella tai näin tapahtuu sen jälkeen edellyttäen, että tarkastelukaudella on havaittavissa selviä merkkejä positiivisesta markkinadynamiikasta. Markkinadynamiikan voivat saada aikaan esimerkiksi tekninen kehitys tai tuotteiden ja markkinoiden lähentyminen, joka voi aiheuttaa kilpailurajoituksia erilaisilla tuotemarkkinoilla toimivien operaattorien välillä. Näin voi tapahtua myös markkinoilla, joilla on rajallinen – mutta riittävä – määrä yrityksiä, joilla on erilaiset kustannusrakenteet ja joiden markkinakysynnässä vallitsee hintajousto. Myös liikakapasiteettia voi esiintyä markkinoilla, joilla kilpailevat yritykset voisivat muuten laajentaa tuotantoaan nopeasti hintojen nousun seurauksena. Tällaisilla markkinoilla markkinaosuudet voivat vaihdella ajan mittaan tai hinnat voivat laskea.

| (21) | Kolmannen perusteen avulla arvioidaan niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyyttä, joita voidaan määrätä kilpailulainsäädännön nojalla markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamiseksi, erityisesti ottaen huomioon, että ennakkosääntelyvelvoitteilla voidaan itse asiassa ehkäistä kilpailulainsäädännön rikkomuksia. Kilpailulainsäädännön toimenpiteet eivät todennäköisesti riitä, jos esimerkiksi markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamista koskevien toimenpiteiden noudattamisvaatimukset ovat laajoja tai jos on toimittava usein ja nopeasti. Ennakkosääntely on näin ollen katsottava asianmukaiseksi kilpailulainsäädännön täydennykseksi, kun kilpailulainsäädäntö yksin ei riittäisi korjaamaan havaittuja markkinoiden pysyviä toimintahäiriöitä. |
| --- | --- |

(21)

Kolmannen perusteen avulla arvioidaan niiden korjaavien toimenpiteiden riittävyyttä, joita voidaan määrätä kilpailulainsäädännön nojalla markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamiseksi, erityisesti ottaen huomioon, että ennakkosääntelyvelvoitteilla voidaan itse asiassa ehkäistä kilpailulainsäädännön rikkomuksia. Kilpailulainsäädännön toimenpiteet eivät todennäköisesti riitä, jos esimerkiksi markkinoiden pysyvien toimintapuutteiden korjaamista koskevien toimenpiteiden noudattamisvaatimukset ovat laajoja tai jos on toimittava usein ja nopeasti. Ennakkosääntely on näin ollen katsottava asianmukaiseksi kilpailulainsäädännön täydennykseksi, kun kilpailulainsäädäntö yksin ei riittäisi korjaamaan havaittuja markkinoiden pysyviä toimintahäiriöitä.

| (22) | Näiden kolmen kumulatiivisen perusteen soveltamisen pitäisi rajoittaa niiden sähköisen viestinnän alan markkinoiden määrää, joilla sovelletaan ennakkosääntelyvelvoitteita, ja siten edistää yhtä sääntelykehyksen tavoitteista eli vähentää ennakoivia alakohtaisia sääntöjä vähitellen kilpailun kehittyessä markkinoilla. Jos yksi näistä kolmesta perusteesta ei täyty, se merkitsee sitä, että markkinoita ei pidä asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi. |
| --- | --- |

(22)

Näiden kolmen kumulatiivisen perusteen soveltamisen pitäisi rajoittaa niiden sähköisen viestinnän alan markkinoiden määrää, joilla sovelletaan ennakkosääntelyvelvoitteita, ja siten edistää yhtä sääntelykehyksen tavoitteista eli vähentää ennakoivia alakohtaisia sääntöjä vähitellen kilpailun kehittyessä markkinoilla. Jos yksi näistä kolmesta perusteesta ei täyty, se merkitsee sitä, että markkinoita ei pidä asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi.

| (23) | Tukkutasolla määrätty ennakkosääntely olisi katsottava riittäväksi torjumaan mahdolliset kilpailuongelmat tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tuotantoketjun loppupään markkinoilla pitäisi soveltaa ennakkosääntelyä vain, jos kilpailu kyseisillä markkinoilla on edelleen huomattava markkinavoima huolimatta ennakkosääntelystä tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Koska kilpailu on edistynyt sääntelyn ansiosta, tässä suosituksessa nimetään merkitykselliset markkinat vain tukkutasolla. Uskotaan, että niiden sääntelyllä voidaan torjua todellisen kilpailun puute tukkutasolla, joka on vuorostaan syynä havaittuihin markkinoiden toimintapuutteisiin tukkumarkkinoihin liittyvillä vähittäismarkkinoilla. Jos kansallinen sääntelyviranomainen kuitenkin osoittaa, että tukkutason toimenpiteet eivät ole onnistuneet, merkitykselliset vähittäismarkkinat voidaan asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi edellyttäen, että kansallinen sääntelyviranomainen on todennut, että tässä suosituksessa kuvatun kolmen perusteen testin perusteet täyttyvät. |
| --- | --- |

(23)

Tukkutasolla määrätty ennakkosääntely olisi katsottava riittäväksi torjumaan mahdolliset kilpailuongelmat tuotantoketjun loppupään markkinoilla. Tuotantoketjun loppupään markkinoilla pitäisi soveltaa ennakkosääntelyä vain, jos kilpailu kyseisillä markkinoilla on edelleen huomattava markkinavoima huolimatta ennakkosääntelystä tuotantoketjun alkupään markkinoilla. Koska kilpailu on edistynyt sääntelyn ansiosta, tässä suosituksessa nimetään merkitykselliset markkinat vain tukkutasolla. Uskotaan, että niiden sääntelyllä voidaan torjua todellisen kilpailun puute tukkutasolla, joka on vuorostaan syynä havaittuihin markkinoiden toimintapuutteisiin tukkumarkkinoihin liittyvillä vähittäismarkkinoilla. Jos kansallinen sääntelyviranomainen kuitenkin osoittaa, että tukkutason toimenpiteet eivät ole onnistuneet, merkitykselliset vähittäismarkkinat voidaan asettaa ennakkosääntelyn alaisiksi edellyttäen, että kansallinen sääntelyviranomainen on todennut, että tässä suosituksessa kuvatun kolmen perusteen testin perusteet täyttyvät.

| (24) | Liitteessä luetellut markkinat on nimetty edellä mainittujen kolmen kumulatiivisen perusteen perusteella. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi lähdettävä liikkeelle oletuksesta, että kyseisillä markkinoilla kaikki kolme perustetta täyttyvät. Jos kansallinen sääntelyviranomainen kuitenkin päättelee, että, ilman tukkutason sääntelyä, määritellyillä vähittäismarkkinoilla vallitsee kestävä kilpailu, sen olisi pääteltävä myös, että ennakkosääntelyä ei enää tarvita tukkutasolla. |
| --- | --- |

(24)

Liitteessä luetellut markkinat on nimetty edellä mainittujen kolmen kumulatiivisen perusteen perusteella. Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi lähdettävä liikkeelle oletuksesta, että kyseisillä markkinoilla kaikki kolme perustetta täyttyvät. Jos kansallinen sääntelyviranomainen kuitenkin päättelee, että, ilman tukkutason sääntelyä, määritellyillä vähittäismarkkinoilla vallitsee kestävä kilpailu, sen olisi pääteltävä myös, että ennakkosääntelyä ei enää tarvita tukkutasolla.

| (25) | Liitteessä luetelluilla markkinoilla kansallinen sääntelyviranomainen voi silti pitää erityisten kansallisten olosuhteiden perusteella tarpeellisena tehdä oman kolmen perusteen testinsä. Kansallinen sääntelyviranomainen voi päätellä, että kolmen perusteen testin perusteet täyttyvät tai eivät täyty kansallisissa olosuhteissa. Jos kolmen perusteen testin perusteet eivät täyty tietyillä markkinoilla, jotka luetellaan suosituksessa, kansallisen sääntelyviranomaisen ei pitäisi asettaa sääntelyvelvoitteita kyseisille markkinoille. |
| --- | --- |

(25)

Liitteessä luetelluilla markkinoilla kansallinen sääntelyviranomainen voi silti pitää erityisten kansallisten olosuhteiden perusteella tarpeellisena tehdä oman kolmen perusteen testinsä. Kansallinen sääntelyviranomainen voi päätellä, että kolmen perusteen testin perusteet täyttyvät tai eivät täyty kansallisissa olosuhteissa. Jos kolmen perusteen testin perusteet eivät täyty tietyillä markkinoilla, jotka luetellaan suosituksessa, kansallisen sääntelyviranomaisen ei pitäisi asettaa sääntelyvelvoitteita kyseisille markkinoille.

| (26) | Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nimetä muitakin markkinoita kuin tässä suosituksessa luetellut ja soveltaa kolmen perusteen testiä. Erityisesti jos kansalliset sääntelyviranomaiset ovat päätelleet, että vähittäismarkkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä, ja aikovat säännellä vastaavia tukkumarkkinoita ja kyseisiä markkinoita ei ole lueteltu suosituksessa, niiden olisi aina tehtävä kolmen perusteen testi. Siinä tapauksessa olisi analysoitava ensin ne tukkumarkkinat, jotka ovat vertikaalisessa toimitusketjussa ylimpänä kyseisistä vähittäismarkkinoista katsottuna. Kansallisen sääntelyviranomaisen olisi tehtävä asteittainen analyysi markkinoista, jotka ovat lähempänä tuotantoketjun loppupäätä säännellystä alkupään tuotannosta katsottuna, sen määrittelemiseksi, vallitsisiko niillä todellinen kilpailu, jos tuotantoketjun alkupäätä säännellään, kunnes se pääsee vähittäismarkkinoihin saakka. |
| --- | --- |

(26)

Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat nimetä muitakin markkinoita kuin tässä suosituksessa luetellut ja soveltaa kolmen perusteen testiä. Erityisesti jos kansalliset sääntelyviranomaiset ovat päätelleet, että vähittäismarkkinoilla ei vallitse todellista kilpailua ilman ennakkosääntelyä, ja aikovat säännellä vastaavia tukkumarkkinoita ja kyseisiä markkinoita ei ole lueteltu suosituksessa, niiden olisi aina tehtävä kolmen perusteen testi. Siinä tapauksessa olisi analysoitava ensin ne tukkumarkkinat, jotka ovat vertikaalisessa toimitusketjussa ylimpänä kyseisistä vähittäismarkkinoista katsottuna. Kansallisen sääntelyviranomaisen olisi tehtävä asteittainen analyysi markkinoista, jotka ovat lähempänä tuotantoketjun loppupäätä säännellystä alkupään tuotannosta katsottuna, sen määrittelemiseksi, vallitsisiko niillä todellinen kilpailu, jos tuotantoketjun alkupäätä säännellään, kunnes se pääsee vähittäismarkkinoihin saakka.

| (27) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sovellettava kolmen perusteen testiä myös niihin markkinoihin, jotka luetellaan valvontaviranomaisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä markkinoista sähköisen viestinnän alalla 14 päivänä heinäkuuta 2004 antaman suosituksen (9) liitteessä ja valvontaviranomaisen vuonna 2008 antamassa suosituksessa ja joita ei enää luetella tämän suosituksen liitteessä, jos niitä säännellään tällä hetkellä kansallisten olosuhteiden perusteella, sen arvioimiseksi, onko kyseisiin markkinoihin kansallisten olosuhteiden perusteella edelleen sovellettava ennakkosääntelyä. |
| --- | --- |

(27)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi sovellettava kolmen perusteen testiä myös niihin markkinoihin, jotka luetellaan valvontaviranomaisen ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä markkinoista sähköisen viestinnän alalla 14 päivänä heinäkuuta 2004 antaman suosituksen (9) liitteessä ja valvontaviranomaisen vuonna 2008 antamassa suosituksessa ja joita ei enää luetella tämän suosituksen liitteessä, jos niitä säännellään tällä hetkellä kansallisten olosuhteiden perusteella, sen arvioimiseksi, onko kyseisiin markkinoihin kansallisten olosuhteiden perusteella edelleen sovellettava ennakkosääntelyä.

| (28) | Puitedirektiivin mukaisesti syntymässä oleville uusille markkinoille ei pitäisi asettaa tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, vaikka niillä vallitseekin ensimmäisen toimijan etu. Syntymässä olevien uusien markkinoiden katsotaan koostuvan tuotteista tai palveluista, joille uutuutensa takia on erittäin vaikea ennustaa kysynnän tai markkinoille pääsyn tai tarjonnan olosuhteita, ja siten niihin on vaikea soveltaa kolmen perusteen testiä. Sen tarkoituksena, että syntymässä oleville uusille markkinoille ei aseteta tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, on edistää innovaatioita, kuten puitedirektiivin 8 artiklassa vaaditaan. Samalla olisi estettävä tällaisten markkinoiden sulkeminen johtavan yrityksen toimesta, kuten todetaan myös valvontaviranomaisen ohjeissa markkina-analyysia ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten (10). Olemassa olevaan verkkoinfrastruktuuriin vähitellen tehtävät päivitykset eivät yleensä johda uusien markkinoiden syntyyn. Korvaavien vaihtoehtojen puuttuminen tietyltä tuotteelta olisi osoitettava sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta ennen kuin voidaan katsoa, että se ei kuulu millekään olemassa oleville markkinoille. Uusien vähittäispalvelujen kehittyminen voi johtaa uusien johdettujen tukkumarkkinoiden syntymiseen, mikäli kyseisiä vähittäispalveluja ei voida tarjota olemassa olevia tukkutason tuotteita hyödyntämällä. |
| --- | --- |

(28)

Puitedirektiivin mukaisesti syntymässä oleville uusille markkinoille ei pitäisi asettaa tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, vaikka niillä vallitseekin ensimmäisen toimijan etu. Syntymässä olevien uusien markkinoiden katsotaan koostuvan tuotteista tai palveluista, joille uutuutensa takia on erittäin vaikea ennustaa kysynnän tai markkinoille pääsyn tai tarjonnan olosuhteita, ja siten niihin on vaikea soveltaa kolmen perusteen testiä. Sen tarkoituksena, että syntymässä oleville uusille markkinoille ei aseteta tarpeettomia ennakkosääntelyvelvoitteita, on edistää innovaatioita, kuten puitedirektiivin 8 artiklassa vaaditaan. Samalla olisi estettävä tällaisten markkinoiden sulkeminen johtavan yrityksen toimesta, kuten todetaan myös valvontaviranomaisen ohjeissa markkina-analyysia ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten (10). Olemassa olevaan verkkoinfrastruktuuriin vähitellen tehtävät päivitykset eivät yleensä johda uusien markkinoiden syntyyn. Korvaavien vaihtoehtojen puuttuminen tietyltä tuotteelta olisi osoitettava sekä kysynnän että tarjonnan näkökulmasta ennen kuin voidaan katsoa, että se ei kuulu millekään olemassa oleville markkinoille. Uusien vähittäispalvelujen kehittyminen voi johtaa uusien johdettujen tukkumarkkinoiden syntymiseen, mikäli kyseisiä vähittäispalveluja ei voida tarjota olemassa olevia tukkutason tuotteita hyödyntämällä.

| (29) | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi kerrottava tulokset kolmen perusteen testistä, joka on tehty tämän suosituksen mukaisesti ja joka kuuluu puitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan, valvontaviranomaiselle ja muille ETA:n kansallisille sääntelyviranomaisille. Sellaisten toimenpide-ehdotusten ilmoittamatta jättäminen, jotka vaikuttavat EFTA-valtioiden väliseen kauppaan puitedirektiivin johdanto-osan 38 kappaleen mukaisesti, voi johtaa yhteisön lainsäädännön rikkomisesta seuraavaan menettelyyn kyseistä EFTA-valtiota vastaan. |
| --- | --- |

(29)

Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi kerrottava tulokset kolmen perusteen testistä, joka on tehty tämän suosituksen mukaisesti ja joka kuuluu puitedirektiivin 7 artiklan 3 kohdan soveltamisalaan, valvontaviranomaiselle ja muille ETA:n kansallisille sääntelyviranomaisille. Sellaisten toimenpide-ehdotusten ilmoittamatta jättäminen, jotka vaikuttavat EFTA-valtioiden väliseen kauppaan puitedirektiivin johdanto-osan 38 kappaleen mukaisesti, voi johtaa yhteisön lainsäädännön rikkomisesta seuraavaan menettelyyn kyseistä EFTA-valtiota vastaan.

| (30) | Suosituksen liitteessä luetellut markkinat eivät sisällä enää kaksia markkinoita, jotka lueteltiin valvontaviranomaisen vuonna 2008 antamassa suosituksessa (markkinat 1 ja 2), koska ne eivät enää läpäise kolmen perusteen testiä. Koska EFTA-valtioiden välillä on vaihtelua odotetun tai ennakoitavan markkinakehityksen vauhdissa, joka on nimeämisen perustana Euroopan talousyhteisön alueella, erityiset kansalliset olosuhteet voivat olla perustana sille, että kansallinen sääntelyviranomainen katsoo, että valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoilla 1 tai muilla vähittäismarkkinoilla, jotka liittyvät valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoihin 2, ei vallitse vielä todellista kilpailua ennakoivasta näkökulmasta katsottuna ilman asianmukaisia ja oikeasuhteisia tukkutason korjauskeinoja. Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat näin perustella ennakkosääntelytoimenpiteiden jatkamisen tukkutasolla edellyttäen, että kolmen perusteen testi on kansallisissa olosuhteissa tyydyttävä seuraavan tarkastelukauden ajan. Valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen muut markkinat oikeuttavat edelleen ennakkosääntelyn, vaikka valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoiden 4, 5 ja 6 rajat on määritelty uudelleen. Kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat huomioon kansalliset olosuhteensa määrittäessään kyseisiä markkinoita. |
| --- | --- |

(30)

Suosituksen liitteessä luetellut markkinat eivät sisällä enää kaksia markkinoita, jotka lueteltiin valvontaviranomaisen vuonna 2008 antamassa suosituksessa (markkinat 1 ja 2), koska ne eivät enää läpäise kolmen perusteen testiä. Koska EFTA-valtioiden välillä on vaihtelua odotetun tai ennakoitavan markkinakehityksen vauhdissa, joka on nimeämisen perustana Euroopan talousyhteisön alueella, erityiset kansalliset olosuhteet voivat olla perustana sille, että kansallinen sääntelyviranomainen katsoo, että valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoilla 1 tai muilla vähittäismarkkinoilla, jotka liittyvät valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoihin 2, ei vallitse vielä todellista kilpailua ennakoivasta näkökulmasta katsottuna ilman asianmukaisia ja oikeasuhteisia tukkutason korjauskeinoja. Kansalliset sääntelyviranomaiset voivat näin perustella ennakkosääntelytoimenpiteiden jatkamisen tukkutasolla edellyttäen, että kolmen perusteen testi on kansallisissa olosuhteissa tyydyttävä seuraavan tarkastelukauden ajan. Valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen muut markkinat oikeuttavat edelleen ennakkosääntelyn, vaikka valvontaviranomaisen vuonna 2008 antaman suosituksen markkinoiden 4, 5 ja 6 rajat on määritelty uudelleen. Kansalliset sääntelyviranomaiset ottavat huomioon kansalliset olosuhteensa määrittäessään kyseisiä markkinoita.

| (31) | Tästä suosituksesta on järjestetty julkinen kuuleminen (11) ja sitä laadittaessa on kuultu EFTA-valtioiden kansallisia sääntely- ja muita viranomaisia. |
| --- | --- |

(31)

Tästä suosituksesta on järjestetty julkinen kuuleminen (11) ja sitä laadittaessa on kuultu EFTA-valtioiden kansallisia sääntely- ja muita viranomaisia.

SUOSITTAA:

| 1. | Kansallisille sääntelyviranomaisille suositellaan, että määritellessään kansallisten olosuhteiden perusteella merkityksellisiä markkinoita puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan mukaisesti ne tekevät analyysin liitteessä luetelluista tuote- ja palvelumarkkinoista. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jos kansalliset sääntelyviranomaiset saattavat ennakkosääntelyn alaisiksi muita markkinoita kuin liitteessä mainitut, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi osoitettava ja valvontaviranomaisen vahvistettava, että kaikki seuraavat kolme perustetta täyttyvät:






  a) | markkinoille pääsylle on suuria ja pysyväisluonteisia rakenteellisia, oikeudellisia tai sääntelyyn liittyviä esteitä; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

markkinoille pääsylle on suuria ja pysyväisluonteisia rakenteellisia, oikeudellisia tai sääntelyyn liittyviä esteitä;

| b) | markkinarakenne ei ole omiaan johtamaan todelliseen kilpailuun merkityksellisellä aikavälillä, kun otetaan huomioon markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuripohjaisen ja muun kilpailun tila; |
| --- | --- |

b)

markkinarakenne ei ole omiaan johtamaan todelliseen kilpailuun merkityksellisellä aikavälillä, kun otetaan huomioon markkinoille pääsyn esteiden taustalla olevan infrastruktuuripohjaisen ja muun kilpailun tila;

| c) | pelkän kilpailuoikeuden soveltaminen ei riitä korjaamaan todettuja markkinoiden toimintapuutteita. |
| --- | --- |

c)

pelkän kilpailuoikeuden soveltaminen ei riitä korjaamaan todettuja markkinoiden toimintapuutteita.

| 3. | Jos mikään liitteessä luetelluista markkinoista ei tule ennakkosääntelyn alaiseksi erityisissä kansallisissa olosuhteissa, kansallisten sääntelyviranomaisten olisi osoitettava ja valvontaviranomaisen vahvistettava, että vähintään yksi 2 kohdassa mainituista perusteista ei täyty. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kansallisten sääntelyviranomaisten olisi otettava huomioon kaikki olennaiset kilpailurajoitukset riippumatta siitä, katsotaanko kyseisten rajoitusten lähteeksi sähköiset viestintäverkot, sähköiset viestintäpalvelut tai muuntyyppiset palvelut tai sovellukset, jotka ovat verrannollisia loppukäyttäjän näkökulmasta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Tämä suositus ei vaikuta markkinoiden määrittelyyn, markkina-analyysien tuloksiin ja sääntelyvelvoitteisiin, jotka kansalliset sääntelyviranomaiset ovat ottaneet käyttöön puitedirektiivin 15 artiklan 3 kohdan ja 16 artiklan mukaisesti ennen tämän suosituksen antamispäivää. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Tämä suositus on osoitettu EFTA-valtioille. |
| --- | --- |

6.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2016.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Sven Erik SVEDMAN

Puheenjohtaja

Frank BÜCHEL

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  
  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 33.

2

(3)  EFTAn valvontaviranomaisen suositus, annettu 5 päivänä marraskuuta 2008, ETA-sopimuksen liitteessä XI olevan 5 cl kohdassa tarkoitetun säädöksen (sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY), sellaisena kuin se on mukautettuna ETA-sopimuksen pöytäkirjalla 1 ja ETA-sopimuksen liitteessä XI olevilla alakohtaisilla mukautuksilla, mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla (EUVL C 156, 9.7.2009, s. 18, ja ETA-täydennysosa N:o 36, 9.7.2009, s. 1).

3

(4)  EFTAn valvontaviranomaisen ohjeet, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2004, markkina-analyysiä ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten sähköisen viestinnän verkkoja ja palveluja koskevassa Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen liitteessä XI vahvistetussa sääntelyjärjestelmässä (EUVL C 101, 27.4.2006, s. 1, ja ETA-täydennysosa N:o 21, 27.4.2006, s. 1), jäljempänä ’valvontaviranomaisen ohjeet markkina-analyysiä ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten’.

4

(5)  Komission suositus 2014/710/EU, annettu 9 päivänä lokakuuta 2014, sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla ETA:n kannalta merkityksellinen teksti (EUVL L 295, 11.10.2014, s. 79).

5

(6)  Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen johdanto-osan neljäs kappale.

6

(7)  Valvontaviranomaisen ohjeet markkina-analyysiä ja huomattavan markkinavoiman arvioimista varten, 20 kohta. Ks. alaviite 4 edellä.

7

(8)  Esimerkiksi avoimen internetin kautta tapahtuvaan jakeluun (OTT) liittyvät palvelut, vaikka niitä ei nykyään voidakaan katsoa sähköisen viestintäpalvelun tarjoajien tarjoamien palvelujen suoriksi korvaajiksi, todennäköisesti laajenevat teknisen kehityksen myötä jatkuvasti tulevina vuosina.

8

(9)  EFTAn valvontaviranomaisen suositus, annettu 14 päivänä heinäkuuta 2004, ETA-sopimuksen liitteessä XI olevassa 5cl kohdassa tarkoitetun säädöksen (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2002/21/EY sähköisten viestintäverkkojen ja -palvelujen yhteisestä sääntelyjärjestelmästä) mukaisesti ennakkosääntelyn alaisiksi tulevista merkityksellisistä tuote- ja palvelumarkkinoista sähköisen viestinnän alalla, sellaisena kuin se on lisätty Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen ja otettu käyttöön päätöksellä 194/04/KOL.

9

(10)  Ks. alaviite 4 edellä.

10

(11)  Kuuleminen toteutettiin 4.2.–18.3.2016.

11

---

LIITE

| Markkinat 1 | : | Tukkutason puhelinliikenteen välittäminen kohdeverkkona toimivassa yleisessä puhelinverkossa kiinteään sijaintipaikkaan |
| --- | --- | --- |
| Markkinat 2 | : | Tukkutason puheensiirto kohdeverkkona toimivassa yksittäisessä matkaviestintäverkossa |
| Markkinat 3 | : | a) | Tukkutason paikallisyhteys kiinteään sijaintipaikkaan |

Markkinat 1

:

Tukkutason puhelinliikenteen välittäminen kohdeverkkona toimivassa yleisessä puhelinverkossa kiinteään sijaintipaikkaan

Markkinat 2

:

Tukkutason puheensiirto kohdeverkkona toimivassa yksittäisessä matkaviestintäverkossa

Markkinat 3

:

a)

Tukkutason paikallisyhteys kiinteään sijaintipaikkaan

| b) | Tukkutason keskusyhteys kiinteään sijaintipaikkaan massamarkkinatuotteille |
| --- | --- |

b)

Tukkutason keskusyhteys kiinteään sijaintipaikkaan massamarkkinatuotteille

Markkinat 4

:

Tukkutason korkealaatuinen yhteys kiinteään sijaintipaikkaan

---