# Jurnalul Oficial L 19/2016

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 19 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5927 ianuarie 2016 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 19

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5927 ianuarie 2016

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2016/89 al Comisiei din 18 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/90 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din oțel originare, printre altele, din Ucraina, în urma efectuării unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului | 22 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/91 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2368/2002 al Consiliului de punere în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley privind comerțul internațional cu diamante brute | 28 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/92 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 31 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2016/89 al Comisiei din 18 noiembrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/90 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din oțel originare, printre altele, din Ucraina, în urma efectuării unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

22

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/91 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2368/2002 al Consiliului de punere în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley privind comerțul internațional cu diamante brute

28

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/92 al Comisiei din 26 ianuarie 2016 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

31

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 27.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 19/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2016/89 AL COMISIEI

din 18 noiembrie 2015

de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2013 privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene, de abrogare a Deciziei nr. 1364/2006/CE și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 713/2009, (CE) nr. 714/2009 și (CE) nr. 715/2009 (1), în special articolul 3 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 347/2013 stabilește un cadru pentru identificarea, planificarea și punerea în aplicare a proiectelor de interes comun („PIC”), care sunt necesare pentru punerea în aplicare a celor nouă coridoare prioritare de infrastructură geografică strategică identificate în domeniile energiei electrice, gazelor și petrolului, precum și a celor trei domenii prioritare privind infrastructura energetică la nivelul Uniunii pentru rețelele inteligente, autostrăzile de energie electrică și rețelele de transport al dioxidului de carbon. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 347/2013 stabilește un cadru pentru identificarea, planificarea și punerea în aplicare a proiectelor de interes comun („PIC”), care sunt necesare pentru punerea în aplicare a celor nouă coridoare prioritare de infrastructură geografică strategică identificate în domeniile energiei electrice, gazelor și petrolului, precum și a celor trei domenii prioritare privind infrastructura energetică la nivelul Uniunii pentru rețelele inteligente, autostrăzile de energie electrică și rețelele de transport al dioxidului de carbon.

| (2) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a stabili lista proiectelor de interes comun a Uniunii („lista Uniunii”). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a stabili lista proiectelor de interes comun a Uniunii („lista Uniunii”).

| (3) | Proiectele propuse spre includere pe lista Uniunii au fost evaluate de către grupurile regionale și îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 347/2013. |
| --- | --- |

(3)

Proiectele propuse spre includere pe lista Uniunii au fost evaluate de către grupurile regionale și îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 347/2013.

| (4) | Proiectele de liste regionale de PIC au fost stabilite de comun acord de către grupurile regionale în cadrul reuniunilor la nivel tehnic. În urma unor avize pozitive emise de Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic („ACER”), la 30 octombrie 2015, cu privire la aplicarea consecventă a criteriilor de evaluare și a analizei cost-beneficiu la nivelul regiunilor, organismele decizionale ale grupurilor regionale au adoptat listele regionale la 3 noiembrie 2015. În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, înainte de adoptarea listelor regionale, toate proiectele propuse au fost aprobate de către statele membre al căror teritoriu este vizat în proiecte. |
| --- | --- |

(4)

Proiectele de liste regionale de PIC au fost stabilite de comun acord de către grupurile regionale în cadrul reuniunilor la nivel tehnic. În urma unor avize pozitive emise de Agenția pentru cooperarea autorităților de reglementare din domeniul energetic („ACER”), la 30 octombrie 2015, cu privire la aplicarea consecventă a criteriilor de evaluare și a analizei cost-beneficiu la nivelul regiunilor, organismele decizionale ale grupurilor regionale au adoptat listele regionale la 3 noiembrie 2015. În conformitate cu articolul 3 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, înainte de adoptarea listelor regionale, toate proiectele propuse au fost aprobate de către statele membre al căror teritoriu este vizat în proiecte.

| (5) | Organizațiile care reprezintă părțile interesate relevante, inclusiv producătorii, operatorii sistemelor de distribuție, furnizorii și organizațiile de protecție a consumatorilor și a mediului au fost consultate cu privire la proiectele propuse pentru a fi incluse în lista Uniunii. |
| --- | --- |

(5)

Organizațiile care reprezintă părțile interesate relevante, inclusiv producătorii, operatorii sistemelor de distribuție, furnizorii și organizațiile de protecție a consumatorilor și a mediului au fost consultate cu privire la proiectele propuse pentru a fi incluse în lista Uniunii.

| (6) | PIC ar trebui să fie enumerate în funcție de prioritățile strategice privind infrastructura energetică transeuropeană, în ordinea prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 347/2013. Lista Uniunii nu ar trebui să conțină ierarhizarea proiectelor. |
| --- | --- |

(6)

PIC ar trebui să fie enumerate în funcție de prioritățile strategice privind infrastructura energetică transeuropeană, în ordinea prevăzută în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 347/2013. Lista Uniunii nu ar trebui să conțină ierarhizarea proiectelor.

| (7) | Proiectele de interes comun ar trebui să fie enumerate ca PIC de sine stătătoare sau ca parte a unui grup de mai multe PIC. Cu toate acestea, anumite PIC ar trebui să fie grupate deoarece acestea sunt interdependente sau (potențial) concurente. |
| --- | --- |

(7)

Proiectele de interes comun ar trebui să fie enumerate ca PIC de sine stătătoare sau ca parte a unui grup de mai multe PIC. Cu toate acestea, anumite PIC ar trebui să fie grupate deoarece acestea sunt interdependente sau (potențial) concurente.

| (8) | Lista Uniunii conține proiecte în diferitele etape ale elaborării lor, inclusiv de prefezabilitate, de fezabilitate, de acordare a permiselor și de construcție. Pentru PIC aflate într-o etapă incipientă de elaborare, pot fi necesare studii pentru a se demonstra viabilitatea tehnică și economică și respectarea legislației Uniunii, inclusiv a legislației în domeniul mediului. În acest context, potențialul impact negativ asupra mediului ar trebui identificat în mod corespunzător, evaluat și evitat sau atenuat. |
| --- | --- |

(8)

Lista Uniunii conține proiecte în diferitele etape ale elaborării lor, inclusiv de prefezabilitate, de fezabilitate, de acordare a permiselor și de construcție. Pentru PIC aflate într-o etapă incipientă de elaborare, pot fi necesare studii pentru a se demonstra viabilitatea tehnică și economică și respectarea legislației Uniunii, inclusiv a legislației în domeniul mediului. În acest context, potențialul impact negativ asupra mediului ar trebui identificat în mod corespunzător, evaluat și evitat sau atenuat.

| (9) | Includerea proiectelor pe lista Uniunii nu aduce atingere rezultatului evaluării de mediu și nici procedurii de autorizare relevante. În conformitate cu articolul 5 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, un proiect care nu respectă legislația Uniunii poate fi eliminat de pe lista Uniunii. Punerea în aplicare a proiectelor de interes comun, inclusiv în ceea ce privește respectarea de către acestea a legislației aplicabile, ar trebui monitorizată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul menționat. |
| --- | --- |

(9)

Includerea proiectelor pe lista Uniunii nu aduce atingere rezultatului evaluării de mediu și nici procedurii de autorizare relevante. În conformitate cu articolul 5 alineatul (8) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, un proiect care nu respectă legislația Uniunii poate fi eliminat de pe lista Uniunii. Punerea în aplicare a proiectelor de interes comun, inclusiv în ceea ce privește respectarea de către acestea a legislației aplicabile, ar trebui monitorizată în conformitate cu articolul 5 din regulamentul menționat.

| (10) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, lista Uniunii se stabilește din doi în doi ani și, prin urmare, lista Uniunii instituită prin Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei (2) nu mai este valabilă și ar trebui să fie înlocuită. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, lista Uniunii se stabilește din doi în doi ani și, prin urmare, lista Uniunii instituită prin Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei (2) nu mai este valabilă și ar trebui să fie înlocuită.

| (11) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, lista Uniunii urmează să ia forma unei anexe la respectivul regulament. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 347/2013, lista Uniunii urmează să ia forma unei anexe la respectivul regulament.

| (12) | Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 ar trebui modificat în consecință, |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 347/2013 ar trebui modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 18 noiembrie 2015.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 115, 25.4.2013, p. 39.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) nr. 1391/2013 al Comisiei din 14 octombrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 347/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind liniile directoare pentru infrastructurile energetice transeuropene în ceea ce privește lista proiectelor de interes comun a Uniunii (JO L 349, 21.12.2013, p. 28).

2

---

ANEXĂ

Anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 347/2013 se înlocuiește cu următorul text:

„ANEXA VII

Lista proiectelor de interes comun a uniunii («lista Uniunii»), menționată la articolul 3 alineatul (4)

A.   PRINCIPIILE APLICATE LA STABILIREA LISTEI UNIUNII

1.   Grupuri de proiecte de interes comun

Unele proiecte de interes comun fac parte dintr-un grup din cauza naturii lor interdependente, potențial concurente sau concurente. Se stabilesc următoarele tipuri de grupuri de proiecte de interes comun (PIC):

| — | un grup de PIC interdependente este definit ca fiind un «grup X care include următoarele proiecte de interes comun:». Aceste grupuri au fost înființate pentru a identifica PIC care sunt necesare pentru a aborda același blocaj transfrontalier și care generează sinergii dacă sunt implementate împreună. În acest caz, toate PIC trebuie implementate pentru a realiza beneficii la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

—

un grup de PIC interdependente este definit ca fiind un «grup X care include următoarele proiecte de interes comun:». Aceste grupuri au fost înființate pentru a identifica PIC care sunt necesare pentru a aborda același blocaj transfrontalier și care generează sinergii dacă sunt implementate împreună. În acest caz, toate PIC trebuie implementate pentru a realiza beneficii la nivelul întregii UE;

| — | un grup de PIC potențial concurente este definit ca fiind un «grup X care include unul sau mai multe dintre următoarele proiecte de interes comun:». Acest grup reflectă o incertitudine cu privire la amploarea blocajelor transfrontaliere. În acest caz, nu toate proiectele de interes comun conținute în grup trebuie să fie implementate. Rămâne la latitudinea pieței dacă unul, mai multe sau toate PIC urmează să fie implementate, sub rezerva planificării necesare, a eliberării permiselor și aprobărilor reglementare. Necesitatea PIC va fi reevaluată în procesele ulterioare de identificare a PIC, inclusiv în ceea ce privește necesarul de capacitate; precum și |
| --- | --- |

—

un grup de PIC potențial concurente este definit ca fiind un «grup X care include unul sau mai multe dintre următoarele proiecte de interes comun:». Acest grup reflectă o incertitudine cu privire la amploarea blocajelor transfrontaliere. În acest caz, nu toate proiectele de interes comun conținute în grup trebuie să fie implementate. Rămâne la latitudinea pieței dacă unul, mai multe sau toate PIC urmează să fie implementate, sub rezerva planificării necesare, a eliberării permiselor și aprobărilor reglementare. Necesitatea PIC va fi reevaluată în procesele ulterioare de identificare a PIC, inclusiv în ceea ce privește necesarul de capacitate; precum și

| — | un grup de PIC concurente este definit ca fiind un «grup X care include unul dintre următoarele proiecte de interes comun:». Acest grup abordează aceeași blocaj. Cu toate acestea, amploarea blocajului este mai bine cunoscută decât în cazul unui grup de PIC potențial concurente și, prin urmare, numai unul dintre proiectele de interes comun trebuie implementat. Rămâne la latitudinea pieței să determine proiectul care urmează a fi implementat, sub rezerva planificării, a eliberării permiselor și aprobărilor reglementare necesare. Dacă este cazul, necesitatea PIC va fi reevaluată într-un proces ulterior de identificare a PIC. |
| --- | --- |

—

un grup de PIC concurente este definit ca fiind un «grup X care include unul dintre următoarele proiecte de interes comun:». Acest grup abordează aceeași blocaj. Cu toate acestea, amploarea blocajului este mai bine cunoscută decât în cazul unui grup de PIC potențial concurente și, prin urmare, numai unul dintre proiectele de interes comun trebuie implementat. Rămâne la latitudinea pieței să determine proiectul care urmează a fi implementat, sub rezerva planificării, a eliberării permiselor și aprobărilor reglementare necesare. Dacă este cazul, necesitatea PIC va fi reevaluată într-un proces ulterior de identificare a PIC.

Toate proiectele de interes comun au aceleași drepturi și obligații în temeiul Regulamentului (UE) nr. 347/2013.

2.   Tratamentul posturilor de transformare și al stațiilor compresoare

Posturile de transformare, stațiile back-to-back și stațiile compresoare de gaz sunt considerate ca părți ale proiectelor de interes comun dacă sunt situate din punct de vedere geografic la nivelul liniilor de transport. Posturile de transformare, stațiile back-to-back și stațiile compresoare sunt considerate ca proiecte de interes comun de sine stătătoare și sunt enumerate în mod explicit în lista Uniunii dacă localizarea lor geografică este diferită față de liniile de transport. Acestea au drepturile și obligațiile stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 347/2013.

3.   Definiția expresiei «nu mai este considerat PIC»

Expresia «nu mai este considerat PIC» se referă la proiectele de pe lista Uniunii instituite prin Regulamentul (UE) nr. 1391/2013, care nu mai sunt considerate PIC pentru unul sau mai multe dintre următoarele motive:

| — | în conformitate cu noile date, proiectul nu îndeplinește criteriile de eligibilitate; |
| --- | --- |

—

în conformitate cu noile date, proiectul nu îndeplinește criteriile de eligibilitate;

| — | un promotor nu l-a reintrodus în procesul de selecție pentru această listă a Uniunii; |
| --- | --- |

—

un promotor nu l-a reintrodus în procesul de selecție pentru această listă a Uniunii;

| — | a fost deja sau urmează să fie pus în serviciu în viitorul apropiat și, prin urmare, nu ar putea să beneficieze de dispozițiile din Regulamentul (UE) nr. 347/2013; sau |
| --- | --- |

—

a fost deja sau urmează să fie pus în serviciu în viitorul apropiat și, prin urmare, nu ar putea să beneficieze de dispozițiile din Regulamentul (UE) nr. 347/2013; sau

| — | a fost clasat sub alte candidaturi pentru proiectele de interes comun în procesul de selecție. |
| --- | --- |

—

a fost clasat sub alte candidaturi pentru proiectele de interes comun în procesul de selecție.

Deși aceste proiecte nu sunt proiecte de interes comun, ele sunt enumerate împreună cu numerele lor inițiale de PIC pe lista Uniunii din motive de transparență și claritate.

Ele pot fi avute în vedere pentru a fi incluse pe următoarea listă a Uniunii dacă motivele neincluderii pe actuala listă a Uniunii nu mai sunt valabile.

4.   Definiția expresiei «PIC cu două etichete, autostrăzi ale electricității»

Expresia «PIC cu două etichete, autostrăzi ale electricității» înseamnă proiecte de interes comun care aparțin unuia dintre coridoarele prioritare privind energia electrică și domeniului prioritar tematic autostrăzile electricității.

B.   LISTA PROIECTELOR DE INTERES COMUN A UNIUNII:

1.   Coridorul prioritar al rețelei offshore din mările septentrionale («NSOG»)

Construcția primei interconexiuni între Belgia și Regatul Unit:

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 1.1. | Grupul de proiecte Belgia-Regatul Unit între Canterbury și Zeebrugge (în prezent cunoscut drept proiectul NEMO), care include următoarele proiecte de interes comun:






  1.1.1. | Interconexiunea dintre Zeebrugge (BE) și vecinătatea Richborough (UK) |

Nr.

Definiție

1.1.

Grupul de proiecte Belgia-Regatul Unit între Canterbury și Zeebrugge (în prezent cunoscut drept proiectul NEMO), care include următoarele proiecte de interes comun:

1.1.1.

Interconexiunea dintre Zeebrugge (BE) și vecinătatea Richborough (UK)

| 1.1.2. | Linia internă dintre vecinătatea Richborough și Canterbury (UK) |
| --- | --- |

1.1.2.

Linia internă dintre vecinătatea Richborough și Canterbury (UK)

| 1.1.3. | nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

1.1.3.

nu mai este considerat PIC

1.2.

Nu mai este considerat PIC

Creșterea capacității de transport între Danemarca, Germania și Țările de Jos:

| 1.3. | Grupul Danemarca-Germania între Endrup și Brunsbüttel, care include următoarele proiecte de interes comun:






  1.3.1. | Interconexiunea dintre Endrup (DK) și Niebüll (DE) |
| --- | --- | --- |

1.3.

Grupul Danemarca-Germania între Endrup și Brunsbüttel, care include următoarele proiecte de interes comun:

1.3.1.

Interconexiunea dintre Endrup (DK) și Niebüll (DE)

| 1.3.2. | Linia internă dintre Brunsbüttel și Niebüll (DE) |
| --- | --- |

1.3.2.

Linia internă dintre Brunsbüttel și Niebüll (DE)

1.4.

Grupul Danemarca-Germania între Kasső și Dollern, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 1.4.1. | Interconexiunea dintre Kassø (DK) și Audorf (DE) |
| --- | --- |

1.4.1.

Interconexiunea dintre Kassø (DK) și Audorf (DE)

| 1.4.2. | Linia internă dintre Audorf și Hamburg/Nord (DE) |
| --- | --- |

1.4.2.

Linia internă dintre Audorf și Hamburg/Nord (DE)

| 1.4.3. | Linia internă dintre Hamburg/Nord și Dollern (DE) |
| --- | --- |

1.4.3.

Linia internă dintre Hamburg/Nord și Dollern (DE)

1.5.

Interconexiunea Danemarca-Țările de Jos, între Endrup (DK) și Eemshaven (NL) (cunoscută în prezent drept COBRAcable)

Creșterea capacității de transport între Franța, Irlanda și Regatul Unit:

| 1.6. | Interconexiunea Franța-Irlanda, între La Martyre (FR) și Great Island sau Knockraha (IE) (cunoscută în prezent drept interconectorul celtic) |
| --- | --- |
| 1.7. | Grupul de interconexiuni Franța-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:






  1.7.1. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Cotentin (FR) și vecinătatea Exeter (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul FAB) |

1.6.

Interconexiunea Franța-Irlanda, între La Martyre (FR) și Great Island sau Knockraha (IE) (cunoscută în prezent drept interconectorul celtic)

1.7.

Grupul de interconexiuni Franța-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:

1.7.1.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Cotentin (FR) și vecinătatea Exeter (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul FAB)

| 1.7.2. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Tourbe (FR) și Chilling (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul IFA2) |
| --- | --- |

1.7.2.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Tourbe (FR) și Chilling (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul IFA2)

| 1.7.3. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Coquelles (FR) și Folkestone (UK) (cunoscută în prezent drept proiectul ElecLink) |
| --- | --- |

1.7.3.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Coquelles (FR) și Folkestone (UK) (cunoscută în prezent drept proiectul ElecLink)

1.8.

Interconexiunea Germania-Norvegia, între Wilster (DE) și Tonstad (NO) (cunoscut în prezent drept proiectul NordLink)

1.9.

Grupul care conectează Irlanda cu Regatul Unit și care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:

| 1.9.1. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Wexford (IE) și Pembroke, Wales (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul Greenlink) |
| --- | --- |

1.9.1.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Wexford (IE) și Pembroke, Wales (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul Greenlink)

| 1.9.2. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre hub-urile Coolkeeragh-Coleraine (IE) și stația Hunterston, Islay, Argyll și parcurile eoliene offshore din partea C (Location C Offshore Wind Farms) (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul ISLES) |
| --- | --- |

1.9.2.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre hub-urile Coolkeeragh-Coleraine (IE) și stația Hunterston, Islay, Argyll și parcurile eoliene offshore din partea C (Location C Offshore Wind Farms) (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul ISLES)

| 1.9.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

1.9.3.

Nu mai este considerat PIC

| 1.9.4. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

1.9.4.

Nu mai este considerat PIC

| 1.9.5. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

1.9.5.

Nu mai este considerat PIC

| 1.9.6. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

1.9.6.

Nu mai este considerat PIC

1.10.

Interconexiunea Norvegia-Regatul Unit

1.11.

Nu mai este considerat PIC

1.12.

Stocarea energiei prin aer comprimat în Regatul Unit – Larne

1.13.

Interconexiunea dintre Islanda și Regatul Unit (cunoscută în prezent drept proiectul Ice Link)

1.14.

Interconexiunea dintre Revsing (DK) și Bicker Fen (UK) (cunoscută în prezent drept Viking Link)

2.   Coridorul prioritar nord-sud de interconexiuni electrice în Europa de Vest (NSI West Electricity)

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 2.1. | Linia internă austriacă între Westtirol și Zell-Ziller (AT) și în vederea creșterii capacității la frontiera Austria/Germania |

Nr.

Definiție

2.1.

Linia internă austriacă între Westtirol și Zell-Ziller (AT) și în vederea creșterii capacității la frontiera Austria/Germania

Creșterea capacității de transport între Belgia și Germania – construirea primei interconexiuni între cele două țări:

| 2.2. | Grupul de proiecte Belgia-Germania între Lixhe și Oberzier (în prezent cunoscut drept proiectul ALEGrO), care include următoarele proiecte de interes comun:






  2.2.1. | Interconexiunea dintre Lixhe (BE) și Oberzier (DE) |
| --- | --- | --- |

2.2.

Grupul de proiecte Belgia-Germania între Lixhe și Oberzier (în prezent cunoscut drept proiectul ALEGrO), care include următoarele proiecte de interes comun:

2.2.1.

Interconexiunea dintre Lixhe (BE) și Oberzier (DE)

| 2.2.2. | Linia internă dintre Lixhe and Herderen (BE) |
| --- | --- |

2.2.2.

Linia internă dintre Lixhe and Herderen (BE)

| 2.2.3. | Stație electrică nouă în Zutendaal (BE) |
| --- | --- |

2.2.3.

Stație electrică nouă în Zutendaal (BE)

2.3.

Grupul de proiecte Creșterea capacității Belgia-Luxemburg la frontiera Belgia/Luxemburg, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 2.3.1. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.3.1.

Nu mai este considerat PIC

| 2.3.2. | Interconexiunea dintre Aubange (BE) și Bascharage/Schifflange (LU) |
| --- | --- |

2.3.2.

Interconexiunea dintre Aubange (BE) și Bascharage/Schifflange (LU)

2.4.

Nu mai este considerat PIC

2.5.

Grupul Franța-Italia, între Grande Ile și Piossasco, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 2.5.1. | Interconexiunea dintre Grande Ile (FR) și Piossasco (IT) (în prezent cunoscută drept proiectul Savoia-Piemont) |
| --- | --- |

2.5.1.

Interconexiunea dintre Grande Ile (FR) și Piossasco (IT) (în prezent cunoscută drept proiectul Savoia-Piemont)

| 2.5.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.5.2.

Nu mai este considerat PIC

2.6.

Nu mai este considerat PIC

2.7.

Interconexiunea Franța-Spania, între Aquitania (FR) și Țara Bascilor (ES) (cunoscută în prezent drept proiectul Golful Biscaya)

2.8.

Instalarea și operarea coordonată a unui transformator schimbător de fază la Arkale (ES) pentru a crește capacitatea de interconectare dintre Argia (FR) și Arkale (ES)

Grupul Coridorul nord-sud-vest din Germania în vederea creșterii capacității de transport și pentru a integra energia din surse regenerabile:

| 2.9. | Linia internă germană dintre Osterath și Philippsburg (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de vest |
| --- | --- |
| 2.10. | Linia internă germană dintre Brunsbüttel-Grοβgartach și Wilster-Grafenrheinfeld (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de nord și sud |
| 2.11. | Grupul Germania-Austria-Elveția, creșterea capacității în zona Lacului Constanța, care include următoarele proiecte de interes comun:






  2.11.1. | Nu mai este considerat PIC |

2.9.

Linia internă germană dintre Osterath și Philippsburg (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de vest

2.10.

Linia internă germană dintre Brunsbüttel-Grοβgartach și Wilster-Grafenrheinfeld (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de nord și sud

2.11.

Grupul Germania-Austria-Elveția, creșterea capacității în zona Lacului Constanța, care include următoarele proiecte de interes comun:

2.11.1.

Nu mai este considerat PIC

| 2.11.2. | Linia internă din regiunea punctului Rommelsbach-Herbertingen (DE) |
| --- | --- |

2.11.2.

Linia internă din regiunea punctului Rommelsbach-Herbertingen (DE)

| 2.11.3. | Linia internă punctul Wullenstetten-punctul Niederwangen (DE) și linia internă Neuravensburg-zona de graniță DE-AT |
| --- | --- |

2.11.3.

Linia internă punctul Wullenstetten-punctul Niederwangen (DE) și linia internă Neuravensburg-zona de graniță DE-AT

2.12.

Germania-Țările de Jos, interconexiunea dintre Niederrhein (DE) și Doetinchem (NL)

Grup de proiecte care să sporească integrarea energiei din surse regenerabile între Irlanda și Irlanda de Nord:

| 2.13. | Grupul de interconexiuni Irlanda-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:






  2.13.1. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Woodland (IE) și Turleenan (UK-Irlanda de Nord) |
| --- | --- | --- |

2.13.

Grupul de interconexiuni Irlanda-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:

2.13.1.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Woodland (IE) și Turleenan (UK-Irlanda de Nord)

| 2.13.2. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Srananagh (IE) și Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Srananagh (IE) și Turleenan (UK)

Creșterea capacității de transport între Elveția și Italia:

| 2.14. | Interconexiunea Italia-Elveția, dintre Thusis/Sils (CH) și Verderio Inferiore (IT) |
| --- | --- |
| 2.15. | Grupul Italia-Elveția, creșterea capacității la frontiera IT/CH, care include următoarele proiecte de interes comun:






  2.15.1. | Interconexiunea dintre Airolo (CH) și Baggio (IT) |

2.14.

Interconexiunea Italia-Elveția, dintre Thusis/Sils (CH) și Verderio Inferiore (IT)

2.15.

Grupul Italia-Elveția, creșterea capacității la frontiera IT/CH, care include următoarele proiecte de interes comun:

2.15.1.

Interconexiunea dintre Airolo (CH) și Baggio (IT)

| 2.15.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.15.2.

Nu mai este considerat PIC

| 2.15.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.15.3.

Nu mai este considerat PIC

| 2.15.4. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.15.4.

Nu mai este considerat PIC

Grup de proiecte interne care să sporească integrarea energiei din surse regenerabile în Portugalia și care să îmbunătățească capacitatea de transport între Portugalia și Spania:

| 2.16. | Grupul Portugalia – creșterea capacității la frontiera PT/ES și conectarea noii generații de SRE, care include următoarele proiecte de interes comun:






  2.16.1. | Linia internă dintre Pedralva și Sobrado (PT), cu fosta denumire Pedralva și Alfena (PT) |
| --- | --- | --- |

2.16.

Grupul Portugalia – creșterea capacității la frontiera PT/ES și conectarea noii generații de SRE, care include următoarele proiecte de interes comun:

2.16.1.

Linia internă dintre Pedralva și Sobrado (PT), cu fosta denumire Pedralva și Alfena (PT)

| 2.16.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

2.16.2.

Nu mai este considerat PIC

| 2.16.3. | Linia internă dintre Vieira do Minho, Ribeira de Pena și Feira (PT), cu fosta denumire Frades B, Ribeira de Pena și Feira (PT) |
| --- | --- |

2.16.3.

Linia internă dintre Vieira do Minho, Ribeira de Pena și Feira (PT), cu fosta denumire Frades B, Ribeira de Pena și Feira (PT)

Creșterea capacității de transport între Portugalia și Spania:

| 2.17. | Interconexiunea Portugalia-Spania dintre Beariz-Fontefría (ES), Fontefría (ES)-Ponte de Lima (PT) (cu fosta denumire Vila Fria/Viana do Castelo) și Ponte de Lima- Vila Nova de Famalicăo (PT) (cu fosta denumire Vila do Conde) (PT), inclusiv posturile de transformare din Beariz (ES), Fontefría (ES) și Ponte de Lima (PT) |
| --- | --- |

2.17.

Interconexiunea Portugalia-Spania dintre Beariz-Fontefría (ES), Fontefría (ES)-Ponte de Lima (PT) (cu fosta denumire Vila Fria/Viana do Castelo) și Ponte de Lima- Vila Nova de Famalicăo (PT) (cu fosta denumire Vila do Conde) (PT), inclusiv posturile de transformare din Beariz (ES), Fontefría (ES) și Ponte de Lima (PT)

Proiectele de depozitare în Austria și Germania:

| 2.18. | Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Austria – Kaunertal, Tirol (AT) |
| --- | --- |
| 2.19. | Nu mai este considerat PIC |
| 2.20. | Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Austria – Limberg III, Salzburg (AT) |
| 2.21. | Stocare cu hidropompare la Riedl in zona de frontieră AT/DE |
| 2.22. | Stocare cu hidropompare la Pfaffenboden în Molln (AT) |

2.18.

Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Austria – Kaunertal, Tirol (AT)

2.19.

Nu mai este considerat PIC

2.20.

Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Austria – Limberg III, Salzburg (AT)

2.21.

Stocare cu hidropompare la Riedl in zona de frontieră AT/DE

2.22.

Stocare cu hidropompare la Pfaffenboden în Molln (AT)

Grup de proiecte din nordul și vestul Belgiei pentru creșterea capacității de transport:

| 2.23. | Grupul de linii interne la frontiera din zona de nord a Belgiei, între Zandvliet-Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), inclusiv un post de transformare la Lillo (BE) [cunoscut în prezent drept Brabo] |
| --- | --- |
| 2.24. | Linia internă dintre Horta-Mercator (BE) |

2.23.

Grupul de linii interne la frontiera din zona de nord a Belgiei, între Zandvliet-Lillo (BE), Lillo-Mercator (BE), inclusiv un post de transformare la Lillo (BE) [cunoscut în prezent drept Brabo]

2.24.

Linia internă dintre Horta-Mercator (BE)

Grupurile de linii interne din Spania pentru a crește capacitatea de transport cu Marea Mediterană:

| 2.25. | Grupul de linii interne din Spania pentru creșterea capacității între nordul Spaniei și zona Mării Mediterane, care include următoarele proiecte de interes comun:






  2.25.1. | Liniile interne Mudejar-Morella (ES) și Mezquite-Morella (ES), inclusiv un post de transformare la Mudejar (ES) |
| --- | --- | --- |

2.25.

Grupul de linii interne din Spania pentru creșterea capacității între nordul Spaniei și zona Mării Mediterane, care include următoarele proiecte de interes comun:

2.25.1.

Liniile interne Mudejar-Morella (ES) și Mezquite-Morella (ES), inclusiv un post de transformare la Mudejar (ES)

| 2.25.2. | Linia internă Morella-La Plana (ES) |
| --- | --- |

2.25.2.

Linia internă Morella-La Plana (ES)

2.26.

Linia internă spaniolă La Plana/Morella- Godelleta pentru a crește capacitatea pe axa mediterană nord-sud

2.27.

Creșterea capacității între Spania și Franța (proiect generic)

3.   Coridorul prioritar nord-sud de interconexiuni electrice din Europa Centrală, de Est și de Sud (NSI East Electricity)

Consolidarea interconexiunii dintre Austria și Germania:

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 3.1. | Grupul Austria-Germania între St. Peter și Isar, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.1.1. | Interconexiunea dintre St. Peter (AT) și Isar (DE) |

Nr.

Definiție

3.1.

Grupul Austria-Germania între St. Peter și Isar, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.1.1.

Interconexiunea dintre St. Peter (AT) și Isar (DE)

| 3.1.2. | Linia internă dintre St. Peter și Tauern (AT) |
| --- | --- |

3.1.2.

Linia internă dintre St. Peter și Tauern (AT)

| 3.1.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.1.3.

Nu mai este considerat PIC

Consolidarea interconexiunii dintre Austria și Italia

| 3.2. | Grupul Austria-Italia între Lienz și regiunea Veneto, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.2.1. | Interconexiunea dintre Lienz (AT) și regiunea Veneto (IT) |
| --- | --- | --- |

3.2.

Grupul Austria-Italia între Lienz și regiunea Veneto, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.2.1.

Interconexiunea dintre Lienz (AT) și regiunea Veneto (IT)

| 3.2.2. | Linia internă dintre Lienz și Obersielach (AT) |
| --- | --- |

3.2.2.

Linia internă dintre Lienz și Obersielach (AT)

| 3.2.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.2.3.

Nu mai este considerat PIC

3.3.

Nu mai este considerat PIC

3.4.

Interconexiunea Austria-Italia între Wurmlach (AT) și Somplago (IT)

3.5.

Nu mai este considerat PIC

3.6.

Nu mai este considerat PIC

Consolidarea interconexiunii dintre Bulgaria și Grecia:

| 3.7. | Grupul Bulgaria-Grecia, între Marița Est 1 și N. Santa, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.7.1. | Interconexiunea dintre Marița Est 1 (BG) și N. Santa (EL) |
| --- | --- | --- |

3.7.

Grupul Bulgaria-Grecia, între Marița Est 1 și N. Santa, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.7.1.

Interconexiunea dintre Marița Est 1 (BG) și N. Santa (EL)

| 3.7.2. | Linia internă dintre Marița Est 1 și Plovdiv (BG) |
| --- | --- |

3.7.2.

Linia internă dintre Marița Est 1 și Plovdiv (BG)

| 3.7.3. | Linia internă dintre Marița Est 1 și Marița Est 3 (BG) |
| --- | --- |

3.7.3.

Linia internă dintre Marița Est 1 și Marița Est 3 (BG)

| 3.7.4. | Linia internă dintre Marița Est 1 și Burgas (BG) |
| --- | --- |

3.7.4.

Linia internă dintre Marița Est 1 și Burgas (BG)

Consolidarea interconexiunii dintre Bulgaria și România:

| 3.8. | Grupul creșterea capacității Bulgaria-România, (în prezent cunoscut drept Coridorul Marea Neagră), care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.8.1. | Linia internă dintre Dobrogea și Burgas (BG) |
| --- | --- | --- |

3.8.

Grupul creșterea capacității Bulgaria-România, (în prezent cunoscut drept Coridorul Marea Neagră), care include următoarele proiecte de interes comun:

3.8.1.

Linia internă dintre Dobrogea și Burgas (BG)

| 3.8.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.8.2.

Nu mai este considerat PIC

| 3.8.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.8.3.

Nu mai este considerat PIC

| 3.8.4. | Linia internă dintre Cernavodă și Stâlpu (RO) |
| --- | --- |

3.8.4.

Linia internă dintre Cernavodă și Stâlpu (RO)

| 3.8.5. | Linia internă dintre Gutinaș și Smârdan (RO) |
| --- | --- |

3.8.5.

Linia internă dintre Gutinaș și Smârdan (RO)

| 3.8.6. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.8.6.

Nu mai este considerat PIC

Consolidarea interconexiunii dintre Slovenia, Croația și Ungaria, și consolidarea rețelei interne din Slovenia:

| 3.9. | Grupul Croația-Ungaria-Slovenia, între Žerjavenec/Hévíz și Cirkovce, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.9.1. | Interconexiunea dintre Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) și Cirkovce (SI) |
| --- | --- | --- |

3.9.

Grupul Croația-Ungaria-Slovenia, între Žerjavenec/Hévíz și Cirkovce, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.9.1.

Interconexiunea dintre Žerjavenec (HR)/Hévíz (HU) și Cirkovce (SI)

| 3.9.2. | Linia internă dintre Divača și Beričevo (SI) |
| --- | --- |

3.9.2.

Linia internă dintre Divača și Beričevo (SI)

| 3.9.3. | Linia internă dintre Beričevo și Podlog (SI) |
| --- | --- |

3.9.3.

Linia internă dintre Beričevo și Podlog (SI)

| 3.9.4. | Linia internă dintre Podlog și Cirkovce (SI) |
| --- | --- |

3.9.4.

Linia internă dintre Podlog și Cirkovce (SI)

3.10.

Grupul Israel-Cipru-Grecia, între Hadera și regiunea Attica (cunoscut sub denumirea interconexiunea EUROASIA), care include următoarele proiecte de interes comun:

| 3.10.1. | Interconexiunea dintre Hadera (IL) și Kofinou (CY) |
| --- | --- |

3.10.1.

Interconexiunea dintre Hadera (IL) și Kofinou (CY)

| 3.10.2. | Interconexiunea dintre Kofinou (CY) și Korakia, Creta (EL) |
| --- | --- |

3.10.2.

Interconexiunea dintre Kofinou (CY) și Korakia, Creta (EL)

| 3.10.3. | Interconexiunea dintre Korakia, Creta și regiunea Attica (EL) |
| --- | --- |

3.10.3.

Interconexiunea dintre Korakia, Creta și regiunea Attica (EL)

Consolidarea rețelei interne în Republica Cehă:

| 3.11. | Grupul Republica Cehă, linii interne pentru a spori capacitatea la frontierele nord-vestice și sudice, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.11.1. | Linia internă dintre Vernerov și Vitkov (CZ) |
| --- | --- | --- |

3.11.

Grupul Republica Cehă, linii interne pentru a spori capacitatea la frontierele nord-vestice și sudice, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.11.1.

Linia internă dintre Vernerov și Vitkov (CZ)

| 3.11.2. | Linia internă dintre Vitkov și Prestice (CZ) |
| --- | --- |

3.11.2.

Linia internă dintre Vitkov și Prestice (CZ)

| 3.11.3. | Linia internă dintre Prestice și Kocin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.3.

Linia internă dintre Prestice și Kocin (CZ)

| 3.11.4. | Linia internă dintre Kocin și Mirovka (CZ) |
| --- | --- |

3.11.4.

Linia internă dintre Kocin și Mirovka (CZ)

| 3.11.5. | Linia internă dintre Mirovka și Cebin (CZ) |
| --- | --- |

3.11.5.

Linia internă dintre Mirovka și Cebin (CZ)

Grupul Coridorul nord-sud-est din Germania în vederea creșterii capacității de transport și pentru a integra energia din surse regenerabile:

| 3.12. | Linia internă din Germania între Wolmirstedt și Bavaria pentru a crește capacitatea de transport intern nord-sud |
| --- | --- |
| 3.13. | Linia internă din Germania între Halle/Saale și Schweinfurt pentru a spori capacitatea pe partea estică a coridorului nord-sud |

3.12.

Linia internă din Germania între Wolmirstedt și Bavaria pentru a crește capacitatea de transport intern nord-sud

3.13.

Linia internă din Germania între Halle/Saale și Schweinfurt pentru a spori capacitatea pe partea estică a coridorului nord-sud

Creșterea capacității de transport între Germania și Polonia:

| 3.14. | Grupul Germania-Polonia, între Eisenhűttenstadt și Plewiska (în prezent cunoscut drept proiectul GerPol Power Bridge), care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.14.1. | Interconxiunea dintre Eisenhűttenstadt (DE) și Plewiska (PL) |
| --- | --- | --- |

3.14.

Grupul Germania-Polonia, între Eisenhűttenstadt și Plewiska (în prezent cunoscut drept proiectul GerPol Power Bridge), care include următoarele proiecte de interes comun:

3.14.1.

Interconxiunea dintre Eisenhűttenstadt (DE) și Plewiska (PL)

| 3.14.2. | Linia internă dintre Krajnik și Baczyna (PL) |
| --- | --- |

3.14.2.

Linia internă dintre Krajnik și Baczyna (PL)

| 3.14.3. | Linia internă dintre Mikułowa și Świebodzice (PL) |
| --- | --- |

3.14.3.

Linia internă dintre Mikułowa și Świebodzice (PL)

3.15.

Grupul Germania-Polonia, între Vierraden și Krajnik (cunoscut în prezent drept proiectul îmbunătățiri GerPol), care include următoarele proiecte de interes comun

| 3.15.1. | Interconxiunea dintre Vierraden (DE) și Krajnik (PL) |
| --- | --- |

3.15.1.

Interconxiunea dintre Vierraden (DE) și Krajnik (PL)

| 3.15.2. | Instalarea de transformatoare schimbătoare de fază pe liniile de interconexiune dintre Vierraden (DE) și Krajnik (PL) și operarea coordonată cu PST pe interconectorul Mikułowa (PL)-Hagenwerder (DE) |
| --- | --- |

3.15.2.

Instalarea de transformatoare schimbătoare de fază pe liniile de interconexiune dintre Vierraden (DE) și Krajnik (PL) și operarea coordonată cu PST pe interconectorul Mikułowa (PL)-Hagenwerder (DE)

Creșterea capacității de transport între Ungaria și Slovacia:

| 3.16. | Grupul Ungaria-Slovacia între Gőnyü și Gabčikovo, care include următoarele proiecte de interes comun:






  3.16.1. | Interconexiunea Gabčikovo (SK)-Gönyű (HU) și Veľký Ďur (SK) |
| --- | --- | --- |

3.16.

Grupul Ungaria-Slovacia între Gőnyü și Gabčikovo, care include următoarele proiecte de interes comun:

3.16.1.

Interconexiunea Gabčikovo (SK)-Gönyű (HU) și Veľký Ďur (SK)

| 3.16.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.16.2.

Nu mai este considerat PIC

| 3.16.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.16.3.

Nu mai este considerat PIC

3.17.

PIC Ungaria-Slovacia, interconexiunea dintre Sajóvánka (HU) și Rimavská Sobota (SK)

3.18.

Grupul Ungaria-Slovacia, între zona Kisvárda și Velké Kapušany, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 3.18.1. | Interconexiunea dintre zona Kisvárda (HU) și Velké Kapušany (SK) |
| --- | --- |

3.18.1.

Interconexiunea dintre zona Kisvárda (HU) și Velké Kapušany (SK)

| 3.18.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.18.2.

Nu mai este considerat PIC

3.19.

Grupul Italia-Muntenegru între Villanova and Lastva, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 3.19.1. | Interconexiunea dintre Villanova (IT) și Lastva (ME) |
| --- | --- |

3.19.1.

Interconexiunea dintre Villanova (IT) și Lastva (ME)

| 3.19.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.19.2.

Nu mai este considerat PIC

| 3.19.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

3.19.3.

Nu mai este considerat PIC

3.20.

Nu mai este considerat PIC

3.21.

Italia-Slovenia, interconexiunea dintre Salgareda (IT) și regiunea Divača-Bericevo (SI)

3.22.

Grupul România-Serbia, între Reșița și Pancevo (cunoscut în prezent drept Mid Continental East Corridor, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 3.22.1. | Interconexiunea dintre Reșița (RO) și Pancevo (RS) |
| --- | --- |

3.22.1.

Interconexiunea dintre Reșița (RO) și Pancevo (RS)

| 3.22.2. | Linia internă dintre Porțile de Fier și Reșița (RO) |
| --- | --- |

3.22.2.

Linia internă dintre Porțile de Fier și Reșița (RO)

| 3.22.3. | Linia internă dintre Reșița și Timișoara/Săcălaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.3.

Linia internă dintre Reșița și Timișoara/Săcălaz (RO)

| 3.22.4. | Linia internă dintre Arad și Timișoara/Săcălaz (RO) |
| --- | --- |

3.22.4.

Linia internă dintre Arad și Timișoara/Săcălaz (RO)

Stocare prin hidropompare în Bulgaria și Grecia:

| 3.23. | Stocare prin hidropompare în Bulgaria – Iadenița |
| --- | --- |
| 3.24. | Stocare prin hidropompare în Grecia – Amfilohia |
| 3.25. | Nu mai este considerat PIC |
| 3.26. | Nu mai este considerat PIC |

3.23.

Stocare prin hidropompare în Bulgaria – Iadenița

3.24.

Stocare prin hidropompare în Grecia – Amfilohia

3.25.

Nu mai este considerat PIC

3.26.

Nu mai este considerat PIC

4.   Planul de interconectare a pieței energiei din coridorul prioritar baltic (BEMIP Electricity)

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 4.1. | Danemarca-Germania, interconexiunea dintre Tolstrup Gaarde (DK) și Bentwisch (DE) prin intermediul parcurilor eoliene offshore Kriegers Flak (DK) și Baltic 1 și 2 (DE) (cunoscută drept soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak) |
| 4.2. | Grupul Estonia-Letonia, între Kilingi-Nõmme și Riga (cunoscut în prezent drept interconexiunea nr. 3), care include următoarele PIC:






  4.2.1. | Interconexiunea dintre Kilingi-Nõmme (EE) și postul de transformare Riga CHP2 (LV) |

Nr.

Definiție

4.1.

Danemarca-Germania, interconexiunea dintre Tolstrup Gaarde (DK) și Bentwisch (DE) prin intermediul parcurilor eoliene offshore Kriegers Flak (DK) și Baltic 1 și 2 (DE) (cunoscută drept soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak)

4.2.

Grupul Estonia-Letonia, între Kilingi-Nõmme și Riga (cunoscut în prezent drept interconexiunea nr. 3), care include următoarele PIC:

4.2.1.

Interconexiunea dintre Kilingi-Nõmme (EE) și postul de transformare Riga CHP2 (LV)

| 4.2.2. | Linia internă dintre Harku și Sindi (EE) |
| --- | --- |

4.2.2.

Linia internă dintre Harku și Sindi (EE)

| 4.2.3. | Linia internă dintre Riga CHP2 și Riga HPP (LV) |
| --- | --- |

4.2.3.

Linia internă dintre Riga CHP2 și Riga HPP (LV)

4.3.

Acum parte din PCI nr. 4.9

4.4.

Grupul Letonia-Suedia, creșterea capacității (în prezent cunoscut drept proiectul NordBalt), care include următoarele proiecte de interes comun:

| 4.4.1. | Linia internă dintre Ventspils, Tume și Imanta (LV) |
| --- | --- |

4.4.1.

Linia internă dintre Ventspils, Tume și Imanta (LV)

| 4.4.2. | Linia internă dintre Ekhyddan și Nybro/Hemsjö (SE) |
| --- | --- |

4.4.2.

Linia internă dintre Ekhyddan și Nybro/Hemsjö (SE)

Consolidări în Lituania și Polonia necesare pentru funcționarea «LitPol Link I»:

| 4.5. | Grupul Lituania-Polonia, între Alytus (LT) și Elk (PL), care include următoarele proiecte de interes comun:






  4.5.1. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- | --- |

4.5.

Grupul Lituania-Polonia, între Alytus (LT) și Elk (PL), care include următoarele proiecte de interes comun:

4.5.1.

Nu mai este considerat PIC

| 4.5.2. | Linia internă dintre Stanisławów și Olsztyn Mątki (PL) |
| --- | --- |

4.5.2.

Linia internă dintre Stanisławów și Olsztyn Mątki (PL)

| 4.5.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

4.5.3.

Nu mai este considerat PIC

| 4.5.4. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

4.5.4.

Nu mai este considerat PIC

| 4.5.5. | Linia internă dintre Kruonis și Alytus (LT) |
| --- | --- |

4.5.5.

Linia internă dintre Kruonis și Alytus (LT)

Stocare prin hidropompare în Estonia și Lituania:

| 4.6. | Stocare prin hidropompare în Estonia – Muuga |
| --- | --- |
| 4.7. | Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Lituania – Kruonis |
| 4.8. | Grupul Estonia-Letonia, și consolidări interne în Lituania, care include următoarele proiecte de interes comun:






  4.8.1. | Interconexiunea dintre Tartu (EE) și Valmiera (LV) |

4.6.

Stocare prin hidropompare în Estonia – Muuga

4.7.

Creșterea capacității de stocare prin hidropompare în Lituania – Kruonis

4.8.

Grupul Estonia-Letonia, și consolidări interne în Lituania, care include următoarele proiecte de interes comun:

4.8.1.

Interconexiunea dintre Tartu (EE) și Valmiera (LV)

| 4.8.2. | Linia internă dintre Balti și Tartu (EE) |
| --- | --- |

4.8.2.

Linia internă dintre Balti și Tartu (EE)

| 4.8.3. | Interconexiunea dintre Tsirguliina (EE) și Valmiera (LV) |
| --- | --- |

4.8.3.

Interconexiunea dintre Tsirguliina (EE) și Valmiera (LV)

| 4.8.4. | Linia internă dintre Eesti și Tsirguliina (EE) |
| --- | --- |

4.8.4.

Linia internă dintre Eesti și Tsirguliina (EE)

| 4.8.5. | Linia internă dintre postul de transformare din Lituania și granița de stat (LT) |
| --- | --- |

4.8.5.

Linia internă dintre postul de transformare din Lituania și granița de stat (LT)

| 4.8.6. | Linia internă dintre Kruonis și Visaginas (LT) |
| --- | --- |

4.8.6.

Linia internă dintre Kruonis și Visaginas (LT)

4.9.

Diverse aspecte ale integrării rețelelor de energie electrică ale statelor baltice în rețeaua continentală europeană, inclusiv în ceea ce privește funcționarea lor sincronă (proiect generic)

5.   Interconexiunile de gaz pe coridorul prioritar nord-sud din Europa de Vest (NSI West Gas)

Proiecte care permit fluxuri bidirecționale între Irlanda și Regatul Unit:

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 5.1. | Grup pentru crearea posibilității unor fluxuri bidirecționale din Irlanda de Nord în Regatul Unit și Irlanda și din Irlanda în Regatul Unit, care include următoarele proiecte de interes comun:






  5.1.1. | Inversarea fizică a fluxului la punctul de interconexiune de la Moffat (IE/UK) |

Nr.

Definiție

5.1.

Grup pentru crearea posibilității unor fluxuri bidirecționale din Irlanda de Nord în Regatul Unit și Irlanda și din Irlanda în Regatul Unit, care include următoarele proiecte de interes comun:

5.1.1.

Inversarea fizică a fluxului la punctul de interconexiune de la Moffat (IE/UK)

| 5.1.2. | Modernizarea SNIP (conducta Scoția-Irlanda de Nord) pentru a permite inversarea fizică a fluxului între Ballylumford și Twynholm |
| --- | --- |

5.1.2.

Modernizarea SNIP (conducta Scoția-Irlanda de Nord) pentru a permite inversarea fizică a fluxului între Ballylumford și Twynholm

| 5.1.3. | Dezvoltarea instalației de stocare subterană a gazului (UGS) Islandmagee la Larne (Irlanda de Nord) |
| --- | --- |

5.1.3.

Dezvoltarea instalației de stocare subterană a gazului (UGS) Islandmagee la Larne (Irlanda de Nord)

5.2.

Nu mai este considerat PIC

5.3.

Terminalul de GNL din Shannon și conducta de racordare (IE)

Proiecte care permit fluxuri bidirecționale între Portugalia, Spania, Franța și Germania:

| 5.4. | Al treilea punct de interconexiune între Portugalia și Spania |
| --- | --- |
| 5.5. | Axa de Est Spania-Franța, punctul de interconexiune între Peninsula Iberică și Franța de la Le Perthus, inclusiv stațiile compresoare de la Montpellier și Saint Martin de Crau (cunoscută în prezent drept Midcat] |
| 5.6. | Consolidarea rețelei franceze de la sud la nord – flux invers din Franța în Germania la punctul de interconectare Obergailbach/Medelsheim (FR) |
| 5.7. | Consolidarea rețelei franceze de la sud la nord pentru crearea unei zone unice de piață, care include următoarele proiecte de interes comun:






  5.7.1. | Conducta Val de Saône între Etrez și Voisines (FR) |

5.4.

Al treilea punct de interconexiune între Portugalia și Spania

5.5.

Axa de Est Spania-Franța, punctul de interconexiune între Peninsula Iberică și Franța de la Le Perthus, inclusiv stațiile compresoare de la Montpellier și Saint Martin de Crau (cunoscută în prezent drept Midcat]

5.6.

Consolidarea rețelei franceze de la sud la nord – flux invers din Franța în Germania la punctul de interconectare Obergailbach/Medelsheim (FR)

5.7.

Consolidarea rețelei franceze de la sud la nord pentru crearea unei zone unice de piață, care include următoarele proiecte de interes comun:

5.7.1.

Conducta Val de Saône între Etrez și Voisines (FR)

| 5.7.2. | Conducta Gascogne-Midi (FR) |
| --- | --- |

5.7.2.

Conducta Gascogne-Midi (FR)

5.8.

Consolidarea rețelei franceze pentru a sprijini fluxurile de la sud la nord, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 5.8.1. | Conducta Est Lyonnais între Saint-Avit and Etrez (FR) |
| --- | --- |

5.8.1.

Conducta Est Lyonnais între Saint-Avit and Etrez (FR)

| 5.8.2. | Conducta Eridan între Saint-Martin-de-Crau și Saint-Avit (FR) |
| --- | --- |

5.8.2.

Conducta Eridan între Saint-Martin-de-Crau și Saint-Avit (FR)

5.9.

Nu mai este considerat PIC

5.10.

Interconectarea fluxului invers la conducta TENP din Germania

5.11.

Interconectarea fluxului invers între Italia și Elveția la punctul de interconectare Passo Gries

5.12.

Nu mai este considerat PIC

5.13.

Nu mai este considerat PIC

5.14.

Nu mai este considerat PIC

5.15

Nu mai este considerat PIC

5.16

Nu mai este considerat PIC

5.17

Nu mai este considerat PIC

5.18.

Nu mai este considerat PIC

5.19.

Conectarea Maltei la rețelele europene de gaz – interconectare pe gazoduct cu Italia la Gela și/sau unitate plutitoare de stocare și regazeificare a GNL (FSRU)

5.20.

Gazoductul care leagă Algeria de Italia (via Sardinia) (cunoscut în prezent drept conducta Galsi)

6.   Interconexiunile de gaz pe coridorul nord-sud din Europa Centrală și din Europa de Sud-Est («NSI East Gas»)

Proiecte care permit fluxuri bidirecționale între Polonia, Republica Cehă și Slovacia, punând în legătură terminalele GNL din Polonia și din Croația:

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 6.1. | Proiectul Modernizarea interconexiunii ceho-poloneze și intervențiile aferente în vestul Poloniei, care include următoarele proiecte de interes comun:






  6.1.1. | Interconexiunea Polonia-Republica Cehă (cunoscută drept Stork II), între Libhošť-Hať (CZ/PL)-Kedzierzyn (PL) |

Nr.

Definiție

6.1.

Proiectul Modernizarea interconexiunii ceho-poloneze și intervențiile aferente în vestul Poloniei, care include următoarele proiecte de interes comun:

6.1.1.

Interconexiunea Polonia-Republica Cehă (cunoscută drept Stork II), între Libhošť-Hať (CZ/PL)-Kedzierzyn (PL)

| 6.1.2. | Proiecte de infrastructură de transport între Lwówek și Kędzierzyn (PL) |
| --- | --- |

6.1.2.

Proiecte de infrastructură de transport între Lwówek și Kędzierzyn (PL)

| 6.1.3. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.3.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.4. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.4.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.5. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.5.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.6. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.6.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.7. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.7.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.8. | Acum parte a PCI nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.8.

Acum parte a PCI nr. 6.2.3

| 6.1.9. | Acum parte a PCI nr. 6.1.2 |
| --- | --- |

6.1.9.

Acum parte a PCI nr. 6.1.2

| 6.1.10. | Acum parte a PCI nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.10.

Acum parte a PCI nr. 6.2.3

| 6.1.11. | Acum parte a PCI nr. 6.2.3 |
| --- | --- |

6.1.11.

Acum parte a PCI nr. 6.2.3

| 6.1.12. | Conducta Tvrdonice-Libhošť, cu modernizarea CS Břeclav (CZ) |
| --- | --- |

6.1.12.

Conducta Tvrdonice-Libhošť, cu modernizarea CS Břeclav (CZ)

6.2.

Grupul Interconexiunea Polonia-Slovacia și intervențiile aferente în estul Poloniei, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 6.2.1. | Interconectorul Polonia-Slovacia |
| --- | --- |

6.2.1.

Interconectorul Polonia-Slovacia

| 6.2.2. | Proiecte de infrastructură de transport între Rembelszczyzna și Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.2.

Proiecte de infrastructură de transport între Rembelszczyzna și Strachocina (PL)

| 6.2.3. | Proiecte de infrastructură de transport între Tworóg și Strachocina (PL) |
| --- | --- |

6.2.3.

Proiecte de infrastructură de transport între Tworóg și Strachocina (PL)

| 6.2.4. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.4.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

| 6.2.5. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.5.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

| 6.2.6. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.6.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

| 6.2.7. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.7.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

| 6.2.8. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.8.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

| 6.2.9. | Acum parte a PCI nr. 6.2.2 |
| --- | --- |

6.2.9.

Acum parte a PCI nr. 6.2.2

6.3.

Nu mai este considerat PIC

6.4.

PIC Interconexiunea bidirecțională Austria-Republica Cehă (BACI) între Baumgarten (AT)-Reinthal (CZ/AT)-Brečlav (CZ)

Proiecte care permit circulația gazului dinspre terminalul GNL din Croația către țările învecinate:

| 6.5. | Grupul GNL Krk, conducte terminale și de evacuare către Ungaria și dincolo de Ungaria, care include următoarele proiecte de interes comun:






  6.5.1. | Dezvoltarea etapizată a unui terminal GNL la Krk (HR) |
| --- | --- | --- |

6.5.

Grupul GNL Krk, conducte terminale și de evacuare către Ungaria și dincolo de Ungaria, care include următoarele proiecte de interes comun:

6.5.1.

Dezvoltarea etapizată a unui terminal GNL la Krk (HR)

| 6.5.2. | Gazoduct Zlobin-Bosiljevo-Sisak-Kozarac-Slobodnica (HR) |
| --- | --- |

6.5.2.

Gazoduct Zlobin-Bosiljevo-Sisak-Kozarac-Slobodnica (HR)

| 6.5.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

6.5.3.

Nu mai este considerat PIC

| 6.5.4. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

6.5.4.

Nu mai este considerat PIC

6.6.

În prezent PIC nr. 6.26.1

6.7.

Nu mai este considerat PIC

Proiecte care permit fluxurile de gaze din coridorul sudic al gazelor și/sau terminalele GNL din Grecia prin Grecia, Bulgaria, România, Serbia și mai departe în Ungaria, inclusiv capacitatea de inversare a fluxurilor din sud către nord și integrarea sistemelor de transport și de tranzit:

| 6.8. | Grupul Interconexiune între Grecia, Bulgaria și România și consolidările necesare în Bulgaria, care include următoarele proiecte de interes comun:






  6.8.1. | Interconexiunea Grecia-Bulgaria (cunoscută în prezent drept IGB), între Komotini (EL)-Stara Zagora (BG) |
| --- | --- | --- |

6.8.

Grupul Interconexiune între Grecia, Bulgaria și România și consolidările necesare în Bulgaria, care include următoarele proiecte de interes comun:

6.8.1.

Interconexiunea Grecia-Bulgaria (cunoscută în prezent drept IGB), între Komotini (EL)-Stara Zagora (BG)

| 6.8.2. | Reabilitarea, modernizarea și extinderea necesară a sistemului de transport din Bulgaria |
| --- | --- |

6.8.2.

Reabilitarea, modernizarea și extinderea necesară a sistemului de transport din Bulgaria

| 6.8.3. | Interconexiunea între inelul nordic al sistemului bulgar de transport cu conducta Podișor-Horia și extinderea capacității pe secțiunea Hurezani-Horia-Csanadpalota |
| --- | --- |

6.8.3.

Interconexiunea între inelul nordic al sistemului bulgar de transport cu conducta Podișor-Horia și extinderea capacității pe secțiunea Hurezani-Horia-Csanadpalota

| 6.8.4. | Gazoduct pentru extinderea capacității pe interconexiunea inelului nordic al rețelelor de transport de gaz din Bulgaria și România |
| --- | --- |

6.8.4.

Gazoduct pentru extinderea capacității pe interconexiunea inelului nordic al rețelelor de transport de gaz din Bulgaria și România

6.9.

Grupul terminal GNL în nordul Greciei, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 6.9.1. | Terminal de GNL în nordul Greciei. |
| --- | --- |

6.9.1.

Terminal de GNL în nordul Greciei.

| 6.9.2. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

6.9.2.

Nu mai este considerat PIC

| 6.9.3. | Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL) |
| --- | --- |

6.9.3.

Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL)

6.10.

PIC Interconexiunea de gaz Bulgaria-Serbia (cunoscută în prezent drept IBS)

6.11.

Nu mai este considerat PIC

6.12.

Nu mai este considerat PIC

6.13.

| 6.13.1. | Acum PCI nr. 6.24.4 |
| --- | --- |

6.13.1.

Acum PCI nr. 6.24.4

| 6.13.2. | Acum PCI nr. 6.24.5 |
| --- | --- |

6.13.2.

Acum PCI nr. 6.24.5

| 6.13.3. | Acum PCI nr. 6.24.6 |
| --- | --- |

6.13.3.

Acum PCI nr. 6.24.6

6.14.

Acum PIC nr. 6.24.1

6.15.

Interconectarea sistemului național de transport cu cel al gazoductelor internaționale și inversarea fluxului la Isaccea (RO)

| 6.15.1. | Acum parte a PCI nr. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.1.

Acum parte a PCI nr. 6.15

| 6.15.2. | Acum parte a PCI nr. 6.15 |
| --- | --- |

6.15.2.

Acum parte a PCI nr. 6.15

Proiecte care permit trecerea gazului din coridorul sudic al gazelor naturale prin Italia către nord-estul Europei:

| 6.16. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |
| 6.17. | Nu mai este considerat PIC |
| 6.18. | Conducta Adriatica (IT) |
| 6.19. | Nu mai este considerat PIC |

6.16.

Nu mai este considerat PIC

6.17.

Nu mai este considerat PIC

6.18.

Conducta Adriatica (IT)

6.19.

Nu mai este considerat PIC

Proiecte care permit dezvoltarea capacității de stocare subterană a gazelor în Europa de Sud-Est:

| 6.20. | Grupul Creșterea capacității de stocare în Europa de Sud-Est, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:






  6.20.1. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- | --- |

6.20.

Grupul Creșterea capacității de stocare în Europa de Sud-Est, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:

6.20.1.

Nu mai este considerat PIC

| 6.20.2. | Extinderea DSG de la Chiren (BG) |
| --- | --- |

6.20.2.

Extinderea DSG de la Chiren (BG)

| 6.20.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

6.20.3.

Nu mai este considerat PIC

și unul dintre următoarele PIC:

| 6.20.4. | Unitatea de stocare Depomureș, România |
| --- | --- |

6.20.4.

Unitatea de stocare Depomureș, România

| 6.20.5. | O nouă unitate de stocare subterană în România |
| --- | --- |

6.20.5.

O nouă unitate de stocare subterană în România

| 6.20.6. | Unitatea de stocare subterană de la Sărmășel, în România |
| --- | --- |

6.20.6.

Unitatea de stocare subterană de la Sărmășel, în România

6.21.

Nu mai este considerat PIC

6.22.

Nu mai este considerat PIC

6.23.

Interconectare Ungaria-Slovenia [Nagykanizsa-Tornyiszentmiklós (HU)-Lendava (SI)-Kidričevo]

6.24.

Grupul Creșterea etapizată a capacității pe coridorul de transport bidirecțional Bulgaria-România-Ungaria- Austria (cunoscut în prezent drept «ROHUAT/BRUA») pentru a permite 1,75 bcm/a în prima etapă și 4,4 bcm/a în a doua etapă, inclusiv resurse noi din Marea Neagră:

| 6.24.1. | Fluxul invers România-Ungaria CS maghiară la Csanádpalota (faza 1) |
| --- | --- |

6.24.1.

Fluxul invers România-Ungaria CS maghiară la Csanádpalota (faza 1)

| 6.24.2. | Dezvoltarea pe teritoriul României a sistemului național de distribuție a gazului pe coridorul de transport Bulgaria-România-Ungaria-Austria-gazoduct Podișor-Horia GMS și trei noi stații de comprimare (Jupa, Bibești și Podișor) (etapa 1) |
| --- | --- |

6.24.2.

Dezvoltarea pe teritoriul României a sistemului național de distribuție a gazului pe coridorul de transport Bulgaria-România-Ungaria-Austria-gazoduct Podișor-Horia GMS și trei noi stații de comprimare (Jupa, Bibești și Podișor) (etapa 1)

| 6.24.3. | GCA Mosonmagyarovar CS (dezvoltare pe partea austriacă) (etapa 1) |
| --- | --- |

6.24.3.

GCA Mosonmagyarovar CS (dezvoltare pe partea austriacă) (etapa 1)

| 6.24.4. | Conducta Városföld-Ercsi-Győr (capacitate 4,4 bcm/a) (HU) |
| --- | --- |

6.24.4.

Conducta Városföld-Ercsi-Győr (capacitate 4,4 bcm/a) (HU)

| 6.24.5. | Conducta Ercsi-Százhalombatta (capacitate 4,4 bcm/a) (HU) |
| --- | --- |

6.24.5.

Conducta Ercsi-Százhalombatta (capacitate 4,4 bcm/a) (HU)

| 6.24.6. | Stația compresoare de la Városföld (capacitate 4,4 bcm/a) (HU) |
| --- | --- |

6.24.6.

Stația compresoare de la Városföld (capacitate 4,4 bcm/a) (HU)

| 6.24.7. | Extinderea capacității de transport din România către Ungaria la 4,4 bcm/a (etapa 2) |
| --- | --- |

6.24.7.

Extinderea capacității de transport din România către Ungaria la 4,4 bcm/a (etapa 2)

| 6.24.8. | Conductă Malul Mării Negre-Podișor (RO) pentru preluarea gazului din Marea Neagră |
| --- | --- |

6.24.8.

Conductă Malul Mării Negre-Podișor (RO) pentru preluarea gazului din Marea Neagră

| 6.24.9. | Fluxul invers România-Ungaria: Secțiunea maghiară etapa 2 CS la Csanádpalota sau Algyő (HU) (cu o capacitate de 4,4 bcm/a) (etapa 2) |
| --- | --- |

6.24.9.

Fluxul invers România-Ungaria: Secțiunea maghiară etapa 2 CS la Csanádpalota sau Algyő (HU) (cu o capacitate de 4,4 bcm/a) (etapa 2)

6.25.

Grupul infrastructura necesară pentru a aduce gaz nou în regiunea Europa Centrală și de Sud-Est în scopul diversificării, care include unul sau mai multe dintre următoarele proiecte de interes comun:

| 6.25.1. | Sistem de gazoducte din Bulgaria în Slovacia (cunoscut în prezent drept Eastring) |
| --- | --- |

6.25.1.

Sistem de gazoducte din Bulgaria în Slovacia (cunoscut în prezent drept Eastring)

| 6.25.2. | Sistem de gazoducte din Grecia în Austria (cunoscut în prezent drept Tesla) |
| --- | --- |

6.25.2.

Sistem de gazoducte din Grecia în Austria (cunoscut în prezent drept Tesla)

| 6.25.3. | Extinderea coridorului de transport bidirecțional Bulgaria-România-Ungaria-Austria (cunoscut în prezent drept ROHUAT/BRUA, etapa 3) |
| --- | --- |

6.25.3.

Extinderea coridorului de transport bidirecțional Bulgaria-România-Ungaria-Austria (cunoscut în prezent drept ROHUAT/BRUA, etapa 3)

| 6.25.4. | Infrastructură care să permită dezvoltarea platformei bulgare |
| --- | --- |

6.25.4.

Infrastructură care să permită dezvoltarea platformei bulgare

6.26.

Grupul Croația-Slovenia-Austria la Rogatec, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 6.26.1. | Interconexiunea Croația-Slovenia (Lučko-Zabok-Rogatec) |
| --- | --- |

6.26.1.

Interconexiunea Croația-Slovenia (Lučko-Zabok-Rogatec)

| 6.26.2. | CS Kidričevo, etapa 2 de modernizare (SI) |
| --- | --- |

6.26.2.

CS Kidričevo, etapa 2 de modernizare (SI)

| 6.26.3. | Stații compresoare la sistemul de transport al gazelor din Croația |
| --- | --- |

6.26.3.

Stații compresoare la sistemul de transport al gazelor din Croația

| 6.26.4. | GCA 2014/04 Murfeld (AT) |
| --- | --- |

6.26.4.

GCA 2014/04 Murfeld (AT)

| 6.26.5. | Modernizarea interconexiunii Murfeld/Ceršak (AT-SI) |
| --- | --- |

6.26.5.

Modernizarea interconexiunii Murfeld/Ceršak (AT-SI)

| 6.26.6. | Actualizarea interconexiunii de la Rogatec |
| --- | --- |

6.26.6.

Actualizarea interconexiunii de la Rogatec

7.   Coridor prioritar denumit Coridorul sudic al gazelor (CSG)

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 7.1. | Grup pentru infrastructură de transport integrată, dedicată și scalabilă și echipament asociat pentru transportul a minimum 10 bcm/a unor noi surse de gaz din regiunea Mării Caspice, cu traversarea Azerbaidjanului, Georgiei și Turciei către piețele UE din Grecia și Italia, care include următoarele proiecte de interes comun:






  7.1.1. | Gazoductul către UE din Turkmenistan și Azerbaidjan, via Turcia și Georgia [cunoscut în prezent drept combinația dintre Gazoductul transcaspic (TCP), Extinderea gazoductului din sudul Caucazului (SCP-(F)X) și Gazoductul Trans Anatolia (TANAP)]. |

Nr.

Definiție

7.1.

Grup pentru infrastructură de transport integrată, dedicată și scalabilă și echipament asociat pentru transportul a minimum 10 bcm/a unor noi surse de gaz din regiunea Mării Caspice, cu traversarea Azerbaidjanului, Georgiei și Turciei către piețele UE din Grecia și Italia, care include următoarele proiecte de interes comun:

7.1.1.

Gazoductul către UE din Turkmenistan și Azerbaidjan, via Turcia și Georgia [cunoscut în prezent drept combinația dintre Gazoductul transcaspic (TCP), Extinderea gazoductului din sudul Caucazului (SCP-(F)X) și Gazoductul Trans Anatolia (TANAP)].

| 7.1.2. | Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.1.2.

Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL)

| 7.1.3. | Conducta de gaz Grecia-Italia via Albania și Marea Adriatică [cunoscută în prezent drept conducta transadriatică (TAP)] |
| --- | --- |

7.1.3.

Conducta de gaz Grecia-Italia via Albania și Marea Adriatică [cunoscută în prezent drept conducta transadriatică (TAP)]

| 7.1.4. | Gazoduct din Grecia în Italia (cunoscut în prezent drept Poseidon) |
| --- | --- |

7.1.4.

Gazoduct din Grecia în Italia (cunoscut în prezent drept Poseidon)

| 7.1.5. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

7.1.5.

Nu mai este considerat PIC

| 7.1.6. | Stații de contorizare și regularizare pentru racordarea sistemului grec de transport la TAP |
| --- | --- |

7.1.6.

Stații de contorizare și regularizare pentru racordarea sistemului grec de transport la TAP

| 7.1.7. | Conducta Komotini-Thesprotia (EL) |
| --- | --- |

7.1.7.

Conducta Komotini-Thesprotia (EL)

7.2.

Nu mai este considerat PIC

7.3.

| 7.3.1. | Conductă din largul Ciprului către Grecia continentală via Creta, cunoscută drept EastMed Pipeline |
| --- | --- |

7.3.1.

Conductă din largul Ciprului către Grecia continentală via Creta, cunoscută drept EastMed Pipeline

| 7.3.2. | Eliminarea blocajelor interne în Cipru pentru a pune capăt izolării și pentru a permite transportul gazului din zona est-mediteraneană |
| --- | --- |

7.3.2.

Eliminarea blocajelor interne în Cipru pentru a pune capăt izolării și pentru a permite transportul gazului din zona est-mediteraneană

7.4.

Grupul Interconexiuni cu Turcia, care include următoarele proiecte de interes comun:

| 7.4.1. | Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL) |
| --- | --- |

7.4.1.

Stația de comprimare a gazului de la Kipi (EL)

| 7.4.2. | Interconectorul dintre Turcia și Bulgaria (cunoscut drept ITB) |
| --- | --- |

7.4.2.

Interconectorul dintre Turcia și Bulgaria (cunoscut drept ITB)

8.   Coridorul prioritar Planul de interconectare a pieței energetice din zona baltică în sectorul gazului (BEMIP Gas)

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 8.1. | Proiectul diversificarea aprovizionării în zona de est a Mării Baltice, care include următoarele proiecte de interes comun:






  8.1.1. | Interconexiunea dintre Estonia și Finlanda (cunoscută drept Balticconnector); și |

Nr.

Definiție

8.1.

Proiectul diversificarea aprovizionării în zona de est a Mării Baltice, care include următoarele proiecte de interes comun:

8.1.1.

Interconexiunea dintre Estonia și Finlanda (cunoscută drept Balticconnector); și

| 8.1.2. | Unul dintre următoarele terminale GNL:






  8.1.2.1. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- | --- |

8.1.2.

Unul dintre următoarele terminale GNL:

8.1.2.1.

Nu mai este considerat PIC

| 8.1.2.2. | Paldiski GNL (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.2.

Paldiski GNL (EE)

| 8.1.2.3. | Tallinn GNL (EE) |
| --- | --- |

8.1.2.3.

Tallinn GNL (EE)

| 8.1.2.4. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

8.1.2.4.

Nu mai este considerat PIC

Consolidarea infrastructurii de transport în statele baltice și modernizarea stocării subterane a gazelor în Letonia:

| 8.2. | Proiectul Modernizarea infrastructurii în zona de est a Mării Baltice, care include următoarele proiecte de interes comun:






  8.2.1. | Consolidarea interconexiunii Letonia-Lituania |
| --- | --- | --- |

8.2.

Proiectul Modernizarea infrastructurii în zona de est a Mării Baltice, care include următoarele proiecte de interes comun:

8.2.1.

Consolidarea interconexiunii Letonia-Lituania

| 8.2.2. | Consolidarea interconexiunii Estonia-Letonia |
| --- | --- |

8.2.2.

Consolidarea interconexiunii Estonia-Letonia

| 8.2.3. | Nu mai este considerat PIC |
| --- | --- |

8.2.3.

Nu mai este considerat PIC

| 8.2.4. | Consolidarea depozitului subteran de la Inčukalns (LV) |
| --- | --- |

8.2.4.

Consolidarea depozitului subteran de la Inčukalns (LV)

8.3.

Interconexiunea Polonia-Danemarca (cunoscută în prezent drept Gazoductul baltic)

8.4.

Nu mai este considerat PIC

8.5.

Interconexiunea Polonia-Lituania (cunoscută în prezent drept GIPL)

8.6.

Terminalul GNL de la Göteborg, în Suedia

8.7.

Extinderea capacității terminalului GNL de la Swinoujscie, în Polonia

8.8.

Nu mai este considerat PIC

9.   Coridor prioritar Conexiuni în vederea aprovizionării cu petrol în Europa Centrală și de Est (OSC)

Îmbunătățirea securității aprovizionării cu petrol în regiunea Europei Centrale și de Est prin creșterea interoperabilității și folosirea unor rute de aprovizionare alternative adecvate:

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 9.1. | Conducta Adamowo-Brody: conductă care conectează stația JSC Uktransnafta de la Brody (Ucraina) și exploatația de la Adamowo (Polonia) |
| 9.2. | Conducta Bratislava-Schwechat: conductă care leagă Schwechat (Austria) și Bratislava (Republica Slovacă) |
| 9.3. | Conductele JANAF-Adria: reconstrucția, modernizarea, întreținerea și creșterea capacității conductelor existente JANAF și Adria care leagă portul maritim croat Omisalj de sudul Drujbei (Croația, Ungaria, Republica Slovacă) (Interconexiunea maghiaro-slovacă nu mai este considerată PIC) |
| 9.4. | Conducta Litvinov (Republica Cehă)-Spergau (Germania): proiectul de extindere a conductei de țiței «Drujba» către rafinăria TRM Spergau |
| 9.5. | Grupul Conducta pomerană (Polonia), care include următoarele proiecte de interes comun:






  9.5.1. | Construcția unui terminal petrolier la Gdańsk |

Nr.

Definiție

9.1.

Conducta Adamowo-Brody: conductă care conectează stația JSC Uktransnafta de la Brody (Ucraina) și exploatația de la Adamowo (Polonia)

9.2.

Conducta Bratislava-Schwechat: conductă care leagă Schwechat (Austria) și Bratislava (Republica Slovacă)

9.3.

Conductele JANAF-Adria: reconstrucția, modernizarea, întreținerea și creșterea capacității conductelor existente JANAF și Adria care leagă portul maritim croat Omisalj de sudul Drujbei (Croația, Ungaria, Republica Slovacă) (Interconexiunea maghiaro-slovacă nu mai este considerată PIC)

9.4.

Conducta Litvinov (Republica Cehă)-Spergau (Germania): proiectul de extindere a conductei de țiței «Drujba» către rafinăria TRM Spergau

9.5.

Grupul Conducta pomerană (Polonia), care include următoarele proiecte de interes comun:

9.5.1.

Construcția unui terminal petrolier la Gdańsk

| 9.5.2. | Extinderea conductei pomerane: bucle și linie secundară la conducta pomerană care leagă exploatația Plebanka (lângă Płock) de terminalul petrolier Gdańsk |
| --- | --- |

9.5.2.

Extinderea conductei pomerane: bucle și linie secundară la conducta pomerană care leagă exploatația Plebanka (lângă Płock) de terminalul petrolier Gdańsk

9.6.

TAL Plus: extinderea capacității conductei Tal dintre Trieste (Italia) și Ingolstadt (Germania)

10.   Domeniul tematic prioritar Implementarea rețelelor inteligente

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| 10.1. | Proiectul Green Zone din Atlanticul de Nord (Irlanda, Regatul Unit/Irlanda de Nord) vizează reducerea restricționării energiei eoliene prin implementarea infrastructurii de comunicații, consolidarea controlului rețelei și a interconectării și stabilirea protocoalelor (transfrontaliere) pentru gestionarea consumului. |
| 10.2. | Green-Me (Franța, Italia) vizează creșterea integrării RES prin implementarea sistemelor de automatizare, control și monitorizare la posturile de transformare HV și HV/MV, inclusiv a comunicării cu producătorii de energie din surse regenerabile și depozitarea în posturile primare, precum și un nou schimb de date care să permită o mai bună gestionare transfrontalieră a interconectării. |
| 10.3. | SINCRO.GRID (Slovenia/Croația) vizează soluționarea problemelor de tensiune, de control al frecvenței și de congestionare care să permită utilizarea sporită a surselor de energie regenerabile și deplasarea producției convenționale prin integrarea de noi elemente active în rețelele de transport și distribuție, în centrul de control transfrontalier virtual pe baza tehnologiilor avansate de gestionare a datelor, a optimizării sistemului comun și a previzionării, care implică doi OTS învecinați și cei doi OSD învecinați. |

Nr.

Definiție

10.1.

Proiectul Green Zone din Atlanticul de Nord (Irlanda, Regatul Unit/Irlanda de Nord) vizează reducerea restricționării energiei eoliene prin implementarea infrastructurii de comunicații, consolidarea controlului rețelei și a interconectării și stabilirea protocoalelor (transfrontaliere) pentru gestionarea consumului.

10.2.

Green-Me (Franța, Italia) vizează creșterea integrării RES prin implementarea sistemelor de automatizare, control și monitorizare la posturile de transformare HV și HV/MV, inclusiv a comunicării cu producătorii de energie din surse regenerabile și depozitarea în posturile primare, precum și un nou schimb de date care să permită o mai bună gestionare transfrontalieră a interconectării.

10.3.

SINCRO.GRID (Slovenia/Croația) vizează soluționarea problemelor de tensiune, de control al frecvenței și de congestionare care să permită utilizarea sporită a surselor de energie regenerabile și deplasarea producției convenționale prin integrarea de noi elemente active în rețelele de transport și distribuție, în centrul de control transfrontalier virtual pe baza tehnologiilor avansate de gestionare a datelor, a optimizării sistemului comun și a previzionării, care implică doi OTS învecinați și cei doi OSD învecinați.

11.   Domeniul tematic prioritar autostrăzile electricității

Lista PIC cu două etichete, autostrăzi ale electricității

| Nr. | Definiție |
| --- | --- |
| Coridorul prioritar al rețelei offshore din mările septentrionale («NSOG») |
| 1.1.1. | Interconexiunea dintre Zeebrugge (BE) și vecinătatea Richborough (UK) |
| 1.3.1. | Interconexiunea dintre Endrup (DK) și Niebüll (DE) |
| 1.3.2. | Linia internă dintre Brunsbűttel și Niebűll (DE) |
| 1.4.1. | Interconexiunea dintre Kassø (DK) și Audorf (DE) |
| 1.4.2. | Linia internă dintre Audorf și Hamburg/Nord (DE) |
| 1.4.3. | Linia internă dintre Hamburg/Nord și Dollern (DE) |
| 1.5. | Interconexiunea Danemarca-Țările de Jos, între Endrup (DK) și Eemshaven (NL) (cunoscută în prezent drept «COBRAcable») |
| 1.6. | Interconexiunea Franța-Irlanda, între La Martyre (FR) și Great Island sau Knockraha (IE) (cunoscută în prezent drept «interconectorul celtic») |
| 1.7.1. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Cotentin (FR) și vecinătatea Exeter (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul FAB) |
| 1.7.2. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Tourbe (FR) și Chilling (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul IFA2) |
| 1.7.3. | Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Coquelles (FR) și Folkestone (UK) (cunoscută în prezent drept proiectul ElecLink) |
| 1.8. | Interconexiunea Germania-Norvegia, între Wilster (DE) și Tonstad (NO) (cunoscut în prezent drept proiectul NordLink) |
| 1.10. | Interconexiunea Norvegia-Regatul Unit |
| 1.13. | Interconexiunea dintre Islanda și Regatul Unit (cunoscută în prezent drept proiectul Ice Link) |
| 1.14. | Interconexiunea dintre Revsing (DK) și Bicker Fen (UK) (cunoscută în prezent drept Viking Link) |
| Coridorul prioritar nord-sud de interconexiuni electrice în Europa de Vest (NSI West Electricity) |
| 2.2.1. | Interconexiunea dintre Lixhe (BE) și Oberzier (DE) |
| 2.5.1. | Interconexiunea dintre Grande Ile (FR) și Piossasco (IT) (în prezent cunoscut drept proiectul Savoia-Piemont) |
| 2.7. | Interconexiunea Franța-Spania, între Aquitania (FR) și Țara Bascilor (ES) (cunoscută în prezent drept proiectul Golful Biscaya) |
| 2.9. | Linia internă germană dintre Osterath și Philippsburg (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de vest |
| 2.10. | Linia internă germană dintre Brunsbüttel-Grοβgartach și Wilster-Grafenrheinfeld (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de nord și sud |
| 2.13. | Grupul de interconexiuni Irlanda-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:






  2.13.1. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Woodland (IE) și Turleenan (UK-Irlanda de Nord) |

Nr.

Definiție

Coridorul prioritar al rețelei offshore din mările septentrionale («NSOG»)

1.1.1.

Interconexiunea dintre Zeebrugge (BE) și vecinătatea Richborough (UK)

1.3.1.

Interconexiunea dintre Endrup (DK) și Niebüll (DE)

1.3.2.

Linia internă dintre Brunsbűttel și Niebűll (DE)

1.4.1.

Interconexiunea dintre Kassø (DK) și Audorf (DE)

1.4.2.

Linia internă dintre Audorf și Hamburg/Nord (DE)

1.4.3.

Linia internă dintre Hamburg/Nord și Dollern (DE)

1.5.

Interconexiunea Danemarca-Țările de Jos, între Endrup (DK) și Eemshaven (NL) (cunoscută în prezent drept «COBRAcable»)

1.6.

Interconexiunea Franța-Irlanda, între La Martyre (FR) și Great Island sau Knockraha (IE) (cunoscută în prezent drept «interconectorul celtic»)

1.7.1.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Cotentin (FR) și vecinătatea Exeter (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul FAB)

1.7.2.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Tourbe (FR) și Chilling (UK) (cunoscut în prezent drept proiectul IFA2)

1.7.3.

Interconexiunea Franța-Regatul Unit dintre Coquelles (FR) și Folkestone (UK) (cunoscută în prezent drept proiectul ElecLink)

1.8.

Interconexiunea Germania-Norvegia, între Wilster (DE) și Tonstad (NO) (cunoscut în prezent drept proiectul NordLink)

1.10.

Interconexiunea Norvegia-Regatul Unit

1.13.

Interconexiunea dintre Islanda și Regatul Unit (cunoscută în prezent drept proiectul Ice Link)

1.14.

Interconexiunea dintre Revsing (DK) și Bicker Fen (UK) (cunoscută în prezent drept Viking Link)

Coridorul prioritar nord-sud de interconexiuni electrice în Europa de Vest (NSI West Electricity)

2.2.1.

Interconexiunea dintre Lixhe (BE) și Oberzier (DE)

2.5.1.

Interconexiunea dintre Grande Ile (FR) și Piossasco (IT) (în prezent cunoscut drept proiectul Savoia-Piemont)

2.7.

Interconexiunea Franța-Spania, între Aquitania (FR) și Țara Bascilor (ES) (cunoscută în prezent drept proiectul Golful Biscaya)

2.9.

Linia internă germană dintre Osterath și Philippsburg (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de vest

2.10.

Linia internă germană dintre Brunsbüttel-Grοβgartach și Wilster-Grafenrheinfeld (DE) în vederea creșterii capacității la frontierele de nord și sud

2.13.

Grupul de interconexiuni Irlanda-Regatul Unit, care include unul sau mai multe din următoarele proiecte de interes comun:

2.13.1.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Woodland (IE) și Turleenan (UK-Irlanda de Nord)

| 2.13.2. | Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Srananagh (IE) și Turleenan (UK) |
| --- | --- |

2.13.2.

Interconexiunea Irlanda-Regatul Unit dintre Srananagh (IE) și Turleenan (UK)

Coridorul prioritar nord-sud de interconexiuni electrice din Europa Centrală, de Est și de Sud (NSI East Electricity)

3.10.1.

Interconexiunea dintre Hadera (IL) și Kofinou (CY)

3.10.2.

Interconexiunea dintre Kofinou (CY) și Korakia, Creta (EL)

3.10.3.

Interconexiunea dintre Korakia, Creta și regiunea Attica (EL)

3.12.

Linia internă în Germania între Wolmirstedt și Bavaria pentru a crește capacitatea de transport intern nord-sud

Planul de interconectare a pieței energiei din coridorul prioritar baltic (BEMIP Electricity)

4.1.

Danemarca-Germania, interconexiunea dintre Tolstrup Gaarde (DK) și Bentwisch (DE) prin intermediul parcurilor eoliene offshore Kriegers Flak (DK) și Baltic 1 și 2 (DE) (cunoscută drept soluția comună de acces la rețea Kriegers Flak)”

---

| 27.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 19/22

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/90 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2016

de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din oțel originare, printre altele, din Ucraina, în urma efectuării unei reexaminări intermediare parțiale în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Măsuri în vigoare

Măsuri în vigoare

| (1) | Măsurile antidumping în vigoare cu privire la importurile de anumite cabluri din oțel originare din Ucraina au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”) și extinse ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului (3) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”). |
| --- | --- |

(1)

Măsurile antidumping în vigoare cu privire la importurile de anumite cabluri din oțel originare din Ucraina au fost instituite inițial prin Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 al Consiliului (2) (denumit în continuare „regulamentul inițial”) și extinse ultima dată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului (3) (denumite în continuare „măsurile în vigoare”).

2

3

| (2) | Măsurile în vigoare la ora actuală constau într-o taxă vamală ad valorem de 51,8 %. |
| --- | --- |

(2)

Măsurile în vigoare la ora actuală constau într-o taxă vamală ad valorem de 51,8 %.

ad valorem

1.2.   Cererea de reexaminare

Cererea de reexaminare

| (3) | Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de societatea PJSC „PA”„Stalkanat-Silur”(denumită în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din Ucraina. |
| --- | --- |

(3)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. Cererea a fost depusă de societatea PJSC „PA”„Stalkanat-Silur”(denumită în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din Ucraina.

| (4) | Obiectul cererii s-a limitat la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(4)

Obiectul cererii s-a limitat la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

| (5) | În cererea sa, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora schimbările aduse actualei sale structuri, ca urmare a fuziunii, printre altele, a doi producători-exportatori neafiliați din Ucraina (dintre care doar unul a fost anchetat anterior în mod separat), sunt de natură durabilă. |
| --- | --- |

(5)

În cererea sa, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora schimbările aduse actualei sale structuri, ca urmare a fuziunii, printre altele, a doi producători-exportatori neafiliați din Ucraina (dintre care doar unul a fost anchetat anterior în mod separat), sunt de natură durabilă.

prima facie

| (6) | În plus, solicitantul a susținut că, ținând seama de prețurile pe care le-a practicat pe piața internă sau de valoarea normală construită [costurile de producție, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costurile VAG) și profitul], în locul valorii normale din țara analogă folosite anterior, marja de dumping a solicitantului este substanțial mai mică decât nivelul actual al măsurilor. |
| --- | --- |

(6)

În plus, solicitantul a susținut că, ținând seama de prețurile pe care le-a practicat pe piața internă sau de valoarea normală construită [costurile de producție, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costurile VAG) și profitul], în locul valorii normale din țara analogă folosite anterior, marja de dumping a solicitantului este substanțial mai mică decât nivelul actual al măsurilor.

| (7) | Prin urmare, solicitantul a susținut că menținerea măsurilor la nivelul existent nu mai este necesară pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil, astfel cum a fost stabilit anterior. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, solicitantul a susținut că menținerea măsurilor la nivelul existent nu mai este necesară pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil, astfel cum a fost stabilit anterior.

1.3.   Deschiderea unei reexaminări

Deschiderea unei reexaminări

| (8) | În urma informării statelor membre, Comisia a stabilit că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, și a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) la 18 noiembrie 2014, inițierea unei anchete, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare se limita la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(8)

În urma informării statelor membre, Comisia a stabilit că există suficiente elemente de probă care să justifice deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, și a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (4) la 18 noiembrie 2014, inițierea unei anchete, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, al cărei domeniu de aplicare se limita la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

4

1.4.   Produsul în cauză și produsul similar

Produsul în cauză și produsul similar

| (9) | Produsul vizat de actuala reexaminare este identic cu cel vizat de ancheta inițială și de ultima anchetă, care au condus la instituirea măsurilor în vigoare, și anume cablurile din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă de peste 3 mm, originare din Ucraina (denumite în continuare „produsul vizat”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(9)

Produsul vizat de actuala reexaminare este identic cu cel vizat de ancheta inițială și de ultima anchetă, care au condus la instituirea măsurilor în vigoare, și anume cablurile din oțel (inclusiv cablurile închise), altele decât cele din oțel inoxidabil, cu o secțiune transversală maximă de peste 3 mm, originare din Ucraina (denumite în continuare „produsul vizat”), încadrate în prezent la codurile NC ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 și ex 7312 10 98.

| (10) | Produsul fabricat și vândut în Ucraina, precum și în țări terțe, și cel exportat în Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări finale și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(10)

Produsul fabricat și vândut în Ucraina, precum și în țări terțe, și cel exportat în Uniune au aceleași caracteristici fizice și tehnice esențiale și aceleași utilizări finale și, prin urmare, sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (11) | Comisia a informat în mod oficial solicitantul, asociația cunoscută din industria Uniunii și autoritățile ucrainene cu privire la deschiderea reexaminării intermediare. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a fi audiate. |
| --- | --- |

(11)

Comisia a informat în mod oficial solicitantul, asociația cunoscută din industria Uniunii și autoritățile ucrainene cu privire la deschiderea reexaminării intermediare. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și exprima în scris punctele de vedere și de a fi audiate.

| (12) | Comisia a trimis un chestionar solicitantului, din partea căruia a primit un răspuns în termenul prevăzut. Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului. A avut loc o verificare în spațiile de lucru ale solicitantului din Odessa, Ucraina. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a trimis un chestionar solicitantului, din partea căruia a primit un răspuns în termenul prevăzut. Comisia a căutat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea existenței dumpingului. A avut loc o verificare în spațiile de lucru ale solicitantului din Odessa, Ucraina.

1.6.   Perioada anchetei de reexaminare

Perioada anchetei de reexaminare

| (13) | Ancheta de reexaminare a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2013 și 30 septembrie 2014. |
| --- | --- |

(13)

Ancheta de reexaminare a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2013 și 30 septembrie 2014.

2.   REZULTATELE ANCHETEI

REZULTATELE ANCHETEI

2.1.   Dumpingul

Dumpingul

2.1.1.   Valoarea normală

Valoarea normală

| (14) | Volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost limitat la doar două tranzacții comerciale, și, după cum s-a explicat în considerentul 26, aceste tranzacții nu au fost considerate reprezentative. După cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 26, prețul de export a fost, prin urmare, determinat pe baza vânzărilor la export ale solicitantului către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Volumul vânzărilor către piețele țărilor terțe a fost utilizat pentru a evalua reprezentativitatea vânzărilor pe piața internă pentru stabilirea valorii normale în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(14)

Volumul total de vânzări la export către Uniune în cursul perioadei anchetei de reexaminare a fost limitat la doar două tranzacții comerciale, și, după cum s-a explicat în considerentul 26, aceste tranzacții nu au fost considerate reprezentative. După cum s-a menționat, de asemenea, în considerentul 26, prețul de export a fost, prin urmare, determinat pe baza vânzărilor la export ale solicitantului către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Volumul vânzărilor către piețele țărilor terțe a fost utilizat pentru a evalua reprezentativitatea vânzărilor pe piața internă pentru stabilirea valorii normale în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (15) | Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar efectuate de solicitant către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către țări terțe. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a constatat că vânzările interne au fost reprezentative, deoarece volumul total al vânzărilor pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către țări terțe în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(15)

Pentru determinarea valorii normale, s-a stabilit mai întâi dacă volumul total al vânzărilor interne de produs similar efectuate de solicitant către clienți independenți este reprezentativ în comparație cu volumul său total de vânzări la export către țări terțe. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a constatat că vânzările interne au fost reprezentative, deoarece volumul total al vânzărilor pe piața internă a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către țări terțe în perioada anchetei de reexaminare.

| (16) | Pentru fiecare tip de produs vândut de solicitant pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către țări terțe, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs către clienți independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către țări terțe în aceeași perioadă. |
| --- | --- |

(16)

Pentru fiecare tip de produs vândut de solicitant pe piața sa internă și despre care s-a constatat că este direct comparabil cu tipul de produs vândut la export către țări terțe, s-a stabilit dacă vânzările interne erau suficient de reprezentative în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când, în cursul perioadei anchetei de reexaminare, volumul total al vânzărilor interne ale acestui tip de produs către clienți independenți a reprezentat cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor tipului de produs comparabil exportat către țări terțe în aceeași perioadă.

| (17) | S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(17)

S-a examinat, de asemenea, dacă vânzările interne ale fiecărui tip de produs ar putea fi considerate ca fiind realizate în cadrul operațiunilor comerciale normale, conform articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Examinarea s-a realizat prin stabilirea proporției de vânzări interne către clienți independenți care erau profitabile pentru fiecare tip de produs în cauză exportat către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (18) | Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile. |
| --- | --- |

(18)

Pentru tipurile de produs ale căror vânzări (ca volum) pe piața internă s-au realizat, în proporție de peste 80 %, la prețuri superioare costului și al căror preț de vânzare mediu ponderat a fost mai mare sau egal cu costul unitar de producție, valoarea normală, pentru fiecare tip de produs, a fost calculată ca fiind media ponderată a prețurilor interne reale ale tuturor vânzărilor din tipul de produs în cauză, indiferent dacă aceste vânzări au fost sau nu profitabile.

| (19) | În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip de produs era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(19)

În cazul în care volumul de vânzări profitabile ale unui tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip de produs era mai mic decât costul unitar de producție, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețului intern real, calculat ca preț mediu ponderat numai pentru vânzările interne profitabile ale acelui tip de produs realizate în cursul perioadei anchetei de reexaminare.

| (20) | În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de solicitant nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, aceasta a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

În cazul în care prețurile interne ale unui anumit tip de produs vândut de solicitant nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, aceasta a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (21) | În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale solicitantului. |
| --- | --- |

(21)

În momentul stabilirii valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, sumele corespunzătoare costurilor legate de vânzări, cheltuielilor generale și administrative, precum și profiturilor s-au bazat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, pe datele efective privind producția și vânzările de produs similar, în cursul unor operațiuni comerciale normale, ale solicitantului.

| (22) | După comunicarea constatărilor definitive, solicitantul a susținut că, pentru determinarea valorii normale, nu ar trebui să se țină cont de vânzările sale interne către întreprinderi de stat (ÎS). Solicitantul a susținut că prețurile facturate ÎS au fost în mod sistematic mai ridicate decât prețurile facturate altor clienți de pe piața internă, din cauza unui risc mai ridicat de neplată sau de plată întârziată semnificativ, care s-a reflectat, de asemenea, în politica internă de prețuri a societății în cauză. S-a susținut că prețurile mai mari nu erau, prin urmare, legate de caracteristicile produsului în cauză. În al doilea rând, solicitantul a afirmat că, la construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar trebui să fie utilizate doar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costurile VAG) suportate pentru vânzările de pe piața internă către distribuitori independenți, pentru a asigura comparabilitatea cu vânzările la export care au fost realizate exclusiv pentru același tip de clienți. |
| --- | --- |

(22)

După comunicarea constatărilor definitive, solicitantul a susținut că, pentru determinarea valorii normale, nu ar trebui să se țină cont de vânzările sale interne către întreprinderi de stat (ÎS). Solicitantul a susținut că prețurile facturate ÎS au fost în mod sistematic mai ridicate decât prețurile facturate altor clienți de pe piața internă, din cauza unui risc mai ridicat de neplată sau de plată întârziată semnificativ, care s-a reflectat, de asemenea, în politica internă de prețuri a societății în cauză. S-a susținut că prețurile mai mari nu erau, prin urmare, legate de caracteristicile produsului în cauză. În al doilea rând, solicitantul a afirmat că, la construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar trebui să fie utilizate doar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (costurile VAG) suportate pentru vânzările de pe piața internă către distribuitori independenți, pentru a asigura comparabilitatea cu vânzările la export care au fost realizate exclusiv pentru același tip de clienți.

| (23) | În ceea ce privește cererea solicitantului de a exclude vânzările interne către ÎS de la determinarea valorii normale, elementele de probă colectate în timpul anchetei au confirmat că prețurile de vânzare facturate ÎS, pe tip de produs, au fost, în medie, în mod constant mai ridicate decât cele facturate oricărui alt tip de client de pe piața internă. Această diferență de preț constantă a fost rezultatul combinației unei serii de factori specifici care afectează numai acest tip de client pe piața internă: (i) identificarea, de către solicitant, a vânzărilor către ÎS ca având un risc ridicat de neplată sau de plată întârziată semnificativ; (ii) faptul că această politică este aplicată efectiv, prin acordarea unor termene de plată mult mai lungi ÎS (incluzând posibilitatea de a prelungi termenul de plată, astfel cum este stipulat în contract); (iii) elemente de probă care atestă existența unor plăți întârziate; (iv) faptul că legislația din Ucraina scutește ÎS de onorarea creanțelor creditorilor în caz de faliment; (v) faptul că vânzările către ÎS sunt realizate prin intermediul unor proceduri de licitație complexe, în cadrul cărora prevederile contractului nu sunt negociabile și se utilizează un contract standard prestabilit; și, în cele din urmă, (vi) legislația nu permite ÎS să efectueze plăți în avans pentru achiziționarea de bunuri. Astfel, date fiind aceste circumstanțe specifice, argumentul solicitantului a fost acceptat. |
| --- | --- |

(23)

În ceea ce privește cererea solicitantului de a exclude vânzările interne către ÎS de la determinarea valorii normale, elementele de probă colectate în timpul anchetei au confirmat că prețurile de vânzare facturate ÎS, pe tip de produs, au fost, în medie, în mod constant mai ridicate decât cele facturate oricărui alt tip de client de pe piața internă. Această diferență de preț constantă a fost rezultatul combinației unei serii de factori specifici care afectează numai acest tip de client pe piața internă: (i) identificarea, de către solicitant, a vânzărilor către ÎS ca având un risc ridicat de neplată sau de plată întârziată semnificativ; (ii) faptul că această politică este aplicată efectiv, prin acordarea unor termene de plată mult mai lungi ÎS (incluzând posibilitatea de a prelungi termenul de plată, astfel cum este stipulat în contract); (iii) elemente de probă care atestă existența unor plăți întârziate; (iv) faptul că legislația din Ucraina scutește ÎS de onorarea creanțelor creditorilor în caz de faliment; (v) faptul că vânzările către ÎS sunt realizate prin intermediul unor proceduri de licitație complexe, în cadrul cărora prevederile contractului nu sunt negociabile și se utilizează un contract standard prestabilit; și, în cele din urmă, (vi) legislația nu permite ÎS să efectueze plăți în avans pentru achiziționarea de bunuri. Astfel, date fiind aceste circumstanțe specifice, argumentul solicitantului a fost acceptat.

| (24) | În ceea ce privește solicitarea de a utiliza numai costurile VAG suportate pentru vânzările către distribuitorii independenți atunci când se construiește valoarea normală, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG trebuie să se bazeze pe date reale referitoare la producția și vânzările de produs similar, în cursul operațiunilor comerciale normale ale solicitantului. În conformitate cu acest articol, au fost utilizate datele solicitantului referitoare la toate vânzările efectuate pe piața internă (cu excepția vânzărilor către ÎS). Având în vedere că prețurile de vânzare către utilizatorii finali de pe piața internă au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază [astfel cum se explică în considerentele (30) și (31) de mai jos], acestea au fost stabilite la un nivel comparabil cu cele aferente vânzărilor interne către distribuitori independenți. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă. |
| --- | --- |

(24)

În ceea ce privește solicitarea de a utiliza numai costurile VAG suportate pentru vânzările către distribuitorii independenți atunci când se construiește valoarea normală, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG trebuie să se bazeze pe date reale referitoare la producția și vânzările de produs similar, în cursul operațiunilor comerciale normale ale solicitantului. În conformitate cu acest articol, au fost utilizate datele solicitantului referitoare la toate vânzările efectuate pe piața internă (cu excepția vânzărilor către ÎS). Având în vedere că prețurile de vânzare către utilizatorii finali de pe piața internă au fost ajustate în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază [astfel cum se explică în considerentele (30) și (31) de mai jos], acestea au fost stabilite la un nivel comparabil cu cele aferente vânzărilor interne către distribuitori independenți. Prin urmare, această solicitare a fost respinsă.

| (25) | De asemenea, solicitantul a afirmat că, la construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar trebui utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %. S-a făcut referire la o anchetă anterioară referitoare la cabluri din oțel, în cadrul căreia această marjă de profit a fost considerată rezonabilă. Solicitantul a mai argumentat că, în caz contrar, nivelul profitului nu ar trebui să depășească nivelul profitului realizat pentru vânzările către distribuitori independenți, deoarece nivelul acestor vânzări este comparabil cu nivelul vânzărilor la export. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG precum și profitul trebuie să se bazeze pe date reale privind producția și vânzările de produs similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale ale solicitantului. Având în vedere că aceste date au fost disponibile, ele au fost, prin urmare, utilizate în conformitate cu acest articol. Prin urmare, solicitarea a fost respinsă. |
| --- | --- |

(25)

De asemenea, solicitantul a afirmat că, la construirea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, ar trebui utilizată o marjă de profit rezonabilă de 5 %. S-a făcut referire la o anchetă anterioară referitoare la cabluri din oțel, în cadrul căreia această marjă de profit a fost considerată rezonabilă. Solicitantul a mai argumentat că, în caz contrar, nivelul profitului nu ar trebui să depășească nivelul profitului realizat pentru vânzările către distribuitori independenți, deoarece nivelul acestor vânzări este comparabil cu nivelul vânzărilor la export. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG precum și profitul trebuie să se bazeze pe date reale privind producția și vânzările de produs similar, în cadrul operațiunilor comerciale normale ale solicitantului. Având în vedere că aceste date au fost disponibile, ele au fost, prin urmare, utilizate în conformitate cu acest articol. Prin urmare, solicitarea a fost respinsă.

2.1.2.   Prețul de export

Prețul de export

| (26) | Au existat doar două tranzacții comerciale care au implicat Uniunea în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Acestea nu au fost considerate reprezentative, deoarece volumul lor a fost limitat și din cauză că au vizat un singur client, iar produsele au avut specificații particulare. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, care permite calcularea prețului de export prin orice modalitate rezonabilă. În acest caz, vânzările de produs similar efectuate de solicitant către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare au fost utilizate ca bază pentru calculul prețului de export. Într-adevăr, vânzările către țări terțe au fost caracterizate de un volum semnificativ și un număr mare de clienți, iar ancheta nu a relevat nicio denaturare a prețurilor, nici existența altor factori pe piețele țărilor terțe care să sugereze că vânzările solicitantului către aceste piețe nu ar putea fi utilizate pentru stabilirea prețurilor de export. |
| --- | --- |

(26)

Au existat doar două tranzacții comerciale care au implicat Uniunea în cursul perioadei anchetei de reexaminare. Acestea nu au fost considerate reprezentative, deoarece volumul lor a fost limitat și din cauză că au vizat un singur client, iar produsele au avut specificații particulare. Prin urmare, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, care permite calcularea prețului de export prin orice modalitate rezonabilă. În acest caz, vânzările de produs similar efectuate de solicitant către țări terțe în cursul perioadei anchetei de reexaminare au fost utilizate ca bază pentru calculul prețului de export. Într-adevăr, vânzările către țări terțe au fost caracterizate de un volum semnificativ și un număr mare de clienți, iar ancheta nu a relevat nicio denaturare a prețurilor, nici existența altor factori pe piețele țărilor terțe care să sugereze că vânzările solicitantului către aceste piețe nu ar putea fi utilizate pentru stabilirea prețurilor de export.

2.1.3.   Comparație

Comparație

| (27) | Valoarea normală medie și prețul mediu de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în ceea ce privește costurile aferente transportului și creditelor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(27)

Valoarea normală medie și prețul mediu de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele în ceea ce privește costurile aferente transportului și creditelor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (28) | De asemenea, solicitantul a cerut o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferența de nivel de comercializare, subliniind faptul că vânzările sale pe piața internă către comercianți cu amănuntul și utilizatori finali, prin intermediul centrelor regionale de vânzare, nu au fost comparabile cu vânzările către distribuitori independenți. În plus, solicitantul a susținut că toate vânzările la export au fost făcute către distribuitori independenți și, prin urmare, sunt comparabile doar cu vânzările pe piața internă către distribuitori independenți. S-a susținut că media ponderată a diferenței de preț înregistrate între vânzările aferente celor două niveluri de comercializare pe piața internă poate constitui o bază pentru calculul ajustării în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

De asemenea, solicitantul a cerut o ajustare a valorii normale pentru a ține cont de diferența de nivel de comercializare, subliniind faptul că vânzările sale pe piața internă către comercianți cu amănuntul și utilizatori finali, prin intermediul centrelor regionale de vânzare, nu au fost comparabile cu vânzările către distribuitori independenți. În plus, solicitantul a susținut că toate vânzările la export au fost făcute către distribuitori independenți și, prin urmare, sunt comparabile doar cu vânzările pe piața internă către distribuitori independenți. S-a susținut că media ponderată a diferenței de preț înregistrate între vânzările aferente celor două niveluri de comercializare pe piața internă poate constitui o bază pentru calculul ajustării în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază.

| (29) | În urma comunicării constatărilor finale, solicitantul și-a menținut cererea de ajustare pentru a ține cont de diferențele de nivel de comercializare. În plus, acesta a afirmat că determinarea ajustării în temeiul nivelurilor de comercializare ar trebui să aibă loc pe o bază trimestrială, pentru a elimina impactul devalorizării monedei ucrainene în raport cu monedele străine asupra prețurilor materiilor prime, precum și impactul inflației ridicate în perioada anchetei de reexaminare. |
| --- | --- |

(29)

În urma comunicării constatărilor finale, solicitantul și-a menținut cererea de ajustare pentru a ține cont de diferențele de nivel de comercializare. În plus, acesta a afirmat că determinarea ajustării în temeiul nivelurilor de comercializare ar trebui să aibă loc pe o bază trimestrială, pentru a elimina impactul devalorizării monedei ucrainene în raport cu monedele străine asupra prețurilor materiilor prime, precum și impactul inflației ridicate în perioada anchetei de reexaminare.

| (30) | Ancheta a arătat că vânzările către comercianții cu amănuntul (prin intermediul centrelor regionale de vânzare) erau efectuate, într-adevăr, la un alt nivel de comercializare decât vânzările la export și că această diferență se reflecta în prețurile de vânzare. Prețurile de vânzare de pe piața internă facturate utilizatorilor finali prin intermediul centrelor regionale de vânzare au fost în mod constant mai ridicate, iar cantitățile au fost în mod constant mai mici decât cele aferente vânzărilor către distribuitorii independenți. În plus, utilizatorii finali au beneficiat de servicii suplimentare oferite de centrele regionale de vânzare. Prin urmare, a fost acordată o ajustare pentru diferențele de nivel de comercializare, în sensul articolului 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Ancheta a arătat că vânzările către comercianții cu amănuntul (prin intermediul centrelor regionale de vânzare) erau efectuate, într-adevăr, la un alt nivel de comercializare decât vânzările la export și că această diferență se reflecta în prețurile de vânzare. Prețurile de vânzare de pe piața internă facturate utilizatorilor finali prin intermediul centrelor regionale de vânzare au fost în mod constant mai ridicate, iar cantitățile au fost în mod constant mai mici decât cele aferente vânzărilor către distribuitorii independenți. În plus, utilizatorii finali au beneficiat de servicii suplimentare oferite de centrele regionale de vânzare. Prin urmare, a fost acordată o ajustare pentru diferențele de nivel de comercializare, în sensul articolului 2 alineatul (10) litera (d) punctul (i) din regulamentul de bază.

| (31) | Solicitantul și-a întemeiat calculul ajustării solicitate pe diferența de preț medie dintre cele două niveluri de comercializare, ponderată în funcție de vânzările către distribuitorii independenți. Cu toate acestea, vânzările către distribuitorii independenți nu ar trebui să aibă un impact asupra nivelului de ajustare. Prin urmare, Comisia a calculat ajustarea pe baza diferenței de preț medii ponderate per tonă și per tip de produs, limitându-se la volumul vânzărilor către utilizatorii finali. |
| --- | --- |

(31)

Solicitantul și-a întemeiat calculul ajustării solicitate pe diferența de preț medie dintre cele două niveluri de comercializare, ponderată în funcție de vânzările către distribuitorii independenți. Cu toate acestea, vânzările către distribuitorii independenți nu ar trebui să aibă un impact asupra nivelului de ajustare. Prin urmare, Comisia a calculat ajustarea pe baza diferenței de preț medii ponderate per tonă și per tip de produs, limitându-se la volumul vânzărilor către utilizatorii finali.

| (32) | În fine, ajustarea nu a fost calculată pe o bază trimestrială, astfel cum a propus solicitantul, deoarece s-a stabilit că aceasta nu ar neutraliza impactul denaturării menționate în considerentul (29). |
| --- | --- |

(32)

În fine, ajustarea nu a fost calculată pe o bază trimestrială, astfel cum a propus solicitantul, deoarece s-a stabilit că aceasta nu ar neutraliza impactul denaturării menționate în considerentul (29).

2.1.4.   Marja de dumping

Marja de dumping

| (33) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul mediu ponderat al exporturilor către țări terțe al tipului corespunzător de produs similar. Această comparație a dovedit existența unui dumping. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază, valoarea normală medie ponderată pe tip de produs a fost comparată cu prețul mediu ponderat al exporturilor către țări terțe al tipului corespunzător de produs similar. Această comparație a dovedit existența unui dumping.

| (34) | S-a constatat că marja de dumping a solicitantului, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, era de 10,5 %. |
| --- | --- |

(34)

S-a constatat că marja de dumping a solicitantului, exprimată ca procent al prețului net, franco-frontieră a Uniunii, era de 10,5 %.

2.2.   Caracterul durabil al modificării circumstanțelor

Caracterul durabil al modificării circumstanțelor

| (35) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul ar putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă. |
| --- | --- |

(35)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, Comisia a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul ar putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind de natură durabilă.

| (36) | Taxa antidumping aplicabilă în prezent a fost stabilită în cursul anchetei inițiale. În cursul perioadei respectivei anchete, Ucraina a fost considerată ca fiind o economie în tranziție și, prin urmare, valoarea normală a fost stabilită în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. În consecință, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite pe piața unei țări analoge care este o țară cu economie de piață, și anume Polonia. |
| --- | --- |

(36)

Taxa antidumping aplicabilă în prezent a fost stabilită în cursul anchetei inițiale. În cursul perioadei respectivei anchete, Ucraina a fost considerată ca fiind o economie în tranziție și, prin urmare, valoarea normală a fost stabilită în temeiul articolului 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. În consecință, valoarea normală a fost stabilită pe baza prețurilor plătite pe piața unei țări analoge care este o țară cu economie de piață, și anume Polonia.

| (37) | În 2005, Ucrainei i-a fost acordat statutul de economie de piață și, în consecință, articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază nu se mai aplică. Prin urmare, marja de dumping a solicitantului în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a bazat pe propriile sale date, verificate. |
| --- | --- |

(37)

În 2005, Ucrainei i-a fost acordat statutul de economie de piață și, în consecință, articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază nu se mai aplică. Prin urmare, marja de dumping a solicitantului în cursul perioadei anchetei de reexaminare s-a bazat pe propriile sale date, verificate.

| (38) | Elementele de probă obținute și verificate în timpul anchetei au confirmat schimbările aduse actualei structuri a societății, ca urmare a fuziunii dintre doi producători-exportatori neafiliați anterior și o terță entitate responsabilă pentru vânzări și marketing. Fuziunea a avut loc în 2010. Modificarea este considerată a fi de durată, deoarece sarcinile efectuate anterior de către entități separate au fost transferate efectiv către solicitant. Nu au fost găsite indicii privind posibile modificări viitoare. |
| --- | --- |

(38)

Elementele de probă obținute și verificate în timpul anchetei au confirmat schimbările aduse actualei structuri a societății, ca urmare a fuziunii dintre doi producători-exportatori neafiliați anterior și o terță entitate responsabilă pentru vânzări și marketing. Fuziunea a avut loc în 2010. Modificarea este considerată a fi de durată, deoarece sarcinile efectuate anterior de către entități separate au fost transferate efectiv către solicitant. Nu au fost găsite indicii privind posibile modificări viitoare.

| (39) | În lumina celor de mai sus, se consideră, prin urmare, că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările prezentei reexaminări. Prin urmare, se concluzionează că schimbările sunt considerate a fi de natură durabilă și că aplicarea măsurilor la nivelul lor actual nu mai este justificată. |
| --- | --- |

(39)

În lumina celor de mai sus, se consideră, prin urmare, că este improbabil ca circumstanțele care au condus la inițierea prezentei reexaminări să se modifice, în viitorul previzibil, într-un mod care să afecteze constatările prezentei reexaminări. Prin urmare, se concluzionează că schimbările sunt considerate a fi de natură durabilă și că aplicarea măsurilor la nivelul lor actual nu mai este justificată.

| (40) | După comunicarea constatărilor finale, Comitetul de legătură al producătorilor de cabluri din sârmă din Uniunea Europeană (Liaison Committee of EU Wire Rope Industries – EWRIS) a susținut că operațiunile militare în curs de desfășurare în regiunea Ucrainei, în care se află una dintre cele două unități de producție ale solicitantului, nu permit să se concluzioneze că modificarea menționată în considerentul 38 are un caracter durabil. În această privință, trebuie remarcat în primul rând faptul că concluzia privind caracterul durabil al modificării circumstanțelor în ceea ce privește dumpingul s-a bazat pe două elemente menționate în considerentele 37 și 38, dintre care EWRIS contestă doar unul. În al doilea rând, ancheta a stabilit că unitatea de producție a solicitantului din regiunea Donețk nu a funcționat începând din vara anului 2014, limitând astfel capacitatea de producție a solicitantului. O astfel de decizie a solicitantului, motivată de preocupările legate de securitate, nu contrazice concluzia potrivit căreia fuziunea dintre doi producători de cabluri din oțel a avut loc, în realitate, începând din 2010, și că aceasta constituie o modificare structurală a operațiunilor efectuate de cele două societăți, de natură durabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(40)

După comunicarea constatărilor finale, Comitetul de legătură al producătorilor de cabluri din sârmă din Uniunea Europeană (Liaison Committee of EU Wire Rope Industries – EWRIS) a susținut că operațiunile militare în curs de desfășurare în regiunea Ucrainei, în care se află una dintre cele două unități de producție ale solicitantului, nu permit să se concluzioneze că modificarea menționată în considerentul 38 are un caracter durabil. În această privință, trebuie remarcat în primul rând faptul că concluzia privind caracterul durabil al modificării circumstanțelor în ceea ce privește dumpingul s-a bazat pe două elemente menționate în considerentele 37 și 38, dintre care EWRIS contestă doar unul. În al doilea rând, ancheta a stabilit că unitatea de producție a solicitantului din regiunea Donețk nu a funcționat începând din vara anului 2014, limitând astfel capacitatea de producție a solicitantului. O astfel de decizie a solicitantului, motivată de preocupările legate de securitate, nu contrazice concluzia potrivit căreia fuziunea dintre doi producători de cabluri din oțel a avut loc, în realitate, începând din 2010, și că aceasta constituie o modificare structurală a operațiunilor efectuate de cele două societăți, de natură durabilă. Prin urmare, argumentul a fost respins.

Liaison Committee of EU Wire Rope Industries

3.   MĂSURI ANTIDUMPING

MĂSURI ANTIDUMPING

| (41) | Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză din Ucraina, prin introducerea unei taxe aplicabile societății PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” la nivelul de 10,5 %. |
| --- | --- |

(41)

Ținând cont de rezultatele prezentei anchete de reexaminare, se consideră oportună modificarea taxei antidumping aplicabile importurilor produsului în cauză din Ucraina, prin introducerea unei taxe aplicabile societății PJSC „PA”„Stalkanat-Silur” la nivelul de 10,5 %.

| (42) | Măsurile aplicabile la nivel național nu sunt afectate de această concluzie. |
| --- | --- |

(42)

Măsurile aplicabile la nivel național nu sunt afectate de această concluzie.

4.   COMUNICAREA CONCLUZIILOR

COMUNICAREA CONCLUZIILOR

| (43) | Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și considerații care au condus la concluziile de mai sus și au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Observațiile lor au fost luate în considerare, după caz. Având în vedere că aceste observații au condus la schimbări substanțiale în ceea ce privește concluziile Comisiei privind marja de dumping, o a doua comunicare către părțile interesate a avut loc la 8 decembrie 2015. Observațiile prezentate în urma celei de a doua comunicări au fost luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(43)

Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și considerații care au condus la concluziile de mai sus și au avut posibilitatea de a-și prezenta observațiile. Observațiile lor au fost luate în considerare, după caz. Având în vedere că aceste observații au condus la schimbări substanțiale în ceea ce privește concluziile Comisiei privind marja de dumping, o a doua comunicare către părțile interesate a avut loc la 8 decembrie 2015. Observațiile prezentate în urma celei de a doua comunicări au fost luate în considerare, după caz.

| (44) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009, |
| --- | --- |

(44)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 15 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

La articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile prețului CIF net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și originar din Ucraina este stabilit după cum urmează:

| Societatea | Taxa antidumping (%) | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| PJSC «PA»«Stalkanat-Silur» | 10,5 | C052 |
| Toate celelalte societăți | 51,8 | C999 |

Societatea

Taxa antidumping (%)

Cod adițional TARIC

PJSC «PA»«Stalkanat-Silur»

10,5

C052

Toate celelalte societăți

51,8

C999

Aplicarea nivelului individual al taxei specificat pentru societatea menționată în tabelul de mai sus este condiționată de prezentarea, către autoritățile vamale ale statelor membre, a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să apară o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite factura, identificat prin nume și funcție, redactată astfel: «Subsemnatul, certific prin prezenta că (volumul) de cabluri din oțel vândute la export în Uniunea Europeană și cuprinse în prezenta factură au fost fabricate de (numele și adresa societății) (codul adițional TARIC) în Ucraina. Declar că informațiile furnizate în această factură sunt complete și corecte.» În cazul în care nu este prezentată o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă pentru «toate celelalte societăți».”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Președintele

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1796/1999 al Consiliului din 12 august 1999 privind instituirea unui drept antidumping definitiv și perceperea cu titlu definitiv a dreptului provizoriu instituit la importurile de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză, Ungaria, India, Mexic, Polonia, Africa de Sud și Ucraina și închiderea procedurii antidumping referitoare la importurile originare din Republica Coreea (JO L 217, 17.8.1999, p. 1).

2

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 102/2012 al Consiliului din 27 ianuarie 2012 de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de cabluri din oțel originare din Republica Populară Chineză și Ucraina, extinsă la importurile de cabluri din oțel expediate din Maroc, Moldova și Republica Coreea, indiferent dacă sunt sau nu declarate ca fiind originare din aceste țări, în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 și de încheiere a procedurii de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor privind importurile de cabluri din oțel originare din Africa de Sud, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 (JO L 36, 9.2.2012, p. 1).

3

(4)  Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping care se aplică importurilor de cabluri din oțel originare din Ucraina (JO C 410, 18.11.2014, p. 15).

4

---

| 27.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 19/28 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 19/28

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/91 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2016

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2368/2002 al Consiliului de punere în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley privind comerțul internațional cu diamante brute

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2368/2002 al Consiliului din 20 decembrie 2002 de punere în aplicare a sistemului de certificare pentru Procesul Kimberley privind comerțul internațional cu diamante brute (1), în special articolul 19,

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, Comisia actualizează în anexa III o listă cu autoritățile comunitare. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, Comisia actualizează în anexa III o listă cu autoritățile comunitare.

| (2) | Bulgaria a trimis Comisiei o scrisoare prin care o informează cu privire la intenția sa de a înceta să mențină o autoritate a Uniunii în Bulgaria în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2368/2002. |
| --- | --- |

(2)

Bulgaria a trimis Comisiei o scrisoare prin care o informează cu privire la intenția sa de a înceta să mențină o autoritate a Uniunii în Bulgaria în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 2368/2002.

| (3) | Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 2368/2002 ar trebui să fie modificată în mod corespunzător. |
| --- | --- |

(3)

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 2368/2002 ar trebui să fie modificată în mod corespunzător.

| (4) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, |
| --- | --- |

(4)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului menționat la articolul 22 din Regulamentul (CE) nr. 2368/2002,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Anexa III la Regulamentul (CE) nr. 2368/2002 se înlocuiește cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2016.

Pentru Comisie

Federica MOGHERINI

Vicepreședinte

---

(1)  
  JO L 358, 31.12.2002, p. 28.

1

---

ANEXĂ

„ANEXA III

Lista autorităților competente ale statelor membre și a sarcinilor lor prevăzute la articolele 2 și 19

BELGIA

| Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie, |
| --- |
| PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence, |
| Italiëlei 124, bus 71 |
| B-2000 Antwerpen |
| Tel. +32 32069470 |
| Fax +32 32069490 |
| E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be |

Federale Overheidsdienst Economie, KMO, Middenstand en Energie, Dienst Vergunningen/Service Public Fédéral Economie,

PME, Classes moyennes et Energie, Service Licence,

Italiëlei 124, bus 71

B-2000 Antwerpen

Tel. +32 32069470

Fax +32 32069490

E-mail: kpcs-belgiumdiamonds@economie.fgov.be

În Belgia, controalele importurilor și ale exporturilor de diamante brute, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, precum și formalitățile vamale pentru acestea nu vor fi efectuate decât la:

| The Diamond Office |
| --- |
| Hovenierstraat 22 |
| B-2018 Antwerpen |

The Diamond Office

Hovenierstraat 22

B-2018 Antwerpen

REPUBLICA CEHĂ

În Republica Cehă, controalele importurilor și ale exporturilor de diamante brute, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, precum și formalitățile vamale pentru acestea nu vor fi efectuate decât la:

| Generální ředitelství cel |
| --- |
| Budějovická 7 |
| 140 96 Praha 4 |
| Česká Republika |
| Tel. +420 261333841, +420 261333859, tel. mobil +420 737213793 |
| Fax +420 261333870 |
| E-mail: diamond@cs.mfcr.cz |

Generální ředitelství cel

Budějovická 7

140 96 Praha 4

Česká Republika

Tel. +420 261333841, +420 261333859, tel. mobil +420 737213793

Fax +420 261333870

E-mail: diamond@cs.mfcr.cz

Serviciu permanent în cadrul unui birou vamal desemnat – Praha Ruzyně

Tel. +420 2220113788

sau tel. +420 2220119678

GERMANIA

În Germania, controalele importurilor și ale exporturilor de diamante brute, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, inclusiv eliberarea certificatelor comunitare pentru acestea, nu vor fi efectuate decât de următoarea autoritate:

| Hauptzollamt Koblenz |
| --- |
| Zollamt Idar-Oberstein |
| Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten |
| Hauptstraße 197 |
| D-55743 Idar-Oberstein |
| Tel. +49 67815627-0 |
| Fax +49 67815627-19 |
| E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de |

Hauptzollamt Koblenz

Zollamt Idar-Oberstein

Zertifizierungsstelle für Rohdiamanten

Hauptstraße 197

D-55743 Idar-Oberstein

Tel. +49 67815627-0

Fax +49 67815627-19

E-mail: poststelle@zabir.bfinv.de

În sensul articolului 5 alineatul (3), al articolelor 6, 9, 10, al articolului 14 alineatul (3) și al articolelor 15 și 17 din prezentul regulament, în ceea ce privește în special obligația de a raporta Comisiei, următoarea autoritate acționează în calitate de autoritate competentă în Germania:

| Bundesfinanzdirektion Südost |
| --- |
| Krelingstraβe 50 |
| 90408 Nürnberg |
| Tel. +49 9113763754 |
| Fax +49 9113762273 |
| E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de |

Bundesfinanzdirektion Südost

Krelingstraβe 50

90408 Nürnberg

Tel. +49 9113763754

Fax +49 9113762273

E-mail: diamond.cert@bfdso.bfinv.de

PORTUGALIA

| Autoridade Tributária e Aduaneira |
| --- |
| Direção de Serviços de Regulaçăo Aduaneira |
| R. da Alfândega 5 |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel. +351 218813888/9 |
| Fax: +351 218813941 |
| E-mail: dsra@at.gov.pt |

Autoridade Tributária e Aduaneira

Direção de Serviços de Regulaçăo Aduaneira

R. da Alfândega 5

1149-006 Lisboa

Tel. +351 218813888/9

Fax: +351 218813941

E-mail: dsra@at.gov.pt

În Portugalia, controalele importurilor și ale exporturilor de diamante brute, impuse prin Regulamentul (CE) nr. 2368/2002, precum și formalitățile vamale pentru acestea nu vor fi efectuate decât la:

| Alfândega do Aeroporto de Lisboa |
| --- |
| Aeroporto de Lisboa, |
| Terminal de Carga, Edifício 134 |
| 1750-364 Lisboa |
| Tel. +351 210030080 |
| Fax: +351 210037777 |
| E-mail address: aalisboa-kimberley@at.gov.pt |

Alfândega do Aeroporto de Lisboa

Aeroporto de Lisboa,

Terminal de Carga, Edifício 134

1750-364 Lisboa

Tel. +351 210030080

Fax: +351 210037777

E-mail address: aalisboa-kimberley@at.gov.pt

ROMÂNIA

| Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor |
| --- |
| Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România |
| Cod poștal 011865 |
| Tel. +40 213184635/3129890/3121275 |
| Fax +40 213184635/3143462 |
| www.anpc.ro |

Autoritatea Națională pentru Protecția Consumatorilor

Bd. Aviatorilor Nr. 72, sectorul 1 București, România

Cod poștal 011865

Tel. +40 213184635/3129890/3121275

Fax +40 213184635/3143462

www.anpc.ro

REGATUL UNIT

| Government Diamond Office |
| --- |
| Conflict Department |
| Room WH1.214 |
| Foreign and Commonwealth Office |
| King Charles Street |
| London |
| SW1A 2AH |
| Tel. +44 2070086903/5797 |
| Fax +44 2070083905” |

Government Diamond Office

Conflict Department

Room WH1.214

Foreign and Commonwealth Office

King Charles Street

London

SW1A 2AH

Tel. +44 2070086903/5797

Fax +44 2070083905”

---

| 27.1.2016 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 19/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.1.2016

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 19/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/92 AL COMISIEI

din 26 ianuarie 2016

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 26 ianuarie 2016.

Pentru Comisie,

pentru președinte

Jerzy PLEWA

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  
  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 80,0 |
| TN | 158,2 |
| TR | 99,6 |
| ZZ | 143,5 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 156,8 |
| ZZ | 121,8 |
| 0709 93 10 | MA | 45,9 |
| TR | 147,0 |
| ZZ | 96,5 |
| 0805 10 20 | EG | 47,4 |
| MA | 62,6 |
| TN | 61,0 |
| TR | 64,3 |
| ZZ | 58,8 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 77,4 |
| ZZ | 112,5 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 116,8 |
| JM | 154,6 |
| MA | 53,1 |
| TR | 104,1 |
| ZZ | 107,2 |
| 0805 50 10 | TR | 97,9 |
| ZZ | 97,9 |
| 0808 10 80 | CL | 87,5 |
| US | 122,2 |
| ZZ | 104,9 |
| 0808 30 90 | CN | 53,7 |
| TR | 82,0 |
| ZZ | 67,9 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

236,2

MA

80,0

TN

158,2

TR

99,6

ZZ

143,5

0707 00 05

MA

86,8

TR

156,8

ZZ

121,8

0709 93 10

MA

45,9

TR

147,0

ZZ

96,5

0805 10 20

EG

47,4

MA

62,6

TN

61,0

TR

64,3

ZZ

58,8

0805 20 10

IL

147,6

MA

77,4

ZZ

112,5

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

116,8

JM

154,6

MA

53,1

TR

104,1

ZZ

107,2

0805 50 10

TR

97,9

ZZ

97,9

0808 10 80

CL

87,5

US

122,2

ZZ

104,9

0808 30 90

CN

53,7

TR

82,0

ZZ

67,9

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---