# Euroopa Liidu L 23/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 23 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik29. jaanuar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 23

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik29. jaanuar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/111, 28. jaanuar 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/112, 27. jaanuar 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/113, 28. jaanuar 2016, ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes | 16 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2016/114, 28. jaanuar 2016, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta tervishoidu ja laste tervist käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2017. aasta loetelu osas (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/115, 28. jaanuar 2016, millega tühistatakse ühe eksportiva tootja hinnakohustuse heakskiit, mis anti vastavalt rakendusotsusele 2013/707/EL, millega kinnitatakse pakutud hinnakohustus, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega, lõplike meetmete kohaldamise ajaks | 47 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/116, 28. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 57 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/117, 28. jaanuar 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames | 59 |
| | | OTSUSED |
| | * | Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/118, 20. jaanuar 2016, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2240 (2015) rakendamist EUNAVFOR MED SOPHIA poolt (EUNAVFOR MED SOPHIA/1/2016) | 63 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/119, 28. jaanuar 2016, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias | 65 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/120, 28. jaanuar 2016, XBRL 2.1 vormingu väljavalimise kohta riigihangetes viitamiseks (
  1
  ) | 77 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | ELi ja Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2016, 3. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121] | 79 |
| | * | Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 16. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122] | 82 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2016/111, 28. jaanuar 2016, millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/112, 27. jaanuar 2016, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

14

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/113, 28. jaanuar 2016, ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes

16

*

Komisjoni määrus (EL) 2016/114, 28. jaanuar 2016, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta tervishoidu ja laste tervist käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2017. aasta loetelu osas (
  1
  )

1

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/115, 28. jaanuar 2016, millega tühistatakse ühe eksportiva tootja hinnakohustuse heakskiit, mis anti vastavalt rakendusotsusele 2013/707/EL, millega kinnitatakse pakutud hinnakohustus, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega, lõplike meetmete kohaldamise ajaks

47

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/116, 28. jaanuar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

57

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/117, 28. jaanuar 2016, milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

59

OTSUSED

*

Poliitika- ja julgeolekukomitee otsus (ÜVJP) 2016/118, 20. jaanuar 2016, mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2240 (2015) rakendamist EUNAVFOR MED SOPHIA poolt (EUNAVFOR MED SOPHIA/1/2016)

63

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2016/119, 28. jaanuar 2016, millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias

65

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/120, 28. jaanuar 2016, XBRL 2.1 vormingu väljavalimise kohta riigihangetes viitamiseks (
  1
  )

1

77

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

*

ELi ja Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2016, 3. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]

79

*

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 16. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/1

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/111,

28. jaanuar 2016,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 4. veebruari 2011. aasta määrust (EL) nr 101/2011, mis käsitleb teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravaid meetmeid seoses olukorraga Tuneesias, (1) eriti selle artiklit 12,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 4. veebruaril 2011 vastu määruse (EL) nr 101/2011. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 4. veebruaril 2011 vastu määruse (EL) nr 101/2011.

| (2) | Lähtudes määruse (EL) nr 101/2011 I lisas esitatud loetelu läbivaatamisest, tuleks muuta kandeid 48 isiku kohta. |
| --- | --- |

(2)

Lähtudes määruse (EL) nr 101/2011 I lisas esitatud loetelu läbivaatamisest, tuleks muuta kandeid 48 isiku kohta.

| (3) | Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 101/2011 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  ELT L 31, 5.2.2011, lk 1.

1

---

LISA

ARTIKLIS 2 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOETELU

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneesia endine president, sündinud 3. septembril 1936 Hamman-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, abielus Leïla TRABELSIGA, kasutab isikutunnistust nr 00354671. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses avaliku sektori vahendite omastamisega avaliku võimu kandja poolt; ametiseisundi kuritarvitamisega avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses süüteoga, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 24. oktoobril 1956 Tunises, Saida DHERIFI tütar, abielus Zine El Abidine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 00683530. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 4. märtsil 1944 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Yamina SOUIEIGA, tegevdirektor, elukoht 11 rue de France, Radès Ben Arous, kasutab isikutunnistust nr 05000799. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 7. jaanuaril 1980 Șabhās Liibüas, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, abielus Inès LEJRIGA, elukoht Résidence de l'Etoile du Nord, suite B 7. korrusel, korter nr 25, Centre urbain du nord, Cité El Khadra, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04524472. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine Banque Nationale Agricole'i tegevjuht) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tuneeslane, sündinud 2. detsembril 1981 Tunises, Naïma BOUTIBA poeg, abielus Nesrine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 04682068. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega Tuneesia avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja, endise presidendi Ben Ali, õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 16. jaanuaril 1987 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, abielus Fahd Mohamed Sakher MATERIGA, kasutab isikutunnistust nr 00299177. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 17. juulil 1992 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, elukoht presidendipalees, kasutab isikutunnistust nr 09006300. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 5. novembril 1962 Tunises, Saida DHERIFI poeg, tegevdirektor, elukoht 32 rue Hédi Karray, El Menzah, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00777029. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 24. juunil 1948 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Nadia MAKNIGA, põllumajandusettevõtte juhi esindaja, elukoht 20 rue El Achfat, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00104253. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 19. veebruaril 1953 Radèsis, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed MAHJOUBIGA, tegevdirektor, elukoht 21 rue d'Aristote, Carthage Salammbô, kasutab isikutunnistust nr 00403106. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 26. augustil 1974 Tunises, Najia JERIDI poeg, ettevõtja, elukoht 124 avenue Habib Bourguiba, Carthage presidence, kasutab isikutunnistust nr 05417770. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 26. aprillil 1950 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Souad BEN JEMIAGA, tegevdirektor, elukoht 3 rue de la Colombe, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00178522. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 25. septembril 1955 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Hela BELHAJIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 20 rue Ibn Chabat, Salammbô, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05150331. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 27. detsembril 1958, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed Montassar MEHERZIGA, müügidirektor, elukoht 4 rue Taoufik EI Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00166569. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tuneeslane, sündinud 5. mail 1959 La Marsas, Fatma SFARI poeg, abielus Samira TRABELSIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 4 rue Taoufik El Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00046988. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 1. veebruaril 1960, Saida DHERIFI tütar, abielus Habib ZAKIRIGA, elukoht 4 rue de la Mouette, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00235016. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tuneeslane, sündinud 5. märtsil 1957, Saida BEN ABDALLAHI poeg, abielus Nefissa TRABELSIGA, kinnisvaraarendaja, elukoht 4 rue Ennawras, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00547946. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 3. juulil 1973 Tunises, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, kinnisvaraarendaja, elukoht korterelamu Amine El Bouhaira, rue du Lac Turkana, Les Berges du Lac, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05411511. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tuneeslane, sündinud 25. juunil 1975 Tunises, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI õde) tütar, tegevdirektor, abielus Mourad MEHDOUIGA, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05417907. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tuneeslane, sündinud 3. mail 1962 Tunises, Neila BARTAJI poeg, abielus Lilia NACEFIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05189459. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1976, Najia JERIDI poeg, ettevõtte tegevjuht, elukoht lotissement Erriadh. 2, Gammarth, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05412560. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 4. detsembril 1971, Yamina SOUIEI tütar, tegevdirektor, elukoht 2 rue El Farrouj, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 05418095. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 20. detsembril 1965, Radhia MATHLOUTHI poeg, abielus Linda CHERNIGA, Tunisairi bürooametnik, elukoht 12 rue Taieb Mhiri, Le Kram, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00300638. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tuneeslane, sündinud 29. jaanuaril 1988, Kaouther Feriel HAMZA poeg, ettevõtte Stafiem – Peugeot tegevjuht, elukoht 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1959, Leïla CHAIBI poeg, abielus Dorsaf BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht rue du Jardin, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00400688. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 5. juulil 1965 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Slim CHIBOUBIGA, elukoht 5 rue El Montazah, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00589759. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 21. augustil 1971 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Marouene MABROUKIGA, välisministeeriumi nõunik, kasutab isikutunnistust nr 05409131. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tuneeslane, sündinud 11. märtsil 1972 Tunises, Jaouida El BEJI poeg, abielus Sirine BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 8 rue du Commandant Béjaoui, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04766495. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1963 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA, arst, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00589758. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tuneeslane, sündinud 13. augustil 1960 Tunises, Maherzia GUEDIRA poeg, abielus Ghazoua BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00642271. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 22. novembril 1949 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, fotoajakirjanik Saksamaal, elukoht 11 rue Sidi el Gharbi, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02951793. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 13. märtsil 1947 Hammam-Sousse'is, abielus Zohra BEN AMMARIGA, tegevdirektor, elukoht El Moez, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02800443. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 16. mail 1952 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Fathi REFATIGA, Tunisairi esindaja, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02914657. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1956 Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Sadok Habib MHIRIGA, ettevõtte juht, elukoht avenue de l'Imam Muslim, Khezama ouest-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02804872. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 28. oktoobril 1938, Selma HASSENI poeg, pensionär, Selma MANSOURI lesk, elukoht 255 cité El Bassatine, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 02810614. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 21. oktoobril 1969 Tunises, Selma MANSOURI poeg, abielus Monia CHEDLIGA, tegevdirektor, elukoht avenue Hédi Nouira, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04180053. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 29. aprillil 1974 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, ettevõtte juht, elukoht 83 Cap Marina, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04186963. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 12. oktoobril 1972 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, kaubanduslik ekspordi- ja imporditegevus, avenue Mohamed Salah Sayadi, Skanes, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04192479. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1980 Monastiris, Selma MANSOURI tütar, abielus Zied JAZIRIGA, ettevõtte sekretär, elukoht rue Abu Dhar El Ghafari, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 06810509. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 8. oktoobril 1978 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, ettevõtte direktor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590835. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 9. augustil 1977 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, tegevdirektor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590836. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 30. augustil 1982 Monastiris, Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA, elukoht rue Ibn Maja, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 08434380. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1970 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, osakonnajuhataja Tunisairis, elukoht Résidence les Jardins, krt 8C Block b, El Menzah 8, l'Ariana, kasutab isikutunnistust nr 05514395. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 22. oktoobril 1967 Hammam-Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, transpordiministeeriumi erinõunik, elukoht 4 avenue Tahar SFAR, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05504161. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 3. jaanuaril 1973 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, abielus Lamia JEGHAMIGA, tegevdirektor, elukoht 13 lotissement Ennakhil, Kantaoui, Hammam- Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05539378. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 27. oktoobril 1966 Pariisis, Paulette HAZATI poeg, ettevõtte direktor, elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05515496 (topeltkodakondsus). | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneesia ja Prantsusmaa kodanik; sündinud 6. aprillil 1971 (või 16. aprillil vastavalt tema Tuneesia isikutunnistusele) Le Petit Quevillys (76); Tijani BEN ALI (sündinud 9. veebruaril 1932) ja Paulette HAZETI (või HAZATI) (sündinud 23. veebruaril 1936) poeg; abielus Amel SAIEDIGA (või SAIDIGA); tegevdirektor; vastavalt Tuneesia isikutunnistusele nr 00297112 on elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse; vastavalt Prantsusmaa isikutunnistusele nr 111277501841 on elukoht 14 esplanade des Guinandiers, Bailly Romainvilliers (77). | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 28. augustil 1974 Tunises, Leila DEROUICHE'I poeg, müügidirektor, elukoht 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04622472. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneesia endine president, sündinud 3. septembril 1936 Hamman-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, abielus Leïla TRABELSIGA, kasutab isikutunnistust nr 00354671.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses avaliku sektori vahendite omastamisega avaliku võimu kandja poolt; ametiseisundi kuritarvitamisega avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses süüteoga, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 24. oktoobril 1956 Tunises, Saida DHERIFI tütar, abielus Zine El Abidine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 00683530.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 4. märtsil 1944 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Yamina SOUIEIGA, tegevdirektor, elukoht 11 rue de France, Radès Ben Arous, kasutab isikutunnistust nr 05000799.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 7. jaanuaril 1980 Șabhās Liibüas, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, abielus Inès LEJRIGA, elukoht Résidence de l'Etoile du Nord, suite B 7. korrusel, korter nr 25, Centre urbain du nord, Cité El Khadra, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04524472.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine Banque Nationale Agricole'i tegevjuht) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tuneeslane, sündinud 2. detsembril 1981 Tunises, Naïma BOUTIBA poeg, abielus Nesrine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 04682068.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega Tuneesia avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja, endise presidendi Ben Ali, õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 16. jaanuaril 1987 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, abielus Fahd Mohamed Sakher MATERIGA, kasutab isikutunnistust nr 00299177.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 17. juulil 1992 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, elukoht presidendipalees, kasutab isikutunnistust nr 09006300.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 5. novembril 1962 Tunises, Saida DHERIFI poeg, tegevdirektor, elukoht 32 rue Hédi Karray, El Menzah, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00777029.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 24. juunil 1948 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Nadia MAKNIGA, põllumajandusettevõtte juhi esindaja, elukoht 20 rue El Achfat, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00104253.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 19. veebruaril 1953 Radèsis, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed MAHJOUBIGA, tegevdirektor, elukoht 21 rue d'Aristote, Carthage Salammbô, kasutab isikutunnistust nr 00403106.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 26. augustil 1974 Tunises, Najia JERIDI poeg, ettevõtja, elukoht 124 avenue Habib Bourguiba, Carthage presidence, kasutab isikutunnistust nr 05417770.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 26. aprillil 1950 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Souad BEN JEMIAGA, tegevdirektor, elukoht 3 rue de la Colombe, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00178522.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 25. septembril 1955 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Hela BELHAJIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 20 rue Ibn Chabat, Salammbô, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05150331.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 27. detsembril 1958, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed Montassar MEHERZIGA, müügidirektor, elukoht 4 rue Taoufik EI Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00166569.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tuneeslane, sündinud 5. mail 1959 La Marsas, Fatma SFARI poeg, abielus Samira TRABELSIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 4 rue Taoufik El Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00046988.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 1. veebruaril 1960, Saida DHERIFI tütar, abielus Habib ZAKIRIGA, elukoht 4 rue de la Mouette, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00235016.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tuneeslane, sündinud 5. märtsil 1957, Saida BEN ABDALLAHI poeg, abielus Nefissa TRABELSIGA, kinnisvaraarendaja, elukoht 4 rue Ennawras, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00547946.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 3. juulil 1973 Tunises, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, kinnisvaraarendaja, elukoht korterelamu Amine El Bouhaira, rue du Lac Turkana, Les Berges du Lac, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05411511.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tuneeslane, sündinud 25. juunil 1975 Tunises, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI õde) tütar, tegevdirektor, abielus Mourad MEHDOUIGA, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05417907.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tuneeslane, sündinud 3. mail 1962 Tunises, Neila BARTAJI poeg, abielus Lilia NACEFIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05189459.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1976, Najia JERIDI poeg, ettevõtte tegevjuht, elukoht lotissement Erriadh. 2, Gammarth, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05412560.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 4. detsembril 1971, Yamina SOUIEI tütar, tegevdirektor, elukoht 2 rue El Farrouj, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 05418095.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 20. detsembril 1965, Radhia MATHLOUTHI poeg, abielus Linda CHERNIGA, Tunisairi bürooametnik, elukoht 12 rue Taieb Mhiri, Le Kram, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00300638.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tuneeslane, sündinud 29. jaanuaril 1988, Kaouther Feriel HAMZA poeg, ettevõtte Stafiem – Peugeot tegevjuht, elukoht 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1959, Leïla CHAIBI poeg, abielus Dorsaf BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht rue du Jardin, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00400688.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 5. juulil 1965 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Slim CHIBOUBIGA, elukoht 5 rue El Montazah, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00589759.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 21. augustil 1971 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Marouene MABROUKIGA, välisministeeriumi nõunik, kasutab isikutunnistust nr 05409131.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tuneeslane, sündinud 11. märtsil 1972 Tunises, Jaouida El BEJI poeg, abielus Sirine BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 8 rue du Commandant Béjaoui, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04766495.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1963 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA, arst, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00589758.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tuneeslane, sündinud 13. augustil 1960 Tunises, Maherzia GUEDIRA poeg, abielus Ghazoua BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00642271.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 22. novembril 1949 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, fotoajakirjanik Saksamaal, elukoht 11 rue Sidi el Gharbi, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02951793.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 13. märtsil 1947 Hammam-Sousse'is, abielus Zohra BEN AMMARIGA, tegevdirektor, elukoht El Moez, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02800443.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 16. mail 1952 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Fathi REFATIGA, Tunisairi esindaja, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02914657.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1956 Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Sadok Habib MHIRIGA, ettevõtte juht, elukoht avenue de l'Imam Muslim, Khezama ouest-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02804872.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 28. oktoobril 1938, Selma HASSENI poeg, pensionär, Selma MANSOURI lesk, elukoht 255 cité El Bassatine, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 02810614.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 21. oktoobril 1969 Tunises, Selma MANSOURI poeg, abielus Monia CHEDLIGA, tegevdirektor, elukoht avenue Hédi Nouira, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04180053.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 29. aprillil 1974 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, ettevõtte juht, elukoht 83 Cap Marina, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04186963.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 12. oktoobril 1972 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, kaubanduslik ekspordi- ja imporditegevus, avenue Mohamed Salah Sayadi, Skanes, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04192479.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1980 Monastiris, Selma MANSOURI tütar, abielus Zied JAZIRIGA, ettevõtte sekretär, elukoht rue Abu Dhar El Ghafari, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 06810509.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 8. oktoobril 1978 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, ettevõtte direktor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590835.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 9. augustil 1977 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, tegevdirektor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590836.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 30. augustil 1982 Monastiris, Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA, elukoht rue Ibn Maja, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 08434380.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1970 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, osakonnajuhataja Tunisairis, elukoht Résidence les Jardins, krt 8C Block b, El Menzah 8, l'Ariana, kasutab isikutunnistust nr 05514395.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 22. oktoobril 1967 Hammam-Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, transpordiministeeriumi erinõunik, elukoht 4 avenue Tahar SFAR, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05504161.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

45.

Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 3. jaanuaril 1973 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, abielus Lamia JEGHAMIGA, tegevdirektor, elukoht 13 lotissement Ennakhil, Kantaoui, Hammam- Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05539378.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 27. oktoobril 1966 Pariisis, Paulette HAZATI poeg, ettevõtte direktor, elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05515496 (topeltkodakondsus).

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneesia ja Prantsusmaa kodanik; sündinud 6. aprillil 1971 (või 16. aprillil vastavalt tema Tuneesia isikutunnistusele) Le Petit Quevillys (76); Tijani BEN ALI (sündinud 9. veebruaril 1932) ja Paulette HAZETI (või HAZATI) (sündinud 23. veebruaril 1936) poeg; abielus Amel SAIEDIGA (või SAIDIGA); tegevdirektor; vastavalt Tuneesia isikutunnistusele nr 00297112 on elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse; vastavalt Prantsusmaa isikutunnistusele nr 111277501841 on elukoht 14 esplanade des Guinandiers, Bailly Romainvilliers (77).

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 28. augustil 1974 Tunises, Leila DEROUICHE'I poeg, müügidirektor, elukoht 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04622472.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/14

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/112,

27. jaanuar 2016,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise osas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artikli 183 punkti b,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 510/2014, millega nähakse ette põllumajandustoodete töötlemisel saadud teatavate toodetega kauplemise kord ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 1216/2009 ja (EÜ) nr 614/2009, (2) eriti selle artikli 5 lõike 6 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määruses (EÜ) nr 1484/95 (3) on sätestatud täiendava imporditollimaksu süsteemi rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ning on kinnitatud kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpilised hinnad.

| (2) | Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi. |
| --- | --- |

(2)

Kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade kindlaksmääramise aluseks oleva teabe korrapärase kontrollimise tulemusel tuleks muuta teatavate toodete tüüpilisi impordihindu, võttes arvesse päritolule vastavaid hinnaerinevusi.

| (3) | Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Määrust (EÜ) nr 1484/95 tuleks vastavalt muuta.

| (4) | Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(4)

Selleks et kõnealust meedet saaks kohaldada võimalikult kiiresti pärast ajakohastatud andmete kättesaadavaks tegemist, peaks käesolev määrus jõustuma selle avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1484/95 I lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 27. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 150, 20.5.2014, lk 1.

2

(3)  Komisjoni 28. juuni 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1484/95, millega sätestatakse täiendavate imporditollimaksude süsteemi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja määratakse kindlaks kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini kohta täiendavad imporditollimaksud ning tunnistatakse kehtetuks määrus nr 163/67/EMÜ (EÜT L 145, 29.6.1995, lk 47).

3

---

LISA

„I LISA

| CN-kood | Toote kirjeldus | Tüüpiline hind
  (eurot/100 kg) | Artiklis 3 osutatud tagatis
  (eurot/100 kg) | Päritolu (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nn 70 % kanarümbad, külmutatud | 137,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nn 65 % kanarümbad, külmutatud | 155,1
  164,0 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud | 310,0
  202,7
  303,3
  244,7 | 0
  29
  0
  17 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud | 372,9
  253,9 | 0
  13 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Kooreta linnumunad, kuivatatud | 568,6 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 236,6 | 15 | BR |

CN-kood

Toote kirjeldus

Tüüpiline hind

(eurot/100 kg)

Artiklis 3 osutatud tagatis

(eurot/100 kg)

Päritolu (1)

0207 12 10

Nn 70 % kanarümbad, külmutatud

137,2

0

AR

0207 12 90

Nn 65 % kanarümbad, külmutatud

155,1

164,0

0

0

AR

BR

0207 14 10

Kana ja kuke (liigist Gallus domesticus) kondita tükid, külmutatud

310,0

202,7

303,3

244,7

0

29

0

17

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Kalkuni kondita jaotustükid, külmutatud

372,9

253,9

0

13

BR

CL

0408 91 80

Kooreta linnumunad, kuivatatud

568,6

0

AR

1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

236,6

15

BR

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.”

1

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/113,

28. jaanuar 2016,

ajutise dumpinguvastase tollimaksu kehtestamise kohta Hiina Rahvavabariigist pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus”), eriti selle artikli 7 lõiget 4,

olles konsulteerinud liikmesriikidega

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) avaldas 30. aprillil 2015. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste (edaspidi „HFP sarrusvardad”) impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) avaldas 30. aprillil 2015. aastal Euroopa Liidu Teatajas teate (2) dumpinguvastase menetluse algatamise kohta Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina RV” või „asjaomane riik”) pärit kõrge väsimustugevusega terasest betooni sarrusvarraste (edaspidi „HFP sarrusvardad”) impordi suhtes Euroopa Liitu (edaspidi „algatamisteade”).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 17. märtsil 2015 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer” või „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu HFP sarrusvarraste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamiseks piisavaks. |
| --- | --- |

(2)

Dumpinguvastane menetlus algatati kaebuse alusel, mille esitas 17. märtsil 2015 Euroopa teraseühendus (edaspidi „Eurofer” või „kaebuse esitaja”) tootjate nimel, kelle toodang moodustab üle 25 % liidu HFP sarrusvarraste kogutoodangust. Kaebus sisaldas esmapilgul usutavaid tõendeid kõnealuse toote müügi kohta dumpinguhindadega ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida peeti uurimise alustamiseks piisavaks.

1.2.   Registreerimine

Registreerimine

| (3) | Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 17. detsembril 2015 vastu määruse (EL) 2015/2386, (3) millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit HFP sarrusvarraste impordi suhtes registreerimisnõue alates 19. detsembrist 2015. |
| --- | --- |

(3)

Lähtudes kaebuse esitaja taotlusest, mis põhines nõutaval tõendusmaterjalil, võttis komisjon 17. detsembril 2015 vastu määruse (EL) 2015/2386, (3) millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit HFP sarrusvarraste impordi suhtes registreerimisnõue alates 19. detsembrist 2015.

3

1.3.   Uurimisega seotud isikud

Uurimisega seotud isikud

| (4) | Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning Hiina ametiasutusi uurimise alustamisest. Komisjon teatas algatamisteates huvitatud isikutele, et oli valinud algselt kolmandaks turumajanduslikuks riigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses Araabia Ühendemiraadid (edaspidi „võrdlusriik”) ja kutsus pooli üles selle valiku kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon teavitas ametlikult kaebuse esitajat, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning Hiina ametiasutusi uurimise alustamisest. Komisjon teatas algatamisteates huvitatud isikutele, et oli valinud algselt kolmandaks turumajanduslikuks riigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses Araabia Ühendemiraadid (edaspidi „võrdlusriik”) ja kutsus pooli üles selle valiku kohta arvamust avaldama.

| (5) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(5)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist algatamisteates ette nähtud tähtaja jooksul. Ära kuulati kõik huvitatud isikud, kes seda taotlesid ja tõendasid, et nende ärakuulamiseks on konkreetsed põhjused.

1.4.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

| (6) | Arvestades menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate potentsiaalselt suurt arvu ning selleks et lõpetada uurimine ettenähtud aja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et uuritavate äriühingute valim moodustatakse vastavalt alusmääruse artiklile 17. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades menetlusse kaasatud asjaomase riigi eksportivate tootjate, sõltumatute importijate ja liidu tootjate potentsiaalselt suurt arvu ning selleks et lõpetada uurimine ettenähtud aja jooksul, teatas komisjon algatamisteates, et uuritavate äriühingute valim moodustatakse vastavalt alusmääruse artiklile 17.

a)   Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (7) | Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valim moodustada, paluti kõigil asjaomase riigi eksportivatel tootjatel anda endast komisjonile teada ja esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et komisjonil oleks võimalik otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning selle vajalikkuse korral valim moodustada, paluti kõigil asjaomase riigi eksportivatel tootjatel anda endast komisjonile teada ja esitada algatamisteates täpsustatud teave. Lisaks palus komisjon, et Hiina ametiasutused selgitaksid välja teised eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest.

| (8) | Kokku kolm eksportivate tootjate rühma esitas nõutud teabe, oli nõus valimisse kaasamisega ja palus individuaalset kontrollimist juhul, kui nad peaksid valimist välja jääma. Arvestades koostööd tegevate äriühingute väikest arvu (kokku kolm rühma, mis koosnevad kuuest tootjast, kolmest seotud eksportijast Hiinas ja kahest seotud eksportijast Singapuris), otsustas komisjon, et asjaomase riigi eksportivate tootjate väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha. |
| --- | --- |

(8)

Kokku kolm eksportivate tootjate rühma esitas nõutud teabe, oli nõus valimisse kaasamisega ja palus individuaalset kontrollimist juhul, kui nad peaksid valimist välja jääma. Arvestades koostööd tegevate äriühingute väikest arvu (kokku kolm rühma, mis koosnevad kuuest tootjast, kolmest seotud eksportijast Hiinas ja kahest seotud eksportijast Singapuris), otsustas komisjon, et asjaomase riigi eksportivate tootjate väljavõttelist uuringut ei ole vaja teha.

b)   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (9) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Sellesse valimisse kuulus alguses neli tootjat, kes olid komisjonile enne uurimise alustamist teada kui HFP sarrusvarraste tootjad liidus. Komisjon võttis valimi moodustamisel aluseks sõltumatutele klientidele suunatud müügi mahu. Huvitatud isikuid kutsuti algatamisteates ka üles esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta. Kavandatava valimi kohta märkusi ei esitatud. Niisiis valmistasid valimisse kaasatud liidu tootjad 90 % hinnangulisest liidu kogutoodangust. Valimit peeti tüüpiliseks liidu tootmisharu jaoks. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Sellesse valimisse kuulus alguses neli tootjat, kes olid komisjonile enne uurimise alustamist teada kui HFP sarrusvarraste tootjad liidus. Komisjon võttis valimi moodustamisel aluseks sõltumatutele klientidele suunatud müügi mahu. Huvitatud isikuid kutsuti algatamisteates ka üles esitama oma seisukohti esialgse valimi kohta. Kavandatava valimi kohta märkusi ei esitatud. Niisiis valmistasid valimisse kaasatud liidu tootjad 90 % hinnangulisest liidu kogutoodangust. Valimit peeti tüüpiliseks liidu tootmisharu jaoks.

c)   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (10) | Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral moodustada valimi, paluti kõikidel sõltumatutel importijatel endast komisjonile teada anda ning esitada algatamisteates täpsustatud teave.

| (11) | Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega neli sõltumatut importijat. Koostööd tegevate importijate piiratud arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(11)

Kokku esitas nõutud teabe ja nõustus valimisse kaasamisega neli sõltumatut importijat. Koostööd tegevate importijate piiratud arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

1.5.   Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

Turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid

| (12) | Komisjon saatis alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b sätete kohaldamiseks turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid Hiina RV ametiasutustele ja koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele. Ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(12)

Komisjon saatis alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b sätete kohaldamiseks turumajandusliku kohtlemise taotluse vormid Hiina RV ametiasutustele ja koostööd tegevatele eksportivatele tootjatele. Ükski koostööd tegev eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist.

1.6.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (13) | Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused küsimustikule saadi kolmelt koostööd tegevalt Hiina RV eksportivalt tootjalt ja tootjate rühmalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt sõltumatult importijalt, viielt sõltumatult kasutajalt ning neljalt seotud kasutajalt. Kaks sõltumatut importijat ja kolm sõltumatut kasutajat loobusid hiljem koostööst. |
| --- | --- |

(13)

Küsimustikud saadeti kõigile teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõigile teistele äriühingutele, kes olid algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teada andnud. Vastused küsimustikule saadi kolmelt koostööd tegevalt Hiina RV eksportivalt tootjalt ja tootjate rühmalt, neljalt valimisse kaasatud liidu tootjalt, neljalt sõltumatult importijalt, viielt sõltumatult kasutajalt ning neljalt seotud kasutajalt. Kaks sõltumatut importijat ja kolm sõltumatut kasutajat loobusid hiljem koostööst.

| (14) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu huvitatud isikute esitatud teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste isikute valdustesse:






  a) | liidu tootjad:







  — | Celsa UK, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu huvitatud isikute esitatud teavet, mida ta pidas vajalikuks dumpingu esialgse kindlakstegemise, dumpingust tuleneva kahju ja liidu huvide seisukohast. Kontrollkäigud tehti järgmiste isikute valdustesse:

a)

liidu tootjad:

liidu tootjad:

—

Celsa UK, Ühendkuningriik

| — | Megasa Siderur, Hispaania |
| --- | --- |

—

Megasa Siderur, Hispaania

| — | Riva Acier, Prantsusmaa |
| --- | --- |

—

Riva Acier, Prantsusmaa

| — | SN Maia, Portugal |
| --- | --- |

—

SN Maia, Portugal

| b) | liidus asuvad sõltumatud importijad:







  — | Ronly Ltd, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

b)

liidus asuvad sõltumatud importijad:

liidus asuvad sõltumatud importijad:

—

Ronly Ltd, Ühendkuningriik

| c) | liidus asuvad kasutajad: | Seotud kasutajad:






  — | BRC, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- | --- |

c)

liidus asuvad kasutajad:

liidus asuvad kasutajad:

Seotud kasutajad:

—

BRC, Ühendkuningriik

| — | Express Limited, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Express Limited, Ühendkuningriik

| — | Rom, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Rom, Ühendkuningriik

| — | Romtech, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Romtech, Ühendkuningriik

| | Sõltumatud kasutajad:






  — | Capital, Ühendkuningriik |
| --- | --- | --- |

Sõltumatud kasutajad:

—

Capital, Ühendkuningriik

| — | Roe Bros and Northwest Steel, Ühendkuningriik |
| --- | --- |

—

Roe Bros and Northwest Steel, Ühendkuningriik

| d) | Hiina RV eksportivad tootjad:







  — | Jiangyin Xicheng Group:






  — | Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. |
| --- | --- | --- | --- |

d)

Hiina RV eksportivad tootjad:

Hiina RV eksportivad tootjad:

—

Jiangyin Xicheng Group:

—

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

| — | Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

| — | Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (Hiina RV seotud eksportija) |
| --- | --- |

—

Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (Hiina RV seotud eksportija)

| — | Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (Hiina RV seotud eksportija) |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (Hiina RV seotud eksportija)

| — | Jiangsu Yonggang Group:






  — | Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Yonggang Group:

—

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

| — | Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang Group:






  — | Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang Group:

—

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

| — | Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (Hiina RV seotud eksportija) |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (Hiina RV seotud eksportija)

| e) | võrdlusriigi tootja:







  — | ArcelorMittal South Africa (Lõuna-Aafrika) |
| --- | --- | --- |

e)

võrdlusriigi tootja:

võrdlusriigi tootja:

—

ArcelorMittal South Africa (Lõuna-Aafrika)

| (15) | Komisjon ei külastanud kahe koostööd tegeva Hiina eksportija, nimelt Lianfeng International PTE., Ltd. (kontserniga Yonggang Group seotud eksportija) ja Xinsha International PTE, Ltd. (kontserniga Shagang Group seotud eksportija) valdusi Singapuris. Nende äridokumendid ja raamatupidamisarvestus tehti siiski komisjoni taotletud ulatuses uurimise jaoks kättesaadavaks nende vastavate Hiina RVs asuvate seotud tootjate valdustes toimunud kohapealsete kontrollkäikude ajaks. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon ei külastanud kahe koostööd tegeva Hiina eksportija, nimelt Lianfeng International PTE., Ltd. (kontserniga Yonggang Group seotud eksportija) ja Xinsha International PTE, Ltd. (kontserniga Shagang Group seotud eksportija) valdusi Singapuris. Nende äridokumendid ja raamatupidamisarvestus tehti siiski komisjoni taotletud ulatuses uurimise jaoks kättesaadavaks nende vastavate Hiina RVs asuvate seotud tootjate valdustes toimunud kohapealsete kontrollkäikude ajaks.

1.7.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (16) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Teatavate 2011. aastal turul valitsenud eritingimuste tõttu, mida on mainitud põhjenduses 148, vähendati kahjuanalüüsis 2011. aasta kaalu ja rõhutati seevastu rohkem alates 1. jaanuarist 2012 toimunud muudatuste tähtsust. Seetõttu põhinevad indeksid vajaduse korral 2012. aastal. |
| --- | --- |

(16)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. aprillist 2014 kuni 31. märtsini 2015 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohalt olulisi suundumusi vaadeldi ajavahemikul 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). Teatavate 2011. aastal turul valitsenud eritingimuste tõttu, mida on mainitud põhjenduses 148, vähendati kahjuanalüüsis 2011. aasta kaalu ja rõhutati seevastu rohkem alates 1. jaanuarist 2012 toimunud muudatuste tähtsust. Seetõttu põhinevad indeksid vajaduse korral 2012. aastal.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (17) | Vaatlusalune toode on betoonis kasutatavad kõrge väsimustugevusega rauast või terasest sarrusvardad, mis on valmistatud rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest (v.a roostevabast terasest, kiirlõiketerasest, ränimangaanterasest), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, kuid sealhulgas valtsimisjärgselt väänatud; varbmaterjal, mis sisaldab süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone või mis on valtsimisjärgselt väänatud. Väsimustugevus on suurus, mis iseloomustab materjali võimet taluda korduvat pinge rakendamist ilma purunemata ja konkreetselt võime taluda rohkem kui 4,5 miljonit väsimustsüklit, kui pingesuhe (min/max) on 0,2, ning pinge ületab 150 MPa. |
| --- | --- |

(17)

Vaatlusalune toode on betoonis kasutatavad kõrge väsimustugevusega rauast või terasest sarrusvardad, mis on valmistatud rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest (v.a roostevabast terasest, kiirlõiketerasest, ränimangaanterasest), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, kuid sealhulgas valtsimisjärgselt väänatud; varbmaterjal, mis sisaldab süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone või mis on valtsimisjärgselt väänatud. Väsimustugevus on suurus, mis iseloomustab materjali võimet taluda korduvat pinge rakendamist ilma purunemata ja konkreetselt võime taluda rohkem kui 4,5 miljonit väsimustsüklit, kui pingesuhe (min/max) on 0,2, ning pinge ületab 150 MPa.

| (18) | Toote määratlus on kooskõlas Briti standardiga BS 4449 ja toode on tavaliselt eristatav CARESi sertifitseeringu ja sarrusvarraste peal oleva märgistuse abil. Seega ei ole vastupidiselt mõne huvitatud isiku väljendatud seisukohtadele praktiliste meetmete rakendamisel probleeme. |
| --- | --- |

(18)

Toote määratlus on kooskõlas Briti standardiga BS 4449 ja toode on tavaliselt eristatav CARESi sertifitseeringu ja sarrusvarraste peal oleva märgistuse abil. Seega ei ole vastupidiselt mõne huvitatud isiku väljendatud seisukohtadele praktiliste meetmete rakendamisel probleeme.

| (19) | Asjaomane toode on eespool põhjenduses 17 kirjeldatud toode, mis pärineb Hiina RVst ja mis kuulub praegu CN-koodide ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 ja ex 7228 30 89 alla. |
| --- | --- |

(19)

Asjaomane toode on eespool põhjenduses 17 kirjeldatud toode, mis pärineb Hiina RVst ja mis kuulub praegu CN-koodide ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 ja ex 7228 30 89 alla.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (20) | Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse Hiina RV siseriiklikul ja võrdlusriigi turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(20)

Uurimine näitas, et vaatlusalusel tootel ning tootel, mis on valmistatud ja mida müüakse Hiina RV siseriiklikul ja võrdlusriigi turul, ning samuti liidu tootmisharu valmistatud tootel, mida müüakse liidu turul, on samad põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ja kasutusotstarve. Seepärast käsitletakse neid ajutiselt samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (21) | Uurimise käigus tegid koostööd kuus Hiina RV eksportivat tootjat, kes kuuluvad kolme kontserni (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group ja Jiangsu Shagang Group). Nende toodang moodustas üle 95 % Hiina vaatlusaluse perioodi koguekspordist liitu. Kõik ettevõtted eksportisid liitu Hiina RVs ja/või Singapuris asuvate seotud eksportijate kaudu. |
| --- | --- |

(21)

Uurimise käigus tegid koostööd kuus Hiina RV eksportivat tootjat, kes kuuluvad kolme kontserni (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group ja Jiangsu Shagang Group). Nende toodang moodustas üle 95 % Hiina vaatlusaluse perioodi koguekspordist liitu. Kõik ettevõtted eksportisid liitu Hiina RVs ja/või Singapuris asuvate seotud eksportijate kaudu.

| (22) | Kaks koostööd teinud kontserni, Jiangsu Yonggang ja Jiangsu Shagang, on ühisomandi kaudu seotud ühe HFP sarrusvardaid eksportiva tootjaga ning seda tunnistasid mõlemad kontsernid ka küsimustiku vastustes. Kuid äriühingud väitsid, et mõlemat kontserni tuleks sellest hoolimata käsitleda uurimise raames eraldi üksustena. Muu hulgas rõhutasid äriühingud, et nad ei osale üksteise otsustusprotsessides, nende vahel ei ole mingisugust funktsionaalset seost, neil on eraldi tootmisliinid ning täiesti iseseisvad toodangu turustamise kanalid nii sise- kui ka rahvusvahelistel turgudel. |
| --- | --- |

(22)

Kaks koostööd teinud kontserni, Jiangsu Yonggang ja Jiangsu Shagang, on ühisomandi kaudu seotud ühe HFP sarrusvardaid eksportiva tootjaga ning seda tunnistasid mõlemad kontsernid ka küsimustiku vastustes. Kuid äriühingud väitsid, et mõlemat kontserni tuleks sellest hoolimata käsitleda uurimise raames eraldi üksustena. Muu hulgas rõhutasid äriühingud, et nad ei osale üksteise otsustusprotsessides, nende vahel ei ole mingisugust funktsionaalset seost, neil on eraldi tootmisliinid ning täiesti iseseisvad toodangu turustamise kanalid nii sise- kui ka rahvusvahelistel turgudel.

| (23) | Selle väitega seoses ja arvestades kontsernidevaheliste sidemete laadi ja tugevust, nimelt asjaolu, et üks ühe kontserni äriühingutest on teise kontserni peamise vaatlusalust toodet valmistava ettevõtte suurim ainuosanik ning et teise esimese äriühingu ametnikud kuuluvad ka teise äriühingu peamistesse tööorganitesse, tuleks komisjoni esialgse hinnangu kohaselt kontserne käsitleda seotuna. Seega rakendatakse mõlema kontserni äriühingutele ühesugust ajutist kaalutud keskmist tollimaksu. |
| --- | --- |

(23)

Selle väitega seoses ja arvestades kontsernidevaheliste sidemete laadi ja tugevust, nimelt asjaolu, et üks ühe kontserni äriühingutest on teise kontserni peamise vaatlusalust toodet valmistava ettevõtte suurim ainuosanik ning et teise esimese äriühingu ametnikud kuuluvad ka teise äriühingu peamistesse tööorganitesse, tuleks komisjoni esialgse hinnangu kohaselt kontserne käsitleda seotuna. Seega rakendatakse mõlema kontserni äriühingutele ühesugust ajutist kaalutud keskmist tollimaksu.

| (24) | Ükski Hiina RV koostööd tegev eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(24)

Ükski Hiina RV koostööd tegev eksportiv tootja ei taotlenud turumajanduslikku kohtlemist. Seetõttu määrati normaalväärtus kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a turumajanduslikus kolmandas riigis (edaspidi „võrdlusriik”) kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse põhjal.

3.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (25) | Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Araabia Ühendemiraadid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Kuid ükski selle riigi teadaolevatest asjaomase toote tootjatest, kellega ühendust võeti, ei teinud komisjoniga koostööd. |
| --- | --- |

(25)

Algatamisteates teavitas komisjon huvitatud isikuid, et on valinud sobivaks võrdlusriigiks Araabia Ühendemiraadid, ning kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta märkusi esitama. Kuid ükski selle riigi teadaolevatest asjaomase toote tootjatest, kellega ühendust võeti, ei teinud komisjoniga koostööd.

| (26) | Komisjon uuris samuti, kas sobiv võrdlusriik võiks olla ka mõni teine turumajanduslik riik, kus toodetakse HFP sarrusevardad. Vastavalt komisjoni käsutuses olevale kaebusele, pooltelt ja Eurostatilt saadud teabele, on HFP sarrusvardaid tootvad muud riigid Egiptus, Omaan, Katar, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika Vabariik, Türgi ja Ukraina. Kokku võttis komisjon ühendust 38 võimaliku vaatlusaluse toote tootjaga neis riikides. |
| --- | --- |

(26)

Komisjon uuris samuti, kas sobiv võrdlusriik võiks olla ka mõni teine turumajanduslik riik, kus toodetakse HFP sarrusevardad. Vastavalt komisjoni käsutuses olevale kaebusele, pooltelt ja Eurostatilt saadud teabele, on HFP sarrusvardaid tootvad muud riigid Egiptus, Omaan, Katar, Saudi Araabia, Lõuna-Aafrika Vabariik, Türgi ja Ukraina. Kokku võttis komisjon ühendust 38 võimaliku vaatlusaluse toote tootjaga neis riikides.

| (27) | Koostööd tegi vaid üks Lõuna-Aafrikas asuv äriühing. Kõnealune äriühing vastas võrdlusriigi küsimustikule ja nõustus vastuste kontrollimisega kohapeal. Koostöövalmidust väljendas alguses ka üks Türgi tootja, kuid jättis lõpuks küsimustikule vastamata, hoolimata komisjoni korduvatest püüdlustest vastuseid saada. |
| --- | --- |

(27)

Koostööd tegi vaid üks Lõuna-Aafrikas asuv äriühing. Kõnealune äriühing vastas võrdlusriigi küsimustikule ja nõustus vastuste kontrollimisega kohapeal. Koostöövalmidust väljendas alguses ka üks Türgi tootja, kuid jättis lõpuks küsimustikule vastamata, hoolimata komisjoni korduvatest püüdlustest vastuseid saada.

| (28) | Seoses kõnealuse Lõuna-Aafrika äriühinguga juhtis Hiina raua- ja teraseühendus (China Iron and Steel Association, edaspidi „CISA”) huvitatud isikuna tähelepanu asjaolule, et nimetatud äriühing on ühe kaebust toetanud ELi tootja tütarettevõtja. CISA väidete kohaselt oli igasugune selle äriühingu esitatud teave küsitav. |
| --- | --- |

(28)

Seoses kõnealuse Lõuna-Aafrika äriühinguga juhtis Hiina raua- ja teraseühendus (China Iron and Steel Association, edaspidi „CISA”) huvitatud isikuna tähelepanu asjaolule, et nimetatud äriühing on ühe kaebust toetanud ELi tootja tütarettevõtja. CISA väidete kohaselt oli igasugune selle äriühingu esitatud teave küsitav.

| (29) | Selle väitega seoses tuleb esiteks märkida, et komisjoni võrdlusriigi valik oli piiratud, sest teised riigid ei teinud koostööd. Teiseks ei ole võrdlusriigi äriühingu ja ELi tootja seosed käesoleva uurimise seisukohast olulised. Komisjon märgib, et isegi kui võrdlusriigi tootjad on seotud liidu tootjatega, siis selline seos ei muuda ega mõjuta kontrollitud andmete põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust, mida kinnitati Euroopa Kohtu hiljuti samalaadses küsimuses tehtud otsuses (4). Lisaks ei ole olemas konkreetset põhjust seada küsimuse alla kõnealuse võrdlusriigi tootja nõuetekohaselt kontrollitud andmete kasutamist. Lisaks sellele on Lõuna-Aafrika HFP sarrusvarraste siseturg suhteliselt avatud: vaatlusalust toodet ei kaitse imporditollimaksud, toimub riigisisene konkurents mitme omamaise tootja vahel ja impordil on märkimisväärne 13 % turuosa. Võrdlusriigi tootja, kelle andmed on kontrollitud, tegeleb nii ulatusliku omamaise müügitegevuse kui ka ekspordiga ning tema turuosa kodumaisel turul on vahemikus 13–23 %. Araabia Ühendemiraatide tootja toodab samalaadseid tooteliike nagu Hiina tootjate poolt liitu eksporditavad tooted. |
| --- | --- |

(29)

Selle väitega seoses tuleb esiteks märkida, et komisjoni võrdlusriigi valik oli piiratud, sest teised riigid ei teinud koostööd. Teiseks ei ole võrdlusriigi äriühingu ja ELi tootja seosed käesoleva uurimise seisukohast olulised. Komisjon märgib, et isegi kui võrdlusriigi tootjad on seotud liidu tootjatega, siis selline seos ei muuda ega mõjuta kontrollitud andmete põhjal kindlaksmääratud normaalväärtust, mida kinnitati Euroopa Kohtu hiljuti samalaadses küsimuses tehtud otsuses (4). Lisaks ei ole olemas konkreetset põhjust seada küsimuse alla kõnealuse võrdlusriigi tootja nõuetekohaselt kontrollitud andmete kasutamist. Lisaks sellele on Lõuna-Aafrika HFP sarrusvarraste siseturg suhteliselt avatud: vaatlusalust toodet ei kaitse imporditollimaksud, toimub riigisisene konkurents mitme omamaise tootja vahel ja impordil on märkimisväärne 13 % turuosa. Võrdlusriigi tootja, kelle andmed on kontrollitud, tegeleb nii ulatusliku omamaise müügitegevuse kui ka ekspordiga ning tema turuosa kodumaisel turul on vahemikus 13–23 %. Araabia Ühendemiraatide tootja toodab samalaadseid tooteliike nagu Hiina tootjate poolt liitu eksporditavad tooted.

4

| (30) | Eespool toodut arvesse võttes leidis komisjon menetluse praeguses etapis, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a on sobiv võrdlusriik Lõuna-Aafrika. |
| --- | --- |

(30)

Eespool toodut arvesse võttes leidis komisjon menetluse praeguses etapis, et vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a on sobiv võrdlusriik Lõuna-Aafrika.

3.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (31) | Vastavalt eespool põhjenduses 24 märgitule määrati Hiina RVs asuvate eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigis, antud juhul Lõuna-Aafrikas kehtiva arvestusliku väärtuse põhjal. |
| --- | --- |

(31)

Vastavalt eespool põhjenduses 24 märgitule määrati Hiina RVs asuvate eksportivate tootjate puhul normaalväärtus kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a võrdlusriigis, antud juhul Lõuna-Aafrikas kehtiva arvestusliku väärtuse põhjal.

| (32) | Selleks uuris komisjon kõigepealt, kas võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist kummagi koostööd tegeva uurimisperioodil liitu eksportiva vastava Hiina eksportija ekspordimahust vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Selle põhjal leiti, et kogu omamaine müük võrdlusriigis oli tüüpiline. |
| --- | --- |

(32)

Selleks uuris komisjon kõigepealt, kas võrdlusriigi koostööd tegeva tootja samasuguse toote omamaine müük sõltumatutele klientidele oli tüüpiline, st kas sellise omamaise müügi kogumaht moodustas vähemalt 5 % kogu vaatlusaluse toote eksportmüügist kummagi koostööd tegeva uurimisperioodil liitu eksportiva vastava Hiina eksportija ekspordimahust vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 2. Selle põhjal leiti, et kogu omamaine müük võrdlusriigis oli tüüpiline.

| (33) | Seejärel tegi komisjon sama võrdluse iga tooteliigi puhul, kontrollides, kas teatud liiki toote omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Selle alusel leiti, et võrdlusriigi omamaine müük ei olnud tüüpiline ühegi tooteliigi puhul ühegi Hiina eksportija suhtes. |
| --- | --- |

(33)

Seejärel tegi komisjon sama võrdluse iga tooteliigi puhul, kontrollides, kas teatud liiki toote omamaine müük võrdlusriigis on tüüpiline alusmääruse artikli 2 lõike 2 tähenduses. Selle alusel leiti, et võrdlusriigi omamaine müük ei olnud tüüpiline ühegi tooteliigi puhul ühegi Hiina eksportija suhtes.

| (34) | Seega arvestati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, lisades vastava tooteliigi keskmistele tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmise (1–5 %) ning kaalutud keskmise kasumi (10–20 %), mida võrdlusriigi tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(34)

Seega arvestati normaalväärtus vastavalt alusmääruse artikli 2 lõigetele 3 ja 6, lisades vastava tooteliigi keskmistele tootmiskuludele müügi-, üld- ja halduskulude kaalutud keskmise (1–5 %) ning kaalutud keskmise kasumi (10–20 %), mida võrdlusriigi tootja teenis tavapärase kaubandustegevuse käigus toimunud samasuguse toote omamaiselt müügilt uurimisperioodil.

3.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (35) | Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas Hiinas ja/või Singapuris asuvate seotud eksportijate või Hiinas asuvate sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu. |
| --- | --- |

(35)

Koostööd tegevad eksportivad tootjad eksportisid liitu kas Hiinas ja/või Singapuris asuvate seotud eksportijate või Hiinas asuvate sõltumatute kaubandusettevõtete kaudu.

| (36) | Seega määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8, lähtudes esimestele sõltumatutele klientidele tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest, olenemata sellest, kas kliendiks oli liidu importija või Hiina RV kaubandusettevõtja. |
| --- | --- |

(36)

Seega määrati ekspordihind kindlaks vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 8, lähtudes esimestele sõltumatutele klientidele tegelikult makstud või makstavatest ekspordihindadest, olenemata sellest, kas kliendiks oli liidu importija või Hiina RV kaubandusettevõtja.

3.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (37) | Normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(37)

Normaalväärtust ja koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordihinda võrreldi tehasest hankimise tasandil.

| (38) | Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10. |
| --- | --- |

(38)

Normaalväärtuse ja ekspordihinna õiglase võrdluse tagamiseks võeti kohanduste näol nõuetekohaselt arvesse hindu ja hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi vastavalt alusmääruse artikli 2 lõikele 10.

| (39) | Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, kui ilmnes, et need mõjutavad hindade võrreldavust. Korrigeerimiste kogusumma oli vahemikus 5–10 %. |
| --- | --- |

(39)

Sellest lähtuvalt kohandati erinevusi transpordikuludes, mereveo- ja kindlustuskuludes, käitlemis-, laadimis- ja lisakuludes, pakkimiskuludes, laenukuludes, allahindlustes ja komisjonitasudes, kui ilmnes, et need mõjutavad hindade võrreldavust. Korrigeerimiste kogusumma oli vahemikus 5–10 %.

| (40) | Hiina rakendab käibemaksu tagastamist ekspordi puhul üksnes osaliselt. Tagasi ei maksta 4 % käibemaksust. Et tagada selle väljendamine samal maksustamistasemel kui ekspordihinna puhul, kohandati normaalväärtust ülespoole HFP sarrusvarraste ekspordile kehtestatud käibemaksu selle osa võrra, mida Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud (5). |
| --- | --- |

(40)

Hiina rakendab käibemaksu tagastamist ekspordi puhul üksnes osaliselt. Tagasi ei maksta 4 % käibemaksust. Et tagada selle väljendamine samal maksustamistasemel kui ekspordihinna puhul, kohandati normaalväärtust ülespoole HFP sarrusvarraste ekspordile kehtestatud käibemaksu selle osa võrra, mida Hiina eksportivatele tootjatele ei tagastatud (5).

5

3.6.   Dumpingumarginaalid

Dumpingumarginaalid

| (41) | Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga koostööd tegeva äriühingute rühma puhul võrdlusriigis iga liiki samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(41)

Nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõigetes 11 ja 12, võrreldi iga koostööd tegeva äriühingute rühma puhul võrdlusriigis iga liiki samasuguse toote kohta kindlaks määratud kaalutud keskmist normaalväärtust vastavat liiki vaatlusaluse toote kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (42) | Nagu on selgitatud põhjenduses 23, järeldas komisjon, et kaht koostööd teinud äriühingute rühma tuleks käsitada seotuna. |
| --- | --- |

(42)

Nagu on selgitatud põhjenduses 23, järeldas komisjon, et kaht koostööd teinud äriühingute rühma tuleks käsitada seotuna.

| (43) | Seetõttu kinnitati kahe eksportivate tootjate rühma jaoks ühtne dumpingumarginaal, mis väljendus nende individuaalse dumpingumarginaali suuruses protsendina nende (seotud eksportijate tõttu) arvestuslikust CIF-väärtusest ELi piiril. |
| --- | --- |

(43)

Seetõttu kinnitati kahe eksportivate tootjate rühma jaoks ühtne dumpingumarginaal, mis väljendus nende individuaalse dumpingumarginaali suuruses protsendina nende (seotud eksportijate tõttu) arvestuslikust CIF-väärtusest ELi piiril.

| (44) | Üleriigilise dumpingumarginaali puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordi kogumahte ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti Hiina RVst. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati ajutiselt üleriigilise dumpingumarginaali tasemeks koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(44)

Üleriigilise dumpingumarginaali puhul määras komisjon kõigepealt kindlaks koostöötaseme. Selleks võrreldi koostööd tegevate eksportivate tootjate ekspordi kogumahte ja Eurostati impordistatistikal põhinevat koguimporti Hiina RVst. Kuna koostöö tase oli kõrge, määrati ajutiselt üleriigilise dumpingumarginaali tasemeks koostööd tegevate eksportivate tootjate puhul tuvastatud kõrgeim dumpingumarginaal.

| (45) | Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.






  Äriühing | Esialgne dumpingumarginaal (%) |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. | 51,5 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. | 51,5 |
| Kõik teised äriühingud | 66,0 |

(45)

Selle põhjal on esialgsed kaalutud keskmised dumpingumarginaalid, väljendatuna protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist, järgmised.

Äriühing

Esialgne dumpingumarginaal (%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

66,0

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

66,0

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

51,5

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

51,5

Kõik teised äriühingud

66,0

4.   LIIDU TOOTMISHARU

LIIDU TOOTMISHARU

4.1.   Liidu tootmisharu

Liidu tootmisharu

| (46) | Samasuguseid tooteid valmistas 11 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”. |
| --- | --- |

(46)

Samasuguseid tooteid valmistas 11 liidu tootjat. Seega moodustavad need tootjad liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 ja artikli 5 lõike 4 tähenduses ning edaspidi kasutatakse neile viitamisel väljendit „liidu tootmisharu”.

| (47) | Üks huvitatud isik soovis, et komisjon selgitaks, kas liidu tootmisharu on piiratud konkreetse piirkonnaga alusmääruse artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(47)

Üks huvitatud isik soovis, et komisjon selgitaks, kas liidu tootmisharu on piiratud konkreetse piirkonnaga alusmääruse artikli 4 lõike 1 punkti b tähenduses.

| (48) | Komisjon märgib, et kuigi vaatlusaluse toote kasutajad asuvad üksnes Ühendkuningriigis ja Iirimaal, asuvad samasuguse toote tootjad mitmes liikmesriigis, mitte üksnes Ühendkuningriigis ja Iirimaal. Seega hõlmab liidu tootmisharu tootjaid kogu Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

(48)

Komisjon märgib, et kuigi vaatlusaluse toote kasutajad asuvad üksnes Ühendkuningriigis ja Iirimaal, asuvad samasuguse toote tootjad mitmes liikmesriigis, mitte üksnes Ühendkuningriigis ja Iirimaal. Seega hõlmab liidu tootmisharu tootjaid kogu Euroopa Liidus.

4.2.   Liidu toodang

Liidu toodang

| (49) | Selleks et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule. |
| --- | --- |

(49)

Selleks et kindlaks määrata liidu kogutoodang uurimisperioodil, kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, näiteks kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate antud vastuseid küsimustikule.

| (50) | Selle alusel hinnati liidu kogutoodangu mahuks uurimisperioodil ligikaudu 506 000 tonni. See arv hõlmab kõigi nende liidu tootjate toodangut, kes on endast teada andnud ja moodustavad kogu liidu tootmisharu. |
| --- | --- |

(50)

Selle alusel hinnati liidu kogutoodangu mahuks uurimisperioodil ligikaudu 506 000 tonni. See arv hõlmab kõigi nende liidu tootjate toodangut, kes on endast teada andnud ja moodustavad kogu liidu tootmisharu.

4.3.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (51) | Nagu on märgitud põhjenduses 9, kaasati valimisse neli eespool nimetatud liidu tootjat, kes esindasid 90 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(51)

Nagu on märgitud põhjenduses 9, kaasati valimisse neli eespool nimetatud liidu tootjat, kes esindasid 90 % samalaadse toote arvestuslikust kogutoodangust liidus.

4.4.   Vabad ja suletud turud

Vabad ja suletud turud

| (52) | Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused liidu tootmisharu majanduslikud näitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(52)

Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja mitmesugused liidu tootmisharu majanduslikud näitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (53) | HFP sarrusvardaid kasutavad tootjad, kes lõikavad ja painutavad sarrusvardaid spetsiaalsesse vormi ja pikkusesse ning tarnivad neid ehitustööplatsidele. Komisjon leidis, et oluline osa (56 %) valimisse kaasatud liidu tootjate toodangust oli ette nähtud sisekasutuseks. Üks liidu tootja müüs HFP sarrusevardad seotud äriühingutele, kellel puudus võimalus tarnijat vabalt valida. |
| --- | --- |

(53)

HFP sarrusvardaid kasutavad tootjad, kes lõikavad ja painutavad sarrusvardaid spetsiaalsesse vormi ja pikkusesse ning tarnivad neid ehitustööplatsidele. Komisjon leidis, et oluline osa (56 %) valimisse kaasatud liidu tootjate toodangust oli ette nähtud sisekasutuseks. Üks liidu tootja müüs HFP sarrusevardad seotud äriühingutele, kellel puudus võimalus tarnijat vabalt valida.

| (54) | Vahetegemine suletud ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna suletud turul kasutamiseks mõeldud toodete puhul ei esine otsest konkurentsi imporditud toodetega ning hinnad määratakse rühmasiseselt ning need ei ole seetõttu usaldusväärsed. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang konkureerib otseselt vaatlusaluse importtootega ja hinnad on vabaturuhinnad. |
| --- | --- |

(54)

Vahetegemine suletud ja vabaturu vahel on kahju analüüsimisel oluline, kuna suletud turul kasutamiseks mõeldud toodete puhul ei esine otsest konkurentsi imporditud toodetega ning hinnad määratakse rühmasiseselt ning need ei ole seetõttu usaldusväärsed. Seevastu vabaturul müümiseks ette nähtud toodang konkureerib otseselt vaatlusaluse importtootega ja hinnad on vabaturuhinnad.

| (55) | Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid HFP sarrusvarraste kogutoodangu kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. Teatud liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul analüüsis komisjon andmeid vaba ja suletud turu kohta eraldi ning tegi võrdleva analüüsi. Need näitajad on järgmised: müügimaht, turuosa, ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus ja rahakäive. Muid majandusnäitajaid saab siiski sisuliselt uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes, hõlmates vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks, sest nad sõltuvad kogu äritegevusest, sõltumata sellest, kas toodangut müüakse suletud turul või vabaturul. Need näitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Kuna kõnealuste näitajate puhul ei saa eristada, kas tegemist on suletud või vabal turul toimunud müügiga, on nende näitajate kohta liidu tootmisharust täieliku ülevaate saamiseks vajalik kogu liidu tootmisharu analüüs. |
| --- | --- |

(55)

Et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid HFP sarrusvarraste kogutoodangu kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud sisekasutuseks või vabaturu jaoks. Teatud liidu tootmisharuga seotud kahjunäitajate puhul analüüsis komisjon andmeid vaba ja suletud turu kohta eraldi ning tegi võrdleva analüüsi. Need näitajad on järgmised: müügimaht, turuosa, ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus ja rahakäive. Muid majandusnäitajaid saab siiski sisuliselt uurida üksnes kogu tegevust vaadeldes, hõlmates vaatlusaluse toote kasutamist liidu tootmisharu enda tarbeks, sest nad sõltuvad kogu äritegevusest, sõltumata sellest, kas toodangut müüakse suletud turul või vabaturul. Need näitajad on järgmised: tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, investeeringutasuvus, tööhõive, tootlikkus, varud ja tööjõukulud. Kuna kõnealuste näitajate puhul ei saa eristada, kas tegemist on suletud või vabal turul toimunud müügiga, on nende näitajate kohta liidu tootmisharust täieliku ülevaate saamiseks vajalik kogu liidu tootmisharu analüüs.

| (56) | Komisjon märgib, et selline analüüs on kooskõlas Euroopa Liidu kohtute praktika ja WTOga (6). |
| --- | --- |

(56)

Komisjon märgib, et selline analüüs on kooskõlas Euroopa Liidu kohtute praktika ja WTOga (6).

6

5.   KAHJU

KAHJU

5.1.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (57) | Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu liidu turul realiseeritud kogumüügimahu ja koguimpordi alusel. 2011. aastal oli liidu tarbimise tase võrreldes ülejäänud vaatlusaluse perioodiga madal. Sellele vaatamata paranes turu olukord, nagu on näha allpool esitatud tabelis, ning liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2011. aastast uurimisperioodini 50 % ja ajavahemikul 2012. aastast uurimisperioodini 38 %. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tarbimine (tonnides) | 546 359 | 595 797 | 628 099 | 854 328 | 822 060 |
| indeks (2012 = 100) | 92 | 100 | 105 | 143 | 138 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(57)

Liidu tarbimine määrati kindlaks liidu tootmisharu liidu turul realiseeritud kogumüügimahu ja koguimpordi alusel. 2011. aastal oli liidu tarbimise tase võrreldes ülejäänud vaatlusaluse perioodiga madal. Sellele vaatamata paranes turu olukord, nagu on näha allpool esitatud tabelis, ning liidu tarbimine suurenes ajavahemikul 2011. aastast uurimisperioodini 50 % ja ajavahemikul 2012. aastast uurimisperioodini 38 %.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Tarbimine (tonnides)

546 359

595 797

628 099

854 328

822 060

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

92

92

100

100

105

105

143

143

138

138

Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

Allikas:

5.2.   Import asjaomasest riigist liitu

Import asjaomasest riigist liitu

5.2.1.   Asjaomase impordi maht ja turuosa

Asjaomase impordi maht ja turuosa

| (58) | Tehti kindlaks, et Hiina Rahvavabariigist liitu suunatud import, millega alustati alles 2013. aastal, arenes mahu ja turuosa mõttes järgmiselt: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Maht (tonnides) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| Turuosa vabaturul (%) | | | 11,7 | 45,9 | 50,9 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(58)

Tehti kindlaks, et Hiina Rahvavabariigist liitu suunatud import, millega alustati alles 2013. aastal, arenes mahu ja turuosa mõttes järgmiselt:

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Maht (tonnides)

49 480

279 484

292 304

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

565

565

591

591

Turuosa ELi tarbimisest (%)

7,9

32,7

35,6

Turuosa vabaturul (%)

11,7

45,9

50,9

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

415

415

451

451

Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

Allikas:

| (59) | Impordimaht Hiinast suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kasvades uurimisperioodi jooksul nullist 292 000 tonnini. Hiina impordi turuosa suurenes märkimisväärselt, kasvades vaatlusalusel perioodil 0 %-lt 36 %-le. |
| --- | --- |

(59)

Impordimaht Hiinast suurenes vaatlusalusel perioodil märkimisväärselt, kasvades uurimisperioodi jooksul nullist 292 000 tonnini. Hiina impordi turuosa suurenes märkimisväärselt, kasvades vaatlusalusel perioodil 0 %-lt 36 %-le.

5.2.2.   Impordihinnad ja hindade allalöömine

Impordihinnad ja hindade allalöömine

| (60) | Allolevas tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmine hind. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine hind eurodes tonni kohta | | | 442 | 400 | 401 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve) ja küsimustike vastused |

(60)

Allolevas tabelis on esitatud Hiinast pärit impordi keskmine hind.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmine hind eurodes tonni kohta

442

400

401

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

90

90

91

91

Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve) ja küsimustike vastused

Allikas:

| (61) | Hiinast pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes, järgides Hiinas ja võrdlusriigis toorainena kasutatava rauamaagi ülemaailmset hindade langust (vt põhjendus 81). Uurimisperioodi impordihinnad määrati kindlaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontrollitud ekspordihindade alusel. Keskmine impordihind aastatel 2013-2014 määrati kindlaks järelevalveandmebaasi põhjal. Komisjon võttis arvesse pikka ajavahemikku arve kuupäeva ja tollivormistuse kuupäeva vahel, mis muidu oleks võinud kaasa tuua selle, et omavahel oleks võrreldud eri perioodide hindu. Hiinast pärit impordi hinnad jäid allapoole nii liidu tootmisharu sõltumatutele kui ka seotud klientidele suunatud müügi hindadest samal perioodil. Nagu on selgitatud põhjenduses 82, oli 2013. aastal liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 483 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 456 eurot tonni eest. 2014. aastal oli liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 464 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 434 eurot tonni eest. Uurimisperioodil oli liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 458 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 427 eurot tonni eest. |
| --- | --- |

(61)

Hiinast pärit impordi keskmine hind vaatlusalusel perioodil vähenes, järgides Hiinas ja võrdlusriigis toorainena kasutatava rauamaagi ülemaailmset hindade langust (vt põhjendus 81). Uurimisperioodi impordihinnad määrati kindlaks valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontrollitud ekspordihindade alusel. Keskmine impordihind aastatel 2013-2014 määrati kindlaks järelevalveandmebaasi põhjal. Komisjon võttis arvesse pikka ajavahemikku arve kuupäeva ja tollivormistuse kuupäeva vahel, mis muidu oleks võinud kaasa tuua selle, et omavahel oleks võrreldud eri perioodide hindu. Hiinast pärit impordi hinnad jäid allapoole nii liidu tootmisharu sõltumatutele kui ka seotud klientidele suunatud müügi hindadest samal perioodil. Nagu on selgitatud põhjenduses 82, oli 2013. aastal liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 483 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 456 eurot tonni eest. 2014. aastal oli liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 464 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 434 eurot tonni eest. Uurimisperioodil oli liidu tootmisharu keskmine müügihind seotud klientidele 458 eurot tonni eest ning keskmine müügihind sõltumatutele klientidele 427 eurot tonni eest.

| (62) | Selleks et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hindade allalöömist, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutelt klientidelt küsitud ja pärast teenuse tegeliku osutamise kulude, komisjonitasude ja krediitarvete mahaarvamist tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul tooteliikide kaupa vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel. Nagu on selgitatud edaspidi põhjenduses 102, tehti kindlaks, et hindade allalöömine toimus ainult sõltumatutele klientidele toimunud müügiga võrreldes, kuna võrdluses võeti arvesse üksnes kokkusobivaid tooteliike. Seotud müük koosnes ainuüksi neist tooteliikidest, mida Hiinast ei imporditud. |
| --- | --- |

(62)

Selleks et kindlaks teha, kas ja mil määral esines uurimisperioodil hindade allalöömist, võrreldi valimisse kaasatud liidu tootjate poolt sõltumatutelt klientidelt küsitud ja pärast teenuse tegeliku osutamise kulude, komisjonitasude ja krediitarvete mahaarvamist tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu liidu turul tooteliikide kaupa vastavate kaalutud keskmiste dumpinguhindadega tooteliikide kaupa, millega valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate imporditud toodet müüdi esimesele sõltumatule kliendile liidu turul ning mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel. Nagu on selgitatud edaspidi põhjenduses 102, tehti kindlaks, et hindade allalöömine toimus ainult sõltumatutele klientidele toimunud müügiga võrreldes, kuna võrdluses võeti arvesse üksnes kokkusobivaid tooteliike. Seotud müük koosnes ainuüksi neist tooteliikidest, mida Hiinast ei imporditud.

| (63) | Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et hindade allalöömise marginaal oli 1,7 % – 5,6 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega vaatlusaluse perioodi jooksul selgitab Hiina impordimahu ja Hiina impordi turuosa märkimisväärset kasvu 2013. aastast alates. |
| --- | --- |

(63)

Võrdluse tulemus, väljendatuna protsendina liidu tootjate uurimisperioodiaegsest käibest, näitas, et hindade allalöömise marginaal oli 1,7 % – 5,6 %. Dumpinguhinnaga impordi madalam hind võrreldes liidu hindadega vaatlusaluse perioodi jooksul selgitab Hiina impordimahu ja Hiina impordi turuosa märkimisväärset kasvu 2013. aastast alates.

5.3.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

5.3.1.   Sissejuhatavad märkused

Sissejuhatavad märkused

| (64) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(64)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 sisaldas liidu tootmisharule avalduva Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mõju käsitlev uuring hinnangut kõikide liidu tootmisharu seisundit mõjutavate asjakohaste majandusnäitajate kohta vaatlusalusel perioodil.

| (65) | Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(65)

Nagu on märgitud põhjenduses 9, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju uurimiseks väljavõttelist uuringut.

| (66) | Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Sellega seoses hinnati liidu tootmisharu majanduslikku olukorda a) makromajanduslike näitajate alusel, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslike näitajate alusel, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil). |
| --- | --- |

(66)

Kahju analüüsimiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Sellega seoses hinnati liidu tootmisharu majanduslikku olukorda a) makromajanduslike näitajate alusel, nagu tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa ja kasv, tööhõive, tootlikkus, tegeliku dumpingumarginaali suurusjärk ja varasemast dumpingust taastumine (selleks koguti andmeid kogu liidu tootmisharu tasandil), ning b) mikromajanduslike näitajate alusel, nagu keskmised ühikuhinnad, ühikukulu, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime, aktsiad ja tööjõukulud (selleks koguti andmeid valimisse kaasatud liidu tootjate tasandil).

| (67) | Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist välja jäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule. |
| --- | --- |

(67)

Makromajanduslike näitajate ja eelkõige valimist välja jäänud liidu tootjaid käsitlevate andmete kindlaksmääramiseks uurimisperioodil kasutati kogu kättesaadavat teavet liidu tootmisharu kohta, sealhulgas kaebuses esitatud teavet, liidu tootjatelt enne ja pärast uurimise alustamist kogutud andmeid ning valimisse kaasatud liidu tootjate vastuseid küsimustikule.

| (68) | Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal. |
| --- | --- |

(68)

Mikromajanduslikud näitajad tehti kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate poolt küsimustikule esitatud vastustes sisalduva teabe põhjal.

| (69) | Nagu on selgitatud põhjenduses 103, tuvastati hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müük nende tooteliikide alusel, mis olid võrreldavad Hiinast pärit impordiga, st nende põhjal, millel oli sama tootekood, ning seetõttu ei arvestatud müüki seotud klientidele, mis koosnes ainult neist tooteliikidest, mida Hiinast ei imporditud. Ülejäänud kahjunäitajad tehti kindlaks kõikide tooteliikide alusel. Isegi kui ülejäänud kahjunäitajaid oleks määratud kindlaks ainuüksi võrreldavate tooteliikide alusel, ei oleks see täheldatud suundumusi muutnud. |
| --- | --- |

(69)

Nagu on selgitatud põhjenduses 103, tuvastati hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müük nende tooteliikide alusel, mis olid võrreldavad Hiinast pärit impordiga, st nende põhjal, millel oli sama tootekood, ning seetõttu ei arvestatud müüki seotud klientidele, mis koosnes ainult neist tooteliikidest, mida Hiinast ei imporditud. Ülejäänud kahjunäitajad tehti kindlaks kõikide tooteliikide alusel. Isegi kui ülejäänud kahjunäitajaid oleks määratud kindlaks ainuüksi võrreldavate tooteliikide alusel, ei oleks see täheldatud suundumusi muutnud.

5.3.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

a)   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (70) | Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HFP sarrusvarraste toodangu maht (tonnides) | 533 612 | 569 599 | 507 046 | 516 762 | 506 361 |
| indeks (2012 = 100) | 94 | 100 | 89 | 91 | 89 |
| Kõigi toodete toodangumaht (tonnides) | 5 364 368 | 5 416 193 | 5 169 720 | 5 510 322 | 5 500 486 |
| indeks (2012 = 100) | 99 | 100 | 95 | 102 | 102 |
| Kõigi toodete tootmise võimsus (tonnides) | 7 700 405 | 7 710 620 | 7 705 934 | 7 688 851 | 7 709 741 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine kõigi toodete puhul (%) | 70 | 70 | 67 | 72 | 71 |
| indeks (2012 = 100) | 99 | 100 | 96 | 102 | 102 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(70)

Liidu tootmise, tootmisvõimsuse ja selle võimsuse rakendamise suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

HFP sarrusvarraste toodangu maht (tonnides)

533 612

569 599

507 046

516 762

506 361

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

94

94

100

100

89

89

91

91

89

89

Kõigi toodete toodangumaht (tonnides)

5 364 368

5 416 193

5 169 720

5 510 322

5 500 486

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

99

99

100

100

95

95

102

102

102

102

Kõigi toodete tootmise võimsus (tonnides)

7 700 405

7 710 620

7 705 934

7 688 851

7 709 741

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine kõigi toodete puhul (%)

70

70

67

72

71

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

99

99

100

100

96

96

102

102

102

102

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

Allikas:

| (71) | Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmine vaatamata liidu tarbimise suurenemisele. |
| --- | --- |

(71)

Vaatlusalusel perioodil vähenes liidu tootmine vaatamata liidu tarbimise suurenemisele.

| (72) | Kuna samasuguse toote ja teist liiki sarrusvarraste valmistamiseks saab kasutada samu masinaid, esitati tootmisvõimsus ja selle rakendamine igat liiki sarrusvarraste puhul. HFP sarrusvarraste valmistamiseks ei ole spetsiaalseid masinaid, mida saaks kasutada ainult samasuguse toote tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise arvutamisel. Liidu tarbimise suurenemisest hoolimata tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil ei muutunud. Vaatlusaluse toote tootmismahu vähenemist kompenseeris muude toodete tootmismahu suurenemine. |
| --- | --- |

(72)

Kuna samasuguse toote ja teist liiki sarrusvarraste valmistamiseks saab kasutada samu masinaid, esitati tootmisvõimsus ja selle rakendamine igat liiki sarrusvarraste puhul. HFP sarrusvarraste valmistamiseks ei ole spetsiaalseid masinaid, mida saaks kasutada ainult samasuguse toote tootmisvõimsuse ja tootmisvõimsuse rakendamise arvutamisel. Liidu tarbimise suurenemisest hoolimata tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil ei muutunud. Vaatlusaluse toote tootmismahu vähenemist kompenseeris muude toodete tootmismahu suurenemine.

b)   Müügimaht, turuosa ja kasv

| (73) | Ühe liidu tootja müük hõlmas müüki seotud äriühingutele suletud turul. Müügimahtu, turuosa ja majanduskasvu hinnati seetõttu suletud turul (müük seotud klientidele) ja vabaturul (müük sõltumatutele klientidele) eraldi. |
| --- | --- |

(73)

Ühe liidu tootja müük hõlmas müüki seotud äriühingutele suletud turul. Müügimahtu, turuosa ja majanduskasvu hinnati seetõttu suletud turul (müük seotud klientidele) ja vabaturul (müük sõltumatutele klientidele) eraldi.

| (74) | Müügimahtu, turuosa ja kasvu käsitlevad suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimahuga seotud müük (tonnides) | 255 388 | 249 832 | 206 004 | 246 055 | 248 213 |
| indeks (2012 = 100) | 102 | 100 | 82 | 98 | 99 |
| Seotud klientidele suunatud müügi turuosa ELi tarbimisest (%) | 46,7 | 41,9 | 32,8 | 28,8 | 30,2 |
| indeks (2012 = 100) | 111 | 100 | 78 | 69 | 72 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides) | 269 728 | 319 148 | 292 521 | 260 470 | 261 180 |
| indeks (2012 = 100) | 85 | 100 | 92 | 82 | 82 |
| Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa ELi tarbimisest (%) | 49,4 | 53,6 | 46,6 | 30,5 | 31,8 |
| indeks (2012 = 100) | 92 | 100 | 87 | 57 | 59 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed, küsimustike vastused |

(74)

Müügimahtu, turuosa ja kasvu käsitlevad suundumused arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Müügimahuga seotud müük (tonnides)

255 388

249 832

206 004

246 055

248 213

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

102

102

100

100

82

82

98

98

99

99

Seotud klientidele suunatud müügi turuosa ELi tarbimisest (%)

46,7

41,9

32,8

28,8

30,2

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

111

111

100

100

78

78

69

69

72

72

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht (tonnides)

269 728

319 148

292 521

260 470

261 180

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

85

85

100

100

92

92

82

82

82

82

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa ELi tarbimisest (%)

49,4

53,6

46,6

30,5

31,8

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

92

92

100

100

87

87

57

57

59

59

Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed, küsimustike vastused

Allikas:

| (75) | Pärast ajavahemikus 2011-2012 toimunud kasvu hakkas sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht suureneva tarbimise kontekstis alates 2013. aastast vähenema, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht kiiresti kasvas. Seda peegeldab ka lõppvarude kasv, mis kokkuvõttes suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 27 % võrra ning 2012. aastast kuni uurimisperioodini 28 % võrra. |
| --- | --- |

(75)

Pärast ajavahemikus 2011-2012 toimunud kasvu hakkas sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht suureneva tarbimise kontekstis alates 2013. aastast vähenema, samal ajal kui dumpinguhinnaga impordi maht kiiresti kasvas. Seda peegeldab ka lõppvarude kasv, mis kokkuvõttes suurenes vaatlusaluse perioodi jooksul 27 % võrra ning 2012. aastast kuni uurimisperioodini 28 % võrra.

| (76) | Lisaks vähenes liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa tarbimise pideva kasvu foonil märkimisväärselt alates 2011. aastast 18 protsendipunkti võrra ja alates 2012. aastast 22 protsendipunkti võrra. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud täielikult kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu. |
| --- | --- |

(76)

Lisaks vähenes liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi turuosa tarbimise pideva kasvu foonil märkimisväärselt alates 2011. aastast 18 protsendipunkti võrra ja alates 2012. aastast 22 protsendipunkti võrra. See tõendab, et liidu tootmisharu ei saanud täielikult kasu liidu tarbimise hiljutisest kasvust dumpinguhinnaga impordi turuosa suurenemise tõttu.

| (77) | Seotud klientidele suunatud müük esmalt kahanes 2013. aastal, mil algas dumpinguhinnaga import Hiinast, kuid kasvas seejärel taas varasema tasemeni. Seotud klientidele suunatud müügi turuosa vähenes alates 2011. aastast 17 protsendipunkti võrra ja alates 2012. aastast 12 protsendipunkti võrra. Kuid seotud klientidele suunatud müük toimus suletud turul ning seetõttu mõjutas Hiinast pärit import seda ainult kaudselt. |
| --- | --- |

(77)

Seotud klientidele suunatud müük esmalt kahanes 2013. aastal, mil algas dumpinguhinnaga import Hiinast, kuid kasvas seejärel taas varasema tasemeni. Seotud klientidele suunatud müügi turuosa vähenes alates 2011. aastast 17 protsendipunkti võrra ja alates 2012. aastast 12 protsendipunkti võrra. Kuid seotud klientidele suunatud müük toimus suletud turul ning seetõttu mõjutas Hiinast pärit import seda ainult kaudselt.

c)   Tööhõive ja tootlikkus

| (78) | Töötajate arv vähenes 253-lt 2011. aastal 231-le 2012. aastal ja langes uurimisperioodil 209-le. Tööhõive määr liidu tootmisharus arvutati arvestades otseselt vaatlusaluse tootega töötavate töötajate arvu, kui see oli kättesaadav, või jaotades tootjate pakutavate kõigi töökohtade arvu proportsionaalselt vaatlusaluse toote toodangu osakaalule. Tootlikkus, mõõdetuna toodangu tonnides töötaja kohta aastas, suurenes 2011.–2012. aastal 15 %. Alates 2012. aastast kuni uurimisperioodini tootlikkus 2013. aastal esmalt vähenes, kuid seejärel saavutas uuesti varasema taseme, mis annab alust arvata, et liidu tootmisharu tegi märkimisväärseid jõupingutusi oma tõhususe parandamiseks, samal ajal kui tootmine püsis 2013. aasta tasemel. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 253 | 231 | 243 | 221 | 209 |
| indeks (2012 = 100) | 109 | 100 | 105 | 96 | 90 |
| Tootlikkus (megatonni töötaja kohta) | 2 113 | 2 465 | 2 090 | 2 334 | 2 423 |
| indeks (2012 = 100) | 86 | 100 | 85 | 95 | 98 |
| Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

(78)

Töötajate arv vähenes 253-lt 2011. aastal 231-le 2012. aastal ja langes uurimisperioodil 209-le. Tööhõive määr liidu tootmisharus arvutati arvestades otseselt vaatlusaluse tootega töötavate töötajate arvu, kui see oli kättesaadav, või jaotades tootjate pakutavate kõigi töökohtade arvu proportsionaalselt vaatlusaluse toote toodangu osakaalule. Tootlikkus, mõõdetuna toodangu tonnides töötaja kohta aastas, suurenes 2011.–2012. aastal 15 %. Alates 2012. aastast kuni uurimisperioodini tootlikkus 2013. aastal esmalt vähenes, kuid seejärel saavutas uuesti varasema taseme, mis annab alust arvata, et liidu tootmisharu tegi märkimisväärseid jõupingutusi oma tõhususe parandamiseks, samal ajal kui tootmine püsis 2013. aasta tasemel.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Töötajate arv

253

231

243

221

209

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

109

109

100

100

105

105

96

96

90

90

Tootlikkus (megatonni töötaja kohta)

2 113

2 465

2 090

2 334

2 423

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

86

86

100

100

85

85

95

95

98

98

Allikas: kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

Allikas:

d)   Tegeliku dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (79) | Valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 45 eespool). Võttes arvesse vaatlusaluse toote sektorit, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida käsitleti eespool, ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule tühiseks. |
| --- | --- |

(79)

Valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate dumpingumarginaal on märkimisväärne (vt põhjendus 45 eespool). Võttes arvesse vaatlusaluse toote sektorit, Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahtu, turuosa ja hindu, mida käsitleti eespool, ei saa pidada tegeliku dumpingumarginaali mõju liidu tootmisharule tühiseks.

| (80) | Varem ei ole importi toimunud. Selle tagajärjel ei ole tootmisharu varasemast dumpingust veel toibumas. |
| --- | --- |

(80)

Varem ei ole importi toimunud. Selle tagajärjel ei ole tootmisharu varasemast dumpingust veel toibumas.

5.3.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

a)   Ühiku keskmine müügihind liidu turul ja ühiku tootmiskulu

| (81) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate liidu sõltumatutele klientidele suunatud keskmine müügihind langes 2012. aastast kuni uurimisperioodini 16 %. Hinnalangus peegeldab üldist ülemaailmset toormaterjali hinna langemise suundumust, mis hõlmas nii tükeldatud vanametalli hindu liidus kui ka Hiinas ja võrdlusriigis kasutatava rauamaagi hindu, nagu nähtub ka alljärgnevast tabelist. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vanametalli hind eurodes tonni kohta (valimisse kaasatud liidu tootjad) | 320 | 308 | 281 | 270 | 260 |
| indeks (2012 = 100) | 104 | 100 | 91 | 88 | 85 |
| Tükeldatud vanametalli hind eurodes tonni kohta (liidu turg) | 318 | 285 | 254 | 261 | 251 |
| indeks (2012 = 100) | 112 | 100 | 89 | 92 | 88 |
| Rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse) | 124 | 100 | 96 | 72 | 60 |
| indeks (2012 = 100) | 125 | 100 | 96 | 73 | 61 |
| Hiina eksportivate tootjate poolt esitatud rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse) | Andmeid ei ole esitatud. | Andmeid ei ole esitatud. | [90–110] | [60–80] | [50–70] |
| Allikas: kaebuse esitaja, küsimustiku vastused, www.indexmundi.com, CISA |

(81)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate liidu sõltumatutele klientidele suunatud keskmine müügihind langes 2012. aastast kuni uurimisperioodini 16 %. Hinnalangus peegeldab üldist ülemaailmset toormaterjali hinna langemise suundumust, mis hõlmas nii tükeldatud vanametalli hindu liidus kui ka Hiinas ja võrdlusriigis kasutatava rauamaagi hindu, nagu nähtub ka alljärgnevast tabelist.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Vanametalli hind eurodes tonni kohta (valimisse kaasatud liidu tootjad)

320

308

281

270

260

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

104

104

100

100

91

91

88

88

85

85

Tükeldatud vanametalli hind eurodes tonni kohta (liidu turg)

318

285

254

261

251

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

112

112

100

100

89

89

92

92

88

88

Rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse)

124

100

96

72

60

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

125

125

100

100

96

96

73

73

61

61

Hiina eksportivate tootjate poolt esitatud rauamaagi hind eurodes tonni kohta (import Hiinasse)

Andmeid ei ole esitatud.

Andmeid ei ole esitatud.

[90–110]

[60–80]

[50–70]

Allikas: kaebuse esitaja, küsimustiku vastused, www.indexmundi.com, CISA

Allikas:

| (82) | Siiski langesid liidu tootmisharu tükeldatud vanametalli müügihinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini kiiremini kui toorme hinnad, seda nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Nagu on näha allpool esitatud tabelis, tõi see kaasa kahjumi alates 2013. aastast. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind liidus seotud klientidele | 529 | 540 | 483 | 464 | 458 |
| indeks (2012 = 100) | 98 | 100 | 89 | 86 | 85 |
| Keskmine ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele | 505 | 507 | 456 | 434 | 427 |
| indeks (2012 = 100) | 100 | 100 | 90 | 86 | 84 |
| Seotud klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn) | 544 | 527 | 490 | 479 | 470 |
| indeks (2012 = 100) | 103 | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Sõltumatutele klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn) | 515 | 502 | 469 | 448 | 439 |
| indeks (2012 = 100) | 103 | 100 | 93 | 89 | 87 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(82)

Siiski langesid liidu tootmisharu tükeldatud vanametalli müügihinnad 2012. aastast kuni uurimisperioodini kiiremini kui toorme hinnad, seda nii absoluut- kui ka suhtarvudes. Nagu on näha allpool esitatud tabelis, tõi see kaasa kahjumi alates 2013. aastast.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind liidus seotud klientidele

529

540

483

464

458

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

98

98

100

100

89

89

86

86

85

85

Keskmine ühiku müügihind liidus sõltumatutele klientidele

505

507

456

434

427

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

100

100

100

100

90

90

86

86

84

84

Seotud klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn)

544

527

490

479

470

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

103

103

100

100

93

93

91

91

89

89

Sõltumatutele klientidele müüdud toodete ühikumaksumus (eurot/tonn)

515

502

469

448

439

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

103

103

100

100

93

93

89

89

87

87

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

b)   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (83) | Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja nende tootjate kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt: | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kasumlikkus liidus seotud klientide puhul (protsent (%) müügikäibest) | – 2,8 | + 2,5 | – 1,5 | – 3,2 | – 2,7 |
| Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul kohandatuna võrreldavatele tooteliikidele (protsent (%) müügikäibest) | 3,5 | + 1,6 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,4 |
| Rahavoog seotud klientidele suunatud müügi puhul (eurodes) | – 336 830 | 6 965 666 | 1 619 217 | 619 310 | 1 582 626 |
| Rahavoog sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul (eurodes) | 14 899 504 | 5 240 507 | 600 099 | – 389 019 | – 946 642 |
| Investeeringud (eurodes) | 7 176 323 | 6 546 524 | 5 880 627 | 4 504 181 | 5 030 792 |
| indeks (2012 = 100) | 110 | 100 | 90 | 69 | 77 |
| Investeeringutasuvus (%) | – 83 | 71 | – 76 | – 144 | – 110 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(83)

Liidu tootjate rahavood, investeeringud, investeeringutasuvus ja nende tootjate kapitali kaasamise võime arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt:

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Müügi kasumlikkus liidus seotud klientide puhul (protsent (%) müügikäibest)

– 2,8

- 2,5

– 1,5

– 3,2

– 2,7

Müügi kasumlikkus liidus sõltumatute klientide puhul kohandatuna võrreldavatele tooteliikidele (protsent (%) müügikäibest)

3,5

- 1,6

– 2,5

– 3,1

– 2,4

Rahavoog seotud klientidele suunatud müügi puhul (eurodes)

– 336 830

6 965 666

1 619 217

619 310

1 582 626

Rahavoog sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul (eurodes)

14 899 504

5 240 507

600 099

– 389 019

– 946 642

Investeeringud (eurodes)

7 176 323

6 546 524

5 880 627

4 504 181

5 030 792

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

110

110

100

100

90

90

69

69

77

77

Investeeringutasuvus (%)

– 83

71

– 76

– 144

– 110

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

| (84) | Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul määrati kasumlikkus kindlaks seotud ja sõltumatu müügi kohta eraldi. Kasumlikkust arvestati liidu klientidele suunatud samasuguse toote müügi maksueelse puhaskasumina, väljendatuna protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(84)

Valimisse kaasatud liidu tootjate puhul määrati kasumlikkus kindlaks seotud ja sõltumatu müügi kohta eraldi. Kasumlikkust arvestati liidu klientidele suunatud samasuguse toote müügi maksueelse puhaskasumina, väljendatuna protsendina selle müügi käibest.

| (85) | Seotud klientidele suunatud müügi puhul jäid valimisse kaasatud liidu tootjad 2011. aastal kahjumisse, kuid hakkasid 2012. aastal koos liidu tarbimise kasvuga taastuma. 2012. aastal oli seotud klientidele suunatud müügi kasum + 2,5 %. Seotud klientidele suunatud müük muutus alates 2013. aastast taas kahjumlikuks. Siiski ei pruugi seotud klientidele suunatud müügi hinnad kajastada turuhindu, kuna hinnad määratakse seotud poolte kokkuleppega. Seotud klientidele suunatud müügi kasumit ei saa seega vaadelda liidu tootmisharu kasumlikkust peegeldavana. |
| --- | --- |

(85)

Seotud klientidele suunatud müügi puhul jäid valimisse kaasatud liidu tootjad 2011. aastal kahjumisse, kuid hakkasid 2012. aastal koos liidu tarbimise kasvuga taastuma. 2012. aastal oli seotud klientidele suunatud müügi kasum + 2,5 %. Seotud klientidele suunatud müük muutus alates 2013. aastast taas kahjumlikuks. Siiski ei pruugi seotud klientidele suunatud müügi hinnad kajastada turuhindu, kuna hinnad määratakse seotud poolte kokkuleppega. Seotud klientidele suunatud müügi kasumit ei saa seega vaadelda liidu tootmisharu kasumlikkust peegeldavana.

| (86) | Sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul oli suundumus seotud äriühingutele suunatud müügiga sarnane. Sõltumatutele klientidele suunatud müük oli enne 2012. aastat kahjumlik, 2012. aastal kasumis ja alates 2013. aastast kahjumlik. |
| --- | --- |

(86)

Sõltumatutele klientidele suunatud müügi puhul oli suundumus seotud äriühingutele suunatud müügiga sarnane. Sõltumatutele klientidele suunatud müük oli enne 2012. aastat kahjumlik, 2012. aastal kasumis ja alates 2013. aastast kahjumlik.

| (87) | Rahavoog, mis näitab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida, oli sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul alguses positiivne, kuid muutus jätkuvast kahjumist tingitult alates 2014. aastast negatiivseks. Seotud klientidele suunatud müügist tulenev rahavoog oli 2011. aastal negatiivne, kuid positiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuna aga seotud klientidele suunatud müügi hinnad ei pruugi peegeldada turuhindu, ei saa seotud klientidele suunatud müügist tulenevaid rahavooge vaadelda liidu tootmisharu rahavoogude seisu peegeldavana. |
| --- | --- |

(87)

Rahavoog, mis näitab tootmisharu suutlikkust oma tegevust ise finantseerida, oli sõltumatutele klientidele toimunud müügi puhul alguses positiivne, kuid muutus jätkuvast kahjumist tingitult alates 2014. aastast negatiivseks. Seotud klientidele suunatud müügist tulenev rahavoog oli 2011. aastal negatiivne, kuid positiivne kogu ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul. Kuna aga seotud klientidele suunatud müügi hinnad ei pruugi peegeldada turuhindu, ei saa seotud klientidele suunatud müügist tulenevaid rahavooge vaadelda liidu tootmisharu rahavoogude seisu peegeldavana.

| (88) | Kasumlikkuse ja rahavoo suundumused vaatlusalusel perioodil piirasid valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkust investeerida oma tegevusse ja mõjusid kahjulikult nende arengule. Kuid tootmisharu laadist tingitult kasutatakse investeeringuid eri toodete, sealhulgas uurimise kohaldamisalast välja jäävate toodete valmistamiseks. Seetõttu ei olnud konkreetselt uurimisaluse toote puhul võimalik otseselt kindlaks teha investeeringuid ja investeeringutasuvust, mis on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle asemel eeldati, et tootmisharu koguinvesteeringud on kooskõlas asjaomase toote käibe osakaaluga suunatud vaatlusalusele tootele. |
| --- | --- |

(88)

Kasumlikkuse ja rahavoo suundumused vaatlusalusel perioodil piirasid valimisse kaasatud liidu tootjate suutlikkust investeerida oma tegevusse ja mõjusid kahjulikult nende arengule. Kuid tootmisharu laadist tingitult kasutatakse investeeringuid eri toodete, sealhulgas uurimise kohaldamisalast välja jäävate toodete valmistamiseks. Seetõttu ei olnud konkreetselt uurimisaluse toote puhul võimalik otseselt kindlaks teha investeeringuid ja investeeringutasuvust, mis on kasum väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Selle asemel eeldati, et tootmisharu koguinvesteeringud on kooskõlas asjaomase toote käibe osakaaluga suunatud vaatlusalusele tootele.

| (89) | Eespool toodut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil jätkuvalt negatiivsed. |
| --- | --- |

(89)

Eespool toodut silmas pidades võib järeldada, et valimisse kaasatud liidu tootjate finantstulemused olid uurimisperioodil jätkuvalt negatiivsed.

c)   Varud

| (90) | Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas vaatlusalusel perioodil 27 %; nende kasv langes kokku turuosa vähenemisega. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 56 934 | 56 537 | 57 280 | 69 942 | 72 473 |
| indeks (2012 = 100) | 101 | 100 | 101 | 124 | 128 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(90)

Valimisse kaasatud liidu tootjate varude tase kasvas vaatlusalusel perioodil 27 %; nende kasv langes kokku turuosa vähenemisega.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

56 934

56 537

57 280

69 942

72 473

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

101

101

100

100

101

101

124

124

128

128

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

d)   Tööjõukulud

| (91) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult. Samal ajal on keskmine tootlikkus paranenud. Tööjõukulud moodustasid 13 % tootmise kogukuludest. Seetõttu ei ole tööjõukuludel tootmiskuludes määravat rolli. | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 104 161 | 112 246 | 108 249 | 127 588 | 138 047 |
| indeks (2012 = 100) | 93 | 100 | 96 | 114 | 123 |
| Allikas: küsimustiku vastused |

(91)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud kasvasid vaatlusalusel perioodil tagasihoidlikult. Samal ajal on keskmine tootlikkus paranenud. Tööjõukulud moodustasid 13 % tootmise kogukuludest. Seetõttu ei ole tööjõukuludel tootmiskuludes määravat rolli.

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

104 161

112 246

108 249

127 588

138 047

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

93

93

100

100

96

96

114

114

123

123

Allikas: küsimustiku vastused

Allikas:

5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (92) | Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu tarbimise kasvust. Aastatel 2011-2012 kahju puudus, sest importi ei toimunud, kuid seejärel alates 2013. aastast halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord võrreldes 2012. aasta tasemega. Mõned näitajad, näiteks liidu tootmisharu toodangu- ja müügimaht, püsisid liidu tarbimise kasvule vaatamata samal tasemel. Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt, sest liidu suurenenud tarbimisele vastas Hiina impordi kiire kasv. |
| --- | --- |

(92)

Uurimise tulemusel selgus, et liidu tootmisharu ei saanud vaatlusalusel perioodil kasu tarbimise kasvust. Aastatel 2011-2012 kahju puudus, sest importi ei toimunud, kuid seejärel alates 2013. aastast halvenes liidu tootmisharu majanduslik olukord võrreldes 2012. aasta tasemega. Mõned näitajad, näiteks liidu tootmisharu toodangu- ja müügimaht, püsisid liidu tarbimise kasvule vaatamata samal tasemel. Liidu tootmisharu turuosa vähenes oluliselt, sest liidu suurenenud tarbimisele vastas Hiina impordi kiire kasv.

| (93) | Lisaks sellele mõjutas liidu turul valitsenud hinnasurve oluliselt teatavaid finantstulemustega seotud kahjunäitajaid, nagu liidu tootmisharu kasumlikkus ja rahakäive (kasumlikkus langes 4 protsendipunkti). Liidu tootmisharu ei suutnud säilitada oma hindu tasemel, mis oli vajalik 2012. aastaga sarnase kasumlikkuse saavutamiseks, ja muutus seetõttu kahjumlikuks. |
| --- | --- |

(93)

Lisaks sellele mõjutas liidu turul valitsenud hinnasurve oluliselt teatavaid finantstulemustega seotud kahjunäitajaid, nagu liidu tootmisharu kasumlikkus ja rahakäive (kasumlikkus langes 4 protsendipunkti). Liidu tootmisharu ei suutnud säilitada oma hindu tasemel, mis oli vajalik 2012. aastaga sarnase kasumlikkuse saavutamiseks, ja muutus seetõttu kahjumlikuks.

| (94) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses. |
| --- | --- |

(94)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes jõuti esialgsele järeldusele, et liidu tootmisharu on kandnud olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 5 tähenduses.

6.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

6.1.   Sissejuhatus

Sissejuhatus

| (95) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Hiinast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile. |
| --- | --- |

(95)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõigetega 6 ja 7 uuris komisjon, kas dumpinguhinnaga import Hiinast on põhjustanud liidu tootmisharule kahju ulatuses, mida võiks pidada oluliseks. Lisaks dumpinguhinnaga impordile uuriti ka muid teadaolevaid tegureid, mis oleksid võinud liidu tootmisharu samal ajal kahjustada, vältimaks nende tegurite tekitatud võimaliku kahju omistamist dumpinguhinnaga impordile.

6.2.   Dumpinguhinnaga impordi mõju

Dumpinguhinnaga impordi mõju

| (96) | Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 50 %, ent samal ajal kasvas Hiinast pärit impordi maht märkimisväärselt. Nagu on selgitatud põhjendustes 58-59, kasvas Hiinast pärit import alates nullist 2012. aastal 292 000 tonnini uurimisperioodil. Dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa järsu vähenemisega: nagu on selgitatud põhjendustes 74–76, vähenes liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht uurimisperioodil 319 000 tonnilt 2012. aastal 261 000 tonnile. |
| --- | --- |

(96)

Uurimine näitas, et liidu tarbimine suurenes vaatlusalusel perioodil 50 %, ent samal ajal kasvas Hiinast pärit impordi maht märkimisväärselt. Nagu on selgitatud põhjendustes 58-59, kasvas Hiinast pärit import alates nullist 2012. aastal 292 000 tonnini uurimisperioodil. Dumpinguhinnaga impordi kasv langes kokku liidu tootmisharu turuosa järsu vähenemisega: nagu on selgitatud põhjendustes 74–76, vähenes liidu tootmisharu sõltumatutele klientidele suunatud müügi maht uurimisperioodil 319 000 tonnilt 2012. aastal 261 000 tonnile.

| (97) | Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Hiinast pärit impordi keskmine hind oli pidevalt madalam liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast. Liidu tootmisharu hindu alla lüües kasvas Hiinast pärit impordi turuosa liidu tarbimises nullist 2012. aastal 36 %ni uurimisperioodil. Vabaturul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa nullist 2012. aastal 51 %ni uurimisperioodil. Liidu tootmisharu turuosa vabaturul vähenes 92 %-lt 2012. aastal 46 %-le uurimisperioodil. Turuosa kaotus näitab, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik tarbimise suurenemisest kasu saada. |
| --- | --- |

(97)

Seoses vaatlusalusel perioodil liidu turul valitsenud hinnasurvega leiti, et Hiinast pärit impordi keskmine hind oli pidevalt madalam liidu tootmisharu keskmisest müügihinnast. Liidu tootmisharu hindu alla lüües kasvas Hiinast pärit impordi turuosa liidu tarbimises nullist 2012. aastal 36 %ni uurimisperioodil. Vabaturul kasvas Hiinast pärit impordi turuosa nullist 2012. aastal 51 %ni uurimisperioodil. Liidu tootmisharu turuosa vabaturul vähenes 92 %-lt 2012. aastal 46 %-le uurimisperioodil. Turuosa kaotus näitab, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik tarbimise suurenemisest kasu saada.

| (98) | Hiinast pärit impordi suurenevast mahust tingitud hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma kulusid katta. Liidu tootmisharu oli 2011. aastal kahjumis ja enne dumpingu algust 2012. aastal nõrgalt kasumis. Liidu tootmisharu langes kahjumisse alates 2013. aastast, samal ajal kui dumpinguhinnaga import hakkas liidu turule sisenema. |
| --- | --- |

(98)

Hiinast pärit impordi suurenevast mahust tingitud hinnasurve tõttu ei suutnud liidu tootmisharu oma kulusid katta. Liidu tootmisharu oli 2011. aastal kahjumis ja enne dumpingu algust 2012. aastal nõrgalt kasumis. Liidu tootmisharu langes kahjumisse alates 2013. aastast, samal ajal kui dumpinguhinnaga import hakkas liidu turule sisenema.

| (99) | Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega liidu tootmisharu hindu pidevalt alla löödi, põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. |
| --- | --- |

(99)

Eespool kirjeldatut arvesse võttes järeldati, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi kiire kasv hinnataseme juures, millega liidu tootmisharu hindu pidevalt alla löödi, põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju.

6.3.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

6.3.1.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (100) | Liidu tootmisharu ekspordiga peaaegu ei tegele. Eksport kolmandatesse riikidesse vähenes vaatlusalusel perioodil 1 %-lt 0 %-le. Seega võib teha järelduse, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks. |
| --- | --- |

(100)

Liidu tootmisharu ekspordiga peaaegu ei tegele. Eksport kolmandatesse riikidesse vähenes vaatlusalusel perioodil 1 %-lt 0 %-le. Seega võib teha järelduse, et liidu tootmisharu eksporditegevus ei saanud olla tuvastatud olulise kahju põhjuseks.

6.3.2.   Müük seotud isikutele

Müük seotud isikutele

| (101) | Hiina eksportijad väitsid, et põhjuslikku seost ei ole, sest üks liidu tootja müüb oma toodangut peaaegu eranditult seotud isikutele suletud turul. Seega oleks kahju põhjustatud seotud äriühingute vahel kindlaks määratud madalatest siirdehindadest, mitte Hiinast pärit impordist. |
| --- | --- |

(101)

Hiina eksportijad väitsid, et põhjuslikku seost ei ole, sest üks liidu tootja müüb oma toodangut peaaegu eranditult seotud isikutele suletud turul. Seega oleks kahju põhjustatud seotud äriühingute vahel kindlaks määratud madalatest siirdehindadest, mitte Hiinast pärit impordist.

| (102) | Esiteks märgib komisjon, et ainult üks valimisse kaasatud liidu tootja müüb suletud turul, kuid lisaks müüb ta samasugust toodet ka vabaturul. |
| --- | --- |

(102)

Esiteks märgib komisjon, et ainult üks valimisse kaasatud liidu tootja müüb suletud turul, kuid lisaks müüb ta samasugust toodet ka vabaturul.

| (103) | Teiseks näitas uurimine, et hinnad seotud klientidele suunatud müügi puhul olid kõrgemad kui müügihinnad vabaturul. Samuti leiti, et seotud klientidele suunatud müügi puhul oli tegu tooteliikidega, mida Hiinast ei imporditud. Hindade allalöömine ja turuhinnast madalama hinnaga müük tuvastati vaid kokkusobivate tooteliikide puhul, võrreldes Hiinast pärit impordi hindu ja liidu tootjate müügihindu kokkusobivate tooteliikide puhul. Seega ei mõjutanud seotud klientidele suunatud müük hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tuvastamist. Kokkuvõttes näitas areng vabal ja suletud turul toimunud müügi puhul eraldi analüüsitud kahjunäitajate puhul samalaadseid suundumusi. Seda silmas pidades on Hiina eksportijate esitatud väidet arvesse võetud, kuid see ei mõjuta uurimise tulemusi. |
| --- | --- |

(103)

Teiseks näitas uurimine, et hinnad seotud klientidele suunatud müügi puhul olid kõrgemad kui müügihinnad vabaturul. Samuti leiti, et seotud klientidele suunatud müügi puhul oli tegu tooteliikidega, mida Hiinast ei imporditud. Hindade allalöömine ja turuhinnast madalama hinnaga müük tuvastati vaid kokkusobivate tooteliikide puhul, võrreldes Hiinast pärit impordi hindu ja liidu tootjate müügihindu kokkusobivate tooteliikide puhul. Seega ei mõjutanud seotud klientidele suunatud müük hindade allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi tuvastamist. Kokkuvõttes näitas areng vabal ja suletud turul toimunud müügi puhul eraldi analüüsitud kahjunäitajate puhul samalaadseid suundumusi. Seda silmas pidades on Hiina eksportijate esitatud väidet arvesse võetud, kuid see ei mõjuta uurimise tulemusi.

6.3.3.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| Riik | | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hiina RV | Maht (tonnides) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Keskmine hind | | | 442 | 400 | 401 |
| indeks (2013 = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Türgi | Maht (tonnides) | 8 726 | 1 182 | 74 965 | 65 299 | 16 323 |
| indeks (2012 = 100) | 738 | 100 | 6 342 | 5 525 | 1 381 |
| Turuosa (protsent (%) ELi tarbimisest) | 1,6 | 0,2 | 11,9 | 7,6 | 2,0 |
| indeks (2012 = 100) | 805 | 100 | 6 016 | 3 853 | 1 001 |
| Keskmine hind | 697 | 508 | 463 | 565 | 691 |
| indeks (2012 = 100) | 137 | 100 | 91 | 111 | 136 |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina | Maht (tonnides) | 21 243 | 26 817 | 80 094 | 68 319 | 20 362 |
| indeks (2012 = 100) | 79 | 100 | 299 | 255 | 76 |
| Turuosa ELi tarbimisest (%) | 3,9 | 4,5 | 12,8 | 8,0 | 2,5 |
| indeks (2012 = 100) | 86 | 100 | 283 | 178 | 55 |
| Keskmine hind | 657 | 610 | 488 | 659 | 570 |
| indeks (2012 = 100) | 108 | 100 | 80 | 108 | 94 |
| Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused |

Riik

2011

2012

2013

2014

Uurimisperiood

Hiina RV

Maht (tonnides)

49 480

279 484

292 304

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

565

565

591

591

Turuosa ELi tarbimisest (%)

7,9

32,7

35,6

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

415

415

451

451

Keskmine hind

442

400

401

indeks (2013 = 100)

indeks (2013 = 100)

100

100

90

90

91

91

Türgi

Maht (tonnides)

8 726

1 182

74 965

65 299

16 323

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

738

738

100

100

6 342

6 342

5 525

5 525

1 381

1 381

Turuosa (protsent (%) ELi tarbimisest)

1,6

0,2

11,9

7,6

2,0

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

805

805

100

100

6 016

6 016

3 853

3 853

1 001

1 001

Keskmine hind

697

508

463

565

691

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

137

137

100

100

91

91

111

111

136

136

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a Hiina

Maht (tonnides)

21 243

26 817

80 094

68 319

20 362

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

79

79

100

100

299

299

255

255

76

76

Turuosa ELi tarbimisest (%)

3,9

4,5

12,8

8,0

2,5

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

86

86

100

100

283

283

178

178

55

55

Keskmine hind

657

610

488

659

570

indeks (2012 = 100)

indeks (2012 = 100)

108

108

100

100

80

80

108

108

94

94

Allikas: Euroopa Komisjoni andmebaas (tollijärelevalve), kaebuses esitatud andmed ja küsimustike vastused

Allikas:

| (104) | Hiinast pärit dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil 93 % kogu impordist liidu turule. Oli ka muid impordiallikaid, sealhulgas Türgi, mida tuli põhjusliku seose kontekstis uurida. |
| --- | --- |

(104)

Hiinast pärit dumpinguhinnaga import moodustas uurimisperioodil 93 % kogu impordist liidu turule. Oli ka muid impordiallikaid, sealhulgas Türgi, mida tuli põhjusliku seose kontekstis uurida.

| (105) | Uurimise käigus selgus, et Türgi eksportivate tootjate keskmine müügihind oli vaatlusalusel perioodil kõrgem Hiina eksportivate tootjate müügihinnast ja liidu tootmisharu müügihinnast. Ka Türgist pärit impordi turuosa vähenes 12 %-lt 2013. aastal 2,0 %-le uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(105)

Uurimise käigus selgus, et Türgi eksportivate tootjate keskmine müügihind oli vaatlusalusel perioodil kõrgem Hiina eksportivate tootjate müügihinnast ja liidu tootmisharu müügihinnast. Ka Türgist pärit impordi turuosa vähenes 12 %-lt 2013. aastal 2,0 %-le uurimisperioodil.

| (106) | Eespool toodust järeldatakse, et nimetatud impordi mõju ei põhjustanud Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelise põhjusliku seose katkemist. |
| --- | --- |

(106)

Eespool toodust järeldatakse, et nimetatud impordi mõju ei põhjustanud Hiinast pärit impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahelise põhjusliku seose katkemist.

6.3.4.   Majanduskriis

Majanduskriis

| (107) | Nagu on selgitatud põhjenduses 83, oli liidu tootmisharu kahjumis 2011. aastal, mil majanduskriisi mõju väljendus sarrusvarraste väheses tarbimises. Tootmisharu olukord paranes 2012. aastal ja see muutus kasumlikuks. Seejärel muutus ühenduse tootmisharu alates 2013. aastast paralleelselt Hiinast pärit madala hinnaga impordi alustamisega jälle kahjumlikuks. |
| --- | --- |

(107)

Nagu on selgitatud põhjenduses 83, oli liidu tootmisharu kahjumis 2011. aastal, mil majanduskriisi mõju väljendus sarrusvarraste väheses tarbimises. Tootmisharu olukord paranes 2012. aastal ja see muutus kasumlikuks. Seejärel muutus ühenduse tootmisharu alates 2013. aastast paralleelselt Hiinast pärit madala hinnaga impordi alustamisega jälle kahjumlikuks.

| (108) | Seega ei saa tootmisharu alates 2013. aastast taas ilmnenud raskusi põhjendada majanduskriisiga. Seetõttu ei saa majanduskriisi mõju pidada nii suureks, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kandis. |
| --- | --- |

(108)

Seega ei saa tootmisharu alates 2013. aastast taas ilmnenud raskusi põhjendada majanduskriisiga. Seetõttu ei saa majanduskriisi mõju pidada nii suureks, et selle mõjul oleks katkenud põhjuslik seos dumpinguhinnaga impordi ja materiaalse kahju vahel, mida liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil kandis.

6.3.5.   Põhitooraine hinnad

Põhitooraine hinnad

| (109) | Hiina eksportijad väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju on tingitud sellest, et peamise toorainena kasutati vanametalli, samal ajal kui Hiina tootjad kasutavad rauamaaki. |
| --- | --- |

(109)

Hiina eksportijad väitsid, et liidu tootmisharu kantud kahju on tingitud sellest, et peamise toorainena kasutati vanametalli, samal ajal kui Hiina tootjad kasutavad rauamaaki.

| (110) | Siiski näitab Hiina eksportijate poolt edastatud hinnateave, et vanametalli hinnasuundumused järgivad üldjoontes rauamaagi hinnasuundumusi maailmaturul. Nagu on näidatud põhjenduses 81, on nii vanametalli kui ka rauamaagi tonnihinnad vähenenud ligikaudu sama palju. Asjaolu, et vähenemisprotsent on erinev, ei ole põhjusliku seose tuvastamisel asjakohane, sest mõju tootmiskuludele määratakse kindlaks absoluutväärtustes väljendatud tonnihinna muutuse kaudu. Lisaks peegeldab absoluutväärtustes väljendatud rauamaagi ja vanametalli maksumuse vahe asjaolu, et teraseks muutmise protsess on kasutatavast toorainest sõltuvalt erinev. Seega ei saa kahe erineva tooraine kulusid otseselt võrrelda. Väidetavad erinevused tooraine hinna arengus ei saanud seega kõrvaldada põhjuslikku seost tuvastatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata. |
| --- | --- |

(110)

Siiski näitab Hiina eksportijate poolt edastatud hinnateave, et vanametalli hinnasuundumused järgivad üldjoontes rauamaagi hinnasuundumusi maailmaturul. Nagu on näidatud põhjenduses 81, on nii vanametalli kui ka rauamaagi tonnihinnad vähenenud ligikaudu sama palju. Asjaolu, et vähenemisprotsent on erinev, ei ole põhjusliku seose tuvastamisel asjakohane, sest mõju tootmiskuludele määratakse kindlaks absoluutväärtustes väljendatud tonnihinna muutuse kaudu. Lisaks peegeldab absoluutväärtustes väljendatud rauamaagi ja vanametalli maksumuse vahe asjaolu, et teraseks muutmise protsess on kasutatavast toorainest sõltuvalt erinev. Seega ei saa kahe erineva tooraine kulusid otseselt võrrelda. Väidetavad erinevused tooraine hinna arengus ei saanud seega kõrvaldada põhjuslikku seost tuvastatud olulise kahju ja dumpinguhinnaga impordi vahel. Seetõttu tuleks kõnealune väide tagasi lükata.

6.4.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (111) | On näidatud, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Lisaks leiti, see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(111)

On näidatud, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa kasvasid vaatlusalusel perioodil olulisel määral. Lisaks leiti, see import lõi pidevalt alla hindu, mida liidu tootmisharu küsis liidu turul, ja seda eriti uurimisperioodil.

| (112) | Selline Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemisega alates 2013. aastast. Seega ei olnud liidu tootmisharu vaatamata tarbimise taastumisele võimeline suurendama oma müügimahtu ja hindu ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus negatiivseks. |
| --- | --- |

(112)

Selline Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi mahu ja turuosa kasv langes kokku liidu tootmisharu finantsolukorra halvenemisega alates 2013. aastast. Seega ei olnud liidu tootmisharu vaatamata tarbimise taastumisele võimeline suurendama oma müügimahtu ja hindu ning sellest tulenevalt jäid sellised finantsnäitajad nagu kasumlikkus negatiivseks.

| (113) | Muude teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel. |
| --- | --- |

(113)

Muude teadaolevate tegurite uurimine, mis oleksid võinud kahjustada liidu tootmisharu, näitas, et need tegurid ei kõrvalda põhjuslikku seost liidu tootmisharule tekitatud kahju ja Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi vahel.

| (114) | Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses. |
| --- | --- |

(114)

Eespool toodud analüüsi põhjal, mille käigus eristati kõigi teadaolevalt liidu tootmisharu olukorda mõjutanud tegurite toime dumpinguhindadega impordi kahjulikust mõjust, tehti esialgne järeldus, et Hiinast pärit import on tekitanud liidu tootmisharule olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 6 tähenduses.

7.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

7.1.   Üldised kaalutlused

Üldised kaalutlused

| (115) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel. |
| --- | --- |

(115)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuriti, kas vaatamata esialgsele järeldusele kahjustava dumpingu kohta on olemas kaalukaid põhjuseid, mis võiksid viia järelduseni, et kõnealusel juhul ei ole meetmete võtmine liidu huvides. Liidu huvide analüüs põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide, sealhulgas liidu tootmisharu, importijate ja kasutajate huvide hindamisel.

| (116) | Huvitatud isikuna väitis CISA, et meetmete kehtestamine kogu liidus oleks tarbetu, sest Hiinast pärit import on suunatud üksnes Ühendkuningriiki ja Iirimaale. |
| --- | --- |

(116)

Huvitatud isikuna väitis CISA, et meetmete kehtestamine kogu liidus oleks tarbetu, sest Hiinast pärit import on suunatud üksnes Ühendkuningriiki ja Iirimaale.

| (117) | Komisjon märgib, et kuigi tarbimine piirdub Ühendkuningriigi ja Iirimaaga, asub liidu tootmisharu mitmes liikmesriigis ja seega tuleb liidu huvi hinnata kogu Euroopa Liidu ulatuses. Kuna vaatlusaluse toote puhul toimub liidusisene kaubandus Ühendkuningriigi, Iirimaa ja teiste liikmesriikide vahel, tuleb meetmete tõhususe tagamiseks kehtestada need kogu liidus. |
| --- | --- |

(117)

Komisjon märgib, et kuigi tarbimine piirdub Ühendkuningriigi ja Iirimaaga, asub liidu tootmisharu mitmes liikmesriigis ja seega tuleb liidu huvi hinnata kogu Euroopa Liidu ulatuses. Kuna vaatlusaluse toote puhul toimub liidusisene kaubandus Ühendkuningriigi, Iirimaa ja teiste liikmesriikide vahel, tuleb meetmete tõhususe tagamiseks kehtestada need kogu liidus.

7.2.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (118) | Liidu tootmisharu koosneb 11 teadaolevast tootjast, kelle toodang moodustab liidu samasuguse toote kogutoodangu. Tootjad paiknevad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ning samasuguse tootega seoses oli neil uurimisperioodil 209 töötajat. |
| --- | --- |

(118)

Liidu tootmisharu koosneb 11 teadaolevast tootjast, kelle toodang moodustab liidu samasuguse toote kogutoodangu. Tootjad paiknevad Euroopa Liidu erinevates liikmesriikides ning samasuguse tootega seoses oli neil uurimisperioodil 209 töötajat.

| (119) | On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja et liidu tootmisharu finantsolukord jäi kehvaks. |
| --- | --- |

(119)

On kindlaks tehtud, et liidu tootmisharu kannatas Hiinast pärit dumpinguhinnaga impordi tõttu olulist kahju. Tuletatakse meelde, et liidu tootmisharul ei olnud võimalik täiel määral kasu saada kasvavast tarbimisest ja et liidu tootmisharu finantsolukord jäi kehvaks.

| (120) | Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmishindadega. |
| --- | --- |

(120)

Eeldatakse, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamine taastab liidu turul õiglased kaubandustingimused, mis võimaldavad liidu tootmisharul viia oma samasuguse toote hinnad kooskõlla tootmishindadega.

| (121) | Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks. |
| --- | --- |

(121)

Samuti võib eeldada, et meetmete kohaldamine võimaldab liidu tootmisharul saada tagasi vähemalt osa vaatlusalusel perioodil kaotatud turuosast ning et see avaldab positiivset mõju tootmisharu kasumlikkusele ja üldisele finantsolukorrale. Meetmete kohaldamine võimaldaks tootmisharul jätkata ja suurendada oma jõupingutusi kulutasuvuse saavutamiseks.

| (122) | Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse. |
| --- | --- |

(122)

Juhul kui meetmeid ei kehtestata, on tõenäoline, et turuosa väheneb veelgi ja liidu tootmisharu jääks ka edaspidi kahjumisse.

| (123) | Üks liidu tootja müüs peamiselt suletud turul, mis ei ole otseselt mõjutatud Hiina impordist. Siiski võib see tootja saada kaudselt kasu kasvavast turust ilma dumpinguhinnaga impordita, kui hinnad määratakse normaalsete turutingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(123)

Üks liidu tootja müüs peamiselt suletud turul, mis ei ole otseselt mõjutatud Hiina impordist. Siiski võib see tootja saada kaudselt kasu kasvavast turust ilma dumpinguhinnaga impordita, kui hinnad määratakse normaalsete turutingimuste kohaselt.

| (124) | Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides. |
| --- | --- |

(124)

Seetõttu tehti esialgne järeldus, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamine Hiinast pärit impordi suhtes oleks liidu tootmisharu huvides.

7.3.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (125) | Küsimustikud saadeti üheteistkümnele kasutajale liidus. Küsimustikule vastas üheksa kasutajat, kuid kolm neist loobus hiljem koostööst. Kavandatud meetmete tõenäolist mõju hinnati küsimustikele saadud teiste kasutajate vastuste ning vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seotud kogu liidu turu olukorra alusel. |
| --- | --- |

(125)

Küsimustikud saadeti üheteistkümnele kasutajale liidus. Küsimustikule vastas üheksa kasutajat, kuid kolm neist loobus hiljem koostööst. Kavandatud meetmete tõenäolist mõju hinnati küsimustikele saadud teiste kasutajate vastuste ning vaatlusaluse toote ja samasuguse tootega seotud kogu liidu turu olukorra alusel.

| (126) | Neli koostööd tegevat kasutajat olid seotud ühe liidu tootjaga. Nad ostsid vaatlusalust toodet üksnes oma emaettevõtjalt. Meetmete kehtestamisel ei oleks seega otsest mõju nende ostudele. Kaudselt võib nende positsioon järelturul paraneda, arvestades, et nende konkurentidel ei ole enam võimalik osta Hiinast madala dumpinguhinnaga importtooteid. |
| --- | --- |

(126)

Neli koostööd tegevat kasutajat olid seotud ühe liidu tootjaga. Nad ostsid vaatlusalust toodet üksnes oma emaettevõtjalt. Meetmete kehtestamisel ei oleks seega otsest mõju nende ostudele. Kaudselt võib nende positsioon järelturul paraneda, arvestades, et nende konkurentidel ei ole enam võimalik osta Hiinast madala dumpinguhinnaga importtooteid.

| (127) | Kahe koostööd tegeva sõltumatu kasutaja puhul moodustas vaatlusaluse toote Hiinast pärit koguimpordi osakaal uurimisperioodil ligikaudu 33 %. Keskmiselt moodustasid ostud Hiinast 88 % nende kõigist vaatlusaluse toote ostudest. Vaatlusaluse toote tootmiskulud moodustasid tavaliselt 75 % vaatlusalust toodet hõlmavast müügist. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud käive 76 % nende kogukäibest. |
| --- | --- |

(127)

Kahe koostööd tegeva sõltumatu kasutaja puhul moodustas vaatlusaluse toote Hiinast pärit koguimpordi osakaal uurimisperioodil ligikaudu 33 %. Keskmiselt moodustasid ostud Hiinast 88 % nende kõigist vaatlusaluse toote ostudest. Vaatlusaluse toote tootmiskulud moodustasid tavaliselt 75 % vaatlusalust toodet hõlmavast müügist. Uurimisperioodil moodustas vaatlusaluse tootega seotud käive 76 % nende kogukäibest.

| (128) | Uurimine näitas, et uurimisperioodil oli koostööd tegevate sõltumatute kasutajate keskmine kasumlikkus vaatlusalust toodet hõlmava müügi puhul 1 % käibest. |
| --- | --- |

(128)

Uurimine näitas, et uurimisperioodil oli koostööd tegevate sõltumatute kasutajate keskmine kasumlikkus vaatlusalust toodet hõlmava müügi puhul 1 % käibest.

| (129) | Sõltumatute kasutajate jaoks halvimal võimalikul juhul, kui hinnatõusu ei saaks tarneahelale üle kanda ning kui nad jätkaksid Hiinast ostmist varasemas mahus, tähendaks tollimaksu mõju kasutajatele, arvestades nende piiratud kasumit, Hiina impordi suurt turuosa ja vaatlusaluse toote osakaalu oma üldkuludes, et kasutajad langeksid kahjumisse. |
| --- | --- |

(129)

Sõltumatute kasutajate jaoks halvimal võimalikul juhul, kui hinnatõusu ei saaks tarneahelale üle kanda ning kui nad jätkaksid Hiinast ostmist varasemas mahus, tähendaks tollimaksu mõju kasutajatele, arvestades nende piiratud kasumit, Hiina impordi suurt turuosa ja vaatlusaluse toote osakaalu oma üldkuludes, et kasutajad langeksid kahjumisse.

| (130) | Tuleb siiski rõhutada, et kuna vaatlusalune toode on standardne, võivad kasutajad toote kvaliteeti silmas pidades tarneallikat kergesti muuta. Meetmete kohaldamine ei tohiks välistada võimalust importida vaatlusalust toodet muudest riikidest, sealhulgas Hiinast, kui dumpingu põhjustatud kaubandust moonutav mõju on kõrvaldatud. |
| --- | --- |

(130)

Tuleb siiski rõhutada, et kuna vaatlusalune toode on standardne, võivad kasutajad toote kvaliteeti silmas pidades tarneallikat kergesti muuta. Meetmete kohaldamine ei tohiks välistada võimalust importida vaatlusalust toodet muudest riikidest, sealhulgas Hiinast, kui dumpingu põhjustatud kaubandust moonutav mõju on kõrvaldatud.

| (131) | Sõltumatud kasutajad väitsid, et praegust Hiinast pärit suuremahulist importi ei saa kergesti muude allikatega asendada ja et seetõttu seisaksid nad silmitsi tarnedefitsiidiga. Seetõttu kaotaksid nad turuosi seotud kasutajatele. |
| --- | --- |

(131)

Sõltumatud kasutajad väitsid, et praegust Hiinast pärit suuremahulist importi ei saa kergesti muude allikatega asendada ja et seetõttu seisaksid nad silmitsi tarnedefitsiidiga. Seetõttu kaotaksid nad turuosi seotud kasutajatele.

| (132) | Arvestades aga tollimaksude mõõdukat taset, on Hiinast pärit impordist täies ulatuses loobumine ebatõenäoline, sest see siseneks edaspidi liidu turule õiglaste hindadega. Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharus on olemas piisavalt vaba tootmisvõimsust, et sõltumatute kasutajate jaoks Hiina impordi vähenemist asendada. |
| --- | --- |

(132)

Arvestades aga tollimaksude mõõdukat taset, on Hiinast pärit impordist täies ulatuses loobumine ebatõenäoline, sest see siseneks edaspidi liidu turule õiglaste hindadega. Uurimine on näidanud, et liidu tootmisharus on olemas piisavalt vaba tootmisvõimsust, et sõltumatute kasutajate jaoks Hiina impordi vähenemist asendada.

| (133) | Mõned importijad ja kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamine tooks kaasa ühe Ühendkuningriigis asuva liidu tootja ja temaga seotud kasutajate monopoolse seisundi, kõrvaldades konkureerivad sõltumatud kasutajad, kellel ei ole enam toorainele konkurentsivõimeliste hindadega juurdepääsu. |
| --- | --- |

(133)

Mõned importijad ja kasutajad väitsid, et meetmete kehtestamine tooks kaasa ühe Ühendkuningriigis asuva liidu tootja ja temaga seotud kasutajate monopoolse seisundi, kõrvaldades konkureerivad sõltumatud kasutajad, kellel ei ole enam toorainele konkurentsivõimeliste hindadega juurdepääsu.

| (134) | Komisjon märgib esiteks, et nii Ühendkuningriigi kui ka Iiri konkurentsiamet on heaks kiitnud allkasutajate omandamise. Nad on sellega seoses hinnanud monopoolse käitumise võimalikkust. |
| --- | --- |

(134)

Komisjon märgib esiteks, et nii Ühendkuningriigi kui ka Iiri konkurentsiamet on heaks kiitnud allkasutajate omandamise. Nad on sellega seoses hinnanud monopoolse käitumise võimalikkust.

| (135) | Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 130, on sõltumatutele kasutajatele kättesaadavad ka alternatiivsed tarneallikad, mis tagab, et sõltumatud kasutajad saavad jätkata konkureerimist Ühendkuningriigi turgudel. |
| --- | --- |

(135)

Teiseks, nagu on selgitatud põhjenduses 130, on sõltumatutele kasutajatele kättesaadavad ka alternatiivsed tarneallikad, mis tagab, et sõltumatud kasutajad saavad jätkata konkureerimist Ühendkuningriigi turgudel.

| (136) | Kõike eespool toodut silmas pidades ning arvesse võttes, et isegi kui on tõenäoline, et mõningaid kasutajaid mõjutavad Hiina impordi suhtes kehtestatavad meetmed teistest negatiivsemalt, on komisjon praegu seisukohal, et üldine mõju kasutajatele ning samuti võimalik piirav mõju konkurentsile on väike. |
| --- | --- |

(136)

Kõike eespool toodut silmas pidades ning arvesse võttes, et isegi kui on tõenäoline, et mõningaid kasutajaid mõjutavad Hiina impordi suhtes kehtestatavad meetmed teistest negatiivsemalt, on komisjon praegu seisukohal, et üldine mõju kasutajatele ning samuti võimalik piirav mõju konkurentsile on väike.

7.4.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (137) | Sõltumatud importijad tegid koostööd piiratud ulatuses. Kolm importijat esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe, kuid vaid kaks neist tegid koostööd. Nende äriühingute osa moodustas uurimisperioodil Hiinast pärit koguimpordist 37 %. Importijad on meetmete kohaldamise vastu, sest Hiina on vaieldamatult nende kõige olulisem vaatlusaluse toote tarnija. |
| --- | --- |

(137)

Sõltumatud importijad tegid koostööd piiratud ulatuses. Kolm importijat esitas valimi moodustamiseks vajaliku teabe, kuid vaid kaks neist tegid koostööd. Nende äriühingute osa moodustas uurimisperioodil Hiinast pärit koguimpordist 37 %. Importijad on meetmete kohaldamise vastu, sest Hiina on vaieldamatult nende kõige olulisem vaatlusaluse toote tarnija.

| (138) | Importijatel peaks siiski olema võimalik kanda vähemalt osa meetmete kehtestamisest tulenevast hinnatõusust üle oma klientidele. Peale selle võivad importijad hakata kasutama teisi tarneallikaid. |
| --- | --- |

(138)

Importijatel peaks siiski olema võimalik kanda vähemalt osa meetmete kehtestamisest tulenevast hinnatõusust üle oma klientidele. Peale selle võivad importijad hakata kasutama teisi tarneallikaid.

| (139) | Selle põhjal järeldati esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju importijate huvidele. |
| --- | --- |

(139)

Selle põhjal järeldati esialgu, et dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel ei ole olulist negatiivset mõju importijate huvidele.

7.5.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (140) | Pidades silmas eespool osutatut ja tuginedes teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. |
| --- | --- |

(140)

Pidades silmas eespool osutatut ja tuginedes teabele liidu huvide kohta, jõuti esialgsele järeldusele, et üldiselt puuduvad mõjuvad põhjused, mis takistaksid meetmete kehtestamist Hiinast pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes.

| (141) | Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu. |
| --- | --- |

(141)

Mis tahes negatiivset mõju sõltumatutele kasutajatele leevendab alternatiivsete tarneallikate olemasolu.

| (142) | Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele. |
| --- | --- |

(142)

Peale selle, kui kaaluda dumpinguvastaste meetmete üldist mõju liidu turule, siis tundub, et positiivne mõju – eelkõige liidu tootmisharule avalduv positiivne mõju – kaalub üles võimaliku negatiivse mõju teistele huvirühmadele.

8.   ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

ETTEPANEK AJUTISTE DUMPINGUVASTASTE MEETMETE KOHTA

| (143) | Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju. |
| --- | --- |

(143)

Pidades silmas dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi, tuleks kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, et dumpinguhinnaga import ei tekitaks liidu tootmisharule edasist kahju.

8.1.   Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

| (144) | Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(144)

Kõnealuste meetmete taseme määramisel võeti arvesse kindlaksmääratud dumpingumarginaale ning liidu tootmisharule tekitatud kahju kõrvaldamiseks vajalikku tollimaksumäära.

| (145) | Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et kõik meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, kui puudub dumpinguhinnaga import. |
| --- | --- |

(145)

Dumpingu kahjustava mõju kõrvaldamiseks vajaliku tollimaksu arvutamisel võeti arvesse, et kõik meetmed peaksid võimaldama liidu tootmisharul katta tootmiskulusid ja saada sellist maksueelset kasumit, mille teenimine võiks olla mõeldav liidus seda liiki tootmisharus samasuguse toote müügi puhul tavapärastes konkurentsitingimustes, kui puudub dumpinguhinnaga import.

| (146) | Selleks et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(146)

Selleks et määrata kindlaks sihtkasum, võttis komisjon arvesse sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit, mida kasutatakse kahju kõrvaldamist võimaldava taseme kindlaksmääramiseks.

| (147) | Taotletavaks kasumimarginaaliks seati esialgu 1,65 %, võttes arvesse 2012. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit. Kuna dumpinguhinnaga import algas 2013. aastal, ollakse seisukohal, et 2012. aasta kasumitase kajastab kasumit, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral. |
| --- | --- |

(147)

Taotletavaks kasumimarginaaliks seati esialgu 1,65 %, võttes arvesse 2012. aastal sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumit. Kuna dumpinguhinnaga import algas 2013. aastal, ollakse seisukohal, et 2012. aasta kasumitase kajastab kasumit, mida võiks usutavasti saavutada tavapärastes konkurentsitingimustes, st dumpinguhinnaga impordi puudumise korral.

| (148) | Seevastu 2011. aasta ei ole normaalseid konkurentsitingimusi silmas pidades sobiv võrdlusaasta: nagu on selgitatud põhjenduses 107, oli liidu tootmisharu alles majanduskriisi mõjust toibumas ja tootis kahjumit. Kaebuse esitajad on tõendanud, et hinnanguline terasenõudlus Ühendkuningriigis oli 2011. aastal erakordselt madalal tasemel (25 % võrra väiksem kui 2007. aastal). Lisaks olid tootmiskulud väga suured, sest 2011. aastal oli vanametalli hind haripunktis, nagu on näidatud põhjenduses 81. Kaebuse esitajad väitsid, et Ühendkuningriigis sarrusvarraste turg oli ajutiselt häiritud, sest üks Ühendkuningriigi tootja, Thamesteel müüs enne oma likvideerimist 2012. aasta jaanuaris oma varusid, mis tõi 2011. aastal kaasa ajutise pakkumise mahu kasvu ja alandatud hinnad. Nimetatud põhjustel ei saa 2011. aastat pidada tavaliste turutingimustega perioodiks ja sihtkasumi kindlaksmääramist see ei mõjutanud. |
| --- | --- |

(148)

Seevastu 2011. aasta ei ole normaalseid konkurentsitingimusi silmas pidades sobiv võrdlusaasta: nagu on selgitatud põhjenduses 107, oli liidu tootmisharu alles majanduskriisi mõjust toibumas ja tootis kahjumit. Kaebuse esitajad on tõendanud, et hinnanguline terasenõudlus Ühendkuningriigis oli 2011. aastal erakordselt madalal tasemel (25 % võrra väiksem kui 2007. aastal). Lisaks olid tootmiskulud väga suured, sest 2011. aastal oli vanametalli hind haripunktis, nagu on näidatud põhjenduses 81. Kaebuse esitajad väitsid, et Ühendkuningriigis sarrusvarraste turg oli ajutiselt häiritud, sest üks Ühendkuningriigi tootja, Thamesteel müüs enne oma likvideerimist 2012. aasta jaanuaris oma varusid, mis tõi 2011. aastal kaasa ajutise pakkumise mahu kasvu ja alandatud hinnad. Nimetatud põhjustel ei saa 2011. aastat pidada tavaliste turutingimustega perioodiks ja sihtkasumi kindlaksmääramist see ei mõjutanud.

| (149) | Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade – nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 62 – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel. |
| --- | --- |

(149)

Sellest tulenevalt arvutati kahju kõrvaldamist võimaldav tase dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmiste hindade – nagu need olid kindlaks tehtud hinna allalöömist käsitlevate arvutuste jaoks põhjenduses 62 – ja liidu tootmisharu samasuguse toote mittekahjustava hinna võrdlemise teel.

| (150) | Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast. |
| --- | --- |

(150)

Seejärel väljendati kõik võrdluse tulemusel kindlaks tehtud erinevused protsendimäärana keskmisest impordi CIF-koguhinnast.

| (151) | Nagu on selgitatud põhjenduses 23, järeldas komisjon, et kaht koostööd teinud äriühingute rühma tuleks käsitada seotuna. Seetõttu kinnitati mõlema eksportivate tootjate rühma jaoks ühtne kahjumarginaal, mis väljendus nende individuaalse turuhinnast madalama hinnaga müügi summa suuruses protsendina nende arvestuslikest CIF-väärtustest ELi piiril. |
| --- | --- |

(151)

Nagu on selgitatud põhjenduses 23, järeldas komisjon, et kaht koostööd teinud äriühingute rühma tuleks käsitada seotuna. Seetõttu kinnitati mõlema eksportivate tootjate rühma jaoks ühtne kahjumarginaal, mis väljendus nende individuaalse turuhinnast madalama hinnaga müügi summa suuruses protsendina nende arvestuslikest CIF-väärtustest ELi piiril.

8.2.   Ajutised meetmed

Ajutised meetmed

| (152) | Eelöeldut silmas pidades leitakse, et alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit HFP sarrusvarraste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam. |
| --- | --- |

(152)

Eelöeldut silmas pidades leitakse, et alusmääruse artikli 7 lõike 2 kohaselt tuleks vastavalt väiksema tollimaksu reeglile kehtestada Hiina RVst pärit HFP sarrusvarraste impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks, mis vastaks väiksemale dumpingu- ja kahjumarginaali määrale, olenevalt sellest, kumb on madalam.

| (153) | Nagu on märgitud eespool põhjenduses 3, kehtestas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote registreerimise kohustuse vastavalt määrusele (EL) 2015/2386 eesmärgiga kohaldada võimalikke dumpinguvastaseid meetmeid tagasiulatuvalt vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 4. |
| --- | --- |

(153)

Nagu on märgitud eespool põhjenduses 3, kehtestas komisjon Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote registreerimise kohustuse vastavalt määrusele (EL) 2015/2386 eesmärgiga kohaldada võimalikke dumpinguvastaseid meetmeid tagasiulatuvalt vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 4.

| (154) | Arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks impordi registreerimine kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5 lõpetada. |
| --- | --- |

(154)

Arvestades eespool esitatud tähelepanekuid, tuleks impordi registreerimine kooskõlas alusmääruse artikli 14 lõikega 5 lõpetada.

| (155) | Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta. |
| --- | --- |

(155)

Menetluse käesolevas etapis ei saa vastu võtta otsust dumpinguvastaste meetmete tagasiulatuva kehtestamise kohta.

| (156) | Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad. Selleks võrreldi kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised:








  Äriühing | Kahjumarginaal
  (%) | Dumpingumarginaal
  (%) | Ajutine dumpinguvastane tollimaksu määr
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Kõik teised äriühingud | 13,0 | 66,0 | 13,0 |

(156)

Eespool toodu alusel on kindlaks määratud esialgsed dumpinguvastase tollimaksu määrad. Selleks võrreldi kahjumarginaale ja dumpingumarginaale. Sellest tulenevalt on kavandatud dumpinguvastase tollimaksu määrad järgmised:

Äriühing

Kahjumarginaal

(%)

Dumpingumarginaal

(%)

Ajutine dumpinguvastane tollimaksu määr

(%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Kõik teised äriühingud

13,0

66,0

13,0

| (157) | Käesoleva määrusega äriühingute kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete puhul, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(157)

Käesoleva määrusega äriühingute kehtestatavad individuaalsed dumpinguvastased tollimaksud määrati kindlaks käesoleva uurimise järelduste põhjal. Sellepärast kajastavad need olukorda, mis tehti uurimise käigus kindlaks nende äriühingute puhul. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes nende vaatlusaluste toodete impordi puhul, mis on pärit Hiinast ning mille on tootnud nimetatud äriühingud, seega nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate vaatlusaluste toodete puhul, mille tootja on mõni muu äriühing, kelle nime ega aadressi ei ole käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetatud, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib kõikide muude äriühingute suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (158) | Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (7) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid. |
| --- | --- |

(158)

Iga taotlus kohaldada kõnealuste individuaalsete äriühingute jaoks ette nähtud dumpinguvastase tollimaksu määrasid (näiteks pärast juriidilise isiku nimevahetust või uue tootmis- või müügiüksuse asutamist) tuleb viivitamata saata komisjonile (7) koos kõikide vajalike andmetega, eelkõige teabega mis tahes muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, siseriiklikus või eksportmüügis, mis on seotud näiteks kõnealuse nimevahetuse või kõnealuse muutusega tootmis- või müügiüksustes. Vajaduse korral muudetakse määrust vastavalt, ajakohastades nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid.

7

| (159) | Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile teistele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(159)

Et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, on individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksude rakendamise tagamiseks vaja erimeetmeid. Individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumääradega äriühingud peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. Arve peab vastama artikli 1 lõikes 3 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse „kõigile teistele äriühingutele” rakendatavat dumpinguvastast tollimaksu.

| (160) | Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(160)

Et tagada dumpinguvastase tollimaksu nõuetekohane jõustamine, tuleks jääktollimaksu määra kohaldada mitte üksnes koostööst hoidunud eksportivate tootjate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

9.   LÕPPSÄTE

LÕPPSÄTE

| (161) | Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks. |
| --- | --- |

(161)

Hea halduse huvides kutsub komisjon huvitatud isikuid esitama kindlaksmääratud tähtaja jooksul kirjalikke märkusi ja/või taotlema, et komisjon ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutav ametnik nad ära kuulaks.

| (162) | Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta, |
| --- | --- |

(162)

Ajutiste tollimaksude kehtestamist käsitlevad järeldused on ajutised ja neid võidakse uurimise lõppjärgus muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks betoonis kasutatavatele kõrge väsimustugevusega rauast või terasest sarrusvarrastele, mis on valmistatud rauast, legeerimata terasest või legeeritud terasest (v.a roostevabast terasest, kiirlõiketerasest, ränimangaanterasest), kuumvaltsitud, kuid edasi töötlemata, kuid sealhulgas valtsimisjärgselt väänatud; need sarrusvardad sisaldavad süvendeid, nukke, sooni või muid valtsimisprotsessis tekkinud deformatsioone või on valtsimisjärgselt väänatud; väsimustugevus on suurus, mis iseloomustab materjali võimet taluda korduvat pinge rakendamist ilma purunemata ja konkreetselt võime taluda rohkem kui 4,5 miljonit väsimustsüklit, kui pingesuhe (min/max) on 0,2 ning pinge ületab 150 MPa; toode on pärit Hiina Rahvavabariigist ja kuulub praegu CN-koodide ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 ja ex 7228 30 89 (TARICi koodid 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 ja 7228308910) alla.

2.   Ajutise dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse edaspidi loetletud äriühingute valmistatud ja lõikes 1 kirjeldatud toote netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

| Äriühing | Tollimaksu määr (%) | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin | 9,2 | C060 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., Jiangyin | 9,2 | C061 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C062 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C063 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C064 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C065 |
| Kõik teised äriühingud | 13,0 | C999 |

Äriühing

Tollimaksu määr (%)

TARICi lisakood

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin

9,2

C060

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., Jiangyin

9,2

C061

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C062

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C063

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C064

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C065

Kõik teised äriühingud

13,0

C999

3.   Lõikes 2 nimetatud äriühingute suhtes kindlaks määratud individuaalset tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tollile esitatakse kehtiv faktuurarve, millel peab olema faktuurarve väljastanud üksuse töötaja allkirjastatud ning töötaja nime, ametinimetuse ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, tõendan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusaluse toote) (koguses ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et käesoleval arvel esitatud teave on täielik ja õige.” Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära.

4.   Lõikes 1 nimetatud toode lubatakse Euroopa Liidus vabasse ringlusse ajutise tollimaksu summa suuruse tagatise esitamisel.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

Artikkel 2

1.   Huvitatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest

| a) | taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud; |
| --- | --- |

a)

taotleda nende oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille alusel käesolev määrus on vastu võetud;

| b) | esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning |
| --- | --- |

b)

esitada komisjonile oma kirjalikke märkusi ning

| c) | taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. |
| --- | --- |

c)

taotleda ärakuulamist komisjonis ja/või kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juures.

2.   Määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 21 lõikes 4 osutatud isikud võivad 25 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest esitada märkusi ajutiste meetmete kohaldamise kohta.

Artikkel 3

1.   Tolliasutused lõpetavad määruse (EL) 2015/2386 artikli 1 kohase impordi registreerimise.

2.   Kogutud andmeid toodete kohta, mis toodi tarbimiseks maale kuni 90 päeva jooksul enne käesoleva määruse jõustumist, säilitatakse kuni võimalike lõplike meetmete jõustumiseni või käesoleva menetluse lõpetamiseni.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesoleva määruse artiklit 1 kohaldatakse kuue kuu vältel.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  
  ELT C 143, 30.4.2015, lk 12.

2

(3)  
  ELT L 332, 18.12.2015, lk 111.

3

(4)  
  10. septembri 2015. aasta otsus kohtuasjas C-687/13, punkt 68.

4

(5)  Selle meetodi on heaks kiitnud Üldkohus kohtuasjas T-423/09 Dashiqiao vs. nõukogu, 16. detsembri 2011. aasta otsus, punktid 34–50.

5

vs

(6)  Otsus kohtuasjas C-315/90: Gimelec vs. komisjon, EU:C:1991:447, punktid 16–29; WTO apellatsioonikogu aruanne, 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, punktid 181–215.

6

vs

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/40

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2016/114,

28. jaanuar 2016,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta tervishoidu ja laste tervist käsitlevate teiseste sihtmuutujate 2017. aasta loetelu osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. juuni 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1177/2003 tulu ja elutingimusi käsitleva ühenduse statistika (EU-SILC) kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõike 2 punkti f koostoimes artikli 15 lõikega 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1177/2003 kehtestati tulu ja elutingimusi käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks koostamiseks ühine raamistik, millega tagatakse, et võrreldavad ja ajakohased läbilõike- ja kestevandmed tulu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme ja struktuuri kohta on riiklikul ja liidu tasandil kättesaadavad. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1177/2003 kehtestati tulu ja elutingimusi käsitleva Euroopa statistika süstemaatiliseks koostamiseks ühine raamistik, millega tagatakse, et võrreldavad ja ajakohased läbilõike- ja kestevandmed tulu ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse taseme ja struktuuri kohta on riiklikul ja liidu tasandil kättesaadavad.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1177/2003 artikli 15 lõike 2 punktile f võetakse igal aastal vastu rakendusmeetmed, et täpsustada EU-SILC läbilõikeosasse asjaomasel aastal lisatavad teisesed sihtvaldkonnad ja -muutujad. Seega tuleks vastu võtta rakendusmeetmed, millega täpsustatakse tervishoidu ja laste tervist käsitleva 2017. aasta mooduli teisesed sihtmuutujad ja nende tunnuskoodid. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1177/2003 artikli 15 lõike 2 punktile f võetakse igal aastal vastu rakendusmeetmed, et täpsustada EU-SILC läbilõikeosasse asjaomasel aastal lisatavad teisesed sihtvaldkonnad ja -muutujad. Seega tuleks vastu võtta rakendusmeetmed, millega täpsustatakse tervishoidu ja laste tervist käsitleva 2017. aasta mooduli teisesed sihtmuutujad ja nende tunnuskoodid.

| (3) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(3)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

EU-SILC läbilõikeosasse kuuluva, tervishoidu ja laste tervist käsitleva 2017. aasta mooduli teisesed sihtmuutujad ja tunnuskoodid on loetletud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 165, 3.7.2003, lk 1.

1

---

LISA

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi ühikuid, andmekogumisviise, vaatlusperioode ja andmeedastusviise.

1.   Ühikud

Sihtmuutujad on seotud eri liiki ühikutega.

| | Andmeid finantskoormuse kohta kogutakse leibkonna tasandil ja need kirjeldavad leibkonda kui tervikut. |
| --- | --- |

Andmeid finantskoormuse kohta kogutakse leibkonna tasandil ja need kirjeldavad leibkonda kui tervikut.

| | Terviseandmeid kogutakse leibkonna kõigi praeguste liikmete kohta või vajaduse korral kõigi vähemalt 16aastaste valitud andmeesitajate kohta. |
| --- | --- |

Terviseandmeid kogutakse leibkonna kõigi praeguste liikmete kohta või vajaduse korral kõigi vähemalt 16aastaste valitud andmeesitajate kohta.

| | Üldiseid terviseandmeid ja andmeid terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangute kohta kogutakse kõigi 0–15aastaste laste kohta. |
| --- | --- |

Üldiseid terviseandmeid ja andmeid terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangute kohta kogutakse kõigi 0–15aastaste laste kohta.

| | Andmeid laste saamatajäänud hambaravi või muu arstliku läbivaatuse või ravi kohta kogutakse leibkonna tasandil ja need käsitlevad kõiki kõnealuses leibkonnas elavaid 0–15aastaseid lapsi. |
| --- | --- |

Andmeid laste saamatajäänud hambaravi või muu arstliku läbivaatuse või ravi kohta kogutakse leibkonna tasandil ja need käsitlevad kõiki kõnealuses leibkonnas elavaid 0–15aastaseid lapsi.

| | Vanus tähendab vanust küsitlemise ajal. |
| --- | --- |

Vanus tähendab vanust küsitlemise ajal.

2.   Andmekogumisviisid

Leibkonna tasandil uuritavate muutujate puhul on andmekogumisviisiks isikuküsitlus leibkonna andmeesitajaga.

Üksikisiku tasandil uuritavate muutujate puhul on andmekogumisviisiks isikuküsitlus leibkonna kõigi 16aastaste ja vanemate liikmetega või vajaduse korral iga valitud andmeesitajaga.

Lapsi käsitlevate muutujate puhul on andmekogumisviisiks isikuküsitlus leibkonna andmeesitajaga.

Kogutava teabe liiki arvesse võttes on lubatud ainult isikuküsitlused (ajutiselt puuduvate või vastamisvõimetute isikute puhul erandina ka vahendatud küsitlused).

Kehamassiindeksit (KMI) käsitleva muutuja võib arvutada küsitluse ajal kogutud pikkuse ja kaalu andmete alusel või küsida küsitletavalt otse vastavat tabelit kasutades. Eurostatile tuleb edastada ainult KMI väärtus.

3.   Vaatlusperiood

Sihtmuutujad on seotud eri liiki vaatlusperioodidega:

| | käesolev vaatlusperiood KMI väärtuse, laste üldise tervise ja laste terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangute puhul, |
| --- | --- |

käesolev vaatlusperiood KMI väärtuse, laste üldise tervise ja laste terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangute puhul,

| | tavapärane nädal füüsilise aktiivsusega seotud muutujate puhul, |
| --- | --- |

tavapärane nädal füüsilise aktiivsusega seotud muutujate puhul,

| | teatava aastaaja tavapärane nädal puu- ja juurviljade tarbimise sageduse puhul, |
| --- | --- |

teatava aastaaja tavapärane nädal puu- ja juurviljade tarbimise sageduse puhul,

| | viimased 12 kuud kõigu muude muutujate puhul. |
| --- | --- |

viimased 12 kuud kõigu muude muutujate puhul.

4.   Andmete edastamine

Teisesed sihtmuutujad tuleb komisjonile (Eurostat) saata leibkonnaandmete toimikus (H-toimik), registriandmete toimikus (R-toimik) ja isikuandmete toimikus (P-toimik) esmaste sihtmuutujate järel.

| Muutuja tunnuskood | Sihtmuutuja |
| --- | --- |
| Tervis |
| HS200 | Tervishoiuga seotud finantskoormus

  Väga koormav
  Mõnevõrra koormav
  Ei ole üldse koormav |
| HS200_F | Täidetud
  Puudub
  Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud ravi)
  Ei kohaldata (RB010≠ 2017) |
| HS210 | Hambaraviga seotud finantskoormus

  Väga koormav
  Mõnevõrra koormav
  Ei ole üldse koormav |
| HS210_F | Täidetud
  Puudub
  Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud hambaravi)
  Ei kohaldata (RB010≠ 2017) |
| HS220 | Ravimitega seotud finantskoormus

  Väga koormav
  Mõnevõrra koormav
  Ei ole üldse koormav |
| HS220_F | Täidetud
  Puudub
  Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud ravimeid)
  Ei kohaldata (RB010≠ 2017) |
| PH080 | Hambaarsti või ortodondi külastuste arv | Mitte ühtegi korda |

Muutuja tunnuskood

Sihtmuutuja

Tervis

HS200

Tervishoiuga seotud finantskoormus

Väga koormav

Mõnevõrra koormav

Ei ole üldse koormav

HS200_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud ravi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HS210

Hambaraviga seotud finantskoormus

Väga koormav

Mõnevõrra koormav

Ei ole üldse koormav

HS210_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud hambaravi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HS220

Ravimitega seotud finantskoormus

Väga koormav

Mõnevõrra koormav

Ei ole üldse koormav

HS220_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (mitte keegi leibkonna liikmetest ei vajanud ravimeid)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH080

Hambaarsti või ortodondi külastuste arv

Mitte ühtegi korda

| | 1–2 korda |
| --- | --- |

1–2 korda

| | 3–5 korda |
| --- | --- |

3–5 korda

| | 6–9 korda |
| --- | --- |

6–9 korda

| | 10 või enam korda |
| --- | --- |

10 või enam korda

PH080_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH090

Üld- või perearsti konsultatsioonide arv

| | Mitte ühtegi korda |
| --- | --- |

Mitte ühtegi korda

| | 1–2 korda |
| --- | --- |

1–2 korda

| | 3–5 korda |
| --- | --- |

3–5 korda

| | 6–9 korda |
| --- | --- |

6–9 korda

| | 10 või enam korda |
| --- | --- |

10 või enam korda

PH090_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH100

Eriarsti või kirurgi konsultatsioonide arv

| | Mitte ühtegi korda |
| --- | --- |

Mitte ühtegi korda

| | 1–2 korda |
| --- | --- |

1–2 korda

| | 3–5 korda |
| --- | --- |

3–5 korda

| | 6–9 korda |
| --- | --- |

6–9 korda

| | 10 või enam korda |
| --- | --- |

10 või enam korda

PH100_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH110

Kehamassiindeks (KMI)

KMI väärtus

PH110_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH120

Füüsiline aktiivsus tööülesannete täitmisel

Peamiselt istumine

Peamiselt seismine

Peamiselt käimine või mõõdukat füüsilist pingutust nõudev tegevus

Peamiselt rasket füüsilist pingutust nõudev töö

PH120_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (ei täida tööülesandeid)

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH130

Füüsilisele tegevusele (v.a töö) pühendatud aeg tavapärase nädala jooksul

TT/MM (tundi/minutit) nädalas

PH130_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH140

Puuviljade söömise sagedus

| | Kaks korda päevas või sagedamini |
| --- | --- |

Kaks korda päevas või sagedamini

| | Üks kord päevas |
| --- | --- |

Üks kord päevas

| | 4–6 korda nädalas |
| --- | --- |

4–6 korda nädalas

| | 1–3 korda nädalas |
| --- | --- |

1–3 korda nädalas

| | alla 1 korra nädalas |
| --- | --- |

alla 1 korra nädalas

| | Mitte kunagi |
| --- | --- |

Mitte kunagi

PH140_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

PH150

Köögiviljade või salati söömise sagedus

| | Kaks korda päevas või sagedamini |
| --- | --- |

Kaks korda päevas või sagedamini

| | Üks kord päevas |
| --- | --- |

Üks kord päevas

| | 4–6 korda nädalas |
| --- | --- |

4–6 korda nädalas

| | 1–3 korda nädalas |
| --- | --- |

1–3 korda nädalas

| | alla 1 korra nädalas |
| --- | --- |

alla 1 korra nädalas

| | Mitte kunagi |
| --- | --- |

Mitte kunagi

PH150_F

Täidetud

Puudub

Mitte valitud andmeesitaja

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

Laste tervis

RC010

Üldine tervislik seisund (laps)

Väga hea

Hea

Keskpärane

Halb

Väga halb

RC010_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (laps on üle 15aastane)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

RC020

Terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (laps)

Oluliselt piiratud

Mõningal määral piiratud

Ei ole üldse piiratud

RC020_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (laps on üle 15aastane)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HC010

Saamatajäänud arstlik läbivaatus või ravi (lapsed)

Jah (vähemalt üks laps jäi vähemalt ühel korral arstlikust läbivaatuse või ravita)

Ei (laps/lapsed läbisid vajaduse korral alati arstliku läbivaatuse või said ravi)

HC010_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (ükski laps ei vajanud tegelikult arstlikku läbivaatust ega ravi)

Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15aastaseid lapsi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HC020

Peamine põhjus, miks arstlik läbivaatus või ravi jäi saamata (lapsed)

Ei saa seda endale lubada (liiga kallis)

Järjekord

Sellega tegelemiseks ei olnud aega töö, teiste laste või muude isikute eest hoolitsemise tõttu

Liialt pikad vahemaad või puudub transpordivõimalus

Muu põhjus

HC020_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (HC010 vastus ei olnud „jah”)

Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15aastaseid lapsi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HC030

Saamatajäänud hammaste kontroll või hambaravi (lapsed)

Jah (vähemalt üks laps jäi vähemalt ühel korral hammaste kontrollita või hambaravita)

Ei (laps(ed) läbis(id) vajaduse korral alati hammaste kontrolli või sai(d) hambaravi)

HC030_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (ükski laps ei vajanud tegelikult hammaste kontrolli ega hambaravi)

Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15aastaseid lapsi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

HC040

Peamine põhjus, miks hammaste kontroll või hambaravi jäi saamata (lapsed)

Ei saa seda endale lubada (liiga kallis)

Järjekord

Sellega tegelemiseks ei olnud aega töö, teiste laste või muude isikute eest hoolitsemise tõttu

Liialt pikad vahemaad või puudub transpordivõimalus

Muu põhjus

HC040_F

Täidetud

Puudub

Ei kohaldata (HC030 vastus ei olnud „jah”)

Ei kohaldata (leibkonnas ei ole 0–15aastaseid lapsi)

Ei kohaldata (RB010≠ 2017)

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/115,

28. jaanuar 2016,

millega tühistatakse ühe eksportiva tootja hinnakohustuse heakskiit, mis anti vastavalt rakendusotsusele 2013/707/EL, millega kinnitatakse pakutud hinnakohustus, mis on seotud Hiina Rahvavabariigist pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite ja nende põhikomponentide (elementide) importi käsitlevate dumpingu- ja subsiidiumivastaste menetlustega, lõplike meetmete kohaldamise ajaks

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „dumpinguvastane alusmäärus”), eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 597/2009 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (2) (edaspidi „subsiidiumivastane alusmäärus”), eriti selle artiklit 13,

pärast liikmesriikidele teatamist

ning arvestades järgmist:

A.   HINNAKOHUSTUS JA MUUD KEHTIVAD MEETMED

HINNAKOHUSTUS JA MUUD KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Määrusega (EL) nr 513/2013 (3) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite (edaspidi „moodulid”) ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) Euroopa Liitu (edaspidi „liit”) suunatud impordi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 513/2013 (3) kehtestas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) ajutise dumpinguvastase tollimaksu Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV”) pärit või sealt saadetud kristalsest ränist fotoelektriliste moodulite (edaspidi „moodulid”) ja nende põhikomponentide (elementide ja plaatide) Euroopa Liitu (edaspidi „liit”) suunatud impordi suhtes.

3

| (2) | Eksportivate tootjate rühm volitas Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (edaspidi „CCCME”) pakkuma komisjonile eksportivate tootjate nimel hinnakohustust, mida kaubanduskoda ka tegi. Hinnakohustuse tingimustest selgub, et see seisneb iga eksportiva tootja jaoks eraldi hinnakohustuses, mida koordineerib praktilistel põhjustel CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Eksportivate tootjate rühm volitas Hiina masinate ja elektroonikatoodete impordi ja ekspordi kaubanduskoda (edaspidi „CCCME”) pakkuma komisjonile eksportivate tootjate nimel hinnakohustust, mida kaubanduskoda ka tegi. Hinnakohustuse tingimustest selgub, et see seisneb iga eksportiva tootja jaoks eraldi hinnakohustuses, mida koordineerib praktilistel põhjustel CCCME.

| (3) | Otsusega 2013/423/EL (4) kiitis komisjon selle hinnakohustuse heaks ajutise dumpinguvastase tollimaksu osas. Määrusega (EL) nr 748/2013 (5) muutis komisjon määrust (EL) nr 513/2013, et teha hinnakohustuse heakskiitmisest tulenevad vajalikud tehnilised muudatused seoses ajutise dumpinguvastase tollimaksuga. |
| --- | --- |

(3)

Otsusega 2013/423/EL (4) kiitis komisjon selle hinnakohustuse heaks ajutise dumpinguvastase tollimaksu osas. Määrusega (EL) nr 748/2013 (5) muutis komisjon määrust (EL) nr 513/2013, et teha hinnakohustuse heakskiitmisest tulenevad vajalikud tehnilised muudatused seoses ajutise dumpinguvastase tollimaksuga.

4

5

| (4) | Rakendusmäärusega (EL) nr 1238/2013 (6) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit või sealt saadetud moodulite ja elementide liitu suunatud impordi suhtes (edaspidi „vaatlusalused tooted”). Rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2013 (7) kehtestas nõukogu ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu vaatlusaluste toodete liitu suunatud impordi suhtes. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmäärusega (EL) nr 1238/2013 (6) kehtestas nõukogu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu HRVst pärit või sealt saadetud moodulite ja elementide liitu suunatud impordi suhtes (edaspidi „vaatlusalused tooted”). Rakendusmäärusega (EL) nr 1239/2013 (7) kehtestas nõukogu ka lõpliku tasakaalustava tollimaksu vaatlusaluste toodete liitu suunatud impordi suhtes.

6

7

| (5) | Pärast seda, kui eksportivate tootjate rühm (edaspidi „eksportivad tootjad”) ning CCCME esitasid teatise hinnakohustuse muudetud versiooni kohta, kinnitas komisjon rakendusotsusega 2013/707/EL (8) muudetud hinnakohustuse (edaspidi „hinnakohustus”) heakskiitmise lõplike meetmete kohaldamise ajaks. Kõnealuse otsuse lisas on loetletud need eksportivad tootjad, kelle hinnakohustus vastu võeti, sealhulgas äriühingud Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd ja Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd ning nendega seotud äriühingud Euroopa Liidus (ühine TARICi lisakood B791) (edaspidi „Trina Solar”). |
| --- | --- |

(5)

Pärast seda, kui eksportivate tootjate rühm (edaspidi „eksportivad tootjad”) ning CCCME esitasid teatise hinnakohustuse muudetud versiooni kohta, kinnitas komisjon rakendusotsusega 2013/707/EL (8) muudetud hinnakohustuse (edaspidi „hinnakohustus”) heakskiitmise lõplike meetmete kohaldamise ajaks. Kõnealuse otsuse lisas on loetletud need eksportivad tootjad, kelle hinnakohustus vastu võeti, sealhulgas äriühingud Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd ja Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd ning nendega seotud äriühingud Euroopa Liidus (ühine TARICi lisakood B791) (edaspidi „Trina Solar”).

8

| (6) | Rakendusotsusega 2014/657/EL (9) kiitis komisjon heaks eksportivate tootjate rühma ja CCCME ettepaneku selgituste kohta seoses hinnakohustuste rakendamisega HRVst pärit või sealt saadetud vaatlusaluse toote, nimelt moodulite ja elementide suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8541 40 90 alla (TARICi koodid 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), ning mille on tootnud eksportivad tootjad (edaspidi „hõlmatud tooted”). Põhjenduses 4 osutatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse ning hinnakohustust nimetatakse koos „meetmeteks”. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusotsusega 2014/657/EL (9) kiitis komisjon heaks eksportivate tootjate rühma ja CCCME ettepaneku selgituste kohta seoses hinnakohustuste rakendamisega HRVst pärit või sealt saadetud vaatlusaluse toote, nimelt moodulite ja elementide suhtes, mis kuuluvad CN-koodide ex 8541 40 90 alla (TARICi koodid 8541409021, 8541409029, 8541409031 ja 8541409039), ning mille on tootnud eksportivad tootjad (edaspidi „hõlmatud tooted”). Põhjenduses 4 osutatud dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid tollimakse ning hinnakohustust nimetatakse koos „meetmeteks”.

9

| (7) | Rakendusmäärusega (EL) 2015/866 (10) tühistas komisjon kolmele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu. |
| --- | --- |

(7)

Rakendusmäärusega (EL) 2015/866 (10) tühistas komisjon kolmele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu.

10

| (8) | Rakendusmäärusega (EL) 2015/1403 (11) tühistas komisjon veel ühele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu. |
| --- | --- |

(8)

Rakendusmäärusega (EL) 2015/1403 (11) tühistas komisjon veel ühele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu.

11

| (9) | Rakendusmäärusega (EL) 2015/2018 (12) tühistas komisjon kahele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu. |
| --- | --- |

(9)

Rakendusmäärusega (EL) 2015/2018 (12) tühistas komisjon kahele eksportivale tootjale antud hinnakohustuse heakskiidu.

12

| (10) | Komisjon algatas vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 2 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (13) aegumise läbivaatamisega seotud uurimise. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon algatas vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 2 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (13) aegumise läbivaatamisega seotud uurimise.

Euroopa Liidu Teatajas

13

| (11) | Komisjon algatas vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 18 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (14) aegumise läbivaatamisega seotud uurimise. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon algatas vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 18 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (14) aegumise läbivaatamisega seotud uurimise.

Euroopa Liidu Teatajas

14

| (12) | Samuti algatas komisjon vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 3 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 19 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (15) osalise vahepealse läbivaatamise. |
| --- | --- |

(12)

Samuti algatas komisjon vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 11 lõikele 3 ja subsiidiumivastase alusmääruse artiklile 19 Euroopa Liidu Teatajas5. detsembril 2015 avaldatud algatamisteatega (15) osalise vahepealse läbivaatamise.

Euroopa Liidu Teatajas

15

B.   HINNAKOHUSTUSE TINGIMUSED JA VABATAHTLIK TÜHISTAMINE TRINA SOLARI POOLT

HINNAKOHUSTUSE TINGIMUSED JA VABATAHTLIK TÜHISTAMINE TRINA SOLARI POOLT

| (13) | Hinnakohustuse puhul võib eksportiv tootja vabatahtlikult tühistada oma hinnakohustuse mis tahes hetkel selle kohaldamise ajal. |
| --- | --- |

(13)

Hinnakohustuse puhul võib eksportiv tootja vabatahtlikult tühistada oma hinnakohustuse mis tahes hetkel selle kohaldamise ajal.

| (14) | Trina Solar teatas 2015. aasta detsembris komisjonile, et soovib oma hinnakohustuse tühistada. |
| --- | --- |

(14)

Trina Solar teatas 2015. aasta detsembris komisjonile, et soovib oma hinnakohustuse tühistada.

C.   HINNAKOHUSTUSE HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE JA LÕPLIKE TOLLIMAKSUDE KEHTESTAMINE

HINNAKOHUSTUSE HEAKSKIIDU TÜHISTAMINE JA LÕPLIKE TOLLIMAKSUDE KEHTESTAMINE

| (15) | Seega on komisjon kooskõlas dumpinguvastase alusmääruse artikli 8 lõikega 9, subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 lõikega 9 ja hinnakohustuse tingimustega jõudnud järeldusele, et äriühingu Trina Solar hinnakohustusele antud heakskiit tuleb tühistada. |
| --- | --- |

(15)

Seega on komisjon kooskõlas dumpinguvastase alusmääruse artikli 8 lõikega 9, subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 lõikega 9 ja hinnakohustuse tingimustega jõudnud järeldusele, et äriühingu Trina Solar hinnakohustusele antud heakskiit tuleb tühistada.

| (16) | Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 8 lõikele 9 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 lõikele 9 kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 1238/2013 artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja rakendusmääruse (EL) nr 1239/2013 artikliga 1 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu automaatselt HRVst pärit või sealt saadetud sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on Trina Solar (TARICi lisakood: B791) alates käesoleva määruse jõustumise päevast. |
| --- | --- |

(16)

Vastavalt dumpinguvastase alusmääruse artikli 8 lõikele 9 ja subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 lõikele 9 kohaldatakse rakendusmääruse (EL) nr 1238/2013 artikliga 1 kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja rakendusmääruse (EL) nr 1239/2013 artikliga 1 kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu automaatselt HRVst pärit või sealt saadetud sellise vaatlusaluse toote impordi suhtes, mille tootja on Trina Solar (TARICi lisakood: B791) alates käesoleva määruse jõustumise päevast.

| (17) | Teavitamise eesmärgil on käesoleva määruse lisas esitatud tabelis loetletud need eksportivad tootjad, kelle hinnakohustusele rakendusotsusega 2013/707/EL antud heakskiit ei muutu, |
| --- | --- |

(17)

Teavitamise eesmärgil on käesoleva määruse lisas esitatud tabelis loetletud need eksportivad tootjad, kelle hinnakohustusele rakendusotsusega 2013/707/EL antud heakskiit ei muutu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Tühistatakse hinnakohustuse heakskiit, mis on antud äriühingutele Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd ja Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd ning nendega seotud äriühingutele Euroopa Liidus (ühine TARICi lisakood B791).

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  
  ELT L 188, 18.7.2009, lk 93.

2

(3)  
  ELT L 152, 5.6.2013, lk 5.

3

(4)  
  ELT L 209, 3.8.2013, lk 26.

4

(5)  
  ELT L 209, 3.8.2013, lk 1.

5

(6)  
  ELT L 325, 5.12.2013, lk 1.

6

(7)  
  ELT L 325, 5.12.2013, lk 66.

7

(8)  
  ELT L 325, 5.12.2013, lk 214.

8

(9)  
  ELT L 270, 11.9.2014, lk 6.

9

(10)  
  ELT L 139, 5.6.2015, lk 30.

10

(11)  
  ELT L 218, 19.8.2015, lk 1.

11

(12)  
  ELT L 295, 12.11.2015, lk 23.

12

(13)  
  ELT C 405, 5.12.2015, lk 8.

13

(14)  
  ELT C 405, 5.12.2015, lk 20.

14

(15)  
  ELT C 405, 5.12.2015, lk 33.

15

---

LISA

Äriühingute loetelu

| Äriühingu nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Delsolar (Wujiang) Ltd | B792 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD | B852 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.
  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd | B897 |
| Years Solar Co. Ltd | B898 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd | B919 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Äriühingu nimi

TARICi lisakood

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

B813

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Delsolar (Wujiang) Ltd

B792

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD

B852

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY SCIENCE & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

B897

Years Solar Co. Ltd

B898

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

B919

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/57

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/116,

28. jaanuar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 82,1 |
| TN | 116,3 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 93 10 | MA | 49,1 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 10 20 | EG | 50,3 |
| MA | 61,6 |
| TN | 54,4 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 82,6 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 121,6 |
| JM | 154,6 |
| MA | 86,4 |
| TR | 94,9 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 50 10 | TR | 92,8 |
| ZZ | 92,8 |
| 0808 10 80 | CL | 88,0 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 124,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,3 |
| TR | 200,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 113,9 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

236,2

MA

82,1

TN

116,3

TR

87,7

ZZ

130,6

0707 00 05

MA

86,8

TR

158,2

ZZ

122,5

0709 93 10

MA

49,1

TR

161,3

ZZ

105,2

0805 10 20

EG

50,3

MA

61,6

TN

54,4

TR

60,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

147,6

MA

82,6

ZZ

115,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

121,6

JM

154,6

MA

86,4

TR

94,9

ZZ

114,4

0805 50 10

TR

92,8

ZZ

92,8

0808 10 80

CL

88,0

US

160,6

ZZ

124,3

0808 30 90

CN

57,3

TR

200,0

ZA

84,4

ZZ

113,9

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/59

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/117,

28. jaanuar 2016,

milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 alusel 2016. aasta jaanuari alaperioodiks avatud tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007, (1) eriti selle artiklit 188,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 1273/2011 (2) on avatud teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid, mis jaotatakse päritoluriikide kaupa ja jagatakse mitmesse alaperioodi vastavalt kõnealuse rakendusmääruse I lisale.

| (2) | Jaanuar on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktidega a–d ette nähtud kvootide jaoks esimene alaperiood. |
| --- | --- |

(2)

Jaanuar on rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktidega a–d ette nähtud kvootide jaoks esimene alaperiood.

| (3) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2016. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomase kvoodi või asjaomaste kvootidega taotletud koguste suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2. |
| --- | --- |

(3)

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 8 punkti a kohaselt saadetud teatistest järeldub, et 2016. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt kõnealuse rakendusmääruse artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166 hõlmavad saadaolevatest kogustest suuremaid koguseid. Seega tuleks otsustada, kui palju impordilitsentse võib välja anda, määrates kindlaks seoses asjaomase kvoodi või asjaomaste kvootidega taotletud koguste suhtes kohaldatavad jaotuskoefitsiendid, mis on arvutatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 1301/2006 (3) artikli 7 lõikele 2.

| (4) | Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2016. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 ja 09.4154 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid. |
| --- | --- |

(4)

Eespool nimetatud teatistest järeldub lisaks, et 2016. aasta jaanuari esimesel kümnel tööpäeval vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 4 lõikele 1 esitatud taotlused kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 ja 09.4154 hõlmavad saadaolevast kogusest väiksemaid koguseid.

| (5) | Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166. |
| --- | --- |

(5)

Ühtlasi tuleks vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 5 esimesele lõigule kindlaks määrata järgmisel kvoodi alaperioodil saada olev üldkogus kvootidele järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166.

| (6) | Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist, |
| --- | --- |

(6)

Impordilitsentside väljastamise menetluse tulemusliku haldamise tagamiseks peaks käesolev määrus jõustuma vahetult pärast selle avaldamist,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166 kvootide alla kuuluva riisi jaoks 2016. aasta jaanuar kümnel esimesel tööpäeval esitatud impordilitsentsi taotluste kohaselt antakse litsentsid taotletud kogusele käesoleva määruse lisas sätestatud jaotuskoefitsiendi alusel.

2.   Rakendusmääruses (EL) nr 1273/2011 osutatud järjekorranumbritega 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 ja 09.4166 kvootide järgmisel alaperioodil saadaolev üldkogus on kindlaks määratud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1273/2011, 7. detsember 2011, millega avatakse teatavad riisi ja purustatud riisi impordi tariifikvoodid ja sätestatakse nende korraldus (ELT L 325, 8.12.2011, lk 6).

2

(3)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1301/2006, 31. august 2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi (ELT L 238, 1.9.2006, lk 13).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 kohaselt 2016. aasta jaanuari alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saadaolevad kogused

| a) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis a sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta aprilli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4127 | — (1) | 24 049 050 |
| Tai | 09.4128 | — (1) | 10 104 831 |
| Austraalia | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Muud riigid | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

a)

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta aprilli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Ameerika Ühendriigid

09.4127

— (1)

24 049 050

Tai

09.4128

— (1)

10 104 831

Austraalia

09.4129

— (2)

1 019 000

Muud riigid

09.4130

— (2)

1 805 000

| b) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis b sätestatud CN-koodi 1006 20 alla kuuluva kooritud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik riigid | 09.4148 | — (3) | 578 000 |

b)

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Kõik riigid

09.4148

— (3)

578 000

| c) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis c sätestatud CN-koodi 1006 40 00 alla kuuluva purustatud riisi kvoot:








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient | 2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4149 | — (4) | 49 768 810 |
| Austraalia | 09.4150 | — (5) | 16 000 000 |
| Guajaana | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4153 | — (5) | 9 000 000 |
| Muud riigid | 09.4154 | — (4) | 10 460 000 |

c)

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient

2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Tai

09.4149

— (4)

49 768 810

Austraalia

09.4150

— (5)

16 000 000

Guajaana

09.4152

— (5)

11 000 000

Ameerika Ühendriigid

09.4153

— (5)

9 000 000

Muud riigid

09.4154

— (4)

10 460 000

| d) | Rakendusmääruse (EL) nr 1273/2011 artikli 1 lõike 1 punktis d sätestatud CN-koodi 1006 30 alla kuuluva kroovitud või poolkroovitud riisi kvoot








  Päritolu | Jrk-nr | 2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient
  (%) | 2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tai | 09.4112 | 0,791841 | 0 |
| Ameerika Ühendriigid | 09.4116 | 1,749886 | 0 |
| India | 09.4117 | 0,994524 | 0 |
| Pakistan | 09.4118 | 0,777752 | 0 |
| Muud riigid | 09.4119 | 0,725775 | 0 |
| Kõik riigid | 09.4166 | 0,577781 | 17 011 014 |

d)

Päritolu

Jrk-nr

2016. aasta jaanuar alaperioodi jaotuskoefitsient

(%)

2016. aasta juuli alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

Tai

09.4112

0,791841

0

Ameerika Ühendriigid

09.4116

1,749886

0

India

09.4117

0,994524

0

Pakistan

09.4118

0,777752

0

Muud riigid

09.4119

0,725775

0

Kõik riigid

09.4166

0,577781

17 011 014

---

(1)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(2)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(3)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(4)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.

(5)  Kõnealuse alaperioodi suhtes jaotuskoefitsienti ei kohaldata: komisjonile ei esitatud ühtegi litsentsitaotlust.

---

OTSUSED

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/63

---

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE OTSUS (ÜVJP) 2016/118,

20. jaanuar 2016,

mis käsitleb ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2240 (2015) rakendamist EUNAVFOR MED SOPHIA poolt (EUNAVFOR MED SOPHIA/1/2016)

POLIITIKA- JA JULGEOLEKUKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 38 kolmandat lõiku,

võttes arvesse nõukogu 18. mai 2015. aasta otsust (ÜVJP) 2015/778 Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED SOPHIA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/778 sätestatakse, et Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemere lõunapiirkonnas (EUNAVFOR MED SOPHIA) (operatsioon) viiakse läbi erinevates etappides. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/778 sätestatakse, et Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Vahemere lõunapiirkonnas (EUNAVFOR MED SOPHIA) (operatsioon) viiakse läbi erinevates etappides.

| (2) | 14. septembril 2015 tegi nõukogu järelduse, et operatsioon on täitnud kõik tingimused üleminekuks avamere operatsiooni teise etappi. Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 28. septembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1772 (2) EUNAVFOR MED SOPHIA teise etappi ülemineku kohta (nagu on ette nähtud otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2 lõike 2 punkti b alapunktis i), millega kiideti samuti heaks operatsiooni teiseks etapiks kohandatud jõukasutusreeglid. |
| --- | --- |

(2)

14. septembril 2015 tegi nõukogu järelduse, et operatsioon on täitnud kõik tingimused üleminekuks avamere operatsiooni teise etappi. Poliitika- ja julgeolekukomitee võttis 28. septembril 2015 vastu otsuse (ÜVJP) 2015/1772 (2) EUNAVFOR MED SOPHIA teise etappi ülemineku kohta (nagu on ette nähtud otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2 lõike 2 punkti b alapunktis i), millega kiideti samuti heaks operatsiooni teiseks etapiks kohandatud jõukasutusreeglid.

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 9. oktoobril 2015 vastu resolutsiooni 2240 (2015). Nimetatud resolutsioonis tugevdatakse volitusi võtta meetmeid Liibüa territooriumilt ja selle ranniku lähedalt isikute ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu. Resolutsiooni punktidega 7, 8 ja 10 lubatakse liikmesriikidel, kes tegutsevad kas iseseisvalt või rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlevate piirkondlike organisatsioonide kaudu, ühe aasta jooksul „kontrollida Liibüa ranniku lähedal avamerel laevu, mille suhtes on mõistlik kahtlus, et neid kasutatakse Liibüast rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja inimkaubanduseks, eeldusel et sellised liikmesriigid ja piirkondlikud organisatsioonid teevad enne käesolevas punktis sätestatud õiguse kasutamist heas usus jõupingutusi laeva lipuriigi nõusoleku saamiseks”. Samuti anti liikmesriikidele luba „arestida laevu, mida on punkti 7 volituste kohaselt kontrollitud ja kui on leidnud kinnitust, et neid kasutatakse Liibüast rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja inimkaubanduseks, ning rõhutab, et edasine tegevus selliste punkti 7 volituste alusel kontrollitud laevade suhtes, sh kõrvaldamine, toimub kooskõlas kehtiva rahvusvahelise õigusega ning võttes nõuetekohaselt arvesse nende kolmandate poolte huve, kes on toiminud heas usus” ning „kasutama punktides 7 ja 8 esitatud tegevuste läbiviimisel rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkauplejate suhtes kõiki konkreetsele olukorrale vastavaid meetmeid täielikult kooskõlas rahvusvaheline inimõigustealase õigusega, nii nagu kohaldatav”. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 9. oktoobril 2015 vastu resolutsiooni 2240 (2015). Nimetatud resolutsioonis tugevdatakse volitusi võtta meetmeid Liibüa territooriumilt ja selle ranniku lähedalt isikute ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu. Resolutsiooni punktidega 7, 8 ja 10 lubatakse liikmesriikidel, kes tegutsevad kas iseseisvalt või rändajate ebaseadusliku üle piiri toimetamise ja inimkaubanduse vastu võitlevate piirkondlike organisatsioonide kaudu, ühe aasta jooksul „kontrollida Liibüa ranniku lähedal avamerel laevu, mille suhtes on mõistlik kahtlus, et neid kasutatakse Liibüast rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja inimkaubanduseks, eeldusel et sellised liikmesriigid ja piirkondlikud organisatsioonid teevad enne käesolevas punktis sätestatud õiguse kasutamist heas usus jõupingutusi laeva lipuriigi nõusoleku saamiseks”. Samuti anti liikmesriikidele luba „arestida laevu, mida on punkti 7 volituste kohaselt kontrollitud ja kui on leidnud kinnitust, et neid kasutatakse Liibüast rändajate ebaseaduslikuks üle piiri toimetamiseks ja inimkaubanduseks, ning rõhutab, et edasine tegevus selliste punkti 7 volituste alusel kontrollitud laevade suhtes, sh kõrvaldamine, toimub kooskõlas kehtiva rahvusvahelise õigusega ning võttes nõuetekohaselt arvesse nende kolmandate poolte huve, kes on toiminud heas usus” ning „kasutama punktides 7 ja 8 esitatud tegevuste läbiviimisel rändajaid ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkauplejate suhtes kõiki konkreetsele olukorrale vastavaid meetmeid täielikult kooskõlas rahvusvaheline inimõigustealase õigusega, nii nagu kohaldatav”.

| (4) | EUNAVFOR MED SOPHIA operatsiooni ülem märkis 16. oktoobril 2015, et operatsioon on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2240 (2015) rakendamiseks valmis. |
| --- | --- |

(4)

EUNAVFOR MED SOPHIA operatsiooni ülem märkis 16. oktoobril 2015, et operatsioon on ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2240 (2015) rakendamiseks valmis.

| (5) | Tulenevalt poliitika- ja julgeolekukomitees saavutatud kokkuleppest jõudis nõukogu 18. jaanuaril 2016. aastal järeldusele, et on täidetud tingimused selleks, et operatsioon võiks rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2240 (2015) antud volitust Liibüa ranniku lähedal avamerel kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/778. |
| --- | --- |

(5)

Tulenevalt poliitika- ja julgeolekukomitees saavutatud kokkuleppest jõudis nõukogu 18. jaanuaril 2016. aastal järeldusele, et on täidetud tingimused selleks, et operatsioon võiks rakendada ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 2240 (2015) antud volitust Liibüa ranniku lähedal avamerel kooskõlas nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/778.

| (6) | Seega tuleks operatsioonile anda volitus viia läbi pardale minekut, läbiotsimist, konfiskeerimist ja ümbersuunamist avamerel laevade puhul, mille suhtes on kahtlus, et neid kasutatakse inimeste ebaseadusliku ületoimetamise või inimkaubanduse tarbeks, kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2240 (2015) sätestatud tingimustega, ning selleks tuleks heaks kiita kohandatud jõukasutusreeglid. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleks operatsioonile anda volitus viia läbi pardale minekut, läbiotsimist, konfiskeerimist ja ümbersuunamist avamerel laevade puhul, mille suhtes on kahtlus, et neid kasutatakse inimeste ebaseadusliku ületoimetamise või inimkaubanduse tarbeks, kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2240 (2015) sätestatud tingimustega, ning selleks tuleks heaks kiita kohandatud jõukasutusreeglid.

| (7) | Üleminek operatsiooni järgmistesse etappidesse, sealhulgas otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohane meetmete võtmine kõnealuse rannikuäärse riigi territoriaal- ja sisevetes, sõltub nõukogu täiendavast hinnangust nimetatud ülemineku tingimuste täitmise kohta, võttes arvesse kõiki kohaldatavaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja asjaomaste rannikuäärsete riikide nõusolekut, ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsusest selle kohta, millal toimub üleminek, kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2015/778 ja nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/972 (3), |
| --- | --- |

(7)

Üleminek operatsiooni järgmistesse etappidesse, sealhulgas otsuse (ÜVJP) 2015/778 artikli 2 lõike 2 punkti b alapunkti ii kohane meetmete võtmine kõnealuse rannikuäärse riigi territoriaal- ja sisevetes, sõltub nõukogu täiendavast hinnangust nimetatud ülemineku tingimuste täitmise kohta, võttes arvesse kõiki kohaldatavaid ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone ja asjaomaste rannikuäärsete riikide nõusolekut, ning poliitika- ja julgeolekukomitee otsusest selle kohta, millal toimub üleminek, kooskõlas otsusega (ÜVJP) 2015/778 ja nõukogu otsusega (ÜVJP) 2015/972 (3),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga antakse Vahemere lõunapiirkonna keskosas läbiviidavale Euroopa Liidu sõjalisele operatsioonile (EUNAVFOR MED SOPHIA) volitus viia läbi pardale minekut, läbiotsimist, konfiskeerimist ja ümbersuunamist avamerel laevade puhul, mille suhtes on kahtlus, et neid kasutatakse inimeste ebaseadusliku ületoimetamise või inimkaubanduse tarbeks, kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonis 2240 (2015) sätestatud tingimustega ning vastavalt otsusele (ÜVJP) 2015/778 nimetatud resolutsioonis sätestatud ajavahemikul ja Julgeolekunõukogu poolt pikendatud ajavahemikel.

Artikkel 2

Artiklis 1 antud volituse jõustamiseks kiidetakse käesolevaga heaks kohandatud jõukasutusreeglid.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 20. jaanuar 2016

Poliitika- ja julgeolekukomitee nimel

eesistuja

W. STEVENS

---

(1)  
  ELT L 122, 19.5.2015, lk 31.

1

(2)  
  ELT L 258, 3.10.2015, lk 5.

2

(3)  
  ELT L 157, 23.6.2015, lk 51.

3

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/65

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2016/119,

28. jaanuar 2016,

millega muudetakse otsust 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 31. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 31. jaanuaril 2011 vastu otsuse 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (1).

| (2) | Otsuses 2011/72/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2016. Nimetatud otsuse läbivaatamise tulemusel tuleks piiravate meetmete kehtivust pikendada 31. jaanuarini 2017. Kandeid 48 isiku kohta tuleks muuta. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2011/72/ÜVJP sätestatud piiravaid meetmeid kohaldatakse kuni 31. jaanuarini 2016. Nimetatud otsuse läbivaatamise tulemusel tuleks piiravate meetmete kehtivust pikendada 31. jaanuarini 2017. Kandeid 48 isiku kohta tuleks muuta.

| (3) | Otsust 2011/72/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/72/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2011/72/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 5
  Käesolev otsus kehtib kuni 31. jaanuarini 2017. Otsus vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Vajaduse korral võib selle kehtivust pikendada või seda muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolev otsus kehtib kuni 31. jaanuarini 2017. Otsus vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Vajaduse korral võib selle kehtivust pikendada või seda muuta, kui nõukogu leiab, et selle eesmärgid ei ole täidetud.”

| 2) | Otsuse 2011/72/ÜVJP lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

2)

Otsuse 2011/72/ÜVJP lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Nõukogu nimel

eesistuja

A.G. KOENDERS

---

(1)  Nõukogu 31. jaanuari 2011. aasta otsus 2011/72/ÜVJP teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Tuneesias (ELT L 28, 2.2.2011, lk 62).

1

---

LISA

ARTIKLIS 1 OSUTATUD ISIKUTE JA ÜKSUSTE LOETELU

| | Nimi | Tuvastamisandmed | Põhjendus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneesia endine president, sündinud 3. septembril 1936 Hamman-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, abielus Leïla TRABELSIGA, kasutab isikutunnistust nr 00354671. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses avaliku sektori vahendite omastamisega avaliku võimu kandja poolt; ametiseisundi kuritarvitamisega avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses süüteoga, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 24. oktoobril 1956 Tunises, Saida DHERIFI tütar, abielus Zine El Abidine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 00683530. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 4. märtsil 1944 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Yamina SOUIEIGA, tegevdirektor, elukoht 11 rue de France, Radès Ben Arous, kasutab isikutunnistust nr 05000799. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 7. jaanuaril 1980 Șabhās Liibüas, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, abielus Inès LEJRIGA, elukoht Résidence de l'Etoile du Nord, suite B 7. korrusel, korter nr 25, Centre urbain du nord, Cité El Khadra, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04524472. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine Banque Nationale Agricole'i tegevjuht) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tuneeslane, sündinud 2. detsembril 1981 Tunises, Naïma BOUTIBA poeg, abielus Nesrine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 04682068. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega Tuneesia avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja, endise presidendi Ben Ali, õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 16. jaanuaril 1987 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, abielus Fahd Mohamed Sakher MATERIGA, kasutab isikutunnistust nr 00299177. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 17. juulil 1992 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, elukoht presidendipalees, kasutab isikutunnistust nr 09006300. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 5. novembril 1962 Tunises, Saida DHERIFI poeg, tegevdirektor, elukoht 32 rue Hédi Karray, El Menzah, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00777029. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 24. juunil 1948 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Nadia MAKNIGA, põllumajandusettevõtte juhi esindaja, elukoht 20 rue El Achfat, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00104253. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 19. veebruaril 1953 Radèsis, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed MAHJOUBIGA, tegevdirektor, elukoht 21 rue d'Aristote, Carthage Salammbô, kasutab isikutunnistust nr 00403106. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 26. augustil 1974 Tunises, Najia JERIDI poeg, ettevõtja, elukoht 124 avenue Habib Bourguiba, Carthage presidence, kasutab isikutunnistust nr 05417770. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 26. aprillil 1950 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Souad BEN JEMIAGA, tegevdirektor, elukoht 3 rue de la Colombe, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00178522. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 25. septembril 1955 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Hela BELHAJIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 20 rue Ibn Chabat, Salammbô, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05150331. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 27. detsembril 1958, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed Montassar MEHERZIGA, müügidirektor, elukoht 4 rue Taoufik EI Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00166569. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tuneeslane, sündinud 5. mail 1959 La Marsas, Fatma SFARI poeg, abielus Samira TRABELSIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 4 rue Taoufik El Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00046988. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 1. veebruaril 1960, Saida DHERIFI tütar, abielus Habib ZAKIRIGA, elukoht 4 rue de la Mouette, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00235016. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tuneeslane, sündinud 5. märtsil 1957, Saida BEN ABDALLAHI poeg, abielus Nefissa TRABELSIGA, kinnisvaraarendaja, elukoht 4 rue Ennawras, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00547946. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 3. juulil 1973 Tunises, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, kinnisvaraarendaja, elukoht korterelamu Amine El Bouhaira, rue du Lac Turkana, Les Berges du Lac, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05411511. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tuneeslane, sündinud 25. juunil 1975 Tunises, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI õde) tütar, tegevdirektor, abielus Mourad MEHDOUIGA, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05417907. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tuneeslane, sündinud 3. mail 1962 Tunises, Neila BARTAJI poeg, abielus Lilia NACEFIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05189459. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1976, Najia JERIDI poeg, ettevõtte tegevjuht, elukoht lotissement Erriadh. 2, Gammarth, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05412560. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 4. detsembril 1971, Yamina SOUIEI tütar, tegevdirektor, elukoht 2 rue El Farrouj, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 05418095. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tuneeslane, sündinud 20. detsembril 1965, Radhia MATHLOUTHI poeg, abielus Linda CHERNIGA, Tunisairi bürooametnik, elukoht 12 rue Taieb Mhiri, Le Kram, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00300638. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tuneeslane, sündinud 29. jaanuaril 1988, Kaouther Feriel HAMZA poeg, ettevõtte Stafiem – Peugeot tegevjuht, elukoht 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1959, Leïla CHAIBI poeg, abielus Dorsaf BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht rue du Jardin, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00400688. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 5. juulil 1965 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Slim CHIBOUBIGA, elukoht 5 rue El Montazah, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00589759. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 21. augustil 1971 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Marouene MABROUKIGA, välisministeeriumi nõunik, kasutab isikutunnistust nr 05409131. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tuneeslane, sündinud 11. märtsil 1972 Tunises, Jaouida El BEJI poeg, abielus Sirine BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 8 rue du Commandant Béjaoui, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04766495. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1963 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA, arst, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00589758. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tuneeslane, sündinud 13. augustil 1960 Tunises, Maherzia GUEDIRA poeg, abielus Ghazoua BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00642271. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 22. novembril 1949 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, fotoajakirjanik Saksamaal, elukoht 11 rue Sidi el Gharbi, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02951793. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 13. märtsil 1947 Hammam-Sousse'is, abielus Zohra BEN AMMARIGA, tegevdirektor, elukoht El Moez, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02800443. | Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 16. mail 1952 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Fathi REFATIGA, Tunisairi esindaja, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02914657. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1956 Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Sadok Habib MHIRIGA, ettevõtte juht, elukoht avenue de l'Imam Muslim, Khezama ouest-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02804872. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 28. oktoobril 1938, Selma HASSENI poeg, pensionär, Selma MANSOURI lesk, elukoht 255 cité El Bassatine, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 02810614. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 21. oktoobril 1969 Tunises, Selma MANSOURI poeg, abielus Monia CHEDLIGA, tegevdirektor, elukoht avenue Hédi Nouira, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04180053. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 29. aprillil 1974 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, ettevõtte juht, elukoht 83 Cap Marina, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04186963. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 12. oktoobril 1972 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, kaubanduslik ekspordi- ja imporditegevus, avenue Mohamed Salah Sayadi, Skanes, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04192479. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1980 Monastiris, Selma MANSOURI tütar, abielus Zied JAZIRIGA, ettevõtte sekretär, elukoht rue Abu Dhar El Ghafari, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 06810509. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 8. oktoobril 1978 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, ettevõtte direktor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590835. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 9. augustil 1977 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, tegevdirektor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590836. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tuneeslane, sündinud 30. augustil 1982 Monastiris, Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA, elukoht rue Ibn Maja, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 08434380. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1970 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, osakonnajuhataja Tunisairis, elukoht Résidence les Jardins, krt 8C Block b, El Menzah 8, l'Ariana, kasutab isikutunnistust nr 05514395. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 22. oktoobril 1967 Hammam-Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, transpordiministeeriumi erinõunik, elukoht 4 avenue Tahar SFAR, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05504161. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tuneeslane, sündinud 3. jaanuaril 1973 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, abielus Lamia JEGHAMIGA, tegevdirektor, elukoht 13 lotissement Ennakhil, Kantaoui, Hammam- Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05539378. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 27. oktoobril 1966 Pariisis, Paulette HAZATI poeg, ettevõtte direktor, elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05515496 (topeltkodakondsus). | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneesia ja Prantsusmaa kodanik; sündinud 6. aprillil 1971 (või 16. aprillil vastavalt tema Tuneesia isikutunnistusele) Le Petit Quevillys (76); Tijani BEN ALI (sündinud 9. veebruaril 1932) ja Paulette HAZETI (või HAZATI) (sündinud 23. veebruaril 1936) poeg; abielus Amel SAIEDIGA (või SAIDIGA); tegevdirektor; vastavalt Tuneesia isikutunnistusele nr 00297112 on elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse; vastavalt Prantsusmaa isikutunnistusele nr 111277501841 on elukoht 14 esplanade des Guinandiers, Bailly Romainvilliers (77). | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tuneeslane, sündinud 28. augustil 1974 Tunises, Leila DEROUICHE'I poeg, müügidirektor, elukoht 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04622472. | Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks. |

Nimi

Tuvastamisandmed

Põhjendus

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneesia endine president, sündinud 3. septembril 1936 Hamman-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, abielus Leïla TRABELSIGA, kasutab isikutunnistust nr 00354671.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses avaliku sektori vahendite omastamisega avaliku võimu kandja poolt; ametiseisundi kuritarvitamisega avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses süüteoga, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 24. oktoobril 1956 Tunises, Saida DHERIFI tütar, abielus Zine El Abidine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 00683530.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 4. märtsil 1944 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Yamina SOUIEIGA, tegevdirektor, elukoht 11 rue de France, Radès Ben Arous, kasutab isikutunnistust nr 05000799.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 7. jaanuaril 1980 Șabhās Liibüas, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, abielus Inès LEJRIGA, elukoht Résidence de l'Etoile du Nord, suite B 7. korrusel, korter nr 25, Centre urbain du nord, Cité El Khadra, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04524472.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine Banque Nationale Agricole'i tegevjuht) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tuneeslane, sündinud 2. detsembril 1981 Tunises, Naïma BOUTIBA poeg, abielus Nesrine BEN ALIGA, kasutab isikutunnistust nr 04682068.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega Tuneesia avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja, endise presidendi Ben Ali, õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 16. jaanuaril 1987 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, abielus Fahd Mohamed Sakher MATERIGA, kasutab isikutunnistust nr 00299177.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 17. juulil 1992 Tunises, Leïla TRABELSI tütar, elukoht presidendipalees, kasutab isikutunnistust nr 09006300.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 5. novembril 1962 Tunises, Saida DHERIFI poeg, tegevdirektor, elukoht 32 rue Hédi Karray, El Menzah, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00777029.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 24. juunil 1948 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Nadia MAKNIGA, põllumajandusettevõtte juhi esindaja, elukoht 20 rue El Achfat, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00104253.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 19. veebruaril 1953 Radèsis, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed MAHJOUBIGA, tegevdirektor, elukoht 21 rue d'Aristote, Carthage Salammbô, kasutab isikutunnistust nr 00403106.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 26. augustil 1974 Tunises, Najia JERIDI poeg, ettevõtja, elukoht 124 avenue Habib Bourguiba, Carthage presidence, kasutab isikutunnistust nr 05417770.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 26. aprillil 1950 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Souad BEN JEMIAGA, tegevdirektor, elukoht 3 rue de la Colombe, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00178522.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 25. septembril 1955 Tunises, Saida DHERIFI poeg, abielus Hela BELHAJIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 20 rue Ibn Chabat, Salammbô, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05150331.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 27. detsembril 1958, Saida DHERIFI tütar, abielus Mohamed Montassar MEHERZIGA, müügidirektor, elukoht 4 rue Taoufik EI Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00166569.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks; ning seoses kaasa aitamisega süüteole, milleks oli ametiisikult avaliku sektori vahendite vastuvõtmine, olles teadlik, et see on alusetu, ja nende vahendite kasutamine enda või oma pereliikmete isiklikes huvides.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tuneeslane, sündinud 5. mail 1959 La Marsas, Fatma SFARI poeg, abielus Samira TRABELSIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 4 rue Taoufik El Hakim, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 00046988.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 1. veebruaril 1960, Saida DHERIFI tütar, abielus Habib ZAKIRIGA, elukoht 4 rue de la Mouette, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00235016.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tuneeslane, sündinud 5. märtsil 1957, Saida BEN ABDALLAHI poeg, abielus Nefissa TRABELSIGA, kinnisvaraarendaja, elukoht 4 rue Ennawras, Gammarth Supérieur, kasutab isikutunnistust nr 00547946.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 3. juulil 1973 Tunises, Yamina SOUIEI poeg, tegevdirektor, kinnisvaraarendaja, elukoht korterelamu Amine El Bouhaira, rue du Lac Turkana, Les Berges du Lac, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05411511.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tuneeslane, sündinud 25. juunil 1975 Tunises, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI õde) tütar, tegevdirektor, abielus Mourad MEHDOUIGA, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05417907.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tuneeslane, sündinud 3. mail 1962 Tunises, Neila BARTAJI poeg, abielus Lilia NACEFIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 41 rue Garibaldi, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05189459.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1976, Najia JERIDI poeg, ettevõtte tegevjuht, elukoht lotissement Erriadh. 2, Gammarth, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05412560.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 4. detsembril 1971, Yamina SOUIEI tütar, tegevdirektor, elukoht 2 rue El Farrouj, La Marsa, kasutab isikutunnistust nr 05418095.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tuneeslane, sündinud 20. detsembril 1965, Radhia MATHLOUTHI poeg, abielus Linda CHERNIGA, Tunisairi bürooametnik, elukoht 12 rue Taieb Mhiri, Le Kram, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00300638.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tuneeslane, sündinud 29. jaanuaril 1988, Kaouther Feriel HAMZA poeg, ettevõtte Stafiem – Peugeot tegevjuht, elukoht 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1959, Leïla CHAIBI poeg, abielus Dorsaf BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht rue du Jardin, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00400688.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 5. juulil 1965 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Slim CHIBOUBIGA, elukoht 5 rue El Montazah, Sidi Bousaid, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 00589759.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 21. augustil 1971 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Mohamed Marouene MABROUKIGA, välisministeeriumi nõunik, kasutab isikutunnistust nr 05409131.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tuneeslane, sündinud 11. märtsil 1972 Tunises, Jaouida El BEJI poeg, abielus Sirine BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 8 rue du Commandant Béjaoui, Carthage, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04766495.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1963 Le Bardos, Naïma EL KEFI tütar, abielus Slim ZARROUKIGA, arst, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00589758.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tuneeslane, sündinud 13. augustil 1960 Tunises, Maherzia GUEDIRA poeg, abielus Ghazoua BEN ALIGA, ettevõtte tegevjuht, elukoht 49 avenue Habib Bourguiba, Carthage, kasutab isikutunnistust nr 00642271.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 22. novembril 1949 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI poeg, fotoajakirjanik Saksamaal, elukoht 11 rue Sidi el Gharbi, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02951793.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 13. märtsil 1947 Hammam-Sousse'is, abielus Zohra BEN AMMARIGA, tegevdirektor, elukoht El Moez, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02800443.

Isik (surnud), kelle tegevuse suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 16. mail 1952 Hammam-Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Fathi REFATIGA, Tunisairi esindaja, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02914657.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 18. septembril 1956 Sousse'is, Selma HASSENI tütar, abielus Sadok Habib MHIRIGA, ettevõtte juht, elukoht avenue de l'Imam Muslim, Khezama ouest-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 02804872.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 28. oktoobril 1938, Selma HASSENI poeg, pensionär, Selma MANSOURI lesk, elukoht 255 cité El Bassatine, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 02810614.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 21. oktoobril 1969 Tunises, Selma MANSOURI poeg, abielus Monia CHEDLIGA, tegevdirektor, elukoht avenue Hédi Nouira, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04180053.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 29. aprillil 1974 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, ettevõtte juht, elukoht 83 Cap Marina, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04186963.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 12. oktoobril 1972 Monastiris, Selma MANSOURI poeg, vallaline, kaubanduslik ekspordi- ja imporditegevus, avenue Mohamed Salah Sayadi, Skanes, Monastir, kasutab isikutunnistust nr 04192479.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 8. märtsil 1980 Monastiris, Selma MANSOURI tütar, abielus Zied JAZIRIGA, ettevõtte sekretär, elukoht rue Abu Dhar El Ghafari, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 06810509.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 8. oktoobril 1978 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, ettevõtte direktor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590835.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 9. augustil 1977 Hammam-Sousse'is, Hayet BEN ALI poeg, tegevdirektor, elukoht 17 avenue de la République, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05590836.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tuneeslane, sündinud 30. augustil 1982 Monastiris, Hayet BEN ALI tütar, abielus Badreddine BENNOURIGA, elukoht rue Ibn Maja, Khezama est, Sousse, kasutab isikutunnistust nr 08434380.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 13. jaanuaril 1970 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, osakonnajuhataja Tunisairis, elukoht Résidence les Jardins, krt 8C Block b, El Menzah 8, l'Ariana, kasutab isikutunnistust nr 05514395.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 22. oktoobril 1967 Hammam-Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, transpordiministeeriumi erinõunik, elukoht 4 avenue Tahar SFAR, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 05504161.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

45.

Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tuneeslane, sündinud 3. jaanuaril 1973 Sousse'is, Naïma BEN ALI poeg, abielus Lamia JEGHAMIGA, tegevdirektor, elukoht 13 lotissement Ennakhil, Kantaoui, Hammam- Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05539378.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 27. oktoobril 1966 Pariisis, Paulette HAZATI poeg, ettevõtte direktor, elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, kasutab isikutunnistust nr 05515496 (topeltkodakondsus).

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja (endine president Ben Ali) poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneesia ja Prantsusmaa kodanik; sündinud 6. aprillil 1971 (või 16. aprillil vastavalt tema Tuneesia isikutunnistusele) Le Petit Quevillys (76); Tijani BEN ALI (sündinud 9. veebruaril 1932) ja Paulette HAZETI (või HAZATI) (sündinud 23. veebruaril 1936) poeg; abielus Amel SAIEDIGA (või SAIDIGA); tegevdirektor; vastavalt Tuneesia isikutunnistusele nr 00297112 on elukoht Chouket El Arressa, Hammam-Sousse; vastavalt Prantsusmaa isikutunnistusele nr 111277501841 on elukoht 14 esplanade des Guinandiers, Bailly Romainvilliers (77).

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tuneeslane, sündinud 28. augustil 1974 Tunises, Leila DEROUICHE'I poeg, müügidirektor, elukoht 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2, Tunis, kasutab isikutunnistust nr 04622472.

Isik, kelle suhtes Tuneesia ametivõimud on alustanud kohtumenetlust seoses kaasa aitamisega avaliku sektori vahendite omastamisele avaliku võimu kandja poolt; kaasa aitamisega ametiseisundi kuritarvitamisele avaliku võimu kandja poolt, et saavutada põhjendamatut eelist kolmandale isikule ja põhjustada valitsusele kahju; ning seoses avaliku võimu kandja õigusvastase mõjutamisega, et otseselt või kaudselt saavutada eeliseid teise isiku jaoks.

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/77

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/120,

28. jaanuar 2016,

XBRL 2.1 vormingu väljavalimise kohta riigihangetes viitamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL) nr 1025/2012, mis käsitleb Euroopa standardimist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 89/686/EMÜ ja 93/15/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 94/9/EÜ, 94/25/EÜ, 95/16/EÜ, 97/23/EÜ, 98/34/EÜ, 2004/22/EÜ, 2007/23/EÜ, 2009/23/EÜ ja 2009/105/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 87/95/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 1673/2006/EÜ, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 1,

pärast IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormi ja valdkondlike ekspertidega konsulteerimist

ning arvestades järgmist:

| (1) | Standardimisel on oluline koht komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) sätestatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel. Mitmes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses rõhutatakse toote- ja teenusteturgudel toimuva vabatahtliku standardimise olulisust, et tagada toodete ja teenuste vaheline kokkusobivus ja koostalitlusvõime ning edendada tehnika arengut ja toetada innovatsiooni. |
| --- | --- |

(1)

Standardimisel on oluline koht komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (2) sätestatud strateegia „Euroopa 2020” eesmärkide saavutamisel. Mitmes strateegia „Euroopa 2020” juhtalgatuses rõhutatakse toote- ja teenusteturgudel toimuva vabatahtliku standardimise olulisust, et tagada toodete ja teenuste vaheline kokkusobivus ja koostalitlusvõime ning edendada tehnika arengut ja toetada innovatsiooni.

| (2) | Nagu rõhutati komisjoni teatises „2015. aasta majanduskasvu analüüs”, (3) on digitaalse ühtse turu väljakujundamine Euroopa Liidu üks peamisi prioriteete. Teatises Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta (4) rõhutas komisjon standardimise ja koostalitlusvõime olulisust pikaajalise kasvupotentsiaaliga Euroopa digitaalse majanduse loomisel. |
| --- | --- |

(2)

Nagu rõhutati komisjoni teatises „2015. aasta majanduskasvu analüüs”, (3) on digitaalse ühtse turu väljakujundamine Euroopa Liidu üks peamisi prioriteete. Teatises Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta (4) rõhutas komisjon standardimise ja koostalitlusvõime olulisust pikaajalise kasvupotentsiaaliga Euroopa digitaalse majanduse loomisel.

| (3) | Standardimisdokumendid muutuvad digitaalühiskonnas seadmete, rakenduste, andmehoidlate, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime tagamisel hädavajalikuks. Komisjoni teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (5) tunnistatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) valdkonna standardimise eripära: selles valdkonnas tegelevad lahenduste, rakenduste ja teenuste väljatöötamisega sageli üleilmsed IKT foorumid ja konsortsiumid, millest on kujunenud juhtivad IKT standardiorganisatsioonid. |
| --- | --- |

(3)

Standardimisdokumendid muutuvad digitaalühiskonnas seadmete, rakenduste, andmehoidlate, teenuste ja võrkude koostalitlusvõime tagamisel hädavajalikuks. Komisjoni teatises „Euroopa standardeid käsitlev strateegiline visioon: Euroopa majanduse jätkusuutliku kasvu edendamine ja kiirendamine 2020. aastaks” (5) tunnistatakse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (edaspidi „IKT”) valdkonna standardimise eripära: selles valdkonnas tegelevad lahenduste, rakenduste ja teenuste väljatöötamisega sageli üleilmsed IKT foorumid ja konsortsiumid, millest on kujunenud juhtivad IKT standardiorganisatsioonid.

| (4) | Määruse (EL) nr 1025/2012 eesmärk on moderniseerida ja parandada Euroopa standardimisraamistikku. Määrusega luuakse süsteem, mille kohaselt võib komisjon valida välja kõige sobivamad ja laialdasemalt heakskiidetud IKT tehnilised spetsifikatsioonid, mille on väljastanud organisatsioonid, mis ei kuulu Euroopa, rahvusvaheliste või riiklike standardimisorganisatsioonide hulka. Võimalus kasutada riistvara, tarkvara ja infotehnoloogia hangetes võimalikult paljusid IKT tehnilisi spetsifikatsioone võimaldab tagada seadmete, teenuste ja rakenduste koostalitlusvõime, aitab ametiasutustel vältida seotust, mis tekib, kui avaliku sektori hankija ei saa pärast hankelepingu tähtaja lõppemist toote või teenuse pakkujat muuta firmaomaste IKT-lahenduste kasutamise tõttu, ning julgustab konkurentsi koostalitlusvõimeliste IKT-lahenduste pakkumisel. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1025/2012 eesmärk on moderniseerida ja parandada Euroopa standardimisraamistikku. Määrusega luuakse süsteem, mille kohaselt võib komisjon valida välja kõige sobivamad ja laialdasemalt heakskiidetud IKT tehnilised spetsifikatsioonid, mille on väljastanud organisatsioonid, mis ei kuulu Euroopa, rahvusvaheliste või riiklike standardimisorganisatsioonide hulka. Võimalus kasutada riistvara, tarkvara ja infotehnoloogia hangetes võimalikult paljusid IKT tehnilisi spetsifikatsioone võimaldab tagada seadmete, teenuste ja rakenduste koostalitlusvõime, aitab ametiasutustel vältida seotust, mis tekib, kui avaliku sektori hankija ei saa pärast hankelepingu tähtaja lõppemist toote või teenuse pakkujat muuta firmaomaste IKT-lahenduste kasutamise tõttu, ning julgustab konkurentsi koostalitlusvõimeliste IKT-lahenduste pakkumisel.

| (5) | Et IKT tehnilistele spetsifikatsioonidele saaks riigihangetes viidata, peavad need vastama määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas sätestatud nõuetele. Kooskõla nende nõuetega on ametiasutuste jaoks tagatiseks, et IKT tehnilised spetsifikatsioonid on kehtestatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt standardimise valdkonnas tunnustatud avatuse, õigluse, objektiivsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega. |
| --- | --- |

(5)

Et IKT tehnilistele spetsifikatsioonidele saaks riigihangetes viidata, peavad need vastama määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas sätestatud nõuetele. Kooskõla nende nõuetega on ametiasutuste jaoks tagatiseks, et IKT tehnilised spetsifikatsioonid on kehtestatud kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni poolt standardimise valdkonnas tunnustatud avatuse, õigluse, objektiivsuse ja diskrimineerimiskeelu põhimõtetega.

| (6) | Otsus IKT spetsifikatsioonide väljavalimise kohta võetakse vastu pärast komisjoni otsusega 2011/C 349/04 (6) loodud IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist, millele lisaks on peetud täiendavaid konsultatsioone valdkonna ekspertidega. |
| --- | --- |

(6)

Otsus IKT spetsifikatsioonide väljavalimise kohta võetakse vastu pärast komisjoni otsusega 2011/C 349/04 (6) loodud IKT standardimist käsitleva Euroopa sidusrühmade platvormiga konsulteerimist, millele lisaks on peetud täiendavaid konsultatsioone valdkonna ekspertidega.

| (7) | 26. veebruaril 2015 hindas IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas esitatud nõuete alusel XBRL (laiendatav rahandusalaste andmete aruandluskeel ehk eXtensible Business Reporting Language) versiooni 2.1 ja esitas pooldava arvamuse selle väljavalimise kohta riigihangetes viitamiseks. Seejärel esitati XBRL 2.1 hinnang konsulteerimiseks valdkondlikele ekspertidele, kes kinnitasid pooldavat arvamust selle väljavalimise kohta. |
| --- | --- |

(7)

26. veebruaril 2015 hindas IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm määruse (EL) nr 1025/2012 II lisas esitatud nõuete alusel XBRL (laiendatav rahandusalaste andmete aruandluskeel ehk eXtensible Business Reporting Language) versiooni 2.1 ja esitas pooldava arvamuse selle väljavalimise kohta riigihangetes viitamiseks. Seejärel esitati XBRL 2.1 hinnang konsulteerimiseks valdkondlikele ekspertidele, kes kinnitasid pooldavat arvamust selle väljavalimise kohta.

| (8) | XBRL 2.1 on rahandusaruandluse tehniline spetsifikatsioon, mida haldab ülemaailmne mittetulunduskonsortsium XBRL International. Konsortsiumi kuulub ligikaudu 600 avaliku ja erasektori organisatsiooni kõikjalt maailmast. Konsortsiumi eesmärk on muuta aruandlus avalikku huvi silmas pidades paremaks. |
| --- | --- |

(8)

XBRL 2.1 on rahandusaruandluse tehniline spetsifikatsioon, mida haldab ülemaailmne mittetulunduskonsortsium XBRL International. Konsortsiumi kuulub ligikaudu 600 avaliku ja erasektori organisatsiooni kõikjalt maailmast. Konsortsiumi eesmärk on muuta aruandlus avalikku huvi silmas pidades paremaks.

| (9) | Standardit XBRL 2.1 saab kasutada väga erinevate ettevõtlus- ja finantsandmete jaoks. Selle kasutamine optimeerib sisemiste ja väliste otsuste tegemise jaoks vajalike ettevõtlus- ja finantsaruannete koostamist. Tänu XBRL 2.1 kasutamisele saavad äriühingud ja muud finantsandmete ja ettevõtlusaruannete esitajad andmete kogumise automatiseerida. |
| --- | --- |

(9)

Standardit XBRL 2.1 saab kasutada väga erinevate ettevõtlus- ja finantsandmete jaoks. Selle kasutamine optimeerib sisemiste ja väliste otsuste tegemise jaoks vajalike ettevõtlus- ja finantsaruannete koostamist. Tänu XBRL 2.1 kasutamisele saavad äriühingud ja muud finantsandmete ja ettevõtlusaruannete esitajad andmete kogumise automatiseerida.

| (10) | Seetõttu tuleks XBRL 2.1 esitada selliseks väljavalitud IKT tehniliseks spetsifikatsiooniks, millele võib riigihangetes viidata, |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks XBRL 2.1 esitada selliseks väljavalitud IKT tehniliseks spetsifikatsiooniks, millele võib riigihangetes viidata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

XBRL 2.1 vormingut võib kasutada riigihangetes viitamiseks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. jaanuar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 316, 14.11.2012, lk 12.

1

(2)  KOM(2010) 2020 (lõplik), 3. märts 2010.

2

(3)  COM(2014) 902 final, 28. november 2014.

3

(4)  COM(2015) 192 final, 6. mai 2015.

4

(5)  KOM(2011) 311 (lõplik), 1. juuni 2011.

5

(6)  Komisjoni otsus 2011/C 349/04, 28. november 2011, millega luuakse IKT standardimist käsitlev Euroopa sidusrühmade platvorm (ELT C 349, 30.11.2011, lk 4).

6

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/79

---

ELi JA ŠVEITSI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 2/2016,

3. detsember 2015,

millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]

ÜHISKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel 22. juulil 1972 Brüsselis alla kirjutatud lepingut (1) („leping”), eriti selle artiklit 11,

võttes arvesse lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta („protokoll nr 3”)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon. |
| --- | --- |

(1)

Lepingu artiklis 11 on osutatud protokollile nr 3, milles on sätestatud päritolureeglid ning ette nähtud ELi, Šveitsi (k.a Liechtenstein), Islandi, Norra, Türgi, Fääri saarte ja Barcelona protsessis osalevate riikide (2) vahel päritolu kumulatsioon.

| (2) | Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Protokolli nr 3 artiklis 39 on sätestatud, et lepingu artikliga 29 asutatud ühiskomitee võib otsustada muuta kõnealuse protokolli sätteid.

| (3) | Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) (edaspidi „konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (3) (edaspidi „konventsioon”) eesmärk on asendada Euroopa – Vahemere piirkonna riikide hulgas praegu kehtivate päritolureeglite protokollid ühe õigusaktiga.

| (4) | EL ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(4)

EL ja Šveits kirjutasid konventsioonile alla 15. juunil 2011.

| (5) | EL ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(5)

EL ja Šveits andsid konventsiooni heakskiitmiskirjad konventsiooni hoiulevõtjale üle vastavalt 26. märtsil 2012 ja 28. novembril 2011. Sellest tulenevalt jõustus konventsioon selle artikli 10 lõike 3 kohaselt ELi ja Šveitsi suhtes vastavalt 1. mail 2012 ja 1. jaanuaril 2012.

| (6) | Konventsioon hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid ja Moldova Vabariigi Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi. |
| --- | --- |

(6)

Konventsioon hõlmab stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevad riigid ja Moldova Vabariigi Euroopa – Vahemere piirkonna päritolureeglite kumulatsioonisüsteemi.

| (7) | Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta, |
| --- | --- |

(7)

Lepingu protokolli nr 3 tuleks seega konventsiooni arvesse võtmiseks muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Lepingu protokoll nr 3 (päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta) asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2016.

Brüssel, 3. detsember 2015

Ühiskomitee nimel

eesistuja

Luc DEVIGNE

---

(1)  
  EÜT L 300, 31.12.1972, lk 189.

1

(2)  Alžeeria, Egiptus, Iisrael, Jordaania, Liibanon, Maroko, Jordani Läänekallas ja Gaza sektor, Süüria ja Tuneesia.

2

(3)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

3

---

LISA

„PROTOKOLL nr 3

päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta

Artikkel 1

Kohaldatavad päritolureeglid

Käesoleva lepingu rakendamisel kohaldatakse Euroopa – Vahemere piirkonna sooduspäritolureeglite piirkondliku konventsiooni (1) („konventsioon”) I liidet ja II liite asjakohaseid sätteid.

1

Konventsiooni I liites ja II liite asjakohastes sätetes esitatud viiteid asjaomasele lepingule tuleb käsitada viidetena käesolevale lepingule.

Artikkel 2

Vaidluste lahendamine

Kui seoses konventsiooni I liite artiklis 32 osutatud kontrollimenetlusega tekivad vaidlused, mida kontrolli taotlenud tolliasutus ja kontrollimise eest vastutav tolliasutus ei suuda lahendada, esitatakse need lahendamiseks ühiskomiteele.

Importija ja importiva riigi tolliasutuse vahelised vaidlused lahendatakse alati importiva riigi õigusnormide kohaselt.

Artikkel 3

Protokolli muudatused

Ühiskomitee võib otsustada muuta käesoleva protokolli sätteid.

Artikkel 4

Konventsioonist välja astumine

1.   Kui EL või Šveits teatavad konventsiooni hoiulevõtjale kirjalikult oma soovist konventsioonist selle artikli 9 kohaselt välja astuda, peavad EL ja Šveits alustama koheselt läbirääkimisi käesoleva lepingu rakendamisel kehtivate päritolureeglite üle.

2.   Kuni jõustuvad päritolureeglid, milles lepitakse kokku pärast neid uusi läbirääkimisi, kohaldatakse käesoleva lepingu puhul konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid, mis kehtisid konventsioonist välja astumise hetkel. Väljaastumise hetkest alates käsitatakse konventsiooni I liites esitatud päritolureegleid ja vajaduse korral konventsiooni II liites esitatud asjakohaseid sätteid selliselt, et saaks arvesse võtta üksnes ELi ja Šveitsi vahelist kahepoolset kumulatsiooni.

Artikkel 5

Üleminekusätted – kumulatsioon

Olenemata konventsiooni I liite artikli 16 lõikest 5 ja artikli 21 lõikest 3 võib juhul, kui kumulatsioon hõlmab üksnes EFTA riike, Fääri saari, ELi, Türgit ja stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalejaid ja Moldova Vabariiki, olla päritolutõendiks kas liikumissertifikaat EUR.1 või originaaldeklaratsioon.”

---

(1)  
  ELT L 54, 26.2.2013, lk 4.

1

---

| 29.1.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 23/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 23/82

---

ÜHENDUSE JA ŠVEITSI MAISMAATRANSPORDI ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2016,

16. detsember 2015,

millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkulepet (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artikli 52 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 esimese taande kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu 1., 3., 4. ja 7. lisa läbivaatamise otsused. |
| --- | --- |

(1)

Kokkuleppe artikli 52 lõike 4 esimese taande kohaselt peab ühiskomitee võtma vastu 1., 3., 4. ja 7. lisa läbivaatamise otsused.

| (2) | 1. lisa on viimati muudetud ühiskomitee 6. detsembri 2013. aasta otsusega 1/2013 (1). |
| --- | --- |

(2)

1. lisa on viimati muudetud ühiskomitee 6. detsembri 2013. aasta otsusega 1/2013 (1).

| (3) | Kokkuleppega reguleeritud valdkondades on vastu võetud uued Euroopa Liidu õigusaktid. 1., 3., 4. ja 7. lisa tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide muudatusi. Õigusselguse ja lihtsustamise huvides tuleks kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa asendada käesoleva otsuse lisadega, |
| --- | --- |

(3)

Kokkuleppega reguleeritud valdkondades on vastu võetud uued Euroopa Liidu õigusaktid. 1., 3., 4. ja 7. lisa tuleks muuta, et võtta arvesse Euroopa Liidu asjaomaste õigusaktide muudatusi. Õigusselguse ja lihtsustamise huvides tuleks kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa asendada käesoleva otsuse lisadega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Kokkuleppe 1. lisa asendatakse käesoleva otsuse 1. lisaga.

2.   Kokkuleppe 3. lisa asendatakse käesoleva otsuse 2. lisaga.

3.   Kokkuleppe 4. lisa asendatakse käesoleva otsuse 3. lisaga.

4.   Kokkuleppe 7. lisa asendatakse käesoleva otsuse 4. lisaga.

Artikkel 2

Kaubavedude suhtes, mis toimuvad Šveitsis registreeritud mootorsõidukitega, mille suurim lubatud täismass koos haagisega on 3,5 kuni 6 tonni, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1072/2009 (2) artikli 3 kohase tegevusloa omamise nõuet alles alates 1. jaanuarist 2018.

Artikkel 3

Kokkuleppe artiklis 9 esitatud viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 881/92 (3) käsitatakse viidetena määrusele (EÜ) nr 1072/2009 ja kokkuleppe artiklis 17 esitatud viiteid nõukogu määrusele (EMÜ) nr 684/92 (4) käsitatakse viidetena Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/2009 (5).

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub 1. jaanuaril 2016.

Brüssel, 16. detsember 2015

Euroopa Liidu nimel

eesistuja

Fotis KARAMITSOS

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Šveitsi delegatsiooni juht

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  
  ELT L 352, 24.12.2013, lk 79.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72).

2

(3)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 881/92, 26. märts 1992, turulepääsu kohta sellise ühenduses toimuva kaupade autoveo puhul, mille algus- või lõpp-punkt asub liikmesriigi territooriumil või mis läbib ühe või mitme liikmesriigi territooriumi (ELT L 95, 9.4.1992, lk 1).

3

(4)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 684/92, 16. märts 1992, bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo ühiseeskirjade kohta (ELT L 74, 20.3.1992, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

5

---

1. LISA

„1. LISA

KOHALDATAVAD SÄTTED

Vastavalt käesoleva kokkuleppe artikli 52 lõikele 6 kohaldab Šveits allpool nimetatud õigusnormidega samaväärseid õigusnorme.

Liidu õiguse asjaomased sätted

1. JAGU – TEGEVUSALALE LUBAMINE

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ, 18. jaanuar 2006, ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ, 18. jaanuar 2006, ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Seoses käesoleva kokkuleppega:






  a) | vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1072/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta (ELT L 300, 14.11.2009, lk 72), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Seoses käesoleva kokkuleppega:

a)

vabastavad Euroopa Liit ja Šveitsi Konföderatsioon juhitunnistuse omamise kohustusest isikud, kellel on Šveitsi Konföderatsiooni, mõne Euroopa Liidu liikmesriigi või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi kodakondsus;

| b) | võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul; |
| --- | --- |

b)

võib Šveitsi Konföderatsioon vabastada muude kui punktis a märgitud riikide kodanikud juhitunnistuse omamise kohustusest ainult pärast konsulteerimist Euroopa Liiduga ning tema nõusolekul;

| c) | määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata. |
| --- | --- |

c)

määruse (EÜ) nr 1072/2009 III peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta) ei kohaldata.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).
  Seoses käesoleva kokkuleppega ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88), viimati muudetud nõukogu 13. mai 2013. aasta määrusega (EL) nr 517/2013 (ELT L 158, 10.6.2013, lk 1).

Seoses käesoleva kokkuleppega ei kohaldata määruse (EÜ) nr 1073/2009 V peatüki sätteid (kabotaažvedude kohta).

| — | Komisjoni otsus 2009/992/EL, 17. detsember 2009, riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2009/992/EL, 17. detsember 2009, riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse kantavate andmete miinimumnõuete kohta (ELT L 339, 22.12.2009, lk 36).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1213/2010, 16. detsember 2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1213/2010, 16. detsember 2010, millega kehtestatakse autoveo-ettevõtjate riiklike elektrooniliste registrite omavahelist ühendamist käsitlevad ühiseeskirjad (ELT L 335, 18.12.2010, lk 21).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 361/2014, 9. aprill 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 361/2014, 9. aprill 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39).

2. JAGU – SOTSIAALSED STANDARDID

| — | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8), viimati muudetud komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1161/2014 (ELT L 311, 31.10.2014, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8), viimati muudetud komisjoni 30. oktoobri 2014. aasta määrusega (EL) nr 1161/2014 (ELT L 311, 31.10.2014, lk 19).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ, 11. märts 2002, autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/15/EÜ, 11. märts 2002, autovedude alase liikuva tegevusega hõivatud isikute tööaja korralduse kohta (EÜT L 80, 23.3.2002, lk 35).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 561/2006, 15. märts 2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/2009 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2009/5/EÜ (ELT L 29, 31.1.2009, lk 45). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/22/EÜ, 15. märts 2006, mis käsitleb nõukogu määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamise miinimumtingimusi seoses autovedudega seotud sotsiaalõigusnormidega ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 88/599/EMÜ (ELT L 102, 11.4.2006, lk 35), viimati muudetud komisjoni 30. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2009/5/EÜ (ELT L 29, 31.1.2009, lk 45).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 581/2010, 1. juuli 2010, salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 581/2010, 1. juuli 2010, salvestusseadmetelt ja juhikaartidelt asjakohaste andmete allalaadimise maksimumperioodide kohta (ELT L 168, 2.7.2010, lk 16).

3. JAGU – TEHNIKAALASED ÕIGUSNORMID

Mootorsõidukid

| — | Nõukogu direktiiv 70/157/EMÜ, 6. veebruar 1970, mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 70/157/EMÜ, 6. veebruar 1970, mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16), viimati muudetud komisjoni 14. juuni 2007. aasta direktiiviga 2007/34/EÜ (ELT L 155, 15.6.2007, lk 49).

| — | Nõukogu direktiiv 88/77/EMÜ, 3. detsember 1987, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 88/77/EMÜ, 3. detsember 1987, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33), viimati muudetud komisjoni 10. aprilli 2001. aasta direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10).

| — | Nõukogu direktiiv 91/671/EMÜ, 16. detsember 1991, alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 91/671/EMÜ, 16. detsember 1991, alla 3,5tonnistes sõidukites turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26), viimati muudetud komisjoni 27. veebruari 2014. aasta rakendusdirektiiviga 2014/37/EL (ELT L 59, 28.2.2014, lk 32).

| — | Nõukogu direktiiv 92/6/EMÜ, 10. veebruar 1992, teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 92/6/EMÜ, 10. veebruar 1992, teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).

| — | Nõukogu direktiiv 92/24/EMÜ, 31. märts 1992, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/11/EÜ (EÜT L 44, 14.2.2004, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 92/24/EMÜ, 31. märts 1992, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiiviga 2004/11/EÜ (EÜT L 44, 14.2.2004, lk 19).

| — | Nõukogu direktiiv 96/53/EÜ, 25. juuli 1996, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 96/53/EÜ, 25. juuli 1996, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. veebruari 2002. aasta direktiiviga 2002/7/EÜ (EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47).

| — | Nõukogu määrus (EÜ) nr 2411/98, 3. november 1998, mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1). |
| --- | --- |

—

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2411/98, 3. november 1998, mootorsõidukite ja nende haagiste registreerimisliikmesriigi tunnusmärgi tunnustamise kohta ühendusesiseses liikluses (EÜT L 299, 10.11.1998, lk 1).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. juuli 2010. aasta direktiiviga 2010/47/EL (ELT L 173, 8.7.2010, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/55/EÜ, 28. september 2005, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/55/EÜ, 28. september 2005, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu (ELT L 275, 20.10.2005, lk 1), viimati muudetud komisjoni 18. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/74/EÜ (ELT L 192, 19.7.2008, lk 51).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ, 6. mai 2009, mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ, 6. mai 2009, mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastatud) (ELT L 141, 6.6.2009, lk 12).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 595/2009, 18. juuni 2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 595/2009, 18. juuni 2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1), viimati muudetud komisjoni 31. jaanuari 2014. aasta määrusega (EL) nr 133/2014 (ELT L 47, 18.2.2014, lk 1).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 582/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 582/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse ja muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 595/2009 seoses raskeveokite heidetega (Euro VI) ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ I ja III lisa (ELT L 167, 25.6.2011, lk 1), viimati muudetud komisjoni 12. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 627/2014 (ELT L 174, 13.6.2014, lk 28).

Ohtlike kaupade vedu

| — | Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (EÜT L 162, 21.6.2008, lk 11). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta (EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiviga 2008/54/EÜ (EÜT L 162, 21.6.2008, lk 11).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 21. novembri 2014. aasta direktiiviga 2014/103/EL (ELT L 335, 22.11.2014, lk 15).
  Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:
  1.   Maanteetransport


  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

  RO – a – CH – 1

  Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8
  Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.
  Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  RO – a – CH – 2

  Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.
  Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.
  Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  RO – a – CH – 3

  Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.
  Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.
  Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamise ja identifitseerimise määrusi ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid

  RO – bi – CH – 1

  Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.
  Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.
  Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).
  Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  RO – bi – CH – 2

  Teema: ilutulestike tagasivedu.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.
  Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).
  Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  RO – bi – CH – 3

  Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.
  Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.
  Direktiivi lisa sisu: Sõidukijuhid peavad läbima koolituse.
  Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.
  Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.
  Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.
  2.   Raudteetransport


  24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

  RA – a – CH – 1

  Teema: ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.
  Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.
  Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.
  Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ning ohtlike kaupade maanteevedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 6.14 (SDR, RS 741.621).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

  RA – a – CH – 2

  Teema: Veodokument.
  Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.
  Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.
  Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis kasutatakse üldmõistet ja lisas loetletakse eespool esitatud viite kohaselt nõutavad andmed.
  Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).
  Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/68/EÜ, 24. september 2008, ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13), viimati muudetud komisjoni 21. novembri 2014. aasta direktiiviga 2014/103/EL (ELT L 335, 22.11.2014, lk 15).

Käesoleva kokkuleppega kohaldatakse Šveitsi suhtes järgmisi erandeid direktiivist 2008/68/EÜ:

1.   Maanteetransport

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RO – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1 202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 6.8

Direktiivi lisa sisu: erandid seoses veoühikus veetavate kogustega, paakide ehitust käsitlevad eeskirjad.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste paakkonteinerite suhtes, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigusaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks, võib kohaldada ADR-kokkuleppe punkti 1.1.3.6 erandeid.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt b ja punkt 6.14 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

RO – a – CH – 2

Teema: vabastus veodokumendi omamise nõudest punktis 1.1.3.6 kindlaks määratud ohtlike kaupade teatavate koguste puhul.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 1.1.3.6 ja 5.4.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirja olemasolu nõue.

Siseriikliku õigusakti sisu: selliste 4. veoliiki kuuluvate tühjade puhastamata konteinerite ning hädaabiteenistustes või sukeldumisvarustuses kasutatavate täidetud või tühjade hingamisaparaatide gaasiballoonide veo puhul, mille kogused ei ületata punktis 1.1.3.6 kehtestatud piirnorme, ei ole punktis 5.4.1 sätestatud veodokumendi omamine kohustuslik.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkti 1.1.3.6.3 alapunkt c (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

RO – a – CH – 3

Teema: tühjade puhastamata paakide vedu vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate poolt.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 6.5, 6.8, 8.2 ja 9.

Direktiivi lisa sisu: paakide ja sõidukite ehitamine, varustamine ja kontrollimine; juhtide väljaõpe.

Siseriikliku õigusakti sisu: vee jaoks ohtlike vedelike ladustamisrajatisi teenindavate ettevõtjate kasutatavad veokid ja tühjad puhastamata paagid/konteinerid vedelike mahutamiseks paikselt kasutatavate paakide teenindamise ajal ei kuulu ehitamist, varustamist ja kontrollimist käsitlevate määruste ega tähistamist ja ARD sätestatud oranži numbrimärki käsitlevate määruste reguleerimisalasse. Nende suhtes kohaldatakse tähistamise ja identifitseerimise määrusi ning sõidukijuht ei ole kohustatud läbima punktis 8.2 kirjeldatud koolitust.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.6.3.10 (SDR; RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti b alapunkti i kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid

RO – bi – CH – 1

Teema: ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete vedu jäätmekõrvaldusrajatistesse.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2, 4.1.10, 5.2 ja 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifitseerimine, kombineeritud pakendamine, märgistamine ja tähistamine, dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: eeskirjad hõlmavad sätteid, mis käsitlevad (majapidamise jaoks) ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete lihtsustatud klassifitseerimist pädeva asutuse tunnustatud eksperdi poolt, asjakohaste mahutite kasutamist ning juhtide väljaõpet. Majapidamisjäätmeid, mida eksperdil ei ole võimalik klassifitseerida, võib kindlaksmääratud pakendis ja veoühikus vedada väikeste kogustena jäätmekäitluskeskusse.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.7 (SDR; RS 741.621).

Märkused: kõnealuseid eeskirju võib kohaldada üksnes ohtlikke kaupu sisaldavate majapidamisjäätmete veo suhtes avalike jäätmekäitluskohtade ja jäätmekõrvaldusrajatiste vahel.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

RO – bi – CH – 2

Teema: ilutulestike tagasivedu.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punktid 2.1.2, 5.4.

Direktiivi lisa sisu: klassifikatsioon ja dokumendid.

Siseriikliku õigusakti sisu: ÜRO numbrite 0335, 0336 ja 0337 alla kuuluvate ilutulestike jaemüüjatelt tarnijatele tagasi veo lihtsustamiseks on kavandatud erandid seoses netomassi andmete ja veodokumendis märgitud tooteliigitusega.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: ohtlike kaupade autovedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 1.1.3.8 (SDR; RS 741.621).

Märkused: jaemüügiks ettenähtud toodete puhul on praktiliselt võimatu üksikasjalikult kontrollida iga müümata toote iga pakendiühiku täpset sisu.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

RO – bi – CH – 3

Teema: ADRi koolitustõend, mis käsitleb purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõite, remondiga seotud sõite, paakveokite/paakide läbivaatusega seotud sõite, ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide sõite kõnealustes sõidukites.

Viide käesoleva direktiivi I lisa jaotisele I.1: punkt 8.2.1.

Direktiivi lisa sisu: Sõidukijuhid peavad läbima koolituse.

Siseriikliku õigusakti sisu: ADRi koolitust ja tõendeid ei nõuta purunenud sõidukite vedamiseks ettenähtud sõitude või remontimisega seotud katsesõitude, paakveokite/paakide läbivaatuse käigus paakveokitega tehtavate sõitude ning paakautode kontrollimise eest vastutavate ekspertide poolt kõnealustes sõidukites tehtavate sõitude puhul.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: Šveitsi Konföderatsiooni keskkonna-, transpordi-, energeetika- ja sideministeeriumi (DETEC) 30. septembri 2008. aasta juhised ohtlike kaupade autoveo kohta.

Märkused: mõnel juhul sisaldavad veokid, mis on purunenud või remondis, ning tehniliseks ülevaatuseks ettevalmistatavad paakveokid või tehnilise ülevaatuse ajal kontrollitavad veokid siiski ohtlikke kaupu.

Punktide 1.3. ja 8.2.3. nõudeid kohaldatakse ka kõnesoleval juhul.

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

2.   Raudteetransport

24. septembri 2008. aasta direktiivi 2008/68/EÜ (ohtlike kaupade siseveo kohta) artikli 6 lõike 2 punkti a kohased Šveitsi suhtes kohaldatavad erandid:

RA – a – CH – 1

Teema: ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine vedu paakkonteinerites.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 6.8.

Direktiivi lisa sisu: paakide ehitamist käsitlevad määrused.

Siseriikliku õigusakti sisu: lubatud on paakkonteinerid, mis ei ole ehitatud vastavalt punktile 6.8, vaid kooskõlas siseriiklike õigustaktidega ning mille mahutavus on kuni 1 210 liitrit ja mida kasutatakse ÜRO numbri 1202 alla kuuluva diislikütuse ja kütteaine veoks.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6) ning ohtlike kaupade maanteevedu käsitleva korralduse 1. liite punkt 6.14 (SDR, RS 741.621).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

RA – a – CH – 2

Teema: Veodokument.

Viide käesoleva direktiivi II lisa jaotisele II.1: punkt 5.4.1.1.1.

Direktiivi lisa sisu: veokirjas nõutav üldine teave.

Siseriikliku õigusakti sisu: veodokumendis kasutatakse üldmõistet ja lisas loetletakse eespool esitatud viite kohaselt nõutavad andmed.

Algviide siseriiklikule õigusaktile: DETECi 3. detsembri 1996. aasta korralduse (mis käsitleb ohtlike kaupade raudtee- ja köisteevedu) lisa (RSD, RS 742.401.6).

Aegumiskuupäev: 1. jaanuar 2017.

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).

4. JAGU – RAUDTEEGA SEOTUD JUURDEPÄÄSU- JA TRANSIIDIÕIGUSED

| — | Nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ, 29. juuli 1991, ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ, 29. juuli 1991, ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25).

| — | Nõukogu direktiiv 95/18/EÜ, 19. juuni 1995, raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 95/18/EÜ, 19. juuni 1995, raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70).

| — | Nõukogu direktiiv 95/19/EÜ, 19. juuni 1995, raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 95/19/EÜ, 19. juuni 1995, raudtee infrastruktuuri mahtude jaotuse ja infrastruktuuri kasutamise maksude sissenõudmise kohta (EÜT L 143, 27.6.1995, lk 75).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44), viimati muudetud komisjoni 9. juuli 2014. aasta direktiiviga 2014/88/EL (ELT L 201, 10.7.2014, lk 9).

| — | Komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007, 13. juuni 2007, ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EÜ) nr 653/2007, 13. juuni 2007, ühtse vormi kasutamise kohta Euroopas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 10 kohaste ohutustunnistuste ja taotlusdokumentide puhul ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/14/EÜ alusel antud ohutustunnistuste kehtivuse kohta (ELT L 153, 14.6.2007, lk 9), muudetud komisjoni 10. mai 2011. aasta määrusega (EL) nr 445/2011 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni otsus 2007/756/EÜ, 9. november 2007, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2007/756/EÜ, 9. november 2007, millega võetakse vastu direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 lõigetega 4 ja 5 ettenähtud riikliku raudteeveeremi registri ühised tehnilised kirjeldused (ELT L 305, 23.11.2007, lk 30), muudetud komisjoni 10. veebruari 2011. aasta otsusega 2011/107/EL (ELT L 43, 17.2.2011, lk 33).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/57/EÜ, 17. juuni 2008, ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (uuestisõnastamine) (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1), viimati muudetud komisjoni 10. märtsi 2014. aasta direktiiviga 2014/38/EL (ELT L 70, 11.3.2014, lk 20).

| — | Komisjoni määrus (EÜ) nr 352/2009, 24. aprill 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (ELT L 108, 29.4.2009, lk 4). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EÜ) nr 352/2009, 24. aprill 2009, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud riskihindamise ühise ohutusmeetodi vastuvõtmise kohta (ELT L 108, 29.4.2009, lk 4).

| — | Komisjoni otsus 2010/713/EL, 9. november 2010, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2010/713/EL, 9. november 2010, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ alusel vastu võetud koostalitluse tehnilistes kirjeldustes kasutatavaid vastavushindamise, kasutuskõlblikkuse hindamise ja EÜ vastavustõendamise menetluse mooduleid (ELT L 319, 4.12.2010, lk 1).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1158/2010, 9. detsember 2010, raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1158/2010, 9. detsember 2010, raudteede ohutustunnistuste vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 326, 10.12.2010, lk 11).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1169/2010, 10. detsember 2010, raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1169/2010, 10. detsember 2010, raudtee ohutusloa vastavushindamise ühise ohutusmeetodi kohta (ELT L 327, 11.12.2010, lk 13).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 201/2011, 1. märts 2011, lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 201/2011, 1. märts 2011, lubatud tüüpi raudteeveeremi vastavusdeklaratsiooni näidise kohta (ELT L 57, 2.3.2011, lk 8).

| — | Komisjoni otsus 2011/275/EL, 26. aprill 2011, üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2011/275/EL, 26. aprill 2011, üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 126, 14.5.2011, lk 53), muudetud komisjoni 23. juuli 2012. aasta otsusega 2012/464/EL (ELT L 217, 14.8.2012, lk 20).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 445/2011, 10. mai 2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 445/2011, 10. mai 2011, milles käsitletakse kaubavagunite hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimise süsteemi ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 653/2007 (ELT L 122, 11.5.2011, lk 22).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 454/2011, 5. mai 2011, üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta määrusega (EL) 2015/302 (ELT L 55, 26.2.2015, lk 2). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 454/2011, 5. mai 2011, üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „reisijateveoteenuste telemaatilised rakendused” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 123, 12.5.2011, lk 11), viimati muudetud komisjoni 25. veebruari 2015. aasta määrusega (EL) 2015/302 (ELT L 55, 26.2.2015, lk 2).

| — | Komisjoni rakendusotsus 2011/633/EL, 15. september 2011, raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 256, 1.10.2011, lk 1). |
| --- | --- |

—

Komisjoni rakendusotsus 2011/633/EL, 15. september 2011, raudteeinfrastruktuuri registri ühiste tehniliste kirjelduste kohta (ELT L 256, 1.10.2011, lk 1).

| — | Komisjoni rakendusotsus 2011/665/EL, 4. oktoober 2011, lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32). |
| --- | --- |

—

Komisjoni rakendusotsus 2011/665/EL, 4. oktoober 2011, lubatud raudteeveeremitüüpide Euroopa registri kohta (ELT L 264, 8.10.2011, lk 32).

| — | Komisjoni otsus 2012/88/EL, 25. jaanuar 2012, üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2012/88/EL, 25. jaanuar 2012, üleeuroopalise raudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta (ELT L 51, 23.2.2012, lk 1), viimati muudetud komisjoni 5. jaanuari 2015. aasta otsusega (EL) 2015/14 (ELT L 3, 7.1.2015, lk 44).

| — | Komisjoni otsus 2012/757/EL, 14. november 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35). |
| --- | --- |

—

Komisjoni otsus 2012/757/EL, 14. november 2012, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust ning millega muudetakse otsust 2007/756/EÜ (ELT L 345, 15.12.2012, lk 1), muudetud komisjoni 2. detsembri 2013. aasta otsusega 2013/710/EL (ELT L 323, 4.12.2013, lk 35).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012, 16. november 2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1077/2012, 16. november 2012, milles käsitletakse riiklike ohutusasutuste poolt pärast ohutustunnistuse või ohutusloa väljastamist tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 3).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1078/2012, 16. november 2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1078/2012, 16. november 2012, milles käsitletakse pärast ohutustunnistuse või ohutusloa saamist raudteeveo-ettevõtjate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ning hoolduse eest vastutavate üksuste poolt tehtava järelevalve ühist ohutusmeetodit (ELT L 320, 17.11.2012, lk 8).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 321/2013, 13. märts 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1236/2013 (ELT L 322, 3.12.2013, lk 23). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 321/2013, 13. märts 2013, mis käsitleb Euroopa Liidu raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – kaubavagunid” koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2006/861/EÜ (ELT L 104, 12.4.2013, lk 1), muudetud komisjoni määrusega (EL) nr 1236/2013 (ELT L 322, 3.12.2013, lk 23).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1300/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1300/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse koostalitluse tehnilist kirjeldust seoses puuetega ja piiratud liikumisvõimega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamisega Euroopa Liidu raudteesüsteemis (ELT L 356, 12.12.2014, lk 110).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1301/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1301/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 179).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1302/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1302/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi veeremi allsüsteemi „vedurid ja reisijateveoveerem” koostalitluse tehnilist kirjeldust (ELT L 356, 12.12.2014, lk 228).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1303/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus” (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1303/2014, 18. november 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse tehnilist kirjeldust „Raudteetunnelite ohutus” (ELT L 356, 12.12.2014, lk 394).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1304/2014, 26. november 2014, üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1304/2014, 26. november 2014, üleeuroopalise raudteesüsteemi allsüsteemi „veerem – müra” koostalitluse tehnilise kirjelduse kohta, millega muudetakse otsust 2008/232/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/229/EL (ELT L 356, 12.12.2014, lk 421).

| — | Komisjoni määrus (EL) nr 1305/2014, 11. detsember 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438). |
| --- | --- |

—

Komisjoni määrus (EL) nr 1305/2014, 11. detsember 2014, milles käsitletakse Euroopa Liidu raudteesüsteemi kaubaveoteenuste telemaatiliste seadmete koostalitluse tehnilist kirjeldust ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 62/2006 (ELT L 356, 12.12.2014, lk 438).

5. JAGU – MUUD VALDKONNAD

| — | Nõukogu direktiiv 92/82/EMÜ, 19. oktoober 1992, mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19). |
| --- | --- |

—

Nõukogu direktiiv 92/82/EMÜ, 19. oktoober 1992, mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39). |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/54/EÜ, 29. aprill 2004, tunnelite miinimumohutusnõuete kohta üleeuroopalises teedevõrgus (ELT L 167, 30.4.2004, lk 39).

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).” |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/96/EÜ, 19. november 2008, maanteede infrastruktuuri ohutuse korraldamise kohta (ELT L 319, 29.11.2008, lk 59).”

---

2. LISA

„3. LISA

EUROOPA ÜHENDUS

(Tegevusloa esimene lehekülg)

(Tekst tegevusluba väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) või ühes ametlikest keeltest)

| Tegevusluba välja andva liikmesriigi eraldustähis (1) | | Pädeva asutuse nimi |
| --- | --- | --- |

Tegevusluba välja andva liikmesriigi eraldustähis (1)

Pädeva asutuse nimi

TEGEVUSLUBA nr ...

või

TÕESTATUD KOOPIA nr ...

veoste rahvusvaheliseks autoveoks rendi või tasu eest

Käesolev tegevusluba annab õiguse (2) ...

...

...

tegelda ühenduse territooriumil tehtavate vedude või vedude osade puhul rendi või tasu eest veoste rahvusvahelise autoveoga mis tahes marsruudil, nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 1072/2009 (rahvusvahelisele autoveoturule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta) ja vastavalt käesoleva tegevusloa üldsätetele.

| Märkused: ... |
| --- |
| ... |
| Käesolev tegevusluba kehtib alates .... | kuni ... |
| Välja antud (koht) ..., | (kuupäev) ... |
| ... (3) |

Märkused: ...

...

Käesolev tegevusluba kehtib alates ....

kuni ...

Välja antud (koht) ...,

(kuupäev) ...

... (3)

(Tekst tegevusluba väljaandva liikmesriigi ametlikus keeles (ametlikes keeltes) või ühes ametlikest keeltest)

ÜLDSÄTTED

Käesolev tegevusluba antakse välja vastavalt määrusele (EÜ) nr 1072/2009.

Tegevusluba annab omanikule õiguse tegelda ühenduse territooriumil tehtavate vedude või vedude osade puhul rendi või tasu eest veoste rahvusvahelise autoveoga mis tahes marsruudil ja vajaduse korral vastavalt käesoleva loa tingimustele:

| — | kui reisi lähte- ja sihtkoht on kahes erinevas liikmesriigis, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu; |
| --- | --- |

—

kui reisi lähte- ja sihtkoht on kahes erinevas liikmesriigis, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu;

| — | liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu; |
| --- | --- |

—

liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, olenemata sellest, kas vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumi kaudu;

| — | kolmandate riikide vahel, kui vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kaudu, |
| --- | --- |

—

kolmandate riikide vahel, kui vedu toimub ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kaudu,

ja sellise veoga seotud tühisõit.

Juhul kui vedu toimub liikmesriigist kolmandasse riiki või vastupidi, kehtib käesolev tegevusluba veo selle osa suhtes, mis tehakse ühenduses. See kehtib selle liikmesriigi territooriumil, kus toimub peale- või mahalaadimine, üksnes pärast seda, kui ühenduse ja asjaomase kolmanda riigi vahel on sõlmitud vajalik kokkulepe kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1072/2009.

Tegevusluba on isiklik ja omanik ei või seda üle anda.

Juhitunnistuse välja andnud liikmesriigi pädev asutus võib selle kehtetuks tunnistada, eelkõige juhul, kui selle omanik:

| — | ei ole täitnud kõiki tegevusloa kasutamise tingimusi, |
| --- | --- |

—

ei ole täitnud kõiki tegevusloa kasutamise tingimusi,

| — | esitas tegevusloa andmiseks või uuendamiseks vajalike andmete hulgas ebaõiget teavet. |
| --- | --- |

—

esitas tegevusloa andmiseks või uuendamiseks vajalike andmete hulgas ebaõiget teavet.

Veoettevõtja säilitab tegevusloa originaali.

Tegevusloa kinnitatud ärakirja hoitakse sõidukis (4). Ühendatud autorongi puhul peab tegevusluba kuuluma mootorsõiduki juurde. See kehtib ühendatud autorongi suhtes ka juhul, kui haagis või poolhaagis ei ole registreeritud või tegevusloa omaniku nimel liiklusesse lubatud või kui see on registreeritud või lubatud liiklusesse mõnes muus riigis.

Kontrollima volitatud kontrollametniku nõudmisel tuleb tegevusluba talle esitada.

Tegevusloa valdaja peab iga liikmesriigi territooriumil täitma selles riigis kehtivaid õigus- ja haldusnorme, eelkõige vedude ja liikluse osas.”

---

(1)  Liikmesriikide eraldustähised on järgmised: B – Belgia, BG – Bulgaaria, CZ – Tšehhi Vabariik, DK – Taani, D – Saksamaa, EST – Eesti, IRL – Iirimaa, GR – Kreeka, E – Hispaania, F – Prantsusmaa, HR – Horvaatia, I – Itaalia, CY – Küpros, LV – Läti, LT – Leedu, L – Luksemburg, H – Ungari, MT – Malta, NL – Madalmaad, A – Austria, PL – Poola, P – Portugal, RO – Rumeenia, SLO – Sloveenia, SK – Slovakkia, FIN – Soome, S – Rootsi, UK – Ühendkuningriik.

1

(2)  Veoettevõtja nimi või ärinimi ja täielik aadress.

2

(3)  Tegevusloa välja andnud pädeva asutuse allkiri ja tempel.

3

(4)  
  „Sõiduk” on liikmesriigis registreeritud mootorsõiduk või ühendatud autorong, millest vähemalt mootorsõiduk on liikmesriigis registreeritud, ja mida kasutatakse eranditult veoste veoks.

4

---

3. LISA

„4. LISA

VEOD, MIS ON VABASTATUD KÕIGIST TEGEVUS- JA VEOLUBADE NÕUETEST, NING SELLISTE VEDUDEGA SEOTUD TÜHISÕIDUD.

| 1. | Postivedu universaalteenusena. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kahjustatud või rikkis sõidukite vedu. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Veosevedu mootorsõidukitega, mille suurim lubatud täismass koos haagisega ei ületa 3,5 tonni. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kaubavedu mootorsõidukitega, kui järgmised tingimused on täidetud:






  a) | veetav veos on ettevõtja omand või vara, mille ettevõtja on müünud, ostnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või remontinud; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

veetav veos on ettevõtja omand või vara, mille ettevõtja on müünud, ostnud, rendile andnud või rendile võtnud, tootnud, kaevandanud, töödelnud või remontinud;

| b) | reisi eesmärk on veose vedamine ettevõttesse või ettevõttest või veose ettevõttesisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks; |
| --- | --- |

b)

reisi eesmärk on veose vedamine ettevõttesse või ettevõttest või veose ettevõttesisene või -väline ümberpaigutamine ettevõtja oma tarbeks;

| c) | sellise veo puhul kasutatavaid mootorsõidukeid juhivad ettevõtja poolt töölevõetud töötajad või lepingulise kohustuse alusel ettevõtte käsutusse antud töötajad; |
| --- | --- |

c)

sellise veo puhul kasutatavaid mootorsõidukeid juhivad ettevõtja poolt töölevõetud töötajad või lepingulise kohustuse alusel ettevõtte käsutusse antud töötajad;

| d) | veost vedavad sõidukid kuuluvad ettevõtjale või ettevõtja on need järelmaksuga ostnud või rentinud, kusjuures rentimise korral vastavad sõidukid tingimustele, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/1/EÜ (1).
  Seda sätet ei kohaldata asendussõiduki kasutamise suhtes juhul, kui harilikult kasutatav sõiduk on lühiajaliselt rikkis; |
| --- | --- |

d)

veost vedavad sõidukid kuuluvad ettevõtjale või ettevõtja on need järelmaksuga ostnud või rentinud, kusjuures rentimise korral vastavad sõidukid tingimustele, mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/1/EÜ (1).

Seda sätet ei kohaldata asendussõiduki kasutamise suhtes juhul, kui harilikult kasutatav sõiduk on lühiajaliselt rikkis;

| e) | kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala. |
| --- | --- |

e)

kaubavedu peab olema ettevõtjale ainult lisategevusala.

| 5. | Meditsiinitoodete, -aparaatide, -seadmete ja muude arstiabiks vajalike kaupade vedu hädaolukorras, eelkõige looduskatastroofide korral.” |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/1/EÜ, 18. jaanuar 2006, ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol (ELT L 33, 4.2.2006, lk 82).

1

---

4. LISA

„7. LISA

AUTOBUSSIDEGA TOIMUV RAHVUSVAHELINE REISIJATEEDU

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:

1.   Liinivedu

1.1.   Liinivedu on reisijate vedu kindlate vaheaegade järel kindlaksmääratud marsruudil, kusjuures reisijad võetakse peale ja lastakse välja varem kindlaksmääratud peatustes. Liinivedusid võivad kasutada kõik ja vajaduse korral võib sellega kaasneda kohustuslik ettetellimine.

Liiniveo olemust ei mõjuta asjaolu, et selle tingimusi võib muuta.

1.2.   Mis tahes veoettevõtja korraldatav teatavate reisijaterühmade vedu, millest muud reisijad on välja arvatud, loetakse liiniveoks, kui see teenus toimub vastavalt punktile 1.1. Niisugust teenust nimetatakse eriotstarbeliseks liiniveoks.

Eriotstarbeliste liinivedude alla kuuluvad:

| a) | töötajate vedu kodust tööle ja tagasi; |
| --- | --- |

a)

töötajate vedu kodust tööle ja tagasi;

| b) | õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi; |
| --- | --- |

b)

õpilaste ja üliõpilaste vedu õppeasutusse ja tagasi;

Eriotstarbelise liiniveo olemust ei mõjuta asjaolu, et seda võib muuta vastavalt selle kasutajate vajadustele.

1.3.   Selliste paralleelvedude või ajutiste vedude korraldamise, mis pakuksid teenust samale tarbijaskonnale kui olemasolevad liiniveod, olemasolevate liinivedudega võrreldes teatavate peatuste vahelejätmise ja täiendavates peatustes peatumise suhtes kohaldatakse samu eeskirju kui olemasolevate liinivedude puhul.

2.   Juhuveod

2.1.   Juhuveod on veod, mis ei kuulu liinivedude, sealhulgas eriotstarbeliste liinivedude mõiste alla ja mille põhiline eripära on see, et veetakse kliendi või veoettevõtja enda algatusel kokku pandud reisijaterühmi.

Selliste paralleel- või ajutiste vedude korraldamiseks, mis on võrreldavad olemasolevate liinivedudega ja millega teenindatakse sama klientuuri, on vaja I jaotises sätestatud korra kohast luba.

2.2.   Punktis 2 osutatud veod jäävad ikkagi juhuvedudeks, hoolimata sellest, et need toimuvad kindlate vaheaegade järel.

2.3.   Edasi-tagasivedusid koos majutusega võib pakkuda veoettevõtjate rühm, mis tegutseb sama töövõtja nimel.

Selliste veoettevõtjate nimed ja vajaduse korral teel olevad ümberistumiskohad teatatakse Euroopa Liidu asjaomaste liikmesriikide ja Šveitsi pädevatele asutustele ühiskomitee kindlaks määratud korras.

3.   Vedu omal kulul

Omal kulul toimuvad veod on veod, mida teevad füüsilised või juriidilised isikud mittekaubanduslikel ja mittetulunduslikel eesmärkidel, kus:

| — | veod on sellele füüsilisele või juriidilisele isikule ainult kõrvaltegevus, |
| --- | --- |

—

veod on sellele füüsilisele või juriidilisele isikule ainult kõrvaltegevus,

| — | kasutatavad sõidukid kuuluvad nimetatud füüsilisele või juriidilisele isikule või ta on need omandanud järelmaksuga või neid kasutatakse pikaajalise liisinglepingu alusel ja neid juhivad füüsilise või juriidilise isiku töötaja või kõnealune füüsiline isik või tema poolt tööle võetud isik või ettevõtja poolt tööle võetud või lepingulise kohustuse alusel ettevõtte käsutusse antud töötajad. |
| --- | --- |

—

kasutatavad sõidukid kuuluvad nimetatud füüsilisele või juriidilisele isikule või ta on need omandanud järelmaksuga või neid kasutatakse pikaajalise liisinglepingu alusel ja neid juhivad füüsilise või juriidilise isiku töötaja või kõnealune füüsiline isik või tema poolt tööle võetud isik või ettevõtja poolt tööle võetud või lepingulise kohustuse alusel ettevõtte käsutusse antud töötajad.

I jagu

LIINIVEOD, MILLEKS ON VAJA LUBA

Artikkel 2

Loa liik

1.   Load antakse välja veoettevõtja nimele; transpordiettevõtja ei või luba edasi anda kolmandatele isikutele. Käesoleva lisa artikli 3 lõikes 1 osutatud asutuse nõusolekul võib loa saanud veoettevõtja siiski teha vedusid allhankija vahendusel. Sellisel juhul märgitakse loale viimati nimetatud ettevõtja nimi ja tema roll allhankijana. Allhankija peab vastama kokkuleppe artiklis 17 osutatud tingimustele.

Kui ettevõtjad on liinivedude teostamiseks ühinenud, antakse load välja kõigi ettevõtjate nimele. Luba antakse ettevõtjale, kes juhib vedude teostamist, ning teistele antakse koopiad. Loale märgitakse kõigi ettevõtjate nimed.

2.   Loa maksimaalne kehtivusaeg on viis aastat.

3.   Loale märgitakse järgmised andmed:

| a) | veoteenuse liik; |
| --- | --- |

a)

veoteenuse liik;

| b) | veomarsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht; |
| --- | --- |

b)

veomarsruut, eelkõige väljumiskoht ja sihtkoht;

| c) | loa kehtivusaeg; |
| --- | --- |

c)

loa kehtivusaeg;

| d) | peatused ja sõiduplaan. |
| --- | --- |

d)

peatused ja sõiduplaan.

4.   Luba on kooskõlas komisjoni määruses (EL) nr 361/2014 (1) sätestatud näidisega.

5.   Luba annab selle valdaja(te)le õiguse teostada liinivedusid lepinguosaliste territooriumidel.

6.   Liiniveo ettevõtja võib ajutiste ja erandlike asjaoludega toimetulemiseks kasutada lisasõidukeid.

Sellisel juhul peab veoettevõtja tagama, et sõidukis on olemas järgmised dokumendid:

| — | liiniloa koopia; |
| --- | --- |

—

liiniloa koopia;

| — | liiniveo ettevõtja ja lisasõidukid taganud ettevõtja vahelise lepingu koopia või samaväärne dokument; |
| --- | --- |

—

liiniveo ettevõtja ja lisasõidukid taganud ettevõtja vahelise lepingu koopia või samaväärne dokument;

| — | Euroopa Liidu veoettevõtja puhul liiniveoks lisasõidukid tagavale ettevõtjale antud ühenduse tegevusloa tõestatud koopia või Šveitsi veoettevõtja puhul samaväärse Šveitsi tegevusloa tõestatud koopia. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu veoettevõtja puhul liiniveoks lisasõidukid tagavale ettevõtjale antud ühenduse tegevusloa tõestatud koopia või Šveitsi veoettevõtja puhul samaväärse Šveitsi tegevusloa tõestatud koopia.

Artikkel 3

Loataotluste esitamine

1.   Euroopa Liidu ettevõtjad esitavad loataotlused kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 (2) artikliga 7 ja Šveitsi ettevõtjad esitavad loataotlused kooskõlas reisijatevedu käsitleva 4. novembri 2009. aasta määruse (3) 3. peatüki sätetega. Vedude puhul, mille osutamiseks ei ole Šveitsis luba vaja, kuid Euroopa Liidus on, esitavad luba taotlevad Šveitsi ettevõtjad oma taotlused pädevatele Šveitsi asutustele, kui selliste vedude lähtepunkt on Šveitsis.

2.   Taotlused on kooskõlas määruses (EL) nr 361/2014 sätestatud näidisega.

3.   Luba taotlevad isikud esitavad täiendavad andmed, kui nad peavad seda vajalikuks või kui lubade andmisega tegelev asutus seda nõuab, eelkõige sõiduplaani, mis võimaldab kontrollida, kas järgitakse puhke- ja sõiduaega käsitlevaid õigusakte; Euroopa Liidu veoettevõtjad esitavad koopia ühenduse tegevusloast, mis hõlmab bussiga rahvusvahelise reisijateveo teostamist rendi või tasu eest, ning Šveitsi veoettevõtjad esitavad koopia samaväärsest tegevusloast, mis väljastatakse Šveitsis liiniveo ettevõtjale.

Artikkel 4

Loa andmise kord

1.   Load antakse välja nende lepinguosaliste pädevate asutuste kokkuleppel, kelle territooriumil reisijaid peale võetakse või maha pannakse. Lubade andmisega tegelev asutus edastab sellistele asutustele (ja Euroopa Liidu nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kelle territoorium läbitakse sõitjaid peale võtmata ja maha panemata) taotluse koopia koos muude asjaomaste dokumentide koopiatega ja hinnangu selle kohta.

2.   Šveitsi ja Euroopa Liidu liikmesriikide pädevad asutused, kelle nõusolekut on küsitud, teatavad lubade andmisega tegelevale asutusele oma otsusest kahe kuu jooksul. Nimetatud tähtaega arvestatakse kuupäevast, mil saabus avaldus nõusoleku saamiseks ja mis on kirjas vastuvõtuteatisel. Kui selle aja jooksul ei ole lubade andmisega tegelev asutus vastust saanud, eeldatakse, et asutused, kellega konsulteeriti, on andnud oma nõusoleku ning lubade andmisega tegelev asutus väljastab loa. Kui lepinguosaliste pädevatelt asutustelt, kelle nõusolekut on küsitud, saadakse negatiivne otsus, sisaldab see piisavaid põhjendusi.

3.   Kui lõigetes 7 ja 8 ei ole sätestatud teisiti, teeb lubade andmisega tegelev asutus otsuse avalduse kohta nelja kuu jooksul pärast kuupäeva, mil veoettevõtja taotluse esitas.

4.   Luba ei anta:

| a) | kui taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahenditega pakkuda vedu, mille kohta taotlus esitati; |
| --- | --- |

a)

kui taotluse esitaja ei suuda otseselt tema käsutuses olevate vahenditega pakkuda vedu, mille kohta taotlus esitati;

| b) | kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud maanteetransporti käsitlevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi ja nõudeid, või on tõsiselt rikkunud maanteetransporti käsitlevaid õigusakte, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimis- ja puhkeaja eeskirju; |
| --- | --- |

b)

kui taotleja ei ole varasemal ajal järginud maanteetransporti käsitlevaid siseriiklikke või rahvusvahelisi õigusakte, eelkõige rahvusvahelise reisijateveo lubade tingimusi ja nõudeid, või on tõsiselt rikkunud maanteetransporti käsitlevaid õigusakte, eelkõige sõidukite suhtes kohaldatavaid ning juhtide juhtimis- ja puhkeaja eeskirju;

| c) | kui loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused; |
| --- | --- |

c)

kui loa kehtivuse pikendamise taotluse korral ei ole täidetud loa saamise tingimused;

| d) | kui ühe lepinguosalise pädev asutus otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et asjaomane vedu mõjutaks oluliselt samaväärsete teenuste (mis on hõlmatud lepinguosalise õigusaktidega kooskõlas oleva ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga) elujõulisust asjaomases piirkonnas. Sellisel juhul kehtestab pädev asutus mittediskrimineerival alusel kriteeriumid, et määrata kindlaks, kas osutatav teenus mõjutaks oluliselt eespool nimetatud samaväärse teenuse elujõulisust, ning ühiskomitee taotlusel edastab talle need; |
| --- | --- |

d)

kui ühe lepinguosalise pädev asutus otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et asjaomane vedu mõjutaks oluliselt samaväärsete teenuste (mis on hõlmatud lepinguosalise õigusaktidega kooskõlas oleva ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga) elujõulisust asjaomases piirkonnas. Sellisel juhul kehtestab pädev asutus mittediskrimineerival alusel kriteeriumid, et määrata kindlaks, kas osutatav teenus mõjutaks oluliselt eespool nimetatud samaväärse teenuse elujõulisust, ning ühiskomitee taotlusel edastab talle need;

| e) | kui ühe lepinguosalise pädev asutus otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et teenuse põhieesmärk ei ole vedada sõitjaid lepinguosalistes riikides asuvate peatuste vahel. |
| --- | --- |

e)

kui ühe lepinguosalise pädev asutus otsustab üksikasjaliku analüüsi põhjal, et teenuse põhieesmärk ei ole vedada sõitjaid lepinguosalistes riikides asuvate peatuste vahel.

Kui olemasolev rahvusvaheline bussiveoteenus mõjutab erandlikel põhjustel, mida ei olnud loa andmise ajal võimalik ette näha, oluliselt samaväärsete teenuste (mis on hõlmatud lepinguosalise õigusaktidega kooskõlas oleva ühe või mitme avaliku teenindamise lepinguga) elujõulisust asjaomases piirkonnas, võib kokkuleppeosalise pädev asutus ühiskomitee nõusolekul peatada või tunnistada kehtetuks rahvusvahelise bussiveoteenuse loa, teatades sellest veoettevõtjale kuus kuud ette.

Asjaolu, et veoettevõtja pakub madalamaid hindu kui teised maanteeveoettevõtjad või asjaolu, et asjaomasel marsruudil tegutsevad juba teised maanteeveoettevõtjad, ei ole piisav põhjendus taotluse tagasilükkamiseks.

5.   Lubade väljastamisega tegelev asutus võib lükata taotluse tagasi ainult käesoleva kokkuleppega kooskõlas olevatel põhjustel.

6.   Kui lõikes 1 osutatud kokkuleppele jõudmise menetluse tulemusena ei saavutata kokkulepet, võib küsimuse saata ühiskomiteele.

7.   Ühiskomitee teeb võimalikult kiiresti otsuse, mis jõustub 30 päeva möödumisel sellest, kui otsusest teatati Šveitsile ja Euroopa Liidu asjaomastele liikmesriikidele.

8.   Lubade andmisega tegelev asutus teatab pärast käesolevas artiklis sätestatud korra täitmist kõigile lõikes 1 osutatud asutustele oma otsuse ja saadab neile vajadusel loa koopia.

Artikkel 5

Lubade väljastamine ja pikendamine

1.   Lubade andmisega tegelev asutus annab pärast artiklis 4 nimetatud korra täitmist loa või keeldub ametlikult luba andmast.

2.   Loa andmisest keeldumise otsuses tuleb esitada keeldumise põhjused. Lepinguosalised tagavad veoettevõtjatele võimaluse kasutada oma õigusi, kui nende taotlus lükatakse tagasi.

3.   Käesoleva lisa artiklit 4 kohaldatakse muu hulgas loa kehtivuse pikendamise taotluste ja loas käsitletava veoteenuse pakkumise tingimuste muutmise taotluste suhtes.

Kui tegutsemistingimusi, eelkõige piletihindu ja sõiduplaane muudetakse vaid vähesel määral, peab lubade andmisega tegelev asutus esitama teise lepinguosalise pädevatele asutustele vaid muudatustega seotud teabe.

Artikkel 6

Loa aegumine

Loa aegumise puhul tuleb järgida korda, mis on sätestatud määruse (EÜ) nr 1073/2009 artiklis 10 ja reisijatevedu käsitleva määruse artiklis 46.

Artikkel 7

Veoettevõtjate kohustused

1.   Kui tegemist ei ole vääramatu jõuga, võtavad liinivedude ettevõtjaid kuni loa kehtivusaja lõpuni kõik meetmed tagamaks katkematud, regulaarsed ja piisava mahuga transporditeenused, mis vastavad ka muudele tingimustele, mille pädev asutus on kehtestanud kooskõlas käesoleva lisa artikli 2 lõikega 3.

2.   Veoettevõtjad avaldavad veoteenuse marsruudi, bussipeatused, sõiduplaani, piletihinnad ja veotingimused selliselt, et oleks tagatud selle teabe hõlbus kättesaadavus kõigile kasutajatele.

3.   Šveitsil ja Euroopa Liidu asjaomastel liikmesriikidel on võimalik ühisel kokkuleppel ja loa valdaja nõusolekul muuta liinivedude teostamise tingimusi.

II jagu

JUHUVEOD JA MUUD VEOD, MILLEKS EI OLE LUBA VAJA

Artikkel 8

Kontrolldokument

1.   Käesoleva kokkuleppe artikli 18 lõikes 1 nimetatud teenuseid osutatakse kontrolldokumendi (sõidulehe) alusel.

2.   Juhuvedusid tegev veoettevõtja täidab sõidulehe enne iga reisi.

3.   Sõidulehtede kaustu jagavad Šveitsi või selle Euroopa Liidu liikmesriigi pädevad asutused, kus on veoettevõtja registreeritud asukoht, või nende pädevate asutuste määratud organid.

4.   Kontrolldokumendi näidis ja selle kasutamise moodus on sätestatud määruses (EL) nr 361/2014.

5.   Kokkuleppe artikli 18 lõikes 2 osutatud veoteenuste puhul käsitatakse lepingut või selle tõestatud koopiat kontrolldokumendina.

Artikkel 9

Sertifikaat

Kokkuleppe artikli 18 lõikes 6 osutatud sertifikaadi väljastab Šveitsi või Euroopa Liidu selle liikmesriigi pädev asutus, kus sõiduk on registreeritud.

Sertifikaat on kooskõlas määruses (EL) nr 361/2014 sätestatud näidisega.

III jagu

KONTROLLIMINE JA KARISTUSED

Artikkel 10

Sõidupiletid

1.   Liiniveoteenuseid (välja arvatud eriotstarbelisi liinivedusid) osutavad veoettevõtjad peavad väljastama kas isikliku või kollektiivse sõidupileti, millele on märgitud järgmised andmed:

| — | väljumis- ja sihtkoht ning vajaduse korral ka tagasisõit, |
| --- | --- |

—

väljumis- ja sihtkoht ning vajaduse korral ka tagasisõit,

| — | pileti kehtivusaeg; |
| --- | --- |

—

pileti kehtivusaeg;

| — | veoteenuse hind. |
| --- | --- |

—

veoteenuse hind.

2.   Lõikes 1 osutatud sõidupilet tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

Artikkel 11

Kontroll teel ja ettevõtjate juures

1.   Rendi või tasu eest toimuva veo puhul peavad sõidukis olema järgmised dokumendid, mis tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel: Euroopa Liidu veoettevõtjal ühenduse tegevusloa tõestatud koopia ja Šveitsi veoettevõtjal samalaadne Šveitsi tegevusluba ning olenevalt veoliigist kas luba (või selle tõestatud koopia) või sõiduleht.

Omal kulul toimuvate vedude puhul peab sõidukis olema sertifikaat (või selle tõestatud koopia), mis tuleb esitada volitatud kontrolliametniku nõudmisel.

2.   Bussidega rahvusvahelist sõitjatevedu osutavad ettevõtjad võimaldavad teha kõiki kontrollimisi, mille eesmärk on tagada veoteenuste nõuetekohane pakkumine, eelkõige seoses sõidu- ja puhkeaegadega.

Artikkel 12

Vastastikune abi ja karistused

1.   Lepinguosaliste pädevad asutused osutavad vastastikust abi, et tagada käesoleva lisaga ette nähtud sätete kohaldamine ja selle kontroll. Nad vahetavad teavet määruse (EÜ) nr 1071/2009 (4) artikli 18 alusel loodud riiklike kontaktpunktide kaudu.

2.   Selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, tühistavad Euroopa Liidu veoettevõtja ühenduse tegevusloa või Šveitsi veoettevõtja samalaadse Šveitsi tegevusloa, kui selle valdaja:

| a) | ei vasta enam kokkuleppe artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele või |
| --- | --- |

a)

ei vasta enam kokkuleppe artikli 17 lõikes 1 sätestatud tingimustele või

| b) | on esitanud valeteavet ühenduse tegevusloa (Euroopa Liidu veoettevõtja puhul) või samalaadse Šveitsi tegevusloa (Šveitsi veoettevõtja puhul) väljastamiseks vajalike andmete kohta. |
| --- | --- |

b)

on esitanud valeteavet ühenduse tegevusloa (Euroopa Liidu veoettevõtja puhul) või samalaadse Šveitsi tegevusloa (Šveitsi veoettevõtja puhul) väljastamiseks vajalike andmete kohta.

3.   Lubade väljastamisega tegelev asutus tühistab loa, kui selle valdaja ei täida enam tingimusi, mille alusel käesoleva kokkuleppe kohane luba on väljastatud, eelkõige juhul, kui tühistamist nõuavad selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht. Lubade väljastamisega tegelev asutus teavitab viivitamata teise lepinguosalise pädevaid asutusi.

4.   Kui veoettevõtja rikub tõsiselt transpordieeskirju või liikluseeskirju, eelkõige sõidukite, sõidu- ja puhkeaja ning artikli 1 punktis 2.1 osutatud paralleelvedude või ajutiste vedude loata teostamise suhtes kohaldatavaid eeskirju, võivad selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, eelkõige tühistada tema ühenduse tegevusloa (Euroopa Liidu veoettevõtja puhul) või samalaadse Šveitsi tegevusloa (Šveitsi veoettevõtja puhul) või ajutiselt ja/või osaliselt tühistada tema ühenduse tegevusloa (Euroopa Liidu veoettevõtja puhul) või samalaadse Šveitsi tegevusloa (Šveitsi veoettevõtja puhul) tõestatud koopiad.

Selliste karistuste üle otsustatakse vastavalt ühenduse tegevusloa (Euroopa Liidu veoettevõtja puhul) või samalaadse Šveitsi tegevusloa (Šveitsi veoettevõtja puhul) valdaja sooritatud rikkumise tõsidusele ja vastavalt sellele, kui palju tõstatud koopiaid tal on seoses oma rahvusvaheliste transporditoimingutega.

Selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, edastavad selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus rikkumised tuvastati, võimalikult kiiresti ning hiljemalt kuue nädala jooksul pärast rikkumise suhtes lõpliku otsuse langetamist teabe selle kohta, kas eespool osutatud karistused määrati. Kui selliseid karistusi ei määrata, esitavad selle lepinguosalise pädevad asutused, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, asjakohased põhjendused.

5.   Kui ühe lepinguosalise pädevad asutused on teadlikud käesoleva lisa või autoveoalaste õigusaktide raskest rikkumisest, mille paneb toime mõni mitteresidendist veoettevõtja, edastab see lepinguosaline, kelle territooriumil rikkumine tuvastati, selle lepinguosalise pädevatele asutustele, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, võimalikult kiiresti, kuid hiljemalt kuue nädala jooksul pärast rikkumise suhtes lõpliku otsuse langetamist järgmise teabe:

| a) | rikkumise kirjeldus ja kuupäev ning aeg, mil see toime pandi; |
| --- | --- |

a)

rikkumise kirjeldus ja kuupäev ning aeg, mil see toime pandi;

| b) | rikkumise kategooria, liik ja selle raskusaste ja |
| --- | --- |

b)

rikkumise kategooria, liik ja selle raskusaste ja

| c) | määratud ja täideviidud karistused. |
| --- | --- |

c)

määratud ja täideviidud karistused.

Selle lepinguosalise pädevad asutused, kus rikkumine toime pandi, võivad taotleda selle lepinguosalise pädevatelt asutustelt, kelle territooriumil on veoettevõtja registreeritud asukoht, et viimased määraksid artikli 4 kohased halduskaristused.

6.   Lepinguosalised tagavad veoettevõtjatele nende suhtes vastavalt käesolevale artiklile kohaldatud halduskaristuste peale edasikaebamise õiguse.

Artikkel 13

Sissekanne riiklikku elektroonilisse registrisse

Lepinguosalised tagavad, et autoveoalaste õigusaktide raske rikkumine, mille panevad toime veoettevõtjad, kelle registreeritud asukoht on nende territooriumil, ning mille puhul mõni Euroopa Liidu liikmesriigi või Šveitsi pädevad asutused on kohaldanud karistusi, ning samuti Euroopa Liidu veoettevõtja ühenduse tegevusloa või Šveitsi veoettevõtja samalaadse Šveitsi tegevusloa või nende dokumentide tõestatud koopia ajutine või alaline kehtetuks tunnistamine, kantakse riiklikku elektroonilisse autoveo-ettevõtjate registrisse. Sellised registri sissekanded, mis hõlmavad Euroopa Liidu veoettevõtja ühenduse tegevusloa või Šveitsi veoettevõtja samalaadse Šveitsi tegevusloa ajutist või alalist kehtetuks tunnistamist, jäävad andmebaasi vähemalt kaheks aastaks alates tegevusloa kehtivuse peatamise lõppemisest ajutise kehtetuks tunnistamise korral või alates tegevusloa kehtetuks tunnistamise kuupäevast alalise kehtetuks tunnistamise korral.”

---

(1)  Komisjoni määrus (EL) nr 361/2014, 9. aprill 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1073/2009 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses bussidega toimuva rahvusvahelise reisijateveo dokumentidega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 2121/98 (ELT L 107, 10.4.2014, lk 39).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/2009, 21. oktoober 2009, rahvusvahelisele bussiteenuste turule juurdepääsu käsitlevate ühiseeskirjade kohta ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 561/2006 (ELT L 300, 14.11.2009, lk 88).

2

(3)  RS/SR/745.11.

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1071/2009, 21. oktoober 2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009,lk 51).

4

---