# Europeiska unionens C 45/5 fe

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 45 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången5 februari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 45

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången5 februari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 15–18 april 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 242 E, 23.8.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 15–18 april 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 242 E, 23.8.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 242 E, 23.8.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 16 april 2013 |
| 2016/C 45/01 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om införlivande och tillämpning av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2010/2043(INI)) | 2 |
| 2016/C 45/02 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om utveckling som drivs av handel (2012/2224(INI)) | 5 |
| 2016/C 45/03 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om handels- och investeringsdriven tillväxt för utvecklingsländer (2012/2225(INI)) | 15 |
| | Onsdagen den 17 april 2013 |
| 2016/C 45/04 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om utkastet till rådets förordning om upprättandet av ett system för ekonomiskt stöd till de medlemsstater som inte har infört euron som valuta (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP)) | 24 |
| 2016/C 45/05 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om Europeiska centralbankens årsrapport 2011 (2012/2304(INI)) | 29 |
| | Torsdagen den 18 april 2013 |
| 2016/C 45/06 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om den finansiella och ekonomiska krisens följder för de mänskliga rättigheterna (2012/2136(INI)) | 36 |
| 2016/C 45/07 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års övergripande övervakningsrapport om Kroatien (2012/2871(RSP)) | 44 |
| 2016/C 45/08 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (2012/2870(RSP)) | 48 |
| 2016/C 45/09 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Montenegro (2012/2860(RSP)) | 57 |
| 2016/C 45/10 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Serbien (2012/2868(RSP)) | 62 |
| 2016/C 45/11 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Kosovos europeiska integrationsprocess s (2012/2867(RSP)) | 73 |
| 2016/C 45/12 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om färdigställande av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (2013/2582(RSP)) | 80 |
| 2016/C 45/13 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Vietnam, särskilt yttrandefriheten (2013/2599(RSP)) | 82 |
| 2016/C 45/14 | Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan (2013/2600(RSP)) | 85 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen den 18 april 2013 |
| 2016/C 45/15 | Europaparlamentets rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om skyldigheten att skydda (R2P) (2012/2143(INI)) | 89 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 april 2013

2016/C 45/01

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om införlivande och tillämpning av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2010/2043(INI))

2

2016/C 45/02

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om utveckling som drivs av handel (2012/2224(INI))

5

2016/C 45/03

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om handels- och investeringsdriven tillväxt för utvecklingsländer (2012/2225(INI))

15

Onsdagen den 17 april 2013

2016/C 45/04

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om utkastet till rådets förordning om upprättandet av ett system för ekonomiskt stöd till de medlemsstater som inte har infört euron som valuta (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

24

2016/C 45/05

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om Europeiska centralbankens årsrapport 2011 (2012/2304(INI))

29

Torsdagen den 18 april 2013

2016/C 45/06

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om den finansiella och ekonomiska krisens följder för de mänskliga rättigheterna (2012/2136(INI))

36

2016/C 45/07

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års övergripande övervakningsrapport om Kroatien (2012/2871(RSP))

44

2016/C 45/08

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (2012/2870(RSP))

48

2016/C 45/09

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Montenegro (2012/2860(RSP))

57

2016/C 45/10

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Serbien (2012/2868(RSP))

62

2016/C 45/11

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Kosovos europeiska integrationsprocess s (2012/2867(RSP))

73

2016/C 45/12

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om färdigställande av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (2013/2582(RSP))

80

2016/C 45/13

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Vietnam, särskilt yttrandefriheten (2013/2599(RSP))

82

2016/C 45/14

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan (2013/2600(RSP))

85

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 18 april 2013

2016/C 45/15

Europaparlamentets rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om skyldigheten att skydda (R2P) (2012/2143(INI))

89

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 16 april 2013 |
| 2016/C 45/16 | Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2012/2326(IMM)) | 97 |
| 2016/C 45/17 | Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet (2013/2016(IMM)) | 98 |
| 2016/C 45/18 | Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Ewald Stadlers immunitet (2012/2239(IMM)) | 99 |
| 2016/C 45/19 | Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om lika röstetal vid en omröstning om att agera i ett domstolsförfarande (tolkning av artikel 159.3 i arbetsordningen) | 100 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 april 2013

2016/C 45/16

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2012/2326(IMM))

97

2016/C 45/17

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet (2013/2016(IMM))

98

2016/C 45/18

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Ewald Stadlers immunitet (2012/2239(IMM))

99

2016/C 45/19

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om lika röstetal vid en omröstning om att agera i ett domstolsförfarande (tolkning av artikel 159.3 i arbetsordningen)

100

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 16 april 2013 |
| 2016/C 45/20 | P7_TA(2013)0103Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) och om upphävande av förordning (EG) nr 460/2004 | 102 |
| 2016/C 45/21 | P7_TA(2013)0104Oavsiktlig fångst av valar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2013 om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 | 103 |
| 2016/C 45/22 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius och protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE)) | 106 |
| 2016/C 45/23 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA från Italien) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD)) | 106 |
| 2016/C 45/24 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/016 IT/Agile från Italien) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD)) | 110 |
| 2016/C 45/25 | Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak från Österrike) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD)) | 113 |
| 2016/C 45/26 | P7_TA(2013)0112Avtal om ekonomiska partnerskap mellan EU och AVS-länder: strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar | 116 |
| 2016/C 45/27 | P7_TA(2013)0113System för handel med utsläppsrätter för växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om tillfälliga undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om tillfälligt undantag från direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen | 116 |
| 2016/C 45/28 | P7_TA(2013)0114Kreditinstitut och tillsyn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG | 118 |
| 2016/C 45/29 | P7_TA(2013)0115Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 | 119 |
| 2016/C 45/30 | P7_TA(2013)0116Marktjänster på flygplatser inom EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG (
  1
  ) | 120 |
| 2016/C 45/31 | P7_TA(2013)0117Tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 och förordning (EG) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1342/2008 | 154 |
| | Onsdagen den 17 april 2013 |
| 2016/C 45/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets beslut om ändring av bilagorna II och III till rådets beslut av den 9 juni 2011 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av Haagkonventionen av den 23 november 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE)) | 169 |
| 2016/C 45/33 | Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2014 (2013/2018(BUD)) | 169 |
| 2016/C 45/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, vad beträffar behandlingen av vouchrar (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS)) | 173 |
| | Torsdagen den 18 april 2013 |
| 2016/C 45/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE)) | 180 |
| 2016/C 45/37 | Europaparlamentets ändringar antagna den 18 april 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk befolkningsstatistik (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) | 181 |
| 2016/C 45/38 | Ändringar antagna av Europaparlamentet den 18 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om återvinning av fartyg (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) | 188 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 april 2013

2016/C 45/20

P7_TA(2013)0103Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))P7_TC1-COD(2010)0275Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) och om upphävande av förordning (EG) nr 460/2004

unionens byrå

102

2016/C 45/21

P7_TA(2013)0104Oavsiktlig fångst av valar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))P7_TC1-COD(2012)0216Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2013 om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98

103

2016/C 45/22

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius och protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

106

2016/C 45/23

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA från Italien) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

106

2016/C 45/24

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/016 IT/Agile från Italien) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

110

2016/C 45/25

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak från Österrike) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

113

2016/C 45/26

P7_TA(2013)0112Avtal om ekonomiska partnerskap mellan EU och AVS-länder: strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))P7_TC2-COD(2011)0260Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar

116

2016/C 45/27

P7_TA(2013)0113System för handel med utsläppsrätter för växthusgaser ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om tillfälliga undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))P7_TC1-COD(2012)0328Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om tillfälligt undantag från direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

116

2016/C 45/28

P7_TA(2013)0114Kreditinstitut och tillsyn ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))P7_TC1-COD(2011)0203Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG

118

2016/C 45/29

P7_TA(2013)0115Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))P7_TC1-COD(2011)0202Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

119

2016/C 45/30

P7_TA(2013)0116Marktjänster på flygplatser inom EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))P7_TC1-COD(2011)0397Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG (
  1
  )

1

120

2016/C 45/31

P7_TA(2013)0117Tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 och förordning (EG) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))P7_TC1-COD(2012)0232Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1342/2008

154

Onsdagen den 17 april 2013

2016/C 45/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets beslut om ändring av bilagorna II och III till rådets beslut av den 9 juni 2011 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av Haagkonventionen av den 23 november 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

169

2016/C 45/33

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2014 (2013/2018(BUD))

169

2016/C 45/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, vad beträffar behandlingen av vouchrar (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

173

Torsdagen den 18 april 2013

2016/C 45/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

180

2016/C 45/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

180

2016/C 45/37

Europaparlamentets ändringar antagna den 18 april 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk befolkningsstatistik (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD))

181

2016/C 45/38

Ändringar antagna av Europaparlamentet den 18 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om återvinning av fartyg (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD))

188

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

5.2.2016

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdena den 15–18 april 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 242 E, 23.8.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/2

---

P7_TA(2013)0118

Likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om införlivande och tillämpning av rådets direktiv 2004/113/EG om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (2010/2043(INI))

(2016/C 045/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 19.1 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 19.1 och 260 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (1),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 22 december 2011 för tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG på försäkringar mot bakgrund av domstolens dom i mål C-236/09 (Test Achats) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer av den 22 december 2011 för tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG på försäkringar mot bakgrund av domstolens dom i mål C-236/09 (Test Achats) (2),

| — | med beaktande av domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från december 2010 med titeln EU Rules on Gender Equality: How are they transposed into national law?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från december 2010 med titeln EU Rules on Gender Equality: How are they transposed into national law?,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juli 2009 med titeln Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juli 2009 med titeln Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juni 2011 med titeln Trans and intersex people: Discrimination on the grounds of sex, gender identity and gender expression, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket av juridiska experter på området för jämställdhet från juni 2011 med titeln Trans and intersex people: Discrimination on the grounds of sex, gender identity and gender expression,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 30 mars 2004 om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 30 mars 2004 om förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om utvärderingen av resultaten från färdplanen för jämställdhet 2006–2010 och rekommendationer för framtiden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om utvärderingen av resultaten från färdplanen för jämställdhet 2006–2010 och rekommendationer för framtiden (5),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0044/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0044/2013), och av följande skäl:

| A. | Direktivet förbjuder både direkt och indirekt könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som finns tillgängliga för allmänheten, inom både den offentliga och den privata sektorn. |
| --- | --- |

A.

Direktivet förbjuder både direkt och indirekt könsdiskriminering när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster som finns tillgängliga för allmänheten, inom både den offentliga och den privata sektorn.

| B. | Direktivet berör aspekter knutna till könsdiskriminering utanför arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

B.

Direktivet berör aspekter knutna till könsdiskriminering utanför arbetsmarknaden.

| C. | Mindre förmånlig behandling av kvinnor på grund av graviditet och moderskap är också förbjuden, liksom trakasserier, sexuella trakasserier och instruktion att diskriminera då varor eller tjänster erbjuds eller tillhandahålls. |
| --- | --- |

C.

Mindre förmånlig behandling av kvinnor på grund av graviditet och moderskap är också förbjuden, liksom trakasserier, sexuella trakasserier och instruktion att diskriminera då varor eller tjänster erbjuds eller tillhandahålls.

| D. | Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande kommer lämpliga åtgärder mot könsdiskriminering att vidtas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande som kräver enhällighet i rådet och samtycke från parlamentet (artikel 19.1 i EUF-fördraget). |
| --- | --- |

D.

Till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande kommer lämpliga åtgärder mot könsdiskriminering att vidtas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande som kräver enhällighet i rådet och samtycke från parlamentet (artikel 19.1 i EUF-fördraget).

| E. | Enligt tillgänglig information har direktivet införlivats i de flesta medlemsstater, antingen genom antagande av ny lagstiftning eller genom ändring av den befintliga lagstiftningen på området. |
| --- | --- |

E.

Enligt tillgänglig information har direktivet införlivats i de flesta medlemsstater, antingen genom antagande av ny lagstiftning eller genom ändring av den befintliga lagstiftningen på området.

| F. | Vissa medlemsstater har införlivat direktivet ofullständigt eller skjutit upp tidsfristen för införlivandet. |
| --- | --- |

F.

Vissa medlemsstater har införlivat direktivet ofullständigt eller skjutit upp tidsfristen för införlivandet.

| G. | I vissa fall går den nationella lagstiftningen längre än vad direktivet kräver genom att även omfatta utbildning eller diskriminering i samband med medier och reklam. |
| --- | --- |

G.

I vissa fall går den nationella lagstiftningen längre än vad direktivet kräver genom att även omfatta utbildning eller diskriminering i samband med medier och reklam.

| H. | De möjligheter till undantag som fastställts i artikel 5.2 i direktivet ledde till oklarhet angående rättsläget och potentiella rättsliga överklaganden på lång sikt. |
| --- | --- |

H.

De möjligheter till undantag som fastställts i artikel 5.2 i direktivet ledde till oklarhet angående rättsläget och potentiella rättsliga överklaganden på lång sikt.

| I. | Kommissionens tillämpningsrapport, som enligt direktivet skulle ha lagts fram under 2010, har skjutits upp till senast 2014. |
| --- | --- |

I.

Kommissionens tillämpningsrapport, som enligt direktivet skulle ha lagts fram under 2010, har skjutits upp till senast 2014.

| J. | I domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) fastställs att artikel 5.2 i detta direktiv, som medger undantag för försäkringar och därmed sammanhängande finansiella tjänster, är oförenlig med uppnående av målet om likabehandling av män och kvinnor och med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

J.

I domstolens dom av den 1 mars 2011 i mål C-236/09 (Test-Achats) fastställs att artikel 5.2 i detta direktiv, som medger undantag för försäkringar och därmed sammanhängande finansiella tjänster, är oförenlig med uppnående av målet om likabehandling av män och kvinnor och med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| K. | Den aktuella bestämmelsen ska följaktligen anses vara ogiltig efter utgången av en lämplig övergångsperiod, i detta fall från och med den 21 december 2012. |
| --- | --- |

K.

Den aktuella bestämmelsen ska följaktligen anses vara ogiltig efter utgången av en lämplig övergångsperiod, i detta fall från och med den 21 december 2012.

| L. | Den 22 december 2011 offentliggjorde kommissionen icke bindande riktlinjer i syfte att klargöra situationen avseende försäkringsbolag och därmed sammanhängande tjänster. |
| --- | --- |

L.

Den 22 december 2011 offentliggjorde kommissionen icke bindande riktlinjer i syfte att klargöra situationen avseende försäkringsbolag och därmed sammanhängande tjänster.

| M. | I linje med EU-domstolens rättspraxis kan diskriminering mot transpersoner och diskriminering på grund av könsidentitet räknas som könsdiskriminering (6) inom jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

M.

I linje med EU-domstolens rättspraxis kan diskriminering mot transpersoner och diskriminering på grund av könsidentitet räknas som könsdiskriminering (6) inom jämställdhetsområdet.

| 1. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lagt fram sin rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG eller offentliggjort aktuella uppgifter om pågående nationella genomförandeprocesser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte lagt fram sin rapport om tillämpningen av rådets direktiv 2004/113/EG eller offentliggjort aktuella uppgifter om pågående nationella genomförandeprocesser.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om att domen i målet Test-Achats kan ha påverkat medlemsstaternas genomförandeprocesser, men konstaterar att enbart detta inte kan motivera underlåtenheten att i tid offentliggöra den rapport som krävs enligt direktivet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är medvetet om att domen i målet Test-Achats kan ha påverkat medlemsstaternas genomförandeprocesser, men konstaterar att enbart detta inte kan motivera underlåtenheten att i tid offentliggöra den rapport som krävs enligt direktivet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt offentliggöra sin rapport och alla tillgängliga uppgifter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt offentliggöra sin rapport och alla tillgängliga uppgifter.

| 4. | Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förklara direktivet och dess konsekvenser, med konkreta exempel, för att både kvinnor och män fullt ut ska kunna ta till sig detta direktiv och på lämpligt sätt kunna använda det som ett effektivt verktyg för att värna om sina rättigheter inom likabehandling i fråga om tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

4.

Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta konkreta åtgärder för att förklara direktivet och dess konsekvenser, med konkreta exempel, för att både kvinnor och män fullt ut ska kunna ta till sig detta direktiv och på lämpligt sätt kunna använda det som ett effektivt verktyg för att värna om sina rättigheter inom likabehandling i fråga om tillgång till varor och tjänster.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar domen i målet Test-Achats, men anser att den har lett till en ihållande osäkerhet på försäkringsmarknaden. Parlamentet förväntar sig att man tar fram gemensamma kriterier för båda könen utifrån en rad riskfaktorer som på ett rättvist sätt återger enskildas risknivå oberoende av kön, samt att man upptäcker eventuell könsdiskriminering. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar domen i målet Test-Achats, men anser att den har lett till en ihållande osäkerhet på försäkringsmarknaden. Parlamentet förväntar sig att man tar fram gemensamma kriterier för båda könen utifrån en rad riskfaktorer som på ett rättvist sätt återger enskildas risknivå oberoende av kön, samt att man upptäcker eventuell könsdiskriminering.

| 6. | Europaparlamentet anser att de riktlinjer kommissionen offentliggjort inte helt har skingrat denna osäkerhet, då de inte har någon bindande eller normativ verkan. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de riktlinjer kommissionen offentliggjort inte helt har skingrat denna osäkerhet, då de inte har någon bindande eller normativ verkan.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att lösa problemet genom att föreslå en ny lagstiftningstext som till fullo överensstämmer med riktlinjerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att lösa problemet genom att föreslå en ny lagstiftningstext som till fullo överensstämmer med riktlinjerna.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att försäkringsbranschen bör fortsätta att anstränga sig för att anpassa premierna till könsneutrala kriterier genom att tillämpa försäkringstekniska beräkningar på grundval av andra faktorer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att försäkringsbranschen bör fortsätta att anstränga sig för att anpassa premierna till könsneutrala kriterier genom att tillämpa försäkringstekniska beräkningar på grundval av andra faktorer.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en informell dialog med försäkringsbranschen om riskbedömningar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en informell dialog med försäkringsbranschen om riskbedömningar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram den metodik som den kommer att använda för att mäta vilka effekter domen i Test-Achats-målet får på prissättningen av försäkringar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram den metodik som den kommer att använda för att mäta vilka effekter domen i Test-Achats-målet får på prissättningen av försäkringar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda frågan också med fokus på konsumentskyddspolitik. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda frågan också med fokus på konsumentskyddspolitik.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att nära följa utvecklingen på försäkringsmarknaden och vidta alla åtgärder som behövs för att lösa problemet om det finns tecken på faktisk indirekt diskriminering samt att undvika omotiverat höjda priser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att nära följa utvecklingen på försäkringsmarknaden och vidta alla åtgärder som behövs för att lösa problemet om det finns tecken på faktisk indirekt diskriminering samt att undvika omotiverat höjda priser.

| 13. | Europaparlamentet betonar att detta direktiv inte begränsar sig till försäkringar och att det bredare tillämpningsområdet och direktivets utvecklingspotential när det gäller tillgång till varor och tjänster inom såväl den offentliga som privata sektorn behöver förklaras ingående för att både kvinnor och män fullt ut ska kunna förstå direktivets tillämpningsområde och ändamål och följaktligen på ett lämpligt sätt utnyttja dess innehåll och möjligheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att detta direktiv inte begränsar sig till försäkringar och att det bredare tillämpningsområdet och direktivets utvecklingspotential när det gäller tillgång till varor och tjänster inom såväl den offentliga som privata sektorn behöver förklaras ingående för att både kvinnor och män fullt ut ska kunna förstå direktivets tillämpningsområde och ändamål och följaktligen på ett lämpligt sätt utnyttja dess innehåll och möjligheter.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att bestämmelsen gällande skiftet av bevisbördan införts i de flesta medlemsstaters nationella rätt. Kommissionen uppmanas att övervaka tillämpningen av denna bestämmelse i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att bestämmelsen gällande skiftet av bevisbördan införts i de flesta medlemsstaters nationella rätt. Kommissionen uppmanas att övervaka tillämpningen av denna bestämmelse i samtliga medlemsstater.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta fall av diskriminering på grund av graviditet, planering av barn samt moderskap, avseende exempelvis bostadssektorn (hyra av bostad) eller svårigheter med att få lån, liksom tillgång till läkemedel eller medicinska tjänster, särskilt när det gäller tillgång till lagstadgad reproduktiv hälsovård och könskorrigerande behandling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta fall av diskriminering på grund av graviditet, planering av barn samt moderskap, avseende exempelvis bostadssektorn (hyra av bostad) eller svårigheter med att få lån, liksom tillgång till läkemedel eller medicinska tjänster, särskilt när det gäller tillgång till lagstadgad reproduktiv hälsovård och könskorrigerande behandling.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt noga övervaka all amningsrelaterad diskriminering, däribland eventuell diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster på offentlig plats. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt noga övervaka all amningsrelaterad diskriminering, däribland eventuell diskriminering när det gäller tillgång till varor och tjänster på offentlig plats.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet och tillämpningen av direktivet när det gäller gravida, asylsökande kvinnor som väntar på resultaten av sina asylsökningar, för att se till att dessa kvinnor omfattas av aktuella kontrakt och produkter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka genomförandet och tillämpningen av direktivet när det gäller gravida, asylsökande kvinnor som väntar på resultaten av sina asylsökningar, för att se till att dessa kvinnor omfattas av aktuella kontrakt och produkter.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i linje med domstolens rättspraxis fullt ut inkludera diskriminering på grund av könsidentitet i sin framtida politik och lagstiftning på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i linje med domstolens rättspraxis fullt ut inkludera diskriminering på grund av könsidentitet i sin framtida politik och lagstiftning på jämställdhetsområdet.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar besviket att kvinnliga företagare, i synnerhet ensamstående mödrar, i vissa medlemsstater ofta utsätts för diskriminering när de försöker få lån eller kredit till sina företag och att de fortfarande ofta stöter på hinder på grund av könsstereotyper. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar besviket att kvinnliga företagare, i synnerhet ensamstående mödrar, i vissa medlemsstater ofta utsätts för diskriminering när de försöker få lån eller kredit till sina företag och att de fortfarande ofta stöter på hinder på grund av könsstereotyper.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in bästa praxis och göra den tillgänglig för medlemsstaterna, i syfte att tillhandahålla de resurser som krävs för att stödja positiva åtgärder och garantera ett bättre genomförande av respektive bestämmelser på nationell nivå. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in bästa praxis och göra den tillgänglig för medlemsstaterna, i syfte att tillhandahålla de resurser som krävs för att stödja positiva åtgärder och garantera ett bättre genomförande av respektive bestämmelser på nationell nivå.

| 21. | Europaparlamentet vill belysa vissa jämställdhetsorgans bristande effektivitet på grund av bristen på faktisk förmåga att agera, personalbrist och bristen på tillräckliga ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet vill belysa vissa jämställdhetsorgans bristande effektivitet på grund av bristen på faktisk förmåga att agera, personalbrist och bristen på tillräckliga ekonomiska resurser.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga följa utvecklingen för de ”jämställdhetsorgan” som inrättats efter direktivets ikraftträdande och att kontrollera huruvida samtliga villkor som fastställs i EU-rätten har uppfyllts. Parlamentet fäster särskild vikt vid att den pågående ekonomiska krisen inte ska användas som ursäkt för brister i hur organen fungerar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga följa utvecklingen för de ”jämställdhetsorgan” som inrättats efter direktivets ikraftträdande och att kontrollera huruvida samtliga villkor som fastställs i EU-rätten har uppfyllts. Parlamentet fäster särskild vikt vid att den pågående ekonomiska krisen inte ska användas som ursäkt för brister i hur organen fungerar.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det behövs statistik och större öppenhet från kommissionens sida i fråga om pågående överträdelseförfaranden och -åtgärder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att det behövs statistik och större öppenhet från kommissionens sida i fråga om pågående överträdelseförfaranden och -åtgärder.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en offentlig databas över lagstiftning och rättspraxis avseende könsdiskriminering. Skyddet för personer som har utsatts för könsdiskriminering måste förbättras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en offentlig databas över lagstiftning och rättspraxis avseende könsdiskriminering. Skyddet för personer som har utsatts för könsdiskriminering måste förbättras.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att ekonomiskt stöd och EU-samordning för ytterligare fortbildning för rättstillämpare som arbetar med könsdiskriminering är nödvändigt, med beaktande av den roll som nationella domstolar spelar. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påpekar att ekonomiskt stöd och EU-samordning för ytterligare fortbildning för rättstillämpare som arbetar med könsdiskriminering är nödvändigt, med beaktande av den roll som nationella domstolar spelar.

| 26. | Europaparlamentet betonar att detta direktiv måste införlivas utan dröjsmål i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att detta direktiv måste införlivas utan dröjsmål i samtliga medlemsstater.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(2)  EUT C 11, 13.1.2012, s. 1.

(3)  EUT C 130, 30.4.2011, s. 4.

(4)  EUT C 103 E, 29.4.2004, s. 405.

(5)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 87.

(6)  Mål C-13/94 (P mot S och Cornwall County Council; C-117/01 (K.B. mot National Health Service Pensions Agency och Secretary of State for Health); C-423/04 (Sarah Margaret Richards mot Secretary of State for Work and Pensions).

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/5

---

P7_TA(2013)0119

Utveckling som drivs av handel

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om utveckling som drivs av handel (2012/2224(INI))

(2016/C 045/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2012 om handel, tillväxt och utveckling (COM(2012)0022), som uppdaterar ett tidigare meddelande av den 18 september 2002 i samma ämne, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2012 om handel, tillväxt och utveckling (COM(2012)0022), som uppdaterar ett tidigare meddelande av den 18 september 2002 i samma ämne,

| — | med beaktande av artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens övriga meddelanden och arbetsdokument under de senaste åren i detta ämne, bland annat meddelandena om en konsekvent politik för utveckling (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), om EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet 2010–2015 (SEC(2010)0265), om att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), om utvecklingsfinansiering (COM(2012)0366), om EU-strategin för resiliens (COM(2012)0586), om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete (COM(2012)0446), om samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492) och om Aid for Trade (COM(2007)0163), liksom kommissionens årliga övervakningsrapporter om Aid for Trade, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens övriga meddelanden och arbetsdokument under de senaste åren i detta ämne, bland annat meddelandena om en konsekvent politik för utveckling (COM(2009)0458, SEC(2010)0421, SEC(2011)1627), om EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet 2010–2015 (SEC(2010)0265), om att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), om utvecklingsfinansiering (COM(2012)0366), om EU-strategin för resiliens (COM(2012)0586), om socialt skydd i EU:s utvecklingssamarbete (COM(2012)0446), om samarbete med det civila samhället på området yttre förbindelser (COM(2012)0492) och om Aid for Trade (COM(2007)0163), liksom kommissionens årliga övervakningsrapporter om Aid for Trade,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars 2012 om EU:s strategi för handel, tillväxt och utveckling under nästa årtionde och rådets övriga slutsatser av vikt i detta sammanhang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars 2012 om EU:s strategi för handel, tillväxt och utveckling under nästa årtionde och rådets övriga slutsatser av vikt i detta sammanhang,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet (1),

| — | med beaktande av förordningarna avseende finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (2) och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) samt deras genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordningarna avseende finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (2) och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) samt deras genomförande,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och punkt 11 avseende handel i den därtill hörande handlingsplanen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati och punkt 11 avseende handel i den därtill hörande handlingsplanen (3),

| — | med beaktande av den förstärkta integrerade ramen för handelsrelaterat stöd till minst utvecklade länder som utarbetats under ledning av Världsbanken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förstärkta integrerade ramen för handelsrelaterat stöd till minst utvecklade länder som utarbetats under ledning av Världsbanken,

| — | med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och FN:s initiativ om socialt grundskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s agenda för anständigt arbete och FN:s initiativ om socialt grundskydd,

| — | med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, liksom den förklaring och handlingsplan som antogs i Peking, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde internationella kvinnokonferensen, som hölls i Peking i september 1995, liksom den förklaring och handlingsplan som antogs i Peking,

| — | med beaktande av sina resolutioner av relevans för handel och utveckling, handel och fattigdom (4), Aid for Trade (5), avtal om ekonomiskt partnerskap (6), EU:s allmänna preferenssystem (7), företagens sociala ansvar (8), skattefrågor och utvecklingsländer (9), förbindelserna mellan EU och Afrika (10), tryggad livsmedelsförsörjning (11), den allmänna utvecklingen av EU:s utvecklingspolitik (12) och en konsekvent politik för utveckling (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av relevans för handel och utveckling, handel och fattigdom (4), Aid for Trade (5), avtal om ekonomiskt partnerskap (6), EU:s allmänna preferenssystem (7), företagens sociala ansvar (8), skattefrågor och utvecklingsländer (9), förbindelserna mellan EU och Afrika (10), tryggad livsmedelsförsörjning (11), den allmänna utvecklingen av EU:s utvecklingspolitik (12) och en konsekvent politik för utveckling (13),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0054/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandet från utskottet för internationell handel (A7-0054/2013), och av följande skäl:

| A. | Artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har ett klart och tydligt samband. Enligt artikel 207 ska EU:s handelspolitik grunda sig på principerna och målen för unionens yttre åtgärder, och enligt artikel 208 måste unionen ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

A.

Artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt har ett klart och tydligt samband. Enligt artikel 207 ska EU:s handelspolitik grunda sig på principerna och målen för unionens yttre åtgärder, och enligt artikel 208 måste unionen ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna.

| B. | Till följd av deklarationen och handlingsplanen från Peking har medlemsstaterna och kommissionen antagit strategin för att integrera jämställdhetsperspektivet i all politik som rör utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

B.

Till följd av deklarationen och handlingsplanen från Peking har medlemsstaterna och kommissionen antagit strategin för att integrera jämställdhetsperspektivet i all politik som rör utvecklingssamarbete.

| C. | Fattigdomsminskning och förverkligande av millennieutvecklingsmålen är kärnan i EU:s utvecklingspolitik och bör också styra utformningen av EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländer. Främjandet av de mänskliga rättigheterna bör integreras i denna politik och bidra till den rättighetsbaserade utvecklingspolitik som EU har antagit. |
| --- | --- |

C.

Fattigdomsminskning och förverkligande av millennieutvecklingsmålen är kärnan i EU:s utvecklingspolitik och bör också styra utformningen av EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländer. Främjandet av de mänskliga rättigheterna bör integreras i denna politik och bidra till den rättighetsbaserade utvecklingspolitik som EU har antagit.

| D. | Det finns ingen automatisk koppling mellan handelsliberalisering och fattigdomsminskning, men en öppning av handeln kan, om och när de rätta förutsättningarna finns, vara en av de effektivaste drivkrafterna för ekonomisk tillväxt och utveckling. |
| --- | --- |

D.

Det finns ingen automatisk koppling mellan handelsliberalisering och fattigdomsminskning, men en öppning av handeln kan, om och när de rätta förutsättningarna finns, vara en av de effektivaste drivkrafterna för ekonomisk tillväxt och utveckling.

| E. | En förutsättning för att den handelsdrivna utvecklingen ska bli framgångsrik är bland annat välfungerande institutioner, ett effektivt bekämpande av korruption, en sund privat sektor, ekonomisk tillväxt för alla på bred grund, diversifiering och ett gradvis ökat mervärde. |
| --- | --- |

E.

En förutsättning för att den handelsdrivna utvecklingen ska bli framgångsrik är bland annat välfungerande institutioner, ett effektivt bekämpande av korruption, en sund privat sektor, ekonomisk tillväxt för alla på bred grund, diversifiering och ett gradvis ökat mervärde.

| F. | EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländer strävar efter att bättre integrera dessa länder i det internationella handelssystemet, men saknar klart definierade utvecklingsmål och riskerar därför att i stället slå ut lokal produktion och öka beroendet av råvaruexport. Trots betydande liberaliseringar har vissa utvecklingsländer, i synnerhet minst utvecklade länder, inte lyckats att diversifiera sin produktion och export. |
| --- | --- |

F.

EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländer strävar efter att bättre integrera dessa länder i det internationella handelssystemet, men saknar klart definierade utvecklingsmål och riskerar därför att i stället slå ut lokal produktion och öka beroendet av råvaruexport. Trots betydande liberaliseringar har vissa utvecklingsländer, i synnerhet minst utvecklade länder, inte lyckats att diversifiera sin produktion och export.

| G. | Globaliseringen har ojämna effekter på fattigdomsminskningen. En stor del av befolkningen i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna, lever fortfarande i extrem fattigdom. 1990 levde endast 18 procent av de fattigaste människorna i minst utvecklade länder – 2007 hade denna andel fördubblats och uppgick då till 36 procent. |
| --- | --- |

G.

Globaliseringen har ojämna effekter på fattigdomsminskningen. En stor del av befolkningen i utvecklingsländerna, i synnerhet i de minst utvecklade länderna, lever fortfarande i extrem fattigdom. 1990 levde endast 18 procent av de fattigaste människorna i minst utvecklade länder – 2007 hade denna andel fördubblats och uppgick då till 36 procent.

| H. | Förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap släpar efter betydligt, och totalt sett har det gjorts få framsteg. Utvecklingsmålen är inte klart definierade i EU:s strategi för ekonomiska partnerskap, och det behövs därför ett nytt fokus på utveckling i förhandlingarna, snarare än en tidsfrist, för att åtgärda situationen. |
| --- | --- |

H.

Förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap släpar efter betydligt, och totalt sett har det gjorts få framsteg. Utvecklingsmålen är inte klart definierade i EU:s strategi för ekonomiska partnerskap, och det behövs därför ett nytt fokus på utveckling i förhandlingarna, snarare än en tidsfrist, för att åtgärda situationen.

| I. | Fattiga länder har problem att kompensera för de minskade handelsavgifterna till följd av det aktuella världsläget med liberalisering av handeln. Tullsatser för förädlade varor som ligger högre än dem för råvaror riskerar att bidra till att utvecklingsländer fastnar i rollen som endast råvaruexportörer. |
| --- | --- |

I.

Fattiga länder har problem att kompensera för de minskade handelsavgifterna till följd av det aktuella världsläget med liberalisering av handeln. Tullsatser för förädlade varor som ligger högre än dem för råvaror riskerar att bidra till att utvecklingsländer fastnar i rollen som endast råvaruexportörer.

| J. | Den gemensamma jordbrukspolitikens negativa handels- och utvecklingseffekter på utvecklingsländerna måste undanröjas. |
| --- | --- |

J.

Den gemensamma jordbrukspolitikens negativa handels- och utvecklingseffekter på utvecklingsländerna måste undanröjas.

| K. | Den ökade användningen av agrobränslen har i stor utsträckning berott på att den storskaliga industriella monokulturen ökat, vilket betyder att man alltmer tillämpar jordbruksmetoder som är skadliga för miljön, den biologiska mångfalden, jordens bördighet och vattentillgången. Den ökade användningen av agrobränslen kan få dramatiska konsekvenser i form av kränkningar av markrättigheter, förlorad tillgång till livsviktiga naturresurser, avskogning och miljöförstöring. |
| --- | --- |

K.

Den ökade användningen av agrobränslen har i stor utsträckning berott på att den storskaliga industriella monokulturen ökat, vilket betyder att man alltmer tillämpar jordbruksmetoder som är skadliga för miljön, den biologiska mångfalden, jordens bördighet och vattentillgången. Den ökade användningen av agrobränslen kan få dramatiska konsekvenser i form av kränkningar av markrättigheter, förlorad tillgång till livsviktiga naturresurser, avskogning och miljöförstöring.

| L. | Högre medelinkomstländer kommer att uteslutas från EU:s allmänna preferenssystem från och med den 1 januari 2014, men det är osäkert i vilken utsträckning detta kommer att skapa nya exportmöjligheter för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

L.

Högre medelinkomstländer kommer att uteslutas från EU:s allmänna preferenssystem från och med den 1 januari 2014, men det är osäkert i vilken utsträckning detta kommer att skapa nya exportmöjligheter för de minst utvecklade länderna.

| M. | Aid for Trade är utformat för att hjälpa utvecklingsländer att bland annat bygga upp handelskapacitet, avlägsna administrativa handelshinder, utveckla en effektiv infrastruktur för godstransport och stärka de lokala företagen så att de är beredda på att möta lokal efterfrågan och konkurrens och kan utnyttja nya marknadsmöjligheter. Aid for Trade bör bidra till att främja förädling och diversifiering av produktionen och regional integration, underlätta tekniköverföring och upprättandet eller utvecklandet av inhemsk produktionskapacitet samt minska inkomstskillnaderna. |
| --- | --- |

M.

Aid for Trade är utformat för att hjälpa utvecklingsländer att bland annat bygga upp handelskapacitet, avlägsna administrativa handelshinder, utveckla en effektiv infrastruktur för godstransport och stärka de lokala företagen så att de är beredda på att möta lokal efterfrågan och konkurrens och kan utnyttja nya marknadsmöjligheter. Aid for Trade bör bidra till att främja förädling och diversifiering av produktionen och regional integration, underlätta tekniköverföring och upprättandet eller utvecklandet av inhemsk produktionskapacitet samt minska inkomstskillnaderna.

| N. | Regional integration är ett effektivt sätt att uppnå välstånd, fred och säkerhet. En bättre fungerande intern och regional handel kan ge lika stora eller större utvecklingsfördelar som ökad extern handel, särskilt i samband med klimatförändringar. Den regionala handeln i Afrika domineras av handel med förädlade varor medan den externa handeln domineras av handel med råvaror. |
| --- | --- |

N.

Regional integration är ett effektivt sätt att uppnå välstånd, fred och säkerhet. En bättre fungerande intern och regional handel kan ge lika stora eller större utvecklingsfördelar som ökad extern handel, särskilt i samband med klimatförändringar. Den regionala handeln i Afrika domineras av handel med förädlade varor medan den externa handeln domineras av handel med råvaror.

| O. | Export av naturresurser är ofta förbundet med korruption samt stagnering i andra ekonomiska sektorer. Det är numera allmänt erkänt att rikedom på råvaror kan vara en förbannelse, och EU:s handelspolitik måste stäva efter att förhindra och motverka detta beroende. |
| --- | --- |

O.

Export av naturresurser är ofta förbundet med korruption samt stagnering i andra ekonomiska sektorer. Det är numera allmänt erkänt att rikedom på råvaror kan vara en förbannelse, och EU:s handelspolitik måste stäva efter att förhindra och motverka detta beroende.

| P. | Konfliktresurser är naturtillgångar vars systematiska utnyttjande och handel i samband med konflikter bidrar till, drar nytta av eller resulterar i allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter, överträdelser av internationell humanitär rätt eller övergrepp som utgör brott mot folkrätten. |
| --- | --- |

P.

Konfliktresurser är naturtillgångar vars systematiska utnyttjande och handel i samband med konflikter bidrar till, drar nytta av eller resulterar i allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter, överträdelser av internationell humanitär rätt eller övergrepp som utgör brott mot folkrätten.

| Q. | EU:s politik måste trygga och får aldrig försämra livsmedelstryggheten. Det är också absolut nödvändigt att stoppa omställning av jordbruksmark som innebär att man frångår livsmedelsproduktion för lokala eller regionala behov i utvecklingsländer och regioner med osäker livsmedelsförsörjning (problemet med landgrabbing). |
| --- | --- |

Q.

EU:s politik måste trygga och får aldrig försämra livsmedelstryggheten. Det är också absolut nödvändigt att stoppa omställning av jordbruksmark som innebär att man frångår livsmedelsproduktion för lokala eller regionala behov i utvecklingsländer och regioner med osäker livsmedelsförsörjning (problemet med landgrabbing).

| R. | I synnerhet främjandet av biobränslen har lett till indirekta ändringar av markanvändningen och ostadiga livsmedelspriser i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

R.

I synnerhet främjandet av biobränslen har lett till indirekta ändringar av markanvändningen och ostadiga livsmedelspriser i utvecklingsländerna.

| S. | Småbrukarna utgör en majoritet av och är även de mest utsatta av alla markägare i utvecklingsländerna, och att garantera dem trygga arrendevillkor utgör grunden för sunda fastighets- och kreditmarknader, vilket är av avgörande betydelse för en stabil och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

S.

Småbrukarna utgör en majoritet av och är även de mest utsatta av alla markägare i utvecklingsländerna, och att garantera dem trygga arrendevillkor utgör grunden för sunda fastighets- och kreditmarknader, vilket är av avgörande betydelse för en stabil och hållbar utveckling.

| T. | Investeringar i olika möjligheter för kvinnor, i synnerhet vad gäller mikrokrediter, är avgörande för att åstadkomma hög avkastning i form av ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

T.

Investeringar i olika möjligheter för kvinnor, i synnerhet vad gäller mikrokrediter, är avgörande för att åstadkomma hög avkastning i form av ekonomisk och social utveckling.

Handel som en effektiv drivkraft för tillväxt, utveckling och fattigdomsminskning

| 1. | Europaparlamentet står fast vid sin ståndpunkt att det övergripande målet för EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländerna bör vara att underlätta hållbar utveckling, och anser att det bör fastställas konkreta och hållbara utvecklingsmål för alla initiativ inom ramen för denna politik. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet står fast vid sin ståndpunkt att det övergripande målet för EU:s handelspolitik gentemot utvecklingsländerna bör vara att underlätta hållbar utveckling, och anser att det bör fastställas konkreta och hållbara utvecklingsmål för alla initiativ inom ramen för denna politik.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att eftersom det inte kan tas för givet att handelsliberalisering leder till tillväxt och fattigdomsminskning måste handels- och Aid for Trade-strategier alltid utformas genom transparenta processer som inkluderar alla och gör det möjligt för samtliga intressenter att delta, med särskilt fokus på de mest missgynnade, i synnerhet kvinnorna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att eftersom det inte kan tas för givet att handelsliberalisering leder till tillväxt och fattigdomsminskning måste handels- och Aid for Trade-strategier alltid utformas genom transparenta processer som inkluderar alla och gör det möjligt för samtliga intressenter att delta, med särskilt fokus på de mest missgynnade, i synnerhet kvinnorna.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att rättvis handel mellan EU och utvecklingsländerna måste bygga på full respekt och garantier för ILO:s arbetsrättsliga normer och arbetsförhållanden och dessutom säkerställa att striktast möjliga sociala och miljömässiga normer tillämpas. Parlamentet understryker att detta bland annat omfattar att betala rättvisa priser för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att rättvis handel mellan EU och utvecklingsländerna måste bygga på full respekt och garantier för ILO:s arbetsrättsliga normer och arbetsförhållanden och dessutom säkerställa att striktast möjliga sociala och miljömässiga normer tillämpas. Parlamentet understryker att detta bland annat omfattar att betala rättvisa priser för utvecklingsländernas resurser och jordbruksprodukter.

| 4. | Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt främjandet av jämställdhet och kvinnors medinflytande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet vill att särskild uppmärksamhet ska ägnas åt främjandet av jämställdhet och kvinnors medinflytande.

| 5. | Europaparlamentet ser positivt på att man i agendan för förändring (COM(2011)0637) har valt att fokusera på företagsklimatet, regional integration och världsmarknader samt social trygghet, vård och hälsa, utbildning och sysselsättning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser positivt på att man i agendan för förändring (COM(2011)0637) har valt att fokusera på företagsklimatet, regional integration och världsmarknader samt social trygghet, vård och hälsa, utbildning och sysselsättning.

| 6. | Europaparlamentet manar till ett fullständigt genomförande av en konsekvent politik för utveckling, bland annat genom ett stopp för orättvisa produktions- och handelsmetoder samt överfiske och jordbruksstöd som är till skada för utvecklingen och ett hot mot livsmedelstryggheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet manar till ett fullständigt genomförande av en konsekvent politik för utveckling, bland annat genom ett stopp för orättvisa produktions- och handelsmetoder samt överfiske och jordbruksstöd som är till skada för utvecklingen och ett hot mot livsmedelstryggheten.

| 7. | Europaparlamentet betonar att investeringspolitiken medför två huvudsakliga utmaningar för utvecklingsländerna: på nationell nivå måste investeringspolitiken införlivas i en utvecklingsstrategi och omfatta mål för en hållbar utveckling, och på internationell nivå är det nödvändigt att stärka utvecklingsdimensionen i internationella investeringsavtal och skapa balans mellan staters och investerares rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att investeringspolitiken medför två huvudsakliga utmaningar för utvecklingsländerna: på nationell nivå måste investeringspolitiken införlivas i en utvecklingsstrategi och omfatta mål för en hållbar utveckling, och på internationell nivå är det nödvändigt att stärka utvecklingsdimensionen i internationella investeringsavtal och skapa balans mellan staters och investerares rättigheter och skyldigheter.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att vissa av de internationella investeringsavtal som ingicks 2011 enligt Unctads rapport om investeringar i världen 2012 håller fast vid den traditionella avtalsmodellen som endast fokuserar på skydd för investeringar. Parlamentet välkomnar dock att vissa av de nya internationella investeringsavtalen innehåller bestämmelser för att säkerställa att avtalen inte inverkar störande på, utan snarare bidrar till, länders hållbara utvecklingsstrategier som fokuserar på investeringarnas miljömässiga och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att vissa av de internationella investeringsavtal som ingicks 2011 enligt Unctads rapport om investeringar i världen 2012 håller fast vid den traditionella avtalsmodellen som endast fokuserar på skydd för investeringar. Parlamentet välkomnar dock att vissa av de nya internationella investeringsavtalen innehåller bestämmelser för att säkerställa att avtalen inte inverkar störande på, utan snarare bidrar till, länders hållbara utvecklingsstrategier som fokuserar på investeringarnas miljömässiga och sociala konsekvenser.

| 9. | Europaparlamentet noterar med oro det ökande antalet fall av tvistlösning mellan investerare och stater som hänför sig till internationella investeringsavtal, där investerare har utmanat central offentlig politik genom att hävda att denna politik har skadat deras affärsmöjligheter. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att Unctad i sin rapport om investeringar i världen 2012 visar att internationella investeringsavtal blir alltmer kontroversiella och politiskt känsliga, framför allt på grund av de alltmer frekventa fallen av tvistlösning mellan investerare och stater om internationella investeringsavtal, vilket har fått missnöjet att öka (t.ex. har Australien i ett handelspolitiskt uttalande tillkännagett att landet inte längre kommer att införa klausuler om tvistlösning mellan investerare och stater i sina framtida internationella investeringsavtal) och vilket beror på bland annat brister i systemet (t.ex. det omfattande tillämpningsområdet för bestämmelserna om tvångsinlösen, frågor rörande skiljemännens kompetens, avsaknad av insyn, höga förfarandekostnader samt förhållandet mellan tvistlösning mellan investerare och stat respektive förfaranden mellan stat och stat). Parlamentet insisterar därför på att framtida europeiska investeringsavtal måste garantera att internationell tvistlösning mellan investerare inte undergräver staters förmåga att stifta lagar i allmänhetens intresse. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar med oro det ökande antalet fall av tvistlösning mellan investerare och stater som hänför sig till internationella investeringsavtal, där investerare har utmanat central offentlig politik genom att hävda att denna politik har skadat deras affärsmöjligheter. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att Unctad i sin rapport om investeringar i världen 2012 visar att internationella investeringsavtal blir alltmer kontroversiella och politiskt känsliga, framför allt på grund av de alltmer frekventa fallen av tvistlösning mellan investerare och stater om internationella investeringsavtal, vilket har fått missnöjet att öka (t.ex. har Australien i ett handelspolitiskt uttalande tillkännagett att landet inte längre kommer att införa klausuler om tvistlösning mellan investerare och stater i sina framtida internationella investeringsavtal) och vilket beror på bland annat brister i systemet (t.ex. det omfattande tillämpningsområdet för bestämmelserna om tvångsinlösen, frågor rörande skiljemännens kompetens, avsaknad av insyn, höga förfarandekostnader samt förhållandet mellan tvistlösning mellan investerare och stat respektive förfaranden mellan stat och stat). Parlamentet insisterar därför på att framtida europeiska investeringsavtal måste garantera att internationell tvistlösning mellan investerare inte undergräver staters förmåga att stifta lagar i allmänhetens intresse.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att arbetet med att mobilisera investeringar för hållbar utveckling fortfarande är en mycket stor utmaning för utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att Unctad har tagit fram ett omfattande investeringspolitiskt ramverk för hållbar utveckling (IPFSD), med särskilt fokus på sambandet mellan utländska investeringar och en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att arbetet med att mobilisera investeringar för hållbar utveckling fortfarande är en mycket stor utmaning för utvecklingsländerna, särskilt de minst utvecklade länderna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att Unctad har tagit fram ett omfattande investeringspolitiskt ramverk för hållbar utveckling (IPFSD), med särskilt fokus på sambandet mellan utländska investeringar och en hållbar utveckling.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt använda alla de instrument som det har till sitt förfogande för att dels främja fred, respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, sunda offentliga finanser, investeringar i infrastruktur, respekt för sociala normer av de europeiska företagen och deras dotterbolag samt tillförlitligt tillhandahållande av grundläggande tjänster, dels eftersträva varaktig tillväxt för alla och fattigdomsminskning i utvecklingsländerna och därmed även bidra till att skapa ett gynnsamt klimat för Aid for Trade och hållbar handelsutveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt använda alla de instrument som det har till sitt förfogande för att dels främja fred, respekt för de mänskliga rättigheterna, demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, sunda offentliga finanser, investeringar i infrastruktur, respekt för sociala normer av de europeiska företagen och deras dotterbolag samt tillförlitligt tillhandahållande av grundläggande tjänster, dels eftersträva varaktig tillväxt för alla och fattigdomsminskning i utvecklingsländerna och därmed även bidra till att skapa ett gynnsamt klimat för Aid for Trade och hållbar handelsutveckling.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att det inte räcker med bättre marknadstillträde och stärkta internationella handelsregler för att utvecklingsländerna ska kunna integreras i världshandeln. Därför bör programplaneringen avseende Aid for Trade stödja utvecklingsländer som själva försöker att främja lokal handel, avskaffa begränsningar på utbudssidan och ta itu med strukturella tillkortakommanden, som kan hanteras genom inhemska handelspolitiska reformer, underlättande av handel, ökad tullkapacitet, uppgradering av infrastruktur, förbättringar av produktionskapacitet och uppbyggnad av inhemska och regionala marknader. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller att det inte räcker med bättre marknadstillträde och stärkta internationella handelsregler för att utvecklingsländerna ska kunna integreras i världshandeln. Därför bör programplaneringen avseende Aid for Trade stödja utvecklingsländer som själva försöker att främja lokal handel, avskaffa begränsningar på utbudssidan och ta itu med strukturella tillkortakommanden, som kan hanteras genom inhemska handelspolitiska reformer, underlättande av handel, ökad tullkapacitet, uppgradering av infrastruktur, förbättringar av produktionskapacitet och uppbyggnad av inhemska och regionala marknader.

| 13. | Europaparlamentet uppmärksammar att det inte finns någon automatisk koppling mellan internationell handel och fattigdomsminskning. Enligt Unctad har de minst utvecklade ländernas genomsnittliga handelsintegration, mätt i hur stor del av BNP som utgörs av export och import av varor, faktiskt varit större än för de avancerade ekonomierna sedan början av 1990-talet. Parlamentet anser följaktligen att den ihållande massfattigdomen i de minst utvecklade länderna är en följd av underutveckling och av att dessa länder inte lyckas främja en strukturell omvandling, bygga produktionskapacitet och skapa produktiv sysselsättning på nationell nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmärksammar att det inte finns någon automatisk koppling mellan internationell handel och fattigdomsminskning. Enligt Unctad har de minst utvecklade ländernas genomsnittliga handelsintegration, mätt i hur stor del av BNP som utgörs av export och import av varor, faktiskt varit större än för de avancerade ekonomierna sedan början av 1990-talet. Parlamentet anser följaktligen att den ihållande massfattigdomen i de minst utvecklade länderna är en följd av underutveckling och av att dessa länder inte lyckas främja en strukturell omvandling, bygga produktionskapacitet och skapa produktiv sysselsättning på nationell nivå.

| 14. | Europaparlamentet betonar också att Unctad hävdat att den alltför tidiga och alltför snabba handelsliberalisering som många utvecklingsländer med låga inkomster uppmuntrades att genomföra under 1980- och 1990-talet ledde till en avindustrialisering och en form av integration som gjorde dem ännu mer beroende av och utsatta på externa marknader, medan de länder som har gynnats mest av handelsliberaliseringen och fått den absoluta fattigdomen att minska mest är de länder som har öppnat upp sina ekonomier i måttlig omfattning och gradvist, i takt med utvecklingen av deras produktionskapacitet, och som har gjort framsteg i fråga om strukturell omvandling. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar också att Unctad hävdat att den alltför tidiga och alltför snabba handelsliberalisering som många utvecklingsländer med låga inkomster uppmuntrades att genomföra under 1980- och 1990-talet ledde till en avindustrialisering och en form av integration som gjorde dem ännu mer beroende av och utsatta på externa marknader, medan de länder som har gynnats mest av handelsliberaliseringen och fått den absoluta fattigdomen att minska mest är de länder som har öppnat upp sina ekonomier i måttlig omfattning och gradvist, i takt med utvecklingen av deras produktionskapacitet, och som har gjort framsteg i fråga om strukturell omvandling.

| 15. | Europaparlamentet betonar att tillväxt och välståndsutveckling bör eftersträvas i de sektorer som är hårt drabbade av fattigdom och i de sektorer där fattiga människor arbetar, för att tillväxten och välståndet ska komma alla till del, vara hållbar och verkligen bidra till att minska fattigdomen. Parlamentet påpekar att tillväxten även bör gynna och stärka kvinnor och att fokus bör ligga på att förbättra det allmänna företagsklimatet för små och medelstora företag, så att dessa kan frodas och så att det växer fram hållbara mikrofinansierings- och mikrokreditmöjligheter. Parlamentet betonar att utvecklings- och handelspolitiken på detta område bör styras av innovation, kreativitet och konkurrenskraft, i syfte att skapa arbetstillfällen och stärka de mindre gynnade grupperna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att tillväxt och välståndsutveckling bör eftersträvas i de sektorer som är hårt drabbade av fattigdom och i de sektorer där fattiga människor arbetar, för att tillväxten och välståndet ska komma alla till del, vara hållbar och verkligen bidra till att minska fattigdomen. Parlamentet påpekar att tillväxten även bör gynna och stärka kvinnor och att fokus bör ligga på att förbättra det allmänna företagsklimatet för små och medelstora företag, så att dessa kan frodas och så att det växer fram hållbara mikrofinansierings- och mikrokreditmöjligheter. Parlamentet betonar att utvecklings- och handelspolitiken på detta område bör styras av innovation, kreativitet och konkurrenskraft, i syfte att skapa arbetstillfällen och stärka de mindre gynnade grupperna.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har erkänt behovet av stöd för små producenters och företags delaktighet. Program för rättvis handel har marknadspotential och är effektiva när det gäller att underlätta den sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har erkänt behovet av stöd för små producenters och företags delaktighet. Program för rättvis handel har marknadspotential och är effektiva när det gäller att underlätta den sociala utvecklingen.

| 17. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen på internationell nivå lägger större tyngd vid hållbar offentlig upphandling. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen på internationell nivå lägger större tyngd vid hållbar offentlig upphandling.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater samt andra givare att erkänna den viktiga roll som kvinnor spelar för den ekonomiska utvecklingen och att anpassa sina stödinsatser så att de ger kvinnor egenmakt, socialt och ekonomiskt, bland annat med hjälp av riktat stöd för företagsutveckling och tillgång till mikrokredittjänster som är särskilt riktade till kvinnor. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater samt andra givare att erkänna den viktiga roll som kvinnor spelar för den ekonomiska utvecklingen och att anpassa sina stödinsatser så att de ger kvinnor egenmakt, socialt och ekonomiskt, bland annat med hjälp av riktat stöd för företagsutveckling och tillgång till mikrokredittjänster som är särskilt riktade till kvinnor.

| 19. | Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet och de verksamheter som föreslagits i handlingsplanen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors medinflytande i utvecklingssamarbetet och de verksamheter som föreslagits i handlingsplanen.

| 20. | Europaparlamentet påminner om EU:s skyldighet att tillämpa en konsekvent utvecklingspolitik och att säkerställa att de mänskliga rättigheterna och jämställdhet respekteras, främjas och skyddas i alla EU:s yttre åtgärder, inbegripet inom den internationella handeln. Parlamentet ser fram emot ett fullständigt genomförande av punkterna om handel i den handlingsplan som fogats till EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om EU:s skyldighet att tillämpa en konsekvent utvecklingspolitik och att säkerställa att de mänskliga rättigheterna och jämställdhet respekteras, främjas och skyddas i alla EU:s yttre åtgärder, inbegripet inom den internationella handeln. Parlamentet ser fram emot ett fullständigt genomförande av punkterna om handel i den handlingsplan som fogats till EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 21. | Europaparlamentet anser att strategierna för hållbar ekonomisk utveckling bland annat bör omfatta den privata sektorns deltagande i realekonomin, regional sammanhållning och marknadsintegrering genom gränsöverskridande samarbete samt utveckling av en öppen och rättvis handel som styrs av en regelbaserad multilateral handelsstruktur. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att strategierna för hållbar ekonomisk utveckling bland annat bör omfatta den privata sektorns deltagande i realekonomin, regional sammanhållning och marknadsintegrering genom gränsöverskridande samarbete samt utveckling av en öppen och rättvis handel som styrs av en regelbaserad multilateral handelsstruktur.

| 22. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av investeringar som syftar till att skapa, utveckla och stärka viktig hamn-, transport-, energi- och telekommunikationsinfrastruktur, särskilt då den är gränsöverskridande. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av investeringar som syftar till att skapa, utveckla och stärka viktig hamn-, transport-, energi- och telekommunikationsinfrastruktur, särskilt då den är gränsöverskridande.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de länder som får utvecklingsstöd genom handel att också använda sina inhemska resurser, inbegripet budgetinkomster via korrekt skatteuppbörd samt humankapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla bistånd i de fall då ländernas inkomster härrör från exploatering av naturresurser för att förvaltningen av dessa resurser ska bli transparent och hållbar. Parlamentet betonar behovet av att skapa fullständig insyn i de betalningar som europeiska företag gör till regeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja hållbara industrialiseringsstrategier i utvecklingsländer som är inriktade på handel med förädlade produkter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de länder som får utvecklingsstöd genom handel att också använda sina inhemska resurser, inbegripet budgetinkomster via korrekt skatteuppbörd samt humankapital. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla bistånd i de fall då ländernas inkomster härrör från exploatering av naturresurser för att förvaltningen av dessa resurser ska bli transparent och hållbar. Parlamentet betonar behovet av att skapa fullständig insyn i de betalningar som europeiska företag gör till regeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja hållbara industrialiseringsstrategier i utvecklingsländer som är inriktade på handel med förädlade produkter.

| 24. | Europaparlamentet anser att EU har effektiva instrument för att stödja utvecklingen genom handel och investeringar, särskilt det reviderade allmänna preferenssystemet och avtalen om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet betonar dock att handelsstödet inte kan begränsas till dessa instrument, och påminner EU om målet att senast 2015 öka den totala biståndsbudgeten till 0,7 procent av BNP. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utöka den andel som avsätts för tekniskt stöd i denna budget, bland annat i standardiseringsfrågor, och uppmanar EU att visa prov på större följdriktighet i genomförandet av sin handels-, jordbruks-, miljö-, energi- och utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att EU har effektiva instrument för att stödja utvecklingen genom handel och investeringar, särskilt det reviderade allmänna preferenssystemet och avtalen om ekonomiskt partnerskap. Parlamentet betonar dock att handelsstödet inte kan begränsas till dessa instrument, och påminner EU om målet att senast 2015 öka den totala biståndsbudgeten till 0,7 procent av BNP. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utöka den andel som avsätts för tekniskt stöd i denna budget, bland annat i standardiseringsfrågor, och uppmanar EU att visa prov på större följdriktighet i genomförandet av sin handels-, jordbruks-, miljö-, energi- och utvecklingspolitik.

| 25. | Europaparlamentet anser att EU:s utvecklingsbistånd genom handel måste omfatta alla aspekter av innovation – finansiell innovation, men även teknisk och organisatorisk innovation – på grundval av bästa praxis. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att EU:s utvecklingsbistånd genom handel måste omfatta alla aspekter av innovation – finansiell innovation, men även teknisk och organisatorisk innovation – på grundval av bästa praxis.

| 26. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att förhandla om införandet av praktiskt genomförbara människorättsbestämmelser i alla framtida bilaterala handels- och samarbetsavtal, i syfte att verkligen bidra till en rättighetsbaserad syn på utveckling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att förhandla om införandet av praktiskt genomförbara människorättsbestämmelser i alla framtida bilaterala handels- och samarbetsavtal, i syfte att verkligen bidra till en rättighetsbaserad syn på utveckling.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av anständiga lönenivåer och arbetsskyddsbestämmelser för ett hållbart globalt handelssystem och nya globala produktionskedjor. Parlamentet påminner i detta sammanhang kommissionen om dess meddelande Anständigt arbete för alla. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar vikten av anständiga lönenivåer och arbetsskyddsbestämmelser för ett hållbart globalt handelssystem och nya globala produktionskedjor. Parlamentet påminner i detta sammanhang kommissionen om dess meddelande Anständigt arbete för alla.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser, i syfte att uppnå följdriktighet i EU:s politik, ett förstärkt samarbete mellan kommissionens olika avdelningar och Europeiska utrikestjänsten, liksom mellan de tre institutionerna kommissionen, rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser, i syfte att uppnå följdriktighet i EU:s politik, ett förstärkt samarbete mellan kommissionens olika avdelningar och Europeiska utrikestjänsten, liksom mellan de tre institutionerna kommissionen, rådet och Europaparlamentet.

| 29. | Europaparlamentet anser att kriterierna för utvärdering av politiken och programmen för utveckling genom handel och investeringar inte bara bör omfatta uppgifter om tillväxtnivå och handelsutbyten, utan även om antalet skapade arbetstillfällen och om förbättringar av invånarnas levnadsstandard i utvecklingsländerna när det gäller mänsklig, social, kulturell och miljömässig utveckling. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att kriterierna för utvärdering av politiken och programmen för utveckling genom handel och investeringar inte bara bör omfatta uppgifter om tillväxtnivå och handelsutbyten, utan även om antalet skapade arbetstillfällen och om förbättringar av invånarnas levnadsstandard i utvecklingsländerna när det gäller mänsklig, social, kulturell och miljömässig utveckling.

Tydligare inriktning på utveckling i handelsförhandlingar och handelsavtal

| 30. | Europaparlamentet betonar vikten av att handelsreformer kombineras med en väl genomtänkt offentlig politik, i synnerhet vad gäller social trygghet. Mer generellt understryker parlamentet vikten av lägliga och väl underbyggda nationella utvecklingsstrategier och systematiska bedömningar av hur den befintliga handelspolitiken påverkar fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa den vägledning som utarbetats av FN:s rapportör om rätten till mat som manar till användning av konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter i samband med att handels- och investeringsavtal ingås, för att se till att dessa är förenliga med de skyldigheter som fastställs genom internationella människorättsinstrument. EU uppmanas också med kraft att i alla sina handelsavtal ställa tydliga krav på och införa klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar vikten av att handelsreformer kombineras med en väl genomtänkt offentlig politik, i synnerhet vad gäller social trygghet. Mer generellt understryker parlamentet vikten av lägliga och väl underbyggda nationella utvecklingsstrategier och systematiska bedömningar av hur den befintliga handelspolitiken påverkar fattigdom. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa den vägledning som utarbetats av FN:s rapportör om rätten till mat som manar till användning av konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter i samband med att handels- och investeringsavtal ingås, för att se till att dessa är förenliga med de skyldigheter som fastställs genom internationella människorättsinstrument. EU uppmanas också med kraft att i alla sina handelsavtal ställa tydliga krav på och införa klausuler om mänskliga rättigheter och demokrati.

| 31. | Europaparlamentet betonar vikten av att förankra företagens sociala ansvar i frihandelsavtalen med utvecklingsländer för att främja mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer. Parlamentet föreslår att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar vikten av att förankra företagens sociala ansvar i frihandelsavtalen med utvecklingsländer för att främja mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer. Parlamentet föreslår att alla framtida frihandelsavtal ska innehålla ett omfattande kapitel om mänskliga rättigheter, utöver kapitlen om sociala frågor och miljö.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utvecklingsländernas regeringar att genomföra breda samråd – som inkluderar aktörer som är varken från den offentliga sektorn eller från företagssektorn – i samband med utarbetandet av deras handelspolitik. Kommissionen uppmanas även att främja öppenhet under förhandlingarna, för att fortsatt underlätta ett brett och verksamt deltagande av aktörer och för att stödja arbetet med att uppnå resultat på utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra utvecklingsländernas regeringar att genomföra breda samråd – som inkluderar aktörer som är varken från den offentliga sektorn eller från företagssektorn – i samband med utarbetandet av deras handelspolitik. Kommissionen uppmanas även att främja öppenhet under förhandlingarna, för att fortsatt underlätta ett brett och verksamt deltagande av aktörer och för att stödja arbetet med att uppnå resultat på utvecklingsområdet.

| 33. | Europaparlamentet efterlyser fördjupade konsekvensbedömningar utifrån ett klimat-, genus- och hållbarhetsperspektiv beträffande resultatet av multilaterala och bilaterala handelsavtal som förhandlas fram mellan EU och tredjeländer, och uppmanar med kraft kommissionen att låta explicit stöd för hantering av klimatförändringar ingå i allt handelsstöd och annat relevant utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet efterlyser fördjupade konsekvensbedömningar utifrån ett klimat-, genus- och hållbarhetsperspektiv beträffande resultatet av multilaterala och bilaterala handelsavtal som förhandlas fram mellan EU och tredjeländer, och uppmanar med kraft kommissionen att låta explicit stöd för hantering av klimatförändringar ingå i allt handelsstöd och annat relevant utvecklingsbistånd.

| 34. | Europaparlamentet anser att man i samband med förhandlingarna om handelsavtal bör fastställa riktmärken för utvecklingsarbetet så att man lättare kan mäta framstegen och, om nödvändigt, ändra tidsplanerna för genomförandet av åtgärder, anpassa de kompletterande åtgärderna, t.ex. Aid for Trade och anpassningsbistånd, samt ta fram nya initiativ när så krävs för att utvecklingsmålen ska kunna nås. I samband med handelsförhandlingar är det av avgörande betydelse att utvecklingsländer får den rättsliga expertis och övriga expertis som krävs för att arbeta effektivt inom Världshandelsorganisationen och liknande organisationer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att man i samband med förhandlingarna om handelsavtal bör fastställa riktmärken för utvecklingsarbetet så att man lättare kan mäta framstegen och, om nödvändigt, ändra tidsplanerna för genomförandet av åtgärder, anpassa de kompletterande åtgärderna, t.ex. Aid for Trade och anpassningsbistånd, samt ta fram nya initiativ när så krävs för att utvecklingsmålen ska kunna nås. I samband med handelsförhandlingar är det av avgörande betydelse att utvecklingsländer får den rättsliga expertis och övriga expertis som krävs för att arbeta effektivt inom Världshandelsorganisationen och liknande organisationer.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar EU att ytterligare minska handelshindren och det handelssnedvridande stödet för att hjälpa utvecklingsländerna att öka sin andel av världshandeln. I WTO:s Doha-utvecklingsrunda gick man in för att avskaffa exportsubventionerna för jordbruksprodukter, och parlamentet kräver att detta genomförs snarast. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar EU att ytterligare minska handelshindren och det handelssnedvridande stödet för att hjälpa utvecklingsländerna att öka sin andel av världshandeln. I WTO:s Doha-utvecklingsrunda gick man in för att avskaffa exportsubventionerna för jordbruksprodukter, och parlamentet kräver att detta genomförs snarast.

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja uppmaningen från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat om att inrätta ett system med positiva incitament för att uppmuntra import till EU av jordbruksprodukter som uppfyller särskilda miljömässiga, sociala och människorättsliga normer, i synnerhet genom att garantera rimliga inkomster för producenter och skäliga löner för jordbruksarbetare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja uppmaningen från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat om att inrätta ett system med positiva incitament för att uppmuntra import till EU av jordbruksprodukter som uppfyller särskilda miljömässiga, sociala och människorättsliga normer, i synnerhet genom att garantera rimliga inkomster för producenter och skäliga löner för jordbruksarbetare.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att alltid se till att dess breda syn på handelsförhandlingar, som omfattar frågor som t.ex. investeringar, offentlig upphandling, konkurrens, handel med tjänster och immateriella rättigheter, är i linje med respektive partnerlands behov och utvecklingsstrategier. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU att fastställa sin strategi helt i enlighet med den ”särskilda och differentierade behandling” som utvecklingsländer får. Parlamentet upprepar också att regeringar och parlament måste behålla rätten att reglera investeringar, både för att kunna ge investerare som stöder landets utveckling positiv särbehandling och för att se till att alla investerare, inbegripet de utländska, har skyldigheter och rättigheter med avseende på efterlevnaden av arbetstagarnas rättigheter, miljörelaterade rättigheter, mänskliga rättigheter och övriga normer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU att alltid se till att dess breda syn på handelsförhandlingar, som omfattar frågor som t.ex. investeringar, offentlig upphandling, konkurrens, handel med tjänster och immateriella rättigheter, är i linje med respektive partnerlands behov och utvecklingsstrategier. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU att fastställa sin strategi helt i enlighet med den ”särskilda och differentierade behandling” som utvecklingsländer får. Parlamentet upprepar också att regeringar och parlament måste behålla rätten att reglera investeringar, både för att kunna ge investerare som stöder landets utveckling positiv särbehandling och för att se till att alla investerare, inbegripet de utländska, har skyldigheter och rättigheter med avseende på efterlevnaden av arbetstagarnas rättigheter, miljörelaterade rättigheter, mänskliga rättigheter och övriga normer.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsperspektivet beaktas i de hållbarhetsbedömningar som görs i samband med handelsförhandlingar. Kommissionen uppmanas att uppmärksamma dessa bedömningar och se till att de jämställdhetsfrågor som tas upp verkligen hanteras genom de politiska åtgärder som kompletterar handelsavtalen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar att jämställdhetsperspektivet beaktas i de hållbarhetsbedömningar som görs i samband med handelsförhandlingar. Kommissionen uppmanas att uppmärksamma dessa bedömningar och se till att de jämställdhetsfrågor som tas upp verkligen hanteras genom de politiska åtgärder som kompletterar handelsavtalen.

| 39. | Europaparlamentet anser att fokus i förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap bör ligga på innehållet snarare än på tidsfrister. Om avtalen ska kunna leda till utveckling behövs en mer flexibel inställning från EU:s sida där en diversifiering av AVS-ländernas ekonomier med ökad förädling och ökad regional handel gynnas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att fokus i förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap bör ligga på innehållet snarare än på tidsfrister. Om avtalen ska kunna leda till utveckling behövs en mer flexibel inställning från EU:s sida där en diversifiering av AVS-ländernas ekonomier med ökad förädling och ökad regional handel gynnas.

Aid for Trade

| 40. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att differentiera handelsstödet och fokusera det på de länder som bäst behöver det, framför allt de minst utvecklade länderna och låginkomstländerna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att differentiera handelsstödet och fokusera det på de länder som bäst behöver det, framför allt de minst utvecklade länderna och låginkomstländerna.

| 41. | Europaparlamentet anser att instrumenten för Aid for Trade inte bara bör fokusera på handel mellan EU och utvecklingsländer, utan även på stöd för intern och regional handel, syd-syd-handel samt triangelhandel mellan AVS-länder, genom att främja gränsöverskridande värdekedjor, genom att effektivisera centrala tjänster och genom att minska transportkostnaderna, vilket samtidigt kan bidra till att stärka utvecklingsländernas band till de globala marknaderna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att instrumenten för Aid for Trade inte bara bör fokusera på handel mellan EU och utvecklingsländer, utan även på stöd för intern och regional handel, syd-syd-handel samt triangelhandel mellan AVS-länder, genom att främja gränsöverskridande värdekedjor, genom att effektivisera centrala tjänster och genom att minska transportkostnaderna, vilket samtidigt kan bidra till att stärka utvecklingsländernas band till de globala marknaderna.

| 42. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av effektivare stödinstrument för anpassning och diversifiering av produktionen, liksom för ansvarsfull och hållbar utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet stöder utvecklingen av effektivare stödinstrument för anpassning och diversifiering av produktionen, liksom för ansvarsfull och hållbar utveckling av förädlingsindustrier och små och medelstora företag i utvecklingsländer.

| 43. | Europaparlamentet betonar att bristfällig jämställdhet mellan könen i fråga om tillgången till resurser såsom mikrolån, krediter, information och teknik, bör beaktas när Aid for Trade-strategier och andra relevanta utvecklingsstöd utformas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att bristfällig jämställdhet mellan könen i fråga om tillgången till resurser såsom mikrolån, krediter, information och teknik, bör beaktas när Aid for Trade-strategier och andra relevanta utvecklingsstöd utformas.

| 44. | Europaparlamentet stöder det paket som ska främja handel för små aktörer i utvecklingsländerna och som tillkännagavs i kommissionens meddelande. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra framsteg i fråga om utarbetandet av paketet, och uppmanar samtliga biståndsgivare att ge tillräckliga medel för genomförandet av detta paket, i synnerhet till stöd för små företags deltagande i handelsordningar som säkrar ett mervärde för producenterna, inbegripet dem som uppfyller hållbarhetskriterierna (t.ex. rättvis handel). Parlamentet efterlyser regelbundna uppdateringar om genomförandet av detta paket. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet stöder det paket som ska främja handel för små aktörer i utvecklingsländerna och som tillkännagavs i kommissionens meddelande. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra framsteg i fråga om utarbetandet av paketet, och uppmanar samtliga biståndsgivare att ge tillräckliga medel för genomförandet av detta paket, i synnerhet till stöd för små företags deltagande i handelsordningar som säkrar ett mervärde för producenterna, inbegripet dem som uppfyller hållbarhetskriterierna (t.ex. rättvis handel). Parlamentet efterlyser regelbundna uppdateringar om genomförandet av detta paket.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar att handelskapaciteten är avhängig av både hårdvara (infrastruktur) och mjukvara (kunskap), och efterlyser därför EU-stöd för att stärka båda delarna i många länder, inte minst i samarbete med de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar att handelskapaciteten är avhängig av både hårdvara (infrastruktur) och mjukvara (kunskap), och efterlyser därför EU-stöd för att stärka båda delarna i många länder, inte minst i samarbete med de minst utvecklade länderna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att Aid for Trade främjar fattigdomsreducerande instrument som tjänar alla. Därför bör det framför allt inriktas på de små aktörernas behov. Aid for Trade bör användas för att utveckla hållbara värdekedjor som gynnar de fattiga, i syfte att stärka målet att uppnå en hållbar distributionskedja. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar EU att se till att Aid for Trade främjar fattigdomsreducerande instrument som tjänar alla. Därför bör det framför allt inriktas på de små aktörernas behov. Aid for Trade bör användas för att utveckla hållbara värdekedjor som gynnar de fattiga, i syfte att stärka målet att uppnå en hållbar distributionskedja.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar EU att inrikta sig på att åtgärda Aid for Trade-programmens problem, särskilt vad gäller deras genomförande- och kontrollkapacitet. Följaktligen efterlyser parlamentet ett nytt synsätt som fokuserar på resultat och utfall i stället för insatser, men som också erkänner behovet av ihärdig och samlad extern granskning som garanterar öppna och transparenta handelsmetoder. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar EU att inrikta sig på att åtgärda Aid for Trade-programmens problem, särskilt vad gäller deras genomförande- och kontrollkapacitet. Följaktligen efterlyser parlamentet ett nytt synsätt som fokuserar på resultat och utfall i stället för insatser, men som också erkänner behovet av ihärdig och samlad extern granskning som garanterar öppna och transparenta handelsmetoder.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att på ett mer ändamålsenligt sätt låta den privata sektorn delta i utformningen av Aid for Trade-projekt i syfte att ge företag i utvecklingsländerna möjlighet att stimulera handeln. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att på ett mer ändamålsenligt sätt låta den privata sektorn delta i utformningen av Aid for Trade-projekt i syfte att ge företag i utvecklingsländerna möjlighet att stimulera handeln.

Utvecklingsfrågor och den privata sektorns roll

| 49. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av förändringen av strukturen på den internationella handeln och av handelsutbytena nord-syd, att en avgörande faktor som bidrar till att göra stödprogrammen effektiva och framgångsrika är att de stödmottagande länderna själva äger dem samt att det råder transparens och redovisningsskyldighet och att det finns tillräckliga resurser. Syftet är att minska välståndsklyftan, fördela välståndet och uppnå regional integration. Parlamentet anser också att det är avgörande att de nationella, regionala och lokala institutionerna, liksom civilsamhället, deltar i utarbetandet och uppföljningen av dessa program och säkerställer tillsynen av givarna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av förändringen av strukturen på den internationella handeln och av handelsutbytena nord-syd, att en avgörande faktor som bidrar till att göra stödprogrammen effektiva och framgångsrika är att de stödmottagande länderna själva äger dem samt att det råder transparens och redovisningsskyldighet och att det finns tillräckliga resurser. Syftet är att minska välståndsklyftan, fördela välståndet och uppnå regional integration. Parlamentet anser också att det är avgörande att de nationella, regionala och lokala institutionerna, liksom civilsamhället, deltar i utarbetandet och uppföljningen av dessa program och säkerställer tillsynen av givarna.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta bättre hänsyn till de nya utmaningar som utvecklingsbiståndet genom handel står inför, till exempel en differentiering av utvecklingsnivåerna, stöd till och diversifiering av den lokala produktionen samt främjande av sociala och miljömässiga bestämmelser. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta bättre hänsyn till de nya utmaningar som utvecklingsbiståndet genom handel står inför, till exempel en differentiering av utvecklingsnivåerna, stöd till och diversifiering av den lokala produktionen samt främjande av sociala och miljömässiga bestämmelser.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga biståndsgivare – både offentliga och privata – att i högre grad samordna sina åtgärder och anpassa dem till befintliga möjligheter, särskilt mot bakgrund av de nuvarande budgetbegränsningarna. Parlamentet påminner om att Briks-länderna nu både är mottagare och givare av stöd. Parlamentet uppmanar dem att samarbeta med EU för att dela sina erfarenheter och optimera respektive åtgärder samt att ta ett större ansvar gentemot de minst utvecklade länderna och inom ramen för gruppen med biståndsgivare. Parlamentet är oroat över att bruket med bundet bistånd blir allt vanligare, och uppmanar de utvecklade länderna och de stora tillväxtländerna att avhålla sig från detta bruk. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga biståndsgivare – både offentliga och privata – att i högre grad samordna sina åtgärder och anpassa dem till befintliga möjligheter, särskilt mot bakgrund av de nuvarande budgetbegränsningarna. Parlamentet påminner om att Briks-länderna nu både är mottagare och givare av stöd. Parlamentet uppmanar dem att samarbeta med EU för att dela sina erfarenheter och optimera respektive åtgärder samt att ta ett större ansvar gentemot de minst utvecklade länderna och inom ramen för gruppen med biståndsgivare. Parlamentet är oroat över att bruket med bundet bistånd blir allt vanligare, och uppmanar de utvecklade länderna och de stora tillväxtländerna att avhålla sig från detta bruk.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla biståndsgivare att eftersträva innovativa finansierings- och partnerskapsformer för utveckling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att person-till-person-lån också kan bidra till att främja utvecklingen genom handel. Parlamentet rekommenderar bättre samordning av utvecklingsprojekt som finansieras av regionala utvecklingsbanker och Världsbanken/Internationella finansieringsbolaget och en generalisering av interregionala finansieringssystem som EU–Afrika-förvaltningsfonden för infrastruktur. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och alla biståndsgivare att eftersträva innovativa finansierings- och partnerskapsformer för utveckling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att person-till-person-lån också kan bidra till att främja utvecklingen genom handel. Parlamentet rekommenderar bättre samordning av utvecklingsprojekt som finansieras av regionala utvecklingsbanker och Världsbanken/Internationella finansieringsbolaget och en generalisering av interregionala finansieringssystem som EU–Afrika-förvaltningsfonden för infrastruktur.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländer att strikt uppfylla sina förpliktelser att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga standarder, jämställdhet mellan kvinnor och män, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal samt att betala lämpliga skatter under transparenta former. Parlamentet vill att rätten till frihet från tvångsarbete och särskilt från barnarbete ska genomföras utan undantag. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländer att strikt uppfylla sina förpliktelser att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga standarder, jämställdhet mellan kvinnor och män, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal samt att betala lämpliga skatter under transparenta former. Parlamentet vill att rätten till frihet från tvångsarbete och särskilt från barnarbete ska genomföras utan undantag.

| 54. | Europaparlamentet är övertygat om den privata sektorns potential när det gäller att fungera som en drivkraft för utveckling. För att förverkliga denna potential måste processen tjäna lokala befolkningsgruppers intressen och, genom principen om rättvisa distributionskedjor för alla, generera medinflytande för samtliga berörda aktörer, från producenter och arbetstagare till konsumenter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är övertygat om den privata sektorns potential när det gäller att fungera som en drivkraft för utveckling. För att förverkliga denna potential måste processen tjäna lokala befolkningsgruppers intressen och, genom principen om rättvisa distributionskedjor för alla, generera medinflytande för samtliga berörda aktörer, från producenter och arbetstagare till konsumenter.

| 55. | Europaparlamentet gläds åt att en lång rad branscher och transnationella leverantörsföretag har utarbetat uppförandekoder med sociala och miljömässiga prestandanormer för deras globala leverantörskedjor. Parlamentet påminner dock om att spridningen och skillnaderna i uppförandekoderna för företagens sociala ansvar innebär utmaningar, och konstaterar framför allt att avsaknaden av en enhetlig tolkning av konceptet ”företagens sociala ansvar”, vilket har lett till att olika företag har tagit fram olika normer för redovisning, revision och rapportering, gör det svårt att jämföra hur stort socialt ansvar företagen tar. Parlamentet uppmanar därför ännu en gång EU att sträva efter en tydlig internationell rättslig ram för företagens ansvar och skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet gläds åt att en lång rad branscher och transnationella leverantörsföretag har utarbetat uppförandekoder med sociala och miljömässiga prestandanormer för deras globala leverantörskedjor. Parlamentet påminner dock om att spridningen och skillnaderna i uppförandekoderna för företagens sociala ansvar innebär utmaningar, och konstaterar framför allt att avsaknaden av en enhetlig tolkning av konceptet ”företagens sociala ansvar”, vilket har lett till att olika företag har tagit fram olika normer för redovisning, revision och rapportering, gör det svårt att jämföra hur stort socialt ansvar företagen tar. Parlamentet uppmanar därför ännu en gång EU att sträva efter en tydlig internationell rättslig ram för företagens ansvar och skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar också EU-baserade företag och andra företag att respektera de tio grundprinciperna i FN:s Global Compact-initiativ och FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar också EU-baserade företag och andra företag att respektera de tio grundprinciperna i FN:s Global Compact-initiativ och FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser kraftfullare EU-insatser mot skatteparadis och skatteflykt, eftersom dessa fenomen undergräver såväl EU:s som utvecklingsländers intäktsmöjligheter och motarbetar insatserna för att minska fattigdomen och skapa välstånd i fattiga länder. Den olagliga kapitalflykten från utvecklingsländer utgör 6–8,7 procent av dessa länders BNP och uppgår till ett belopp motsvarande 10 gånger det totala utvecklingsstödet till dessa länder. Kommissionen uppmanas därför att i förebyggande syfte undersöka ytterligare möjligheter till samarbete med utvecklingsländer i denna fråga. Parlamentet efterlyser i synnerhet en internationell konvention med målet att avskaffa skadliga skattestrukturer (på grundval av modellen med en multilateral mekanism för automatiskt utbyte av skatteuppgifter), vilken skulle omfatta sanktioner både för icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner och för finansinstitut som är verksamma i skatteparadis (dvs. genom att överväga möjligheten att, i likhet med vad som föreskrivs i Förenta staternas lag för att sätta stopp för missbruk av skatteparadis (Stop Tax Haven Abuse Act), dra in banklicenser för finansinstitut som samarbetar med skatteparadis). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet efterlyser kraftfullare EU-insatser mot skatteparadis och skatteflykt, eftersom dessa fenomen undergräver såväl EU:s som utvecklingsländers intäktsmöjligheter och motarbetar insatserna för att minska fattigdomen och skapa välstånd i fattiga länder. Den olagliga kapitalflykten från utvecklingsländer utgör 6–8,7 procent av dessa länders BNP och uppgår till ett belopp motsvarande 10 gånger det totala utvecklingsstödet till dessa länder. Kommissionen uppmanas därför att i förebyggande syfte undersöka ytterligare möjligheter till samarbete med utvecklingsländer i denna fråga. Parlamentet efterlyser i synnerhet en internationell konvention med målet att avskaffa skadliga skattestrukturer (på grundval av modellen med en multilateral mekanism för automatiskt utbyte av skatteuppgifter), vilken skulle omfatta sanktioner både för icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner och för finansinstitut som är verksamma i skatteparadis (dvs. genom att överväga möjligheten att, i likhet med vad som föreskrivs i Förenta staternas lag för att sätta stopp för missbruk av skatteparadis (Stop Tax Haven Abuse Act), dra in banklicenser för finansinstitut som samarbetar med skatteparadis).

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU, andra biståndsgivare, myndigheter i partnerländer samt lokala och internationella privata aktörer i utvecklingsländer att dels undersöka tänkbara samarbetsområden för hållbar utveckling så att man kan maximera företagens bidrag till utvecklingsarbetet, dels inbegripa det civila samhällets organisationer i diskussioner på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU, andra biståndsgivare, myndigheter i partnerländer samt lokala och internationella privata aktörer i utvecklingsländer att dels undersöka tänkbara samarbetsområden för hållbar utveckling så att man kan maximera företagens bidrag till utvecklingsarbetet, dels inbegripa det civila samhällets organisationer i diskussioner på samtliga nivåer.

| 59. | Europaparlamentet framhåller den väsentliga betydelsen av att främja initiativ till offentlig-privata partnerskap för tillväxt i EU:s utvecklingspolitik och av att engagera den privata sektorns erfarenheter, expertis och förvaltningssystem i partnerskap med offentliga resurser. Parlamentet vill att man hjälper de lokala myndigheterna i EU:s medlemsstater med erfarenheter när det gäller att exempelvis bygga infrastruktur och att gå samman och samarbeta med lokala myndigheter i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet framhåller den väsentliga betydelsen av att främja initiativ till offentlig-privata partnerskap för tillväxt i EU:s utvecklingspolitik och av att engagera den privata sektorns erfarenheter, expertis och förvaltningssystem i partnerskap med offentliga resurser. Parlamentet vill att man hjälper de lokala myndigheterna i EU:s medlemsstater med erfarenheter när det gäller att exempelvis bygga infrastruktur och att gå samman och samarbeta med lokala myndigheter i utvecklingsländer.

| 60. | Europaparlamentet anser att utländska direktinvesteringar också är en stark drivkraft för hållbar ekonomisk tillväxt, kunskapsöverföring, företagaranda och teknik samt skapandet av nya arbetstillfällen, och att de därför är av avgörande betydelse för utvecklingen. Utvecklingsplanen bör inriktas på att stödja kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer med målsättningen att skapa ett öppet, förutsägbart och gynnsamt investeringsklimat där byråkratin för företagen är minimal, äganderätten respekteras, konkurrens främjas och en sund makroekonomisk politik eftersträvas. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att utländska direktinvesteringar också är en stark drivkraft för hållbar ekonomisk tillväxt, kunskapsöverföring, företagaranda och teknik samt skapandet av nya arbetstillfällen, och att de därför är av avgörande betydelse för utvecklingen. Utvecklingsplanen bör inriktas på att stödja kapacitetsuppbyggnad i utvecklingsländer med målsättningen att skapa ett öppet, förutsägbart och gynnsamt investeringsklimat där byråkratin för företagen är minimal, äganderätten respekteras, konkurrens främjas och en sund makroekonomisk politik eftersträvas.

Råmaterial och utvinningsindustrier

| 61. | Europaparlamentet konstaterar att handeln med naturtillgångar, trots genomförandet av Kimberleyprocessen för certifiering av konfliktdiamanter, fortfarande understödjer rebeller, och att människorättskränkningar fortfarande sker i gruvområden. Parlamentet framhåller därför det akuta behovet av ett system för tillbörlig aktsamhet i fråga om ädelstenar och värdefulla mineraler, t.ex. så kallade konfliktmineraler, och anser att en sådan åtgärd skulle kunna bidra till att möta den övermäktiga utmaning som det stora resursproblemet utgör och göra det gynnsammare för utvecklingsländer att sälja sina råvaror. I detta sammanhang välkomnas kommissionens planer att offentliggöra ett meddelande om konfliktmineraler. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet konstaterar att handeln med naturtillgångar, trots genomförandet av Kimberleyprocessen för certifiering av konfliktdiamanter, fortfarande understödjer rebeller, och att människorättskränkningar fortfarande sker i gruvområden. Parlamentet framhåller därför det akuta behovet av ett system för tillbörlig aktsamhet i fråga om ädelstenar och värdefulla mineraler, t.ex. så kallade konfliktmineraler, och anser att en sådan åtgärd skulle kunna bidra till att möta den övermäktiga utmaning som det stora resursproblemet utgör och göra det gynnsammare för utvecklingsländer att sälja sina råvaror. I detta sammanhang välkomnas kommissionens planer att offentliggöra ett meddelande om konfliktmineraler.

| 62. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionen är partner i Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) och uppmanar kommissionen, såväl som parter aktiva inom utvinningsindustrin, att aktivt verka för att fler producentländer ansluter sig till initiativet. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppskattar att kommissionen är partner i Extractive Industries Transparency Initiative (EITI) och uppmanar kommissionen, såväl som parter aktiva inom utvinningsindustrin, att aktivt verka för att fler producentländer ansluter sig till initiativet.

| 63. | Europaparlamentet betonar att naturtillgångar innebär två huvudsakliga utmaningar för industriländerna och utvecklingsländerna: miljöutmaningen att hantera effekterna av användningen av resurser under hela deras livscykel, och den sociopolitiska utmaningen att hantera mänskliga rättigheter och fattigdom på internationell nivå. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att naturtillgångar innebär två huvudsakliga utmaningar för industriländerna och utvecklingsländerna: miljöutmaningen att hantera effekterna av användningen av resurser under hela deras livscykel, och den sociopolitiska utmaningen att hantera mänskliga rättigheter och fattigdom på internationell nivå.

| 64. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det lagstiftningsförslag om landsvis rapportering som lagts fram som en del av översynen av redovisnings- och öppenhetsdirektivet, i syfte att motarbeta korruption och förhindra skattesmitning. Parlamentet uppmanar de europeiska utvinningsföretag som är verksamma i utvecklingsländer att föregå med gott exempel vad gäller socialt ansvar och främjande av goda arbetsförhållanden. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för det lagstiftningsförslag om landsvis rapportering som lagts fram som en del av översynen av redovisnings- och öppenhetsdirektivet, i syfte att motarbeta korruption och förhindra skattesmitning. Parlamentet uppmanar de europeiska utvinningsföretag som är verksamma i utvecklingsländer att föregå med gott exempel vad gäller socialt ansvar och främjande av goda arbetsförhållanden.

| 65. | Europaparlamentet påpekar att de förvaltningsmässiga problemen inom naturresurssektorn nästan uteslutande har hanterats genom frivilliga initiativ, varav det mest kända är utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet, som syftar till att förbättra insynen i informationen. Parlamentet noterar att utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet är nödvändigt men att det dock inte är tillräckligt för att åtgärda det mer omfattande problemet med korruption och mutor i utvinningssektorn. Parlamentet konstaterar även att utvinnings- och naturresurssektorerna inte nämns uttryckligen i FN:s ramverk för företag och mänskliga rättigheter (skydda, respektera och åtgärda). Därför bör det införas uttryckliga bestämmelser rörande utvinningssektorn i FN:s ramverk för företag och mänskliga rättigheter, och ett första steg kunde vara att i FN:s råd för mänskliga rättigheter tillsätta en särskild rapportör för denna fråga, med mandat att utvärdera och utarbeta rekommendationer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet påpekar att de förvaltningsmässiga problemen inom naturresurssektorn nästan uteslutande har hanterats genom frivilliga initiativ, varav det mest kända är utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet, som syftar till att förbättra insynen i informationen. Parlamentet noterar att utvinningsindustrins initiativ för ökad öppenhet är nödvändigt men att det dock inte är tillräckligt för att åtgärda det mer omfattande problemet med korruption och mutor i utvinningssektorn. Parlamentet konstaterar även att utvinnings- och naturresurssektorerna inte nämns uttryckligen i FN:s ramverk för företag och mänskliga rättigheter (skydda, respektera och åtgärda). Därför bör det införas uttryckliga bestämmelser rörande utvinningssektorn i FN:s ramverk för företag och mänskliga rättigheter, och ett första steg kunde vara att i FN:s råd för mänskliga rättigheter tillsätta en särskild rapportör för denna fråga, med mandat att utvärdera och utarbeta rekommendationer.

| 66. | Europaparlamentet anser att standarderna för öppenhet och certifiering måste utökas med tiden för att till fullo motverka mutor och korruption i och utanför utvinningssektorn. Mer generellt uppmanas EU att stödja starkare förvaltningsmekanismer som kan hantera resursutnyttjandets miljömässiga och människorättsliga aspekter. Det krävs i synnerhet en internationell konvention om hållbar resursförvaltning i syfte att fastställa grundläggande rättsprinciper för en hållbar resursförvaltning. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet anser att standarderna för öppenhet och certifiering måste utökas med tiden för att till fullo motverka mutor och korruption i och utanför utvinningssektorn. Mer generellt uppmanas EU att stödja starkare förvaltningsmekanismer som kan hantera resursutnyttjandets miljömässiga och människorättsliga aspekter. Det krävs i synnerhet en internationell konvention om hållbar resursförvaltning i syfte att fastställa grundläggande rättsprinciper för en hållbar resursförvaltning.

| 67. | Europaparlamentet betonar att man för att uppnå hållbar utvinning behöver strategier som hanterar resursernas hela livscykel. Parlamentet påpekar att de globala distributionskedjornas komplexitet utgör ett hinder för öppenhet, och anser därför att de befintliga initiativen för ökad öppenhet bör kompletteras med certifiering i form av produktmärkning under mineralers hela distributionskedja. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet betonar att man för att uppnå hållbar utvinning behöver strategier som hanterar resursernas hela livscykel. Parlamentet påpekar att de globala distributionskedjornas komplexitet utgör ett hinder för öppenhet, och anser därför att de befintliga initiativen för ökad öppenhet bör kompletteras med certifiering i form av produktmärkning under mineralers hela distributionskedja.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar privata aktörer som bedriver handel med eller raffinerar produkter från utvinningsindustrier att vidta åtgärder för att garantera att konceptet om företagens sociala ansvar tillämpas konsekvent, fullt ut och strikt under hela distributionskedjan. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar privata aktörer som bedriver handel med eller raffinerar produkter från utvinningsindustrier att vidta åtgärder för att garantera att konceptet om företagens sociala ansvar tillämpas konsekvent, fullt ut och strikt under hela distributionskedjan.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utgå från Dodd-Frank-lagen, som nyligen ratificerades av den amerikanska börsmyndigheten US Securities and Exchange Commission som kräver att emitterande utvinningsföretag informerar om vissa betalningar som görs till regeringar. Kommissionen uppmuntras att utöka de rapporteringskrav som ställs på företag i utvinningssektorn till att även omfatta företag i andra sektorer, och att undersöka om informationen bör bli föremål för oberoende granskning. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utgå från Dodd-Frank-lagen, som nyligen ratificerades av den amerikanska börsmyndigheten US Securities and Exchange Commission som kräver att emitterande utvinningsföretag informerar om vissa betalningar som görs till regeringar. Kommissionen uppmuntras att utöka de rapporteringskrav som ställs på företag i utvinningssektorn till att även omfatta företag i andra sektorer, och att undersöka om informationen bör bli föremål för oberoende granskning.

| 70. | Europaparlamentet anser att bilateral handels- och investeringspolitik bör kopplas till gemensamma principer, som dem som föreskrivs i Natural Resource Charter (naturresurslistan). I linje med de insatser för tillbörlig aktsamhet som görs i distributionskedjorna skulle sektorspecifika bestämmelser även kunna införas på områden som berör smältverk och raffinaderier samt metall- och återvinningsindustrier. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet anser att bilateral handels- och investeringspolitik bör kopplas till gemensamma principer, som dem som föreskrivs i Natural Resource Charter (naturresurslistan). I linje med de insatser för tillbörlig aktsamhet som görs i distributionskedjorna skulle sektorspecifika bestämmelser även kunna införas på områden som berör smältverk och raffinaderier samt metall- och återvinningsindustrier.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att erkänna att exportrestriktioner kan utgöra en del av vissa länders utvecklingsstrategier eller motiveras av miljöskyddsskäl. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att erkänna att exportrestriktioner kan utgöra en del av vissa länders utvecklingsstrategier eller motiveras av miljöskyddsskäl.

Livsmedelstrygghet och biobränslen

| 72. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och alla andra givare att inte underlätta eller bidra till omställningen av bördig mark till andra ändamål än livsmedelsproduktion i länder och regioner med osäker livsmedelsförsörjning och att upprätta metoder för god praxis beträffande mark- och resursförvaltning för biobränslen och andra avsalugrödor. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och alla andra givare att inte underlätta eller bidra till omställningen av bördig mark till andra ändamål än livsmedelsproduktion i länder och regioner med osäker livsmedelsförsörjning och att upprätta metoder för god praxis beträffande mark- och resursförvaltning för biobränslen och andra avsalugrödor.

| 73. | Europaparlamentet betonar behovet av att avlägsna incitamenten för jordbrukare i länder med osäker livsmedelsförsörjning att använda sin mark för andra ändamål än livsmedelsproduktion, t.ex. för produktion av biobränslen. Parlamentet anser att forskning och innovation, som backas upp av en offensiv politik i såväl industriländerna som utvecklingsländerna, kan bidra till att minska motsättningen mellan intressena på livsmedelsförsörjnings- och energiområdet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar behovet av att avlägsna incitamenten för jordbrukare i länder med osäker livsmedelsförsörjning att använda sin mark för andra ändamål än livsmedelsproduktion, t.ex. för produktion av biobränslen. Parlamentet anser att forskning och innovation, som backas upp av en offensiv politik i såväl industriländerna som utvecklingsländerna, kan bidra till att minska motsättningen mellan intressena på livsmedelsförsörjnings- och energiområdet.

o

o o

| 74. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Cotonouavtalet, reviderat 2005 och 2010.

(2)  Förordning (EG) nr 1905/2006, (EUT L 378, 27.12.2006, s. 41).

(3)  Rådsdokument 11855/2012.

(4)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 261.

(5)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(6)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 301; EUT C 323 E, 18.12.2008, s. 361; EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 101; EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 124.

(7)  Antagna texter av den 13 juni 2012, P7_TA(2012)0241.

(8)  EUT C 301 E, 13.12.2007, s. 45; EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(9)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 37.

(10)  EUT C 169 E, 15.6.2012, s. 45.

(11)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 75.

(12)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 77, Antagna texter av den 23 oktober 2012, P7_TA(2012)0386.

(13)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 47; Antagna texter av den 25 oktober 2012, P7_TA(2012)0399.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/15

---

P7_TA(2013)0120

Handels- och investeringsdriven tillväxt för utvecklingsländer

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om handels- och investeringsdriven tillväxt för utvecklingsländer (2012/2225(INI))

(2016/C 045/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och utveckling – Att skräddarsy handels- och investeringspolitik för de länder som bäst behöver det (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och utveckling – Att skräddarsy handels- och investeringspolitik för de länder som bäst behöver det (COM(2012)0022),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Handel, tillväxt och världspolitik Handelspolitiken – en hörnsten i Europa 2020-strategin (COM(2010)0612),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Förbättra EU:s stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering (COM(2012)0366), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Förbättra EU:s stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering (COM(2012)0366),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring (COM(2011)0303),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder (COM(2011)0865), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa i världen: En ny strategi för finansiering av EU:s yttre åtgärder (COM(2011)0865),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en samlad EU-politik för internationella investeringar (COM(2010)0343),

| — | med beaktande av meddelandet En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Mot en EU-strategi för Aid for Trade – kommissionens bidrag (COM(2007)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Mot en EU-strategi för Aid for Trade – kommissionens bidrag (COM(2007)0163),

| — | med beaktande av meddelandet ”Handel och utveckling – Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” (COM(2002)0513), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet ”Handel och utveckling – Att hjälpa utvecklingsländerna att dra nytta av handeln” (COM(2002)0513),

| — | med beaktande av EU:s redovisningsrapport om utvecklingsfinansiering 2012, särskilt avsnittet om handelsrelaterat bistånd (SWD(2012)0199), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s redovisningsrapport om utvecklingsfinansiering 2012, särskilt avsnittet om handelsrelaterat bistånd (SWD(2012)0199),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och Europeiska gemenskapen, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades 2005 och 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS) och Europeiska gemenskapen, som undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 och reviderades 2005 och 2010,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (1), om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (2) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (1), om den internationella handelspolitiken inom ramen för de krav som klimatförändringarna medför (2) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om EU:s handelsrelaterade bistånd (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 mars 2009 om avtalen om ekonomiskt partnerskap med regionerna och staterna i AVS-området (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 mars 2009 om avtalen om ekonomiskt partnerskap med regionerna och staterna i AVS-området (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 september 2011 om en ny handelspolitik för Europa i samband med Europa 2020-strategin (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet (7),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 september 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1528/2007 med avseende på att stryka ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 13 september 2012 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1528/2007 med avseende på att stryka ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2011 om den framtida EU-politiken för internationella investeringar (9),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 11 december 2012 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om utkastet till rådets beslut om ingående av den regionala konventionen om Europa–Medelhavstäckande regler om förmånsursprung (11),

| — | med beaktande av Europeiska kommissionens förordning (EU) nr 1063/2010 av den 18 november 2010 om ändring av förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska kommissionens förordning (EU) nr 1063/2010 av den 18 november 2010 om ändring av förordning (EEG) nr 2454/93 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2913/92 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (12),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möten den 16 mars 2012 om EU:s strategi för handel, tillväxt och utveckling under nästa årtionde och den 15 oktober 2012 om utvecklingsfinansiering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möten den 16 mars 2012 om EU:s strategi för handel, tillväxt och utveckling under nästa årtionde och den 15 oktober 2012 om utvecklingsfinansiering,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om effekterna av den globala finansiella och ekonomiska krisen på utvecklingsländerna och utvecklingssamarbetet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om effekterna av den globala finansiella och ekonomiska krisen på utvecklingsländerna och utvecklingssamarbetet (13),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2012 (14),

| — | med beaktande av WTO:s arbetsprogram för handelsrelaterat bistånd 2012–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO:s arbetsprogram för handelsrelaterat bistånd 2012–2013,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd
   (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd
   (15),

| — | med beaktande av EU:s strategi för handelsrelaterat bistånd: Förstärkt EU-stöd till handelsrelaterade behov i utvecklingsländer, som antogs den 15 maj 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för handelsrelaterat bistånd: Förstärkt EU-stöd till handelsrelaterade behov i utvecklingsländer, som antogs den 15 maj 2007,

| — | med beaktande av handlingsprogrammet för utvecklingsländer utan förbindelse med havet, som antogs i Almaty den 28–29 augusti 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet för utvecklingsländer utan förbindelse med havet, som antogs i Almaty den 28–29 augusti 2003,

| — | med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005 och av Busanpartnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete av den 1 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisförklaringen om biståndseffektivitet av den 2 mars 2005 och av Busanpartnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete av den 1 december 2011,

| — | med beaktande av handlingsprogrammet från Istanbul till förmån för de minst utvecklade länderna 2011–2020 (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsprogrammet från Istanbul till förmån för de minst utvecklade länderna 2011–2020 (16),

| — | med beaktande av Seoulöverenskommelsen om utveckling och delad tillväxt, som antogs vid G20-gruppens toppmöte i Seoul den 11–12 november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Seoulöverenskommelsen om utveckling och delad tillväxt, som antogs vid G20-gruppens toppmöte i Seoul den 11–12 november 2010,

| — | med beaktande av Unctads rapport om investeringar i världen 2012, FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter från 2011, FN:s vägledande principer för konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter inför handels- och investeringsavtal, Unctads/FAO:s/Världsbankens/Internationella jordbruksutvecklingsfondens principer för ansvarsfulla jordbruksinvesteringar, 2011 års översyn av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, Doha-mandatet som antogs vid Unctads trettonde ministerkonferens 2012 och konferensen Rio+20 2012. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unctads rapport om investeringar i världen 2012, FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter från 2011, FN:s vägledande principer för konsekvensbedömningar i fråga om mänskliga rättigheter inför handels- och investeringsavtal, Unctads/FAO:s/Världsbankens/Internationella jordbruksutvecklingsfondens principer för ansvarsfulla jordbruksinvesteringar, 2011 års översyn av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, Doha-mandatet som antogs vid Unctads trettonde ministerkonferens 2012 och konferensen Rio+20 2012.

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0053/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0053/2013), och av följande skäl:

| A. | EU:s handels- och investeringspolitik bör styras av de allmänna principerna för EU:s yttre åtgärder enligt artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, och bidra till en ”hållbar utveckling av vår jord, [...] fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna”. |
| --- | --- |

A.

EU:s handels- och investeringspolitik bör styras av de allmänna principerna för EU:s yttre åtgärder enligt artiklarna 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, och bidra till en ”hållbar utveckling av vår jord, [...] fri och rättvis handel, utrotning av fattigdomen och skydd för de mänskliga rättigheterna”.

| B. | Artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är inbördes förbundna. Enligt artikel 207 ska EU:s handelspolitik grunda sig på principerna och målen för unionens yttre åtgärder, och enligt artikel 208 ska man i den del av unionens politik som kan påverka utvecklingsländer beakta målen för utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

B.

Artiklarna 207 och 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är inbördes förbundna. Enligt artikel 207 ska EU:s handelspolitik grunda sig på principerna och målen för unionens yttre åtgärder, och enligt artikel 208 ska man i den del av unionens politik som kan påverka utvecklingsländer beakta målen för utvecklingssamarbetet.

| C. | Handel och investeringar mellan EU, utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna är ett medel för att uppnå dessa mål genom att stimulera en hållbar tillväxt för alla parter, möjliggöra överföring av teknik och kunskap och bidra till skapandet av sysselsättning, vilket gör det möjligt att förbättra konkurrenskraft och produktivitets, uppnå större social sammanhållning och bekämpa ojämlikheter. |
| --- | --- |

C.

Handel och investeringar mellan EU, utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna är ett medel för att uppnå dessa mål genom att stimulera en hållbar tillväxt för alla parter, möjliggöra överföring av teknik och kunskap och bidra till skapandet av sysselsättning, vilket gör det möjligt att förbättra konkurrenskraft och produktivitets, uppnå större social sammanhållning och bekämpa ojämlikheter.

| D. | I sig själva kan dock handel och investeringar inte ha någon avgörande inverkan på tillväxt och en hållbar utveckling, då de strukturella problem (bristen på humankapital, styrning och infrastruktur, en svag privat sektor, stort beroende av råvaruexport, låg exportdiversifiering, höga handelskostnader osv.) som utvecklingsländerna, inklusive de minst utvecklade länderna, lider av står i vägen för deras obegränsade tillträde till världshandeln. |
| --- | --- |

D.

I sig själva kan dock handel och investeringar inte ha någon avgörande inverkan på tillväxt och en hållbar utveckling, då de strukturella problem (bristen på humankapital, styrning och infrastruktur, en svag privat sektor, stort beroende av råvaruexport, låg exportdiversifiering, höga handelskostnader osv.) som utvecklingsländerna, inklusive de minst utvecklade länderna, lider av står i vägen för deras obegränsade tillträde till världshandeln.

| E. | EU:s handels- och investeringspolitik till stöd för mottagarländernas tillväxt bör samordnas med de utvecklingsmål som behöriga myndigheterna har fastställt, respektera principen om en konsekvent politik för utveckling samt åtföljas av tekniskt och ekonomiskt bistånd och, i lämpliga fall, utveckling av offentlig-privata nord-syd- och syd-syd-partnerskap och gränsöverskridande partnerskap. |
| --- | --- |

E.

EU:s handels- och investeringspolitik till stöd för mottagarländernas tillväxt bör samordnas med de utvecklingsmål som behöriga myndigheterna har fastställt, respektera principen om en konsekvent politik för utveckling samt åtföljas av tekniskt och ekonomiskt bistånd och, i lämpliga fall, utveckling av offentlig-privata nord-syd- och syd-syd-partnerskap och gränsöverskridande partnerskap.

| F. | 2010 utgjorde syd-syd-handeln 23 % av världshandeln. Enligt WTO:s rapport om världshandeln 2011 står preferensavtal mellan sydliga länder för två tredjedelar av alla sådana avtal, jämfört med avtalen mellan nordliga och sydliga länder, som endast utgör en fjärdedel. Enligt rapporten om investeringar i världen 2012 står tillväxtekonomierna för nästan hälften av alla utländska direktinvesteringar i världen. |
| --- | --- |

F.

2010 utgjorde syd-syd-handeln 23 % av världshandeln. Enligt WTO:s rapport om världshandeln 2011 står preferensavtal mellan sydliga länder för två tredjedelar av alla sådana avtal, jämfört med avtalen mellan nordliga och sydliga länder, som endast utgör en fjärdedel. Enligt rapporten om investeringar i världen 2012 står tillväxtekonomierna för nästan hälften av alla utländska direktinvesteringar i världen.

| G. | Många länder drar dock fortfarande inte full nytta av handeln, och de minst utvecklade ländernas andel av världens BNP sjunker. Trots en hög ekonomisk tillväxttakt svarar de 49 minst utvecklade länderna fortfarande bara för 1,12 % av världshandeln. Handeln har inte varit lika fördelaktig för alla utvecklingsländer, och i vissa fall har den lett till ökade sociala orättvisor. |
| --- | --- |

G.

Många länder drar dock fortfarande inte full nytta av handeln, och de minst utvecklade ländernas andel av världens BNP sjunker. Trots en hög ekonomisk tillväxttakt svarar de 49 minst utvecklade länderna fortfarande bara för 1,12 % av världshandeln. Handeln har inte varit lika fördelaktig för alla utvecklingsländer, och i vissa fall har den lett till ökade sociala orättvisor.

| H. | De stora tillväxtekonomierna, som ännu klassificeras som utvecklingsländer, är både givare och mottagare av handelsrelaterat bistånd. EU och andra industriländer bör i högre grad beakta dessa nya aktörers komplexa status, betydelse och särdrag för att kunna anpassa sitt handelsrelaterade bistånd. |
| --- | --- |

H.

De stora tillväxtekonomierna, som ännu klassificeras som utvecklingsländer, är både givare och mottagare av handelsrelaterat bistånd. EU och andra industriländer bör i högre grad beakta dessa nya aktörers komplexa status, betydelse och särdrag för att kunna anpassa sitt handelsrelaterade bistånd.

| I. | Handels- och investeringsåtgärder som gynnar en hållbar utveckling kan komma från många olika källor och ta många olika former. Flera program och åtgärder kan vara riktade mot ett och samma land, men en bristande samordning kan reducera deras effektivitet och relevans och till slut undergräva befolkningens förtroende för dessa åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Handels- och investeringsåtgärder som gynnar en hållbar utveckling kan komma från många olika källor och ta många olika former. Flera program och åtgärder kan vara riktade mot ett och samma land, men en bristande samordning kan reducera deras effektivitet och relevans och till slut undergräva befolkningens förtroende för dessa åtgärder.

| J. | EU och dess medlemsstater är de största givarna av handelsrelaterat bistånd, med åtaganden på totalt 10,7 miljarder euro 2010, vilket motsvarar nästan en tredjedel av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. I och med den ekonomiska och finansiella krisen uppkommer frågan om minskat offentligt utvecklingsbistånd, särskilt handelsrelaterat bistånd, och om hur effektivt detta bistånd är. |
| --- | --- |

J.

EU och dess medlemsstater är de största givarna av handelsrelaterat bistånd, med åtaganden på totalt 10,7 miljarder euro 2010, vilket motsvarar nästan en tredjedel av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. I och med den ekonomiska och finansiella krisen uppkommer frågan om minskat offentligt utvecklingsbistånd, särskilt handelsrelaterat bistånd, och om hur effektivt detta bistånd är.

| K. | EU har förbundit sig att öka sin totala biståndsbudget till 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till 2015. |
| --- | --- |

K.

EU har förbundit sig att öka sin totala biståndsbudget till 0,7 procent av bruttonationalinkomsten till 2015.

| 1. | Europaparlamentet stöder kommissionens mål att förbättra synergieffekterna av handelspolitiken och utvecklingspolitiken. Parlamentet rekommenderar att kommissionen beaktar mottagarländernas behov och kapacitet, genom att t.ex. uppmuntra till större regional integration, vilket kan säkerställa att sådana synergieffekter tas till vara på ett mer effektivt sätt, samt att prioritera åtgärder som syftar till






  — | att främja en hållbar utveckling för alla, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder kommissionens mål att förbättra synergieffekterna av handelspolitiken och utvecklingspolitiken. Parlamentet rekommenderar att kommissionen beaktar mottagarländernas behov och kapacitet, genom att t.ex. uppmuntra till större regional integration, vilket kan säkerställa att sådana synergieffekter tas till vara på ett mer effektivt sätt, samt att prioritera åtgärder som syftar till

—

att främja en hållbar utveckling för alla,

| — | att skapa sysselsättning, höja kompetenser och stärka utvecklingen av mänskliga resurser, och samtidigt minska sociala orättvisor, |
| --- | --- |

—

att skapa sysselsättning, höja kompetenser och stärka utvecklingen av mänskliga resurser, och samtidigt minska sociala orättvisor,

| — | att förbättra förmågan att absorbera ekonomiska chocker, |
| --- | --- |

—

att förbättra förmågan att absorbera ekonomiska chocker,

| — | att stödja utvecklingen av den privata sektorn, särskilt små aktörer, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, för att främja deras deltagande i handel och investeringar på lokal, regional, gränsöverskridande, bilateral och multilateral nivå, |
| --- | --- |

—

att stödja utvecklingen av den privata sektorn, särskilt små aktörer, inklusive mikroföretag och små och medelstora företag, för att främja deras deltagande i handel och investeringar på lokal, regional, gränsöverskridande, bilateral och multilateral nivå,

| — | att förbättra den finanspolitiska styrningen och intensifiera kampen mot korruption, skattebedrägerier och skatteflykt, penningtvätt och skatteparadis, även genom att inrätta informationsutbyten och tillsynsmekanismer för företagsbetalningar, |
| --- | --- |

—

att förbättra den finanspolitiska styrningen och intensifiera kampen mot korruption, skattebedrägerier och skatteflykt, penningtvätt och skatteparadis, även genom att inrätta informationsutbyten och tillsynsmekanismer för företagsbetalningar,

| — | att förbättra handels- och investeringsklimatet, bland annat genom att genomföra åtgärder för underlättande av handel, |
| --- | --- |

—

att förbättra handels- och investeringsklimatet, bland annat genom att genomföra åtgärder för underlättande av handel,

| — | att diversifiera handels- och investeringsflöden, och |
| --- | --- |

—

att diversifiera handels- och investeringsflöden, och

| — | att bidra med det tekniska bistånd som krävs för att man ska kunna garantera att dessa åtgärder utvecklas på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

—

att bidra med det tekniska bistånd som krävs för att man ska kunna garantera att dessa åtgärder utvecklas på ett korrekt sätt.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU att respektera principen om en konsekvent politik för utveckling när man utformar och genomför sina handels-, jordbruks-, miljö- och energipolitiska strategier, och att utvärdera den effekt som dessa strategier har på utvecklingen i utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU att respektera principen om en konsekvent politik för utveckling när man utformar och genomför sina handels-, jordbruks-, miljö- och energipolitiska strategier, och att utvärdera den effekt som dessa strategier har på utvecklingen i utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna.

| 3. | Europaparlamentet betonar vikten av anständiga lönenivåer och arbetsskyddsstandarder för ett hållbart globalt handelssystem och nya globala produktionskedjor. Parlamentet påminner i detta sammanhang kommissionen om dess meddelande Anständigt arbete för alla. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar vikten av anständiga lönenivåer och arbetsskyddsstandarder för ett hållbart globalt handelssystem och nya globala produktionskedjor. Parlamentet påminner i detta sammanhang kommissionen om dess meddelande Anständigt arbete för alla.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU, andra biståndsgivare, myndigheter i partnerländer samt lokala och internationella privata aktörer i utvecklingsländer att undersöka tänkbara samarbetsområden för hållbar utveckling som syftar till att maximera företagens bidrag till uppnåendet av utvecklingsmålen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU, andra biståndsgivare, myndigheter i partnerländer samt lokala och internationella privata aktörer i utvecklingsländer att undersöka tänkbara samarbetsområden för hållbar utveckling som syftar till att maximera företagens bidrag till uppnåendet av utvecklingsmålen.

| 5. | Europaparlamentet understryker att EU, för att öka välståndet och levnadsstandarden i de fattigaste länderna, måste rikta en del av sitt handelsrelaterade bistånd mot en ansvarsfull och hållbar utveckling som leder till uppbyggnad av lokal och regional handelskapacitet inom och mellan dessa länder. Parlamentet välkomnar målen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, vilka lyfter fram prioriteringarna för sysselsättning och tillväxt i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att EU, för att öka välståndet och levnadsstandarden i de fattigaste länderna, måste rikta en del av sitt handelsrelaterade bistånd mot en ansvarsfull och hållbar utveckling som leder till uppbyggnad av lokal och regional handelskapacitet inom och mellan dessa länder. Parlamentet välkomnar målen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete, vilka lyfter fram prioriteringarna för sysselsättning och tillväxt i utvecklingsländerna.

| 6. | Europaparlamentet anser att mottagarländernas ansvarstagande för program för att utveckla handel och investeringar är en av de avgörande faktorerna för att de ska bli framgångsrika. Enligt parlamentet måste nationella, regionala och lokala myndigheter och det civila samhället systematiskt engageras, i enlighet med rättsstatsprincipen, i genomförandet och uppföljningen av nationella program. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att mottagarländernas ansvarstagande för program för att utveckla handel och investeringar är en av de avgörande faktorerna för att de ska bli framgångsrika. Enligt parlamentet måste nationella, regionala och lokala myndigheter och det civila samhället systematiskt engageras, i enlighet med rättsstatsprincipen, i genomförandet och uppföljningen av nationella program.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländerna att integrera målet för hållbar ekonomisk utveckling som ett övergripande nationellt politiskt mål i sina respektive strategier och initiativ. Parlamentet begär att kommissionen arbetar för att stärka regeringarnas förmåga att integrera frågor med koppling till en hållbar ekonomisk utveckling för alla i sina nationella handelsstrategier och handelsprogram, bland annat genom att erbjuda mer bistånd. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländerna att integrera målet för hållbar ekonomisk utveckling som ett övergripande nationellt politiskt mål i sina respektive strategier och initiativ. Parlamentet begär att kommissionen arbetar för att stärka regeringarnas förmåga att integrera frågor med koppling till en hållbar ekonomisk utveckling för alla i sina nationella handelsstrategier och handelsprogram, bland annat genom att erbjuda mer bistånd.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att bättre utbildning i utvecklingsfrågor skulle möjliggöra en bättre kartläggning av konkreta utvecklingsbehov och möjliga sätt att tillmötesgå dessa, vilket skulle underlätta arbetet för handelsförhandlarna och andra tjänstemän med ansvar för handelsfrågor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att bättre utbildning i utvecklingsfrågor skulle möjliggöra en bättre kartläggning av konkreta utvecklingsbehov och möjliga sätt att tillmötesgå dessa, vilket skulle underlätta arbetet för handelsförhandlarna och andra tjänstemän med ansvar för handelsfrågor.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är avgörande med investeringar som syftar till att skapa, utveckla, stärka och underhålla viktig hållbar transport och energi- och telekommunikationsinfrastruktur, särskilt gränsöverskridande infrastruktur och intermodala knutpunkter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är avgörande med investeringar som syftar till att skapa, utveckla, stärka och underhålla viktig hållbar transport och energi- och telekommunikationsinfrastruktur, särskilt gränsöverskridande infrastruktur och intermodala knutpunkter.

| 10. | Europaparlamentet betonar behovet av att skapa fullständig insyn i de betalningar som europeiska företag gör till regeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja hållbara industrialiseringsstrategier i utvecklingsländer som är inriktade på handel med förädlade produkter i stället för på handel med bara råvaror. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar behovet av att skapa fullständig insyn i de betalningar som europeiska företag gör till regeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja hållbara industrialiseringsstrategier i utvecklingsländer som är inriktade på handel med förädlade produkter i stället för på handel med bara råvaror.

| 11. | Europaparlamentet anser att handel och investeringar, i de fall då de används som drivkrafter för hållbar tillväxt och ekonomisk utveckling, i synnerhet bör eftersträva följande mål, tillsammans med en utveckling av den produktion och infrastruktur som behövs: |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att handel och investeringar, i de fall då de används som drivkrafter för hållbar tillväxt och ekonomisk utveckling, i synnerhet bör eftersträva följande mål, tillsammans med en utveckling av den produktion och infrastruktur som behövs:

Jordbruk:

| — | Stöd till egenföretagande jordbrukare och små kooperativ och till utveckling av metoder för hållbart jordbruk och hållbar fiskeodling och djuruppfödning, som gör det möjligt att inrätta, konsolidera och diversifiera livsmedelskedjor. |
| --- | --- |

—

Stöd till egenföretagande jordbrukare och små kooperativ och till utveckling av metoder för hållbart jordbruk och hållbar fiskeodling och djuruppfödning, som gör det möjligt att inrätta, konsolidera och diversifiera livsmedelskedjor.

| — | Förbättra deras tillgång till finansiering och mikrofinansiering. |
| --- | --- |

—

Förbättra deras tillgång till finansiering och mikrofinansiering.

| — | Stöd till utvecklingsländer i fråga om tillgång till information och i anpassningen till internationella sanitära och fytosanitära normer, för att få till stånd en sund konkurrens och ett utvidgat tillträde till marknaderna, inklusive ökade möjligheter för utvecklingsländerna att få tillträde till marknaderna i industrialiserade länder samtidigt som deras invånare får ett bättre skydd. |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingsländer i fråga om tillgång till information och i anpassningen till internationella sanitära och fytosanitära normer, för att få till stånd en sund konkurrens och ett utvidgat tillträde till marknaderna, inklusive ökade möjligheter för utvecklingsländerna att få tillträde till marknaderna i industrialiserade länder samtidigt som deras invånare får ett bättre skydd.

| — | Ett stegvis avskaffande av exportrestriktioner och åtgärder för att motverka prisspekulationer och prisvolatilitet för jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

—

Ett stegvis avskaffande av exportrestriktioner och åtgärder för att motverka prisspekulationer och prisvolatilitet för jordbruksprodukter.

| — | Stöd till utvecklingen och marknadsföringen av nya socialt ansvarsfulla och miljövänliga varor och tjänster, inklusive ekoturism, i syfte att garantera producenterna mervärde och respekt för hållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingen och marknadsföringen av nya socialt ansvarsfulla och miljövänliga varor och tjänster, inklusive ekoturism, i syfte att garantera producenterna mervärde och respekt för hållbarhetskriterier.

| — | En hållbar och genomblickbar förvaltning av naturresurser. |
| --- | --- |

—

En hållbar och genomblickbar förvaltning av naturresurser.

| — | Program som syftar till att ge jordbrukare en rättvis tillgång till mark. |
| --- | --- |

—

Program som syftar till att ge jordbrukare en rättvis tillgång till mark.

| — | Tillgång till kapacitetsuppbyggnad, särskilt i fråga om produktdiversifiering. Åtgärder för att höja mervärdet på produkter och stödja arbetet med att uppfylla standarder och tekniska krav på lokala, regionala och internationella marknader. |
| --- | --- |

—

Tillgång till kapacitetsuppbyggnad, särskilt i fråga om produktdiversifiering. Åtgärder för att höja mervärdet på produkter och stödja arbetet med att uppfylla standarder och tekniska krav på lokala, regionala och internationella marknader.

| — | Införande av ett system med positiva incitament i kapitlen om hållbar utveckling i handelsavtalen för att främja import av jordbruksprodukter till EU som uppfyller internationella miljömässiga, sociala och människorättsliga normer, framför allt genom att garantera rättvisa inkomster för producenter och löner som går att leva på för jordbruksarbetare, i enlighet med uppmaningen från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat. |
| --- | --- |

—

Införande av ett system med positiva incitament i kapitlen om hållbar utveckling i handelsavtalen för att främja import av jordbruksprodukter till EU som uppfyller internationella miljömässiga, sociala och människorättsliga normer, framför allt genom att garantera rättvisa inkomster för producenter och löner som går att leva på för jordbruksarbetare, i enlighet med uppmaningen från FN:s särskilde rapportör för rätten till mat.

| — | Stöd till utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas behov av att undanta vissa känsliga jordbruksprodukter från ömsesidig liberalisering. |
| --- | --- |

—

Stöd till utvecklingsländernas och de minst utvecklade ländernas behov av att undanta vissa känsliga jordbruksprodukter från ömsesidig liberalisering.

Industri:

| — | Åtgärder för att skapa, stärka och diversifiera produktionskapacitet och en hållbar industriell utveckling som genom leveranskedjor med rättvisa villkor för alla gynnar de lokala aktörer som deltar. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skapa, stärka och diversifiera produktionskapacitet och en hållbar industriell utveckling som genom leveranskedjor med rättvisa villkor för alla gynnar de lokala aktörer som deltar.

| — | Ett förbättrat företags- och investeringsklimat i syfte att underlätta deltagande från den privata sektorn, inklusive lokala små företag, och, när så är lämpligt, utveckling av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

—

Ett förbättrat företags- och investeringsklimat i syfte att underlätta deltagande från den privata sektorn, inklusive lokala små företag, och, när så är lämpligt, utveckling av offentlig-privata partnerskap.

| — | Ett stegvis avskaffande av handelsrestriktioner, med beaktande av utvecklingsländernas behov av att diversifiera sina ekonomier och att skydda nya industrier för att bygga upp en egen hållbar industribas. |
| --- | --- |

—

Ett stegvis avskaffande av handelsrestriktioner, med beaktande av utvecklingsländernas behov av att diversifiera sina ekonomier och att skydda nya industrier för att bygga upp en egen hållbar industribas.

| — | Skydd av immateriella rättigheter, inklusive geografiska beteckningar, med beaktande av ländernas utvecklingsnivå, i syfte att främja tekniköverföringar, inbegripet grön teknik, i enlighet med Dohaförklaringen om TRIPS-avtalet och folkhälsa. |
| --- | --- |

—

Skydd av immateriella rättigheter, inklusive geografiska beteckningar, med beaktande av ländernas utvecklingsnivå, i syfte att främja tekniköverföringar, inbegripet grön teknik, i enlighet med Dohaförklaringen om TRIPS-avtalet och folkhälsa.

| — | Främjande av anständiga arbetsförhållanden, transparens och hållbarhet, främjande av hållbara och rättvisa arbetsformer, förstärkta arbetarskyddsstandarder och system för socialt skydd, med särskild hänvisning till ILO:s rekommendationer om nationella sociala grundskydd. |
| --- | --- |

—

Främjande av anständiga arbetsförhållanden, transparens och hållbarhet, främjande av hållbara och rättvisa arbetsformer, förstärkta arbetarskyddsstandarder och system för socialt skydd, med särskild hänvisning till ILO:s rekommendationer om nationella sociala grundskydd.

Tjänster:

| — | En stärkning av rättsstatsprincipen och principen om god förvaltning för att rättsläget för privata investeringar, särskilt utländska direktinvesteringar, ska bli tydligt och förutsebart. |
| --- | --- |

—

En stärkning av rättsstatsprincipen och principen om god förvaltning för att rättsläget för privata investeringar, särskilt utländska direktinvesteringar, ska bli tydligt och förutsebart.

| — | En noggrann granskning av gällande bestämmelser och förhandlingsdirektiv om finansiella tjänster i och för handelsavtal, med tanke på att dessa inte bör hindra en adekvat finansiell reglering i EU och hos dess handelspartner. |
| --- | --- |

—

En noggrann granskning av gällande bestämmelser och förhandlingsdirektiv om finansiella tjänster i och för handelsavtal, med tanke på att dessa inte bör hindra en adekvat finansiell reglering i EU och hos dess handelspartner.

| — | Förbättrade villkor för offentlig upphandling. |
| --- | --- |

—

Förbättrade villkor för offentlig upphandling.

| — | Effektivare offentliga tjänster. |
| --- | --- |

—

Effektivare offentliga tjänster.

| — | Främjande av tjänster som underlättar handel och investeringar, särskilt miljövänliga tjänster, inklusive turism, logistik och investeringar. |
| --- | --- |

—

Främjande av tjänster som underlättar handel och investeringar, särskilt miljövänliga tjänster, inklusive turism, logistik och investeringar.

Administration:

| — | Stöd till nationella regeringar vid fastställandet av deras nationella handelspolitik och handelsstrategier med en lämplig transparens- och deltagandenivå. |
| --- | --- |

—

Stöd till nationella regeringar vid fastställandet av deras nationella handelspolitik och handelsstrategier med en lämplig transparens- och deltagandenivå.

| — | Utarbetande av gemensamma verktyg och resurser för att ge de berörda minst utvecklade länderna tillgång till praktiska instruktioner och metoder. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av gemensamma verktyg och resurser för att ge de berörda minst utvecklade länderna tillgång till praktiska instruktioner och metoder.

| — | Stöd till reformen av tull- och skatteförvaltningar samt till åtgärder som syftar till att dels begränsa den informella sektorns andel av ekonomin, dels återintegrera den informella sektorn i den reglerade ekonomin. |
| --- | --- |

—

Stöd till reformen av tull- och skatteförvaltningar samt till åtgärder som syftar till att dels begränsa den informella sektorns andel av ekonomin, dels återintegrera den informella sektorn i den reglerade ekonomin.

| — | Större effektivitet och bättre styrning och organisering av förfaranden för transitering och för varors, personers och tjänsters rörlighet. |
| --- | --- |

—

Större effektivitet och bättre styrning och organisering av förfaranden för transitering och för varors, personers och tjänsters rörlighet.

| — | Inrättande av institutioner som underlättar handel och investeringar samt införande av garanti- och riskkapitalfonder, inbegripet såddkapital och affärsänglar. |
| --- | --- |

—

Inrättande av institutioner som underlättar handel och investeringar samt införande av garanti- och riskkapitalfonder, inbegripet såddkapital och affärsänglar.

| 12. | Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att differentiera det handelsrelaterade biståndet och fokusera på de länder som behöver det mest, framför allt de minst utvecklade länderna. Parlamentet rekommenderar dock kommissionen att beakta den allmänna utvecklingsnivån i landet och dess interna behov och kapacitet samt beakta om utvecklingen är ojämn i landet, utöver de klassiska indikatorerna (bruttonationalprodukt, humankapital och sårbarhet för ekonomiska chocker). Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta principerna i den förstärkta integrerade ramen för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder kommissionens förslag att differentiera det handelsrelaterade biståndet och fokusera på de länder som behöver det mest, framför allt de minst utvecklade länderna. Parlamentet rekommenderar dock kommissionen att beakta den allmänna utvecklingsnivån i landet och dess interna behov och kapacitet samt beakta om utvecklingen är ojämn i landet, utöver de klassiska indikatorerna (bruttonationalprodukt, humankapital och sårbarhet för ekonomiska chocker). Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta principerna i den förstärkta integrerade ramen för de minst utvecklade länderna.

| 13. | Europaparlamentet understryker att socialt företagande och social innovation i utvecklingsländerna driver på utvecklingsarbetet och kan bidra till att minska ojämlikheter och främja tillväxt, förutsatt att vinsterna återinvesteras i ekonomin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att socialt företagande och social innovation i utvecklingsländerna driver på utvecklingsarbetet och kan bidra till att minska ojämlikheter och främja tillväxt, förutsatt att vinsterna återinvesteras i ekonomin.

| 14. | Europaparlamentet anser att även om överföring av medel och mikrofinansiering fortfarande utgör väsentliga verktyg kan dessa inte ensamma täcka alla finansieringsbehov. Parlamentet uppmanar samtliga biståndsgivare att söka efter och främja nya finansierings- och partnerskapsformer. Parlamentet stöder syd-syd-partnerskap och triangelpartnerskap, och rekommenderar att metoden för mellanregionala finansieringssystem, såsom den tillämpas inom ramen för EU–Afrika-förvaltningsfonden för infrastruktur, tillämpas generellt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att även om överföring av medel och mikrofinansiering fortfarande utgör väsentliga verktyg kan dessa inte ensamma täcka alla finansieringsbehov. Parlamentet uppmanar samtliga biståndsgivare att söka efter och främja nya finansierings- och partnerskapsformer. Parlamentet stöder syd-syd-partnerskap och triangelpartnerskap, och rekommenderar att metoden för mellanregionala finansieringssystem, såsom den tillämpas inom ramen för EU–Afrika-förvaltningsfonden för infrastruktur, tillämpas generellt.

| 15. | Europaparlamentet stöder det paket för att främja handel för små aktörer i utvecklingsländerna som kommissionen tar upp i sitt meddelande. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå framåt i utarbetandet av paketet, och samtliga biståndsgivare att avsätta tillräckliga medel för genomförandet av det, i synnerhet till stöd för små företags deltagande i handelssystem som säkrar ett mervärde för producenterna, inbegripet sådana system som har ett hållbarhetssyfte (t.ex. Fair Trade). Parlamentet efterlyser regelbundna uppdateringar om genomförandet av paketet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder det paket för att främja handel för små aktörer i utvecklingsländerna som kommissionen tar upp i sitt meddelande. Parlamentet uppmanar kommissionen att gå framåt i utarbetandet av paketet, och samtliga biståndsgivare att avsätta tillräckliga medel för genomförandet av det, i synnerhet till stöd för små företags deltagande i handelssystem som säkrar ett mervärde för producenterna, inbegripet sådana system som har ett hållbarhetssyfte (t.ex. Fair Trade). Parlamentet efterlyser regelbundna uppdateringar om genomförandet av paketet.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Förbättra EU:s stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering, och uppmanar kommissionen att snabbt genomföra sina förslag i syfte att få till stånd ytterligare hållbar, förutsebar och effektiv finansiering. Parlamentet välkomnar OECD:s riktlinjer i verktygslådan för den politiska ramen för investeringar. Parlamentet välkomnar resultaten från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete i Busan och Istanbul-principerna för biståndseffektivitet hos det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Förbättra EU:s stöd till utvecklingsländerna genom mobilisering av utvecklingsfinansiering, och uppmanar kommissionen att snabbt genomföra sina förslag i syfte att få till stånd ytterligare hållbar, förutsebar och effektiv finansiering. Parlamentet välkomnar OECD:s riktlinjer i verktygslådan för den politiska ramen för investeringar. Parlamentet välkomnar resultaten från det globala partnerskapet för effektivt utvecklingssamarbete i Busan och Istanbul-principerna för biståndseffektivitet hos det civila samhällets organisationer.

| 17. | Europaparlamentet uttrycker oro över att bundet bistånd blir allt vanligare, och uppmanar med kraft industriländerna och de stora tillväxtekonomierna att avstå från att tillämpa denna metod, och att i stället försöka utnyttja regionala och lokala resurser, inklusive humankapital, i sina projekt för ekonomisk utveckling via handel och investeringar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker oro över att bundet bistånd blir allt vanligare, och uppmanar med kraft industriländerna och de stora tillväxtekonomierna att avstå från att tillämpa denna metod, och att i stället försöka utnyttja regionala och lokala resurser, inklusive humankapital, i sina projekt för ekonomisk utveckling via handel och investeringar.

| 18. | Europaparlamentet berömmer det arbete som utförs av de internationella institutionerna (WTO, FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), FN:s organisation for industriell utveckling (Unido), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), G20-gruppen, Världsbanken och de multilaterala utvecklingsbankerna) på området för handelsrelaterat bistånd. Parlamentet förespråkar att man i program för handelsrelaterat bistånd inkluderar åtgärder för att hjälpa utvecklingsländerna att kompensera för de förluster som är en följd av avreglering av handel. Parlamentet anser att ett system bör införas för att underlätta det internationella, nationella och lokala samarbetet mellan givare genom samordning av Unctad och Världshandelsorganisationen. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att främja och underlätta utvecklingsländernas representation och deltagande i ovannämnda internationella institutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet berömmer det arbete som utförs av de internationella institutionerna (WTO, FN:s konferens för handel och utveckling (Unctad), FN:s organisation for industriell utveckling (Unido), Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), G20-gruppen, Världsbanken och de multilaterala utvecklingsbankerna) på området för handelsrelaterat bistånd. Parlamentet förespråkar att man i program för handelsrelaterat bistånd inkluderar åtgärder för att hjälpa utvecklingsländerna att kompensera för de förluster som är en följd av avreglering av handel. Parlamentet anser att ett system bör införas för att underlätta det internationella, nationella och lokala samarbetet mellan givare genom samordning av Unctad och Världshandelsorganisationen. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att främja och underlätta utvecklingsländernas representation och deltagande i ovannämnda internationella institutioner.

| 19. | Europaparlamentet beklagar bristen på samordning av investeringspolitik, däribland på internationell nivå. Parlamentet välkomnar därför Europaparlamentets och rådets överenskommelse om övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta en EU-politik för internationella investeringar som säkerställer ett verkligt investeringsskydd, ökar klarheten angående rättsläget samt beaktar länders kapacitet att producera gemensamma bestämmelser och normer, samtidigt som hänsyn tas till särskilda sociala, ekonomiska och miljömässiga behov, bland annat de som fastställs i Unctads investeringspolitikramverk för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att utvecklingsländer drabbas i oproportionerligt hög grad av höga kostnader vid tvistlösningar mellan investerare och stater. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar bristen på samordning av investeringspolitik, däribland på internationell nivå. Parlamentet välkomnar därför Europaparlamentets och rådets överenskommelse om övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeländer. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utarbeta en EU-politik för internationella investeringar som säkerställer ett verkligt investeringsskydd, ökar klarheten angående rättsläget samt beaktar länders kapacitet att producera gemensamma bestämmelser och normer, samtidigt som hänsyn tas till särskilda sociala, ekonomiska och miljömässiga behov, bland annat de som fastställs i Unctads investeringspolitikramverk för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att utvecklingsländer drabbas i oproportionerligt hög grad av höga kostnader vid tvistlösningar mellan investerare och stater.

| 20. | Europaparlamentet anser att man måste reformera de internationella investeringsavtalen för att stärka utvecklingsdimensionen i dem genom att skapa balans mellan staters och investerares rättigheter och skyldigheter, garantera tillräckligt politiskt utrymme för strategier för hållbar utveckling, konkretisera bestämmelserna om främjande av investeringar samt i högre grad anpassa dem till mål för en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man måste reformera de internationella investeringsavtalen för att stärka utvecklingsdimensionen i dem genom att skapa balans mellan staters och investerares rättigheter och skyldigheter, garantera tillräckligt politiskt utrymme för strategier för hållbar utveckling, konkretisera bestämmelserna om främjande av investeringar samt i högre grad anpassa dem till mål för en hållbar utveckling.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta fram separata uppgifter för EU:s utländska direktinvesteringar till utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, med beaktande av följande investeringskategorier: sammanslagningar och förvärv, omflyttning av tillgångar inom företag, spekulativa investeringar och gröna investeringar. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta fram separata uppgifter för EU:s utländska direktinvesteringar till utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna, med beaktande av följande investeringskategorier: sammanslagningar och förvärv, omflyttning av tillgångar inom företag, spekulativa investeringar och gröna investeringar.

| 22. | Europaparlamentet anser att samarbetet även bör koncentreras på kapacitets- och institutionsuppbyggnad så att utvecklingsländerna kan fastställa de nödvändiga villkoren för investeringar, såsom att bygga upp kapacitet att driva in skatter och bekämpa skatteflykt, och att tillämpa de bästa redovisningsstandarderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att samarbetet även bör koncentreras på kapacitets- och institutionsuppbyggnad så att utvecklingsländerna kan fastställa de nödvändiga villkoren för investeringar, såsom att bygga upp kapacitet att driva in skatter och bekämpa skatteflykt, och att tillämpa de bästa redovisningsstandarderna.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar WTO:s beslut att underlätta tillträdet för de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar de industriländer och stora tillväxtekonomier som är medlemmar i Världshandelsorganisationen att utnyttja undantaget för tjänster från de minst utvecklade länderna och ge tjänster och tjänsteleverantörer från de minst utvecklade länderna förmånlig tullbehandling, samt ta särskild hänsyn till leveranssätt 4, som är en prioritering för de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar WTO:s beslut att underlätta tillträdet för de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar de industriländer och stora tillväxtekonomier som är medlemmar i Världshandelsorganisationen att utnyttja undantaget för tjänster från de minst utvecklade länderna och ge tjänster och tjänsteleverantörer från de minst utvecklade länderna förmånlig tullbehandling, samt ta särskild hänsyn till leveranssätt 4, som är en prioritering för de minst utvecklade länderna.

| 24. | Europaparlamentet önskar se att EU och dess medlemsstater använder sitt inflytande, särskilt på de stora tillväxtekonomierna, för att snabbt kunna ingå avtalet om förenklad handel som man förhandlat fram inom ramen för Doharundan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet önskar se att EU och dess medlemsstater använder sitt inflytande, särskilt på de stora tillväxtekonomierna, för att snabbt kunna ingå avtalet om förenklad handel som man förhandlat fram inom ramen för Doharundan.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar Briks-ländernas engagemang för tillväxt och ekonomisk utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar dem att i sina åtgärder tillämpa respekten för och främjandet av demokratiska principer och god förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta inkludera en klausul om demokrati och mänskliga rättigheter i alla sina handelsavtal med utvecklingsländer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar Briks-ländernas engagemang för tillväxt och ekonomisk utveckling i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar dem att i sina åtgärder tillämpa respekten för och främjandet av demokratiska principer och god förvaltning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta inkludera en klausul om demokrati och mänskliga rättigheter i alla sina handelsavtal med utvecklingsländer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta lösningar för att ge ökat stöd åt en snabbare och mer fördjupad regional integration bland utvecklingsländerna, i syfte att utveckla de regionala marknaderna och skapa regionala värdekedjor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja regional integration i sina bilaterala och regionala handelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för förenklade och harmoniserade ursprungsregler och metoder för att små exportörer ska kunna tillämpa dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sina partnerskap med regionala institutioner på plats, bland annat Afrikanska utvecklingsbanken. Parlamentet påminner om den mycket viktiga roll som den lokala sektorn spelar avseende handelsintegration och ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta lösningar för att ge ökat stöd åt en snabbare och mer fördjupad regional integration bland utvecklingsländerna, i syfte att utveckla de regionala marknaderna och skapa regionala värdekedjor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja regional integration i sina bilaterala och regionala handelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för förenklade och harmoniserade ursprungsregler och metoder för att små exportörer ska kunna tillämpa dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sina partnerskap med regionala institutioner på plats, bland annat Afrikanska utvecklingsbanken. Parlamentet påminner om den mycket viktiga roll som den lokala sektorn spelar avseende handelsintegration och ekonomisk utveckling.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar reformen av ursprungsregler och ikraftträdandet av det omarbetade allmänna preferenssystemet. Parlamentet önskar att kommissionen lägger fram en rapport om hur ändringarna av systemet påverkar mottagarländerna, särskilt i de länder där tullförmåner dras tillbaka, i enlighet med bestämmelserna i artikel 40 i den nya förordningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar reformen av ursprungsregler och ikraftträdandet av det omarbetade allmänna preferenssystemet. Parlamentet önskar att kommissionen lägger fram en rapport om hur ändringarna av systemet påverkar mottagarländerna, särskilt i de länder där tullförmåner dras tillbaka, i enlighet med bestämmelserna i artikel 40 i den nya förordningen.

| 28. | Europaparlamentet noterar den provisoriska tillämpningen av ett första avtal om ekonomiskt partnerskap med en grupp afrikanska länder. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga granska varför man hittills inte har gjort några framsteg när det gäller ingåendet av andra avtal om ekonomiskt partnerskap som till fullo beaktar utvecklingsländernas utvecklingsintressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till vara denna impuls för att återuppliva de pågående förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och intresserade utvecklingsländer i syfte att stegvis integrera dessa länders marknader i det multilaterala ramverket för handel. Parlamentet betonar att en stabil och rättvis rättslig och handelsmässig ram behöver upprättas för att främja investeringar från EU i AVS-länderna på ett sätt som främjar båda parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta Europaparlamentets rekommendationer beträffande en urholkning av förmånerna och beträffande flexibiliteten och omfattningen av avskaffandet av tullar, samt att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar den provisoriska tillämpningen av ett första avtal om ekonomiskt partnerskap med en grupp afrikanska länder. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga granska varför man hittills inte har gjort några framsteg när det gäller ingåendet av andra avtal om ekonomiskt partnerskap som till fullo beaktar utvecklingsländernas utvecklingsintressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till vara denna impuls för att återuppliva de pågående förhandlingarna om avtal om ekonomiskt partnerskap mellan EU och intresserade utvecklingsländer i syfte att stegvis integrera dessa länders marknader i det multilaterala ramverket för handel. Parlamentet betonar att en stabil och rättvis rättslig och handelsmässig ram behöver upprättas för att främja investeringar från EU i AVS-länderna på ett sätt som främjar båda parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta Europaparlamentets rekommendationer beträffande en urholkning av förmånerna och beträffande flexibiliteten och omfattningen av avskaffandet av tullar, samt att ägna särskild uppmärksamhet åt genomförandet av avtalen om ekonomiskt partnerskap.

| 29. | Europaparlamentet anser att de verktyg som EU har tagit fram för bistånd till utveckling genom handel och investeringar, inbegripet det allmänna preferenssystemet och avtalen om ekonomiskt partnerskap, är effektiva under förutsättning att deras bestämmelser och tillämpningskriterier inte leder till diskriminering eller begränsningar som kan skada de potentiella mottagarländerna. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att integrera samtliga befintliga verktyg i en verkligt global strategi, som också innehåller åtgärder för tekniskt bistånd för handel, kapacitetsuppbyggnad och handelsrelaterade anpassningar, även när det gäller standardisering. Parlamentet anser att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör utveckla synergier för att ytterligare förbättra unionens handelsinriktade diplomati i hela världen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att de verktyg som EU har tagit fram för bistånd till utveckling genom handel och investeringar, inbegripet det allmänna preferenssystemet och avtalen om ekonomiskt partnerskap, är effektiva under förutsättning att deras bestämmelser och tillämpningskriterier inte leder till diskriminering eller begränsningar som kan skada de potentiella mottagarländerna. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att integrera samtliga befintliga verktyg i en verkligt global strategi, som också innehåller åtgärder för tekniskt bistånd för handel, kapacitetsuppbyggnad och handelsrelaterade anpassningar, även när det gäller standardisering. Parlamentet anser att kommissionen och Europeiska utrikestjänsten bör utveckla synergier för att ytterligare förbättra unionens handelsinriktade diplomati i hela världen.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att införa kapitel om handel och hållbar utveckling i bilaterala handelsavtal med bindande miljö- och arbetsregler och klausuler om företagens sociala ansvar. Dessutom bör kommissionen erbjuda utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna ett samarbete som syftar till att hjälpa dem att följa dessa regler. Parlamentet anser att om civilsamhället bereds stort utrymme att delta i övervakningen av genomförandet av dessa kapitel leder detta till ökad kunskap om och förståelse för miljömässiga och sociala normer. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att införa kapitel om handel och hållbar utveckling i bilaterala handelsavtal med bindande miljö- och arbetsregler och klausuler om företagens sociala ansvar. Dessutom bör kommissionen erbjuda utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna ett samarbete som syftar till att hjälpa dem att följa dessa regler. Parlamentet anser att om civilsamhället bereds stort utrymme att delta i övervakningen av genomförandet av dessa kapitel leder detta till ökad kunskap om och förståelse för miljömässiga och sociala normer.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen förhandlar fram ett införande av bindande och verkställbara människorättsliga, sociala och miljömässiga bestämmelser i alla framtida handelsavtal för att göra EU:s villkorade politik mer ändamålsenlig och trovärdig. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen förhandlar fram ett införande av bindande och verkställbara människorättsliga, sociala och miljömässiga bestämmelser i alla framtida handelsavtal för att göra EU:s villkorade politik mer ändamålsenlig och trovärdig.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar EU att utforma sina handelsavtal på så sätt att de främjar ett ansvarsfullt beteende från investerarnas sida och efterlevnad av bästa internationella praxis när det gäller företagens sociala ansvar och god företagsstyrning. För att tillväxten ska komma alla till del och verkligen minska fattigdomen bör man framför allt försöka skapa tillväxt i de sektorer där fattiga människor arbetar och på ett sätt som gynnar och stärker kvinnor samt leder till nya arbetstillfällen och finansiering för mikroföretag och småföretag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar EU att utforma sina handelsavtal på så sätt att de främjar ett ansvarsfullt beteende från investerarnas sida och efterlevnad av bästa internationella praxis när det gäller företagens sociala ansvar och god företagsstyrning. För att tillväxten ska komma alla till del och verkligen minska fattigdomen bör man framför allt försöka skapa tillväxt i de sektorer där fattiga människor arbetar och på ett sätt som gynnar och stärker kvinnor samt leder till nya arbetstillfällen och finansiering för mikroföretag och småföretag.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländerna att föregå med gott exempel genom att fullgöra sina skyldigheter att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga standarder, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar EU-baserade företag med produktionsanläggningar i utvecklingsländerna att föregå med gott exempel genom att fullgöra sina skyldigheter att respektera de mänskliga rättigheterna och friheterna, sociala och miljömässiga standarder, grundläggande arbetsnormer och internationella avtal.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar europeiska bolag med dotterbolag eller leveranskedjor i ett utvecklingsland att fullgöra sina nationella och internationella rättsliga skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsnormer och miljöbestämmelser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar europeiska bolag med dotterbolag eller leveranskedjor i ett utvecklingsland att fullgöra sina nationella och internationella rättsliga skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsnormer och miljöbestämmelser.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar att en lång rad branscher och transnationella företag har antagit uppförandekoder med sociala och miljömässiga prestandanormer för sina globala leverantörskedjor. Parlamentet påminner dock om att de olika redovisnings-, revisions- och rapporteringsstandarderna för dessa koder gör dem svåra att jämföra. Parlamentet betonar att ett bättre genomförande av FN:s vägledande principer om företagande och mänskliga rättigheter kommer att bidra till att EU:s mål om specifika människorättsfrågor och centrala arbetsnormer uppnås. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar att en lång rad branscher och transnationella företag har antagit uppförandekoder med sociala och miljömässiga prestandanormer för sina globala leverantörskedjor. Parlamentet påminner dock om att de olika redovisnings-, revisions- och rapporteringsstandarderna för dessa koder gör dem svåra att jämföra. Parlamentet betonar att ett bättre genomförande av FN:s vägledande principer om företagande och mänskliga rättigheter kommer att bidra till att EU:s mål om specifika människorättsfrågor och centrala arbetsnormer uppnås.

| 36. | Europaparlamentet understryker att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för genomförande av social- och miljölagstiftning är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja det sociala ansvaret hos EU-företag världen över. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet understryker att EU:s stöd till regeringar i tredjeländer för genomförande av social- och miljölagstiftning är ett nödvändigt komplement till arbetet med att främja det sociala ansvaret hos EU-företag världen över.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att handeln med naturtillgångar, trots genomförandet av Kimberleyprocessen för certifiering av konfliktdiamanter, fortfarande understödjer rebeller, och att människorättskränkningar fortfarande sker i gruvområden. Parlamentet framhåller därför det akuta behovet av ett system för tillbörlig aktsamhet vid utvinning av och handel med ädelstenar och andra så kallade konfliktmineraler. Parlamentet anser att en sådan åtgärd skulle kunna bidra till en lösning av det övergripande problemet med den så kallade resursförbannelsen (dvs. paradoxen att länder och regioner som är rika på naturresurser, som olja och mineraler, ofta har lägre ekonomisk tillväxt och sämre utveckling än länder med färre naturresurser) och ge utvecklingsländerna större fördelar av handeln med deras råvaror. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att handeln med naturtillgångar, trots genomförandet av Kimberleyprocessen för certifiering av konfliktdiamanter, fortfarande understödjer rebeller, och att människorättskränkningar fortfarande sker i gruvområden. Parlamentet framhåller därför det akuta behovet av ett system för tillbörlig aktsamhet vid utvinning av och handel med ädelstenar och andra så kallade konfliktmineraler. Parlamentet anser att en sådan åtgärd skulle kunna bidra till en lösning av det övergripande problemet med den så kallade resursförbannelsen (dvs. paradoxen att länder och regioner som är rika på naturresurser, som olja och mineraler, ofta har lägre ekonomisk tillväxt och sämre utveckling än länder med färre naturresurser) och ge utvecklingsländerna större fördelar av handeln med deras råvaror.

| 38. | Europaparlamentet uppskattar att kommissionen är en av parterna i Extractive Industries Transparency Initiative (EITI), och uppmanar såväl kommissionen som parter aktiva inom utvinningsindustrin att aktivt verka för att fler producentländer ansluter sig till initiativet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppskattar att kommissionen är en av parterna i Extractive Industries Transparency Initiative (EITI), och uppmanar såväl kommissionen som parter aktiva inom utvinningsindustrin att aktivt verka för att fler producentländer ansluter sig till initiativet.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa de riktlinjer som FN:s särskilde rapportör för mat har utarbetat (Guiding principles on Human Rights Impact Assessments of Trade and Investment Agreements), och som uppmanar till att man vid ingåendet av handels- och investeringsavtal gör en bedömning av avtalens effekt på mänskliga rättigheter, för att se till att de är förenliga med de skyldigheter som fastställs i de internationella människorättsinstrumenten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att tillämpa de riktlinjer som FN:s särskilde rapportör för mat har utarbetat (Guiding principles on Human Rights Impact Assessments of Trade and Investment Agreements), och som uppmanar till att man vid ingåendet av handels- och investeringsavtal gör en bedömning av avtalens effekt på mänskliga rättigheter, för att se till att de är förenliga med de skyldigheter som fastställs i de internationella människorättsinstrumenten.

o

o o

| 40. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament samt till den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen.

---

(1)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(2)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 94.

(3)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(4)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 291.

(5)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 101, s. 106, s. 112, s. 118, s. 124, s. 129, s. 135, s. 141.

(6)  EUT C 56 E, 26.2.2013, s. 87.

(7)  EUT L 303, 31.10.2012, s. 1.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0342.

(9)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 34.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2012)0471.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0060.

(12)  EUT L 307, 23.11.2010, s. 1.

(13)  EUT C 4 E, 7.1.2011, s. 34.

(14)  EUT C 43, 15.2.2012, s. 73.

(15)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(16)  A/CONF.219/3 av den 11.5.2011.

---

Onsdagen den 17 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/24 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/24

---

P7_TA(2013)0174

System för ekonomiskt stöd till de medlemsstater som inte har infört euron som valuta

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om utkastet till rådets förordning om upprättandet av ett system för ekonomiskt stöd till de medlemsstater som inte har infört euron som valuta (COM(2012)0336 – 2012/0164(APP))

(2016/C 045/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (COM(2012)0336) (betalningsbalansförslaget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (COM(2012)0336) (betalningsbalansförslaget),

| — | med beaktande av begäran om godkännande som rådet kommer att lägga fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om godkännande som rådet kommer att lägga fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 143 och 352, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 143 och 352,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 23 november 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet, samt de ändringsförslag om detta som parlamentet antog den 13 juni 2012 och den preliminära texten till den slutgiltiga överenskommelsen med rådet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 23 november 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet i euroområdet, samt de ändringsförslag om detta som parlamentet antog den 13 juni 2012 och den preliminära texten till den slutgiltiga överenskommelsen med rådet (1),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 23 november 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet, samt de ändringsförslag om detta som parlamentet antog den 13 juni 2012 och den preliminära texten till den slutgiltiga överenskommelsen med rådet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 23 november 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet, samt de ändringsförslag om detta som parlamentet antog den 13 juni 2012 och den preliminära texten till den slutgiltiga överenskommelsen med rådet (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 332/2002 av den 18 februari 2002 om upprättandet av ett system för medelfristigt ekonomiskt stöd till medlemsstaters betalningsbalans (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” (4),

| — | med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0129/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsbetänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0129/2013), och av följande skäl:

| A. | I enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, med enhälligt beslut och efter Europaparlamentets godkännande, anta en förordning om att inrätta en facilitet för att ge finansiellt stöd till medlemsstater som inte infört euron. |
| --- | --- |

A.

I enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet, i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, med enhälligt beslut och efter Europaparlamentets godkännande, anta en förordning om att inrätta en facilitet för att ge finansiellt stöd till medlemsstater som inte infört euron.

| B. | I rådets förordning (EG) nr 332/2002 fastställdes 2002 ett system för betalningsbalansstöd vilket möjliggör finansiellt stöd till medlemsstater som inte infört euron. |
| --- | --- |

B.

I rådets förordning (EG) nr 332/2002 fastställdes 2002 ett system för betalningsbalansstöd vilket möjliggör finansiellt stöd till medlemsstater som inte infört euron.

| C. | Det belopp som totalt finns tillgängligt inom detta system har till följd av den finansiella krisen ökat från ursprungligen 12 miljarder euro till 25 miljarder i december 2008 och till 50 miljarder euro i maj 2009. Av dessa 50 miljarder euro har 13,4 miljarder euro betalats ut till Rumänien, Lettland och Ungern, utöver en avsättning i försiktighetssyfte på 1,4 miljarder till Rumänien. |
| --- | --- |

C.

Det belopp som totalt finns tillgängligt inom detta system har till följd av den finansiella krisen ökat från ursprungligen 12 miljarder euro till 25 miljarder i december 2008 och till 50 miljarder euro i maj 2009. Av dessa 50 miljarder euro har 13,4 miljarder euro betalats ut till Rumänien, Lettland och Ungern, utöver en avsättning i försiktighetssyfte på 1,4 miljarder till Rumänien.

| D. | Ungern, Rumänien och Lettland var de första medlemsstater som begärde och utnyttjade unionens finansiella stöd i början av den finansiella och ekonomiska krisen genom en betalningsbalansfacilitet. Den finansiella och ekonomiska krisen har allvarligt drabbat flera medlemsstater utanför euroområdet. |
| --- | --- |

D.

Ungern, Rumänien och Lettland var de första medlemsstater som begärde och utnyttjade unionens finansiella stöd i början av den finansiella och ekonomiska krisen genom en betalningsbalansfacilitet. Den finansiella och ekonomiska krisen har allvarligt drabbat flera medlemsstater utanför euroområdet.

| E. | Den globala ekonomiska krisen har gett allvarliga konsekvenser för alla medlemsstater, dvs. försämrat deras offentliga underskott, betalningsbalans och totala skuldsättning. |
| --- | --- |

E.

Den globala ekonomiska krisen har gett allvarliga konsekvenser för alla medlemsstater, dvs. försämrat deras offentliga underskott, betalningsbalans och totala skuldsättning.

| F. | Den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som inrättades i oktober 2012, är den huvudsakliga stödmekanismen för euroområdets medlemsstater och har en utlåningskapacitet på 500 miljarder euro som tillhandahålls genom tecknat kapital. ESM ska i framtiden på vissa villkor kunna finansiera problemtyngda banker direkt. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), som inrättades i oktober 2012, är den huvudsakliga stödmekanismen för euroområdets medlemsstater och har en utlåningskapacitet på 500 miljarder euro som tillhandahålls genom tecknat kapital. ESM ska i framtiden på vissa villkor kunna finansiera problemtyngda banker direkt.

| G. | I sin resolution av den 20 november 2012 begärde parlamentet att ESM skulle utvecklas så att den styrs med gemenskapsmetoden och blir ansvarig inför Europaparlamentet och att viktiga beslut, såsom beviljande av finansiellt stöd till en medlemsstat och ingående av samförståndsavtal, bör vara föremål för vederbörlig granskning från Europaparlamentet. |
| --- | --- |

G.

I sin resolution av den 20 november 2012 begärde parlamentet att ESM skulle utvecklas så att den styrs med gemenskapsmetoden och blir ansvarig inför Europaparlamentet och att viktiga beslut, såsom beviljande av finansiellt stöd till en medlemsstat och ingående av samförståndsavtal, bör vara föremål för vederbörlig granskning från Europaparlamentet.

| H. | Det är av största vikt att systemet omfattar mekanismer för demokratisk ansvarsskyldighet och beaktar de nationella parlamentens funktionssätt. |
| --- | --- |

H.

Det är av största vikt att systemet omfattar mekanismer för demokratisk ansvarsskyldighet och beaktar de nationella parlamentens funktionssätt.

| I. | Betalningsbalansförslaget ger inte möjlighet för medlemsstater som inte infört euron att utnyttja finansiella instrument som är fullt jämförbara med dem som finns tillgängliga för dem inom ESM. |
| --- | --- |

I.

Betalningsbalansförslaget ger inte möjlighet för medlemsstater som inte infört euron att utnyttja finansiella instrument som är fullt jämförbara med dem som finns tillgängliga för dem inom ESM.

| J. | En uppdatering av förordning (EG) nr 332/2002 skulle bidra till att säkerställa lika spelregler mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet och skulle förenkla förfarandet för att aktivera betalningsbalansfaciliteten. |
| --- | --- |

J.

En uppdatering av förordning (EG) nr 332/2002 skulle bidra till att säkerställa lika spelregler mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet och skulle förenkla förfarandet för att aktivera betalningsbalansfaciliteten.

| K. | Det är viktigt att skydda arbetsmarknadsparternas roll och respektera olika nationella tillvägagångssätt och system för lönebildning vid genomförandet av förordning (EG) nr 332/2002 och den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget, i synnerhet när man utformar och genomför makroekonomiska anpassningsprogram. Detta är en övergripande fråga för hela unionen och därför är det i detta sammanhang motiverat med enhetlighet mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att skydda arbetsmarknadsparternas roll och respektera olika nationella tillvägagångssätt och system för lönebildning vid genomförandet av förordning (EG) nr 332/2002 och den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget, i synnerhet när man utformar och genomför makroekonomiska anpassningsprogram. Detta är en övergripande fråga för hela unionen och därför är det i detta sammanhang motiverat med enhetlighet mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar betalningsbalansförslaget som ett första steg mot att åstadkomma lika spelregler mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet. Parlamentet inser att uppgiften inte är enkel med tanke på egenskaperna hos de mekanismer som nyligen skapats för euroområdet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar betalningsbalansförslaget som ett första steg mot att åstadkomma lika spelregler mellan medlemsstater inom och utanför euroområdet. Parlamentet inser att uppgiften inte är enkel med tanke på egenskaperna hos de mekanismer som nyligen skapats för euroområdet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det finansiella stödet till betalningsbalansen kan spela en viktig roll för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra sin administrativa kapacitet att effektivare utnyttja unionens medel. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det finansiella stödet till betalningsbalansen kan spela en viktig roll för att hjälpa medlemsstaterna att förbättra sin administrativa kapacitet att effektivare utnyttja unionens medel.

| 3. | Europaparlamentet anser dock att ett antal ändringsförslag som beskrivs i detta interimsbetänkande krävs för att uppnå ett acceptabelt resultat. Parlamentet begär, för att beslutsfattandet ska bli transparent, att rådet och kommissionen ska vänta på att detta interimsbetänkande antas innan förordningen antas på grundval av betalningsbalansförslaget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser dock att ett antal ändringsförslag som beskrivs i detta interimsbetänkande krävs för att uppnå ett acceptabelt resultat. Parlamentet begär, för att beslutsfattandet ska bli transparent, att rådet och kommissionen ska vänta på att detta interimsbetänkande antas innan förordningen antas på grundval av betalningsbalansförslaget.

| 4. | Europaparlamentet betonar att artikel 352 i EUF-fördraget är en lämplig rättslig grund för den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget och betonar att denna grund gör det möjligt att inrätta nya former för unionens finansiella stöd och en ram för sådant stöd utanför tillämpningsområdet för det stöd som ges inom artikel 143 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att artikel 352 i EUF-fördraget är en lämplig rättslig grund för den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget och betonar att denna grund gör det möjligt att inrätta nya former för unionens finansiella stöd och en ram för sådant stöd utanför tillämpningsområdet för det stöd som ges inom artikel 143 i EUF-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte genomförde något omfattande samråd innan betalningsbalansförslaget antogs, och att kommissionen inte heller gav några skäl som tyder på att fallet var mycket brådskande, vilket krävs i artikel 2 i protokoll 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EUF-fördraget och EU-fördraget. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte genomförde något omfattande samråd innan betalningsbalansförslaget antogs, och att kommissionen inte heller gav några skäl som tyder på att fallet var mycket brådskande, vilket krävs i artikel 2 i protokoll 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EUF-fördraget och EU-fördraget.

| 6. | Europaparlamentet betonar och beklagar att ingen hänvisning gjordes till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna såsom krävs i artikel 5 i protokoll 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EUF-fördraget och EU-fördraget. Parlamentet ber kommissionen och rådet att göra en uttrycklig hänvisning till de ovan nämnda principerna innan förordningen överlämnas till Europaparlamentet för godkännande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar och beklagar att ingen hänvisning gjordes till subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna såsom krävs i artikel 5 i protokoll 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna som bifogats EUF-fördraget och EU-fördraget. Parlamentet ber kommissionen och rådet att göra en uttrycklig hänvisning till de ovan nämnda principerna innan förordningen överlämnas till Europaparlamentet för godkännande.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att beakta följande krav innan förslaget till förordning överlämnas till Europaparlamentet för godkännande:






  (i) | Unionens budget är den yttersta säkerheten för alla stödåtgärder enligt betalningsbalansförslaget. Mot denna bakgrund bör kommissionen lägga fram lämpliga lösningar utöver existerande bestämmelser om hur parlamentets roll för övervakning av unionens budget på ett mer påtagligt sätt skulle kunna beaktas i betalningsbalansförslaget och genomföras så att verklig ansvarsskyldighet möjliggörs. |
| --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att beakta följande krav innan förslaget till förordning överlämnas till Europaparlamentet för godkännande:

(i)

Unionens budget är den yttersta säkerheten för alla stödåtgärder enligt betalningsbalansförslaget. Mot denna bakgrund bör kommissionen lägga fram lämpliga lösningar utöver existerande bestämmelser om hur parlamentets roll för övervakning av unionens budget på ett mer påtagligt sätt skulle kunna beaktas i betalningsbalansförslaget och genomföras så att verklig ansvarsskyldighet möjliggörs.

| (ii) | Kommissionen bör klarlägga förhållandet mellan ett eventuellt stöd som kan beviljas till en medlemsstat utanför euroområdet enligt förordning (EU) nr 407/2010 om inrättande av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5) och de bestämmelser och instrument som inrättats i enlighet med den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget efter det att den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen upphört att gälla. |
| --- | --- |

(ii)

Kommissionen bör klarlägga förhållandet mellan ett eventuellt stöd som kan beviljas till en medlemsstat utanför euroområdet enligt förordning (EU) nr 407/2010 om inrättande av en europeisk finansiell stabiliseringsmekanism (5) och de bestämmelser och instrument som inrättats i enlighet med den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget efter det att den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen upphört att gälla.

| (iii) | Eftersom den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM) snart kommer att upphöra, enligt EU-ledarnas meddelande vid Europeiska rådets möte 2010, bör man med tanke på ikraftträdandet av ESM-fördraget föra över den kvarvarande finansieringskapaciteten i ESFM (ungefär 10 miljarder euro) till betalningsbalansfaciliteten, som därmed skulle öka sin insatskraft från 50 miljarder euro till 60 miljarder euro. När medlemsstaterna väl återbetalat de lån som tagits från EFSM kommer garantin från unionsbudgeten inte längre att behövas för det återbetalade beloppet och budgeten därmed frigöras för garantier för nya lån. När EFSM upphör kommer den återstående EFSM-kapaciteten inte längre behövas inom EFSM-ramen och skulle efter detta kunna användas för betalningsbalansfaciliteten. |
| --- | --- |

(iii)

Eftersom den europeiska finansiella stabilitetsmekanismen (EFSM) snart kommer att upphöra, enligt EU-ledarnas meddelande vid Europeiska rådets möte 2010, bör man med tanke på ikraftträdandet av ESM-fördraget föra över den kvarvarande finansieringskapaciteten i ESFM (ungefär 10 miljarder euro) till betalningsbalansfaciliteten, som därmed skulle öka sin insatskraft från 50 miljarder euro till 60 miljarder euro. När medlemsstaterna väl återbetalat de lån som tagits från EFSM kommer garantin från unionsbudgeten inte längre att behövas för det återbetalade beloppet och budgeten därmed frigöras för garantier för nya lån. När EFSM upphör kommer den återstående EFSM-kapaciteten inte längre behövas inom EFSM-ramen och skulle efter detta kunna användas för betalningsbalansfaciliteten.

| (iv) | Ingen faktisk koppling bör skapas och inga materiella villkor bör ställas mellan betalningsbalansfaciliteten och utnyttjandet av strukturfonderna i betalningsbalansförslaget. Villkor avseende användningen av strukturfonderna bör vid behov tas upp i den relevanta lagstiftningsakten om sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

(iv)

Ingen faktisk koppling bör skapas och inga materiella villkor bör ställas mellan betalningsbalansfaciliteten och utnyttjandet av strukturfonderna i betalningsbalansförslaget. Villkor avseende användningen av strukturfonderna bör vid behov tas upp i den relevanta lagstiftningsakten om sammanhållningspolitiken.

| (v) | Artikel 2.4 i betalningsbalansförslaget, avseende kravet på samråd med kommissionen när finansiellt stöd utanför unionen begärs, bör inte gälla för en medlemsstat som mottar finansiellt stöd i försiktighetssyfte i form av en kreditlina som inte har som villkor att nya politiska åtgärder vidtas av den berörda medlemsstaten så länge inte kreditlinan utnyttjas. |
| --- | --- |

(v)

Artikel 2.4 i betalningsbalansförslaget, avseende kravet på samråd med kommissionen när finansiellt stöd utanför unionen begärs, bör inte gälla för en medlemsstat som mottar finansiellt stöd i försiktighetssyfte i form av en kreditlina som inte har som villkor att nya politiska åtgärder vidtas av den berörda medlemsstaten så länge inte kreditlinan utnyttjas.

| (vi) | Det är nödvändigt att öka transparensen och ansvarsskyldigheten inom den skärpta övervakningsprocessen genom att anpassa den ekonomiska dialogen på ett sätt som gör det möjligt för det relevanta nationella parlamentet och Europaparlamentet att bjuda in kommissionen, rådet, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella Valutafonden (IMF) till diskussion. |
| --- | --- |

(vi)

Det är nödvändigt att öka transparensen och ansvarsskyldigheten inom den skärpta övervakningsprocessen genom att anpassa den ekonomiska dialogen på ett sätt som gör det möjligt för det relevanta nationella parlamentet och Europaparlamentet att bjuda in kommissionen, rådet, Europeiska centralbanken (ECB) och Internationella Valutafonden (IMF) till diskussion.

| (vii) | Kommission bör för Europaparlamentet lägga fram sitt förslag till rekommendation om att bevilja ett lån till en medlemsstat tillsammans med förslaget till makroekonomiskt anpassningsprogram. |
| --- | --- |

(vii)

Kommission bör för Europaparlamentet lägga fram sitt förslag till rekommendation om att bevilja ett lån till en medlemsstat tillsammans med förslaget till makroekonomiskt anpassningsprogram.

| (viii) | När det gäller villkoren och förfarandena för att bevilja lån bör Europeiska centralbanken (ECB) vara mindre delaktig i förberedelsen av anpassningsprogrammen. ECB anser i sitt yttrande över betalningsbalansförslaget av den 7 januari 2013 (CON/2013/2) att det är olämpligt att ha en sådan roll för en medlemsstat utanför euroområdet. Därför bör man i enlighet med ECB:s förslag ersätta ”i samarbete med ECB” (artikel 3.3) och ”i samverkan med ECB” (artikel 3.8) med ”med beaktande av ECB:s åsikt, om ECB skulle besluta sig för att ge råd i detta avseende”. |
| --- | --- |

(viii)

När det gäller villkoren och förfarandena för att bevilja lån bör Europeiska centralbanken (ECB) vara mindre delaktig i förberedelsen av anpassningsprogrammen. ECB anser i sitt yttrande över betalningsbalansförslaget av den 7 januari 2013 (CON/2013/2) att det är olämpligt att ha en sådan roll för en medlemsstat utanför euroområdet. Därför bör man i enlighet med ECB:s förslag ersätta ”i samarbete med ECB” (artikel 3.3) och ”i samverkan med ECB” (artikel 3.8) med ”med beaktande av ECB:s åsikt, om ECB skulle besluta sig för att ge råd i detta avseende”.

| (ix) | Det behövs rent allmänt större tydlighet och fler specificeringar för utarbetandet och bedömningen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet, särskilt för kraven avseende politik och förfaranden, i syfte att återupprätta ”en hållbar betalningsbalans samt att till fullo återställa dess förmåga att finansiera sig själv på finansmarknaderna”. |
| --- | --- |

(ix)

Det behövs rent allmänt större tydlighet och fler specificeringar för utarbetandet och bedömningen av det makroekonomiska anpassningsprogrammet, särskilt för kraven avseende politik och förfaranden, i syfte att återupprätta ”en hållbar betalningsbalans samt att till fullo återställa dess förmåga att finansiera sig själv på finansmarknaderna”.

| (x) | När det gäller artikel 4.1, som avser villkoren för att bevilja en villkorad förebyggande kreditlina, skulle betalningsbalansförslagets operativa tydlighet kunna förbättras när det gäller två begrepp, nämligen ”hållbar situation för betalningsbalansen” och förekomsten eller avsaknaden av ”banksolvensproblem som skulle kunna utgöra systemhot mot banksystemets stabilitet”. Därför bör sådana begrepp specificeras direkt i artikel 4 med uttrycklig hänvisning till de lämpliga indikatorer som föreskrivs i relevanta unionstexter (CRD IV, ESRB, ESA-förordningarna, paketet med sex lagstiftningsförslag (”sexpacket”), rapporter om finanspolitisk hållbarhet) eller åtminstone genom delegerade akter. Av samma skäl bör artikel 4 tydliggöra att den övergripande bedömning som föreskrivs bör genomföras av kommissionen och offentliggöras när så är lämpligt. En hänvisning till de föreskrivna bedömningarna inom ramen för de förfaranden vid makroekonomiska obalanser som fastställs i förordning (EU) nr 1176/2011 bör också läggas till bland kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- |

(x)

När det gäller artikel 4.1, som avser villkoren för att bevilja en villkorad förebyggande kreditlina, skulle betalningsbalansförslagets operativa tydlighet kunna förbättras när det gäller två begrepp, nämligen ”hållbar situation för betalningsbalansen” och förekomsten eller avsaknaden av ”banksolvensproblem som skulle kunna utgöra systemhot mot banksystemets stabilitet”. Därför bör sådana begrepp specificeras direkt i artikel 4 med uttrycklig hänvisning till de lämpliga indikatorer som föreskrivs i relevanta unionstexter (CRD IV, ESRB, ESA-förordningarna, paketet med sex lagstiftningsförslag (”sexpacket”), rapporter om finanspolitisk hållbarhet) eller åtminstone genom delegerade akter. Av samma skäl bör artikel 4 tydliggöra att den övergripande bedömning som föreskrivs bör genomföras av kommissionen och offentliggöras när så är lämpligt. En hänvisning till de föreskrivna bedömningarna inom ramen för de förfaranden vid makroekonomiska obalanser som fastställs i förordning (EU) nr 1176/2011 bör också läggas till bland kriterierna för stödberättigande.

| (xi) | Större tydlighet och exaktare riktlinjer behövs vad avser artikel 4.2 i betalningsbalansförslaget, dvs. om villkoren för att bevilja en kreditlina med mindre strikta villkor, när det gäller trösklarna och kriterierna för bedömningen av vilket land som inte längre kan komma i fråga för en villkorad förebyggande kreditlina men som ändå kan komma ifråga för en kreditlina med mindre strikta villkor, och man måste även tydliggöra förfarandena för att genomföra den bedömning som avses i den punkten. |
| --- | --- |

(xi)

Större tydlighet och exaktare riktlinjer behövs vad avser artikel 4.2 i betalningsbalansförslaget, dvs. om villkoren för att bevilja en kreditlina med mindre strikta villkor, när det gäller trösklarna och kriterierna för bedömningen av vilket land som inte längre kan komma i fråga för en villkorad förebyggande kreditlina men som ändå kan komma ifråga för en kreditlina med mindre strikta villkor, och man måste även tydliggöra förfarandena för att genomföra den bedömning som avses i den punkten.

| (xii) | Större tydlighet krävs när det gäller artikel 6.5 i betalningsbalansförslaget om övergångsprocessen från en kreditlina med mindre strikta villkor till ett lån i händelse av att den ekonomiska situationen skulle försämras, särskilt när det gäller tidpunkten och de avgörande faktorerna för denna övergång. |
| --- | --- |

(xii)

Större tydlighet krävs när det gäller artikel 6.5 i betalningsbalansförslaget om övergångsprocessen från en kreditlina med mindre strikta villkor till ett lån i händelse av att den ekonomiska situationen skulle försämras, särskilt när det gäller tidpunkten och de avgörande faktorerna för denna övergång.

| (xiii) | Man bör inrätta ett indirekt bankrekapitaliseringsinstrument för medlemsstater utanför euroområdet, särskilt då dessa medlemsstater eventuellt kommer att delta i den framtida gemensamma tillsynsmekanismen och de behöver få ett finanspolitiskt skydd.
  Ett indirekt instrument för bankrekapitalisering föreslås istället för ett direkt eftersom det senare, när det tagits med i betalningsbalansramen, direkt skulle exponera unionsbudgeten mot risken från det finansinstitut som ska rekapitaliseras.
  Detta indirekta instrument skulle ha formen av ett lån för bankrekapitalisering, tillsammans med de tre befintliga instrumenten för finansiellt stöd inom betalningsbalansförslaget (villkorade förebyggande kreditlinor, kreditlinor med mindre strikta villkor och lån). Det finns inga rättsliga hinder för ett lån för bankrekapitalisering, som på strikta villkor skulle betalas ut till den berörda medlemsstatens regering för att rekapitalisera dess finansinstitut. |
| --- | --- |

(xiii)

Man bör inrätta ett indirekt bankrekapitaliseringsinstrument för medlemsstater utanför euroområdet, särskilt då dessa medlemsstater eventuellt kommer att delta i den framtida gemensamma tillsynsmekanismen och de behöver få ett finanspolitiskt skydd.

Ett indirekt instrument för bankrekapitalisering föreslås istället för ett direkt eftersom det senare, när det tagits med i betalningsbalansramen, direkt skulle exponera unionsbudgeten mot risken från det finansinstitut som ska rekapitaliseras.

Detta indirekta instrument skulle ha formen av ett lån för bankrekapitalisering, tillsammans med de tre befintliga instrumenten för finansiellt stöd inom betalningsbalansförslaget (villkorade förebyggande kreditlinor, kreditlinor med mindre strikta villkor och lån). Det finns inga rättsliga hinder för ett lån för bankrekapitalisering, som på strikta villkor skulle betalas ut till den berörda medlemsstatens regering för att rekapitalisera dess finansinstitut.

| (xiv) | Förutom det indirekta bankrekapitaliseringsinstrumentet ovan bör möjligheten övervägas att ändra ESM-fördraget och tillåta medlemsstaterna utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen att utnyttja ESM:s bankrekapitaliseringsinstrument, på villkor att deltagandet i den gemensamma tillsynsmekanismen är permanent och innebär samma rättigheter och skyldigheter som för euromedlemsstater. I så fall skulle medlemsstaterna göra ett kapitalbidrag specifikt till ESM:s rekapitaliseringsinstrument.
  Man bör utforska och vidareutveckla idén om att inrätta en dotterbolagsstruktur till ESM som används för direkt rekapitalisering, vilket skulle begränsa de negativa effekterna som köp av bankaktier skulle få på ESM:s kreditvärdighet och utlåningskapacitet, så att de medlemsstater utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen också omfattas. |
| --- | --- |

(xiv)

Förutom det indirekta bankrekapitaliseringsinstrumentet ovan bör möjligheten övervägas att ändra ESM-fördraget och tillåta medlemsstaterna utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen att utnyttja ESM:s bankrekapitaliseringsinstrument, på villkor att deltagandet i den gemensamma tillsynsmekanismen är permanent och innebär samma rättigheter och skyldigheter som för euromedlemsstater. I så fall skulle medlemsstaterna göra ett kapitalbidrag specifikt till ESM:s rekapitaliseringsinstrument.

Man bör utforska och vidareutveckla idén om att inrätta en dotterbolagsstruktur till ESM som används för direkt rekapitalisering, vilket skulle begränsa de negativa effekterna som köp av bankaktier skulle få på ESM:s kreditvärdighet och utlåningskapacitet, så att de medlemsstater utanför euroområdet som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen också omfattas.

| (xv) | Man bör komma ihåg att en eventuell framtida gemensam bankavvecklingsfond, inom bankunionens ram, också bör vara öppen för medlemsstater utanför euroområdet. |
| --- | --- |

(xv)

Man bör komma ihåg att en eventuell framtida gemensam bankavvecklingsfond, inom bankunionens ram, också bör vara öppen för medlemsstater utanför euroområdet.

| (xvi) | Den slutliga överenskommelsen mellan parlamentets och rådets förhandlingsteam om innehållet i Gauzès-betänkandet välkomnas men det är viktigt att den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget återspeglar nuläget, särskilt när det gäller






  — | transparensen i kommissionens beslut (artiklarna 2.3 och 2.5 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- | --- |

(xvi)

Den slutliga överenskommelsen mellan parlamentets och rådets förhandlingsteam om innehållet i Gauzès-betänkandet välkomnas men det är viktigt att den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget återspeglar nuläget, särskilt när det gäller

—

transparensen i kommissionens beslut (artiklarna 2.3 och 2.5 i Gauzès-betänkandet),

| — | specificeringar avseende en förstärkning av effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller uppbördskapaciteten och kampen mot skattebedrägeri och skatteflykt, i syfte att säkra skatteintäkterna (artikel 9 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

specificeringar avseende en förstärkning av effektiviteten och ändamålsenligheten när det gäller uppbördskapaciteten och kampen mot skattebedrägeri och skatteflykt, i syfte att säkra skatteintäkterna (artikel 9 i Gauzès-betänkandet),

| — | parametrar som ska beaktas när en medlemsstat blir föremål för förstärkt övervakning (artikel 2.1) och specificeringar för hur medlemsstater ska uppträda under skärpt övervakning, inbegripet omnämnandet av en anpassad roll för ECB (artikel 3.1), enligt vad som avses i punkt viii i denna punkt, |
| --- | --- |

—

parametrar som ska beaktas när en medlemsstat blir föremål för förstärkt övervakning (artikel 2.1) och specificeringar för hur medlemsstater ska uppträda under skärpt övervakning, inbegripet omnämnandet av en anpassad roll för ECB (artikel 3.1), enligt vad som avses i punkt viii i denna punkt,

| — | transparensen och ansvarsskyldigheten gentemot Europaparlamentet och i förekommande fall gentemot de nationella parlamenten, inbegripet skyldigheten att lämna information om makroekonomiska anpassningsprogram och den planerade fördelningen av anpassningsinsatserna (artiklarna 2, 3, 7 och 18 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

transparensen och ansvarsskyldigheten gentemot Europaparlamentet och i förekommande fall gentemot de nationella parlamenten, inbegripet skyldigheten att lämna information om makroekonomiska anpassningsprogram och den planerade fördelningen av anpassningsinsatserna (artiklarna 2, 3, 7 och 18 i Gauzès-betänkandet),

| — | beaktandet av tillvägagångssätten och systemen för lönebildning och respekten för artiklarna 151 och 152 i EUF-fördraget och artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i samband med unionens strategi för tillväxt och sysselsättning samt specificeringar avseende kravet att delaktiggöra arbetsmarknadens parter och civilsamhället i enlighet med nationell lagstiftning och praxis, |
| --- | --- |

—

beaktandet av tillvägagångssätten och systemen för lönebildning och respekten för artiklarna 151 och 152 i EUF-fördraget och artikel 28 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna i samband med unionens strategi för tillväxt och sysselsättning samt specificeringar avseende kravet att delaktiggöra arbetsmarknadens parter och civilsamhället i enlighet med nationell lagstiftning och praxis,

| — | specificeringar avseende bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet, inbegripet krav på att lämna information (artikel 6 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

specificeringar avseende bedömningen av den offentliga skuldens hållbarhet, inbegripet krav på att lämna information (artikel 6 i Gauzès-betänkandet),

| — | ytterligare specificeringar avseende mandatet för tekniskt stöd till de medlemsstater som deltar i programmet (artikel 7.8 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

ytterligare specificeringar avseende mandatet för tekniskt stöd till de medlemsstater som deltar i programmet (artikel 7.8 i Gauzès-betänkandet),

| — | behovet av realistiska, uppdaterade och offentliggjorda prognoser (artiklarna 6 och 7.5 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

behovet av realistiska, uppdaterade och offentliggjorda prognoser (artiklarna 6 och 7.5 i Gauzès-betänkandet),

| — | erkännandet av spridningseffekternas roll (artiklarna 1.1, 3.6 och 7.5 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

erkännandet av spridningseffekternas roll (artiklarna 1.1, 3.6 och 7.5 i Gauzès-betänkandet),

| — | den övergripande revisionen av medlemsstaternas offentliga finanser inom ramen för det makroekonomiska anpassningsprogrammet (artikel 7.9 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

den övergripande revisionen av medlemsstaternas offentliga finanser inom ramen för det makroekonomiska anpassningsprogrammet (artikel 7.9 i Gauzès-betänkandet),

| — | bedömningen av huruvida avvikelser från programmet ligger inom eller utom medlemsstaternas kontroll, bedömningen av konsekvenserna till följd av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och uttryckligt skydd av hälsovårds- och utbildningssektorerna (artiklarna 7.5 och 7.7 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

bedömningen av huruvida avvikelser från programmet ligger inom eller utom medlemsstaternas kontroll, bedömningen av konsekvenserna till följd av det makroekonomiska anpassningsprogrammet och uttryckligt skydd av hälsovårds- och utbildningssektorerna (artiklarna 7.5 och 7.7 i Gauzès-betänkandet),

| — | de stödmottagande medlemsstaterna som i nära samarbete med kommissionen ska överväga huruvida det är lämpligt att vidta alla de åtgärder som krävs för att privata investerare på frivillig basis ska upprätthålla sin totala exponering (artikel 7.6 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

de stödmottagande medlemsstaterna som i nära samarbete med kommissionen ska överväga huruvida det är lämpligt att vidta alla de åtgärder som krävs för att privata investerare på frivillig basis ska upprätthålla sin totala exponering (artikel 7.6 i Gauzès-betänkandet),

| — | den ekonomiska dialogen med kommissionen, ECB och IMF (artikel 3.9 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

den ekonomiska dialogen med kommissionen, ECB och IMF (artikel 3.9 i Gauzès-betänkandet),

| — | de konstaterade resultat från kontrollbesök inom ramen för övervakningen efter stödtidens slut som ska rapporteras till Europaparlamentet behöriga utskott och till parlamentet i den berörda medlemsstaten, inbegripet möjligheten att genomföra en ekonomisk dialog (artiklarna 14.3 och 14.5 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

de konstaterade resultat från kontrollbesök inom ramen för övervakningen efter stödtidens slut som ska rapporteras till Europaparlamentet behöriga utskott och till parlamentet i den berörda medlemsstaten, inbegripet möjligheten att genomföra en ekonomisk dialog (artiklarna 14.3 och 14.5 i Gauzès-betänkandet),

| — | den omvända kvalificerade majoriteten i rådet vad avser korrigerande åtgärder inom ramen för övervakningen efter programtidens slut (artikel 14.4 i Gauzès-betänkandet), |
| --- | --- |

—

den omvända kvalificerade majoriteten i rådet vad avser korrigerande åtgärder inom ramen för övervakningen efter programtidens slut (artikel 14.4 i Gauzès-betänkandet),

| — | rapporten om översyn av den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget (i enlighet med artikel 19 i Gauzès-betänkandet). |
| --- | --- |

—

rapporten om översyn av den förordning som ska antas på grundval av betalningsbalansförslaget (i enlighet med artikel 19 i Gauzès-betänkandet).

| (xvii) | Artikel 6.2 i betalningsbalansförslaget om skärpt övervakning innehåller vissa saker som återspeglar kärninnehållet i Ferreira-betänkandet. Betalningsbalansförslaget bör därför uppdateras så att det säkerställer lika spelregler och återspeglar överenskommelsen mellan parlamentets och rådets förhandlingsteam om de relevanta delarna i Ferreira-betänkandet, nämligen






  — | standarder och förfaranden för specifikationer avseende rapporteringskraven, inbegripet delegerade akter för dessa rapporteringskrav (artikel 10 i Ferreira-betänkandet), |
| --- | --- | --- |

(xvii)

Artikel 6.2 i betalningsbalansförslaget om skärpt övervakning innehåller vissa saker som återspeglar kärninnehållet i Ferreira-betänkandet. Betalningsbalansförslaget bör därför uppdateras så att det säkerställer lika spelregler och återspeglar överenskommelsen mellan parlamentets och rådets förhandlingsteam om de relevanta delarna i Ferreira-betänkandet, nämligen

—

standarder och förfaranden för specifikationer avseende rapporteringskraven, inbegripet delegerade akter för dessa rapporteringskrav (artikel 10 i Ferreira-betänkandet),

| — | krav på övervakningen av kvaliteten på de offentliga finanserna, inbegripet bestämmelser avseende effekterna av de planerade budgetåtgärderna för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning (Europa 2020-målen) och de anpassningar av de nationella reformprogrammen som ett stödprogram leder till samt en beskrivning och kvantifiering av budgetåtgärder, inbegripet planerade reformer av skattepolitiken och de planerade åtgärdernas eventuella spridningseffekter för andra medlemsstater (artikel 6 i Ferreira-betänkandet), |
| --- | --- |

—

krav på övervakningen av kvaliteten på de offentliga finanserna, inbegripet bestämmelser avseende effekterna av de planerade budgetåtgärderna för unionens strategi för tillväxt och sysselsättning (Europa 2020-målen) och de anpassningar av de nationella reformprogrammen som ett stödprogram leder till samt en beskrivning och kvantifiering av budgetåtgärder, inbegripet planerade reformer av skattepolitiken och de planerade åtgärdernas eventuella spridningseffekter för andra medlemsstater (artikel 6 i Ferreira-betänkandet),

| — | upplysningar om den förväntade ekonomiska avkastningen på icke-förvarsrelaterade offentliga investeringsprojekt med betydande budgeteffekter (artikel 4.1 i Ferreira-betänkandet). |
| --- | --- |

—

upplysningar om den förväntade ekonomiska avkastningen på icke-förvarsrelaterade offentliga investeringsprojekt med betydande budgeteffekter (artikel 4.1 i Ferreira-betänkandet).

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Internationella valutafonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, Europeiska centralbanken, Europeiska stabilitetsmekanismen och Internationella valutafonden.

---

(1)  Antagna texter av den 12 mars 2013, P7_TA-PROV(2013)0069 (Gauzès-rapporten).

(2)  Antagna texter av den 12 mars 2013, P7_TA-PROV(2013)0070 (Ferreira-rapporten).

(3)  EGT L 53, 23.2.2002, s. 1.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(5)  EUT L 118, 12.5.2010, s. 1.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/29

---

P7_TA(2013)0176

Europeiska centralbankens årsrapport för 2011

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om Europeiska centralbankens årsrapport 2011 (2012/2304(INI))

(2016/C 045/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens årsrapport 2011,

| — | med beaktande av artikel 284 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 284 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 15 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 15 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 april 1998 om demokratisk insyn i den tredje etappen av EMU (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 april 1998 om demokratisk insyn i den tredje etappen av EMU (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om ECB:s årsrapport 2010 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2011 om ECB:s årsrapport 2010 (2),

| — | med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 119.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0031/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0031/2013), och av följande skäl:

| A. | Den reala BNP-tillväxten i euroområdet var 1,5 procent år 2011, vilket innebär att den avtagit från 1,9 procent under 2010. Ett flertal medlemsstater har upplevt en allvarlig ekonomisk tillbakagång under samma period. |
| --- | --- |

A.

Den reala BNP-tillväxten i euroområdet var 1,5 procent år 2011, vilket innebär att den avtagit från 1,9 procent under 2010. Ett flertal medlemsstater har upplevt en allvarlig ekonomisk tillbakagång under samma period.

| B. | Arbetslösheten i euroområdet har samtidigt ökat från 10 procent i slutet av 2010 till 10,7 procent i slutet av 2011. Ungdomsarbetslösheten ökade avsevärt under samma period. |
| --- | --- |

B.

Arbetslösheten i euroområdet har samtidigt ökat från 10 procent i slutet av 2010 till 10,7 procent i slutet av 2011. Ungdomsarbetslösheten ökade avsevärt under samma period.

| C. | Omkring 14,4 miljoner nya arbetstillfällen har skapats i euroområdet sedan 1999, jämfört med ca 10,7 miljoner i Förenta staterna. |
| --- | --- |

C.

Omkring 14,4 miljoner nya arbetstillfällen har skapats i euroområdet sedan 1999, jämfört med ca 10,7 miljoner i Förenta staterna.

| D. | ECB höjde räntan två gånger under 2011, i april och i juli (25 baspunkter vardera gången) och sänkte den två gånger i slutet av året, i november och december (återigen 25 baspunkter vardera gången). |
| --- | --- |

D.

ECB höjde räntan två gånger under 2011, i april och i juli (25 baspunkter vardera gången) och sänkte den två gånger i slutet av året, i november och december (återigen 25 baspunkter vardera gången).

| E. | Den genomsnittliga inflationen i euroområdet låg på 2,7 procent år 2011, en ökning från 1,6 procent år 2010, och ökningen av penningmängden (mätt som M3) var 1,5 procent år 2011, en minskning från 1,7 procent år 2010. |
| --- | --- |

E.

Den genomsnittliga inflationen i euroområdet låg på 2,7 procent år 2011, en ökning från 1,6 procent år 2010, och ökningen av penningmängden (mätt som M3) var 1,5 procent år 2011, en minskning från 1,7 procent år 2010.

| F. | Eurosystemets konsoliderade balansräkning uppvisade 2 735 miljarder euro vid utgången av 2011, vilket utgjorde en ökning på omkring 36 procent under 2011. |
| --- | --- |

F.

Eurosystemets konsoliderade balansräkning uppvisade 2 735 miljarder euro vid utgången av 2011, vilket utgjorde en ökning på omkring 36 procent under 2011.

| G. | ECB inledde sin första långfristiga refinansieringstransaktion på tre år (LTRO-operation) den 21 december 2011 genom vilken 489,2 miljarder euro beviljades i form av lån med en löptid på tre år. |
| --- | --- |

G.

ECB inledde sin första långfristiga refinansieringstransaktion på tre år (LTRO-operation) den 21 december 2011 genom vilken 489,2 miljarder euro beviljades i form av lån med en löptid på tre år.

| H. | Den privata sektorns kredittillväxt dämpades väsentligt från 1,6 procent 2010 till 0,4 procent 2011, och lån till den privata sektorn från 2,4 procent 2010 till 1,2 procent 2011. |
| --- | --- |

H.

Den privata sektorns kredittillväxt dämpades väsentligt från 1,6 procent 2010 till 0,4 procent 2011, och lån till den privata sektorn från 2,4 procent 2010 till 1,2 procent 2011.

| I. | Både det breda penningmängdsmåttet M3 och den privata sektorns årliga kreditillväxttakt sjönk kraftigt under det sista kvartalet av 2011. |
| --- | --- |

I.

Både det breda penningmängdsmåttet M3 och den privata sektorns årliga kreditillväxttakt sjönk kraftigt under det sista kvartalet av 2011.

| J. | De utestående beloppen för obligationer som avvecklades genom programmet för värdepappersmarknaderna i slutet av år 2011 uppgick till 211,4 miljarder euro. |
| --- | --- |

J.

De utestående beloppen för obligationer som avvecklades genom programmet för värdepappersmarknaderna i slutet av år 2011 uppgick till 211,4 miljarder euro.

| K. | Icke omsättningsbara tillgångar utgjorde den största tillgångskomponenten som ställdes som säkerhet i eurosystemet under 2011 och utgjorde 23 procent av de totala tillgångarna. Icke omsättningsbara värdepapper tillsammans med värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (ABS-värdepapper) utgjorde mer än 40 procent av de totala tillgångar som ställts som säkerhet. |
| --- | --- |

K.

Icke omsättningsbara tillgångar utgjorde den största tillgångskomponenten som ställdes som säkerhet i eurosystemet under 2011 och utgjorde 23 procent av de totala tillgångarna. Icke omsättningsbara värdepapper tillsammans med värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (ABS-värdepapper) utgjorde mer än 40 procent av de totala tillgångar som ställts som säkerhet.

| L. | Den offentliga sektorns bruttoskuld steg i genomsnitt från 85,6 procent till 88 procent av BNP och det sammantagna underskottet i den offentliga sektorn föll från 6,2 procent till 4,1 procent av BNP. Vissa länder i euroområdet har uppvisat stigande underskottsnivåer. |
| --- | --- |

L.

Den offentliga sektorns bruttoskuld steg i genomsnitt från 85,6 procent till 88 procent av BNP och det sammantagna underskottet i den offentliga sektorn föll från 6,2 procent till 4,1 procent av BNP. Vissa länder i euroområdet har uppvisat stigande underskottsnivåer.

| M. | I artikel 282 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att ECB:s huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet och att ECB ska stödja unionens allmänna ekonomiska politik utan att äventyra prisstabiliteten. Vidare har ECB tilldelats särskilda uppgifter avseende Europeiska systemrisknämnden (ESRB). |
| --- | --- |

M.

I artikel 282 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt anges att ECB:s huvudmål är att upprätthålla prisstabilitet och att ECB ska stödja unionens allmänna ekonomiska politik utan att äventyra prisstabiliteten. Vidare har ECB tilldelats särskilda uppgifter avseende Europeiska systemrisknämnden (ESRB).

| N. | En miljö som kännetecknas av låg inflation är det viktigaste bidraget som penningpolitiken kan ge för att skapa gynnsamma förhållanden för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen, social sammanhållning och finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

N.

En miljö som kännetecknas av låg inflation är det viktigaste bidraget som penningpolitiken kan ge för att skapa gynnsamma förhållanden för ekonomisk tillväxt, skapande av arbetstillfällen, social sammanhållning och finansiell stabilitet.

| O. | Genom ECB:s långfristiga refinansieringstransaktioner i december 2011 och februari 2012 beviljades europeiska banker över en biljon euro – 489 miljarder respektive 529,5 miljarder – i form av lågräntelån med en löptid på tre år och en ränta på 1 procent. |
| --- | --- |

O.

Genom ECB:s långfristiga refinansieringstransaktioner i december 2011 och februari 2012 beviljades europeiska banker över en biljon euro – 489 miljarder respektive 529,5 miljarder – i form av lågräntelån med en löptid på tre år och en ränta på 1 procent.

| P. | De rekommendationer avseende insynen i omröstningen och offentliggörandet av protokollsammanfattningar som utarbetats i parlamentets tidigare resolutioner om ECB:s årsrapport har ännu inte beaktats. |
| --- | --- |

P.

De rekommendationer avseende insynen i omröstningen och offentliggörandet av protokollsammanfattningar som utarbetats i parlamentets tidigare resolutioner om ECB:s årsrapport har ännu inte beaktats.

| Q. | Prisstabilitet är av avgörande betydelse för att förebygga alltför stor inflation. |
| --- | --- |

Q.

Prisstabilitet är av avgörande betydelse för att förebygga alltför stor inflation.

| R. | Det är särskilt viktigt att bibehålla ett kreditflöde till små och medelstora företag eftersom dessa sysselsätter 72 procent av arbetskraften i euroområdet och har ett betydligt högre bruttoantal skapade (och förlorade) arbetstillfällen än stora företag. |
| --- | --- |

R.

Det är särskilt viktigt att bibehålla ett kreditflöde till små och medelstora företag eftersom dessa sysselsätter 72 procent av arbetskraften i euroområdet och har ett betydligt högre bruttoantal skapade (och förlorade) arbetstillfällen än stora företag.

Penningpolitik

| 1. | Europaparlamentet lovordar ECB:s proaktiva hållning under 2011 och 2012, i en situation då riskerna för euroområdets stabilitet ökade anmärkningsvärt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet lovordar ECB:s proaktiva hållning under 2011 och 2012, i en situation då riskerna för euroområdets stabilitet ökade anmärkningsvärt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s hållning i dessa kristider, både vad gäller dess penningpolitik och dess åtgärder för att stabilisera finansmarknaderna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar ECB:s hållning i dessa kristider, både vad gäller dess penningpolitik och dess åtgärder för att stabilisera finansmarknaderna.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att rädslan för inflation på medellång sikt och besluten i april och juli 2011 att höja ECB:s räntesatser kan, bland andra faktorer, ha bidragit till en ökning av de finansiella mellanhändernas policydrivna riskpremier och därmed till en minskad kredittillväxt, vilket ytterligare bromsade den redan svaga ekonomiska återhämtningen som hade konstaterats under det första kvartalet av 2011. Parlamentet inser att det vid den tidpunkten skedde ett uppsving i den ekonomiska verksamheten och en ökning av prisnivåerna, vilket skapade oro hos ECB för en återgång till inflation på medellång sikt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att rädslan för inflation på medellång sikt och besluten i april och juli 2011 att höja ECB:s räntesatser kan, bland andra faktorer, ha bidragit till en ökning av de finansiella mellanhändernas policydrivna riskpremier och därmed till en minskad kredittillväxt, vilket ytterligare bromsade den redan svaga ekonomiska återhämtningen som hade konstaterats under det första kvartalet av 2011. Parlamentet inser att det vid den tidpunkten skedde ett uppsving i den ekonomiska verksamheten och en ökning av prisnivåerna, vilket skapade oro hos ECB för en återgång till inflation på medellång sikt.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar beslutet i slutet av 2011 att häva dessa beslut, och den påföljande sänkningen 2012, samt vidtagandet av extraordinära åtgärder med målet att återupprätta den monetära överföringsmekanismen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar beslutet i slutet av 2011 att häva dessa beslut, och den påföljande sänkningen 2012, samt vidtagandet av extraordinära åtgärder med målet att återupprätta den monetära överföringsmekanismen.

| 5. | Europaparlamentet noterar att den inflationsökning som ägde rum 2011 i huvudsak berodde på stigande energipriser och i mycket mindre utsträckning på bland annat stigande livsmedels- och andra råvarupriser. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att den inflationsökning som ägde rum 2011 i huvudsak berodde på stigande energipriser och i mycket mindre utsträckning på bland annat stigande livsmedels- och andra råvarupriser.

| 6. | Europaparlamentet ger sitt erkännande åt de insatser som ECB gjort för att stabilisera marknaderna, dvs. genom programmet för värdepappersmarknaderna, den treåriga LTRO-operationen och direkta monetära transaktioner, men påpekar att en strukturell lösning på krisen ännu inte är i sikte. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ger sitt erkännande åt de insatser som ECB gjort för att stabilisera marknaderna, dvs. genom programmet för värdepappersmarknaderna, den treåriga LTRO-operationen och direkta monetära transaktioner, men påpekar att en strukturell lösning på krisen ännu inte är i sikte.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att programmet för värdepappersmarknaderna bidrog tillfälligt till att minska trycket på lånekostnaderna för de medlemsstater i euroområdet som hade eller hotades av allvarliga svårigheter när det gäller den finansiella stabiliteten. Parlamentet påpekar att de likviditetsindragande transaktioner som gjordes för att neutralisera dessa köp minskade nivåerna av överlikviditet och bidrog i viss utsträckning till målet att återfå kontroll över dagslåneräntan i euroområdet (Eonia). |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att programmet för värdepappersmarknaderna bidrog tillfälligt till att minska trycket på lånekostnaderna för de medlemsstater i euroområdet som hade eller hotades av allvarliga svårigheter när det gäller den finansiella stabiliteten. Parlamentet påpekar att de likviditetsindragande transaktioner som gjordes för att neutralisera dessa köp minskade nivåerna av överlikviditet och bidrog i viss utsträckning till målet att återfå kontroll över dagslåneräntan i euroområdet (Eonia).

| 8. | Europaparlamentet inser att samtidigt som de två treåriga LTRO-operationerna har varit effektiva när det gäller att undvika en kreditkris, återstår det frågor om huruvida finanssektorn har möjligheter att betala tillbaka de lån som beviljats av ECB. Parlamentet påpekar att resultaten, i termer av kredittillväxt, har varit otillfredsställande. Parlamentet konstaterar att beslutet att inleda det första programmet för treåriga LTRO-operationer den 21 december 2011 sammanföll med avvecklingen av programmet för värdepappersmarknaderna. Parlamentet förstår att ECB inte betraktar någon av sina operationer som direkt finansiering av statsskuld. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet inser att samtidigt som de två treåriga LTRO-operationerna har varit effektiva när det gäller att undvika en kreditkris, återstår det frågor om huruvida finanssektorn har möjligheter att betala tillbaka de lån som beviljats av ECB. Parlamentet påpekar att resultaten, i termer av kredittillväxt, har varit otillfredsställande. Parlamentet konstaterar att beslutet att inleda det första programmet för treåriga LTRO-operationer den 21 december 2011 sammanföll med avvecklingen av programmet för värdepappersmarknaderna. Parlamentet förstår att ECB inte betraktar någon av sina operationer som direkt finansiering av statsskuld.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin månadsrapport offentliggöra siffror över den mäng statspapper i varje medlemsstat som finansinstitut ställt som säkerhet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar ECB att i sin månadsrapport offentliggöra siffror över den mäng statspapper i varje medlemsstat som finansinstitut ställt som säkerhet.

| 10. | Europaparlamentet noterar överföringen av risker från banker och stater med svårigheter till ECB:s balansräkning, vilken för närvarade har ett värde motsvarande 30 procent av euroområdets BNP. Parlamentet understryker att de treåriga LTRO-operationerna inte bidrar med en grundläggande lösning på krisen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar överföringen av risker från banker och stater med svårigheter till ECB:s balansräkning, vilken för närvarade har ett värde motsvarande 30 procent av euroområdets BNP. Parlamentet understryker att de treåriga LTRO-operationerna inte bidrar med en grundläggande lösning på krisen.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de stigande nivåerna av överlikviditet som observerades under hela 2011, främst under det andra halvåret, vilket är en följd av bristande förtroende mellan banker och bristfällig utlåning till realekonomin på grund av den osäkerhet som uppstått till följd av ekonomisk stagnation och överskuldsättning inom den privata och offentliga sektorn i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att denna situation, som vittnar om risker som orsakar en likviditetsfälla, minskar penningpolitikens effektivitet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de stigande nivåerna av överlikviditet som observerades under hela 2011, främst under det andra halvåret, vilket är en följd av bristande förtroende mellan banker och bristfällig utlåning till realekonomin på grund av den osäkerhet som uppstått till följd av ekonomisk stagnation och överskuldsättning inom den privata och offentliga sektorn i vissa medlemsstater. Parlamentet påpekar att denna situation, som vittnar om risker som orsakar en likviditetsfälla, minskar penningpolitikens effektivitet.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att swappavtal med andra centralbanker, liksom utnyttjandet av de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna och medellång- och långfristiga refinansieringstransaktioner med full tilldelning till fast ränta, samt utnyttjandet av utlåningsfaciliteten och inlåningsfaciliteten, låg alla på mycket höga nivåer under hela 2011, vilket var ett tecken på en allvarlig försämring av den monetära överföringsmekanismen och interbankmarknaden i euroområdet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att swappavtal med andra centralbanker, liksom utnyttjandet av de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna och medellång- och långfristiga refinansieringstransaktioner med full tilldelning till fast ränta, samt utnyttjandet av utlåningsfaciliteten och inlåningsfaciliteten, låg alla på mycket höga nivåer under hela 2011, vilket var ett tecken på en allvarlig försämring av den monetära överföringsmekanismen och interbankmarknaden i euroområdet.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över det mycket omfattande likviditetsstöd i krislägen som de nationella centralbankerna tillhandahållit under 2011 med ECB:s godkännande, och kräver ytterligare uppgifter och kompletterande information om den exakta omfattningen av sådana stöd och de underliggande transaktionerna samt villkoren knutna till dem. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är oroat över det mycket omfattande likviditetsstöd i krislägen som de nationella centralbankerna tillhandahållit under 2011 med ECB:s godkännande, och kräver ytterligare uppgifter och kompletterande information om den exakta omfattningen av sådana stöd och de underliggande transaktionerna samt villkoren knutna till dem.

| 14. | Europaparlamentet noterar att företagens och hushållens kredittillgång fortfarande ligger långt under de nivåer som gällde före krisen och att denna tillgång har sackat efter under 2011. Parlamentet betonar att detta faktum, tillsammans med det faktum att inlåningsfaciliteten förfogade över 315 754 miljoner EUR den 28 september 2012, tydligt har motiverat ECB:s beslut att minska de räntesatser som tillämpas på utlåningsfaciliteten, de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna och inlåningsfaciliteten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att företagens och hushållens kredittillgång fortfarande ligger långt under de nivåer som gällde före krisen och att denna tillgång har sackat efter under 2011. Parlamentet betonar att detta faktum, tillsammans med det faktum att inlåningsfaciliteten förfogade över 315 754 miljoner EUR den 28 september 2012, tydligt har motiverat ECB:s beslut att minska de räntesatser som tillämpas på utlåningsfaciliteten, de huvudsakliga refinansieringstransaktionerna och inlåningsfaciliteten.

| 15. | Europaparlamentet noterar ECB:s åtgärder att sänka kraven på godtagbara säkerheter och bankens hållning avseende (ABS-värdepapper), eftersom dessa starkt korrelerar med lån till hushåll och små och medelstora företag |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar ECB:s åtgärder att sänka kraven på godtagbara säkerheter och bankens hållning avseende (ABS-värdepapper), eftersom dessa starkt korrelerar med lån till hushåll och små och medelstora företag

| 16. | Europaparlamentet förblir emellertid bekymrat över de betydande nivåerna av icke omsättningsbara tillgångar och tillgångsbaserade värdepapper som ställs som säkerhet i eurosystemet inom ramen för dess refinansieringstransaktioner. ECB uppmanas att lämna information om vilka centralbanker som har accepterat sådana värdepapper samt att redovisa detaljerade uppgifter om värderingsmetoderna för alla tillgångar, inbegripet värdeminskade tillgångar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet förblir emellertid bekymrat över de betydande nivåerna av icke omsättningsbara tillgångar och tillgångsbaserade värdepapper som ställs som säkerhet i eurosystemet inom ramen för dess refinansieringstransaktioner. ECB uppmanas att lämna information om vilka centralbanker som har accepterat sådana värdepapper samt att redovisa detaljerade uppgifter om värderingsmetoderna för alla tillgångar, inbegripet värdeminskade tillgångar.

| 17. | När det gäller reglerna för säkerheter anser Europaparlamentet att samma standarder bör gälla för obligationer som utfärdas av centralregeringar som för obligationer som utfärdas av regionala regeringar, i de fall där regioner har lagstiftnings- och beskattningsbefogenheter, eftersom båda obligationstyperna har ett relevant inflytande över huruvida ECB:s penningpolitik får ett bra genomslag. |
| --- | --- |

17.

När det gäller reglerna för säkerheter anser Europaparlamentet att samma standarder bör gälla för obligationer som utfärdas av centralregeringar som för obligationer som utfärdas av regionala regeringar, i de fall där regioner har lagstiftnings- och beskattningsbefogenheter, eftersom båda obligationstyperna har ett relevant inflytande över huruvida ECB:s penningpolitik får ett bra genomslag.

| 18. | Europaparlamentet betonar att villkor måste ställas på institut som åtnjutit centralbankens extraordinära likviditetsstöd, inbegripet beredvilligheten hos de institut som åtnjuter sådant stöd att höja kreditnivåerna för realekonomin, och särskilt för små och medelstora företag och hushåll, annars kan insatserna visa sig vara verkningslösa. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att villkor måste ställas på institut som åtnjutit centralbankens extraordinära likviditetsstöd, inbegripet beredvilligheten hos de institut som åtnjuter sådant stöd att höja kreditnivåerna för realekonomin, och särskilt för små och medelstora företag och hushåll, annars kan insatserna visa sig vara verkningslösa.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar ECB att i nära samarbete med medlemsstaternas regeringar, behöriga nationella tillsynsmyndigheter och kommissionen undersöka möjligheten att införa ett regelverk såsom programmet Merlin som utvecklats av Bank of England tillsammans med det brittiska finansministeriet avseende villkoren som är knutna till icke konventionella centralbanksfaciliteter såsom mål för lån som beviljas små och medelstora företag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar ECB att i nära samarbete med medlemsstaternas regeringar, behöriga nationella tillsynsmyndigheter och kommissionen undersöka möjligheten att införa ett regelverk såsom programmet Merlin som utvecklats av Bank of England tillsammans med det brittiska finansministeriet avseende villkoren som är knutna till icke konventionella centralbanksfaciliteter såsom mål för lån som beviljas små och medelstora företag.

| 20. | Ställs inga lämpliga villkor varnar Europaparlamentet för att extraordinära åtgärder som treåriga LTRO-operationer kan missa målet att uppnå önskad effekt, leda till stigande volatilitet och ge näring åt tillgångsbubblor på finansmarknaderna, eller alternativt påskynda skuldavvecklingsprocessen utan riktiga motparter vad avser kreditgivningen. Parlamentet uppmanar därför ECB att noggrant analysera vilka effekter, både önskvärda och icke önskvärda, som dessa eller andra åtgärder får. |
| --- | --- |

20.

Ställs inga lämpliga villkor varnar Europaparlamentet för att extraordinära åtgärder som treåriga LTRO-operationer kan missa målet att uppnå önskad effekt, leda till stigande volatilitet och ge näring åt tillgångsbubblor på finansmarknaderna, eller alternativt påskynda skuldavvecklingsprocessen utan riktiga motparter vad avser kreditgivningen. Parlamentet uppmanar därför ECB att noggrant analysera vilka effekter, både önskvärda och icke önskvärda, som dessa eller andra åtgärder får.

| 21. | Europaparlamentet inser att eftersom den monetära överföringsmekanismen inte fungerar korrekt bör ECB finna sätt att fokusera på små och medelstora företag mer direkt. Parlamentet påpekar att små och medelstora företag av samma typ från hela euroområdet för närvarande inte har samma tillgång till lån trots att de uppvisar liknande ekonomiska utsikter och risker. Parlamentet uppmanar ECB att tillämpa en politik för direkta köp av värdepapperiserade lån av hög kvalitet till små och medelstora företag, särskilt från vissa medlemsstater där den monetära överföringsmekanismen inte fungerar. Parlamentet betonar att denna politik bör begränsas när det gäller belopp och tid, till fullo neutraliseras och riktas in så att inga risker för ECB:s balansräkning uppstår. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet inser att eftersom den monetära överföringsmekanismen inte fungerar korrekt bör ECB finna sätt att fokusera på små och medelstora företag mer direkt. Parlamentet påpekar att små och medelstora företag av samma typ från hela euroområdet för närvarande inte har samma tillgång till lån trots att de uppvisar liknande ekonomiska utsikter och risker. Parlamentet uppmanar ECB att tillämpa en politik för direkta köp av värdepapperiserade lån av hög kvalitet till små och medelstora företag, särskilt från vissa medlemsstater där den monetära överföringsmekanismen inte fungerar. Parlamentet betonar att denna politik bör begränsas när det gäller belopp och tid, till fullo neutraliseras och riktas in så att inga risker för ECB:s balansräkning uppstår.

| 22. | Europaparlamentet betonar att sådana villkor bör kopplas direkt till de ekonomiska fördelar som bankerna bidrar med genom de okonventionella penningpolitiska åtgärderna och räddningsprogrammen, så att man säkerställer att de nya inkomster som dessa åtgärder genererar innebär ökad kreditgivning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att sådana villkor bör kopplas direkt till de ekonomiska fördelar som bankerna bidrar med genom de okonventionella penningpolitiska åtgärderna och räddningsprogrammen, så att man säkerställer att de nya inkomster som dessa åtgärder genererar innebär ökad kreditgivning.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att penningpolitiken bär en del av ansvaret för uppkomsten av tillgångsbubblor med tanke på den ohållbara kredittillväxten under åren som ledde fram till krisen trots tryggad prisstabilitet. Parlamentet betonar betydelsen av tillgångsprisernas och kredittillväxtens utvecklingstendenser som indikatorer vid övervakningen av den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att penningpolitiken bär en del av ansvaret för uppkomsten av tillgångsbubblor med tanke på den ohållbara kredittillväxten under åren som ledde fram till krisen trots tryggad prisstabilitet. Parlamentet betonar betydelsen av tillgångsprisernas och kredittillväxtens utvecklingstendenser som indikatorer vid övervakningen av den finansiella stabiliteten.

| 24. | Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt i förhandlingsprocessen om kapitalkravsdirektiv (CRD) IV att införa ytterligare krav på institut som åtnjutit ECB:s likviditetsstöd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om sin ståndpunkt i förhandlingsprocessen om kapitalkravsdirektiv (CRD) IV att införa ytterligare krav på institut som åtnjutit ECB:s likviditetsstöd.

| 25. | Europaparlamentet anser att Target 2-systemet har spelat en avgörande roll för att säkra finanssystemets integritet i euroområdet. Parlamentet konstaterar emellertid att de anmärkningsvärda Taget 2-obalanserna avslöjar den oroväckande fragmenteringen av finansmarknaderna i euroområdet samt den fortlöpande kapitalflykten från de medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga svårigheter när det gäller den finansiella stabiliteten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att Target 2-systemet har spelat en avgörande roll för att säkra finanssystemets integritet i euroområdet. Parlamentet konstaterar emellertid att de anmärkningsvärda Taget 2-obalanserna avslöjar den oroväckande fragmenteringen av finansmarknaderna i euroområdet samt den fortlöpande kapitalflykten från de medlemsstater i euroområdet som har eller hotas av allvarliga svårigheter när det gäller den finansiella stabiliteten.

| 26. | Europaparlamentet lovordar ECB och eurosystemet för att ha gjort Target 2-systemet mer transparent i årsrapporten för 2011. Parlamentet uppmanar ECB och eurosystemet att månatligen offentliggöra statistik om Target 2-systemets utveckling. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet lovordar ECB och eurosystemet för att ha gjort Target 2-systemet mer transparent i årsrapporten för 2011. Parlamentet uppmanar ECB och eurosystemet att månatligen offentliggöra statistik om Target 2-systemets utveckling.

| 27. | Europaparlamentet anser att Target 2-systemet är av grundläggande betydelse för att euron ska fungera korrekt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att Target 2-systemet är av grundläggande betydelse för att euron ska fungera korrekt.

| 28. | Europaparlamentet understryker att intressanta lärdomar kan dras för euroområdet från undersökningen av hur betalningsbalanssystemen fungerar inom andra federala monetära unioner, såsom i Förenta staterna. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet understryker att intressanta lärdomar kan dras för euroområdet från undersökningen av hur betalningsbalanssystemen fungerar inom andra federala monetära unioner, såsom i Förenta staterna.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar ECB och kommissionen att undersöka huruvida artikel 129.3 och 129.4 i EUF-fördraget kan utgöra en lämplig rättslig grund för att öka den övergripande transparensen och detaljnivån i eurosystemets konsoliderade balansräkning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar ECB och kommissionen att undersöka huruvida artikel 129.3 och 129.4 i EUF-fördraget kan utgöra en lämplig rättslig grund för att öka den övergripande transparensen och detaljnivån i eurosystemets konsoliderade balansräkning.

Den ekonomiska krisen och ECB

| 30. | Europaparlamentet uppmanar ECB att offentliggöra det rättsliga beslutet om programmet för direkta monetära transaktioner (OMT-programmet) för att man närmare ska kunna analysera dess innehåll och konsekvenser. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar ECB att offentliggöra det rättsliga beslutet om programmet för direkta monetära transaktioner (OMT-programmet) för att man närmare ska kunna analysera dess innehåll och konsekvenser.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar ECB:s åtagande att garantera lika status för tillgångar inom ramen för ett eventuellt OMT-program samt bankens fokusering på att neutralisera alla direkta monetära transaktioner i syfte minska nivåerna av överlikviditet. Parlamentet inser samtidigt faran med sådana neutraliseringsåtgärder och betonar vikten av att nära övervaka och utvärdera effekterna. Parlamentet anser att OMT-programmet kan tillgodose behoven i de länder som nästan har avslutat sina räddningsprogram och på nytt börjar emittera statspapper. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar ECB:s åtagande att garantera lika status för tillgångar inom ramen för ett eventuellt OMT-program samt bankens fokusering på att neutralisera alla direkta monetära transaktioner i syfte minska nivåerna av överlikviditet. Parlamentet inser samtidigt faran med sådana neutraliseringsåtgärder och betonar vikten av att nära övervaka och utvärdera effekterna. Parlamentet anser att OMT-programmet kan tillgodose behoven i de länder som nästan har avslutat sina räddningsprogram och på nytt börjar emittera statspapper.

| 32 | Europaparlamentet påpekar att den pågående krisen är oroväckande eftersom den hotar de stora insatser som gjorts av medlemsstaterna när det gäller strategierna för budgetkonsolidering och krishantering. Parlamentet noterar att den aktuella allvarliga ekonomiska tillbakagången i flera medlemsstater i euroområdet får negativa ekonomiska och finanspolitiska konsekvenser, till exempel påverkas dessa länders skatteintäkter och sociala kostnader och deras problem med offentliga skulder förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

32

Europaparlamentet påpekar att den pågående krisen är oroväckande eftersom den hotar de stora insatser som gjorts av medlemsstaterna när det gäller strategierna för budgetkonsolidering och krishantering. Parlamentet noterar att den aktuella allvarliga ekonomiska tillbakagången i flera medlemsstater i euroområdet får negativa ekonomiska och finanspolitiska konsekvenser, till exempel påverkas dessa länders skatteintäkter och sociala kostnader och deras problem med offentliga skulder förvärras ytterligare.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att statspapper och finansinstitut visar en ihållande sårbarhet och att den negativa kopplingen mellan stater och banker endast kan brytas genom budgetkonsolidering och kapitalisering av banksektorn i en miljö med ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påpekar att statspapper och finansinstitut visar en ihållande sårbarhet och att den negativa kopplingen mellan stater och banker endast kan brytas genom budgetkonsolidering och kapitalisering av banksektorn i en miljö med ekonomisk tillväxt.

| 34. | Europaparlamentet anser att en av orsakerna till att de statliga finanserna i vissa av euroområdets länder är ohållbara är den ekonomiska tillbakagången, som leder till stigande arbetslöshet och sjunkande skatteintäkter. Parlamentet hävdar därför att strategier för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen måste vara en central prioritering i unionen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att en av orsakerna till att de statliga finanserna i vissa av euroområdets länder är ohållbara är den ekonomiska tillbakagången, som leder till stigande arbetslöshet och sjunkande skatteintäkter. Parlamentet hävdar därför att strategier för att främja tillväxt och skapande av arbetstillfällen måste vara en central prioritering i unionen.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar ECB:s ordförande, Mario Draghi, att återuppta en tradition som infördes av hans företrädare, Jean-Claude Trichet, som vid eurogruppens möten konsekvent tog upp frågan om makroekonomiska obalanser, särskilt skillnaderna mellan produktivitet och löneökningar, vilka gett upphov till en markant skillnad i medlemsstaternas konkurrensnivåer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar ECB:s ordförande, Mario Draghi, att återuppta en tradition som infördes av hans företrädare, Jean-Claude Trichet, som vid eurogruppens möten konsekvent tog upp frågan om makroekonomiska obalanser, särskilt skillnaderna mellan produktivitet och löneökningar, vilka gett upphov till en markant skillnad i medlemsstaternas konkurrensnivåer.

| 36. | Europaparlamentet anser att ECB:s åtgärder bör bedömas i ljuset av den aktuella diskussionen om EMU:s framtid. Europaparlamentet påpekar att man har efterlyst en ökad budgetkapacitet för EMU inom ramen för EU:s budget som baseras på särskilda egna resurser (inbegripet en skatt på finansiella transaktioner), för att stödja tillväxt och social sammanhållning samt åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen, samtidigt som EU-budgetens traditionella uppgift att finansiera gemensam politik inte får undergrävas. Parlamentet anser att en sådan budgetkapacitet avsevärt skulle förbättra policymixen inom EMU. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att ECB:s åtgärder bör bedömas i ljuset av den aktuella diskussionen om EMU:s framtid. Europaparlamentet påpekar att man har efterlyst en ökad budgetkapacitet för EMU inom ramen för EU:s budget som baseras på särskilda egna resurser (inbegripet en skatt på finansiella transaktioner), för att stödja tillväxt och social sammanhållning samt åtgärda obalanser, strukturella skillnader och finansiella nödlägen som är direkt kopplade till den monetära unionen, samtidigt som EU-budgetens traditionella uppgift att finansiera gemensam politik inte får undergrävas. Parlamentet anser att en sådan budgetkapacitet avsevärt skulle förbättra policymixen inom EMU.

| 37. | Europaparlamentet noterar ECB:s motvillighet att bära sin del av skuldomstruktureringsprocessen, även när det gäller de obligationer som ECB köpt på sekundärmarknaden under deras nominella värde. Parlamentet konstaterar att ECB hittills varit motvilligt att offentliggöra viktiga uppgifter i frågan, särskilt det pris för vilket grekiska statspapper förvärvades. Parlamentet förstår att ECB ansåg att ett sådant deltagande skulle ha inneburit monetär finansiering av den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar ECB:s motvillighet att bära sin del av skuldomstruktureringsprocessen, även när det gäller de obligationer som ECB köpt på sekundärmarknaden under deras nominella värde. Parlamentet konstaterar att ECB hittills varit motvilligt att offentliggöra viktiga uppgifter i frågan, särskilt det pris för vilket grekiska statspapper förvärvades. Parlamentet förstår att ECB ansåg att ett sådant deltagande skulle ha inneburit monetär finansiering av den offentliga sektorn.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att ECB aviserat sin beredskap att i samarbete med nationella centralbanker och medlemsstaternas regeringar bidra till att inrätta en mekanism som syftar till att låta eventuella vinster som gjorts med transaktioner inom ramen för värdepappersmarknadsprogrammet avseende grekiska statspapper som innehas i monetärt syfte komma skuldminskningsinsatser tillgodo. Parlamentet uppmanar de ovannämnda parterna att agera skyndsamt för att inrätta en sådan mekanism. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att ECB aviserat sin beredskap att i samarbete med nationella centralbanker och medlemsstaternas regeringar bidra till att inrätta en mekanism som syftar till att låta eventuella vinster som gjorts med transaktioner inom ramen för värdepappersmarknadsprogrammet avseende grekiska statspapper som innehas i monetärt syfte komma skuldminskningsinsatser tillgodo. Parlamentet uppmanar de ovannämnda parterna att agera skyndsamt för att inrätta en sådan mekanism.

| 39. | Europaparlamentet noterar att den ekonomiska situationen i vissa ekonomier ger upphov till allvarliga kapitalflöden som förvärrar dessa ekonomiers finansieringssvårigheter och är ohållbara på kort och, ännu mer, på lång sikt. Parlamentet betonar att dessa obalanser har fått massiva snedvridande effekter som gett upphov till kostsamma negativa externa effekter och som är ett problem för hela euroområdet och hotar stabiliteten i alla dess ekonomier. Dessa obalanser kan endast hanteras med en omfattande och heltäckande lösning på krisen i euroområdet som bygger på en strategi som kombinerar solidaritet och ansvar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar att den ekonomiska situationen i vissa ekonomier ger upphov till allvarliga kapitalflöden som förvärrar dessa ekonomiers finansieringssvårigheter och är ohållbara på kort och, ännu mer, på lång sikt. Parlamentet betonar att dessa obalanser har fått massiva snedvridande effekter som gett upphov till kostsamma negativa externa effekter och som är ett problem för hela euroområdet och hotar stabiliteten i alla dess ekonomier. Dessa obalanser kan endast hanteras med en omfattande och heltäckande lösning på krisen i euroområdet som bygger på en strategi som kombinerar solidaritet och ansvar.

| 40. | Europaparlamentet begär att man utreder olika möjligheter att göra trojkan, i vilken företrädare för ECB deltar, demokratiskt ansvarig inför Europaparlamentet. Parlamentet framhåller att de offentliga utfrågningar som för närvarande anordnas i parlamentet inte är tillräckliga för att trygga demokratisk ansvarighet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet begär att man utreder olika möjligheter att göra trojkan, i vilken företrädare för ECB deltar, demokratiskt ansvarig inför Europaparlamentet. Parlamentet framhåller att de offentliga utfrågningar som för närvarande anordnas i parlamentet inte är tillräckliga för att trygga demokratisk ansvarighet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar ECB att inom ramen för den monetära dialogen och i sin kommande årsrapport gör en efterhandsbedömning av sin involvering i, och påverkan av, anpassningsprogrammen och potentiella intressekonflikter i samband med detta samt av lämpligheten av de makroekonomiska antaganden och scenarier som programmen bygger på. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar ECB att inom ramen för den monetära dialogen och i sin kommande årsrapport gör en efterhandsbedömning av sin involvering i, och påverkan av, anpassningsprogrammen och potentiella intressekonflikter i samband med detta samt av lämpligheten av de makroekonomiska antaganden och scenarier som programmen bygger på.

Bankunion

| 42. | Europaparlamentet anser att det är angeläget att skapa bankunionen, ett projekt som endast kan genomföras med hjälp av en konsekvent kombination av instrument, ansvar och övergripande demokratisk redovisningsskyldighet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att det är angeläget att skapa bankunionen, ett projekt som endast kan genomföras med hjälp av en konsekvent kombination av instrument, ansvar och övergripande demokratisk redovisningsskyldighet.

| 43. | Europaparlamentet anser att för att råda bot på EMU:s inneboende strukturella brister och effektivt bekämpa den utbredda moraliska risken bör den föreslagna bankunionen utnyttja erfarenheterna från den tidigare reformen av unionens finanstjänstesektor (inklusive inrättandet av Europeiska bankmyndigheten (EBA), Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och ESRB) och den förstärkta ekonomiska styrningen (framför allt inom euroområdet) samt de nya budgetramarna i den europeiska planeringsterminen, för att garantera ökad motståndskraft och konkurrenskraft för unionens banksektor, ett ökat förtroende för den och ökade kapitalreserver för att förhindra att medlemsstaternas offentliga budgetar måste bära kostnaderna för att undsätta banker i framtiden. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att för att råda bot på EMU:s inneboende strukturella brister och effektivt bekämpa den utbredda moraliska risken bör den föreslagna bankunionen utnyttja erfarenheterna från den tidigare reformen av unionens finanstjänstesektor (inklusive inrättandet av Europeiska bankmyndigheten (EBA), Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma), Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) och ESRB) och den förstärkta ekonomiska styrningen (framför allt inom euroområdet) samt de nya budgetramarna i den europeiska planeringsterminen, för att garantera ökad motståndskraft och konkurrenskraft för unionens banksektor, ett ökat förtroende för den och ökade kapitalreserver för att förhindra att medlemsstaternas offentliga budgetar måste bära kostnaderna för att undsätta banker i framtiden.

| 44. | Europaparlamentet anser att man så snart som möjligt bör inrätta en gemensam tillsynsmekanism i syfte att öka trovärdigheten för euroområdets banksystem. Parlamentet påpekar att tilldelningen av tillsynsuppgifter till ECB inte påverkar ett framtida antagande, i enlighet med medbeslutandeförfarandet, av en mer heltäckande tillsynsstruktur som är helt åtskild från penningpolitiken. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att man så snart som möjligt bör inrätta en gemensam tillsynsmekanism i syfte att öka trovärdigheten för euroområdets banksystem. Parlamentet påpekar att tilldelningen av tillsynsuppgifter till ECB inte påverkar ett framtida antagande, i enlighet med medbeslutandeförfarandet, av en mer heltäckande tillsynsstruktur som är helt åtskild från penningpolitiken.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar de nuvarande drivkrafterna för att skapa en gemensam tillsynsmekanism. Parlamentet betonar att förbättrade förslag om bankåterhämtning och en gemensam rekonstruktionsmyndighet och om ett insättningsgarantisystem behövs för att komplettera den breda uppsättning rättsliga instrument som krävs för en bankunion. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar de nuvarande drivkrafterna för att skapa en gemensam tillsynsmekanism. Parlamentet betonar att förbättrade förslag om bankåterhämtning och en gemensam rekonstruktionsmyndighet och om ett insättningsgarantisystem behövs för att komplettera den breda uppsättning rättsliga instrument som krävs för en bankunion.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en ny europeisk rekonstruktionsfond och ett europeiskt insättningsgarantisystem som ska komplettera ECB:s tillsynsbefogenheter. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en ny europeisk rekonstruktionsfond och ett europeiskt insättningsgarantisystem som ska komplettera ECB:s tillsynsbefogenheter.

| 47. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att effektiva garantier införs för att undvika att motstridiga agendor återspeglas i ECB:s penningpolitik och dess tillsynsbefogenheter. Parlamentet betonar att varje möjlig tendens till att urholka ECB:s befogenheter avseende penningpolitiken eller dess tillsynsbefogenheter på grund av tvingande penningpolitiska hänsyn måste motverkas genom att inrätta en lämplig mekanism för att kartlägga och lösa potentiella konflikter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att effektiva garantier införs för att undvika att motstridiga agendor återspeglas i ECB:s penningpolitik och dess tillsynsbefogenheter. Parlamentet betonar att varje möjlig tendens till att urholka ECB:s befogenheter avseende penningpolitiken eller dess tillsynsbefogenheter på grund av tvingande penningpolitiska hänsyn måste motverkas genom att inrätta en lämplig mekanism för att kartlägga och lösa potentiella konflikter.

| 48. | Europaparlamentet understryker de svårigheter som bankunionsprojektet ställs inför på grund av den ihållande ekonomiska krisen som leder till att banker åternationaliserar sin verksamhet. Parlamentet anser att detta kan äventyra den inre marknadens anda och effektivitet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker de svårigheter som bankunionsprojektet ställs inför på grund av den ihållande ekonomiska krisen som leder till att banker åternationaliserar sin verksamhet. Parlamentet anser att detta kan äventyra den inre marknadens anda och effektivitet.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att diskussionen om inrättandet av en bankunion, i syfte att uppnå ett stabilare och motståndskraftigare finanssystem, är intimt förknippad med behovet att utforma och införa avgränsningar och särhållande av institutioner i banksektorn, till exempel på grundval av OECD:s rekommendationer och dem i Vickers- och Liikanenrapporterna, liksom behovet att reglera skuggbanksektorn ordentligt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att diskussionen om inrättandet av en bankunion, i syfte att uppnå ett stabilare och motståndskraftigare finanssystem, är intimt förknippad med behovet att utforma och införa avgränsningar och särhållande av institutioner i banksektorn, till exempel på grundval av OECD:s rekommendationer och dem i Vickers- och Liikanenrapporterna, liksom behovet att reglera skuggbanksektorn ordentligt.

| 50. | Parlamentet anser att alla medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen måste vara involverade med samma rättigheter och ansvar. |
| --- | --- |

50.

Parlamentet anser att alla medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen måste vara involverade med samma rättigheter och ansvar.

| 51. | Europaparlamentet anser att det bör höras i samband med utnämningen av ledamöterna i ECB:s tillsynsnämnd. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att det bör höras i samband med utnämningen av ledamöterna i ECB:s tillsynsnämnd.

| 52. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av den av EBA utarbetade enda regelboken i syfte att upprätthålla sammanhållningen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet erkänner betydelsen av den av EBA utarbetade enda regelboken i syfte att upprätthålla sammanhållningen på den inre marknaden.

Institutionella frågor

| 53. | Europaparlamentet beklagar bristen på insyn i arbetsmetoderna samt avsaknaden av redovisningsskyldighet för och demokratisk kontroll av trojkan. Parlamentet anser att alla sådana nuvarande eller framtida organ som involverar ECB och/eller kommissionen bör vara redovisningsskyldiga både inför Europaparlamentet och de nationella parlamentet på respektive nivå. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet beklagar bristen på insyn i arbetsmetoderna samt avsaknaden av redovisningsskyldighet för och demokratisk kontroll av trojkan. Parlamentet anser att alla sådana nuvarande eller framtida organ som involverar ECB och/eller kommissionen bör vara redovisningsskyldiga både inför Europaparlamentet och de nationella parlamentet på respektive nivå.

| 54. | Europaparlamentet betonar vikten av en betydande effektivisering av den regelbundna monetära dialogen mellan ECB och parlamentet, särskilt med beaktande av att ledamöterna av Europaparlamentet inte erhåller tillräcklig återkoppling om resultatet och genomförandet av sina förslag och idéer under dialogen. Parlamentet uppmanar ECB att offentliggöra en webbplats med sina svar på skriftliga frågor från Europaparlamentets ledamöter. Parlamentet uppmanar ECB att ge detaljerade svar på parlamentet årliga betänkanden om ECB i sina kommande årsrapporter. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet betonar vikten av en betydande effektivisering av den regelbundna monetära dialogen mellan ECB och parlamentet, särskilt med beaktande av att ledamöterna av Europaparlamentet inte erhåller tillräcklig återkoppling om resultatet och genomförandet av sina förslag och idéer under dialogen. Parlamentet uppmanar ECB att offentliggöra en webbplats med sina svar på skriftliga frågor från Europaparlamentets ledamöter. Parlamentet uppmanar ECB att ge detaljerade svar på parlamentet årliga betänkanden om ECB i sina kommande årsrapporter.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar ECB att offentliggöra sammanfattningsprotokollen från ECB-rådets möten, inklusive motiveringar och omröstningsresultat, samt att förbättra tillgången till ECB-handlingar och policyförfaranden. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar ECB att offentliggöra sammanfattningsprotokollen från ECB-rådets möten, inklusive motiveringar och omröstningsresultat, samt att förbättra tillgången till ECB-handlingar och policyförfaranden.

| 56. | Europaparlamentet inser att besluten i de flesta fall fattas på samförståndsbasis. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet inser att besluten i de flesta fall fattas på samförståndsbasis.

| 57. | Europaparlamentet betonar att det fullt ut kommer att leva upp till sin roll som lagstiftare i alla frågor som rör banktillsynen. Parlamentet betonar behovet av att stärka ECB:s demokratiska ansvarsskyldighet med tanke på de nya ansvarsområdena i fråga om tillsynsuppgifter som institutionen får, dess deltagande i trojkaprogrammen och mer allmänt dess framträdande roll i krishanteringen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att det fullt ut kommer att leva upp till sin roll som lagstiftare i alla frågor som rör banktillsynen. Parlamentet betonar behovet av att stärka ECB:s demokratiska ansvarsskyldighet med tanke på de nya ansvarsområdena i fråga om tillsynsuppgifter som institutionen får, dess deltagande i trojkaprogrammen och mer allmänt dess framträdande roll i krishanteringen.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att en översyn av fördraget avseende ECB:s nya uppgifter på tillsynsområdet inte bör uteslutas om man ska kunna återspegla EU-institutionernas ständiga utveckling, de brådskande frågorna om ansvarighet och tillsyn och de utmaningar som en mer fördjupad union innebär |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet påpekar att en översyn av fördraget avseende ECB:s nya uppgifter på tillsynsområdet inte bör uteslutas om man ska kunna återspegla EU-institutionernas ständiga utveckling, de brådskande frågorna om ansvarighet och tillsyn och de utmaningar som en mer fördjupad union innebär

| 59. | Europaparlamentet uppmanar ECB-rådet att avsevärt förbättra och offentliggöra sina regler om intressekonflikter och karenstider för höga ECB-chefer, och att föra ett register över möten mellan höga tjänstemän från ECB och berörda aktörer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar ECB-rådet att avsevärt förbättra och offentliggöra sina regler om intressekonflikter och karenstider för höga ECB-chefer, och att föra ett register över möten mellan höga tjänstemän från ECB och berörda aktörer.

| 60. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över frånvaron av kvinnor i ECB:s direktion, en situation som strider mot de principer som fastställs i fördraget beträffande jämställdhet mellan kvinnor och män (artiklarna 2, 3 och 8 i EUF-fördraget samt artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna), bidrar till att medborgarna upplever ECB som avlägset när det gäller deras problem och motsäger kommissionens och parlamentets rekommendationer om förbättring av jämställdheten i styrelser på hög nivå inom den ekonomiska sektorn. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över frånvaron av kvinnor i ECB:s direktion, en situation som strider mot de principer som fastställs i fördraget beträffande jämställdhet mellan kvinnor och män (artiklarna 2, 3 och 8 i EUF-fördraget samt artikel 21 i stadgan om de grundläggande rättigheterna), bidrar till att medborgarna upplever ECB som avlägset när det gäller deras problem och motsäger kommissionens och parlamentets rekommendationer om förbättring av jämställdheten i styrelser på hög nivå inom den ekonomiska sektorn.

| 61. | Europaparlamentet betonar att parlamentet måste ha en tydlig roll i utnämningarna till tillsynsstyrelsen om ECB, även tillfälligt, skulle bli det enda tillsynsorganet för bankerna i euroområdet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att parlamentet måste ha en tydlig roll i utnämningarna till tillsynsstyrelsen om ECB, även tillfälligt, skulle bli det enda tillsynsorganet för bankerna i euroområdet.

| 62. | Europaparlamentet kräver att parlamentets befogenheter stärks när det gäller möjligheten att avsätta en ledamot av ECB-rådet vid fall av allvarligt fel. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet kräver att parlamentets befogenheter stärks när det gäller möjligheten att avsätta en ledamot av ECB-rådet vid fall av allvarligt fel.

o

o o

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen och Europeiska centralbanken.

---

(1)  EGT C 138, 4.5.1998, s. 177.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0530.

---

Torsdagen den 18 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/36 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/36

---

P7_TA(2013)0179

Den finansiella och ekonomiska krisens följder för de mänskliga rättigheterna

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om den finansiella och ekonomiska krisens följder för de mänskliga rättigheterna (2012/2136(INI))

(2016/C 045/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 till Europaparlamentet och rådet från Europeiska kommissionen och från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 december 2011 till Europaparlamentet och rådet från Europeiska kommissionen och från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för EU:s yttre åtgärder – effektivare metoder (COM(2011)0886),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för och EU:s handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012) som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för och EU:s handlingsplan om mänskliga rättigheter och demokrati (11855/2012) som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012,

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av slutsatserna från G20-toppmötet i Los Cabos (Mexiko) den 18–19 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från G20-toppmötet i Los Cabos (Mexiko) den 18–19 juni 2012,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av meddelandet av den 27 januari 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Handel, tillväxt och utveckling – Att skräddarsy handels- och investeringspolitik för de länder som bäst behöver det (COM(2012)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet av den 27 januari 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Handel, tillväxt och utveckling – Att skräddarsy handels- och investeringspolitik för de länder som bäst behöver det (COM(2012)0022),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) och Internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) den 24 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets möte (allmänna frågor) den 24 september 2012,

| — | med beaktande av MR-rådets resolution S-10/1 av den 23 februari 2009 om effekten av de globala ekonomiska och finansiella kriserna på det universella förverkligandet och det faktiska åtnjutandet av mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av MR-rådets resolution S-10/1 av den 23 februari 2009 om effekten av de globala ekonomiska och finansiella kriserna på det universella förverkligandet och det faktiska åtnjutandet av mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konferens om finanskrisen och den ekonomiska krisen i världen och dess följder för utvecklingen som anordnades den 24–26 juni 2009 i New York och slutdokumentet som konferensen antog (i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution 63/303 av den 9 juli 2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konferens om finanskrisen och den ekonomiska krisen i världen och dess följder för utvecklingen som anordnades den 24–26 juni 2009 i New York och slutdokumentet som konferensen antog (i enlighet med FN:s generalförsamlings resolution 63/303 av den 9 juli 2009),

| — | med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 om millennieutvecklingsmålen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s millenniedeklaration av den 8 september 2000 om millennieutvecklingsmålen (1),

| — | med beaktande av Romprinciperna för hållbar global livsmedelsförsörjning som antogs av världstoppmötet om livsmedelsförsörjning den 16–18 november 2009 i Rom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romprinciperna för hållbar global livsmedelsförsörjning som antogs av världstoppmötet om livsmedelsförsörjning den 16–18 november 2009 i Rom,

| — | med beaktande av FN-rapporten från 2009 av FN:s dåvarande oberoende expert på mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, Magdalena Sepúlveda Carmona, för närvarande särskild rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-rapporten från 2009 av FN:s dåvarande oberoende expert på mänskliga rättigheter och extrem fattigdom, Magdalena Sepúlveda Carmona, för närvarande särskild rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av rapporten av den 4 februari 2009 av FN:s särskilda rapportör, Raquel Rolnik, om adekvata bostäder som en del av rätten till en adekvat levnadsstandard och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 4 februari 2009 av FN:s särskilda rapportör, Raquel Rolnik, om adekvata bostäder som en del av rätten till en adekvat levnadsstandard och om rätten till icke-diskriminering i detta sammanhang,

| — | med beaktande av FN:s policyinformationsmeddelande nr 7 från oktober 2012 av FN:s särskilda rapportör om rätt till mat, Olivier de Schutter, och FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Magdalena Sepúlveda Carmona, Underwriting the poor – A Global Fund for Social Protection, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s policyinformationsmeddelande nr 7 från oktober 2012 av FN:s särskilda rapportör om rätt till mat, Olivier de Schutter, och FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Magdalena Sepúlveda Carmona, Underwriting the poor – A Global Fund for Social Protection,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om effekterna av den globala finansiella och ekonomiska krisen på utvecklingsländerna och utvecklingssamarbetet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2010 om effekterna av den globala finansiella och ekonomiska krisen på utvecklingsländerna och utvecklingssamarbetet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (5) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2011 om investering i framtiden: en ny flerårig budgetram för ett konkurrenskraftigt och hållbart Europa för alla (5)

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer (COM(2011)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011Det framtida upplägget för budgetstödet från EU till tredjeländer (COM(2011)0638),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 oktober 2012 om en agenda för förändring: framtiden för EU:s utvecklingspolitik (7),

| — | med beaktande av Global Monitoring Report 2012 från Världsbanken och Internationella Valutafonden av den 20 april 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Global Monitoring Report 2012 från Världsbanken och Internationella Valutafonden av den 20 april 2012,

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis av den 19 april 2012 från Internationella arbetsorganisationen (ILO) och Världsbanken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten Inventory of Policy Responses to the Financial and Economic Crisis av den 19 april 2012 från Internationella arbetsorganisationen (ILO) och Världsbanken,

| — | med beaktande av ILO:s arbetsmiljörapport av den 29 april 2012, Better Jobs for a Better Economy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s arbetsmiljörapport av den 29 april 2012, Better Jobs for a Better Economy,

| — | med beaktande av ILO:s rapport Global employment trends for youth 2012 från maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport Global employment trends for youth 2012 från maj 2012,

| — | med beaktande av artiklarna 48 och artikel 119.2 i arbetsordningen |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 48 och artikel 119.2 i arbetsordningen

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0057/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0057/2013), och av följande skäl:

| A. | Även om den finansiella och ekonomiska krisen i varierande utsträckning påverkar samtliga regioner i världen, inklusive EU, är syftet med denna resolution att utvärdera följderna av den finansiella och ekonomiska krisen i tredjeländer, i synnerhet i utvecklingsländer och i minst utvecklade länder. |
| --- | --- |

A.

Även om den finansiella och ekonomiska krisen i varierande utsträckning påverkar samtliga regioner i världen, inklusive EU, är syftet med denna resolution att utvärdera följderna av den finansiella och ekonomiska krisen i tredjeländer, i synnerhet i utvecklingsländer och i minst utvecklade länder.

| B. | Den finansiella och ekonomiska krisen är i själva verket en global systemkris som hör samman med ett flertal övriga kriser, såsom livsmedels- och miljökrisen samt den sociala krisen. |
| --- | --- |

B.

Den finansiella och ekonomiska krisen är i själva verket en global systemkris som hör samman med ett flertal övriga kriser, såsom livsmedels- och miljökrisen samt den sociala krisen.

| C. | Inte enbart ekonomiska och sociala utan också politiska rättigheter påverkas av krisen då regeringar i vissa fall begränsar yttrande- och mötesfriheten till följd av ökat missnöje och ekonomiska svårigheter, något som framför allt tar sig uttryck i folkliga protester, såsom de i Nordafrika och i Mellanöstern 2011. |
| --- | --- |

C.

Inte enbart ekonomiska och sociala utan också politiska rättigheter påverkas av krisen då regeringar i vissa fall begränsar yttrande- och mötesfriheten till följd av ökat missnöje och ekonomiska svårigheter, något som framför allt tar sig uttryck i folkliga protester, såsom de i Nordafrika och i Mellanöstern 2011.

| D. | Medborgerliga och politiska rättigheter hotas till följd av att sociala protester brutalt slagits ned i många länder över hela världen. Parlamentet betonar att rätten till information och rätten att delta i regeringars politiska beslut som rör åtgärder mot krisen måste respekteras. |
| --- | --- |

D.

Medborgerliga och politiska rättigheter hotas till följd av att sociala protester brutalt slagits ned i många länder över hela världen. Parlamentet betonar att rätten till information och rätten att delta i regeringars politiska beslut som rör åtgärder mot krisen måste respekteras.

| E. | Även om krisens inverkan på de medborgerliga och politiska rättigheterna ännu inte har kunnat utvärderas fullständigt står det redan klart att den har ökat den sociala oron, som i vissa fall har slagits ned med våld, och mångdubblat tillkortakommandena när det gäller respekten för grundläggande rättigheter som yttrandefriheten och rätten till information. |
| --- | --- |

E.

Även om krisens inverkan på de medborgerliga och politiska rättigheterna ännu inte har kunnat utvärderas fullständigt står det redan klart att den har ökat den sociala oron, som i vissa fall har slagits ned med våld, och mångdubblat tillkortakommandena när det gäller respekten för grundläggande rättigheter som yttrandefriheten och rätten till information.

| F. | Den finansiella och ekonomiska krisen har drabbat utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna hårt, vilket främst återspeglas i en minskad efterfrågan på deras exportprodukter, höga skuldnivåer, en risk för minskat inflöde av utländska direktinvesteringar och minskat offentligt utvecklingsbistånd som även påverkar de mänskliga rättigheterna, eftersom det finns mindre medel för att kunna garantera sociala och ekonomiska rättigheter, och fler människor tvingas till fattigdom. |
| --- | --- |

F.

Den finansiella och ekonomiska krisen har drabbat utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna hårt, vilket främst återspeglas i en minskad efterfrågan på deras exportprodukter, höga skuldnivåer, en risk för minskat inflöde av utländska direktinvesteringar och minskat offentligt utvecklingsbistånd som även påverkar de mänskliga rättigheterna, eftersom det finns mindre medel för att kunna garantera sociala och ekonomiska rättigheter, och fler människor tvingas till fattigdom.

| G. | Den globala ekonomiska krisen har kraftigt påverkat levnadsstandarden i utvecklingsländerna under de tio senaste åren. Graden av ojämlikheter har ökat i en fjärdedel av utvecklingsekonomierna och begränsar sålunda tillgången till utbildning, mat, mark och krediter. |
| --- | --- |

G.

Den globala ekonomiska krisen har kraftigt påverkat levnadsstandarden i utvecklingsländerna under de tio senaste åren. Graden av ojämlikheter har ökat i en fjärdedel av utvecklingsekonomierna och begränsar sålunda tillgången till utbildning, mat, mark och krediter.

| H. | EU:s gemensamma offentliga utvecklingsbistånd minskade från 53,5 miljarder euro 2010 till 53,1 miljarder euro 2011, vilket lett till att nivån på EU:s offentliga utvecklingsbistånd minskat från 0,44 % av BNI 2010 till 0,42 % av BNI. Trots detta är EU och dess medlemsstater fortfarande världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

H.

EU:s gemensamma offentliga utvecklingsbistånd minskade från 53,5 miljarder euro 2010 till 53,1 miljarder euro 2011, vilket lett till att nivån på EU:s offentliga utvecklingsbistånd minskat från 0,44 % av BNI 2010 till 0,42 % av BNI. Trots detta är EU och dess medlemsstater fortfarande världens största givare av offentligt utvecklingsbistånd.

| I. | Målet med de handelsavtal som EU undertecknar med partnerländer är bland annat att främja och utöka handel och investeringar och att förbättra marknadstillträde, i syfte att öka den ekonomiska tillväxten, samarbetet och den sociala sammanhållningen, minska fattigdomen, skapa nya sysselsättningsmöjligheter, förbättra arbetsförhållandena och öka levnadsstandarderna och på så sätt i sista hand bidra till att de mänskliga rättigheterna respekteras. |
| --- | --- |

I.

Målet med de handelsavtal som EU undertecknar med partnerländer är bland annat att främja och utöka handel och investeringar och att förbättra marknadstillträde, i syfte att öka den ekonomiska tillväxten, samarbetet och den sociala sammanhållningen, minska fattigdomen, skapa nya sysselsättningsmöjligheter, förbättra arbetsförhållandena och öka levnadsstandarderna och på så sätt i sista hand bidra till att de mänskliga rättigheterna respekteras.

| J. | Vederbörlig kontroll och ett praktiskt genomförande av människorättsklausulen i varje handelsavtal måste garanteras. Systematiska brott mot människorättsklausulen i EU:s handelsavtal ger samtliga undertecknande parter rätt att vidta ”lämpliga åtgärder” som kan omfatta ett totalt eller delvist upphävande eller avslutande av avtalet eller införande av begränsningar. |
| --- | --- |

J.

Vederbörlig kontroll och ett praktiskt genomförande av människorättsklausulen i varje handelsavtal måste garanteras. Systematiska brott mot människorättsklausulen i EU:s handelsavtal ger samtliga undertecknande parter rätt att vidta ”lämpliga åtgärder” som kan omfatta ett totalt eller delvist upphävande eller avslutande av avtalet eller införande av begränsningar.

| K. | Aid for Trade-initiativet har visat positiva resultat och har bidragit till utveckling av bättre handelskapacitet och ekonomisk infrastruktur i partnerländerna. |
| --- | --- |

K.

Aid for Trade-initiativet har visat positiva resultat och har bidragit till utveckling av bättre handelskapacitet och ekonomisk infrastruktur i partnerländerna.

| L. | Att tillräckliga åtgärder inte vidtogs för att förebygga, upptäcka och eliminera alla former av korruption är en av orsakerna till finanskrisen. Utbredd korruption inom den offentliga och den privata sektorn, i både utvecklings- och industriländer, hindrar ett effektivt, brett och jämlikt skydd för och främjande av medborgerliga, politiska och sociala rättigheter. Korruptionen är ett hinder för demokrati och laglighet, och den påverkar befolkningen direkt genom att den ökar kostnaderna för offentliga tjänster, sänker deras kvalitet och ofta begränsar fattiga människors tillgång till vatten, skolor, sjukvård och många andra viktiga tjänster. |
| --- | --- |

L.

Att tillräckliga åtgärder inte vidtogs för att förebygga, upptäcka och eliminera alla former av korruption är en av orsakerna till finanskrisen. Utbredd korruption inom den offentliga och den privata sektorn, i både utvecklings- och industriländer, hindrar ett effektivt, brett och jämlikt skydd för och främjande av medborgerliga, politiska och sociala rättigheter. Korruptionen är ett hinder för demokrati och laglighet, och den påverkar befolkningen direkt genom att den ökar kostnaderna för offentliga tjänster, sänker deras kvalitet och ofta begränsar fattiga människors tillgång till vatten, skolor, sjukvård och många andra viktiga tjänster.

| M. | Den nuvarande ekonomiska krisen har långtgående konsekvenser för demokratin och förvaltningsstödet från EU och andra större givarländer. Givarländernas ekonomiska svårigheter kan leda till att utlandsstödet minskar. Därför gör den globala krisen det ännu viktigare att bibehålla stödet för politiska reformer och demokratisk utveckling i tredjeländer. |
| --- | --- |

M.

Den nuvarande ekonomiska krisen har långtgående konsekvenser för demokratin och förvaltningsstödet från EU och andra större givarländer. Givarländernas ekonomiska svårigheter kan leda till att utlandsstödet minskar. Därför gör den globala krisen det ännu viktigare att bibehålla stödet för politiska reformer och demokratisk utveckling i tredjeländer.

| N. | Den finansiella och ekonomiska krisen får också oproportionerligt stora följder för specifika gruppers rättigheter, i synnerhet de fattigaste och mest marginaliserade. |
| --- | --- |

N.

Den finansiella och ekonomiska krisen får också oproportionerligt stora följder för specifika gruppers rättigheter, i synnerhet de fattigaste och mest marginaliserade.

| O. | Det är de fattigastes rättigheter som påverkats mest av krisen. Enligt Världsbanken lever 1,2 miljarder människor i extrem fattigdom på mindre än 1,25 US-dollar per dag. Världsbanken uppskattar att ytterligare 71 miljoner människor i världen kommer att förbli extremt fattiga fram till 2020 till följd av den ekonomiska krisen, även i det fall att det sker en snabb återhämtning. Tre fjärdedelar av världens fattiga lever i medelinkomstländer. |
| --- | --- |

O.

Det är de fattigastes rättigheter som påverkats mest av krisen. Enligt Världsbanken lever 1,2 miljarder människor i extrem fattigdom på mindre än 1,25 US-dollar per dag. Världsbanken uppskattar att ytterligare 71 miljoner människor i världen kommer att förbli extremt fattiga fram till 2020 till följd av den ekonomiska krisen, även i det fall att det sker en snabb återhämtning. Tre fjärdedelar av världens fattiga lever i medelinkomstländer.

| P. | Den finansiella krisen har, i växelverkan med andra kriser (såsom livsmedels- och bränslekrisen), spridit sig över världen genom olika kanaler med varierande hastighet och intensitet. Det är oroväckande att Världsbanken och FN uppskattar att mellan 55 och 103 miljoner fler människor tvingats in i fattigdom på grund av krisen, något som äventyrar ytterligare framsteg för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

P.

Den finansiella krisen har, i växelverkan med andra kriser (såsom livsmedels- och bränslekrisen), spridit sig över världen genom olika kanaler med varierande hastighet och intensitet. Det är oroväckande att Världsbanken och FN uppskattar att mellan 55 och 103 miljoner fler människor tvingats in i fattigdom på grund av krisen, något som äventyrar ytterligare framsteg för de mänskliga rättigheterna.

| Q. | Människor som lever i fattigdom och försvarslöshet är i behov av effektiv rättshjälp till överkomliga priser för att kunna kräva sina rättigheter och protestera mot de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts mot dem. Bristen på tillgång till rättvis rättegång och ett rättvist rättssystem ökar de fattigas ekonomiska och sociala sårbarhet ytterligare. |
| --- | --- |

Q.

Människor som lever i fattigdom och försvarslöshet är i behov av effektiv rättshjälp till överkomliga priser för att kunna kräva sina rättigheter och protestera mot de brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts mot dem. Bristen på tillgång till rättvis rättegång och ett rättvist rättssystem ökar de fattigas ekonomiska och sociala sårbarhet ytterligare.

| R. | Antalet arbetslösa i världen uppgick 2012 till 200 miljoner, en ökning med 27 miljoner sedan krisen inleddes 2008, vilket äventyrar rätten till arbete och leder till en minskning av hushållens inkomster. Försämrade ekonomiska förhållanden och arbetslöshet kan få återverkningar på individens hälsa, med bristande självkänsla och även depression som följd. |
| --- | --- |

R.

Antalet arbetslösa i världen uppgick 2012 till 200 miljoner, en ökning med 27 miljoner sedan krisen inleddes 2008, vilket äventyrar rätten till arbete och leder till en minskning av hushållens inkomster. Försämrade ekonomiska förhållanden och arbetslöshet kan få återverkningar på individens hälsa, med bristande självkänsla och även depression som följd.

| S. | Mer än 40 procent av arbetstagarna i utvecklingsländerna arbetar inom den informella sektorn, något som i många fall leder till osäkra och ojämlika arbetsförhållanden utan socialskydd. Endast 20 procent av deras familjer har tillgång till någon form av socialskydd. |
| --- | --- |

S.

Mer än 40 procent av arbetstagarna i utvecklingsländerna arbetar inom den informella sektorn, något som i många fall leder till osäkra och ojämlika arbetsförhållanden utan socialskydd. Endast 20 procent av deras familjer har tillgång till någon form av socialskydd.

| T. | Läget för kvinnors rättigheter har försämrats på grund av krisen, genom exempelvis ytterligare oavlönat arbete och ökat våld. Det är viktigt att utveckla allmännyttiga tjänster och införa ändamålsenliga system för socialt skydd, för att garantera respekten för kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

T.

Läget för kvinnors rättigheter har försämrats på grund av krisen, genom exempelvis ytterligare oavlönat arbete och ökat våld. Det är viktigt att utveckla allmännyttiga tjänster och införa ändamålsenliga system för socialt skydd, för att garantera respekten för kvinnors ekonomiska och sociala rättigheter.

| U. | Kvinnor blir ofta ojämlikt behandlade på arbetsplatserna jämfört med män vad gäller tillgången till arbete, lön, avskedande, sociala säkerhetsförmåner och återanställning. |
| --- | --- |

U.

Kvinnor blir ofta ojämlikt behandlade på arbetsplatserna jämfört med män vad gäller tillgången till arbete, lön, avskedande, sociala säkerhetsförmåner och återanställning.

| V. | Krisen drabbar unga människor mer än andra. I hela världen var 74,8 miljoner unga mellan 15 och 24 utan arbete 2011, en ökning med mer än 4 miljoner sedan 2007. Arbetslösheten är exceptionellt hög i Mellanöstern och Nordafrika. |
| --- | --- |

V.

Krisen drabbar unga människor mer än andra. I hela världen var 74,8 miljoner unga mellan 15 och 24 utan arbete 2011, en ökning med mer än 4 miljoner sedan 2007. Arbetslösheten är exceptionellt hög i Mellanöstern och Nordafrika.

| W. | I låg- och mellaninkomstländer finns det omkring 200 miljoner unga som inte har avslutat grundskolan och som sålunda har nekats rätt till utbildning. |
| --- | --- |

W.

I låg- och mellaninkomstländer finns det omkring 200 miljoner unga som inte har avslutat grundskolan och som sålunda har nekats rätt till utbildning.

| X. | Särskilt barn drabbas av den finansiella och ekonomiska krisen, och deras omständigheter förvärras ofta av den sårbarhet och de risker som deras vårdnadshavare möter. |
| --- | --- |

X.

Särskilt barn drabbas av den finansiella och ekonomiska krisen, och deras omständigheter förvärras ofta av den sårbarhet och de risker som deras vårdnadshavare möter.

| Y. | I hela världen är det 61 miljoner barn i grundskoleåldern som inte går i skolan, och strävandena att alla ska ha rätt till grundläggande skolutbildning har stampat på stället sedan 2008. 31 miljoner barn i Afrika söder om Sahara går inte i skolan, och området står därför för hälften av det totala antalet i världen. Fler flickor än pojkar är tvungna att lämna skolan för att bidra till hushållsarbete till följd av fattigdom. |
| --- | --- |

Y.

I hela världen är det 61 miljoner barn i grundskoleåldern som inte går i skolan, och strävandena att alla ska ha rätt till grundläggande skolutbildning har stampat på stället sedan 2008. 31 miljoner barn i Afrika söder om Sahara går inte i skolan, och området står därför för hälften av det totala antalet i världen. Fler flickor än pojkar är tvungna att lämna skolan för att bidra till hushållsarbete till följd av fattigdom.

| Z. | Empiriska bevis tyder på att fler barn kommer att lämna skolan i förtid eller inte alls gå till skolan för att i stället arbeta i tider av ekonomisk kris då medlen till utbildning skärs ned. Över 190 miljoner barn mellan 5 och 14 år är tvungna att arbeta. Ett av fyra barn i åldern 5–17 används i barnarbete i Afrika söder om Sahara, jämfört med ett barn av åtta i Asien och Stillahavsregionen och ett barn av tio i Latinamerika och Västindien. I synnerhet flickor löper en större risk att tas ur skolan och tvingas till barnarbete eller hushållsarbete. Barnets bästa och rätten till utbildning påverkas starkt, liksom i det långa loppet kvaliteten på arbetskraften och den totala utvecklingen. |
| --- | --- |

Z.

Empiriska bevis tyder på att fler barn kommer att lämna skolan i förtid eller inte alls gå till skolan för att i stället arbeta i tider av ekonomisk kris då medlen till utbildning skärs ned. Över 190 miljoner barn mellan 5 och 14 år är tvungna att arbeta. Ett av fyra barn i åldern 5–17 används i barnarbete i Afrika söder om Sahara, jämfört med ett barn av åtta i Asien och Stillahavsregionen och ett barn av tio i Latinamerika och Västindien. I synnerhet flickor löper en större risk att tas ur skolan och tvingas till barnarbete eller hushållsarbete. Barnets bästa och rätten till utbildning påverkas starkt, liksom i det långa loppet kvaliteten på arbetskraften och den totala utvecklingen.

| AA. | Stigande och volatila livsmedelspriser som uppkommit genom finansspekulation på derivatmarknaderna påverkar miljontals människor som kämpar med att tillfredsställa sina grundläggande behov. Sedan 2007 har strävandena i världen för att minska hunger trappats ner. 868 miljoner människor lider av kronisk undernäring. De flesta, 850 miljoner människor, lever i utvecklingsländer. De överlevnadsstrategier som de sårbara hushållen använder sig av är att skära ner på kvantiteten och/eller kvaliteten på den mat som äts under kritiska stadier av ett barns utveckling eller under graviditeten, något som har långtgående följder för ett barns utveckling eller psyksiska hälsa. |
| --- | --- |

AA.

Stigande och volatila livsmedelspriser som uppkommit genom finansspekulation på derivatmarknaderna påverkar miljontals människor som kämpar med att tillfredsställa sina grundläggande behov. Sedan 2007 har strävandena i världen för att minska hunger trappats ner. 868 miljoner människor lider av kronisk undernäring. De flesta, 850 miljoner människor, lever i utvecklingsländer. De överlevnadsstrategier som de sårbara hushållen använder sig av är att skära ner på kvantiteten och/eller kvaliteten på den mat som äts under kritiska stadier av ett barns utveckling eller under graviditeten, något som har långtgående följder för ett barns utveckling eller psyksiska hälsa.

| AB. | Genom att efterfrågan på jordbruksprodukter avsedda för livsmedelsframställning ökar, och i allt högre grad också för energi- och industriproduktion, ökar också konkurrensen om marken, en resurs som blir allt knappare. Inhemska och internationella investerare utnyttjar långsiktiga köp- och arrendeavtal för att få kontroll över stora markområden. Detta kan orsaka socioekonomiska och miljömässiga problem för de berörda länderna och i synnerhet för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

AB.

Genom att efterfrågan på jordbruksprodukter avsedda för livsmedelsframställning ökar, och i allt högre grad också för energi- och industriproduktion, ökar också konkurrensen om marken, en resurs som blir allt knappare. Inhemska och internationella investerare utnyttjar långsiktiga köp- och arrendeavtal för att få kontroll över stora markområden. Detta kan orsaka socioekonomiska och miljömässiga problem för de berörda länderna och i synnerhet för lokalbefolkningen.

| AC. | Följderna av den ekonomiska krisen kan bli särskilt kännbara för äldre som kan löpa större risk att förlora sina arbeten och som i mindre utsträckning kan omskolas eller återsysselsätts. Krisen kan begränsa de äldres tillgång till hälso- och sjukvård till rimliga priser. |
| --- | --- |

AC.

Följderna av den ekonomiska krisen kan bli särskilt kännbara för äldre som kan löpa större risk att förlora sina arbeten och som i mindre utsträckning kan omskolas eller återsysselsätts. Krisen kan begränsa de äldres tillgång till hälso- och sjukvård till rimliga priser.

| AD. | De stigande läkemedelspriserna (med upp till 30 procent) har en negativ inverkan på rätten till hälsa för de mest sårbara, särskilt barn, äldre och personer med funktionshinder. |
| --- | --- |

AD.

De stigande läkemedelspriserna (med upp till 30 procent) har en negativ inverkan på rätten till hälsa för de mest sårbara, särskilt barn, äldre och personer med funktionshinder.

| AE. | Som en följd av den ekonomiska krisen utsätts 214 miljoner migrerande arbetstagare i hela världen i allt större utsträckning för ojämlik behandling, de erbjuds låga löner eller inga löner alls och misshandlas fysiskt. |
| --- | --- |

AE.

Som en följd av den ekonomiska krisen utsätts 214 miljoner migrerande arbetstagare i hela världen i allt större utsträckning för ojämlik behandling, de erbjuds låga löner eller inga löner alls och misshandlas fysiskt.

| AF. | Penningförsändelser, mikrolån och direkta investeringsflöden till utlandet är effektiva sätt att lindra chocken av krisen för ekonomierna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

AF.

Penningförsändelser, mikrolån och direkta investeringsflöden till utlandet är effektiva sätt att lindra chocken av krisen för ekonomierna i utvecklingsländerna.

| AG. | Människohandel är en modern form av slaveri och ett allvarligt brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Människohandlarna utnyttjar de potentiella offrens behov att hitta ett anständigt arbete och undfly fattigdom. Kvinnor och flickor utgör två tredjedelar av offren för människohandel. |
| --- | --- |

AG.

Människohandel är en modern form av slaveri och ett allvarligt brott mot grundläggande mänskliga rättigheter. Människohandlarna utnyttjar de potentiella offrens behov att hitta ett anständigt arbete och undfly fattigdom. Kvinnor och flickor utgör två tredjedelar av offren för människohandel.

| AH. | I hela världen har 1,3 miljarder människor ingen tillgång till elektricitet. Tillgången till energi, särskilt elektricitet, är viktig för att nå flera av millennieutvecklingsmålen, eftersom detta bland annat minskar fattigdomen genom förbättrad produktivitet, ökar inkomsterna och utvecklingen av mikroföretag och leder till ekonomisk och social delaktighet. |
| --- | --- |

AH.

I hela världen har 1,3 miljarder människor ingen tillgång till elektricitet. Tillgången till energi, särskilt elektricitet, är viktig för att nå flera av millennieutvecklingsmålen, eftersom detta bland annat minskar fattigdomen genom förbättrad produktivitet, ökar inkomsterna och utvecklingen av mikroföretag och leder till ekonomisk och social delaktighet.

| AI. | Jordbrukssektorn ger sysselsättning och utkomst för över 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna. Det offentliga utvecklingsbiståndet till jordbruket minskar ständigt och utgör i dag bara 5 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. I resurssvaga låginkomstländer är tillväxten inom jordbrukssektorn fem gånger effektivare i att minska fattigdomen än tillväxten inom övriga sektorer (elva gånger effektivare i Afrika söder om Sahara). Landsbygdsutveckling och åtgärder för att stödja jordbruket, i synnerhet den lokala produktionen, är nyckelelement i alla utvecklingsstrategier och är livsviktiga för att eliminera fattigdom, svält och underutveckling. |
| --- | --- |

AI.

Jordbrukssektorn ger sysselsättning och utkomst för över 70 procent av arbetskraften i utvecklingsländerna. Det offentliga utvecklingsbiståndet till jordbruket minskar ständigt och utgör i dag bara 5 % av det totala offentliga utvecklingsbiståndet. I resurssvaga låginkomstländer är tillväxten inom jordbrukssektorn fem gånger effektivare i att minska fattigdomen än tillväxten inom övriga sektorer (elva gånger effektivare i Afrika söder om Sahara). Landsbygdsutveckling och åtgärder för att stödja jordbruket, i synnerhet den lokala produktionen, är nyckelelement i alla utvecklingsstrategier och är livsviktiga för att eliminera fattigdom, svält och underutveckling.

| AJ. | Aggregerade uppgifter som ofta används för att beskriva följden av krisen kan dölja stora skillnader mellan länder och inom länder. Det är svårt att få tillgång till uppdaterade uppgifter som är nödvändiga för att till fullo förstå följderna av den ekonomiska krisen på regioner och sårbara grupper. Det finns ett behov av samverkan och innovation när det gäller datainsamling och analys på global nivå. |
| --- | --- |

AJ.

Aggregerade uppgifter som ofta används för att beskriva följden av krisen kan dölja stora skillnader mellan länder och inom länder. Det är svårt att få tillgång till uppdaterade uppgifter som är nödvändiga för att till fullo förstå följderna av den ekonomiska krisen på regioner och sårbara grupper. Det finns ett behov av samverkan och innovation när det gäller datainsamling och analys på global nivå.

| 1. | Europaparlamentet upprepar än en gång sin starka övertygelse om att försvara och främja mänskliga rättigheter och grundläggande civila, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella friheter som en av de grundläggande principerna i EU:s utrikespolitik och som grund för all annan politik, i enlighet med Lissabonfördraget, särskilt i samband med den ekonomiska och finansiella krisen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar än en gång sin starka övertygelse om att försvara och främja mänskliga rättigheter och grundläggande civila, politiska, ekonomiska, sociala och kulturella friheter som en av de grundläggande principerna i EU:s utrikespolitik och som grund för all annan politik, i enlighet med Lissabonfördraget, särskilt i samband med den ekonomiska och finansiella krisen.

| 2. | Europaparlamentet understryker att mänskliga rättigheter inbegriper rätten till mat, vatten, utbildning, tillfredsställande bostad, mark, anständigt arbete, hälsa och social trygghet. Parlamentet beklagar att rättigheterna har varit på tillbakagång i vissa länder sedan krisen började. Parlamentet inser att fattigdomen, och att denna har förvärrats, är orsak till de flesta fallen av brott mot rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att öka ansträngningarna och de ekonomiska investeringarna för att uppnå millenniemålen, eftersom det står klart att de ligger långt från att bli uppfyllda till 2015. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker att mänskliga rättigheter inbegriper rätten till mat, vatten, utbildning, tillfredsställande bostad, mark, anständigt arbete, hälsa och social trygghet. Parlamentet beklagar att rättigheterna har varit på tillbakagång i vissa länder sedan krisen började. Parlamentet inser att fattigdomen, och att denna har förvärrats, är orsak till de flesta fallen av brott mot rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att öka ansträngningarna och de ekonomiska investeringarna för att uppnå millenniemålen, eftersom det står klart att de ligger långt från att bli uppfyllda till 2015.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att svaret på krisen måste omfatta internationellt samordnat multilateralt samarbete på både regional och mellanregional nivå med de mänskliga rättigheterna i centrum. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet insisterar på att svaret på krisen måste omfatta internationellt samordnat multilateralt samarbete på både regional och mellanregional nivå med de mänskliga rättigheterna i centrum.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att det är regeringarnas skyldighet att respektera, skydda och uppfylla de mänskliga rättigheterna, inbegripet de ekonomiska och sociala rättigheterna, digital frihet, under alla omständigheter, såsom fastslagits i internationella människorättslagar. Parlamentet uppmanar regeringarna att motarbeta all slags diskriminering och att garantera grundläggande mänskliga rättigheter för alla. Parlamentet beklagar den klyfta som finns mellan rättsligt erkännande och det politiska genomförandet av dessa rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att det är regeringarnas skyldighet att respektera, skydda och uppfylla de mänskliga rättigheterna, inbegripet de ekonomiska och sociala rättigheterna, digital frihet, under alla omständigheter, såsom fastslagits i internationella människorättslagar. Parlamentet uppmanar regeringarna att motarbeta all slags diskriminering och att garantera grundläggande mänskliga rättigheter för alla. Parlamentet beklagar den klyfta som finns mellan rättsligt erkännande och det politiska genomförandet av dessa rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar att den globala ekonomiska krisen innebär ett allvarligt hot mot uppfyllandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men det finns ingen ursäkt för stater, oavsett deras inkomstnivå, att kompromissa med sin skyldighet att respektera grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att regeringarna alltid har ett ansvar för att säkerställa grundläggande miniminivåer för de sociala och ekonomiska rättigheter som är nödvändiga för att leva ett värdigt liv. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar att den globala ekonomiska krisen innebär ett allvarligt hot mot uppfyllandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, men det finns ingen ursäkt för stater, oavsett deras inkomstnivå, att kompromissa med sin skyldighet att respektera grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att regeringarna alltid har ett ansvar för att säkerställa grundläggande miniminivåer för de sociala och ekonomiska rättigheter som är nödvändiga för att leva ett värdigt liv.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att placera de mest sårbara befolkningsgruppernas intressen i centrum för den politik som utövas genom att använda människorättsramen i beslutsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringarna att göra allt de kan för att garantera tillgång till rättvisa för alla, särskilt människor som lever i fattigdom, som måste få full förståelse för sina rättigheter samt medel för att förverkliga dem. Parlamentet uppmanar EU att öka kampen mot straffrihet och sitt stöd för rättsstaten och reformering av rättsväsendet i partnerländer, och att verka för ett aktivt civilsamhälle för att skapa en grund för alla demokratiseringsprocesser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att placera de mest sårbara befolkningsgruppernas intressen i centrum för den politik som utövas genom att använda människorättsramen i beslutsprocessen. Parlamentet uppmanar regeringarna att göra allt de kan för att garantera tillgång till rättvisa för alla, särskilt människor som lever i fattigdom, som måste få full förståelse för sina rättigheter samt medel för att förverkliga dem. Parlamentet uppmanar EU att öka kampen mot straffrihet och sitt stöd för rättsstaten och reformering av rättsväsendet i partnerländer, och att verka för ett aktivt civilsamhälle för att skapa en grund för alla demokratiseringsprocesser.

| 7. | Europaparlamentet ställer sig bakom EU:s åtagande att främja ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och att öka ansträngningarna att garantera icke-diskriminerande tillgång till grundläggande tjänster för alla, särskilt fattiga och sårbara grupper, såsom fastställts i den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förväntar sig att detta tar sig uttryck i konkreta åtgärder, inklusive i de landsstrategier för mänskliga rättigheter som EU:s delegationer utarbetar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ställer sig bakom EU:s åtagande att främja ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och att öka ansträngningarna att garantera icke-diskriminerande tillgång till grundläggande tjänster för alla, särskilt fattiga och sårbara grupper, såsom fastställts i den strategiska ramen för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förväntar sig att detta tar sig uttryck i konkreta åtgärder, inklusive i de landsstrategier för mänskliga rättigheter som EU:s delegationer utarbetar.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör se till att de mänskliga rättigheterna ges en framträdande plats i politiska initiativ, med en särskilt betoning på de mest sårbara grupperna i samhällena i tredjeländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter bör se till att de mänskliga rättigheterna ges en framträdande plats i politiska initiativ, med en särskilt betoning på de mest sårbara grupperna i samhällena i tredjeländer.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att stödet för mänskliga rättigheter och främjandet av demokrati inte får undermineras genom att budgeten för sådana projekt minskas på grund av krisen. Parlamentet understryker i detta sammanhang att ett fortlöpande stöd måste ges till projekt som finansieras av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och är inriktade på människorättsförsvarare, inklusive dem som arbetar på området för ekonomiska och sociala rättigheter, såsom arbetstagares och migrerande arbetares rättigheter, och betonar vikten av att främja utbildning i mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av att stödet för mänskliga rättigheter och främjandet av demokrati inte får undermineras genom att budgeten för sådana projekt minskas på grund av krisen. Parlamentet understryker i detta sammanhang att ett fortlöpande stöd måste ges till projekt som finansieras av det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR) och är inriktade på människorättsförsvarare, inklusive dem som arbetar på området för ekonomiska och sociala rättigheter, såsom arbetstagares och migrerande arbetares rättigheter, och betonar vikten av att främja utbildning i mänskliga rättigheter.

| 10. | Europaparlamentet påminner regeringarna om deras skyldighet att garantera att organisationer inom det civila samhället har tillräckliga medel för att utöva sin roll i samhället och att inte använda den nuvarande krisen som en ursäkt för att minska stödet till dessa organisationer. Parlamentet kräver att faciliteten för det civila samhället ska få tillräckligt med medel för tiden efter 2013 för att ytterligare stärka det civila samhällets kapacitet i partnerländerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner regeringarna om deras skyldighet att garantera att organisationer inom det civila samhället har tillräckliga medel för att utöva sin roll i samhället och att inte använda den nuvarande krisen som en ursäkt för att minska stödet till dessa organisationer. Parlamentet kräver att faciliteten för det civila samhället ska få tillräckligt med medel för tiden efter 2013 för att ytterligare stärka det civila samhällets kapacitet i partnerländerna.

| 11. | Europaparlamentet understryker att kommissionen bör ta med människorättsbestämmelser i konsekvensbedömningarna för lagstiftningsförslag och förslag utan lagstiftningskaraktär, genomförandeåtgärder och handels- och investeringsavtal som har betydande ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att kommissionen bör ta med människorättsbestämmelser i konsekvensbedömningarna för lagstiftningsförslag och förslag utan lagstiftningskaraktär, genomförandeåtgärder och handels- och investeringsavtal som har betydande ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar med oro att den globala ekonomiska krisen äventyrar medlemsstaternas satsningar på offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet erinrar om att de fattiga länderna tvingas bära en oproportionerligt stor del av kostnaderna för den globala ekonomiska krisen, som ju har sitt ursprung i de rikare länderna. Därför uppmanas EU och medlemsstaterna med skärpa att behålla och fullgöra sina befintliga bilaterala och multilaterala åtaganden avseende offentligt utvecklingsbistånd samt att leva upp till målsättningarna i FN:s millenniedeklaration, i synnerhet genom att koncentrera sig på de områden där det för närvarande råder brist på tillräckliga framsteg och att säkerställa ett effektivt utnyttjande av utvecklingsbiståndet för att garantera att pengarna används så effektivt som möjligt och att en konsekvent människorätts- och utvecklingspolitik uppnås. Parlamentet påminner om att tillväxtländerna också har en viktig roll att spela genom sitt potentiella bidrag till det offentliga utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar med oro att den globala ekonomiska krisen äventyrar medlemsstaternas satsningar på offentligt utvecklingsbistånd. Parlamentet erinrar om att de fattiga länderna tvingas bära en oproportionerligt stor del av kostnaderna för den globala ekonomiska krisen, som ju har sitt ursprung i de rikare länderna. Därför uppmanas EU och medlemsstaterna med skärpa att behålla och fullgöra sina befintliga bilaterala och multilaterala åtaganden avseende offentligt utvecklingsbistånd samt att leva upp till målsättningarna i FN:s millenniedeklaration, i synnerhet genom att koncentrera sig på de områden där det för närvarande råder brist på tillräckliga framsteg och att säkerställa ett effektivt utnyttjande av utvecklingsbiståndet för att garantera att pengarna används så effektivt som möjligt och att en konsekvent människorätts- och utvecklingspolitik uppnås. Parlamentet påminner om att tillväxtländerna också har en viktig roll att spela genom sitt potentiella bidrag till det offentliga utvecklingsbiståndet.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att ta fram krishanteringsplaner och en utvecklingspolitik med utgångspunkt i mänskliga rättigheter, såsom fastställts i kommissionens meddelande Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring och parlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om meddelandet (8), |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att ta fram krishanteringsplaner och en utvecklingspolitik med utgångspunkt i mänskliga rättigheter, såsom fastställts i kommissionens meddelande Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring och parlamentets resolution av den 23 oktober 2012 om meddelandet (8),

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av politisk samstämmighet och samordning för att nå målet med fattigdomsminskning och öka trovärdigheten hos och effekten av EU:s externa bistånd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar vikten av politisk samstämmighet och samordning för att nå målet med fattigdomsminskning och öka trovärdigheten hos och effekten av EU:s externa bistånd.

| 15. | Europaparlamentet upprepar än en gång att budgetstödet till mottagarländerna och alla handelsavtal bör kopplas till respekten för människorättssituationen och demokratin i dessa länder. Parlamentet anser att givare och långivare framför allt bör reagera samordnat på rapporterade fall av bedrägeri och korruption och främja reformer i dessa länder i riktning mot goda styrelseformer och transparens. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra systematiska riskbedömningar av utbredd korruption i partnerländer som kan hämma de önskade effekterna av utvecklingsprojekt och humanitära projekt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet upprepar än en gång att budgetstödet till mottagarländerna och alla handelsavtal bör kopplas till respekten för människorättssituationen och demokratin i dessa länder. Parlamentet anser att givare och långivare framför allt bör reagera samordnat på rapporterade fall av bedrägeri och korruption och främja reformer i dessa länder i riktning mot goda styrelseformer och transparens. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att göra systematiska riskbedömningar av utbredd korruption i partnerländer som kan hämma de önskade effekterna av utvecklingsprojekt och humanitära projekt.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att utarbeta en ekonomisk politik som främjar hållbar tillväxt och utveckling, skapar arbetstillfällen, fäster särskild vikt vid sårbara befolkningsgrupper då politiska program utarbetas och baserar utveckling på ett sunt skattesystem för att undanröja skattebedrägerier och som är nödvändigt för att mobilisera inhemska resurser på ett mer effektivt och balanserat sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att utarbeta en ekonomisk politik som främjar hållbar tillväxt och utveckling, skapar arbetstillfällen, fäster särskild vikt vid sårbara befolkningsgrupper då politiska program utarbetas och baserar utveckling på ett sunt skattesystem för att undanröja skattebedrägerier och som är nödvändigt för att mobilisera inhemska resurser på ett mer effektivt och balanserat sätt.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar utländska och inhemska investerare att uppmuntra till ett starkt företagaransvar i alla länder med betoning på hållbar utveckling och ett gott samhällsstyre och med en klar inriktning på mänskliga rättigheter, anständigt arbete, arbetsnormer, mötesfrihet, kollektiva förhandlingar och övriga sociala hänsyn. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar utländska och inhemska investerare att uppmuntra till ett starkt företagaransvar i alla länder med betoning på hållbar utveckling och ett gott samhällsstyre och med en klar inriktning på mänskliga rättigheter, anständigt arbete, arbetsnormer, mötesfrihet, kollektiva förhandlingar och övriga sociala hänsyn.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att använda de handelspreferenser som EU skapat inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP) för att främja ländernas ekonomi, diversifiera deras export och förbättra deras konkurrenskraft. Parlamentet påminner om att utvecklingsländerna inom ramen för GSP+ måste ratificera och på ett effektivt sätt genomföra viktiga internationella konventioner rörande mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och gott styre som finns företecknade inom denna ram. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar utvecklingsländerna att använda de handelspreferenser som EU skapat inom ramen för det allmänna preferenssystemet (GSP) för att främja ländernas ekonomi, diversifiera deras export och förbättra deras konkurrenskraft. Parlamentet påminner om att utvecklingsländerna inom ramen för GSP+ måste ratificera och på ett effektivt sätt genomföra viktiga internationella konventioner rörande mänskliga rättigheter och arbetsrätt, miljöskydd och gott styre som finns företecknade inom denna ram.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja och tillämpa det internationella målet vad gäller tillgång till energi för alla före 2030 eftersom detta kommer att öka den ekonomiska delaktigheten och de sociala fördelarna för de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja och tillämpa det internationella målet vad gäller tillgång till energi för alla före 2030 eftersom detta kommer att öka den ekonomiska delaktigheten och de sociala fördelarna för de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna i utvecklingsländerna.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar en särskild kontrollmekanism för att övervaka genomförandet av människorättsklausuler i EU:s bilaterala och regionala ”nya generationens” avtal. Parlamentet välkomnar ansträngningarna att förbättra analysen av människorättssituationen i tredjeländer då förhandlingar om handelsavtal och/eller investeringsavtal inleds eller avslutas. Parlamentet ser med oro på att de nuvarande bestämmelserna om övervakning av mänskliga rättigheter i relevanta avtal inte är klart definierade eller tillräckligt ambitiösa. Parlamentet uppmanar EU att inta en orubbligt principfast hållning när det gäller kravet att partnerländerna ska uppfylla bestämmelserna om mänskliga rättigheter i internationella avtal. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar en särskild kontrollmekanism för att övervaka genomförandet av människorättsklausuler i EU:s bilaterala och regionala ”nya generationens” avtal. Parlamentet välkomnar ansträngningarna att förbättra analysen av människorättssituationen i tredjeländer då förhandlingar om handelsavtal och/eller investeringsavtal inleds eller avslutas. Parlamentet ser med oro på att de nuvarande bestämmelserna om övervakning av mänskliga rättigheter i relevanta avtal inte är klart definierade eller tillräckligt ambitiösa. Parlamentet uppmanar EU att inta en orubbligt principfast hållning när det gäller kravet att partnerländerna ska uppfylla bestämmelserna om mänskliga rättigheter i internationella avtal.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s bistånd omdirigerats till mindre utvecklade länder, vilket innebär att medelinkomstländer uppmanas att använda en allt större andel av sina skatteinkomster till förmån för socialskydd och genomförande av mänskliga rättigheter för de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar att EU:s bistånd omdirigerats till mindre utvecklade länder, vilket innebär att medelinkomstländer uppmanas att använda en allt större andel av sina skatteinkomster till förmån för socialskydd och genomförande av mänskliga rättigheter för de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att ge adekvat bistånd till regeringarna i Afrika söder om Sahara för att förebygga att den finansiella krisen förvärrar den humanitära krisen i vissa länder i regionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att ge adekvat bistånd till regeringarna i Afrika söder om Sahara för att förebygga att den finansiella krisen förvärrar den humanitära krisen i vissa länder i regionen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att respektera sina åtaganden mot innevånarna vad gäller en god förvaltning av naturresurserna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att respektera sina åtaganden mot innevånarna vad gäller en god förvaltning av naturresurserna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att göra allt de kan för att minska de extrema inkomstskillnaderna och att införa villkor som gör det möjligt för dem som lever i extrem fattigdom att till fullo utveckla sin potential och leva i värdighet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att göra allt de kan för att minska de extrema inkomstskillnaderna och att införa villkor som gör det möjligt för dem som lever i extrem fattigdom att till fullo utveckla sin potential och leva i värdighet.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i utvecklingsländerna att utarbeta ett socialskydd eftersom detta behövs för att skydda de mest sårbara befolkningsgrupperna och stärka motståndskraften mot ekonomiska och miljömässiga kriser och har visat sig vara en investering i samhället snarare än en kostnad, såsom framgår av sociala välfärdsprogram, till exempel Brasiliens bolsa familia eller efterfrågestyrda offentliga arbetsprogram, exempelvis Indiens program för nationell sysselsättningsgaranti på landsbygden (National Rural Employment Guarantee Scheme (NREGS)). Parlamentet understryker att framgången med dessa penningöverföringssystem i stor utsträckning beror på förutsättningarna, det vill säga, om barn skrivs in i skolan och deltar i skolarbetet, samt hälsoaspekter, framför allt vaccinering av barn. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i utvecklingsländerna att utarbeta ett socialskydd eftersom detta behövs för att skydda de mest sårbara befolkningsgrupperna och stärka motståndskraften mot ekonomiska och miljömässiga kriser och har visat sig vara en investering i samhället snarare än en kostnad, såsom framgår av sociala välfärdsprogram, till exempel Brasiliens bolsa familia eller efterfrågestyrda offentliga arbetsprogram, exempelvis Indiens program för nationell sysselsättningsgaranti på landsbygden (National Rural Employment Guarantee Scheme (NREGS)). Parlamentet understryker att framgången med dessa penningöverföringssystem i stor utsträckning beror på förutsättningarna, det vill säga, om barn skrivs in i skolan och deltar i skolarbetet, samt hälsoaspekter, framför allt vaccinering av barn.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma initiativ som FN:s särskilda rapportör om rätt till mat, Olivier De Schutter, och FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Magdalena Sepúlveda Carmona, tagit för att stärka socialskyddet i utvecklingsländer genom en global fond för socialskydd (Global Fund for Social Protection) genom vilken internationell solidaritet kan visas och gynna de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dessa program. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma initiativ som FN:s särskilda rapportör om rätt till mat, Olivier De Schutter, och FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter, Magdalena Sepúlveda Carmona, tagit för att stärka socialskyddet i utvecklingsländer genom en global fond för socialskydd (Global Fund for Social Protection) genom vilken internationell solidaritet kan visas och gynna de minst utvecklade länderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja dessa program.

| 27. | Europaparlamentet anser att investeringar i ett hållbart jordbruk i utvecklingsländerna är en viktig motor för att bekämpa en osäker livsmedelsförsörjning och främja en allmän tillväxt. Parlamentet uppmanar regeringarna att stödja ansvarsfulla investeringar inom den privata sektorn och småskaliga livsmedelsproducenter, särskilt kvinno- och jordbrukskooperativ, som effektivast kan minska extrem fattigdom genom att öka avkastningen från arbetet. Parlamentet betonar vikten av investeringar i landsbygdsinfrastruktur som minskar transaktionskostnaderna och gör det möjligt för jordbrukarna att nå marknader och få mer inkomster. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att investeringar i ett hållbart jordbruk i utvecklingsländerna är en viktig motor för att bekämpa en osäker livsmedelsförsörjning och främja en allmän tillväxt. Parlamentet uppmanar regeringarna att stödja ansvarsfulla investeringar inom den privata sektorn och småskaliga livsmedelsproducenter, särskilt kvinno- och jordbrukskooperativ, som effektivast kan minska extrem fattigdom genom att öka avkastningen från arbetet. Parlamentet betonar vikten av investeringar i landsbygdsinfrastruktur som minskar transaktionskostnaderna och gör det möjligt för jordbrukarna att nå marknader och få mer inkomster.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att förhindra att inhemska och internationella finansspekulanter som investerar i mark har en negativ inverkan på småjordbrukare och lokala producenter genom att ge upphov till folkomflyttningar, miljöproblem och en osäker livsmedelsförsörjning eller osäkra inkomster. Parlamentet erinrar i detta avseende om att trygga arbets- och försörjningsförhållanden är ett villkor för respekten för mänskliga rättigheter, demokratisering och politiskt engagemang. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att förhindra att inhemska och internationella finansspekulanter som investerar i mark har en negativ inverkan på småjordbrukare och lokala producenter genom att ge upphov till folkomflyttningar, miljöproblem och en osäker livsmedelsförsörjning eller osäkra inkomster. Parlamentet erinrar i detta avseende om att trygga arbets- och försörjningsförhållanden är ett villkor för respekten för mänskliga rättigheter, demokratisering och politiskt engagemang.

| 29. | Europaparlamentet erinrar både regeringarna och den privata sektorn om att de måste respektera informella och traditionella ägandeförhållanden till mark samt brukningsrätten till marken. Parlamentet betonar att utsatta grupper, till exempel urbefolkningar, är de som behöver det starkaste skyddet, eftersom marken ofta är den enda resurs som de kan få sin utkomst från. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet erinrar både regeringarna och den privata sektorn om att de måste respektera informella och traditionella ägandeförhållanden till mark samt brukningsrätten till marken. Parlamentet betonar att utsatta grupper, till exempel urbefolkningar, är de som behöver det starkaste skyddet, eftersom marken ofta är den enda resurs som de kan få sin utkomst från.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att inte skära ner eller begränsa livsmedelssubventionerna eftersom dessa subventioner kan minska hungersnöden och förbättra näringsvärdet i de mottagande hushållen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att inte skära ner eller begränsa livsmedelssubventionerna eftersom dessa subventioner kan minska hungersnöden och förbättra näringsvärdet i de mottagande hushållen.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser en större transparens hos marknaden för förnödenheter för att undvika prissvängningar hos jordbruksråvaror som orsakas av orimlig spekulation. Parlamentet understryker behovet av större internationell uppmärksamhet och förbättrad samordning när det gäller denna fråga. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet efterlyser en större transparens hos marknaden för förnödenheter för att undvika prissvängningar hos jordbruksråvaror som orsakas av orimlig spekulation. Parlamentet understryker behovet av större internationell uppmärksamhet och förbättrad samordning när det gäller denna fråga.

| 32. | Europaparlamentet påminner regeringarna om att sysselsättningspolitiken för ungdomar inte enbart bör rikta in sig på att skapa sysselsättning utan också på att garantera en inkomstnivå och arbetsförhållanden som är lämpliga för en skälig levnadsstandard. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påminner regeringarna om att sysselsättningspolitiken för ungdomar inte enbart bör rikta in sig på att skapa sysselsättning utan också på att garantera en inkomstnivå och arbetsförhållanden som är lämpliga för en skälig levnadsstandard.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för ett globalt införande av en skatt på finansiella transaktioner som kan utgöra en innovativ finansieringsmekanism för utveckling och i slutändan bidra till ekonomiska och sociala rättigheter för alla. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att stödja EU:s budgetförslag rörande skatter på finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för ett globalt införande av en skatt på finansiella transaktioner som kan utgöra en innovativ finansieringsmekanism för utveckling och i slutändan bidra till ekonomiska och sociala rättigheter för alla. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att stödja EU:s budgetförslag rörande skatter på finansiella transaktioner.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att bekämpa olagliga penningflöden, skatteparadis och spekulationer i råvaror om framsteg för de mänskliga rättigheterna ska kunna uppnås, särskilt i låginkomstländer. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att bekämpa olagliga penningflöden, skatteparadis och spekulationer i råvaror om framsteg för de mänskliga rättigheterna ska kunna uppnås, särskilt i låginkomstländer.

| 35. | Europaparlamentet anser att utvecklingsländerna bör införa innovativa finansieringssystem för den ekonomiska politiken. Parlamentet uppmuntrar länderna att utveckla finansmekanismer som är anpassade till deras egna resurser. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att utvecklingsländerna bör införa innovativa finansieringssystem för den ekonomiska politiken. Parlamentet uppmuntrar länderna att utveckla finansmekanismer som är anpassade till deras egna resurser.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser en bättre konkurrenskraft hos företag i utvecklingsländer. Det skulle minska arbetslösheten och gynna en sysselsättningsskapande politik. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser en bättre konkurrenskraft hos företag i utvecklingsländer. Det skulle minska arbetslösheten och gynna en sysselsättningsskapande politik.

| 37. | Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att stärka kompetensutvecklingen och utbildningspolitiken, inklusive informell utbildning, praktiktjänstgöring och arbetsplatsanknuten utbildning, som stöder en framgångsrik övergång från skolan till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att stärka kompetensutvecklingen och utbildningspolitiken, inklusive informell utbildning, praktiktjänstgöring och arbetsplatsanknuten utbildning, som stöder en framgångsrik övergång från skolan till arbetsmarknaden.

| 38. | Europaparlamentet understryker att händelserna under den arabiska våren har avslöjat vissa brister i EU-politiken i detta område, bland annat situationen för ungdomar som står inför massarbetslöshet och dåliga framtidsutsikter i sina länder. Parlamentet uppmanar EU att vidta mer effektiva åtgärder för att hantera finanskrisens effekter i tredjeländer, och att även ta vederbörlig hänsyn till rapporter från det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker att händelserna under den arabiska våren har avslöjat vissa brister i EU-politiken i detta område, bland annat situationen för ungdomar som står inför massarbetslöshet och dåliga framtidsutsikter i sina länder. Parlamentet uppmanar EU att vidta mer effektiva åtgärder för att hantera finanskrisens effekter i tredjeländer, och att även ta vederbörlig hänsyn till rapporter från det civila samhällets organisationer.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar både regeringarna i länder med mycket barnarbete och internationella givare att främja förebyggande åtgärder, såsom utökad skoltillgång, förbättrad skolkvalitet och minskade skolkostnader i syfte att minska fattigdomen och gynna ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar både regeringarna i länder med mycket barnarbete och internationella givare att främja förebyggande åtgärder, såsom utökad skoltillgång, förbättrad skolkvalitet och minskade skolkostnader i syfte att minska fattigdomen och gynna ekonomisk tillväxt.

| 40. | Europaparlamentet uppmuntrar regeringarna att tillhandahålla program för en andra chans till utbildning för dem som inte fått grundskoleutbildning i syfte att lära dem att läsa, skriva och räkna och ge dem den livskunskap som kan hjälpa dem att undkomma fattigdom. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmuntrar regeringarna att tillhandahålla program för en andra chans till utbildning för dem som inte fått grundskoleutbildning i syfte att lära dem att läsa, skriva och räkna och ge dem den livskunskap som kan hjälpa dem att undkomma fattigdom.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar regeringar att trappa upp stödåtgärderna inom barnskyddet, inklusive åtgärder för att stoppa våldet mot barn och öka regeringstjänstemännens medvetande om frågor som rör våld mot barn. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar regeringar att trappa upp stödåtgärderna inom barnskyddet, inklusive åtgärder för att stoppa våldet mot barn och öka regeringstjänstemännens medvetande om frågor som rör våld mot barn.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att en tydlig jämställdhetsaspekt måste ingå i all återhämtningspolitik. Parlamentet påminner om att det brådskar med att genomdriva politik och praxis som garanterar att fler kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden i arbeten med anständiga arbetsvillkor och socialskydd. Parlamentet efterlyser offentliga investeringar i vårdtjänster för att minska det obetalda hushålls- och vårdarbete som kvinnor gör hemma. Parlamentet insisterar på att arbetsmarknadspolitiken måste ta itu med föräldrarnas brist på tid till vård och uppfostran. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att en tydlig jämställdhetsaspekt måste ingå i all återhämtningspolitik. Parlamentet påminner om att det brådskar med att genomdriva politik och praxis som garanterar att fler kvinnor kommer ut på arbetsmarknaden i arbeten med anständiga arbetsvillkor och socialskydd. Parlamentet efterlyser offentliga investeringar i vårdtjänster för att minska det obetalda hushålls- och vårdarbete som kvinnor gör hemma. Parlamentet insisterar på att arbetsmarknadspolitiken måste ta itu med föräldrarnas brist på tid till vård och uppfostran.

| 43. | Europaparlamentet understryker att kvinnor måste engageras mer i den sociala dialogen och beslutsprocessen. Parlamentet upprepar än en gång att utbildning för flickor och kvinnor och egenmakt för kvinnor är viktiga. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker att kvinnor måste engageras mer i den sociala dialogen och beslutsprocessen. Parlamentet upprepar än en gång att utbildning för flickor och kvinnor och egenmakt för kvinnor är viktiga.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck regeringarna att ta itu med kritiska människorättsfrågor som rör äldre, särskilt i tider av ekonomisk nedgång, såsom långtidsarbetslöshet, åldersrelaterad diskriminering vad gäller sysselsättning, osäkra inkomster och en hälso- och sjukvård som de äldre inte har råd med. Parlamentet uppmanar regeringarna att införa innovativa nya mekanismer för ett flexibelt arbetskraftsdeltagande, såsom att låta äldre lyfta sociala pensioner samtidigt som de arbetar deltid, fortbildningsprogram eller skattemässiga åtgärder för att främja äldres förvärvsarbete. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck regeringarna att ta itu med kritiska människorättsfrågor som rör äldre, särskilt i tider av ekonomisk nedgång, såsom långtidsarbetslöshet, åldersrelaterad diskriminering vad gäller sysselsättning, osäkra inkomster och en hälso- och sjukvård som de äldre inte har råd med. Parlamentet uppmanar regeringarna att införa innovativa nya mekanismer för ett flexibelt arbetskraftsdeltagande, såsom att låta äldre lyfta sociala pensioner samtidigt som de arbetar deltid, fortbildningsprogram eller skattemässiga åtgärder för att främja äldres förvärvsarbete.

| 45. | Europaparlamentet kräver att transaktionskostnaderna för penningförsändelser ska minskas och att det till exempel ska bli enklare för migrerande arbetstagare att öppna ett bankkonto i mottagarlandet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet kräver att transaktionskostnaderna för penningförsändelser ska minskas och att det till exempel ska bli enklare för migrerande arbetstagare att öppna ett bankkonto i mottagarlandet.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna att garantera att kampen mot människohandel även i fortsättningen står högt upp på deras dagordning under tider av ekonomisk och finansiell kris. Parlamentet uppmanar regeringarna att till fullo genomföra lagstiftning för att väcka åtal mot människohandlare och smugglare, utöka stödet och det rättsliga biståndet till offer för människohandel och utveckla ett närmare internationellt samarbete. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna att garantera att kampen mot människohandel även i fortsättningen står högt upp på deras dagordning under tider av ekonomisk och finansiell kris. Parlamentet uppmanar regeringarna att till fullo genomföra lagstiftning för att väcka åtal mot människohandlare och smugglare, utöka stödet och det rättsliga biståndet till offer för människohandel och utveckla ett närmare internationellt samarbete.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar diskussionerna inom FN:s expertgrupp på hög nivå om utvecklingsagendan efter 2015 i närvaro av kommissionsledamoten med ansvar för utveckling. Parlamentet anser att ramen efter 2015 bör prioritera ett allmänt förverkligande av mänskliga rättigheter, beakta följderna av den finansiella och ekonomiska kristen för framför allt de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna och bibehålla åtagandena med målet att minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar samtliga involverade parter att överväga att fastställa kvantifierbara mål och indikatorer samt kvalitativa och resultatbaserade indikatorer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar diskussionerna inom FN:s expertgrupp på hög nivå om utvecklingsagendan efter 2015 i närvaro av kommissionsledamoten med ansvar för utveckling. Parlamentet anser att ramen efter 2015 bör prioritera ett allmänt förverkligande av mänskliga rättigheter, beakta följderna av den finansiella och ekonomiska kristen för framför allt de fattigaste och mest sårbara befolkningsgrupperna och bibehålla åtagandena med målet att minska fattigdomen. Parlamentet uppmanar samtliga involverade parter att överväga att fastställa kvantifierbara mål och indikatorer samt kvalitativa och resultatbaserade indikatorer.

| 48. | Europaparlamentet understryker att det finns ett behov av ytterligare forskning och analys av följderna av den finansiella och ekonomiska krisen för olika regioner, inbegripet i EU och i unionens förbindelser med tredjeländer, och behovet av att förbättra kontrollen av tidiga signaler för globala och regionala kriser. Parlamentet understryker att specificerade uppgifter bör förekomma oftare inom forskning och politisk planering för att bättre fånga upp och åtgärda de problem som drabbar de fattigaste och mest sårbara samhällsgrupperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge finansiellt stöd till FN:s innovationslaboratorium ”Global Pulse” som FN:s generalsekreterare tog initiativ till 2009 i syfte att samla in och analysera uppgifter som behövs för att bättre förstå följderna av den finansiella och ekonomiska krisen för sårbara befolkningsgrupper och för att vidta lämpliga politiska åtgärder. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker att det finns ett behov av ytterligare forskning och analys av följderna av den finansiella och ekonomiska krisen för olika regioner, inbegripet i EU och i unionens förbindelser med tredjeländer, och behovet av att förbättra kontrollen av tidiga signaler för globala och regionala kriser. Parlamentet understryker att specificerade uppgifter bör förekomma oftare inom forskning och politisk planering för att bättre fånga upp och åtgärda de problem som drabbar de fattigaste och mest sårbara samhällsgrupperna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge finansiellt stöd till FN:s innovationslaboratorium ”Global Pulse” som FN:s generalsekreterare tog initiativ till 2009 i syfte att samla in och analysera uppgifter som behövs för att bättre förstå följderna av den finansiella och ekonomiska krisen för sårbara befolkningsgrupper och för att vidta lämpliga politiska åtgärder.

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament och kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter.

---

(1)  http://www.un.org/millennium/declaration/ares552e.htm

(2)  EUT C 4 E, 7.1.2011, s. 34.

(3)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(5)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 89.

(6)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 140.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0386.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2012)0386.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/44

---

P7_TA(2013)0183

2012 års övergripande övervakningsrapport om Kroatien

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års övergripande övervakningsrapport om Kroatien (2012/2871(RSP))

(2016/C 045/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, protokollet och slutakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till fördrag om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, protokollet och slutakten,

| — | med beaktande av kommissionens övergripande övervakningsrapport av den 10 oktober 2012 om Kroatiens beredskap för medlemskap i EU (SWD(2012)0338), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens övergripande övervakningsrapport av den 10 oktober 2012 om Kroatiens beredskap för medlemskap i EU (SWD(2012)0338),

| — | med beaktande av kommissionens slutliga övervakningsrapport om Kroatiens förberedelser inför anslutningen av den 26 mars 2013 (COM(2013)0171), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens slutliga övervakningsrapport om Kroatiens förberedelser inför anslutningen av den 26 mars 2013 (COM(2013)0171),

| — | med beaktande av kommissionens regelbundna rapporter om Kroatiens framsteg mot en anslutning, vilka omfattar perioden 2005–2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens regelbundna rapporter om Kroatiens framsteg mot en anslutning, vilka omfattar perioden 2005–2011,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om länderna på västra Balkan och om utvidgningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 om länderna på västra Balkan och om utvidgningen,

| — | med beaktande av alla sina tidigare resolutioner och betänkanden om Kroatiens framsteg och utvidgningsprocessen, särskilt av den 1 december 2011 om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (1), av den 1 december 2011 om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2) samt av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla sina tidigare resolutioner och betänkanden om Kroatiens framsteg och utvidgningsprocessen, särskilt av den 1 december 2011 om Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (1), av den 1 december 2011 om Kroatiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (2) samt av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (3),

| — | med beaktande av alla tidigare rekommendationer från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla tidigare rekommendationer från den gemensamma parlamentarikerkommittén EU–Kroatien,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kroatien ska ansluta sig till EU den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

A.

Kroatien ska ansluta sig till EU den 1 juli 2013.

| B. | Vissa medlemsstater i EU har ännu inte slutfört ratificeringen av anslutningsfördraget. |
| --- | --- |

B.

Vissa medlemsstater i EU har ännu inte slutfört ratificeringen av anslutningsfördraget.

| C. | Kroatien är på god väg att fullgöra de återstående kraven gällande de slutliga förberedelserna för ett EU-medlemskap. |
| --- | --- |

C.

Kroatien är på god väg att fullgöra de återstående kraven gällande de slutliga förberedelserna för ett EU-medlemskap.

| D. | Reformarbetet måste fortsätta även efter anslutningen, så att de kroatiska medborgarna fullt ut kan dra nytta av EU-medlemskapet. |
| --- | --- |

D.

Reformarbetet måste fortsätta även efter anslutningen, så att de kroatiska medborgarna fullt ut kan dra nytta av EU-medlemskapet.

| E. | Kroatiens anslutningsprocess är ett bevis på trovärdigheten i EU:s utvidgningspolitik och dess förmåga att åstadkomma förändringar i ansökarländerna. |
| --- | --- |

E.

Kroatiens anslutningsprocess är ett bevis på trovärdigheten i EU:s utvidgningspolitik och dess förmåga att åstadkomma förändringar i ansökarländerna.

| F. | Kroatiens medlemskap gör EU starkare och säkrare, berikar unionens kulturarv och fungerar som en kraftfull påminnelse till andra länder som aspirerar på medlemskap om att ett omsorgsfullt uppfyllande av åtaganden leder till konkreta och varaktiga fördelar för medborgarna. |
| --- | --- |

F.

Kroatiens medlemskap gör EU starkare och säkrare, berikar unionens kulturarv och fungerar som en kraftfull påminnelse till andra länder som aspirerar på medlemskap om att ett omsorgsfullt uppfyllande av åtaganden leder till konkreta och varaktiga fördelar för medborgarna.

| G. | Kroatien förväntas – och står i en unik position för – att spela en konstruktiv roll i sitt närområde, framför allt genom att verka för ytterligare utvidgning av EU och befästande av demokratin, regionalt samarbete och försoning mellan folken på västra Balkan, liksom att göra sitt yttersta för att se till att bilaterala frågor inte hindrar någon av dessa processer. |
| --- | --- |

G.

Kroatien förväntas – och står i en unik position för – att spela en konstruktiv roll i sitt närområde, framför allt genom att verka för ytterligare utvidgning av EU och befästande av demokratin, regionalt samarbete och försoning mellan folken på västra Balkan, liksom att göra sitt yttersta för att se till att bilaterala frågor inte hindrar någon av dessa processer.

| 1. | Europaparlamentet ser fram emot att välkomna Kroatien som den tjugoåttonde EU-medlemmen den 1 juli 2013, efter Europaparlamentets rättsligt bindande omröstning den 1 december 2011 i vilken Kroatiens anslutning godkändes, och i enlighet med det datum som fastslagits av Europeiska rådet i anslutningsfördraget. Parlamentet uttrycker sitt förtroende för styrkan och mognaden i Kroatiens demokrati och sociala marknadsekonomi, landets delande av europeiska värderingar samt dess förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ser fram emot att välkomna Kroatien som den tjugoåttonde EU-medlemmen den 1 juli 2013, efter Europaparlamentets rättsligt bindande omröstning den 1 december 2011 i vilken Kroatiens anslutning godkändes, och i enlighet med det datum som fastslagits av Europeiska rådet i anslutningsfördraget. Parlamentet uttrycker sitt förtroende för styrkan och mognaden i Kroatiens demokrati och sociala marknadsekonomi, landets delande av europeiska värderingar samt dess förmåga att uppfylla de skyldigheter som ett medlemskap medför.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att Kroatien är på god väg att uppfylla de återstående kraven gällande de slutliga förberedelserna för medlemskapet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att Kroatien är på god väg att uppfylla de återstående kraven gällande de slutliga förberedelserna för medlemskapet.

| 3. | Europaparlamentet noterar att Kroatien har slutfört de tio prioriterade åtgärder som anges i kommissionens övergripande övervakningsrapport. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att Kroatien har slutfört de tio prioriterade åtgärder som anges i kommissionens övergripande övervakningsrapport.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de stora framsteg som Kroatien har gjort med att fullgöra de uppgifter som särskilt nämns i kommissionens övergripande övervakningsrapport, och uppmanar landets regering och parlament att lösa alla kvarvarande frågor före den 1 juli 2013 och gå vidare med alla andra nödvändiga reformer. Parlamentet uppmanar Kroatien att respektera och uppfylla alla sina åtaganden från anslutningsförhandlingarna i syfte att göra sig fullt redo som ny medlemsstat, eftersom detta ligger i både Kroatiens och EU:s intresse. Parlamentet understryker att denna process bör utföras på ett öppet och integrerande sätt, med största möjliga medverkan av det kroatiska parlamentet och civilsamhället. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar de stora framsteg som Kroatien har gjort med att fullgöra de uppgifter som särskilt nämns i kommissionens övergripande övervakningsrapport, och uppmanar landets regering och parlament att lösa alla kvarvarande frågor före den 1 juli 2013 och gå vidare med alla andra nödvändiga reformer. Parlamentet uppmanar Kroatien att respektera och uppfylla alla sina åtaganden från anslutningsförhandlingarna i syfte att göra sig fullt redo som ny medlemsstat, eftersom detta ligger i både Kroatiens och EU:s intresse. Parlamentet understryker att denna process bör utföras på ett öppet och integrerande sätt, med största möjliga medverkan av det kroatiska parlamentet och civilsamhället.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater i EU som ännu inte har slutfört sina respektive förfaranden för ratificering av anslutningsfördraget att i god tid göra detta. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater i EU som ännu inte har slutfört sina respektive förfaranden för ratificering av anslutningsfördraget att i god tid göra detta.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning om att anslutningen inte bör ses som slutet på en process, utan snarare som ett steg på vägen mot ekonomisk, administrativ och rättslig modernisering, liksom ett historiskt tillfälle vars vinster till fullo kan utnyttjas endast genom fortsatt politiskt arbete. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att effektivt utnyttja IPA-medlen (instrumentet för stöd inför anslutningen) under förberedelserna inför EU-medlemskapet och användningen av struktur- och sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning om att anslutningen inte bör ses som slutet på en process, utan snarare som ett steg på vägen mot ekonomisk, administrativ och rättslig modernisering, liksom ett historiskt tillfälle vars vinster till fullo kan utnyttjas endast genom fortsatt politiskt arbete. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att effektivt utnyttja IPA-medlen (instrumentet för stöd inför anslutningen) under förberedelserna inför EU-medlemskapet och användningen av struktur- och sammanhållningsfonderna.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Kroatiens politiska och sociala aktörer att finna innovativa sätt att upprätthålla reformtakten och stödet för reformer under perioden efter anslutningen samt att hålla de politiska beslutsfattarna ansvariga för förverkligandet av åtagandena i anslutningsfördraget. I detta avseende betonar parlamentet den stora vikten av effektiv parlamentarisk kontroll och det civila samhällets betydelse. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Kroatiens politiska och sociala aktörer att finna innovativa sätt att upprätthålla reformtakten och stödet för reformer under perioden efter anslutningen samt att hålla de politiska beslutsfattarna ansvariga för förverkligandet av åtagandena i anslutningsfördraget. I detta avseende betonar parlamentet den stora vikten av effektiv parlamentarisk kontroll och det civila samhällets betydelse.

| 8. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som ett oberoende rättsväsen, en professionell och ansvarstagande offentlig förvaltning samt rättsstaten har för att stärka demokratin och främja investeringar och ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att stärka oberoendet, ansvarsskyldigheten, opartiskheten, professionalismen och effektiviteten i landets rättsliga system och bland rättstillämparna, bland annat genom att minska antalet mål som väntar på avgörande, införa det nya systemet för redovisning av tillgångar för domare samt ytterligare förbättra resultatet med avseende på det nya systemet för disciplinförfaranden. Kroatien uppmanas med kraft att verkställa den nya strategin för reform av rättsväsendet för 2013–2018. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar den centrala roll som ett oberoende rättsväsen, en professionell och ansvarstagande offentlig förvaltning samt rättsstaten har för att stärka demokratin och främja investeringar och ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att stärka oberoendet, ansvarsskyldigheten, opartiskheten, professionalismen och effektiviteten i landets rättsliga system och bland rättstillämparna, bland annat genom att minska antalet mål som väntar på avgörande, införa det nya systemet för redovisning av tillgångar för domare samt ytterligare förbättra resultatet med avseende på det nya systemet för disciplinförfaranden. Kroatien uppmanas med kraft att verkställa den nya strategin för reform av rättsväsendet för 2013–2018.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att Kroatien har inrättat en tillfredsställande institutionell och juridisk ram för att bekämpa korruption. De kroatiska myndigheterna uppmanas att ytterligare trappa upp kampen mot korruption, bedrägerier och misskötsel av medel. Parlamentet påpekar att åtgärder mot korruption måste fortsätta att tillämpas strikt. Myndigheterna uppmanas vidare att redogöra för vad som gjorts när det gäller intressekonflikter, korruption och organiserad brottslighet samt att förbättra genomförandet av den rättsliga ramen för beslag och förverkande av tillgångar. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att Kroatien har inrättat en tillfredsställande institutionell och juridisk ram för att bekämpa korruption. De kroatiska myndigheterna uppmanas att ytterligare trappa upp kampen mot korruption, bedrägerier och misskötsel av medel. Parlamentet påpekar att åtgärder mot korruption måste fortsätta att tillämpas strikt. Myndigheterna uppmanas vidare att redogöra för vad som gjorts när det gäller intressekonflikter, korruption och organiserad brottslighet samt att förbättra genomförandet av den rättsliga ramen för beslag och förverkande av tillgångar.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att göra fullständigt bruk av de befintliga verktygen mot korruption, i syfte att säkerställa opartiska och framgångsrika åtal och domar, även i uppmärksammade fall, så att medborgarnas förtroende för rättsstaten och de offentliga institutionerna stärks. Parlamentet betonar behovet av varaktiga åtgärder i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och av en reform av rättsväsendet, främst till nytta för de kroatiska medborgarna. Parlamentet betonar att oberoende undersökande journalistik bör uppmuntras, eftersom den är avgörande för att avslöja korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att göra fullständigt bruk av de befintliga verktygen mot korruption, i syfte att säkerställa opartiska och framgångsrika åtal och domar, även i uppmärksammade fall, så att medborgarnas förtroende för rättsstaten och de offentliga institutionerna stärks. Parlamentet betonar behovet av varaktiga åtgärder i kampen mot korruption och organiserad brottslighet och av en reform av rättsväsendet, främst till nytta för de kroatiska medborgarna. Parlamentet betonar att oberoende undersökande journalistik bör uppmuntras, eftersom den är avgörande för att avslöja korruption och organiserad brottslighet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att genomföra den nya, robusta lagstiftningen om tillgång till information, för att på så sätt stärka den förebyggande ramen mot korruption. Parlamentet konstaterar att den nyinrättade kommissionen om intressekonflikter nu har börjat arbeta, och uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra lagstiftningspaketet om offentlig upphandling och om finansiering av politiska partier och valkampanjer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att genomföra den nya, robusta lagstiftningen om tillgång till information, för att på så sätt stärka den förebyggande ramen mot korruption. Parlamentet konstaterar att den nyinrättade kommissionen om intressekonflikter nu har börjat arbeta, och uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra lagstiftningspaketet om offentlig upphandling och om finansiering av politiska partier och valkampanjer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att med fortsatt vaksamhet säkerställa att de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo och att bekämpa alla former av diskriminering och intolerans mot nationella minoriteter, romer, invandrare, hbt-personer samt andra minoritetsgrupper och utsatta grupper. Vidare uppmanar parlamentet Kroatien att främja ett klimat som garanterar att medlemmar av ovannämnda minoriteter (t.ex. hbt-personer) fritt kan uttrycka sina åsikter och övertygelser i linje med principerna i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att med fortsatt vaksamhet säkerställa att de grundläggande rättigheterna respekteras till fullo och att bekämpa alla former av diskriminering och intolerans mot nationella minoriteter, romer, invandrare, hbt-personer samt andra minoritetsgrupper och utsatta grupper. Vidare uppmanar parlamentet Kroatien att främja ett klimat som garanterar att medlemmar av ovannämnda minoriteter (t.ex. hbt-personer) fritt kan uttrycka sina åsikter och övertygelser i linje med principerna i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| 13. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att främja yttrandefriheten, däribland mediernas frihet och mångfald. Parlamentet noterar att den nya lagen om offentliga programföretag antogs i juli 2012. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar för att se till att public service-medierna står fria från politiska och ekonomiska påtryckningar och för att öka öppenheten. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att främja yttrandefriheten, däribland mediernas frihet och mångfald. Parlamentet noterar att den nya lagen om offentliga programföretag antogs i juli 2012. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta sina ansträngningar för att se till att public service-medierna står fria från politiska och ekonomiska påtryckningar och för att öka öppenheten.

| 14. | Europaparlamentet anser att Kroatien är tillräckligt rustat för att i framtiden förvalta och genomföra insatser som finansieras genom EU:s struktur- och sammanhållningsfonder. Kroatien uppmanas att utveckla en projektplanering för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare stärka de ansvariga institutionernas administrativa kapacitet, även på regional och lokal nivå, i linje med rekommendationerna i revisionsrättens rapport från 2012. Regeringen uppmanas med kraft att göra sitt yttersta för att minska risken för korruption, bedrägeri och oegentligheter vid både tilldelning och utnyttjande av EU-medel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att Kroatien är tillräckligt rustat för att i framtiden förvalta och genomföra insatser som finansieras genom EU:s struktur- och sammanhållningsfonder. Kroatien uppmanas att utveckla en projektplanering för Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf). Parlamentet uppmanar regeringen att ytterligare stärka de ansvariga institutionernas administrativa kapacitet, även på regional och lokal nivå, i linje med rekommendationerna i revisionsrättens rapport från 2012. Regeringen uppmanas med kraft att göra sitt yttersta för att minska risken för korruption, bedrägeri och oegentligheter vid både tilldelning och utnyttjande av EU-medel.

| 15. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna, i samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, om EU:s löften till Kroatien och dess medborgare i fråga om framtida stöd till den ekonomiska och regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner medlemsstaterna, i samband med förhandlingarna om den fleråriga budgetramen, om EU:s löften till Kroatien och dess medborgare i fråga om framtida stöd till den ekonomiska och regionala utvecklingen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att gå vidare med strukturreformer i syfte att stimulera den ekonomiska tillväxten och blåsa nytt liv i sysselsättningen. Parlamentet uppmanar landet att upprätthålla stabiliteten i banksektorn och att fortsätta sin politik för att konsolidera de offentliga finanserna i syfte att stärka konkurrenskraften. Parlamentet välkomnar Kroatiens deltagande i den europeiska planeringsterminen från januari 2013. Parlamentet stöder insatserna för att se till att EU-medlen utnyttjas i tid och på ett effektivt sätt och för att förbättra Kroatiens transportinfrastruktur och landets förbindelser med EU:s medlemsstater och länderna i regionen. Parlamentet uppmanar regeringen att fullt ut genomföra lagstiftningsramen för småföretag, bland annat genom lämpliga politiska åtgärder, förbättrad tillgång till finansiering för småföretag och stöd till internationaliseringen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att gå vidare med strukturreformer i syfte att stimulera den ekonomiska tillväxten och blåsa nytt liv i sysselsättningen. Parlamentet uppmanar landet att upprätthålla stabiliteten i banksektorn och att fortsätta sin politik för att konsolidera de offentliga finanserna i syfte att stärka konkurrenskraften. Parlamentet välkomnar Kroatiens deltagande i den europeiska planeringsterminen från januari 2013. Parlamentet stöder insatserna för att se till att EU-medlen utnyttjas i tid och på ett effektivt sätt och för att förbättra Kroatiens transportinfrastruktur och landets förbindelser med EU:s medlemsstater och länderna i regionen. Parlamentet uppmanar regeringen att fullt ut genomföra lagstiftningsramen för småföretag, bland annat genom lämpliga politiska åtgärder, förbättrad tillgång till finansiering för småföretag och stöd till internationaliseringen av små och medelstora företag.

| 17. | Europaparlamentet anser att särskild tonvikt bör läggas vid de sociala och miljömässiga dimensionerna av den ekonomiska moderniseringen. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och att upprätthålla de sociala och fackliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att säkra insynen i miljöbedömningar av storskaliga investeringsprojekt. De kroatiska myndigheterna uppmanas att prioritera skyddet av miljön, särskilt på området fysisk planering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att särskild tonvikt bör läggas vid de sociala och miljömässiga dimensionerna av den ekonomiska moderniseringen. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och att upprätthålla de sociala och fackliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att säkra insynen i miljöbedömningar av storskaliga investeringsprojekt. De kroatiska myndigheterna uppmanas att prioritera skyddet av miljön, särskilt på området fysisk planering.

| 18. | Europaparlamentet befarar att den föreslagna lagen om strategiska investeringar inte överensstämmer med europeiska normer. Parlamentet uppmanar Kroatiens regering och parlament att se över den i syfte att bättre skydda de grundläggande rättigheterna, särskilt äganderätten, samt miljön. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet befarar att den föreslagna lagen om strategiska investeringar inte överensstämmer med europeiska normer. Parlamentet uppmanar Kroatiens regering och parlament att se över den i syfte att bättre skydda de grundläggande rättigheterna, särskilt äganderätten, samt miljön.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte begränsa unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter mer än vad som är absolut nödvändigt när det gäller de övergångsbestämmelser som anges i artikel 18 i anslutningsfördraget. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att använda övergångsbestämmelser som begränsar den fria rörligheten för personer uteslutande på grundval av sakliga uppgifter och endast i fall av allvarliga störningar på arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar att de tidigare utvidgningsomgångarna har visat att åtgärder som begränsar tillträdet till arbetsmarknaderna under övergångsperioder haft en negativ inverkan på välfärden i de medlemsstater som infört sådana begränsningar. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte begränsa unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter mer än vad som är absolut nödvändigt när det gäller de övergångsbestämmelser som anges i artikel 18 i anslutningsfördraget. Parlamentet uppmanar i synnerhet medlemsstaterna att använda övergångsbestämmelser som begränsar den fria rörligheten för personer uteslutande på grundval av sakliga uppgifter och endast i fall av allvarliga störningar på arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar att de tidigare utvidgningsomgångarna har visat att åtgärder som begränsar tillträdet till arbetsmarknaderna under övergångsperioder haft en negativ inverkan på välfärden i de medlemsstater som infört sådana begränsningar.

| 20. | Europaparlamentet noterar framstegen
  i
  bygget av gränsövergångarna vid Neum-korridoren. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar framstegen
  i
  bygget av gränsövergångarna vid Neum-korridoren.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder, bland annat beträffande lagstiftningsanpassning, interinstitutionellt samarbete och gränsförvaltning, i syfte att förbereda Kroatien för en anslutning till Schengenområdet i sinom tid. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder, bland annat beträffande lagstiftningsanpassning, interinstitutionellt samarbete och gränsförvaltning, i syfte att förbereda Kroatien för en anslutning till Schengenområdet i sinom tid.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och att intensifiera det interna arbetet för att undersöka och lagföra krigsförbrytelser, i enlighet med den antagna strategin mot straffrihet. Parlamentet riktar en kraftfull vädjan till Kroatien och Serbien att med god vilja samarbeta kring lagföringen av krigsförbrytelser i syfte att skipa rättvisa och uppnå verklig försoning i regionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att samarbeta med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och att intensifiera det interna arbetet för att undersöka och lagföra krigsförbrytelser, i enlighet med den antagna strategin mot straffrihet. Parlamentet riktar en kraftfull vädjan till Kroatien och Serbien att med god vilja samarbeta kring lagföringen av krigsförbrytelser i syfte att skipa rättvisa och uppnå verklig försoning i regionen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta att särskilt uppmärksamma rättigheterna och de sociala villkoren för återvändande flyktingar och fördrivna personer, i överensstämmelse med målsättningarna i Sarajevoförklaringen. Parlamentet stöder fortsatt Recom-initiativet (den regionala sannings- och försoningskommissionen) i sökandet efter vägar att erkänna lidandet och respektera rätten till sanning och rättvisa för alla offer för krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fortsätta att särskilt uppmärksamma rättigheterna och de sociala villkoren för återvändande flyktingar och fördrivna personer, i överensstämmelse med målsättningarna i Sarajevoförklaringen. Parlamentet stöder fortsatt Recom-initiativet (den regionala sannings- och försoningskommissionen) i sökandet efter vägar att erkänna lidandet och respektera rätten till sanning och rättvisa för alla offer för krigsförbrytelser.

| 24. | Europaparlamentet vädjar till Kroatien och grannländerna att aktivt medverka till en lösning av de kvarvarande bilaterala frågorna, i enlighet med internationella åtaganden och principerna om goda grannförbindelser och regionalt samarbete. Parlamentet välkomnar här de steg som tagits av de kroatiska och serbiska regeringarna för att förbättra förbindelserna, och ser fram emot ett tätare samarbete dem emellan. Parlamentet välkomnar undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan Slovenien och Kroatien om att hitta en konstruktiv lösning i fallet Ljubljanska Banka. Parlamentet gläds åt att Sloveniens parlament har ratificerat anslutningsfördraget. Parlamentet påminner om att frågor av bilateral natur inte får användas för att hindra nuvarande eller kommande ansökarländers integrationsprocesser. I detta sammanhang kräver parlamentet att alla medlemsstater ratificerar Kroatiens anslutningsfördrag i tid. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vädjar till Kroatien och grannländerna att aktivt medverka till en lösning av de kvarvarande bilaterala frågorna, i enlighet med internationella åtaganden och principerna om goda grannförbindelser och regionalt samarbete. Parlamentet välkomnar här de steg som tagits av de kroatiska och serbiska regeringarna för att förbättra förbindelserna, och ser fram emot ett tätare samarbete dem emellan. Parlamentet välkomnar undertecknandet av ett samförståndsavtal mellan Slovenien och Kroatien om att hitta en konstruktiv lösning i fallet Ljubljanska Banka. Parlamentet gläds åt att Sloveniens parlament har ratificerat anslutningsfördraget. Parlamentet påminner om att frågor av bilateral natur inte får användas för att hindra nuvarande eller kommande ansökarländers integrationsprocesser. I detta sammanhang kräver parlamentet att alla medlemsstater ratificerar Kroatiens anslutningsfördrag i tid.

| 25. | Europaparlamentet vädjar till Kroatien och grannländerna att aktivt medverka till en lösning av de kvarvarande bilaterala frågorna, i enlighet med internationella åtaganden och principerna om goda grannförbindelser och regionalt samarbete. Parlamentet välkomnar här de steg som tagits av de kroatiska och serbiska regeringarna för att förbättra förbindelserna, och ser fram emot ett tätare samarbete dem emellan. Parlamentet stöder Sloveniens och Kroatiens ansträngningar för att finna en lösning i fallet Ljubljanska Banka på ett konstruktivt sätt. Parlamentet påpekar att frågor av bilateral natur inte får användas för att hindra nuvarande eller kommande ansökarländers integrationsprocesser. I detta sammanhang kräver parlamentet att alla medlemsstater ratificerar Kroatiens anslutningsfördrag i tid. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet vädjar till Kroatien och grannländerna att aktivt medverka till en lösning av de kvarvarande bilaterala frågorna, i enlighet med internationella åtaganden och principerna om goda grannförbindelser och regionalt samarbete. Parlamentet välkomnar här de steg som tagits av de kroatiska och serbiska regeringarna för att förbättra förbindelserna, och ser fram emot ett tätare samarbete dem emellan. Parlamentet stöder Sloveniens och Kroatiens ansträngningar för att finna en lösning i fallet Ljubljanska Banka på ett konstruktivt sätt. Parlamentet påpekar att frågor av bilateral natur inte får användas för att hindra nuvarande eller kommande ansökarländers integrationsprocesser. I detta sammanhang kräver parlamentet att alla medlemsstater ratificerar Kroatiens anslutningsfördrag i tid.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att spela en konstruktiv roll i det regionala samarbetet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra den förklaring om främjande av europeiska värderingar i sydöstra Europa som godkändes av det kroatiska parlamentet den 21 oktober 2011. Samtliga länder i regionen uppmanas att anta och genomföra liknande ståndpunkter, och kommissionen uppmanas kraftfullt att stödja alla länder i regionen i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att lära av tidigare erfarenheter i utvidgningsprocessen, inbegripet Kroatiens utvidgningsprocess, genom att hjälpa länderna i regionen att lösa sina bilaterala tvister på ett sätt som inte stör anslutningsprocessen, genom att inrätta förliknings- och skiljedomsmekanismer inom EU:s befintliga institutionella ram, som länderna i regionen kan vända sig till om de så önskar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att spela en konstruktiv roll i det regionala samarbetet. Parlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra den förklaring om främjande av europeiska värderingar i sydöstra Europa som godkändes av det kroatiska parlamentet den 21 oktober 2011. Samtliga länder i regionen uppmanas att anta och genomföra liknande ståndpunkter, och kommissionen uppmanas kraftfullt att stödja alla länder i regionen i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att lära av tidigare erfarenheter i utvidgningsprocessen, inbegripet Kroatiens utvidgningsprocess, genom att hjälpa länderna i regionen att lösa sina bilaterala tvister på ett sätt som inte stör anslutningsprocessen, genom att inrätta förliknings- och skiljedomsmekanismer inom EU:s befintliga institutionella ram, som länderna i regionen kan vända sig till om de så önskar.

| 27. | Europaparlamentet erkänner de kroatiska observatörernas arbete och konstruktiva bidrag i Europaparlamentet. Parlamentet välkomnar resultatet från valet av de kroatiska ledamöterna till Europaparlamentet den 14 april 2013, men beklagar det låga valdeltagandet. Parlamentet ser fram emot att välkomna ledamöterna från Kroatien vid landets EU-anslutning den 1 juli 2013. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner de kroatiska observatörernas arbete och konstruktiva bidrag i Europaparlamentet. Parlamentet välkomnar resultatet från valet av de kroatiska ledamöterna till Europaparlamentet den 14 april 2013, men beklagar det låga valdeltagandet. Parlamentet ser fram emot att välkomna ledamöterna från Kroatien vid landets EU-anslutning den 1 juli 2013.

| 28. | Europaparlamentet uppskattar kommissionens arbete för att styra Kroatiens anslutningsprocess. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera detta arbete och dra politiska lärdomar inför framtida ansökningar om medlemskap, till exempel när det gäller användningen av ett system för övergripande övervakning under perioden mellan slutförandet av förhandlingarna och själva anslutningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera det civila samhällets och parlamentets medverkan under anslutningsprocessen i syfte att dra lärdomar inför pågående och framtida förhandlingar. I detta specifika sammanhang uppmanar parlamentet kommission att ta fram förslag för att på ett bättre sätt involvera kandidatländernas civila samhällen och parlament i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppskattar kommissionens arbete för att styra Kroatiens anslutningsprocess. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera detta arbete och dra politiska lärdomar inför framtida ansökningar om medlemskap, till exempel när det gäller användningen av ett system för övergripande övervakning under perioden mellan slutförandet av förhandlingarna och själva anslutningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera det civila samhällets och parlamentets medverkan under anslutningsprocessen i syfte att dra lärdomar inför pågående och framtida förhandlingar. I detta specifika sammanhang uppmanar parlamentet kommission att ta fram förslag för att på ett bättre sätt involvera kandidatländernas civila samhällen och parlament i anslutningsprocessen.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kroatien. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kroatien.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2011)0538.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0539.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0453.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/48 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/48

---

P7_TA(2013)0184

2012 års framstegsrapport om Turkiet

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Turkiet (2012/2870(RSP))

(2016/C 045/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport 2012 om Turkiet (SWD(2012)0336), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport 2012 om Turkiet (SWD(2012)0336),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (1), av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (2), av den 22 maj 2012 om ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet (3) och av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 9 mars 2011 om 2010 års framstegsrapport om Turkiet (1), av den 29 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Turkiet (2), av den 22 maj 2012 om ett 2020-perspektiv för kvinnor i Turkiet (3) och av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (4),

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet av den 3 oktober 2005,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (5) (nedan kallat ”partnerskapet för anslutning”), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/157/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i partnerskapet för anslutning med Republiken Turkiet (5) (nedan kallat ”partnerskapet för anslutning”), samt rådets föregående beslut om partnerskapet för anslutning 2001, 2003 och 2006,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010, den 5 december 2011 och den 11 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 december 2010, den 5 december 2011 och den 11 december 2012,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter det att rådet godkänt förhandlingsramen. Inledandet av dessa förhandlingar utgör startpunkten för en lång process som grundar sig på rättvisa och stränga villkor och reformvilja och där resultatet inte är givet på förhand. |
| --- | --- |

A.

Anslutningsförhandlingarna med Turkiet inleddes den 3 oktober 2005 efter det att rådet godkänt förhandlingsramen. Inledandet av dessa förhandlingar utgör startpunkten för en lång process som grundar sig på rättvisa och stränga villkor och reformvilja och där resultatet inte är givet på förhand.

| B. | Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Detta arbete bör betraktas som en möjlighet för Turkiet att fortsätta modernisera sig och att konsolidera och ytterligare förbättra sina demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen samt respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

B.

Turkiet har åtagit sig att genomföra reformer, upprätthålla goda förbindelser med sina grannländer och gradvis anpassa sig till EU. Detta arbete bör betraktas som en möjlighet för Turkiet att fortsätta modernisera sig och att konsolidera och ytterligare förbättra sina demokratiska institutioner, rättsstatsprincipen samt respektera mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| C. | EU bör även i fortsättningen utgöra riktmärket för reformer i Turkiet. |
| --- | --- |

C.

EU bör även i fortsättningen utgöra riktmärket för reformer i Turkiet.

| D. | En grundförutsättning för anslutning till EU – en gemenskap grundad på gemensamma värden, lojalt samarbete och ömsesidig solidaritet mellan alla medlemsstater – är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls fullt ut och att det finns kapacitet till integration i EU, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006. |
| --- | --- |

D.

En grundförutsättning för anslutning till EU – en gemenskap grundad på gemensamma värden, lojalt samarbete och ömsesidig solidaritet mellan alla medlemsstater – är fortfarande att Köpenhamnskriterierna uppfylls fullt ut och att det finns kapacitet till integration i EU, i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2006.

| E. | Den positiva agendan lanserades i maj 2012 för att stödja och komplettera, men inte ersätta, förhandlingarna genom ökat samarbete på en rad områden av gemensamt intresse, |
| --- | --- |

E.

Den positiva agendan lanserades i maj 2012 för att stödja och komplettera, men inte ersätta, förhandlingarna genom ökat samarbete på en rad områden av gemensamt intresse,

| F. | Rådet stödde i sina slutsatser av den 11 december 2012 kommissionens nya tillvägagångssätt om att placera rättsstatligheten i centrum för anslutningsprocessen samt bekräftade den betydelse som kapitel 23 (rättsväsen och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) har i förhandlingsprocessen, vilka bör tas upp tidigt i förhandlingarna för att tillåta klara riktmärken och för att så mycket tid som möjligt ska finnas för att bygga upp den lagstiftning, de institutioner och den solida utveckling i genomförandet som krävs. |
| --- | --- |

F.

Rådet stödde i sina slutsatser av den 11 december 2012 kommissionens nya tillvägagångssätt om att placera rättsstatligheten i centrum för anslutningsprocessen samt bekräftade den betydelse som kapitel 23 (rättsväsen och grundläggande rättigheter) och kapitel 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) har i förhandlingsprocessen, vilka bör tas upp tidigt i förhandlingarna för att tillåta klara riktmärken och för att så mycket tid som möjligt ska finnas för att bygga upp den lagstiftning, de institutioner och den solida utveckling i genomförandet som krävs.

| G. | Kommissionen drog i sin utvidgningsstrategi för 2012 slutsatsen att Turkiet spelar en nyckelroll för EU på grund av sin ekonomi, sitt strategiska länge och sin viktiga regionala roll och att anslutningsprocessen fortfarande är den mest lämpliga ramen för att främja EU-relaterade reformer i Turkiet. Kommissionen uttryckte sin oro över Turkiets avsaknad av framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen drog i sin utvidgningsstrategi för 2012 slutsatsen att Turkiet spelar en nyckelroll för EU på grund av sin ekonomi, sitt strategiska länge och sin viktiga regionala roll och att anslutningsprocessen fortfarande är den mest lämpliga ramen för att främja EU-relaterade reformer i Turkiet. Kommissionen uttryckte sin oro över Turkiets avsaknad av framsteg när det gäller att uppfylla de politiska kriterierna.

| H. | Det är nu sjunde året i rad som Turkiet inte genomför de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta. |
| --- | --- |

H.

Det är nu sjunde året i rad som Turkiet inte genomför de bestämmelser som följer av associeringsavtalet mellan EG och Turkiet och tilläggsprotokollet till detta.

| I. | Förhandlingskapitel där de tekniska förberedelserna är klara bör öppnas omgående i överensstämmelse med fastställda förfaranden och i enlighet med förhandlingsramen. |
| --- | --- |

I.

Förhandlingskapitel där de tekniska förberedelserna är klara bör öppnas omgående i överensstämmelse med fastställda förfaranden och i enlighet med förhandlingsramen.

| J. | Det finns ett ömsesidigt ekonomiskt beroende mellan EU och Turkiet, och handeln mellan EU och Turkiet uppgick till totalt 120 miljarder EUR 2011. |
| --- | --- |

J.

Det finns ett ömsesidigt ekonomiskt beroende mellan EU och Turkiet, och handeln mellan EU och Turkiet uppgick till totalt 120 miljarder EUR 2011.

| K. | EU är Turkiets största handelspartner och Turkiet är EU:s sjätte största handelspartner. 75 procent av de utländska direktinvesteringarna i Turkiet härstammar från EU. |
| --- | --- |

K.

EU är Turkiets största handelspartner och Turkiet är EU:s sjätte största handelspartner. 75 procent av de utländska direktinvesteringarna i Turkiet härstammar från EU.

| L. | Enligt kommissionens bedömningar är Turkiets beredskap på den ekonomiska politikens område på det hela taget långt framskriden och kapaciteten att utforma en ekonomisk politik och samordning ändamålsenlig. |
| --- | --- |

L.

Enligt kommissionens bedömningar är Turkiets beredskap på den ekonomiska politikens område på det hela taget långt framskriden och kapaciteten att utforma en ekonomisk politik och samordning ändamålsenlig.

| M. | Turkiets kan komma att spela en avgörande roll för att diversifiera energiresurserna och rutterna för att transitera olja, gas och elektricitet från grannländerna till EU. Både Turkiet och EU har potential att dra nytta av Turkiets rika förnybara energiresurser för att skapa ett hållbart och utsläppssnålt samhälle. |
| --- | --- |

M.

Turkiets kan komma att spela en avgörande roll för att diversifiera energiresurserna och rutterna för att transitera olja, gas och elektricitet från grannländerna till EU. Både Turkiet och EU har potential att dra nytta av Turkiets rika förnybara energiresurser för att skapa ett hållbart och utsläppssnålt samhälle.

| N. | Dialogen och samarbetet mellan EU och Turkiet om stabilitet, demokrati och säkerhet, särskilt med tanke på Mellanöstern i stort, är strategiskt viktiga. Turkiet har upprepade gånger kraftigt fördömt den syriska regimens våld mot civila och ger livsavgörande humanitärt bistånd till syrier som flytt undan våldet över gränsen. |
| --- | --- |

N.

Dialogen och samarbetet mellan EU och Turkiet om stabilitet, demokrati och säkerhet, särskilt med tanke på Mellanöstern i stort, är strategiskt viktiga. Turkiet har upprepade gånger kraftigt fördömt den syriska regimens våld mot civila och ger livsavgörande humanitärt bistånd till syrier som flytt undan våldet över gränsen.

| O. | Turkiet och Armenien måste arbeta för en normalisering av sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokoll som de kommit överens om och öppna sin gemensamma gräns. |
| --- | --- |

O.

Turkiet och Armenien måste arbeta för en normalisering av sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokoll som de kommit överens om och öppna sin gemensamma gräns.

| P. | Det hot om casus belli (anledning till krigsförklaring) som Turkiets nationalförsamling uttalade mot Grekland 1995 bör tas tillbaka. Det är viktigt att Turkiet och Grekland inleder en ny förhandlingsrunda för att förbättra sina relationer. |
| --- | --- |

P.

Det hot om casus belli (anledning till krigsförklaring) som Turkiets nationalförsamling uttalade mot Grekland 1995 bör tas tillbaka. Det är viktigt att Turkiet och Grekland inleder en ny förhandlingsrunda för att förbättra sina relationer.

En konstruktiv dialog och gemensam förståelse

| 1. | Europaparlamentet anser att ett förnyat ömsesidigt åtagande i samband med förhandlingsprocessen krävs för att bibehålla ett konstruktivt förhållande. Parlamentet betonar vikten av att skapa villkor för en konstruktiv dialog och en grund för en gemensam förståelse. Parlamentet noterar att detta bör grunda sig på gemensamma värderingar såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet lovordar kommissionen och Turkiet för genomförandet av den positiva agendan, som visar hur Turkiet och EU med hjälp av ömsesidigt åtagande och klara mål kan förbättra sin dialog, nå gemensam förståelse och få till stånd en positiv förändring och nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att ett förnyat ömsesidigt åtagande i samband med förhandlingsprocessen krävs för att bibehålla ett konstruktivt förhållande. Parlamentet betonar vikten av att skapa villkor för en konstruktiv dialog och en grund för en gemensam förståelse. Parlamentet noterar att detta bör grunda sig på gemensamma värderingar såsom demokrati, rättsstatsprincipen och respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet lovordar kommissionen och Turkiet för genomförandet av den positiva agendan, som visar hur Turkiet och EU med hjälp av ömsesidigt åtagande och klara mål kan förbättra sin dialog, nå gemensam förståelse och få till stånd en positiv förändring och nödvändiga reformer.

| 2. | Europaparlamentet betonar Turkiets strategiska, politiska och geografiska roll för EU:s utrikes- och grannskapspolitik. Parlamentet erkänner Turkiets roll som ett grannland och en viktig regional aktör och efterlyser en ytterligare förstärkning av den pågående politiska dialogen mellan EU och Turkiet om utrikespolitiska val och mål. Parlamentet beklagar att Turkiet även under 2012 i mycket liten utsträckning anpassat sig till Gusp-förklaringarna. Parlamentet uppmuntrar Turkiet att utveckla sin utrikespolitik i dialog och samarbete med EU. Parlamentet uppmuntrar Turkiet och EU att samarbeta intensivare för att stärka fredsstyrkorna och demokratin i det södra grannskapet, ett område av stor betydelse för såväl EU som Turkiet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar Turkiets strategiska, politiska och geografiska roll för EU:s utrikes- och grannskapspolitik. Parlamentet erkänner Turkiets roll som ett grannland och en viktig regional aktör och efterlyser en ytterligare förstärkning av den pågående politiska dialogen mellan EU och Turkiet om utrikespolitiska val och mål. Parlamentet beklagar att Turkiet även under 2012 i mycket liten utsträckning anpassat sig till Gusp-förklaringarna. Parlamentet uppmuntrar Turkiet att utveckla sin utrikespolitik i dialog och samarbete med EU. Parlamentet uppmuntrar Turkiet och EU att samarbeta intensivare för att stärka fredsstyrkorna och demokratin i det södra grannskapet, ett område av stor betydelse för såväl EU som Turkiet.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för dialog och återupprättade förbindelser mellan Turkiet och Israel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för dialog och återupprättade förbindelser mellan Turkiet och Israel.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att uppmana kommissionen att vidta åtgärder för att liberalisera viseringsbestämmelserna parallellt med undertecknandet av avtalet om återtagande. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att omedelbart underteckna och genomföra återtagandeavtalet och att se till att gällande bilaterala avtal tillämpas till fullo fram till dess att avtalet trätt i kraft. Parlamentet påminner om att Turkiet är ett av de viktigaste transitländerna för olagliga invandrare till EU. Parlamentet noterar de åtgärder som Turkiet vidtagit för att bekämpa olagliga invandrare och understryker att det är viktigt för Turkiet att öka samarbetet med EU om migrationshantering, bekämpning av människohandel och gränskontroller. Parlamentet understryker än en gång vikten av att göra det lättare för affärsmän, akademiker, studerande och företrädare för det civila samhället från Turkiet att få tillträde till EU. Parlamentet stöder kommissionens och medlemsstaternas insatser för att införa viseringskodexen, harmonisera och förenkla viseringskraven och inrätta viseringscentraler i Turkiet. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras förpliktelser enligt associeringsavtalet i linje med EU-domstolens dom i Soysal-målet av den 19 februari 2009 (6). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut att uppmana kommissionen att vidta åtgärder för att liberalisera viseringsbestämmelserna parallellt med undertecknandet av avtalet om återtagande. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att omedelbart underteckna och genomföra återtagandeavtalet och att se till att gällande bilaterala avtal tillämpas till fullo fram till dess att avtalet trätt i kraft. Parlamentet påminner om att Turkiet är ett av de viktigaste transitländerna för olagliga invandrare till EU. Parlamentet noterar de åtgärder som Turkiet vidtagit för att bekämpa olagliga invandrare och understryker att det är viktigt för Turkiet att öka samarbetet med EU om migrationshantering, bekämpning av människohandel och gränskontroller. Parlamentet understryker än en gång vikten av att göra det lättare för affärsmän, akademiker, studerande och företrädare för det civila samhället från Turkiet att få tillträde till EU. Parlamentet stöder kommissionens och medlemsstaternas insatser för att införa viseringskodexen, harmonisera och förenkla viseringskraven och inrätta viseringscentraler i Turkiet. Parlamentet påminner medlemsstaterna om deras förpliktelser enligt associeringsavtalet i linje med EU-domstolens dom i Soysal-målet av den 19 februari 2009 (6).

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att förslaget till lag om utlänningar och internationellt skydd nyligen har antagits, och förväntar sig att man med hjälp av denna lag kommer att ta itu med det oroväckande faktum att man på godtyckliga grunder fortsätter att vägra människor tillträde till asylförfarandet och att man skickar tillbaka flyktingar, asylsökande och andra som kan behöva skydd till deras hemländer. Parlamentet betonar hur viktigt det är att se till att de häktningsbestämmelser som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) har konstaterat vara olagliga i fallet Abdolkhani och Karimina mot Turkiet överensstämmer med internationella standarder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar att förslaget till lag om utlänningar och internationellt skydd nyligen har antagits, och förväntar sig att man med hjälp av denna lag kommer att ta itu med det oroväckande faktum att man på godtyckliga grunder fortsätter att vägra människor tillträde till asylförfarandet och att man skickar tillbaka flyktingar, asylsökande och andra som kan behöva skydd till deras hemländer. Parlamentet betonar hur viktigt det är att se till att de häktningsbestämmelser som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) har konstaterat vara olagliga i fallet Abdolkhani och Karimina mot Turkiet överensstämmer med internationella standarder.

Uppfyllandet av Köpenhamnskriterierna

| 6. | Europaparlamentet lovordar den turkiska konstitutionsförlikningskommittén (Constitution Conciliation Committee) för dess åtagande att utarbeta en ny konstitution och för dess inkluderande process med rådfrågning av det civila samhället på ett sätt som återspeglar det turkiska samhällets mångfald. Parlamentet uttrycker sin oro över de uppenbart långsamma framsteg som kommittén hittills gjort. Parlamentet uppmuntrar kommittén att fortsätta sitt arbete och att på ett inkluderande, representativt och kollegialt sätt och i linje med EU:s kriterier och värderingar ta sig an viktiga frågor såsom a) maktfördelningen och ett ändamålsenligt system för kontroll och maktbalans, b) klargörandet av förhållandet mellan stat, samhälle och religion, c) införande av ett integrerande styrningssystem som garanterar samtliga invånare mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och d) utformandet av ett inkluderande medborgarskap. Parlamentet uppmanar alla berörda politiska partier och aktörer att närma sig förhandlingen om den nya författningen på ett konstruktivt sätt. Parlamentet anser att inbegripandet av och en dialog med Venedigkommissionen skulle ge ett positivt resultat och stödja den konstitutionella processen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet lovordar den turkiska konstitutionsförlikningskommittén (Constitution Conciliation Committee) för dess åtagande att utarbeta en ny konstitution och för dess inkluderande process med rådfrågning av det civila samhället på ett sätt som återspeglar det turkiska samhällets mångfald. Parlamentet uttrycker sin oro över de uppenbart långsamma framsteg som kommittén hittills gjort. Parlamentet uppmuntrar kommittén att fortsätta sitt arbete och att på ett inkluderande, representativt och kollegialt sätt och i linje med EU:s kriterier och värderingar ta sig an viktiga frågor såsom a) maktfördelningen och ett ändamålsenligt system för kontroll och maktbalans, b) klargörandet av förhållandet mellan stat, samhälle och religion, c) införande av ett integrerande styrningssystem som garanterar samtliga invånare mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och d) utformandet av ett inkluderande medborgarskap. Parlamentet uppmanar alla berörda politiska partier och aktörer att närma sig förhandlingen om den nya författningen på ett konstruktivt sätt. Parlamentet anser att inbegripandet av och en dialog med Venedigkommissionen skulle ge ett positivt resultat och stödja den konstitutionella processen.

| 7. | Europaparlamentet understryker behovet av ytterligare framsteg när det gäller att genomföra 2010 års ändringar till konstitutionen, särskilt antagandet av lagar om det militära rättssystemet och skydd av personuppgifter samt lagar som inför åtgärder för positiv särbehandling för att främja jämlikhet. Parlamentet noterar att den turkiska justitieministern och hans undersekreterares närvaro och befogenheter i Högsta rådet för domare och åklagare (HCoJP) väcker avsevärd oro för domstolsväsendets oberoende. Parlamentet välkomnar att lagar trätt i kraft som ger enskilda rätt att lämna in en framställning till författningsdomstolen såsom planerades i 2010 års ändringar av konstitutionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker behovet av ytterligare framsteg när det gäller att genomföra 2010 års ändringar till konstitutionen, särskilt antagandet av lagar om det militära rättssystemet och skydd av personuppgifter samt lagar som inför åtgärder för positiv särbehandling för att främja jämlikhet. Parlamentet noterar att den turkiska justitieministern och hans undersekreterares närvaro och befogenheter i Högsta rådet för domare och åklagare (HCoJP) väcker avsevärd oro för domstolsväsendets oberoende. Parlamentet välkomnar att lagar trätt i kraft som ger enskilda rätt att lämna in en framställning till författningsdomstolen såsom planerades i 2010 års ändringar av konstitutionen.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar än en gång den grundläggande roll som den turkiska nationalförsamlingen spelar som navet i det turkiska demokratiska systemet och understryker vikten av stöd och åtagande i alla politiska partier för reformprocessen, särskilt en värdefull rättslig ram som skyddar och förbättrar de grundläggande rättigheterna för alla samfund och medborgare och som sänker tioprocentspärren för inval i den turkiska nationalförsamlingen. Parlamentet lovordar det arbete som den turkiska undersökningskommittén för mänskliga rättigheter (Human Rights Inquiry Committee) gjort och kräver att EU:s harmoniseringskommitté ges en mer framträdande roll när det gäller att främja anpassningen av ny lagstiftning med EU:s regelverk eller europeiska normer under lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet bekräftar än en gång den grundläggande roll som den turkiska nationalförsamlingen spelar som navet i det turkiska demokratiska systemet och understryker vikten av stöd och åtagande i alla politiska partier för reformprocessen, särskilt en värdefull rättslig ram som skyddar och förbättrar de grundläggande rättigheterna för alla samfund och medborgare och som sänker tioprocentspärren för inval i den turkiska nationalförsamlingen. Parlamentet lovordar det arbete som den turkiska undersökningskommittén för mänskliga rättigheter (Human Rights Inquiry Committee) gjort och kräver att EU:s harmoniseringskommitté ges en mer framträdande roll när det gäller att främja anpassningen av ny lagstiftning med EU:s regelverk eller europeiska normer under lagstiftningsprocessen.

| 9. | Europaparlamentet understryker att reformen av det turkiska domstolsväsendet är viktig för insatserna för att befästa demokratin i Turkiet och modernisera Turkiet och att reformen måste leda till ett modernt, effektivt, fullständigt självständigt och opartiskt rättssystem, som garanterar rättssäkerhet för alla medborgare. Parlamentet välkomnar det tredje rättsliga reformpaketet som ett steg mot en omfattande reformprocess på området för rättsliga och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar dock att det är av yttersta vikt att fortsätta reformprocessen och a) behandla den alltför breda definitionen av brott och särskilt vad som utgör en terroristhandling enligt strafflagen och antiterroristlagen, där det finns ett akut behov av att införa en klar åtskillnad mellan å ena sidan främjande av terrorism och uppvigling till våld och å andra sidan uttryck av icke-våldsamma idéer i full linje med Europadomstolens rättspraxis för att säkerställa yttrande- och mötesfrihet, inklusive studentprotester, samt föreningsfrihet, b) behandla frågan om de överdrivet långa häktningsperioderna, c) behandla behovet av att låta försvarsadvokater få full tillgång till åtalshandlingarna, d) fastställa kriterier för att främja konsekventa bevis av hög kvalitet, och e) se över specialdomstolarnas roll och behörighetsområden. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att den turkiska nationalförsamlingen har antagit det fjärde reformpaketet och hoppas att detta snabbt kommer att genomföras. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att reformen av det turkiska domstolsväsendet är viktig för insatserna för att befästa demokratin i Turkiet och modernisera Turkiet och att reformen måste leda till ett modernt, effektivt, fullständigt självständigt och opartiskt rättssystem, som garanterar rättssäkerhet för alla medborgare. Parlamentet välkomnar det tredje rättsliga reformpaketet som ett steg mot en omfattande reformprocess på området för rättsliga och grundläggande rättigheter. Parlamentet betonar dock att det är av yttersta vikt att fortsätta reformprocessen och a) behandla den alltför breda definitionen av brott och särskilt vad som utgör en terroristhandling enligt strafflagen och antiterroristlagen, där det finns ett akut behov av att införa en klar åtskillnad mellan å ena sidan främjande av terrorism och uppvigling till våld och å andra sidan uttryck av icke-våldsamma idéer i full linje med Europadomstolens rättspraxis för att säkerställa yttrande- och mötesfrihet, inklusive studentprotester, samt föreningsfrihet, b) behandla frågan om de överdrivet långa häktningsperioderna, c) behandla behovet av att låta försvarsadvokater få full tillgång till åtalshandlingarna, d) fastställa kriterier för att främja konsekventa bevis av hög kvalitet, och e) se över specialdomstolarnas roll och behörighetsområden. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att den turkiska nationalförsamlingen har antagit det fjärde reformpaketet och hoppas att detta snabbt kommer att genomföras.

| 10. | Europaparlamentet understryker vikten av att människorättsförsvarare skyddas effektivt. Parlamentet uppmärksammar i detta fall särskilt rättegången mot Pinar Selek som pågått i nästan 15 år och som trots tre beslut om frikännande resulterade i en livstidsdom den 24 januari 2013 av domstol nr 12 för grövre brott i Istanbul. Parlamentet anser att rättegången är ett exempel på brister i det turkiska rättssystemet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker vikten av att människorättsförsvarare skyddas effektivt. Parlamentet uppmärksammar i detta fall särskilt rättegången mot Pinar Selek som pågått i nästan 15 år och som trots tre beslut om frikännande resulterade i en livstidsdom den 24 januari 2013 av domstol nr 12 för grövre brott i Istanbul. Parlamentet anser att rättegången är ett exempel på brister i det turkiska rättssystemet.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar ändringarna till straffprocesslagen och lagen om tillämpande av bestraffande åtgärder och säkerhetsåtgärder som gör det möjligt att använda andra språk än turkiska i domstolarna och ser fram emot ett snabbt genomförande av de nya bestämmelserna. Parlamentet välkomnar att en lag trädde i kraft den 19 januari 2013 om betalning av ersättning till följd av långa domstolsförhandlingar och sena domar, deldomar eller fall där domar inte verkställts, och uttrycker en önskan om att de planerade inhemska åtgärderna kommer att minska antalet fall mot Turkiet i Europadomstolen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar ändringarna till straffprocesslagen och lagen om tillämpande av bestraffande åtgärder och säkerhetsåtgärder som gör det möjligt att använda andra språk än turkiska i domstolarna och ser fram emot ett snabbt genomförande av de nya bestämmelserna. Parlamentet välkomnar att en lag trädde i kraft den 19 januari 2013 om betalning av ersättning till följd av långa domstolsförhandlingar och sena domar, deldomar eller fall där domar inte verkställts, och uttrycker en önskan om att de planerade inhemska åtgärderna kommer att minska antalet fall mot Turkiet i Europadomstolen.

| 12. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över pågående rättegångar och långa häktningsperioder som drabbar aktivister, jurister, journalister och oppositionsledamöter och konstaterar att detta utgör en inblandning i laglig politisk verksamhet och rätten till politisk sammanslutning och politiskt deltagande. Parlamentet välkomnar avskaffandet av de särskilda domstolar som den turkiska regeringen inrättade 2005 genom omröstning i den turkiska nationalförsamlingen, men beklagar att avskaffandet inte påverkar pågående åtal. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över pågående rättegångar och långa häktningsperioder som drabbar aktivister, jurister, journalister och oppositionsledamöter och konstaterar att detta utgör en inblandning i laglig politisk verksamhet och rätten till politisk sammanslutning och politiskt deltagande. Parlamentet välkomnar avskaffandet av de särskilda domstolar som den turkiska regeringen inrättade 2005 genom omröstning i den turkiska nationalförsamlingen, men beklagar att avskaffandet inte påverkar pågående åtal.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att en kultur där det finns utrymme för tolerans och minoriteters rättigheter bör erkännas till fullo. Parlamentet förväntar sig att lagen kommer att följas till punkt och pricka i åklagarens överklagande och begäran om att domstolsbeslutet från januari 2012 i ärendet om mordet på Hrant Dink ska ogiltigförklaras, delvis med argumentet att mordet begicks av en organisation. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att en kultur där det finns utrymme för tolerans och minoriteters rättigheter bör erkännas till fullo. Parlamentet förväntar sig att lagen kommer att följas till punkt och pricka i åklagarens överklagande och begäran om att domstolsbeslutet från januari 2012 i ärendet om mordet på Hrant Dink ska ogiltigförklaras, delvis med argumentet att mordet begicks av en organisation.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att, i syfte att öka rättsprocessens effektivitet och åtgärda eftersläpningen av ärenden, så snart som möjligt ta i bruk sina regionala appellationsdomstolar som enligt lagen skulle ha tagits i bruk i juni 2007 och att fokusera på att utbilda domare och åklagare för detta ändamål. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar den turkiska regeringen att, i syfte att öka rättsprocessens effektivitet och åtgärda eftersläpningen av ärenden, så snart som möjligt ta i bruk sina regionala appellationsdomstolar som enligt lagen skulle ha tagits i bruk i juni 2007 och att fokusera på att utbilda domare och åklagare för detta ändamål.

| 15. | Europaparlamentet noterar att parlamentets ad hoc-delegation för bevakning av rättegångar mot journalister i Turkiet kommer att fortsätta bevaka journalisters rättegångar och kommer att följa upp de reformer av rättsväsendet i Turkiet som riktar sig mot yttrande- och mediefriheten. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att parlamentets ad hoc-delegation för bevakning av rättegångar mot journalister i Turkiet kommer att fortsätta bevaka journalisters rättegångar och kommer att följa upp de reformer av rättsväsendet i Turkiet som riktar sig mot yttrande- och mediefriheten.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar Turkiet att anta den handlingsplan för mänskliga rättigheter som det turkiska justitieministeriet utarbetat i samarbete med Europarådet utgående från Europadomstolens rättspraxis för att åtgärda frågor som tagits upp i domstolens domar där Turkiet befunnits bryta mot bestämmelserna i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, och begär att den ska genomföras. Parlamentet stöder justitieministeriet och Högsta rådet för domare och åklagare i deras arbete med att ge domare och åklagare utbildning i människorättsfrågor. Parlamentet välkomnar att Högsta rådet för domare och åklagare infört nya bedömningskriterier för domare och åklagare som belönar respekt för den europeiska konventionens bestämmelser och Europadomstolens domar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar Turkiet att anta den handlingsplan för mänskliga rättigheter som det turkiska justitieministeriet utarbetat i samarbete med Europarådet utgående från Europadomstolens rättspraxis för att åtgärda frågor som tagits upp i domstolens domar där Turkiet befunnits bryta mot bestämmelserna i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, och begär att den ska genomföras. Parlamentet stöder justitieministeriet och Högsta rådet för domare och åklagare i deras arbete med att ge domare och åklagare utbildning i människorättsfrågor. Parlamentet välkomnar att Högsta rådet för domare och åklagare infört nya bedömningskriterier för domare och åklagare som belönar respekt för den europeiska konventionens bestämmelser och Europadomstolens domar.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att på nytt bekräfta sitt åtagande att bekämpa straffrihet och att öka ansträngningarna så att landet kan ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och fullt ut anpassa sin nationella lagstiftning till alla skyldigheter enligt Romstadgan, inklusive genom att införliva bestämmelser för att samarbeta snabbt och fullständigt med Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att på nytt bekräfta sitt åtagande att bekämpa straffrihet och att öka ansträngningarna så att landet kan ansluta sig till Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och fullt ut anpassa sin nationella lagstiftning till alla skyldigheter enligt Romstadgan, inklusive genom att införliva bestämmelser för att samarbeta snabbt och fullständigt med Internationella brottmålsdomstolen.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediemångfald, även på internet, står i centrum för de europeiska värderingarna och att ett verkligt demokratiskt samhälle kräver verklig yttrandefrihet, inklusive rätten till en avvikande åsikt. Parlamentet understryker den särskilda roll som public service-medier spelar för att stärka demokratin och uppmanar myndigheterna att se till att dessa medier är oberoende, bärkraftiga och förenliga med EU:s normer. Parlamentet betonar än en gång vikten av att avskaffa den lag som möjliggör oproportionerligt höga administrativa skatteböter för medierna, något som i vissa fall lett till nedläggning eller självcensur, samt det brådskande behovet av att reformera internetlagen. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med inskränkningarna av de grundläggande friheterna i det bredare sammanhanget av rättssäkerheten, såväl med avseende på lagens ordalydelse som på dess tillämpning. Parlamentet är särskilt oroat över att strafflagen och antiterroristlagen används för att väcka åtal mot fredliga uttalanden om det uppfattas som om de stöder en terroristorganisations mål. Parlamentet understryker att artiklarna 26 och 28 i författningen måste ändras eftersom de begränsar yttrandefriheten av hänsyn till den nationella säkerheten, den allmänna ordningen och den nationella enheten. Parlamentet uppmanar därför återigen den turkiska regeringen att slutföra översynen av den rättsliga ramen för yttrandefrihet och omgående anpassa den till Europadomstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att yttrandefrihet och mediemångfald, även på internet, står i centrum för de europeiska värderingarna och att ett verkligt demokratiskt samhälle kräver verklig yttrandefrihet, inklusive rätten till en avvikande åsikt. Parlamentet understryker den särskilda roll som public service-medier spelar för att stärka demokratin och uppmanar myndigheterna att se till att dessa medier är oberoende, bärkraftiga och förenliga med EU:s normer. Parlamentet betonar än en gång vikten av att avskaffa den lag som möjliggör oproportionerligt höga administrativa skatteböter för medierna, något som i vissa fall lett till nedläggning eller självcensur, samt det brådskande behovet av att reformera internetlagen. Parlamentet betonar vikten av att ta itu med inskränkningarna av de grundläggande friheterna i det bredare sammanhanget av rättssäkerheten, såväl med avseende på lagens ordalydelse som på dess tillämpning. Parlamentet är särskilt oroat över att strafflagen och antiterroristlagen används för att väcka åtal mot fredliga uttalanden om det uppfattas som om de stöder en terroristorganisations mål. Parlamentet understryker att artiklarna 26 och 28 i författningen måste ändras eftersom de begränsar yttrandefriheten av hänsyn till den nationella säkerheten, den allmänna ordningen och den nationella enheten. Parlamentet uppmanar därför återigen den turkiska regeringen att slutföra översynen av den rättsliga ramen för yttrandefrihet och omgående anpassa den till Europadomstolens rättspraxis.

| 19. | Europaparlamentet noterar den oro som OSSE:s representanter för mediefrihet visat över det stora antalet rättegångar mot journalister och journalister i fängelse och uppmanar den turkiska regeringen att garantera att rättegångarna genomförs på ett transparent sätt under skäliga förhållanden samt att försvararnas processuella rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar den oro som OSSE:s representanter för mediefrihet visat över det stora antalet rättegångar mot journalister och journalister i fängelse och uppmanar den turkiska regeringen att garantera att rättegångarna genomförs på ett transparent sätt under skäliga förhållanden samt att försvararnas processuella rättigheter respekteras.

| 20. | Europaparlamentet är oroat över att den turkiska lagen om grundande av radio- och tv-företag och radio- och tv-sändningar innehåller begränsningar som inte är förenliga med EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är oroat över att den turkiska lagen om grundande av radio- och tv-företag och radio- och tv-sändningar innehåller begränsningar som inte är förenliga med EU:s direktiv om audiovisuella medietjänster.

| 21. | Europaparlamentet noterar med oro att de flesta medierna ägs av och har koncentrerats till stora konglomerat med mycket breda intressen. Parlamentet upprepar att det behövs en ny medielag, som bland annat omfattar frågor om oberoende, ägarskap och administrativ kontroll. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar med oro att de flesta medierna ägs av och har koncentrerats till stora konglomerat med mycket breda intressen. Parlamentet upprepar att det behövs en ny medielag, som bland annat omfattar frågor om oberoende, ägarskap och administrativ kontroll.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att, i syfte att fullständigt utrota tortyr och misshandel från säkerhetsstyrkornas sida, inrätta en nationell förebyggande mekanism såsom krävdes i det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr som ratificerades 2011. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att, i syfte att fullständigt utrota tortyr och misshandel från säkerhetsstyrkornas sida, inrätta en nationell förebyggande mekanism såsom krävdes i det fakultativa protokollet till konventionen mot tortyr som ratificerades 2011.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att författningsvägen göra det möjligt att endast förbjuda sådana politiska partier som förespråkar bruk av våld som ett sätt att avskaffa den konstitutionella ordningen, i linje med Venedigkommissionens rekommendationer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att författningsvägen göra det möjligt att endast förbjuda sådana politiska partier som förespråkar bruk av våld som ett sätt att avskaffa den konstitutionella ordningen, i linje med Venedigkommissionens rekommendationer.

| 24. | Europaparlamentet stöder till fullo kommissionens nya tillvägagångssätt att öppna kapitlen om rättsväsen och grundläggande rättigheter samt rättsliga och inrikesfrågor tidigt i förhandlingsprocessen och att avsluta dem sist av alla frågor. Parlamentet understryker att officiella riktmärken skulle erbjuda en klar färdplan och påskynda reformprocessen. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta itu med nya krafttag för att inleda förhandlingar om kapitel 23 och 24. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder till fullo kommissionens nya tillvägagångssätt att öppna kapitlen om rättsväsen och grundläggande rättigheter samt rättsliga och inrikesfrågor tidigt i förhandlingsprocessen och att avsluta dem sist av alla frågor. Parlamentet understryker att officiella riktmärken skulle erbjuda en klar färdplan och påskynda reformprocessen. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta itu med nya krafttag för att inleda förhandlingar om kapitel 23 och 24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den turkiska lagen om ombudsmannen och utnämnandet av en första huvudombudsman som ska garantera denna institutions trovärdighet genom sina beslut. Parlamentet understryker att huvudombudsmannen bör främja allmänhetens förtroende för insyn och ansvar i samband med offentliga tjänster. Parlamentet påminner om att huvudombudsmannen och styrelsemedlemmarna ska väljas bland kandidater som är opartiska och inte tillhör något parti. Parlamentet påminner styrelsen för ombudsmannen om att den måste säkerställa att bestämmelsen om en intern beslutsprocess garanterar institutionens oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den turkiska lagen om ombudsmannen och utnämnandet av en första huvudombudsman som ska garantera denna institutions trovärdighet genom sina beslut. Parlamentet understryker att huvudombudsmannen bör främja allmänhetens förtroende för insyn och ansvar i samband med offentliga tjänster. Parlamentet påminner om att huvudombudsmannen och styrelsemedlemmarna ska väljas bland kandidater som är opartiska och inte tillhör något parti. Parlamentet påminner styrelsen för ombudsmannen om att den måste säkerställa att bestämmelsen om en intern beslutsprocess garanterar institutionens oberoende och opartiskhet.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fortsätta med den civila översynen över säkerhetsstyrkorna. Parlamentet efterlyser en ändring av lagen om provinsförvaltningarna för att ge de civila myndigheterna en bredare översyn över de militära operationerna och gendarmeriets brottsbekämpande verksamhet. Parlamentet understryker vikten av att inrätta ett självständigt organ för klagomål rörande brottsbekämpning för att undersöka klagomål om brott mot mänskliga rättigheter, misshandel och eventuella brott som turkiska brottsbekämpningsorgan begått. Parlamentet anser att de rättsliga bestämmelserna om det högsta militärrådets sammansättning och maktbefogenheter måste reformeras. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att fortsätta med den civila översynen över säkerhetsstyrkorna. Parlamentet efterlyser en ändring av lagen om provinsförvaltningarna för att ge de civila myndigheterna en bredare översyn över de militära operationerna och gendarmeriets brottsbekämpande verksamhet. Parlamentet understryker vikten av att inrätta ett självständigt organ för klagomål rörande brottsbekämpning för att undersöka klagomål om brott mot mänskliga rättigheter, misshandel och eventuella brott som turkiska brottsbekämpningsorgan begått. Parlamentet anser att de rättsliga bestämmelserna om det högsta militärrådets sammansättning och maktbefogenheter måste reformeras.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att en domstol i första instans dömt 324 misstänkta till 13–20 års fängelse i Sledgehammerfallet efter ett långvarigt frihetsberövande av de misstänkta. Parlamentet betonar att utredningar av påstådda kupplaner, såsom fallen Ergenekon och Sledgehammer och utredningen av den kurdiska organisationen Koma Civakên Kurdistan (KCK), måste visa att Turkiets demokratiska institutioner och rättssystem är starka och oberoende och fungerar på ett korrekt, opartiskt och öppet sätt och att de står klart fast vid att respektera de grundläggande rättigheterna. Parlamentet är oroat över påståenden om att motstridiga bevis utnyttjas mot försvararna i sådana fall. Parlamentet beklagar att dessa fall har överskuggats av farhågor rörande den breda omfattningen av fallen och bristerna i förfarandena och är oroat över de negativa effekterna på samhället. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att en domstol i första instans dömt 324 misstänkta till 13–20 års fängelse i Sledgehammerfallet efter ett långvarigt frihetsberövande av de misstänkta. Parlamentet betonar att utredningar av påstådda kupplaner, såsom fallen Ergenekon och Sledgehammer och utredningen av den kurdiska organisationen Koma Civakên Kurdistan (KCK), måste visa att Turkiets demokratiska institutioner och rättssystem är starka och oberoende och fungerar på ett korrekt, opartiskt och öppet sätt och att de står klart fast vid att respektera de grundläggande rättigheterna. Parlamentet är oroat över påståenden om att motstridiga bevis utnyttjas mot försvararna i sådana fall. Parlamentet beklagar att dessa fall har överskuggats av farhågor rörande den breda omfattningen av fallen och bristerna i förfarandena och är oroat över de negativa effekterna på samhället.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar lagen om inrättandet av en nationell människorättsinstitution i Turkiet. Parlamentet kräver att den ska inrättas så snart som möjligt för att främja och övervaka ett effektivt genomförande av internationella människorättsnormer. Parlamentet betonar vikten av att utnyttja alla tillgängliga EU-instrument för att främja mänskliga rättigheter så att de aktivt stödjer inrättandet och en god funktion av människorättsinstitutionen och ett ökat inflytande från de civila organisationernas sida. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar lagen om inrättandet av en nationell människorättsinstitution i Turkiet. Parlamentet kräver att den ska inrättas så snart som möjligt för att främja och övervaka ett effektivt genomförande av internationella människorättsnormer. Parlamentet betonar vikten av att utnyttja alla tillgängliga EU-instrument för att främja mänskliga rättigheter så att de aktivt stödjer inrättandet och en god funktion av människorättsinstitutionen och ett ökat inflytande från de civila organisationernas sida.

| 29. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för demokratin att det finns aktiva och oberoende organisationer i det civila samhället. Parlamentet framhåller vikten av dialog med det civila samhällets organisationer och den betydelsefulla roll dessa organisationer spelar genom att bidra till förbättrat regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet är därför oroat över att organisationer i det civila samhället fortfarande råkar ut för böter, upplösningsförfaranden och administrativa hinder för sin verksamhet och att rådfrågning av det civila samhällets organisationer fortfarande är ett undantag snarare än en regel. Parlamentet välkomnar att den turkiska regeringens samarbete med frivilligorganisationer förbättrats, men efterlyser ett bredare samråd med dessa organisationer inom politiken, bland annat i samband med utformningen av politik och lagstiftning och vid övervakningen av myndigheternas verksamhet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är för demokratin att det finns aktiva och oberoende organisationer i det civila samhället. Parlamentet framhåller vikten av dialog med det civila samhällets organisationer och den betydelsefulla roll dessa organisationer spelar genom att bidra till förbättrat regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet är därför oroat över att organisationer i det civila samhället fortfarande råkar ut för böter, upplösningsförfaranden och administrativa hinder för sin verksamhet och att rådfrågning av det civila samhällets organisationer fortfarande är ett undantag snarare än en regel. Parlamentet välkomnar att den turkiska regeringens samarbete med frivilligorganisationer förbättrats, men efterlyser ett bredare samråd med dessa organisationer inom politiken, bland annat i samband med utformningen av politik och lagstiftning och vid övervakningen av myndigheternas verksamhet.

| 30. | Europaparlamentet understryker att fler framsteg behövs på områdena arbetsrätt och fackliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Turkiet att fortsätta arbeta på en ny lag på detta område för att garantera att det är i linje med EU:s regelverk och ILO:s konventioner, framför allt vad gäller strejkrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Parlamentet framhåller vikten av att inleda förhandlingarna om kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet understryker att fler framsteg behövs på områdena arbetsrätt och fackliga rättigheter. Parlamentet uppmanar Turkiet att fortsätta arbeta på en ny lag på detta område för att garantera att det är i linje med EU:s regelverk och ILO:s konventioner, framför allt vad gäller strejkrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. Parlamentet framhåller vikten av att inleda förhandlingarna om kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar lagen om skydd av familjen och förebyggande av våld mot kvinnor. Parlamentet lovordar den nationella handlingsplanen om att bekämpa våld mot kvinnor (2012–2015) och understryker behovet av att tillämpa planen effektivt i hela landet. Parlamentet uppmanar ministeriet för familjefrågor och socialpolitik att fortsätta sina ansträngningar för att öka antalet skyddade boenden för kvinnor och underåriga i fara och förbättra kvaliteten på dessa boenden. Parlamentet understryker vikten av att ge kvinnor som utsatts för våld konkreta alternativ och möjligheter till självförsörjning. Parlamentet lovordar Turkiets ansträngningar på alla nivåer för att bekämpa hedersmord, våld i hemmet, tvångsäktenskap och barnbrudar och understryker vikten av nolltolerans mot våld mot kvinnor och vikten av att ständigt förbättra de förebyggande åtgärderna. Parlamentet är dock oroat över att våld mot kvinnor fortfarande är vanligt förekommande trots de ansträngningar som gjorts och begär att de som underlåtit att skydda och hjälpa offer identifieras och lagförs. Parlamentet betonar att det är viktigt att minska fattigdomen bland kvinnor samt öka kvinnors sociala integrering. Parlamentet uppmanar ministeriet att fortsätta att aktivt främja kvinnors rättigheter, utbildning – bland annat genom att minska klyftan mellan könen vad gäller gymnasieutbildning – deltagande på arbetsmarknaden (något som fortsättningsvis är lågt), i politiken och på högre tjänstemannanivå både inom den offentliga och den privata sektorn, vid behov genom kvoter och genom att se över vissa av de särskilda sysselsättningslagarna i Turkiet. Den turkiska regeringen uppmuntras att se över lagen om politiska partier och vallagen för att se till att kvinnors medverkan prioriteras av de politiska partierna. Parlamentet konstaterar att Turkiets mål för kvinnors sysselsättningsgrad 2023 är satt till 35 procent, medan Europa 2020-strategins mål är 75 procent. Turkiet uppmuntras att eftersträva ett ambitiöst mål för kvinnors sysselsättning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar lagen om skydd av familjen och förebyggande av våld mot kvinnor. Parlamentet lovordar den nationella handlingsplanen om att bekämpa våld mot kvinnor (2012–2015) och understryker behovet av att tillämpa planen effektivt i hela landet. Parlamentet uppmanar ministeriet för familjefrågor och socialpolitik att fortsätta sina ansträngningar för att öka antalet skyddade boenden för kvinnor och underåriga i fara och förbättra kvaliteten på dessa boenden. Parlamentet understryker vikten av att ge kvinnor som utsatts för våld konkreta alternativ och möjligheter till självförsörjning. Parlamentet lovordar Turkiets ansträngningar på alla nivåer för att bekämpa hedersmord, våld i hemmet, tvångsäktenskap och barnbrudar och understryker vikten av nolltolerans mot våld mot kvinnor och vikten av att ständigt förbättra de förebyggande åtgärderna. Parlamentet är dock oroat över att våld mot kvinnor fortfarande är vanligt förekommande trots de ansträngningar som gjorts och begär att de som underlåtit att skydda och hjälpa offer identifieras och lagförs. Parlamentet betonar att det är viktigt att minska fattigdomen bland kvinnor samt öka kvinnors sociala integrering. Parlamentet uppmanar ministeriet att fortsätta att aktivt främja kvinnors rättigheter, utbildning – bland annat genom att minska klyftan mellan könen vad gäller gymnasieutbildning – deltagande på arbetsmarknaden (något som fortsättningsvis är lågt), i politiken och på högre tjänstemannanivå både inom den offentliga och den privata sektorn, vid behov genom kvoter och genom att se över vissa av de särskilda sysselsättningslagarna i Turkiet. Den turkiska regeringen uppmuntras att se över lagen om politiska partier och vallagen för att se till att kvinnors medverkan prioriteras av de politiska partierna. Parlamentet konstaterar att Turkiets mål för kvinnors sysselsättningsgrad 2023 är satt till 35 procent, medan Europa 2020-strategins mål är 75 procent. Turkiet uppmuntras att eftersträva ett ambitiöst mål för kvinnors sysselsättning.

| 32. | Europaparlamentet uttrycker oro över att förslaget till lag om antidiskriminering inte tar upp frågan om diskriminering på grundval av sexuell orientering eller identitet. Parlamentet understryker att det finns ett akut behov av en övergripande antidiskrimineringslagstiftning samt av att inrätta ett antidiskriminerings- och jämlikhetsorgan för att skydda individer mot diskriminering på grundval av etnicitet, religion, kön, sexuell läggning eller sexuell identitet, ålder eller funktionsnedsättning. Parlamentet uttrycker oro över de frekventa angreppen mot transpersoner och avsaknaden av skydd mot våld för hbt-personer. Parlamentet uppmanar Turkiet att bekämpa homofobi och att anta en åtgärdsplan för att främja fullständigt jämlika rättigheter för alla, inklusive rätt till arbete, och fullt godkännande av hbt-personer. Parlamentet understryker behovet av en lagstiftning om hatbrott med hårdare straff för brott som grundar sig på någon form av diskriminering. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uttrycker oro över att förslaget till lag om antidiskriminering inte tar upp frågan om diskriminering på grundval av sexuell orientering eller identitet. Parlamentet understryker att det finns ett akut behov av en övergripande antidiskrimineringslagstiftning samt av att inrätta ett antidiskriminerings- och jämlikhetsorgan för att skydda individer mot diskriminering på grundval av etnicitet, religion, kön, sexuell läggning eller sexuell identitet, ålder eller funktionsnedsättning. Parlamentet uttrycker oro över de frekventa angreppen mot transpersoner och avsaknaden av skydd mot våld för hbt-personer. Parlamentet uppmanar Turkiet att bekämpa homofobi och att anta en åtgärdsplan för att främja fullständigt jämlika rättigheter för alla, inklusive rätt till arbete, och fullt godkännande av hbt-personer. Parlamentet understryker behovet av en lagstiftning om hatbrott med hårdare straff för brott som grundar sig på någon form av diskriminering.

| 33. | Europaparlamentet begär att de turkiska myndigheterna på ett kraftfullt och effektivt sätt bekämpar antisemitiska yttringar och därigenom blir en förebild för regionen. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet begär att de turkiska myndigheterna på ett kraftfullt och effektivt sätt bekämpar antisemitiska yttringar och därigenom blir en förebild för regionen.

| 34. | Europaparlamentet ser positivt på en fortsatt tillämpning av lagstiftning som ändrar lagen från 2008 om stiftelser och breddar tillämpningsområdet för återinförandet av äganderättigheter för icke-muslimska samfund. Parlamentet uppmuntrar relevanta myndigheter att bistå det syriska samfundet när det gäller att reda upp de svårigheter som rör fastighets- och landregistrering. Parlamentet efterlyser en lösning på frågan om den stora mängd egendom tillhörande den latinska kyrkan som fortfarande är konfiskerad av staten. Parlamentet konstaterar att utvecklingen har gått särskilt långsamt i fråga om att utöka rättigheterna för den alevitiska minoriteten. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att fortsätta viktiga och avgörande reformer på området för tanke-, samvets- och religionsfrihet, särskilt genom att låta religiösa samfund bli juridiska personer, genom att avskaffa alla restriktioner för utbildning, utnämning och efterträdande av präster, genom att erkänna aleviternas gudstjänstlokaler och genom att respektera relevanta domar från Europadomstolen och rekommendationerna från Venedigkommissionen. Parlamentet uppmanar Turkiet att garantera att mark inte konfiskeras från klostret St Gabriel och att det skyddas i sin helhet. Parlamentet tror att det vore en fördel med en bredare sammansättning i generaldirektoratet för religiösa frågor som också skulle omfatta företrädare för de religiösa minoriteterna eftersom det skulle gynna ett samhälle för alla. Turkiet uppmanas att avskaffa uppgifterna om religiös tillhörighet på de nationella identitetskorten samt att garantera att religionsundervisningen respekterar den religiösa mångfalden i det turkiska samhället. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ser positivt på en fortsatt tillämpning av lagstiftning som ändrar lagen från 2008 om stiftelser och breddar tillämpningsområdet för återinförandet av äganderättigheter för icke-muslimska samfund. Parlamentet uppmuntrar relevanta myndigheter att bistå det syriska samfundet när det gäller att reda upp de svårigheter som rör fastighets- och landregistrering. Parlamentet efterlyser en lösning på frågan om den stora mängd egendom tillhörande den latinska kyrkan som fortfarande är konfiskerad av staten. Parlamentet konstaterar att utvecklingen har gått särskilt långsamt i fråga om att utöka rättigheterna för den alevitiska minoriteten. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att fortsätta viktiga och avgörande reformer på området för tanke-, samvets- och religionsfrihet, särskilt genom att låta religiösa samfund bli juridiska personer, genom att avskaffa alla restriktioner för utbildning, utnämning och efterträdande av präster, genom att erkänna aleviternas gudstjänstlokaler och genom att respektera relevanta domar från Europadomstolen och rekommendationerna från Venedigkommissionen. Parlamentet uppmanar Turkiet att garantera att mark inte konfiskeras från klostret St Gabriel och att det skyddas i sin helhet. Parlamentet tror att det vore en fördel med en bredare sammansättning i generaldirektoratet för religiösa frågor som också skulle omfatta företrädare för de religiösa minoriteterna eftersom det skulle gynna ett samhälle för alla. Turkiet uppmanas att avskaffa uppgifterna om religiös tillhörighet på de nationella identitetskorten samt att garantera att religionsundervisningen respekterar den religiösa mångfalden i det turkiska samhället.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att utbildning spelar en nyckelroll i byggandet av ett inkluderande och mångsidigt samhälle grundat på respekt för religiösa samfund och minoriteter. Den turkiska regeringen uppmanas med kraft att särskilt uppmärksamma skolornas utbildningsmaterial som bör återspegla den etniska och religiösa mångfalden och mångfalden av trosinriktningar i det turkiska samhället, avlägsna diskrimination och fördomar och främja full acceptans av alla religiösa samfund och minoriteter. Parlamentet betonar även behovet av opartiskt läromaterial. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att utbildning spelar en nyckelroll i byggandet av ett inkluderande och mångsidigt samhälle grundat på respekt för religiösa samfund och minoriteter. Den turkiska regeringen uppmanas med kraft att särskilt uppmärksamma skolornas utbildningsmaterial som bör återspegla den etniska och religiösa mångfalden och mångfalden av trosinriktningar i det turkiska samhället, avlägsna diskrimination och fördomar och främja full acceptans av alla religiösa samfund och minoriteter. Parlamentet betonar även behovet av opartiskt läromaterial.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den direkta politiska dialog som den turkiska regeringen nyligen inledde med Abdullah Öcalan. De nya förhandlingsmöjligheter som har tillkommit skulle kunna utmynna i ett historiskt avtal som innebär en fredlig och demokratisk lösning på den kurdiska konflikten. Parterna i konflikten uppmuntras därför att snarast övergå från samtal till strukturerade förhandlingar. Parlamentet understryker att de politiska partierna, medierna och det civila samhället i Turkiet måste spela en konstruktiv roll i fredsprocessen för att den ska bli en framgång, och lovordar det stöd som olika partier och det civila samhället visat för detta initiativ. Parlamentet noterar att Turkiet fortsatte visa uthållighet vid PKK:s terroristattacker. Parlamentet anser att en att en verklig och sann politisk dialog är nödvändig, och uppmanar Turkiet att göra nya ansträngningar för en politisk lösning på kurdfrågan. Parlamentet uppmuntrar alla politiska krafter att säkerställa en ändamålsenlig politisk plattform och att diskutera den kurdiska frågan på ett konstruktivt sätt och att göra det lättare att kräva grundläggande rättigheter i den konstitutionella processen som speglar pluralismen i Turkiet och i vilken alla medborgare kan känna sig delaktiga och deras rättigheter erkänns till fullo. Parlamentet uppmanar alla politiska krafter att samarbeta mot en ökad politisk dialog och en process med ytterligare politisk, kulturell och socioekonomisk integrering och deltagande för medborgare av kurdiskt ursprung för att garantera deras rätt till yttrande-, förenings- och mötesfrihet och främja en fredlig integrering av medborgare av kurdiskt ursprung i det turkiska samhället. Parlamentet välkomnar den nya lagstiftningen som ska göra det möjligt att använda modersmålet i rättegångar samt den positiva diskussionen om användningen av kurdiska i undervisningen. Parlamentet påminner om att en politisk lösning endast kan byggas på en verklig demokratisk debatt om den kurdiska frågan och uttrycker oro över det stora antalet åtal mot författare och journalister som skriver om den kurdiska frågan. Det är även oroväckande att flera kurdiska politiker, borgmästare, ledamöter av kommunalfullmäktige, fackföreningsarbetare, advokater, demonstranter och människorättsförsvarare häktats i samband med KCK-rättegången. Parlamentet betonar vikten av att främja diskussionen om den kurdiska frågan inom de demokratiska institutionerna, särskilt den turkiska nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet välkomnar den direkta politiska dialog som den turkiska regeringen nyligen inledde med Abdullah Öcalan. De nya förhandlingsmöjligheter som har tillkommit skulle kunna utmynna i ett historiskt avtal som innebär en fredlig och demokratisk lösning på den kurdiska konflikten. Parterna i konflikten uppmuntras därför att snarast övergå från samtal till strukturerade förhandlingar. Parlamentet understryker att de politiska partierna, medierna och det civila samhället i Turkiet måste spela en konstruktiv roll i fredsprocessen för att den ska bli en framgång, och lovordar det stöd som olika partier och det civila samhället visat för detta initiativ. Parlamentet noterar att Turkiet fortsatte visa uthållighet vid PKK:s terroristattacker. Parlamentet anser att en att en verklig och sann politisk dialog är nödvändig, och uppmanar Turkiet att göra nya ansträngningar för en politisk lösning på kurdfrågan. Parlamentet uppmuntrar alla politiska krafter att säkerställa en ändamålsenlig politisk plattform och att diskutera den kurdiska frågan på ett konstruktivt sätt och att göra det lättare att kräva grundläggande rättigheter i den konstitutionella processen som speglar pluralismen i Turkiet och i vilken alla medborgare kan känna sig delaktiga och deras rättigheter erkänns till fullo. Parlamentet uppmanar alla politiska krafter att samarbeta mot en ökad politisk dialog och en process med ytterligare politisk, kulturell och socioekonomisk integrering och deltagande för medborgare av kurdiskt ursprung för att garantera deras rätt till yttrande-, förenings- och mötesfrihet och främja en fredlig integrering av medborgare av kurdiskt ursprung i det turkiska samhället. Parlamentet välkomnar den nya lagstiftningen som ska göra det möjligt att använda modersmålet i rättegångar samt den positiva diskussionen om användningen av kurdiska i undervisningen. Parlamentet påminner om att en politisk lösning endast kan byggas på en verklig demokratisk debatt om den kurdiska frågan och uttrycker oro över det stora antalet åtal mot författare och journalister som skriver om den kurdiska frågan. Det är även oroväckande att flera kurdiska politiker, borgmästare, ledamöter av kommunalfullmäktige, fackföreningsarbetare, advokater, demonstranter och människorättsförsvarare häktats i samband med KCK-rättegången. Parlamentet betonar vikten av att främja diskussionen om den kurdiska frågan inom de demokratiska institutionerna, särskilt den turkiska nationalförsamlingen.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att åter öppna det grekiska barnhemmet på ön Büyükada som ett internationellt kulturcentrum, och understryker att det är viktigt att så snart som möjligt på nytt öppna Halki-seminariet. Parlamentet välkomnar och förväntar sig att den turkiska regeringen omgående ska verkställa sitt uttalande om att åter öppna en skola för den grekiska minoriteten på ön Gökçeada (Imbros), vilket utgör ett positivt steg mot bevarandet av den bikulturella karaktären på de turkiska öarna Gökçeada (Imbros) och Bozcaada (Tenedos), i enlighet med resolution 1625(2008) från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare åtgärder behövs för att hantera de problem som den grekiska minoriteten ställs inför, särskilt med avseende på deras äganderätt. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar initiativet att åter öppna det grekiska barnhemmet på ön Büyükada som ett internationellt kulturcentrum, och understryker att det är viktigt att så snart som möjligt på nytt öppna Halki-seminariet. Parlamentet välkomnar och förväntar sig att den turkiska regeringen omgående ska verkställa sitt uttalande om att åter öppna en skola för den grekiska minoriteten på ön Gökçeada (Imbros), vilket utgör ett positivt steg mot bevarandet av den bikulturella karaktären på de turkiska öarna Gökçeada (Imbros) och Bozcaada (Tenedos), i enlighet med resolution 1625(2008) från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet konstaterar dock att ytterligare åtgärder behövs för att hantera de problem som den grekiska minoriteten ställs inför, särskilt med avseende på deras äganderätt.

| 38. | Europaparlamentet fördömer med kraft terroristattacken mot Förenta staternas ambassad i Ankara den 1 februari 2013 och uttrycker sitt deltagande med den avlidna turkiska medborgarens familj. Parlamentet påminner om att det förvisso bör vidtas ytterligare åtgärder för att bekämpa terrorism och på så sätt trygga landets och dess medborgares säkerhet, men att åtgärderna inte får vidtas på bekostnad av mänskliga och medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet fördömer med kraft terroristattacken mot Förenta staternas ambassad i Ankara den 1 februari 2013 och uttrycker sitt deltagande med den avlidna turkiska medborgarens familj. Parlamentet påminner om att det förvisso bör vidtas ytterligare åtgärder för att bekämpa terrorism och på så sätt trygga landets och dess medborgares säkerhet, men att åtgärderna inte får vidtas på bekostnad av mänskliga och medborgerliga rättigheter.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att göra en fullständig utredning av massakern i Uludere i provinsen Sirnak den 28 december 2011 och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att göra en fullständig utredning av massakern i Uludere i provinsen Sirnak den 28 december 2011 och att ställa de ansvariga inför rätta.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar stimulanspaketen som försöker öka investeringarna och den ekonomiska utvecklingen i de minst utvecklade regionerna i Turkiet, bland annat i sydöstra Turkiet, och fortsättningen av det sydostanatoliska projektet. Parlamentet tar del av domen i den turkiska regeringsrätten (Danistay) om att på grundval av miljökonsekvensbedömningar och tillämplig lagstiftning dra in tillståndet för dammprojektet i Ilisu, och uppmanar den turkiska regeringen att bevara detta arkeologiska kulturarv och miljöarv genom att prioritera mindre, ekologiska och socialt hållbara projekt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar stimulanspaketen som försöker öka investeringarna och den ekonomiska utvecklingen i de minst utvecklade regionerna i Turkiet, bland annat i sydöstra Turkiet, och fortsättningen av det sydostanatoliska projektet. Parlamentet tar del av domen i den turkiska regeringsrätten (Danistay) om att på grundval av miljökonsekvensbedömningar och tillämplig lagstiftning dra in tillståndet för dammprojektet i Ilisu, och uppmanar den turkiska regeringen att bevara detta arkeologiska kulturarv och miljöarv genom att prioritera mindre, ekologiska och socialt hållbara projekt.

| 41. | Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka sammanhållningen mellan de turkiska regionerna och mellan lands- och stadsbygd för att öppna möjligheter för befolkningen i stort och främja ekonomisk och social integrering. Parlamentet lyfter fram den särskilda roll som utbildningen spelar, samt att man måste ta itu med de stora regionala skillnader som fortfarande finns när det gäller utbildningens kvalitet och antagningssiffror. Parlamentet efterlyser åtgärder i syfte att inleda förhandlingar om kapitel 22 om regionalpolitik. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet upprepar behovet av att stärka sammanhållningen mellan de turkiska regionerna och mellan lands- och stadsbygd för att öppna möjligheter för befolkningen i stort och främja ekonomisk och social integrering. Parlamentet lyfter fram den särskilda roll som utbildningen spelar, samt att man måste ta itu med de stora regionala skillnader som fortfarande finns när det gäller utbildningens kvalitet och antagningssiffror. Parlamentet efterlyser åtgärder i syfte att inleda förhandlingar om kapitel 22 om regionalpolitik.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en barnombudsman och antagandet av Turkiets första strategi för barns rättigheter. Parlamentet är bekymrat över den oproportionerligt utbredda fattigdomen bland barn och det omfattande barnarbetet, framför allt på landsbygden. Parlamentet understryker behovet av en omfattande strategi för att bekämpa fattigdom bland barn och barnarbete, framför allt vid säsongsarbete inom jordbruket, och att fortsätta att främja tillgång till utbildning för både pojkar och flickor. Parlamentet är oroat över att antalet aktiva ungdomsdomstolar har minskat och uppmanar Turkiet att erbjuda alternativ till fängelse för minderåriga. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att fortsätta att förbättra förhållandena på ungdomsfängelserna. Parlamentet påminner om vikten av oberoende övervakning och skyddsmekanismer för att skydda rättigheter och förebygga missbruk. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar inrättandet av en barnombudsman och antagandet av Turkiets första strategi för barns rättigheter. Parlamentet är bekymrat över den oproportionerligt utbredda fattigdomen bland barn och det omfattande barnarbetet, framför allt på landsbygden. Parlamentet understryker behovet av en omfattande strategi för att bekämpa fattigdom bland barn och barnarbete, framför allt vid säsongsarbete inom jordbruket, och att fortsätta att främja tillgång till utbildning för både pojkar och flickor. Parlamentet är oroat över att antalet aktiva ungdomsdomstolar har minskat och uppmanar Turkiet att erbjuda alternativ till fängelse för minderåriga. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att fortsätta att förbättra förhållandena på ungdomsfängelserna. Parlamentet påminner om vikten av oberoende övervakning och skyddsmekanismer för att skydda rättigheter och förebygga missbruk.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar den allmänna förbättringen av företagsklimatet i Turkiet, särskilt genom ikraftträdandet av den nya turkiska handelslagen och genom ett följdriktigt stöd till små och medelstora företag genom utvecklingsorganisationen för små och medelstora företag (KOSGEB). Parlamentet efterlyser ett mer omfattande partnerskap mellan turkiska företag och EU-företag. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet välkomnar den allmänna förbättringen av företagsklimatet i Turkiet, särskilt genom ikraftträdandet av den nya turkiska handelslagen och genom ett följdriktigt stöd till små och medelstora företag genom utvecklingsorganisationen för små och medelstora företag (KOSGEB). Parlamentet efterlyser ett mer omfattande partnerskap mellan turkiska företag och EU-företag.

| 44. | Europaparlamentet påminner Turkiet om att tiotusentals EU-medborgare och EU-invånare som drabbats av bedrägeriet genom de så kallade gröna fonderna fortfarande väntar på att få upprättelse, och uppmanar myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skynda på processen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner Turkiet om att tiotusentals EU-medborgare och EU-invånare som drabbats av bedrägeriet genom de så kallade gröna fonderna fortfarande väntar på att få upprättelse, och uppmanar myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skynda på processen.

Goda förbindelser med grannländerna

| 45. | Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets och Greklands fortsatta och utökade insatser för att förbättra sina bilaterala förbindelser, bland annat genom bilaterala möten. Europaparlamentet beklagar att det hot om casus belli (anledning till krigsförklaring) som Turkiets nationalförsamling förklarat mot Grekland ännu inte har dragits tillbaka. Parlamentet upprepar att Turkiet måste göra en entydig utfästelse om goda förbindelser med grannländerna och om fredlig tvistlösning i enlighet med FN-stadgan, vid behov genom hänvändelse till Internationella domstolen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upphöra med de upprepade kränkningarna av grekiskt luftrum och med flygningarna med turkiska militärplan över grekiska öar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmärksammar Turkiets och Greklands fortsatta och utökade insatser för att förbättra sina bilaterala förbindelser, bland annat genom bilaterala möten. Europaparlamentet beklagar att det hot om casus belli (anledning till krigsförklaring) som Turkiets nationalförsamling förklarat mot Grekland ännu inte har dragits tillbaka. Parlamentet upprepar att Turkiet måste göra en entydig utfästelse om goda förbindelser med grannländerna och om fredlig tvistlösning i enlighet med FN-stadgan, vid behov genom hänvändelse till Internationella domstolen. Parlamentet uppmanar den turkiska regeringen att upphöra med de upprepade kränkningarna av grekiskt luftrum och med flygningarna med turkiska militärplan över grekiska öar.

| 46. | Europaparlamentet anser att Turkiet missat en viktig möjlighet att inleda en process för närmande och normalisering av förbindelserna med Cypern under landets EU-ordförandeskap. Parlamentet påminner om att EU grundar sig på principerna om lojalt samarbete och ömsesidig solidaritet medlemsstaterna emellan och respekt för den institutionella ramen. Det måste omgående göras framsteg i riktning mot en normalisering av Turkiets förbindelser med Cypern för att ge ny kraft åt anslutningsförhandlingarna mellan Turkiet och EU. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet anser att Turkiet missat en viktig möjlighet att inleda en process för närmande och normalisering av förbindelserna med Cypern under landets EU-ordförandeskap. Parlamentet påminner om att EU grundar sig på principerna om lojalt samarbete och ömsesidig solidaritet medlemsstaterna emellan och respekt för den institutionella ramen. Det måste omgående göras framsteg i riktning mot en normalisering av Turkiets förbindelser med Cypern för att ge ny kraft åt anslutningsförhandlingarna mellan Turkiet och EU.

| 47. | Europaparlamentet finner det beklagligt att Turkiet vägrade att sammankalla den gemensamma parlamentarikerkommitténs 70:e möte som planerat under det andra halvåret 2012 och därmed missade ännu ett tillfälle att stärka den interparlamentariska dialogen mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet finner det beklagligt att Turkiet vägrade att sammankalla den gemensamma parlamentarikerkommitténs 70:e möte som planerat under det andra halvåret 2012 och därmed missade ännu ett tillfälle att stärka den interparlamentariska dialogen mellan EU och Turkiet.

| 48. | Europaparlamentet betonar att Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), som undertecknats av EU, de 27 medlemsstaterna och alla de övriga kandidatländerna, är en del av unionens regelverk. Parlamentet uppmanar således Turkiets regering att utan ytterligare dröjsmål underteckna och ratificera denna konvention. Parlamentet upprepar att Cypern har full laglig rätt till sin exklusiva ekonomiska zon i enlighet med Unclos. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), som undertecknats av EU, de 27 medlemsstaterna och alla de övriga kandidatländerna, är en del av unionens regelverk. Parlamentet uppmanar således Turkiets regering att utan ytterligare dröjsmål underteckna och ratificera denna konvention. Parlamentet upprepar att Cypern har full laglig rätt till sin exklusiva ekonomiska zon i enlighet med Unclos.

| 49. | Europaparlamentet uttrycker än en gång sitt starka stöd för en återförening av Cypern, på grundval av en rättvis och hållbar lösning för båda befolkningsgrupperna. Parlamentet understryker att det är brådskande att få till stånd ett avtal mellan de båda befolkningsgrupper om hur de ska gå vidare med viktiga förhandlingar om lösningen av Cypernfrågan så att förhandlingsprocessen, under FN:s generalsekreterares beskydd, snart kan intensifieras. Parlamentet uppmanar Turkiet att börja dra bort sina styrkor från Cypern och att lämna över det avskilda området Famagusta till FN i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 550(1984). Parlamentet uppmanar Cypern att öppna hamnen i Famagusta under EU:s tullövervakning för att främja ett positivt klimat för en framgångsrik lösning av de pågående förhandlingarna om återförening och tillåta turkcyprioterna att handla direkt på ett lagligt sätt som är acceptabelt för alla. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uttrycker än en gång sitt starka stöd för en återförening av Cypern, på grundval av en rättvis och hållbar lösning för båda befolkningsgrupperna. Parlamentet understryker att det är brådskande att få till stånd ett avtal mellan de båda befolkningsgrupper om hur de ska gå vidare med viktiga förhandlingar om lösningen av Cypernfrågan så att förhandlingsprocessen, under FN:s generalsekreterares beskydd, snart kan intensifieras. Parlamentet uppmanar Turkiet att börja dra bort sina styrkor från Cypern och att lämna över det avskilda området Famagusta till FN i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 550(1984). Parlamentet uppmanar Cypern att öppna hamnen i Famagusta under EU:s tullövervakning för att främja ett positivt klimat för en framgångsrik lösning av de pågående förhandlingarna om återförening och tillåta turkcyprioterna att handla direkt på ett lagligt sätt som är acceptabelt för alla.

| 50. | Europaparlamentet anser att kommittén för saknade personer i Cypern (CMP) är ett av de känsligaste och viktigaste projekten på ön och erkänner att dess arbete påverkar livet för tusentals människor i lika hög grad på båda sidor av ön. Parlamentet uppmuntrar Turkiet och alla övriga parter att fortsätta att öka sitt stöd till kommittén för saknade personer i Cypern. Parlamentet anser att det krävs dialog och samförstånd i frågor som full tillgång till alla arkiv och militärområden. I synnerhet CMP:s arbete bör uppmärksammas. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att kommittén för saknade personer i Cypern (CMP) är ett av de känsligaste och viktigaste projekten på ön och erkänner att dess arbete påverkar livet för tusentals människor i lika hög grad på båda sidor av ön. Parlamentet uppmuntrar Turkiet och alla övriga parter att fortsätta att öka sitt stöd till kommittén för saknade personer i Cypern. Parlamentet anser att det krävs dialog och samförstånd i frågor som full tillgång till alla arkiv och militärområden. I synnerhet CMP:s arbete bör uppmärksammas.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet att i enlighet med principerna i internationella lagar avstå från att låta ytterligare turkiska medborgare bosätta sig på Cypern, eftersom detta skulle förändra den demografiska balansen ytterligare och minska lojaliteten hos öns invånare gentemot en framtida gemensam stat som bygger på dess gemensamma historia. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet att i enlighet med principerna i internationella lagar avstå från att låta ytterligare turkiska medborgare bosätta sig på Cypern, eftersom detta skulle förändra den demografiska balansen ytterligare och minska lojaliteten hos öns invånare gentemot en framtida gemensam stat som bygger på dess gemensamma historia.

| 52. | Europaparlamentet understryker vikten av en omfattande och sammanhängande säkerhetsstrategi i östra Medelhavet och uppmanar Turkiet att tillåta en politisk dialog mellan EU och Nato genom att lyfta sitt veto mot samarbete mellan EU och Nato, inklusive Cypern, och att följaktligen uppmana Cypern att lyfta sitt veto mot Turkiets deltagande i Europeiska försvarsbyrån. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet understryker vikten av en omfattande och sammanhängande säkerhetsstrategi i östra Medelhavet och uppmanar Turkiet att tillåta en politisk dialog mellan EU och Nato genom att lyfta sitt veto mot samarbete mellan EU och Nato, inklusive Cypern, och att följaktligen uppmana Cypern att lyfta sitt veto mot Turkiets deltagande i Europeiska försvarsbyrån.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar Turkiet och Armenien att arbeta för att normalisera sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokollen om upprättandet av diplomatiska förbindelser genom att öppna gränsen och genom att aktivt förbättra relationerna mellan länderna, i synnerhet det gränsöverskridande samarbetet och den ekonomiska integrationen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar Turkiet och Armenien att arbeta för att normalisera sina förbindelser genom att villkorslöst ratificera protokollen om upprättandet av diplomatiska förbindelser genom att öppna gränsen och genom att aktivt förbättra relationerna mellan länderna, i synnerhet det gränsöverskridande samarbetet och den ekonomiska integrationen.

Fördjupat samarbete mellan EU och Turkiet

| 54. | Europaparlamentet beklagar Turkiets vägran att fullgöra sitt åtagande att tillämpa tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt med alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna vägran fortsätter att allvarligt påverka förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet beklagar Turkiets vägran att fullgöra sitt åtagande att tillämpa tilläggsprotokollet till associeringsavtalet mellan EG och Turkiet fullt ut och på ett icke-diskriminerande sätt med alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att denna vägran fortsätter att allvarligt påverka förhandlingsprocessen.

| 55. | Europaparlamentet upprepar att det med kraft fördömer det terroristvåld som PKK, som finns med på EU:s förteckning över terroristorganisationer, och alla andra terroristorganisationer utövar. Parlamentet uttrycker sin fulla solidaritet med Turkiet och familjerna till de många offren för terrorism. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att i nära samarbete med EU:s samordnare för kampen mot terrorism och Europol intensifiera samarbetet med Turkiet i kampen mot terrorismen och organiserad brottslighet som ett medel att finansiera terrorism. Parlamentet uppmanar Turkiet att anta en dataskyddslag så att ett samarbetsavtal kan slutas med Europol och det rättsliga samarbetet med Eurojust och med EU:s medlemsstater kan utvecklas ytterligare. Parlamentet anser att utnämnandet av en turkisk polissambandsman till Europol skulle bidra till att förbättra det bilaterala samarbetet. Parlamentet välkomnar antagandet av en lag om finansiering av terrorism i linje med de rekommendationer som tagits fram av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF). |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar att det med kraft fördömer det terroristvåld som PKK, som finns med på EU:s förteckning över terroristorganisationer, och alla andra terroristorganisationer utövar. Parlamentet uttrycker sin fulla solidaritet med Turkiet och familjerna till de många offren för terrorism. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att i nära samarbete med EU:s samordnare för kampen mot terrorism och Europol intensifiera samarbetet med Turkiet i kampen mot terrorismen och organiserad brottslighet som ett medel att finansiera terrorism. Parlamentet uppmanar Turkiet att anta en dataskyddslag så att ett samarbetsavtal kan slutas med Europol och det rättsliga samarbetet med Eurojust och med EU:s medlemsstater kan utvecklas ytterligare. Parlamentet anser att utnämnandet av en turkisk polissambandsman till Europol skulle bidra till att förbättra det bilaterala samarbetet. Parlamentet välkomnar antagandet av en lag om finansiering av terrorism i linje med de rekommendationer som tagits fram av arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF).

| 56. | Europaparlamentet stöder Turkiets åtaganden för de demokratiska styrkorna i Syrien och tillhandahållandet av humanitärt bistånd till det ökande antalet flyktingar från Syrien som flytt landet. Parlamentet konstaterar att den snabbt försämrade situationen i Syrien får allt större återverkningar på säkerheten och stabiliteten i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och världssamfundet att stödja Turkiets insatser för att hantera den allt mer omfattande humanitära dimensionen av Syrienkrisen. Parlamentet understryker vikten av gemensam förståelse mellan EU och Turkiet om hur man ska ge tillgängligt humanitärt bistånd till syriska flyktingar som för närvarande befinner sig på turkiskt territorium eller väntar vid dess gränser. Parlamentet understryker att EU och Turkiet, utöver det humanitära biståndet, aktivt bör försöka att utveckla en gemensam strategisk vision för att få ett starkare inflytande och på så sätt få ett slut på den tragiska krisen i Syrien. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet stöder Turkiets åtaganden för de demokratiska styrkorna i Syrien och tillhandahållandet av humanitärt bistånd till det ökande antalet flyktingar från Syrien som flytt landet. Parlamentet konstaterar att den snabbt försämrade situationen i Syrien får allt större återverkningar på säkerheten och stabiliteten i regionen. Parlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och världssamfundet att stödja Turkiets insatser för att hantera den allt mer omfattande humanitära dimensionen av Syrienkrisen. Parlamentet understryker vikten av gemensam förståelse mellan EU och Turkiet om hur man ska ge tillgängligt humanitärt bistånd till syriska flyktingar som för närvarande befinner sig på turkiskt territorium eller väntar vid dess gränser. Parlamentet understryker att EU och Turkiet, utöver det humanitära biståndet, aktivt bör försöka att utveckla en gemensam strategisk vision för att få ett starkare inflytande och på så sätt få ett slut på den tragiska krisen i Syrien.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar beslutet att förbättra samarbetet mellan EU och Turkiet i en rad viktiga energifrågor och uppmanar Turkiet att förbinda sig till detta samarbete. Parlamentet anser att man mot bakgrund av Turkiets strategiska roll och avsevärda förnybara energikällor bör inleda diskussioner om värdet av att inleda förhandlingar om kapitel 15 om energi i syfte att främja en strategisk EU–Turkiet-dialog om energi. Parlamentet understryker behovet av ett ännu mer fördjupat samarbete om strategin för EU:s energikorridorer till EU. Parlamentet anser att både det fördjupade energisamarbetet mellan EU och Turkiet och alla eventuella förhandlingar om kapitel 15 också bör främja utvecklandet av potentialen för förnybar energi och gränsöverskridande infrastruktur för elöverföring. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar beslutet att förbättra samarbetet mellan EU och Turkiet i en rad viktiga energifrågor och uppmanar Turkiet att förbinda sig till detta samarbete. Parlamentet anser att man mot bakgrund av Turkiets strategiska roll och avsevärda förnybara energikällor bör inleda diskussioner om värdet av att inleda förhandlingar om kapitel 15 om energi i syfte att främja en strategisk EU–Turkiet-dialog om energi. Parlamentet understryker behovet av ett ännu mer fördjupat samarbete om strategin för EU:s energikorridorer till EU. Parlamentet anser att både det fördjupade energisamarbetet mellan EU och Turkiet och alla eventuella förhandlingar om kapitel 15 också bör främja utvecklandet av potentialen för förnybar energi och gränsöverskridande infrastruktur för elöverföring.

| 58. | Europaparlamentet anser att Turkiet är en viktig partner i Svartahavsregionen, som har en strategisk betydelse för EU. Parlamentet uppmuntrar Turkiet att fortsätta att stödja och aktivt bidra till genomförandet av EU:s politik och program i denna region. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet anser att Turkiet är en viktig partner i Svartahavsregionen, som har en strategisk betydelse för EU. Parlamentet uppmuntrar Turkiet att fortsätta att stödja och aktivt bidra till genomförandet av EU:s politik och program i denna region.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen stödja det civila samhällets organisationer och direkta kontakter mellan människor genom en ändamålsenlig finansiering av dialogen med det civila samhället, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och programmen för livslångt lärande, inklusive kultur- och medierelaterad verksamhet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även i fortsättningen stödja det civila samhällets organisationer och direkta kontakter mellan människor genom en ändamålsenlig finansiering av dialogen med det civila samhället, det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och programmen för livslångt lärande, inklusive kultur- och medierelaterad verksamhet.

o

o o

| 60. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, Europadomstolens ordförande, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europarådets generalsekreterare, Europadomstolens ordförande, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Turkiets regering och parlament.

---

(1)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 98.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0116.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0212.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0453.

(5)  EUT L 51, 26.2.2008, s. 4.

(6)  Mål C-228/06, Mehmet Soysal och Ibrahim Savatli mot Bundesrepublik Deutschland, REU 2009, s. I-01031.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/57 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/57

---

P7_TA(2013)0185

2012 års framstegsrapport om Montenegro

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Montenegro (2012/2860(RSP))

(2016/C 045/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet av den 29 mars 2010 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Montenegro, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och bilagan med titeln ”Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 och bilagan med titeln ”Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Montenegros ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0670), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Montenegros ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0670),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet och rådet om Montenegros framsteg med genomförandet av reformer (COM(2012)0222) och av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 22 maj 2012 till Europaparlamentet och rådet om Montenegros framsteg med genomförandet av reformer (COM(2012)0222) och av rådets slutsatser av den 26 juni 2012, där det beslutades att anslutningsförhandlingar med Montenegro skulle inledas den 29 juni 2012,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 oktober 2012 om 2012 års framstegsrapport om Montenegro (SWD(2012)0331, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 10 oktober 2012 om 2012 års framstegsrapport om Montenegro (SWD(2012)0331,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 10 oktober 2012Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 10 oktober 2012Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det fjärde och femte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Montenegro den 3–4 april 2012 och den 28–29 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen och rekommendationerna från det fjärde och femte mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU–Montenegro den 3–4 april 2012 och den 28–29 november 2012,

| — | med beaktande av det första mötet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Montenegro den 2 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första mötet i den gemensamma rådgivande kommittén EU–Montenegro den 2 oktober 2012,

| — | med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté om Montenegros tillämpning av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, som antogs av ministerkommittén den 12 september 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från Europarådets ministerkommitté om Montenegros tillämpning av den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, som antogs av ministerkommittén den 12 september 2012 (2),

| — | med beaktande av valobservatörsrapporten av den 29 november 2012 från Europarådets presidiums tillfälliga kommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av valobservatörsrapporten av den 29 november 2012 från Europarådets presidiums tillfälliga kommitté,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Montenegros politiska ledning fick vid valet nytt mandat att fullfölja målen för anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

A.

Montenegros politiska ledning fick vid valet nytt mandat att fullfölja målen för anslutningsförhandlingarna.

| B. | Landet har gjort betydande framsteg på vägen mot EU-medlemskap. |
| --- | --- |

B.

Landet har gjort betydande framsteg på vägen mot EU-medlemskap.

| C. | Det finns fortfarande vissa brister i anslutningsprocessen som måste åtgärdas, särskilt när det gäller kampen mot den organiserade brottsligheten och korruption på hög nivå. |
| --- | --- |

C.

Det finns fortfarande vissa brister i anslutningsprocessen som måste åtgärdas, särskilt när det gäller kampen mot den organiserade brottsligheten och korruption på hög nivå.

| D. | Anslutningsprocessen bör fortsätta att vara en hävstång för fortsatta reformer. Det civila samhället spelar en oersättlig roll i reformarbetet och EU-integrationsprocessen. |
| --- | --- |

D.

Anslutningsprocessen bör fortsätta att vara en hävstång för fortsatta reformer. Det civila samhället spelar en oersättlig roll i reformarbetet och EU-integrationsprocessen.

| E. | Montenegro är det första land där EU tillämpar en ny förhandlingsstrategi med ett stärkt fokus på demokratisk samhällsstyrning, grundläggande friheter, rättsstatsprincipen, rättsväsendet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

E.

Montenegro är det första land där EU tillämpar en ny förhandlingsstrategi med ett stärkt fokus på demokratisk samhällsstyrning, grundläggande friheter, rättsstatsprincipen, rättsväsendet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet.

| F. | EU har satt rättsstatsprincipen i centrum av utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

F.

EU har satt rättsstatsprincipen i centrum av utvidgningsprocessen.

| G. | Montenegro fortsätter att spela en viktig roll för den regionala stabiliteten. |
| --- | --- |

G.

Montenegro fortsätter att spela en viktig roll för den regionala stabiliteten.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet välkomnar rådets beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Montenegro den 29 juni 2012. Detta beslut är ett viktigt steg i landets anslutningsprocess och en tydlig bekräftelse på EU:s engagemang för att i framtiden införliva länderna på västra Balkan i EU. Parlamentet understryker de framsteg som Montenegro gjort och som uppmärksammas i kommissionens framstegsrapport för 2012. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar rådets beslut om att inleda anslutningsförhandlingar med Montenegro den 29 juni 2012. Detta beslut är ett viktigt steg i landets anslutningsprocess och en tydlig bekräftelse på EU:s engagemang för att i framtiden införliva länderna på västra Balkan i EU. Parlamentet understryker de framsteg som Montenegro gjort och som uppmärksammas i kommissionens framstegsrapport för 2012.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det fredliga, fria och rättvisa genomförandet av det tidigarelagda parlamentsvalet i enlighet med internationella normer. Vallagstiftningen överensstämmer i stort sett med rekommendationerna från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR. Parlamentet understryker att lagstiftningen måste vara fullt förenlig med rekommendationerna från OSSE/ODIHR om att inga medborgare får utsättas för obefogade restriktioner. Myndigheterna uppmanas att ytterligare förbättra sammanställningen av röstlängderna och öppenheten när det gäller tillsynen av kampanjmedlen och se till att lagstiftningen om partifinansiering genomförs på lämpligt sätt, bland annat genom att man får bort alla former av missbruk, särskilt när det gäller offentliga medel för politiska ändamål. Vidare efterlyser parlamentet en korrekt hantering av klagomål för att öka allmänhetens förtroende för valprocessen ytterligare i överensstämmelse med rekommendationerna från OSSE/ODIHR. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar det fredliga, fria och rättvisa genomförandet av det tidigarelagda parlamentsvalet i enlighet med internationella normer. Vallagstiftningen överensstämmer i stort sett med rekommendationerna från Venedigkommissionen och OSSE/ODIHR. Parlamentet understryker att lagstiftningen måste vara fullt förenlig med rekommendationerna från OSSE/ODIHR om att inga medborgare får utsättas för obefogade restriktioner. Myndigheterna uppmanas att ytterligare förbättra sammanställningen av röstlängderna och öppenheten när det gäller tillsynen av kampanjmedlen och se till att lagstiftningen om partifinansiering genomförs på lämpligt sätt, bland annat genom att man får bort alla former av missbruk, särskilt när det gäller offentliga medel för politiska ändamål. Vidare efterlyser parlamentet en korrekt hantering av klagomål för att öka allmänhetens förtroende för valprocessen ytterligare i överensstämmelse med rekommendationerna från OSSE/ODIHR.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar tillsättningen av den nya regeringen och uppmuntrar alla politiska krafter att genom konstruktiv dialog och nära samarbete med det civila samhället fortsätta att fokusera på landets EU-integrationsagenda. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar tillsättningen av den nya regeringen och uppmuntrar alla politiska krafter att genom konstruktiv dialog och nära samarbete med det civila samhället fortsätta att fokusera på landets EU-integrationsagenda.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av förhandlingar med Montenegro och anser att detta är en positiv signal för andra länder i regionen. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna i Podgorica att fortsätta reformprocesserna. Parlamentet välkomnar också EU:s nya förhandlingsstrategi, som går ut på att de avgörande frågorna i kapitlen 23 och 24 kommer att tas upp i ett tidigt skede av förhandlingarna för att därigenom förstärka inriktningen på rättsstatsprincipen så att så mycket tid som möjligt ska finnas för att bygga upp den lagstiftning, de institutioner och den solida utveckling i genomförandet som krävs. Parlamentet anser att nya förhandlingskapitel bör öppnas så snart som möjligt, förutsatt att reformprocessen fortsätter och konkreta resultat uppnås. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av förhandlingar med Montenegro och anser att detta är en positiv signal för andra länder i regionen. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna i Podgorica att fortsätta reformprocesserna. Parlamentet välkomnar också EU:s nya förhandlingsstrategi, som går ut på att de avgörande frågorna i kapitlen 23 och 24 kommer att tas upp i ett tidigt skede av förhandlingarna för att därigenom förstärka inriktningen på rättsstatsprincipen så att så mycket tid som möjligt ska finnas för att bygga upp den lagstiftning, de institutioner och den solida utveckling i genomförandet som krävs. Parlamentet anser att nya förhandlingskapitel bör öppnas så snart som möjligt, förutsatt att reformprocessen fortsätter och konkreta resultat uppnås.

| 5. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att den hjälp som tillhandahålls genom föranslutningsinstrumentet fungerar bra i Montenegro. Parlamentet uppmuntrar både Montenegros regering och kommissionen att förenkla administrationen kring finansiering från föranslutningsinstrumentet, i syfte att göra det mer lättillgängligt för mindre och icke-centraliserade civila organisationer, fackföreningar och andra mottagare. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att den hjälp som tillhandahålls genom föranslutningsinstrumentet fungerar bra i Montenegro. Parlamentet uppmuntrar både Montenegros regering och kommissionen att förenkla administrationen kring finansiering från föranslutningsinstrumentet, i syfte att göra det mer lättillgängligt för mindre och icke-centraliserade civila organisationer, fackföreningar och andra mottagare.

Politiska kriterier

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att det montenegrinska parlamentets tillsynsroll har stärkts ytterligare genom att man dels har antagit en lag om parlamentarisk utfrågning samt ändringsförslag till parlamentets arbetsordning och till lagen om tystnadsplikt, dels har börjat införa en lag om genomförande av parlamentarisk kontroll över säkerhets- och försvarssektorn. Parlamentet understryker att säkerställandet av civil kontroll över militären är ett avgörande inslag i de demokratiska reformerna. Parlamentet betonar att den lagstiftande kapaciteten och samråden med det civila samhället behöver stärkas ytterligare. Det montenegrinska parlamentet uppmanas att fortsätta att förbättra sin tillsynsroll, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Parlamentet efterlyser ett mer aktivt deltagande av parlamentet i anslutningsförhandlingarna genom strategiska och politiska diskussioner, politisk analys och översyn av lagstiftningen inom olika parlamentariska utskott för att skapa en meningsfull överblick över förhandlingarna. Parlamentet uppmanar till en starkare parlamentarisk kontroll av genomförandet av den lagstiftning och de resolutioner som antas. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att det montenegrinska parlamentets tillsynsroll har stärkts ytterligare genom att man dels har antagit en lag om parlamentarisk utfrågning samt ändringsförslag till parlamentets arbetsordning och till lagen om tystnadsplikt, dels har börjat införa en lag om genomförande av parlamentarisk kontroll över säkerhets- och försvarssektorn. Parlamentet understryker att säkerställandet av civil kontroll över militären är ett avgörande inslag i de demokratiska reformerna. Parlamentet betonar att den lagstiftande kapaciteten och samråden med det civila samhället behöver stärkas ytterligare. Det montenegrinska parlamentet uppmanas att fortsätta att förbättra sin tillsynsroll, särskilt när det gäller kampen mot organiserad brottslighet och korruption. Parlamentet efterlyser ett mer aktivt deltagande av parlamentet i anslutningsförhandlingarna genom strategiska och politiska diskussioner, politisk analys och översyn av lagstiftningen inom olika parlamentariska utskott för att skapa en meningsfull överblick över förhandlingarna. Parlamentet uppmanar till en starkare parlamentarisk kontroll av genomförandet av den lagstiftning och de resolutioner som antas.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Montenegros parlament att anta konstitutionella bestämmelser som stärker rättsväsendets juridiska oberoende, integritet och ansvarighet liksom rätts- och åklagarrådets juridiska oberoende och yrkesmässiga oavhängighet. Ytterligare insatser behövs för att garantera att utnämningar och karriärmöjligheter grundas på meriter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Montenegros parlament att anta konstitutionella bestämmelser som stärker rättsväsendets juridiska oberoende, integritet och ansvarighet liksom rätts- och åklagarrådets juridiska oberoende och yrkesmässiga oavhängighet. Ytterligare insatser behövs för att garantera att utnämningar och karriärmöjligheter grundas på meriter.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar åtgärder som stärker rättsväsendets effektivitet, bland annat för att minska eftersläpningen i handläggningen av domstolsmål, men är fortfarande oroat över att rättegångarna drar ut på tiden och att infrastrukturen i många domstolar är bristfällig. Myndigheterna uppmanas att införa tydliga kriterier för befordring och yrkesmässig utvärdering av domare och åklagare. Parlamentet efterlyser mer insyn i rättsliga förfaranden och domar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar åtgärder som stärker rättsväsendets effektivitet, bland annat för att minska eftersläpningen i handläggningen av domstolsmål, men är fortfarande oroat över att rättegångarna drar ut på tiden och att infrastrukturen i många domstolar är bristfällig. Myndigheterna uppmanas att införa tydliga kriterier för befordring och yrkesmässig utvärdering av domare och åklagare. Parlamentet efterlyser mer insyn i rättsliga förfaranden och domar.

| 9. | Europaparlamentet är bekymrat över avsaknaden av alternativ till att frihetsberöva barn som kommit i klammeri med rättvisan. Myndigheterna uppmanas därför att främja yrkeskompetensen hos dem som arbetar med barn som kommer i kontakt med rättsväsendet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är bekymrat över avsaknaden av alternativ till att frihetsberöva barn som kommit i klammeri med rättvisan. Myndigheterna uppmanas därför att främja yrkeskompetensen hos dem som arbetar med barn som kommer i kontakt med rättsväsendet.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att skapa en professionell, effektiv, meritbaserad och opartisk offentlig förvaltning, som i praktiken borde vara i medborgarnas tjänst. Parlamentet betonar att detta bör ske på ett ekonomiskt hållbart sätt och med tillräckliga kontrollmekanismer. Parlamentet välkomnar den omfattande reformen av den offentliga sektorn, som syftar till en rationalisering och modernisering, och uppmanar till att den genomförs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att skapa en professionell, effektiv, meritbaserad och opartisk offentlig förvaltning, som i praktiken borde vara i medborgarnas tjänst. Parlamentet betonar att detta bör ske på ett ekonomiskt hållbart sätt och med tillräckliga kontrollmekanismer. Parlamentet välkomnar den omfattande reformen av den offentliga sektorn, som syftar till en rationalisering och modernisering, och uppmanar till att den genomförs.

| 11. | Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan beslutsfattarna och det civila samhället bör stärkas. Parlamentet välkomnar att icke-statliga organisationer deltar i de arbetsgrupper som sysslar med anslutningsförhandlingarna för att säkerställa ansvarsskyldighet och insyn i anslutningsprocessen. Det är viktigt att de är likvärdiga medlemmar i arbetsgrupperna. Parlamentet välkomnar regeringens nya plattform för e-framställningar som har skapats för att stärka deltagandedemokratin i beslutsfattandet och e-förvaltningen. Montenegro uppmuntras att överväga att inrätta en nationell kommitté, sammansatt av parlamentsledamöter och företrädare för det civila samhället, som ska fungera som rådgivande forum under hela förhandlingsperioden. Parlamentet framhåller att både den montenegrinska regeringen och det montenegrinska parlamentet har ett ansvar för att vid lämplig tidpunkt informera medborgarna och det civila samhället om utvecklingen av förhandlingsprocessen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att förbindelserna mellan beslutsfattarna och det civila samhället bör stärkas. Parlamentet välkomnar att icke-statliga organisationer deltar i de arbetsgrupper som sysslar med anslutningsförhandlingarna för att säkerställa ansvarsskyldighet och insyn i anslutningsprocessen. Det är viktigt att de är likvärdiga medlemmar i arbetsgrupperna. Parlamentet välkomnar regeringens nya plattform för e-framställningar som har skapats för att stärka deltagandedemokratin i beslutsfattandet och e-förvaltningen. Montenegro uppmuntras att överväga att inrätta en nationell kommitté, sammansatt av parlamentsledamöter och företrädare för det civila samhället, som ska fungera som rådgivande forum under hela förhandlingsperioden. Parlamentet framhåller att både den montenegrinska regeringen och det montenegrinska parlamentet har ett ansvar för att vid lämplig tidpunkt informera medborgarna och det civila samhället om utvecklingen av förhandlingsprocessen.

| 12. | Europaparlamentet understryker att Montenegro har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta konventioner om grundläggande arbetstagarrättigheter och den reviderade Europeiska sociala stadgan. Parlamentet framhåller den sociala dialogens viktiga roll och uppmuntrar Montenegros regering att öka sina ambitioner i det sociala rådet och att fortsätta att stärka det. Parlamentet understryker vikten av att förbättra det sociala rådets öppenhet och effektivitet. De montenegrinska myndigheterna uppmuntras att ändra arbetsrätten så att den överensstämmer med EU:s regelverk. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att Montenegro har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) åtta konventioner om grundläggande arbetstagarrättigheter och den reviderade Europeiska sociala stadgan. Parlamentet framhåller den sociala dialogens viktiga roll och uppmuntrar Montenegros regering att öka sina ambitioner i det sociala rådet och att fortsätta att stärka det. Parlamentet understryker vikten av att förbättra det sociala rådets öppenhet och effektivitet. De montenegrinska myndigheterna uppmuntras att ändra arbetsrätten så att den överensstämmer med EU:s regelverk.

| 13. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att arbetsmarknaden fortfarande fungerar dåligt och att arbetslösheten har fortsatt att öka och ligger på 20 procent. Parlamentet välkomnar den nationella strategin för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser för perioden 2012–2015. De montenegrinska myndigheterna uppmuntras att snabbt genomföra strategin, stärka den offentliga arbetsmarknadsmyndighetens kapacitet och öka insatserna för att avhjälpa den låga sysselsättningsgraden, det låga arbetsmarknadsdeltagandet samt kompetensglappet mellan den arbetskraft som efterfrågas och den som finns tillgänglig. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att arbetsmarknaden fortfarande fungerar dåligt och att arbetslösheten har fortsatt att öka och ligger på 20 procent. Parlamentet välkomnar den nationella strategin för sysselsättning och utveckling av mänskliga resurser för perioden 2012–2015. De montenegrinska myndigheterna uppmuntras att snabbt genomföra strategin, stärka den offentliga arbetsmarknadsmyndighetens kapacitet och öka insatserna för att avhjälpa den låga sysselsättningsgraden, det låga arbetsmarknadsdeltagandet samt kompetensglappet mellan den arbetskraft som efterfrågas och den som finns tillgänglig.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande är vanligt med korruption. Regeringen uppmuntras att vidta konsekventa åtgärder mot korruption och intressekonflikter, bland annat genom att tillämpa den nya lagen om finansiering av politiska partier. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att förbättra resultaten, framför allt när det gäller utredningar och fällande domar i fall av korruption på hög nivå, att främja förebyggande verktyg och informationskampanjer samt att skydda medborgare som rapporterar om fall av korruption. Parlamentet betonar att man måste stärka samarbetet mellan olika organ och förbättra den därmed sammanhängande administrativa kapaciteten hos tillsynsorganen samt genomföra de relevanta rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco) för att öka öppenheten i partifinansieringen och valkampanjerna. Parlamentet efterlyser konkreta resultat vid utredningar av korruption på hög nivå, inklusive en omprövning av kontroversiella privatiseringsärenden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att det fortfarande är vanligt med korruption. Regeringen uppmuntras att vidta konsekventa åtgärder mot korruption och intressekonflikter, bland annat genom att tillämpa den nya lagen om finansiering av politiska partier. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att förbättra resultaten, framför allt när det gäller utredningar och fällande domar i fall av korruption på hög nivå, att främja förebyggande verktyg och informationskampanjer samt att skydda medborgare som rapporterar om fall av korruption. Parlamentet betonar att man måste stärka samarbetet mellan olika organ och förbättra den därmed sammanhängande administrativa kapaciteten hos tillsynsorganen samt genomföra de relevanta rekommendationerna från Gruppen av stater mot korruption (Greco) för att öka öppenheten i partifinansieringen och valkampanjerna. Parlamentet efterlyser konkreta resultat vid utredningar av korruption på hög nivå, inklusive en omprövning av kontroversiella privatiseringsärenden.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att stärka den rättsliga ramen och de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet efterlyser en utvidgning av det nationella, regionala och internationella samarbetet, särskilt när det gäller ekonomiska utredningar. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att förebygga och bekämpa människohandel, men efterlyser effektiva utredningar och verkningsfull lagföring. Dessutom bör man ge de brottsbekämpande och rättsliga myndigheter som arbetar med människohandel ökad kapacitet och förstärka identifieringen och skyddet av offren, särskilt barn och kvinnor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att stärka den rättsliga ramen och de brottsbekämpande myndigheternas förmåga att bekämpa organiserad brottslighet. Parlamentet efterlyser en utvidgning av det nationella, regionala och internationella samarbetet, särskilt när det gäller ekonomiska utredningar. Parlamentet välkomnar de åtgärder som vidtagits för att förebygga och bekämpa människohandel, men efterlyser effektiva utredningar och verkningsfull lagföring. Dessutom bör man ge de brottsbekämpande och rättsliga myndigheter som arbetar med människohandel ökad kapacitet och förstärka identifieringen och skyddet av offren, särskilt barn och kvinnor.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Montenegros regering och parlament att före presidentvalet i landet 2013 utarbeta och anta en lag om finansiering av presidentvalskampanjer i överensstämmelse med den nya lagen om finansiering av politiska partier och bästa internationella praxis i andra länder för att förebygga missbruk av offentliga medel. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar Montenegros regering och parlament att före presidentvalet i landet 2013 utarbeta och anta en lag om finansiering av presidentvalskampanjer i överensstämmelse med den nya lagen om finansiering av politiska partier och bästa internationella praxis i andra länder för att förebygga missbruk av offentliga medel.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar det montenegrinska parlamentet att inrätta en oberoende och professionell kommission för förhindrande av intressekonflikter och se till att den är sammansatt av ledamöter som inte har varit inblandade i fall som rör intressekonflikter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar det montenegrinska parlamentet att inrätta en oberoende och professionell kommission för förhindrande av intressekonflikter och se till att den är sammansatt av ledamöter som inte har varit inblandade i fall som rör intressekonflikter.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att mediemiljön är mångsidig och uppdelad efter politisk tillhörighet. De behöriga myndigheterna uppmanas att trygga och främja mediemångfald och yttrandefrihet genom medier som är fria från politisk eller annan inblandning. Skyddet av mediefriheten är nämligen en grundläggande EU-princip, och det är viktigt att främja ansvarsfulla medier och redaktionellt oberoende. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att mediemiljön är mångsidig och uppdelad efter politisk tillhörighet. De behöriga myndigheterna uppmanas att trygga och främja mediemångfald och yttrandefrihet genom medier som är fria från politisk eller annan inblandning. Skyddet av mediefriheten är nämligen en grundläggande EU-princip, och det är viktigt att främja ansvarsfulla medier och redaktionellt oberoende.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att avkriminalisera förtal och ärekränkning, och anser att det är viktigt att noggrant utreda och lagföra alla hot och angrepp mot journalister och hot mot pressfriheten. Parlamentet är bekymrat över att polisutredningarna mot de många våldsamma angreppen mot montenegrinska medieföreträdare och medielokaler fortfarande inte har lett till någon fällande dom. Parlamentet betonar att man måste skipa rättvisa för offren och uppmanar myndigheterna att säkerställa de lagstiftande organens oberoende, självfinansiering, övervakningskapacitet och funktionssätt på grundval av EU-normer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att avkriminalisera förtal och ärekränkning, och anser att det är viktigt att noggrant utreda och lagföra alla hot och angrepp mot journalister och hot mot pressfriheten. Parlamentet är bekymrat över att polisutredningarna mot de många våldsamma angreppen mot montenegrinska medieföreträdare och medielokaler fortfarande inte har lett till någon fällande dom. Parlamentet betonar att man måste skipa rättvisa för offren och uppmanar myndigheterna att säkerställa de lagstiftande organens oberoende, självfinansiering, övervakningskapacitet och funktionssätt på grundval av EU-normer.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar det montenegrinska parlamentet att sörja för insyn i de montenegrinska institutionerna, och särskilt att lämna ut information som skulle kunna avslöja korruption och organiserad brottslighet genom att på lämpligt sätt genomföra den nya lagen om fri tillgång till information i överensstämmelse med de normer som uppställts av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och bästa internationella praxis. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar det montenegrinska parlamentet att sörja för insyn i de montenegrinska institutionerna, och särskilt att lämna ut information som skulle kunna avslöja korruption och organiserad brottslighet genom att på lämpligt sätt genomföra den nya lagen om fri tillgång till information i överensstämmelse med de normer som uppställts av Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och bästa internationella praxis.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att skydda och integrera alla minoriteter och personer med funktionsnedsättning, men är medvetet om att integreringen av de romska, ashkaliska och egyptiska befolkningsgrupperna behöver förbättras, särskilt genom genomförandet av de berörda policydokumenten. Myndigheterna uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa diskriminering och öka medvetenheten om problemet, förbättra minoriteternas levnadsvillkor, tillgång till social trygghet, hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder och arbetsförmedlingstjänster och säkra deras deltagande i den offentliga sektorn, särskilt för den romska, ashkaliska och egyptiska befolkningen, inbegripet tillgång till inkluderande undervisning för alla barn, samt att skydda deras kulturarv och identitet. Parlamentet fördömer de fysiska och verbala angreppen mot hbt-personer och uppmanar myndigheterna att göra sitt yttersta för att förebygga sådana angrepp. Parlamentet understryker att regeringen och alla politiska partier är ansvariga för att vidta proaktiva åtgärder för att skapa en anda av tolerans och inkludering. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att skydda och integrera alla minoriteter och personer med funktionsnedsättning, men är medvetet om att integreringen av de romska, ashkaliska och egyptiska befolkningsgrupperna behöver förbättras, särskilt genom genomförandet av de berörda policydokumenten. Myndigheterna uppmanas att vidta ytterligare åtgärder för att bekämpa diskriminering och öka medvetenheten om problemet, förbättra minoriteternas levnadsvillkor, tillgång till social trygghet, hälso- och sjukvård, utbildning, bostäder och arbetsförmedlingstjänster och säkra deras deltagande i den offentliga sektorn, särskilt för den romska, ashkaliska och egyptiska befolkningen, inbegripet tillgång till inkluderande undervisning för alla barn, samt att skydda deras kulturarv och identitet. Parlamentet fördömer de fysiska och verbala angreppen mot hbt-personer och uppmanar myndigheterna att göra sitt yttersta för att förebygga sådana angrepp. Parlamentet understryker att regeringen och alla politiska partier är ansvariga för att vidta proaktiva åtgärder för att skapa en anda av tolerans och inkludering.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar regeringens åtagande att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, bland annat genom att i mars 2012 organisera den internationella konferensen ”Tillsammans mot diskriminering”, som samlade regeringsorgan på hög nivå från regionen för att diskutera den sociala och rättsliga situationen för hbt-personer. Parlamentet välkomnar inrättandet av skyddat boende för hbt-personer och hoppas att finansieringen av det kan säkras. Regeringen uppmanas att arbeta tillsammans med icke-statliga organisationer för att förhindra att angreppen och diskrimineringen fortsätter. Parlamentet ser fram emot ett närmare samarbete på detta område. Den montenegrinska regeringen uppmanas att offentligt stödja planerna på en pridefestival i Podgorica 2013 och garantera säkerheten för dem som deltar i den. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar regeringens åtagande att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning och könsidentitet, bland annat genom att i mars 2012 organisera den internationella konferensen ”Tillsammans mot diskriminering”, som samlade regeringsorgan på hög nivå från regionen för att diskutera den sociala och rättsliga situationen för hbt-personer. Parlamentet välkomnar inrättandet av skyddat boende för hbt-personer och hoppas att finansieringen av det kan säkras. Regeringen uppmanas att arbeta tillsammans med icke-statliga organisationer för att förhindra att angreppen och diskrimineringen fortsätter. Parlamentet ser fram emot ett närmare samarbete på detta område. Den montenegrinska regeringen uppmanas att offentligt stödja planerna på en pridefestival i Podgorica 2013 och garantera säkerheten för dem som deltar i den.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att det endast har gjorts begränsade framsteg i fråga om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan könen. Parlamentet framhåller problemet att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i parlamentet och i andra ledande befattningar på arbetsmarknaden och att deras anställningsrättigheter, bland annat rätten till lika lön för lika arbete, ofta ignoreras. Myndigheterna uppmuntras att förse de regeringsorgan och andra organ som ansvarar för jämställdhet med tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att det endast har gjorts begränsade framsteg i fråga om kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan könen. Parlamentet framhåller problemet att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i parlamentet och i andra ledande befattningar på arbetsmarknaden och att deras anställningsrättigheter, bland annat rätten till lika lön för lika arbete, ofta ignoreras. Myndigheterna uppmuntras att förse de regeringsorgan och andra organ som ansvarar för jämställdhet med tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att våld i hemmet mot kvinnor fortfarande är allmänt förekommande i samhället och uppmuntrar därför myndigheterna att lägga större vikt vid genomförandet av den rättsliga ramen för att ta itu med detta problem och att öka medvetenheten om problemet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att uttala sin oro över att barn lever i fattigdom och att cirka tre av fyra fattiga barn bor i avlägsna landsbygdsområden utan tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet efterlyser bättre tjänster för barn och familjer som är i riskzonen och reformer för att stärka relevanta välfärdssektorer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att våld i hemmet mot kvinnor fortfarande är allmänt förekommande i samhället och uppmuntrar därför myndigheterna att lägga större vikt vid genomförandet av den rättsliga ramen för att ta itu med detta problem och att öka medvetenheten om problemet. Parlamentet uppmanar myndigheterna att uttala sin oro över att barn lever i fattigdom och att cirka tre av fyra fattiga barn bor i avlägsna landsbygdsområden utan tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet efterlyser bättre tjänster för barn och familjer som är i riskzonen och reformer för att stärka relevanta välfärdssektorer.

Ekonomiska kriterier

| 25. | Europaparlamentet berömmer Montenegro för att landet går i täten för strukturreformer på västra Balkan och har lyckats upprätthålla sin makroekonomiska och finanspolitiska stabilitet trots den ekonomiska krisen. Parlamentet noterar dock den ökade statsskulden och uppmanar regeringen att fortsätta att genomföra strukturreformer, rationalisera utgifterna, öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, ta itu med den stigande arbetslösheten, uppmuntra till skapandet av kvalitetsarbeten, främja konkurrenskraften för att bli en fullt fungerande marknadsekonomi och stödja små och medelstora företag. Samtidigt uppmanas kommissionen att hjälpa Montenegro att utveckla en agenda för smart och hållbar tillväxt för alla, i enlighet med Europa 2020-strategin. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet berömmer Montenegro för att landet går i täten för strukturreformer på västra Balkan och har lyckats upprätthålla sin makroekonomiska och finanspolitiska stabilitet trots den ekonomiska krisen. Parlamentet noterar dock den ökade statsskulden och uppmanar regeringen att fortsätta att genomföra strukturreformer, rationalisera utgifterna, öka flexibiliteten på arbetsmarknaden, ta itu med den stigande arbetslösheten, uppmuntra till skapandet av kvalitetsarbeten, främja konkurrenskraften för att bli en fullt fungerande marknadsekonomi och stödja små och medelstora företag. Samtidigt uppmanas kommissionen att hjälpa Montenegro att utveckla en agenda för smart och hållbar tillväxt för alla, i enlighet med Europa 2020-strategin.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna att upprätthålla balansen mellan ekonomisk utveckling och miljöskydd. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att privatiseringen av det nationella elbolaget genomförs på ett transparent sätt och att överenskomna investeringar genomförs. Parlamentet påminner också om att man särskilt måste få utvecklingen av turismen att överensstämma med skyddet av miljön. Parlamentet efterlyser en långsiktig planering av turismen utmed kusterna och inrättandet av starka mekanismer för att förhindra miljöförstöring och korruption i samband med fysisk planering och byggande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar de montenegrinska myndigheterna att upprätthålla balansen mellan ekonomisk utveckling och miljöskydd. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att privatiseringen av det nationella elbolaget genomförs på ett transparent sätt och att överenskomna investeringar genomförs. Parlamentet påminner också om att man särskilt måste få utvecklingen av turismen att överensstämma med skyddet av miljön. Parlamentet efterlyser en långsiktig planering av turismen utmed kusterna och inrättandet av starka mekanismer för att förhindra miljöförstöring och korruption i samband med fysisk planering och byggande.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Podgorica att genomföra den strategi för införande av företagskluster som antogs i juli 2012 och som kan förbättra den montenegrinska ekonomins konkurrenskraft genom att stärka de små och medelstora företagen, öka exportpotentialen och sysselsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Podgorica att genomföra den strategi för införande av företagskluster som antogs i juli 2012 och som kan förbättra den montenegrinska ekonomins konkurrenskraft genom att stärka de små och medelstora företagen, öka exportpotentialen och sysselsättningsmöjligheterna.

| 28. | Europaparlamentet är oroat över den informella ekonomins omfattning, som är något man behöver få bukt med för att locka investeringar, stödja företag och effektivt skydda de anställda. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet är oroat över den informella ekonomins omfattning, som är något man behöver få bukt med för att locka investeringar, stödja företag och effektivt skydda de anställda.

Förmåga att påta sig de skyldigheter som följer av ett medlemskap

| 29. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att stärka den institutionella och administrativa kapaciteten hos statliga institutioner med ansvar för centrala områden av EU:s regelverk och att stärka det interinstitutionella samarbetet och samordningen, särskilt för att påskynda förberedelserna för decentraliserad förvaltning av de olika delarna av föranslutningsinstrumentet som förberedelse för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättringar för att inrätta en professionell, effektiv, meritbaserad och opartisk offentlig förvaltning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att stärka den institutionella och administrativa kapaciteten hos statliga institutioner med ansvar för centrala områden av EU:s regelverk och att stärka det interinstitutionella samarbetet och samordningen, särskilt för att påskynda förberedelserna för decentraliserad förvaltning av de olika delarna av föranslutningsinstrumentet som förberedelse för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Parlamentet efterlyser ytterligare förbättringar för att inrätta en professionell, effektiv, meritbaserad och opartisk offentlig förvaltning.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att anpassa den nationella lagstiftningen till och genomföra EU:s regelverk på miljö- och klimatområdet och att stärka den berörda administrativa kapaciteten och det interinstitutionella samarbetet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att anpassa den nationella lagstiftningen till och genomföra EU:s regelverk på miljö- och klimatområdet och att stärka den berörda administrativa kapaciteten och det interinstitutionella samarbetet.

| 31. | Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att fokusera på hållbar elproduktion som förenar behovet av ekonomisk utveckling och behovet av bevarad miljö. Parlamentet välkomnar att det gjorts vissa framsteg när det gäller förnybar energi, men efterlyser ytterligare åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och säkra en trygg energiförsörjning. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker att det är nödvändigt att fokusera på hållbar elproduktion som förenar behovet av ekonomisk utveckling och behovet av bevarad miljö. Parlamentet välkomnar att det gjorts vissa framsteg när det gäller förnybar energi, men efterlyser ytterligare åtgärder för att förbättra energieffektiviteten och säkra en trygg energiförsörjning.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser på områden som fri rörlighet för arbetstagare, fri rörlighet för kapital, bolagsrätt, livsmedelssäkerhet, veterinär- och växtskyddspolitik, beskattning, företags- och industripolitik samt finans- och budgetbestämmelser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare insatser på områden som fri rörlighet för arbetstagare, fri rörlighet för kapital, bolagsrätt, livsmedelssäkerhet, veterinär- och växtskyddspolitik, beskattning, företags- och industripolitik samt finans- och budgetbestämmelser.

Regionalt samarbete och bilaterala frågor

| 33. | Europaparlamentet understryker vikten av goda grannförbindelser och välkomnar Montenegros konstruktiva roll i det regionala samarbetet, särskilt det aktiva deltagandet i en rad regionala initiativ i Sydösteuropa. Parlamentet välkomnar att Montenegro upprätthållit goda bilaterala förbindelser med alla grannländer, men beklagar att utstakandet av gränserna till nästan alla grannländer ännu inte har avslutats. Parlamentet insisterar på att alla kvarstående frågor bör lösas i en anda av god grannsämja och betonar att de bilaterala frågorna måste lösas före anslutningen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en allmänt tillämplig skiljedomsmekanism med syfte att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländer och medlemsstater. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker vikten av goda grannförbindelser och välkomnar Montenegros konstruktiva roll i det regionala samarbetet, särskilt det aktiva deltagandet i en rad regionala initiativ i Sydösteuropa. Parlamentet välkomnar att Montenegro upprätthållit goda bilaterala förbindelser med alla grannländer, men beklagar att utstakandet av gränserna till nästan alla grannländer ännu inte har avslutats. Parlamentet insisterar på att alla kvarstående frågor bör lösas i en anda av god grannsämja och betonar att de bilaterala frågorna måste lösas före anslutningen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en allmänt tillämplig skiljedomsmekanism med syfte att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländer och medlemsstater.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta samarbetet med Montenegro inom ramen för processen för att genomföra Sarajevoförklaringen när det gäller frågan om flyktingar och fördrivna personer, särskilt det överenskomna regionala bostadsprogram som stöddes av den internationella givarkonferensen i Sarajevo i april 2012. Parlamentet understryker behovet av oförminskade insatser för att lösa de olösta frågorna i denna process. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar det fortsatta samarbetet med Montenegro inom ramen för processen för att genomföra Sarajevoförklaringen när det gäller frågan om flyktingar och fördrivna personer, särskilt det överenskomna regionala bostadsprogram som stöddes av den internationella givarkonferensen i Sarajevo i april 2012. Parlamentet understryker behovet av oförminskade insatser för att lösa de olösta frågorna i denna process.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien har undertecknat en ministerförklaring och ett avtal om ett regionalt bostadsprogram samt den finansiering som begärts till stöd för programmet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien har undertecknat en ministerförklaring och ett avtal om ett regionalt bostadsprogram samt den finansiering som begärts till stöd för programmet.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Montenegro att anpassa sin ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolen till EU:s gemensamma ståndpunkt om Romstadgans integritet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Montenegro att anpassa sin ståndpunkt om Internationella brottmålsdomstolen till EU:s gemensamma ståndpunkt om Romstadgans integritet.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar ratificeringen och ikraftträdandet av avtalet mellan EU och Montenegro om upprättandet av ett ramverk för Montenegros deltagande i Europeiska unionens krishanteringsåtgärder. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar ratificeringen och ikraftträdandet av avtalet mellan EU och Montenegro om upprättandet av ett ramverk för Montenegros deltagande i Europeiska unionens krishanteringsåtgärder.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Montenegros regering och parlament. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Montenegros regering och parlament.

---

(1)  EUT L 108, 29.4.2010, s. 3.

(2)  CM/RecChL (2012)4.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/62 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/62

---

P7_TA(2013)0186

2012 års framstegsrapport om Serbien

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om 2012 års framstegsrapport om Serbien (2012/2868(RSP))

(2016/C 045/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 2 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 2 mars 2012,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket Europaparlamentet gav sitt samtycke till den 19 januari 2011 och vilket befinner sig i slutfasen av medlemsstaternas ratificering, och av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Serbien, vilket trädde i kraft den 1 februari 2010, samt av Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av dels stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EG och Serbien, dels interimsavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Serbien, å andra sidan, vilket Europaparlamentet gav sitt samtycke till den 19 januari 2011 och vilket befinner sig i slutfasen av medlemsstaternas ratificering, och av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Serbien, vilket trädde i kraft den 1 februari 2010, samt av Europaparlamentets och rådets förordning om vissa förfaranden för tillämpning av dels stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EG och Serbien, dels interimsavtalet,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/213/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Serbien och om upphävande av beslut 2006/56/EG (1),

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 28 februari 2012 och Europeiska rådets slutsatser av den 1 mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 28 februari 2012 och Europeiska rådets slutsatser av den 1 mars 2012,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 oktober 2010, i vilka kommissionen uppmanas att utarbeta sitt yttrande över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, och av rådets slutsatser av den 5 december 2011 och slutsatserna från Europeiska rådet den 9 december 2011, i vilka villkoren fastställs för inledandet av förhandlingar om anslutning med Serbien, samt av rådets slutsatser av den 11 december 2012, som fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte den 13–14 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 oktober 2010, i vilka kommissionen uppmanas att utarbeta sitt yttrande över Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, och av rådets slutsatser av den 5 december 2011 och slutsatserna från Europeiska rådet den 9 december 2011, i vilka villkoren fastställs för inledandet av förhandlingar om anslutning med Serbien, samt av rådets slutsatser av den 11 december 2012, som fick stöd av Europeiska rådet vid dess möte den 13–14 december 2012,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 om Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208) och kommissionens meddelande av den 12 oktober 2011Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2011–2012 (COM(2011)0666), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande av den 12 oktober 2011 om Serbiens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (SEC(2011)1208) och kommissionens meddelande av den 12 oktober 2011Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2011–2012 (COM(2011)0666),

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Serbien för 2012 av den 10 oktober 2012 (SWD(2012)0333), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport om Serbien för 2012 av den 10 oktober 2012 (SWD(2012)0333),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 10 oktober 2012 om strategin för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet av den 10 oktober 2012 om strategin för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella brottmålsdomstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 över huruvida Kosovos ensidiga självständighetsförklaring är förenlig med folkrätten, och FN:s generalförsamlings resolution av den 9 september 2010, där man bekräftar innehållet i yttrandet och välkomnar EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Priština (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella brottmålsdomstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 över huruvida Kosovos ensidiga självständighetsförklaring är förenlig med folkrätten, och FN:s generalförsamlings resolution av den 9 september 2010, där man bekräftar innehållet i yttrandet och välkomnar EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Priština (2),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det sjätte interparlamentariska mötet mellan EU och Serbien den 27–28 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det sjätte interparlamentariska mötet mellan EU och Serbien den 27–28 september 2012,

| — | med beaktande av avtalet mellan EU och Serbien av den 8 november 2007 (3) om återtagande och rådets förordning (EG) nr 1244/2009 av den 30 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan EU och Serbien av den 8 november 2007 (3) om återtagande och rådets förordning (EG) nr 1244/2009 av den 30 november 2009 om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav (4),

| — | med beaktande av kommissionens tredje rapport till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av viseringsliberaliseringen för länderna på västra Balkan i enlighet med kommissionens uttalande av den 8 november 2010 (COM(2012)0472), som offentliggjordes den 28 augusti 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tredje rapport till Europaparlamentet och rådet om uppföljningen av viseringsliberaliseringen för länderna på västra Balkan i enlighet med kommissionens uttalande av den 8 november 2010 (COM(2012)0472), som offentliggjordes den 28 augusti 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/361/Gusp av den 20 december 2010 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om fastställande av en ram för Republiken Serbiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/361/Gusp av den 20 december 2010 om undertecknande och ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Serbien om fastställande av en ram för Republiken Serbiens deltagande i Europeiska unionens krishanteringsinsatser (5),

| — | med beaktande av slutrapporten av den 19 september 2012 från OSSE/ODIHR:s begränsade valobservatörsuppdrag, som övervakade parlaments- och presidentvalen i Serbien den 6 och 20 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 19 september 2012 från OSSE/ODIHR:s begränsade valobservatörsuppdrag, som övervakade parlaments- och presidentvalen i Serbien den 6 och 20 maj 2012,

| — | med beaktande av årsrapporten av den 1 augusti 2012, som ordföranden för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) lade fram för FN:s generalförsamling den 15 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten av den 1 augusti 2012, som ordföranden för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) lade fram för FN:s generalförsamling den 15 oktober 2012,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 mars 2012 beviljade Europeiska rådet Serbien status som kandidatland till EU och bekräftade därmed landets tydliga europeiska perspektiv i linje med EU:s åtaganden gentemot hela regionen västra Balkan. |
| --- | --- |

A.

Den 1 mars 2012 beviljade Europeiska rådet Serbien status som kandidatland till EU och bekräftade därmed landets tydliga europeiska perspektiv i linje med EU:s åtaganden gentemot hela regionen västra Balkan.

| B. | I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 gavs ett otvetydigt löfte om att samtliga länder på västra Balkan skulle kunna ansluta sig till Europeiska unionen så snart de uppfyller de fastställda kriterierna. Detta löfte upprepades i det förnyade samförstånd om utvidgningen som godkändes av Europeiska rådet den 14–15 december 2006 och i rådets slutsatser om Serbien av den 25 oktober 2010, liksom vid det ministermöte mellan EU och västra Balkan som hölls den 2 juni 2010. |
| --- | --- |

B.

I ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Thessaloniki den 19–20 juni 2003 gavs ett otvetydigt löfte om att samtliga länder på västra Balkan skulle kunna ansluta sig till Europeiska unionen så snart de uppfyller de fastställda kriterierna. Detta löfte upprepades i det förnyade samförstånd om utvidgningen som godkändes av Europeiska rådet den 14–15 december 2006 och i rådets slutsatser om Serbien av den 25 oktober 2010, liksom vid det ministermöte mellan EU och västra Balkan som hölls den 2 juni 2010.

| C. | Serbien har tagit många steg mot en normalisering av förbindelserna med Kosovo och har gjort ansträngningar för att i tillräcklig grad uppfylla de politiska kriterierna och villkoren för stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

C.

Serbien har tagit många steg mot en normalisering av förbindelserna med Kosovo och har gjort ansträngningar för att i tillräcklig grad uppfylla de politiska kriterierna och villkoren för stabiliserings- och associeringsprocessen.

| D. | Endast en medlemsstat i EU har ännu inte ratificerat stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien. |
| --- | --- |

D.

Endast en medlemsstat i EU har ännu inte ratificerat stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien.

| E. | Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier. |
| --- | --- |

E.

Serbien, liksom varje land som vill bli medlem i EU, måste bedömas utifrån sina egna förtjänster i fråga om att uppfylla, genomföra och efterleva samma uppsättning kriterier.

| F. | Serbien har potential att bli en viktig aktör i regionen och bör bevara och fördjupa en konstruktiv hållning i fråga om regionalt samarbete och goda grannförbindelser, eftersom detta är nödvändigt för den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Serbien har potential att bli en viktig aktör i regionen och bör bevara och fördjupa en konstruktiv hållning i fråga om regionalt samarbete och goda grannförbindelser, eftersom detta är nödvändigt för den europeiska integrationsprocessen.

| G. | Bilaterala frågor bör tas upp så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv anda av god grannsämja, helst innan anslutningsförhandlingar inleds och med beaktande av EU:s övergripande intressen och värden. Sådana frågor bör varken utgöra eller utnyttjas som hinder i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

G.

Bilaterala frågor bör tas upp så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, i en konstruktiv anda av god grannsämja, helst innan anslutningsförhandlingar inleds och med beaktande av EU:s övergripande intressen och värden. Sådana frågor bör varken utgöra eller utnyttjas som hinder i anslutningsprocessen.

| H. | Den nya serbiska regeringen har bekräftat sitt engagemang för fortsatt europeisk integration. I detta sammanhang är det nödvändigt att man framöver kommer att kunna visa upp goda resultat när det gäller antagande och genomförande av reformer. |
| --- | --- |

H.

Den nya serbiska regeringen har bekräftat sitt engagemang för fortsatt europeisk integration. I detta sammanhang är det nödvändigt att man framöver kommer att kunna visa upp goda resultat när det gäller antagande och genomförande av reformer.

| I. | EU har satt rättsstaten i centrum för sin utvidgningspolitik. |
| --- | --- |

I.

EU har satt rättsstaten i centrum för sin utvidgningspolitik.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar rådets uppmaning till kommissionen att lägga fram en rapport så snart Serbien uppfyllt medlemskapskriterierna och nyckelprioriteringarna i tillräcklig grad, så att anslutningsförhandlingarna kan inledas utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet är övertygat om att det är ett realistiskt mål att påbörja förhandlingarna om anslutning till EU i juni 2013. Serbien uppmanas kraftfullt att fortsätta med demokratireformerna, systemreformerna och de samhällsekonomiska reformerna, som kommer att göra det möjligt för landet att ta på sig och fullgöra de skyldigheter som medlemskapet innebär. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar rådets uppmaning till kommissionen att lägga fram en rapport så snart Serbien uppfyllt medlemskapskriterierna och nyckelprioriteringarna i tillräcklig grad, så att anslutningsförhandlingarna kan inledas utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet är övertygat om att det är ett realistiskt mål att påbörja förhandlingarna om anslutning till EU i juni 2013. Serbien uppmanas kraftfullt att fortsätta med demokratireformerna, systemreformerna och de samhällsekonomiska reformerna, som kommer att göra det möjligt för landet att ta på sig och fullgöra de skyldigheter som medlemskapet innebär.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar genomförandet av parlamentsvalet, lokalvalet och presidentvalet i maj 2012, som enligt OSSE/ODIHR präglades av respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna. Parlamentet uppmanar regeringen att ta till sig rekommendationerna i OSSE/ODIHR:s slutrapport i syfte att öka insynen i valprocessen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar genomförandet av parlamentsvalet, lokalvalet och presidentvalet i maj 2012, som enligt OSSE/ODIHR präglades av respekt för de grundläggande fri- och rättigheterna. Parlamentet uppmanar regeringen att ta till sig rekommendationerna i OSSE/ODIHR:s slutrapport i syfte att öka insynen i valprocessen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den nya regeringens engagemang för fortsatt EU-integration och betonar att det behövs reformer. Parlamentet uppmanar den nya regeringen att helhjärtat gå in för att anta reformer, särskilt nyckelreformer relaterade till rättsväsendet, kampen mot korruption, mediefrihet, skydd för samtliga minoriteter, hållbar förvaltning av naturresurser, strukturella ekonomiska reformer samt ett förbättrat affärsklimat. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar den nya regeringens engagemang för fortsatt EU-integration och betonar att det behövs reformer. Parlamentet uppmanar den nya regeringen att helhjärtat gå in för att anta reformer, särskilt nyckelreformer relaterade till rättsväsendet, kampen mot korruption, mediefrihet, skydd för samtliga minoriteter, hållbar förvaltning av naturresurser, strukturella ekonomiska reformer samt ett förbättrat affärsklimat.

| 4. | Europaparlamentet understryker att anslutningsförhandlingar med Serbien kan inledas så snart som de centrala prioriteringarna uppfylls tillfredsställande och förutsatt att reformprocessen fortsätter, i synnerhet när det gäller rättsstatliga principer. Parlamentet betonar att detta kommer att demonstrera såväl EU:s engagemang för utvidgningsprocessen som utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan. Parlamentet välkomnar de framsteg som Serbien gjort för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, något som även kommissionen uppmärksammat i sin framstegsrapport för 2012, och påminner om att ytterligare framsteg i den europeiska integrationsprocessen är beroende av en fortsatt reformprocess, och i synnerhet av en garanti för demokrati och fungerande demokratiska institutioner, upprätthållande av rättsstaten, respekt för de mänskliga rättigheterna, ett likvärdigt och benäget skydd för samtliga minoriteter i Serbien enligt europeiska normer, vidmakthållande av goda grannförbindelser och gott regionalt samarbete, inbegripet fredliga lösningar av bilaterala frågor, samt ett stärkande av marknadsekonomins funktion. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att anslutningsförhandlingar med Serbien kan inledas så snart som de centrala prioriteringarna uppfylls tillfredsställande och förutsatt att reformprocessen fortsätter, i synnerhet när det gäller rättsstatliga principer. Parlamentet betonar att detta kommer att demonstrera såväl EU:s engagemang för utvidgningsprocessen som utsikterna till EU-medlemskap för länderna på västra Balkan. Parlamentet välkomnar de framsteg som Serbien gjort för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, något som även kommissionen uppmärksammat i sin framstegsrapport för 2012, och påminner om att ytterligare framsteg i den europeiska integrationsprocessen är beroende av en fortsatt reformprocess, och i synnerhet av en garanti för demokrati och fungerande demokratiska institutioner, upprätthållande av rättsstaten, respekt för de mänskliga rättigheterna, ett likvärdigt och benäget skydd för samtliga minoriteter i Serbien enligt europeiska normer, vidmakthållande av goda grannförbindelser och gott regionalt samarbete, inbegripet fredliga lösningar av bilaterala frågor, samt ett stärkande av marknadsekonomins funktion.

| 5. | Europaparlamentet betonar att Serbiens anslutning till EU är av avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingens kvalitet i landet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att Serbiens anslutning till EU är av avgörande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingens kvalitet i landet.

| 6. | Europaparlamentet understryker vikten av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien, vilket definierar de ömsesidiga rättigheterna och skyldigheterna för båda parter fram till den tidpunkt då Serbien ansluter sig till EU. Parlamentet konstaterar att Serbien har visat upp goda resultat när det gäller fullgörandet av sina skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet. Parlamentet uppmanar den enda medlemsstat som ännu inte har gjort det att snabbt slutföra processen för ratificering av stabiliserings- och associeringsavtalet, så att avtalet kan träda i kraft så snart som möjligt, i syfte att stärka och ytterligare stimulera förbindelserna mellan EU och Serbien. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker vikten av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan EU och Serbien, vilket definierar de ömsesidiga rättigheterna och skyldigheterna för båda parter fram till den tidpunkt då Serbien ansluter sig till EU. Parlamentet konstaterar att Serbien har visat upp goda resultat när det gäller fullgörandet av sina skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet och interimsavtalet. Parlamentet uppmanar den enda medlemsstat som ännu inte har gjort det att snabbt slutföra processen för ratificering av stabiliserings- och associeringsavtalet, så att avtalet kan träda i kraft så snart som möjligt, i syfte att stärka och ytterligare stimulera förbindelserna mellan EU och Serbien.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Serbien har gjort för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, vilket även erkänns i 2012 års framstegsrapport från kommissionen. Parlamentet påminner om att ytterligare framsteg i den europeiska integrationsprocessen är direkt beroende av att reformprocessen fortsätter och blir definitiv och av att de villkor som rådet satt upp uppfylls. Parlamentet betonar att det centrala är att reformerna genomförs. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som Serbien har gjort för att uppfylla de politiska Köpenhamnskriterierna, vilket även erkänns i 2012 års framstegsrapport från kommissionen. Parlamentet påminner om att ytterligare framsteg i den europeiska integrationsprocessen är direkt beroende av att reformprocessen fortsätter och blir definitiv och av att de villkor som rådet satt upp uppfylls. Parlamentet betonar att det centrala är att reformerna genomförs.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att den nionde rundan av högnivådialogen mellan Belgrad och Priština slutade utan ett omfattande avtal om behörighetsområdet för de serbiska kommunerna. Båda parter uppmanas att fortsätta och intensifiera samtalen för att snarast möjligt hitta en hållbar och ömsesidigt godtagbar lösning på alla återstående frågor. Parlamentet understryker att en normalisering av förbindelserna är i Serbiens och Kosovos intresse och även utgör ett viktigt steg när det gäller att lösa den blockering som råder i samband med den europeiska integrationsprocessen. Parlamentet vill att båda parter till fullo ska genomföra de avtal de hittills enats om, och välkomnar mötena mellan Serbiens och Kosovos respektive premiärministrar, Ivica Dačić och Hashim Thaçi, som ett avgörande steg mot en verklig försoning mellan serber och kosovaner och en normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet hyllar den proaktiva roll som vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, har spelat och det ledarskap hon har visat prov på för att underlätta dialogen mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet ser fram emot framsteg på andra områden, såsom telekommunikationer och energi, och uppmanar Belgrad att fortsätta det nära samarbetet med Eulex på rättsområdet och att intensifiera de gemensamma insatserna i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar Serbien att fullt ut samarbeta med och bistå Eulex särskilda utredningsgrupp i dess arbete. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att den nionde rundan av högnivådialogen mellan Belgrad och Priština slutade utan ett omfattande avtal om behörighetsområdet för de serbiska kommunerna. Båda parter uppmanas att fortsätta och intensifiera samtalen för att snarast möjligt hitta en hållbar och ömsesidigt godtagbar lösning på alla återstående frågor. Parlamentet understryker att en normalisering av förbindelserna är i Serbiens och Kosovos intresse och även utgör ett viktigt steg när det gäller att lösa den blockering som råder i samband med den europeiska integrationsprocessen. Parlamentet vill att båda parter till fullo ska genomföra de avtal de hittills enats om, och välkomnar mötena mellan Serbiens och Kosovos respektive premiärministrar, Ivica Dačić och Hashim Thaçi, som ett avgörande steg mot en verklig försoning mellan serber och kosovaner och en normalisering av förbindelserna mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet hyllar den proaktiva roll som vice ordföranden/den höga representanten, Catherine Ashton, har spelat och det ledarskap hon har visat prov på för att underlätta dialogen mellan Serbien och Kosovo. Parlamentet ser fram emot framsteg på andra områden, såsom telekommunikationer och energi, och uppmanar Belgrad att fortsätta det nära samarbetet med Eulex på rättsområdet och att intensifiera de gemensamma insatserna i kampen mot organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar Serbien att fullt ut samarbeta med och bistå Eulex särskilda utredningsgrupp i dess arbete.

| 9. | Europaparlamentet betonar att parlamenten och de civila samhällena i Serbien och Kosovo måste delta i dialogen. Parlamentet betonar att resultatet från dialogen måste förmedlas på ett öppet och sammanhållet sätt till allmänheten i både Serbien och Kosovo, så att dialogens trovärdighet kan stärkas och allmänhetens stöd för den öka. Parlamentet efterlyser, där så är lämpligt, gemensamma meddelanden och samråd med allmänheten i frågor som ska diskuteras inom dialogen och vill att alla överenskommelser som träffas ska offentliggöras inte bara på engelska utan också på serbiska och albanska. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att parlamenten och de civila samhällena i Serbien och Kosovo måste delta i dialogen. Parlamentet betonar att resultatet från dialogen måste förmedlas på ett öppet och sammanhållet sätt till allmänheten i både Serbien och Kosovo, så att dialogens trovärdighet kan stärkas och allmänhetens stöd för den öka. Parlamentet efterlyser, där så är lämpligt, gemensamma meddelanden och samråd med allmänheten i frågor som ska diskuteras inom dialogen och vill att alla överenskommelser som träffas ska offentliggöras inte bara på engelska utan också på serbiska och albanska.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att alla tankar på att dela Kosovo, eller något annat land på västra Balkan, står i motsättning till andan i den europeiska integrationen. Parlamentet begär att de parallella institutioner som skapats av den serbiska staten i norra Kosovo avvecklas, och särskilt att säkerhetstjänsten och de rättsliga organen dras tillbaka. Det är viktigt att säkra den socioekonomiska utvecklingen i regionen, och parlamentet upprepar att fullständig insyn måste råda i det ekonomiska stödet, särskilt finansieringen av skolor och sjukhus i norra Kosovo. Parlamentet betonar att både de serbiska och de kosovanska myndigheterna måste fortsätta att arbeta för att alla minoriteter ska skyddas och integreras i majoritetssamhället. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet upprepar att alla tankar på att dela Kosovo, eller något annat land på västra Balkan, står i motsättning till andan i den europeiska integrationen. Parlamentet begär att de parallella institutioner som skapats av den serbiska staten i norra Kosovo avvecklas, och särskilt att säkerhetstjänsten och de rättsliga organen dras tillbaka. Det är viktigt att säkra den socioekonomiska utvecklingen i regionen, och parlamentet upprepar att fullständig insyn måste råda i det ekonomiska stödet, särskilt finansieringen av skolor och sjukhus i norra Kosovo. Parlamentet betonar att både de serbiska och de kosovanska myndigheterna måste fortsätta att arbeta för att alla minoriteter ska skyddas och integreras i majoritetssamhället.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens samarbete med Icty, som har lett till att alla som misstänks för krigsförbrytelser har överlämnats till domstolen i Haag. Parlamentet uppmuntrar ytterligare samarbete med domstolen. Parlamentet instämmer i de upprepade uppmaningarna från Ictys chefsåklagare, som efterlyst grundliga utredningar och åtal av de personer som ingått i de nätverk med stöd av vilka de efterlysta har kunnat hålla sig gömda så länge, särskilt inom de militära och civila säkerhetstjänsterna. Parlamentet konstaterar att de inhemska åtalen för krigsförbrytelser stadigt har gått framåt, men pekar på behovet att mer kraftfullt ta upp frågan om saknade personer. Parlamentet uppmanar vidare myndigheterna att säkerställa trovärdighet och professionalism för vittnesskyddsprogrammet samt att förse detta med tillräckliga resurser, så att rättsväsendet med full verkan kan fortsätta sina domstolsförfaranden angående krigsförbrytelser. Parlamentet påpekar att ett antal före detta poliser frivilligt valt att stå utanför vittnesskyddsprogrammet på grund av dess avsevärda brister. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar Serbiens samarbete med Icty, som har lett till att alla som misstänks för krigsförbrytelser har överlämnats till domstolen i Haag. Parlamentet uppmuntrar ytterligare samarbete med domstolen. Parlamentet instämmer i de upprepade uppmaningarna från Ictys chefsåklagare, som efterlyst grundliga utredningar och åtal av de personer som ingått i de nätverk med stöd av vilka de efterlysta har kunnat hålla sig gömda så länge, särskilt inom de militära och civila säkerhetstjänsterna. Parlamentet konstaterar att de inhemska åtalen för krigsförbrytelser stadigt har gått framåt, men pekar på behovet att mer kraftfullt ta upp frågan om saknade personer. Parlamentet uppmanar vidare myndigheterna att säkerställa trovärdighet och professionalism för vittnesskyddsprogrammet samt att förse detta med tillräckliga resurser, så att rättsväsendet med full verkan kan fortsätta sina domstolsförfaranden angående krigsförbrytelser. Parlamentet påpekar att ett antal före detta poliser frivilligt valt att stå utanför vittnesskyddsprogrammet på grund av dess avsevärda brister.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna och politiska ledarna att avhålla sig från uttalanden och handlingar som undergräver domstolens auktoritet och integritet. Serbien uppmanas att hålla sitt löfte och förbli konsekvent engagerat vad gäller regional samverkan och försoning på västra Balkan, trots den uppenbara besvikelsen i den allmänna opinionen i Serbien efter att Icty nyligen frikände Gotovina, Markač och Haradinaj. Parlamentet välkomnar undertecknandet av protokollet om samarbete mellan Serbien och Bosnien och Hercegovina kring åtal mot förövare av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna och politiska ledarna att avhålla sig från uttalanden och handlingar som undergräver domstolens auktoritet och integritet. Serbien uppmanas att hålla sitt löfte och förbli konsekvent engagerat vad gäller regional samverkan och försoning på västra Balkan, trots den uppenbara besvikelsen i den allmänna opinionen i Serbien efter att Icty nyligen frikände Gotovina, Markač och Haradinaj. Parlamentet välkomnar undertecknandet av protokollet om samarbete mellan Serbien och Bosnien och Hercegovina kring åtal mot förövare av krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och folkmord.

| 13. | Europaparlamentet betonar att myndigheterna måste anstränga sig mer för att skipa rättvisa för personer som överlevt konfliktrelaterat sexuellt våld i Serbien och på andra håll på västra Balkan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att myndigheterna måste anstränga sig mer för att skipa rättvisa för personer som överlevt konfliktrelaterat sexuellt våld i Serbien och på andra håll på västra Balkan.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar regeringens åtagande att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, något som är avgörande för Serbiens integrationsprocess i EU. Parlamentet betonar vikten av stärkta oberoende institutioner i kampen mot korruption, särskilt byrån för korruptionsbekämpning och åklagarmyndigheten för korruptionsfrågor. Det är också viktigt med bättre samordning mellan de olika myndigheterna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att slutföra den nationella strategin mot korruption 2012–2016 och den tillhörande handlingsplanen samt att se till att byrån för korruptionsbekämpning spelar en viktig roll som ett oberoende organ i genomförandet av strategin och handlingsplanen. Parlamentet betonar att det krävs politisk vilja för att uppnå goda resultat i fråga om utredningar och fällande domar i fall av korruption på hög nivå, inklusive de 24 kontroversiella privatiseringsfallen, och hoppas att den särskilda och proaktiva roll som landets förste vice premiärminister spelar på detta område ska ge resultat. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar regeringens åtagande att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, något som är avgörande för Serbiens integrationsprocess i EU. Parlamentet betonar vikten av stärkta oberoende institutioner i kampen mot korruption, särskilt byrån för korruptionsbekämpning och åklagarmyndigheten för korruptionsfrågor. Det är också viktigt med bättre samordning mellan de olika myndigheterna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att slutföra den nationella strategin mot korruption 2012–2016 och den tillhörande handlingsplanen samt att se till att byrån för korruptionsbekämpning spelar en viktig roll som ett oberoende organ i genomförandet av strategin och handlingsplanen. Parlamentet betonar att det krävs politisk vilja för att uppnå goda resultat i fråga om utredningar och fällande domar i fall av korruption på hög nivå, inklusive de 24 kontroversiella privatiseringsfallen, och hoppas att den särskilda och proaktiva roll som landets förste vice premiärminister spelar på detta område ska ge resultat.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att Serbien håller på att ta fram en ny strategi för en reform av rättsväsendet, och stöder de insatser som görs för att utarbeta ett nytt domstolssystem i syfte att förbättra effektiviteten och oberoendet i hela rättssystemet. Parlamentet välkomnar regeringens åtagande att åtgärda bristerna i reformen av rättsväsendet, särskilt genom att se till att den rättsliga ramen inte lämnar utrymme för otillbörligt politiskt inflytande och genom att ta upp frågorna om parlamentets befogenhet att utse domare och åklagare samt tjänstemännens direkta politiska medverkan i arbetet i de höga domar- och statsåklagarråden. Parlamentet understryker vikten av att man antar tydliga och öppna utvärderingskriterier för de domare och åklagare som ska utses, så att de berörda personernas oberoende och professionalism garanteras. Parlamentet betonar vidare behovet att vidta åtgärder i linje med Venedigkommissionens rekommendationer, i syfte att ta itu med den växande högen av mål som väntar på avgörande. Parlamentet konstaterar att justitieministeriet fortfarande ansvarar för kapitalutgifter, något som riskerar att ytterligare begränsa rättsväsendets oberoende. Parlamentet uppmanar regeringen att fokusera på kvaliteten i reformarbetet hellre än hastigheten och att utnyttja den tekniska expertis som finns tillgänglig från utlandet. Parlamentet betonar också att det behövs inledande och fortsatt yrkesutbildning för domare och åklagare till följd av de omfattande förändringarna i lagstiftningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att Serbien håller på att ta fram en ny strategi för en reform av rättsväsendet, och stöder de insatser som görs för att utarbeta ett nytt domstolssystem i syfte att förbättra effektiviteten och oberoendet i hela rättssystemet. Parlamentet välkomnar regeringens åtagande att åtgärda bristerna i reformen av rättsväsendet, särskilt genom att se till att den rättsliga ramen inte lämnar utrymme för otillbörligt politiskt inflytande och genom att ta upp frågorna om parlamentets befogenhet att utse domare och åklagare samt tjänstemännens direkta politiska medverkan i arbetet i de höga domar- och statsåklagarråden. Parlamentet understryker vikten av att man antar tydliga och öppna utvärderingskriterier för de domare och åklagare som ska utses, så att de berörda personernas oberoende och professionalism garanteras. Parlamentet betonar vidare behovet att vidta åtgärder i linje med Venedigkommissionens rekommendationer, i syfte att ta itu med den växande högen av mål som väntar på avgörande. Parlamentet konstaterar att justitieministeriet fortfarande ansvarar för kapitalutgifter, något som riskerar att ytterligare begränsa rättsväsendets oberoende. Parlamentet uppmanar regeringen att fokusera på kvaliteten i reformarbetet hellre än hastigheten och att utnyttja den tekniska expertis som finns tillgänglig från utlandet. Parlamentet betonar också att det behövs inledande och fortsatt yrkesutbildning för domare och åklagare till följd av de omfattande förändringarna i lagstiftningen.

| 16. | Europaparlamentet upprepar att det finns ett behov av fortlöpande och omfattande fortbildning av åklagare och poliser så att dessa kan genomföra komplexa utredningar, i synnerhet utredningar av ekonomisk natur. Nyckeln till att bekämpa systemkorruptionen är att kapa banden mellan politiska partier, privata intressen och offentliga företag. Parlamentet uppmärksammar särskilt att partifinansieringen måste ske öppet och i överensstämmelse med EU:s normer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att tillämpa lagen om partifinansiering fullt ut. Principen om oskuldspresumtion får aldrig äventyras i kampen mot korruptionen. För att korruption ska kunna upptäckas är det viktigt att människor vågar slå larm om missförhållanden, och parlamentet uppmanar därför regeringen att anta och genomföra regler om skydd för uppgiftslämnare och att aktivt uppmuntra människor att anmäla korruption på alla nivåer. Såväl myndigheter som medier har ett ansvar för att upplysa allmänheten om pågående korruptionsutredningar på ett trovärdigt sätt, eftersom detta är en förutsättning för att rättsväsendet och polisen ska kunna utföra sitt arbete med framgång och på ett professionellt sätt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar att det finns ett behov av fortlöpande och omfattande fortbildning av åklagare och poliser så att dessa kan genomföra komplexa utredningar, i synnerhet utredningar av ekonomisk natur. Nyckeln till att bekämpa systemkorruptionen är att kapa banden mellan politiska partier, privata intressen och offentliga företag. Parlamentet uppmärksammar särskilt att partifinansieringen måste ske öppet och i överensstämmelse med EU:s normer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att tillämpa lagen om partifinansiering fullt ut. Principen om oskuldspresumtion får aldrig äventyras i kampen mot korruptionen. För att korruption ska kunna upptäckas är det viktigt att människor vågar slå larm om missförhållanden, och parlamentet uppmanar därför regeringen att anta och genomföra regler om skydd för uppgiftslämnare och att aktivt uppmuntra människor att anmäla korruption på alla nivåer. Såväl myndigheter som medier har ett ansvar för att upplysa allmänheten om pågående korruptionsutredningar på ett trovärdigt sätt, eftersom detta är en förutsättning för att rättsväsendet och polisen ska kunna utföra sitt arbete med framgång och på ett professionellt sätt.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser ett starkare politiskt åtagande i reformen av den offentliga förvaltningen, särskilt för att säkerställa slutförandet och den fullständiga anpassningen av de rättsliga ramarna efter internationell standard. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser ett starkare politiskt åtagande i reformen av den offentliga förvaltningen, särskilt för att säkerställa slutförandet och den fullständiga anpassningen av de rättsliga ramarna efter internationell standard.

| 18. | Europaparlamentet noterar den nya regeringens insatser för att bemöta de farhågor som Europaparlamentet uttryckt med avseende på kravet på en omedelbar översyn av artikel 359 i strafflagen, men uttrycker oro över att samma bestämmelser har införts i artikel 234 i strafflagen. Parlamentet betonar att bestämmelserna i den nya artikel 234 i strafflagen inte får tillämpas vare sig på ägare av privata inhemska eller utländska företag eller på ansvariga personer med befattningar i utländska företag utanför Serbien, och uppmanar myndigheterna att avbryta alla straffrättsliga förfaranden mot sådana personer. Parlamentet betonar att denna strategi bör tillämpas från fall till fall även vid omklassificering av pågående mål, och att mål som inbegriper obefogad frysning av tillgångar bör lösas snarast möjligt eftersom de får konsekvenser som innebär att situationen för den serbiska ekonomin förvärras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar den nya regeringens insatser för att bemöta de farhågor som Europaparlamentet uttryckt med avseende på kravet på en omedelbar översyn av artikel 359 i strafflagen, men uttrycker oro över att samma bestämmelser har införts i artikel 234 i strafflagen. Parlamentet betonar att bestämmelserna i den nya artikel 234 i strafflagen inte får tillämpas vare sig på ägare av privata inhemska eller utländska företag eller på ansvariga personer med befattningar i utländska företag utanför Serbien, och uppmanar myndigheterna att avbryta alla straffrättsliga förfaranden mot sådana personer. Parlamentet betonar att denna strategi bör tillämpas från fall till fall även vid omklassificering av pågående mål, och att mål som inbegriper obefogad frysning av tillgångar bör lösas snarast möjligt eftersom de får konsekvenser som innebär att situationen för den serbiska ekonomin förvärras.

| 19. | Europaparlamentet oroas av det oklara rättsläget och politiska läget kring Vojvodinas autonomi och de ökande politiska spänningarna mellan de centrala myndigheterna och provinsens myndigheter till följd av att Vojvodinas församling har för avsikt att anta en förklaring om provinsens autonomi. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att återställa provinsens status som den var före kriget, att avstå från centraliseringsåtgärder samt att inleda direkta förhandlingar med regeringen i den autonoma provinsen i syfte att finna en lösning som respekterar rättsstats- och subsidiaritetsprinciperna. Parlamentet påminner parterna om att lagen om finansiering av den autonoma provinsen enligt författningen skulle ha antagits i slutet av 2008. Därför uppmanas regeringen att utarbeta en sådan lag och överlämna den till parlamentet utan vidare dröjsmål, eftersom den är oumbärlig för en fungerande demokrati och rättsstat i Serbien. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet oroas av det oklara rättsläget och politiska läget kring Vojvodinas autonomi och de ökande politiska spänningarna mellan de centrala myndigheterna och provinsens myndigheter till följd av att Vojvodinas församling har för avsikt att anta en förklaring om provinsens autonomi. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att återställa provinsens status som den var före kriget, att avstå från centraliseringsåtgärder samt att inleda direkta förhandlingar med regeringen i den autonoma provinsen i syfte att finna en lösning som respekterar rättsstats- och subsidiaritetsprinciperna. Parlamentet påminner parterna om att lagen om finansiering av den autonoma provinsen enligt författningen skulle ha antagits i slutet av 2008. Därför uppmanas regeringen att utarbeta en sådan lag och överlämna den till parlamentet utan vidare dröjsmål, eftersom den är oumbärlig för en fungerande demokrati och rättsstat i Serbien.

| 20. | Europaparlamentet efterlyser ännu en gång en granskning av fallen med obefogad frysning av tillgångar samt oskäligt höjda och retroaktivt gällande skatter för enskilda personer och privata företag. Parlamentet uppmanar justitieministeriet och författningsdomstolen att omedelbart upphöra med den selektiva tillämpningen av ”lagen om engångsskatt på extravinster och extraförvärv av egendomar som gynnas av särskilt stöd”, liksom av alla bestämmelser i de övriga skattelagarna som gör det möjligt att utdöma böter till oskäligt höga belopp, vilket leder till konkurser före den slutliga domen i skatterättegångarna. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att ge rättvis kompensation åt drabbade privatpersoner och företag. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet efterlyser ännu en gång en granskning av fallen med obefogad frysning av tillgångar samt oskäligt höjda och retroaktivt gällande skatter för enskilda personer och privata företag. Parlamentet uppmanar justitieministeriet och författningsdomstolen att omedelbart upphöra med den selektiva tillämpningen av ”lagen om engångsskatt på extravinster och extraförvärv av egendomar som gynnas av särskilt stöd”, liksom av alla bestämmelser i de övriga skattelagarna som gör det möjligt att utdöma böter till oskäligt höga belopp, vilket leder till konkurser före den slutliga domen i skatterättegångarna. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att ge rättvis kompensation åt drabbade privatpersoner och företag.

| 21. | Europaparlamentet oroas av motsägelsefulla lagstiftningsinitiativ, såsom ändringarna av centralbankslagen i augusti 2012, vilka har urholkat bankens oberoende och självständighet genom otillbörlig påverkan från regeringen. Parlamentet betonar att de politiska Köpenhamnskriterierna inbegriper oberoende statliga institutioner. Parlamentet välkomnar de senare ändringar av denna lag som antogs i november 2012 i överensstämmelse med kommissionens rekommendationer och som syftar till att säkerställa större kontinuitet för centralbanken och minska regeringsskiftenas påverkan på dess ledning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet oroas av motsägelsefulla lagstiftningsinitiativ, såsom ändringarna av centralbankslagen i augusti 2012, vilka har urholkat bankens oberoende och självständighet genom otillbörlig påverkan från regeringen. Parlamentet betonar att de politiska Köpenhamnskriterierna inbegriper oberoende statliga institutioner. Parlamentet välkomnar de senare ändringar av denna lag som antogs i november 2012 i överensstämmelse med kommissionens rekommendationer och som syftar till att säkerställa större kontinuitet för centralbanken och minska regeringsskiftenas påverkan på dess ledning.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de serbiska myndigheterna att fortsätta sina insatser för att göra upp med arvet från den tidigare kommunistiska underrättelsetjänsten, som ett steg i Serbiens demokratisering. Parlamentet påminner om vikten av att säkerhetssektorn reformeras ytterligare och att parlamentets tillsyn och kontroll över säkerhetstjänsten ökar samt att de nationella arkiven öppnas, så att i synnerhet tillgång ges till de handlingar som upprättats av den tidigare underrättelsetjänsten, UDBA. Parlamentet uppmanar myndigheterna att underlätta tillgången till de arkiv som rör andra före detta republiker i Jugoslavien och att återlämna dem till respektive regering om så begärs. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de serbiska myndigheterna att fortsätta sina insatser för att göra upp med arvet från den tidigare kommunistiska underrättelsetjänsten, som ett steg i Serbiens demokratisering. Parlamentet påminner om vikten av att säkerhetssektorn reformeras ytterligare och att parlamentets tillsyn och kontroll över säkerhetstjänsten ökar samt att de nationella arkiven öppnas, så att i synnerhet tillgång ges till de handlingar som upprättats av den tidigare underrättelsetjänsten, UDBA. Parlamentet uppmanar myndigheterna att underlätta tillgången till de arkiv som rör andra före detta republiker i Jugoslavien och att återlämna dem till respektive regering om så begärs.

| 23. | Europaparlamentet gläds åt att den civila kontrollen över säkerhetstjänsten gradvis ökar. Den övergripande lagstiftningsramen är dock inte sammanhållen och bör anpassas ytterligare efter europeisk standard. Det finns en oroande trend med allt fler fall av otillåten övervakning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att anta en övergripande och modern lagstiftning med målet att tydligt definiera systemen för civil kontroll över säkerhetstjänsten, såväl den civila som den militära grenen. I nuläget finns det tvetydigheter i den rättsliga ram som definierar myndigheten över säkerhetstjänsten, vilket ger utrymme för otillbörligt politiskt inflytande och undergräver det allmänna arbetet för att upprätta en genuin rättsstat i landet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet gläds åt att den civila kontrollen över säkerhetstjänsten gradvis ökar. Den övergripande lagstiftningsramen är dock inte sammanhållen och bör anpassas ytterligare efter europeisk standard. Det finns en oroande trend med allt fler fall av otillåten övervakning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att anta en övergripande och modern lagstiftning med målet att tydligt definiera systemen för civil kontroll över säkerhetstjänsten, såväl den civila som den militära grenen. I nuläget finns det tvetydigheter i den rättsliga ram som definierar myndigheten över säkerhetstjänsten, vilket ger utrymme för otillbörligt politiskt inflytande och undergräver det allmänna arbetet för att upprätta en genuin rättsstat i landet.

| 24. | Europaparlamentet oroas över de upprepade anklagelserna om polisbrutalitet och ämbetsmissbruk, särskilt i städerna Kragujevac, Vranje och Leskovac. Parlamentet påminner om att oberoende och professionella statliga institutioner ingår i Köpenhamnskriterierna. I detta avseende uppmanar parlamentet myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att återupprätta allmänhetens förtroende för polisen och att åtala alla förövare i de påstådda fallen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet oroas över de upprepade anklagelserna om polisbrutalitet och ämbetsmissbruk, särskilt i städerna Kragujevac, Vranje och Leskovac. Parlamentet påminner om att oberoende och professionella statliga institutioner ingår i Köpenhamnskriterierna. I detta avseende uppmanar parlamentet myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att återupprätta allmänhetens förtroende för polisen och att åtala alla förövare i de påstådda fallen.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet att utveckla oberoende tillsyn och kapacitet för tidig upptäckt av oegentligheter och intressekonflikter på områdena offentlig upphandling, förvaltning av offentliga företag, privatiseringsförfaranden och offentliga utgifter, områden som i nuläget är särskilt drabbade av korruption. De förfarandemässiga bristerna under inrättandet av nämnden för skydd av anbudsgivarens rättigheter är oroande. Parlamentet understryker att högsta standard beträffande integritet bör krävas av oberoende tillsynsmyndigheter som ansvarar för offentlig upphandling, eftersom detta område pekats ut som en av de största källorna till korruption i landet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar behovet att utveckla oberoende tillsyn och kapacitet för tidig upptäckt av oegentligheter och intressekonflikter på områdena offentlig upphandling, förvaltning av offentliga företag, privatiseringsförfaranden och offentliga utgifter, områden som i nuläget är särskilt drabbade av korruption. De förfarandemässiga bristerna under inrättandet av nämnden för skydd av anbudsgivarens rättigheter är oroande. Parlamentet understryker att högsta standard beträffande integritet bör krävas av oberoende tillsynsmyndigheter som ansvarar för offentlig upphandling, eftersom detta område pekats ut som en av de största källorna till korruption i landet.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens ansträngningar för att bekämpa uppgjorda matcher inom idrotten och gläds åt att detta fusk har kriminaliserat genom en ändring av strafflagen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet välkomnar Serbiens ansträngningar för att bekämpa uppgjorda matcher inom idrotten och gläds åt att detta fusk har kriminaliserat genom en ändring av strafflagen.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att föranslutningsstödet fungerar väl i Serbien. Parlamentet betonar betydelsen av de stödmedel som anslogs i december 2012 av kommissionen i syfte att stödja Serbiens arbete med att verkställa reformagendan inför EU-anslutningen. Parlamentet betonar att medlen kommer att användas för att öka effektiviteten i rättsväsendet, utveckla kapaciteten att ta emot asylsökande samt bekämpa organiserad brottslighet, bland annat människohandel och korruption. Parlamentet uppmanar både regeringen och EU att förenkla de administrativa förfarandena för föranslutningsstöd så att det blir lättare för mindre och icke-centraliserade mottagare att ta del av det. Parlamentet betonar att det är viktigt att föranslutningsstödet får ligga kvar på en tillfredsställande nivå i samband med den kommande översynen av EU:s budgetramar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredsställelse att föranslutningsstödet fungerar väl i Serbien. Parlamentet betonar betydelsen av de stödmedel som anslogs i december 2012 av kommissionen i syfte att stödja Serbiens arbete med att verkställa reformagendan inför EU-anslutningen. Parlamentet betonar att medlen kommer att användas för att öka effektiviteten i rättsväsendet, utveckla kapaciteten att ta emot asylsökande samt bekämpa organiserad brottslighet, bland annat människohandel och korruption. Parlamentet uppmanar både regeringen och EU att förenkla de administrativa förfarandena för föranslutningsstöd så att det blir lättare för mindre och icke-centraliserade mottagare att ta del av det. Parlamentet betonar att det är viktigt att föranslutningsstödet får ligga kvar på en tillfredsställande nivå i samband med den kommande översynen av EU:s budgetramar.

| 28. | Europaparlamentet rekommenderar en ändring av lagen om restitution som undanröjer alla förfarandemässiga och rättsliga hinder för restitution in natura. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet rekommenderar en ändring av lagen om restitution som undanröjer alla förfarandemässiga och rättsliga hinder för restitution in natura.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att korruption och organiserad brottslighet är utbredda i regionen, och efterlyser en regional strategi och stärkt samarbete mellan samtliga länder för att angripa dessa allvarliga frågor med större verkan. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att korruption och organiserad brottslighet är utbredda i regionen, och efterlyser en regional strategi och stärkt samarbete mellan samtliga länder för att angripa dessa allvarliga frågor med större verkan.

| 30. | Europaparlamentet anser att en tidig inledning av anslutningsförhandlingarna i fråga om kapitlen 23 och 24 skulle gynna kampen mot korruption och organiserad brottslighet och befästandet av rättsstaten. I detta syfte uppmanas myndigheterna att åstadkomma konkreta resultat på det juridiska området vid sidan av framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt att uppnå trovärdiga resultat beträffande korruptionsfall på hög nivå. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att en tidig inledning av anslutningsförhandlingarna i fråga om kapitlen 23 och 24 skulle gynna kampen mot korruption och organiserad brottslighet och befästandet av rättsstaten. I detta syfte uppmanas myndigheterna att åstadkomma konkreta resultat på det juridiska området vid sidan av framsteg i kampen mot korruption och organiserad brottslighet samt att uppnå trovärdiga resultat beträffande korruptionsfall på hög nivå.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att livskraftiga, professionella och oberoende medier är centrala för ett demokratiskt system. Parlamentet uppmanar myndigheterna att påskynda genomförandet av den mediestrategi som antogs i oktober 2011 och de åtföljande handlingsplanerna. Parlamentet är djupt oroat över det ständiga våldet och hotet mot journalister, särskilt sådana som granskar korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt, som bevis på den nya regeringens åtagande att säkerställa rättssäkerheten och mediefriheten, att de mord på journalister som begicks på 1990- och 2000-talen blir uppklarade. Parlamentet oroas över försöken att kontrollera och blanda sig i mediesektorn och uppmanar myndigheterna att garantera mediernas oberoende från politiska påtryckningar i syfte att tillhandahålla journalisterna en säker miljö där de kan utföra sitt arbete effektivt och utan självcensur. Parlamentet understryker behovet av åtgärder mot ägarkoncentrationen inom medierna och bristen på insyn i medierna, liksom behovet att garantera jämlik tillgång till reklammarknaden, som hittills har dominerats av ett fåtal ekonomiska och politiska aktörer, inbegripet utbetalning av offentliga medel som används till annonsering och marknadsföring. Parlamentet uppmanar journalisterna att efterleva de yrkesetiska reglerna. Parlamentet konstaterar att tillgången till internet fortfarande är begränsad, och bekräftar internets betydelse för mediernas frihet. Myndigheterna uppmanas att maximera sina insatser på det här området. Parlamentet konstaterar att mediernas rapportering under valkampanjen saknade den nödvändiga analytiska dimensionen, vilket pekar på behovet att klargöra frågan om medieägandet. Det är positivt att strategin tar hänsyn till de konstitutionella rättigheterna i fråga om medier på minoritetsspråk, och parlamentet betonar att rätten att bedriva regional offentlig radio- och tv-verksamhet bör gälla också i Vojvodina. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att livskraftiga, professionella och oberoende medier är centrala för ett demokratiskt system. Parlamentet uppmanar myndigheterna att påskynda genomförandet av den mediestrategi som antogs i oktober 2011 och de åtföljande handlingsplanerna. Parlamentet är djupt oroat över det ständiga våldet och hotet mot journalister, särskilt sådana som granskar korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet understryker att det är ytterst viktigt, som bevis på den nya regeringens åtagande att säkerställa rättssäkerheten och mediefriheten, att de mord på journalister som begicks på 1990- och 2000-talen blir uppklarade. Parlamentet oroas över försöken att kontrollera och blanda sig i mediesektorn och uppmanar myndigheterna att garantera mediernas oberoende från politiska påtryckningar i syfte att tillhandahålla journalisterna en säker miljö där de kan utföra sitt arbete effektivt och utan självcensur. Parlamentet understryker behovet av åtgärder mot ägarkoncentrationen inom medierna och bristen på insyn i medierna, liksom behovet att garantera jämlik tillgång till reklammarknaden, som hittills har dominerats av ett fåtal ekonomiska och politiska aktörer, inbegripet utbetalning av offentliga medel som används till annonsering och marknadsföring. Parlamentet uppmanar journalisterna att efterleva de yrkesetiska reglerna. Parlamentet konstaterar att tillgången till internet fortfarande är begränsad, och bekräftar internets betydelse för mediernas frihet. Myndigheterna uppmanas att maximera sina insatser på det här området. Parlamentet konstaterar att mediernas rapportering under valkampanjen saknade den nödvändiga analytiska dimensionen, vilket pekar på behovet att klargöra frågan om medieägandet. Det är positivt att strategin tar hänsyn till de konstitutionella rättigheterna i fråga om medier på minoritetsspråk, och parlamentet betonar att rätten att bedriva regional offentlig radio- och tv-verksamhet bör gälla också i Vojvodina.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar de oberoende tillsynsorganens roll för att förbättra effektiviteten inom och insynen i landets institutioner. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att eftersträva högsta möjliga standarder för att garantera ett konsekvent rättssystem och ett rättvist genomförande av alla rättsliga bestämmelser. Parlamentet uppskattar särskilt det arbete som genomförts av ombudsmannen och kommissionären för information av allmänt intresse och skydd av personuppgifter. Parlamentet riktar en skarp uppmaning till myndigheterna att ställa tillräckliga ekonomiska, administrativa och kontorsmässiga resurser till förfogande för det statliga revisionsorganet, konkurrensskyddsnämnden, byrån för offentlig upphandling samt nämnden för skydd av anbudsgivares rättigheter, så att de kan utföra sina uppgifter. Myndigheterna uppmanas att följa upp iakttagelserna från rådet mot korruption, som har varit avgörande för att medvetandegöra allmänheten om på korruption på hög nivå. Parlamentet uppmanar kraftfullt myndigheterna att stärka uppföljningen av rekommendationerna från de oberoende tillsynsorganen och att trygga oberoendet för den statliga radiomyndigheten samt |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar de oberoende tillsynsorganens roll för att förbättra effektiviteten inom och insynen i landets institutioner. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att eftersträva högsta möjliga standarder för att garantera ett konsekvent rättssystem och ett rättvist genomförande av alla rättsliga bestämmelser. Parlamentet uppskattar särskilt det arbete som genomförts av ombudsmannen och kommissionären för information av allmänt intresse och skydd av personuppgifter. Parlamentet riktar en skarp uppmaning till myndigheterna att ställa tillräckliga ekonomiska, administrativa och kontorsmässiga resurser till förfogande för det statliga revisionsorganet, konkurrensskyddsnämnden, byrån för offentlig upphandling samt nämnden för skydd av anbudsgivares rättigheter, så att de kan utföra sina uppgifter. Myndigheterna uppmanas att följa upp iakttagelserna från rådet mot korruption, som har varit avgörande för att medvetandegöra allmänheten om på korruption på hög nivå. Parlamentet uppmanar kraftfullt myndigheterna att stärka uppföljningen av rekommendationerna från de oberoende tillsynsorganen och att trygga oberoendet för den statliga radiomyndigheten samt

| 33. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att bekämpa all slags diskriminering mot utsatta grupper, särskilt minoriteter, romer, kvinnor, hbt-personer och människor med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att snabbt anpassa lagstiftningen mot diskriminering till unionens regelverk, särskilt med tanke på de undantag som beviljats religiösa institutioner, skyldigheten att tillhandahålla rimliga bostäder för anställda med funktionsnedsättning, definitionen av begreppet indirekt diskriminering samt icke-statliga organisationers roll i rättsliga förfaranden. Parlamentet beklagar att ett register över åtal och slutliga domar rörande brott i samband med diskriminering inte har upprättats. Parlamentet uppmanar de politiska ledarna att aktivt delta i kampanjer som främjar tolerans, särskilt när det gäller romer, kvinnor, människor med funktionsnedsättning och hbt-personer. Parlamentet välkomnar de positiva åtgärder som ombudsmannen och jämställdhetskommissionären vidtagit för att främja dessa värden i det serbiska samhället. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att bekämpa all slags diskriminering mot utsatta grupper, särskilt minoriteter, romer, kvinnor, hbt-personer och människor med funktionsnedsättning. Parlamentet uppmanar myndigheterna att snabbt anpassa lagstiftningen mot diskriminering till unionens regelverk, särskilt med tanke på de undantag som beviljats religiösa institutioner, skyldigheten att tillhandahålla rimliga bostäder för anställda med funktionsnedsättning, definitionen av begreppet indirekt diskriminering samt icke-statliga organisationers roll i rättsliga förfaranden. Parlamentet beklagar att ett register över åtal och slutliga domar rörande brott i samband med diskriminering inte har upprättats. Parlamentet uppmanar de politiska ledarna att aktivt delta i kampanjer som främjar tolerans, särskilt när det gäller romer, kvinnor, människor med funktionsnedsättning och hbt-personer. Parlamentet välkomnar de positiva åtgärder som ombudsmannen och jämställdhetskommissionären vidtagit för att främja dessa värden i det serbiska samhället.

| 34. | Europaparlamentet erkänner att kvinnor är viktiga förändringsaktörer i det serbiska samhället. Kvinnornas representation i det serbiska parlamentet har förbättrats efter valet 2012, och parlamentet gläds åt att 84 av de 250 platserna i parlamentet gick till kvinnor. De serbiska myndigheterna uppmanas emellertid att göra ytterligare insatser för att garantera en jämn representation. Parlamentet betonar att kvinnor fortfarande diskrimineras på arbetsmarknaden och inom andra områden i samhället och att de ännu inte är fullständigt representerade i landets politiska liv, även inom regeringen. Det är oroande att inga framsteg kunnat rapporteras när det gäller lika möjligheter för kvinnor och män, trots att det finns både lagstiftning och genomförandeorgan för åtgärder mot diskriminering och bristande jämställdhet. Parlamentet konstaterar att ett faktiskt genomförande av den befintliga lagstiftningen och en ytterligare förstärkning av förvaltningskapaciteten förblir en stor utmaning, och uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att intensifiera sina insatser för detta ändamål. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erkänner att kvinnor är viktiga förändringsaktörer i det serbiska samhället. Kvinnornas representation i det serbiska parlamentet har förbättrats efter valet 2012, och parlamentet gläds åt att 84 av de 250 platserna i parlamentet gick till kvinnor. De serbiska myndigheterna uppmanas emellertid att göra ytterligare insatser för att garantera en jämn representation. Parlamentet betonar att kvinnor fortfarande diskrimineras på arbetsmarknaden och inom andra områden i samhället och att de ännu inte är fullständigt representerade i landets politiska liv, även inom regeringen. Det är oroande att inga framsteg kunnat rapporteras när det gäller lika möjligheter för kvinnor och män, trots att det finns både lagstiftning och genomförandeorgan för åtgärder mot diskriminering och bristande jämställdhet. Parlamentet konstaterar att ett faktiskt genomförande av den befintliga lagstiftningen och en ytterligare förstärkning av förvaltningskapaciteten förblir en stor utmaning, och uppmanar med kraft de serbiska myndigheterna att intensifiera sina insatser för detta ändamål.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar Serbiens undertecknande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet understryker betydelsen av att man snabbt genomför och på lämpligt sätt säkerställer efterlevnaden av konventionen, eftersom våld mot kvinnor fortfarande är ett problem. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar Serbiens undertecknande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. Parlamentet understryker betydelsen av att man snabbt genomför och på lämpligt sätt säkerställer efterlevnaden av konventionen, eftersom våld mot kvinnor fortfarande är ett problem.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att fokusera på politik för att minska arbetslösheten och fattigdomen bland människor med funktionsnedsättning och bekämpa diskrimineringen mot dem. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att fokusera på politik för att minska arbetslösheten och fattigdomen bland människor med funktionsnedsättning och bekämpa diskrimineringen mot dem.

| 37. | Europaparlamentet oroas över hoten från våldsamma huligangrupper mot rättsstaten och den allmänna säkerheten i Serbien, särskilt sedan regeringen i samband med att Belgrad Pride ställdes in i oktober 2012 meddelade att den inte kan kontrollera dessa grupper. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att omedelbart vidta samordnade åtgärder genom alla berörda regerings- och säkerhetsinstitutioner för att se till att dessa grupper inte längre utgör något hot och att varje form av våld eller brottslig verksamhet som begås av medlemmar i dessa grupper lagförs. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet oroas över hoten från våldsamma huligangrupper mot rättsstaten och den allmänna säkerheten i Serbien, särskilt sedan regeringen i samband med att Belgrad Pride ställdes in i oktober 2012 meddelade att den inte kan kontrollera dessa grupper. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att omedelbart vidta samordnade åtgärder genom alla berörda regerings- och säkerhetsinstitutioner för att se till att dessa grupper inte längre utgör något hot och att varje form av våld eller brottslig verksamhet som begås av medlemmar i dessa grupper lagförs.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att garantera säkerheten för kvinnliga människorättsförsvarare, och oroas av att det ännu under 2012 förekom hets, hot och fysiska angrepp, inte minst mot aktivister som arbetar för hbt-personers rättigheter och mot aktivister som tar upp betydelsen av att göra upp med det förflutna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att garantera säkerheten för kvinnliga människorättsförsvarare, och oroas av att det ännu under 2012 förekom hets, hot och fysiska angrepp, inte minst mot aktivister som arbetar för hbt-personers rättigheter och mot aktivister som tar upp betydelsen av att göra upp med det förflutna.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att systematiskt bestraffa hets och att regeringen måste fördöma hets från offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av att systematiskt bestraffa hets och att regeringen måste fördöma hets från offentliga tjänstemän.

| 40. | Europaparlamentet fördömer regeringens beslut att förbjuda Belgrads Pride-parad, som skulle ha ägt rum den 6 oktober 2012. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att utarbeta och genomföra en handlingsplan för att öka kunskapen om och förståelsen för hbt-personers rättigheter, bekämpa homofobi och förbättra säkerheten, för att se till att Pride eller liknande initiativ kan hållas fritt, framgångsrikt och säkert från och med 2013. Parlamentet uppmanar myndigheterna att förstärka sitt åtagande i fråga om mötesfriheten, särskilt genom att verkningsfullt förbjuda extrema högerorganisationer och informella supporterklubbar med nära koppling till den organiserade brottsligheten. I detta sammanhang välkomnas de domar i författningsdomstolen som förbjöd två sådana organisationer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet fördömer regeringens beslut att förbjuda Belgrads Pride-parad, som skulle ha ägt rum den 6 oktober 2012. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att utarbeta och genomföra en handlingsplan för att öka kunskapen om och förståelsen för hbt-personers rättigheter, bekämpa homofobi och förbättra säkerheten, för att se till att Pride eller liknande initiativ kan hållas fritt, framgångsrikt och säkert från och med 2013. Parlamentet uppmanar myndigheterna att förstärka sitt åtagande i fråga om mötesfriheten, särskilt genom att verkningsfullt förbjuda extrema högerorganisationer och informella supporterklubbar med nära koppling till den organiserade brottsligheten. I detta sammanhang välkomnas de domar i författningsdomstolen som förbjöd två sådana organisationer.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den rättsliga ramen för nationella, etniska och kulturella minoriteter som finns i Serbien. Parlamentet betonar dock att det behövs ytterligare insatser för att garantera ett effektivt genomförande i hela Serbien. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ta itu med kända brister, särskilt med avseende på en rättvis representation av minoriteter inom den offentliga förvaltningen, rättsväsendet och polisen. Parlamentet insisterar på att mer samstämda och snabbare insatser behövs för att garantera utbildning av god kvalitet utan begränsningar på minoritetsspråk, på både statlig nivå och provinsnivå, eftersom detta är nödvändigt för att bevara den etniska och kulturella identiteten, och i synnerhet att tillhandahålla alla nödvändiga böcker och annat utbildningsmaterial. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att minoritetsråd får de budgetmedel de behöver. Kommissionen uppmanas att fortsätta att noggrant övervaka Serbiens insatser på detta område. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar den rättsliga ramen för nationella, etniska och kulturella minoriteter som finns i Serbien. Parlamentet betonar dock att det behövs ytterligare insatser för att garantera ett effektivt genomförande i hela Serbien. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ta itu med kända brister, särskilt med avseende på en rättvis representation av minoriteter inom den offentliga förvaltningen, rättsväsendet och polisen. Parlamentet insisterar på att mer samstämda och snabbare insatser behövs för att garantera utbildning av god kvalitet utan begränsningar på minoritetsspråk, på både statlig nivå och provinsnivå, eftersom detta är nödvändigt för att bevara den etniska och kulturella identiteten, och i synnerhet att tillhandahålla alla nödvändiga böcker och annat utbildningsmaterial. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att minoritetsråd får de budgetmedel de behöver. Kommissionen uppmanas att fortsätta att noggrant övervaka Serbiens insatser på detta område.

| 42. | Europaparlamentet beklagar att republikens råd för nationella minoriteter inte varit aktivt sedan 2009. Parlamentet uppmanar myndigheterna att i en anda av uppriktighet underlätta inrättandet av det bosniakiska nationella rådet och integreringen av de två muslimska folkgrupperna i landet. Parlamentet uppmärksammar att Sandžak och södra och sydöstra Serbien, där det finns ett avsevärt antal minoriteter, är ekonomiskt underutvecklade regioner, vilket kräver ytterligare insatser från myndigheternas sida för att bekämpa hög arbetslöshet och social utestängning. Det är viktigt att genomföra det protokoll om nationella minoriteter som undertecknades av de rumänska och serbiska regeringarna i Bryssel den 1 mars 2012. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att förbättra situationen för alla minoriteter, däribland de romska, bosniakiska, albanska och bulgariska minoriteterna, som i oproportionellt hög grad drabbas av den ekonomiska nedgången, och att garantera en konsekvent tillämpning av den rättsliga ramen om skyddet av minoriteter runtom i Serbien, framför allt när det gäller rättigheterna på områdena utbildning, språk och kultur. Parlamentet beklagar de incidenter som nyligen inträffat i Vojvodina med angrepp på etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna, framför allt ordningsmakten, att noggrant utreda fallen i fråga. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet beklagar att republikens råd för nationella minoriteter inte varit aktivt sedan 2009. Parlamentet uppmanar myndigheterna att i en anda av uppriktighet underlätta inrättandet av det bosniakiska nationella rådet och integreringen av de två muslimska folkgrupperna i landet. Parlamentet uppmärksammar att Sandžak och södra och sydöstra Serbien, där det finns ett avsevärt antal minoriteter, är ekonomiskt underutvecklade regioner, vilket kräver ytterligare insatser från myndigheternas sida för att bekämpa hög arbetslöshet och social utestängning. Det är viktigt att genomföra det protokoll om nationella minoriteter som undertecknades av de rumänska och serbiska regeringarna i Bryssel den 1 mars 2012. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att förbättra situationen för alla minoriteter, däribland de romska, bosniakiska, albanska och bulgariska minoriteterna, som i oproportionellt hög grad drabbas av den ekonomiska nedgången, och att garantera en konsekvent tillämpning av den rättsliga ramen om skyddet av minoriteter runtom i Serbien, framför allt när det gäller rättigheterna på områdena utbildning, språk och kultur. Parlamentet beklagar de incidenter som nyligen inträffat i Vojvodina med angrepp på etniska minoriteter. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna, framför allt ordningsmakten, att noggrant utreda fallen i fråga.

| 43. | Europaparlamentet noterar att folkräkningen från 2011 offentliggjordes med avsevärd försening och att den i stor utsträckning bojkottades av den albanskspråkiga befolkningen i södra Serbien. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna, särskilt på lokal nivå, att inte använda den nämnda bojkotten som en förevändning för att diskriminera de albanskspråkiga. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar att folkräkningen från 2011 offentliggjordes med avsevärd försening och att den i stor utsträckning bojkottades av den albanskspråkiga befolkningen i södra Serbien. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna, särskilt på lokal nivå, att inte använda den nämnda bojkotten som en förevändning för att diskriminera de albanskspråkiga.

| 44. | Europaparlamentet understryker behovet att förbättra romernas ställning. Vissa framsteg har skett, exempelvis det ökade deltagandet av romska barn i utbildningssystemet och åtgärderna för att stärka romernas sociala integrering, såsom stödet till registrering av ”juridiskt osynliga” personer. Parlamentet betonar emellertid att mer koncentrerade och riktade åtgärder behövs för att förbättra romernas socioekonomiska status, bland annat genom EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer. Parlamentet är oroat över den kontinuerliga allvarliga diskrimineringen, den sociala utslagningen, vräkningarna och den höga arbetslösheten, som särskilt drabbar romska kvinnor. Vidare konstaterar parlamentet behovet att fullt ut harmonisera lagstiftningen mot diskriminering med EU:s politik. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker behovet att förbättra romernas ställning. Vissa framsteg har skett, exempelvis det ökade deltagandet av romska barn i utbildningssystemet och åtgärderna för att stärka romernas sociala integrering, såsom stödet till registrering av ”juridiskt osynliga” personer. Parlamentet betonar emellertid att mer koncentrerade och riktade åtgärder behövs för att förbättra romernas socioekonomiska status, bland annat genom EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer. Parlamentet är oroat över den kontinuerliga allvarliga diskrimineringen, den sociala utslagningen, vräkningarna och den höga arbetslösheten, som särskilt drabbar romska kvinnor. Vidare konstaterar parlamentet behovet att fullt ut harmonisera lagstiftningen mot diskriminering med EU:s politik.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga steg som tagits för att genomföra en utbildning för alla, vilket lett till en markant ökning av andelen romska barn i de första klasserna i grundskolan, där två av tre romska barn numera går de första åren i grundskolan, medan det för några år sedan bara var lite drygt ett av fyra barn. Det är oroande att andelen romska barn som går de sista åren på grundskolan och på gymnasieskolan är fortsatt låg och att 70 procent av de romska barnen inte går i skola över huvud taget. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att se till att alla romska barn och ungdomar får en likvärdig eller andra chans att återvända till skolan. Parlamentet betonar att jämbördig tillgång till förskoleutbildning av hög kvalitet är av särskild betydelse för barn från missgynnade miljöer och avgörande för att bryta den spiral av fattigdom och social utestängning som löper från generation till generation. Det är oroande att små barn i oproportionellt hög grad drabbas av den ekonomiska krisen, vilket framgår av den dramatiska ökningen av andelen barn som levde i absolut fattigdom mellan 2008 och 2010. Parlamentet påminner om att fattigdom under barndomen har ett nära och ihållande samband med sämre fysisk hälsa, försämrad kognitiv utveckling, underpresterande i skolan och sociala risker, vilket leder till högre kostnader för de juridiska och sociala trygghetssystemen. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att agera och ta itu med fattigdom bland barn och social utslagning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar de viktiga steg som tagits för att genomföra en utbildning för alla, vilket lett till en markant ökning av andelen romska barn i de första klasserna i grundskolan, där två av tre romska barn numera går de första åren i grundskolan, medan det för några år sedan bara var lite drygt ett av fyra barn. Det är oroande att andelen romska barn som går de sista åren på grundskolan och på gymnasieskolan är fortsatt låg och att 70 procent av de romska barnen inte går i skola över huvud taget. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att se till att alla romska barn och ungdomar får en likvärdig eller andra chans att återvända till skolan. Parlamentet betonar att jämbördig tillgång till förskoleutbildning av hög kvalitet är av särskild betydelse för barn från missgynnade miljöer och avgörande för att bryta den spiral av fattigdom och social utestängning som löper från generation till generation. Det är oroande att små barn i oproportionellt hög grad drabbas av den ekonomiska krisen, vilket framgår av den dramatiska ökningen av andelen barn som levde i absolut fattigdom mellan 2008 och 2010. Parlamentet påminner om att fattigdom under barndomen har ett nära och ihållande samband med sämre fysisk hälsa, försämrad kognitiv utveckling, underpresterande i skolan och sociala risker, vilket leder till högre kostnader för de juridiska och sociala trygghetssystemen. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att agera och ta itu med fattigdom bland barn och social utslagning.

| 46. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de serbiska myndigheterna att ta initiativ till ytterligare åtgärder i det gränsöverskridande samarbetet med de angränsande EU-medlemsstaterna Bulgarien, Ungern och Rumänien, bland annat inom ramen för EU-strategin för Donauområdet, för att underlätta bland annat den ekonomiska utvecklingen i gränsregioner och områden med minoritetsbefolkningar. I detta avseende understryker parlamentet betydelsen av att man öppnar en terminal för lastfordon och varor vid gränsövergången vid Ribarci–Oltomantsi. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de serbiska myndigheterna att ta initiativ till ytterligare åtgärder i det gränsöverskridande samarbetet med de angränsande EU-medlemsstaterna Bulgarien, Ungern och Rumänien, bland annat inom ramen för EU-strategin för Donauområdet, för att underlätta bland annat den ekonomiska utvecklingen i gränsregioner och områden med minoritetsbefolkningar. I detta avseende understryker parlamentet betydelsen av att man öppnar en terminal för lastfordon och varor vid gränsövergången vid Ribarci–Oltomantsi.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar framstegen i barnomsorgssystemet och det fortsatta genomförandet av 2011 års socialförsäkringslagstiftning. Parlamentet är oroat över det ökande antalet omhändertagna barn och särskilt över att antalet barn med funktionsnedsättning på institutioner minskar så långsamt samt över att romska barn går på särskolor. Vidare uttrycker parlamentet sin oro över det ökande ungdomsvåldet och våldet mot barn, och uppmanar myndigheterna att säkerställa ett fullständigt rättigheterna för utsatta barn, exempelvis romska barn, gatubarn och barn som lever i fattigdom. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar framstegen i barnomsorgssystemet och det fortsatta genomförandet av 2011 års socialförsäkringslagstiftning. Parlamentet är oroat över det ökande antalet omhändertagna barn och särskilt över att antalet barn med funktionsnedsättning på institutioner minskar så långsamt samt över att romska barn går på särskolor. Vidare uttrycker parlamentet sin oro över det ökande ungdomsvåldet och våldet mot barn, och uppmanar myndigheterna att säkerställa ett fullständigt rättigheterna för utsatta barn, exempelvis romska barn, gatubarn och barn som lever i fattigdom.

| 48. | Europaparlamentet upprepar att regionalt samarbete är avgörande för att länderna på västra Balkan ska lyckas i den europeiska integrationsprocessen, eftersom det utgör ett bevis på anslutningsländernas vilja och förmåga att uppfylla en EU-medlemsstats skyldigheter och konstruktivt medverka i den europeiska integrationens vidareutveckling inom EU-institutionerna. Parlamentet välkomnar arbetet för försoning, och betonar att Serbien fortsättningsvis bör spela en aktiv och konstruktiv roll i denna region och fortsätta att söka sätt att erkänna lidande och respektera den rätt till sanning och rättvisa som alla offer för krigsförbrytelser har, bland annat genom stöd till inrättandet av Recom. Parlamentet påminner om att en verklig försoning mellan nationer och folk, fredlig konfliktlösning och upprättande av goda grannförbindelser mellan europeiska länder är väsentligt för hållbar fred och stabilitet och på ett betydande sätt bidrar till en genuin europeisk integrationsprocess. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att samarbeta nära med länderna i f.d. Jugoslavien kring en lösning på alla återstående problem när det gäller arv enligt lagen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar att regionalt samarbete är avgörande för att länderna på västra Balkan ska lyckas i den europeiska integrationsprocessen, eftersom det utgör ett bevis på anslutningsländernas vilja och förmåga att uppfylla en EU-medlemsstats skyldigheter och konstruktivt medverka i den europeiska integrationens vidareutveckling inom EU-institutionerna. Parlamentet välkomnar arbetet för försoning, och betonar att Serbien fortsättningsvis bör spela en aktiv och konstruktiv roll i denna region och fortsätta att söka sätt att erkänna lidande och respektera den rätt till sanning och rättvisa som alla offer för krigsförbrytelser har, bland annat genom stöd till inrättandet av Recom. Parlamentet påminner om att en verklig försoning mellan nationer och folk, fredlig konfliktlösning och upprättande av goda grannförbindelser mellan europeiska länder är väsentligt för hållbar fred och stabilitet och på ett betydande sätt bidrar till en genuin europeisk integrationsprocess. Parlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att samarbeta nära med länderna i f.d. Jugoslavien kring en lösning på alla återstående problem när det gäller arv enligt lagen.

| 49. | Europaparlamentet beklagar djupt president Nikolićs uttalanden i juli 2012, där han förnekade folkmordet i Srebrenica, och uppmanar honom skarpt att ompröva sin ståndpunkt och sin retorik för att möjliggöra verklig och varaktig försoning. Parlamentet upprepar att inga krigsförbrytelser och människorättsbrott under 1990-talets konflikter i f.d. Jugoslavien får förnekas, inte heller folkmordet i Srebrenica, som erkänts som folkmord i slutsatserna och avgörandena från Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och Internationella domstolen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar djupt president Nikolićs uttalanden i juli 2012, där han förnekade folkmordet i Srebrenica, och uppmanar honom skarpt att ompröva sin ståndpunkt och sin retorik för att möjliggöra verklig och varaktig försoning. Parlamentet upprepar att inga krigsförbrytelser och människorättsbrott under 1990-talets konflikter i f.d. Jugoslavien får förnekas, inte heller folkmordet i Srebrenica, som erkänts som folkmord i slutsatserna och avgörandena från Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty) och Internationella domstolen.

| 50. | Europaparlamentet bekräftar sitt kraftfulla stöd till liberaliseringen av visumförfarandena för länderna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar Serbien och de medlemsstater som påverkas mest att tillsammans hantera problemet med falska asylsökande. Parlamentet påminner om att denna liberalisering representerar det mest synliga och konkreta resultatet av den europeiska integrationsprocessen i regionen, och uppmanar dem att göra allt de kan för att strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för visumfria resor till Schengenländerna. Parlamentet betonar att ett tillfälligt upphävande av det viseringsfria systemet avsevärt skulle försena anslutningsprocessen för de länder på västra Balkan som gynnas av det. Serbien måste samarbeta ytterligare med EU-medlemsstaternas myndigheter i hanteringen av falska asylsökande, också genom att anta och genomföra reformer för att förbättra situationen för de minoriteter som i många fall missbrukat det viseringsfria systemet och vissa medlemsstaters asylpolitik. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som påverkas mest av inflödet av falska asylsökande att anta lämpliga mekanismer för att hantera dessa fall, framför att genom att klassificera länderna på västra Balkan som ”säkra ursprungsländer”. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att hjälpa Serbien med landets åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet i samband med smuggling av falska asylsökande. Parlamentet konstaterar dessutom att Serbien i allt högre grad har blivit ett mottagarland för asylsökande och därför måste bli effektivare i sin hantering av asylansökningar. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att vederbörligen informera medborgarna om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och politiken för visumliberalisering. Denna liberalisering är ett av de viktigaste resultaten av Serbiens senaste framsteg i riktning mot EU, och ett tillfälligt upphävande skulle med säkerhet få negativa sociala, ekonomiska och politiska följder. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet bekräftar sitt kraftfulla stöd till liberaliseringen av visumförfarandena för länderna på västra Balkan. Parlamentet uppmanar Serbien och de medlemsstater som påverkas mest att tillsammans hantera problemet med falska asylsökande. Parlamentet påminner om att denna liberalisering representerar det mest synliga och konkreta resultatet av den europeiska integrationsprocessen i regionen, och uppmanar dem att göra allt de kan för att strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för visumfria resor till Schengenländerna. Parlamentet betonar att ett tillfälligt upphävande av det viseringsfria systemet avsevärt skulle försena anslutningsprocessen för de länder på västra Balkan som gynnas av det. Serbien måste samarbeta ytterligare med EU-medlemsstaternas myndigheter i hanteringen av falska asylsökande, också genom att anta och genomföra reformer för att förbättra situationen för de minoriteter som i många fall missbrukat det viseringsfria systemet och vissa medlemsstaters asylpolitik. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som påverkas mest av inflödet av falska asylsökande att anta lämpliga mekanismer för att hantera dessa fall, framför att genom att klassificera länderna på västra Balkan som ”säkra ursprungsländer”. Vidare uppmanar parlamentet medlemsstaterna att hjälpa Serbien med landets åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet i samband med smuggling av falska asylsökande. Parlamentet konstaterar dessutom att Serbien i allt högre grad har blivit ett mottagarland för asylsökande och därför måste bli effektivare i sin hantering av asylansökningar. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att vederbörligen informera medborgarna om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och politiken för visumliberalisering. Denna liberalisering är ett av de viktigaste resultaten av Serbiens senaste framsteg i riktning mot EU, och ett tillfälligt upphävande skulle med säkerhet få negativa sociala, ekonomiska och politiska följder.

| 51. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som aktiva och oberoende civilsamhällesorganisationer och det serbiska parlamentet har för att stärka och befästa landets demokratiska politiska processer. Parlamentet framhåller vikten av dialog med civilsamhällesorganisationerna och den betydelsefulla roll som aktörerna i civilsamhället spelar genom att de bidrar till att främja dialog och ett stärkt regionalt samarbete. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar den centrala roll som aktiva och oberoende civilsamhällesorganisationer och det serbiska parlamentet har för att stärka och befästa landets demokratiska politiska processer. Parlamentet framhåller vikten av dialog med civilsamhällesorganisationerna och den betydelsefulla roll som aktörerna i civilsamhället spelar genom att de bidrar till att främja dialog och ett stärkt regionalt samarbete.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar regeringens närmare samarbete med icke-statliga organisationer, men efterlyser ett bredare samråd med dessa organisationer i det politiska beslutsfattandet, bland annat i samband med utformning av politik och lagstiftning och vid övervakningen av myndigheternas verksamhet. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att samarbeta med civilsamhällesorganisationer, icke-statliga aktörer och arbetsmarknadens parter i anslutningsprocessens alla skeden och att tillhandahålla den information som behövs i landet som ett bevis på att man följer principen om integrering av det civila samhället i politiken, eftersom det är väsentligt för att garantera ansvarsskyldighet och öppenhet i processen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar regeringens närmare samarbete med icke-statliga organisationer, men efterlyser ett bredare samråd med dessa organisationer i det politiska beslutsfattandet, bland annat i samband med utformning av politik och lagstiftning och vid övervakningen av myndigheternas verksamhet. Parlamentet uppmanar den serbiska regeringen att samarbeta med civilsamhällesorganisationer, icke-statliga aktörer och arbetsmarknadens parter i anslutningsprocessens alla skeden och att tillhandahålla den information som behövs i landet som ett bevis på att man följer principen om integrering av det civila samhället i politiken, eftersom det är väsentligt för att garantera ansvarsskyldighet och öppenhet i processen.

| 53. | Europaparlamentet berömmer den serbiska regeringen för att den fortsatt programmet för förstöring av vapen. Programmets framgång är en viktig faktor när det gäller att komma till rätta med den våldsamhet som gått i arv till det serbiska samhället från 1990-talets stridigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet berömmer den serbiska regeringen för att den fortsatt programmet för förstöring av vapen. Programmets framgång är en viktig faktor när det gäller att komma till rätta med den våldsamhet som gått i arv till det serbiska samhället från 1990-talets stridigheter.

| 54. | Europaparlamentet välkomnar premiärminister Ivica Dačićs statsbesök i Bosnien och Hercegovina, liksom det officiella stödet för Bosnien och Hercegovinas territoriella integritet och suveränitet. Den serbiska regeringens direkta förbindelser med myndigheterna i Republika Srpska måste överensstämma med detta uttalade stöd och får inte undergräva de statliga bosniska institutionernas integritet, suveränitet, befogenheter och möjligheter att fungera väl. Vidare uppmanar parlamentet med kraft de serbiska myndigheterna att aktivt stödja alla de grundlagsändringar som måste till för att Bosnien och Hercegovinas statliga institutioner ska kunna genomföra krävande reformer som en del av den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet välkomnar premiärminister Ivica Dačićs statsbesök i Bosnien och Hercegovina, liksom det officiella stödet för Bosnien och Hercegovinas territoriella integritet och suveränitet. Den serbiska regeringens direkta förbindelser med myndigheterna i Republika Srpska måste överensstämma med detta uttalade stöd och får inte undergräva de statliga bosniska institutionernas integritet, suveränitet, befogenheter och möjligheter att fungera väl. Vidare uppmanar parlamentet med kraft de serbiska myndigheterna att aktivt stödja alla de grundlagsändringar som måste till för att Bosnien och Hercegovinas statliga institutioner ska kunna genomföra krävande reformer som en del av den europeiska integrationsprocessen.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar tanken på att inleda förhandlingar om att underteckna ett fördrag om goda grannförbindelser med Bulgarien och hoppas att detta kommer att leda till en positivare utveckling i det regionala sammanhanget. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar tanken på att inleda förhandlingar om att underteckna ett fördrag om goda grannförbindelser med Bulgarien och hoppas att detta kommer att leda till en positivare utveckling i det regionala sammanhanget.

| 56. | Europaparlamentet uppmuntrar de politiska ledarna i Kroatien och Serbien att anstränga sig för att förbättra sina ömsesidiga förbindelser och stöder i detta hänseende alla initiativ som leder till ökat samarbete och försoning mellan de båda länderna. Parlamentet betonar vikten av goda grannförbindelser i den europeiska integrationsprocessen och uppmanar med kraft myndigheterna i bägge länder att göra ytterligare insatser för att lösa frågan om saknade personer. Båda regeringar uppmanas att lösa de återstående gränstvisterna och att aktivt stödja flyktingars återvändande. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmuntrar de politiska ledarna i Kroatien och Serbien att anstränga sig för att förbättra sina ömsesidiga förbindelser och stöder i detta hänseende alla initiativ som leder till ökat samarbete och försoning mellan de båda länderna. Parlamentet betonar vikten av goda grannförbindelser i den europeiska integrationsprocessen och uppmanar med kraft myndigheterna i bägge länder att göra ytterligare insatser för att lösa frågan om saknade personer. Båda regeringar uppmanas att lösa de återstående gränstvisterna och att aktivt stödja flyktingars återvändande.

| 57. | Europaparlamentet gläds åt att förbindelserna mellan Montenegro och Serbien har förbättrats, Parlamentet efterlyser närmare samordning mellan de respektive regeringarna i fråga om EU-relaterade reformer, särskilt när man tar itu med gemensamma utmaningar för rättsstaten. Parlamentet uppmuntrar båda regeringarna att öka sina insatser för att lösa de återstående gränstvisterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet gläds åt att förbindelserna mellan Montenegro och Serbien har förbättrats, Parlamentet efterlyser närmare samordning mellan de respektive regeringarna i fråga om EU-relaterade reformer, särskilt när man tar itu med gemensamma utmaningar för rättsstaten. Parlamentet uppmuntrar båda regeringarna att öka sina insatser för att lösa de återstående gränstvisterna.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som uppnåtts mellan Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om fri rörlighet för medborgarna, utöver de avtal som Serbien redan undertecknat. Parlamentet välkomnar president Nikolićs erbjudande om att genom medling åstadkomma en lösning på den långvariga tvisten mellan de ortodoxa kyrkorna i de båda länderna, med full hänsyn till principen om åtskillnad mellan kyrka och stat. Parlamentet uppmanar båda regeringar att öppna fler gränsövergångar för att underlätta snabb passage över gränserna för lokalbefolkningen i gränsområdena |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som uppnåtts mellan Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om fri rörlighet för medborgarna, utöver de avtal som Serbien redan undertecknat. Parlamentet välkomnar president Nikolićs erbjudande om att genom medling åstadkomma en lösning på den långvariga tvisten mellan de ortodoxa kyrkorna i de båda länderna, med full hänsyn till principen om åtskillnad mellan kyrka och stat. Parlamentet uppmanar båda regeringar att öppna fler gränsövergångar för att underlätta snabb passage över gränserna för lokalbefolkningen i gränsområdena

| 59. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom Sarajevoprocessen och Serbiens aktiva arbete för att främja den. Parlamentet välkomnar resultatet av den internationella givarkonferensen i Sarajevo i april 2012, där Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien kom överens om ett gemensamt regionalt bostadsprogram. Parlamentet ger sitt starka stöd åt detta program och uppmuntrar till samarbete mellan länderna när det gäller att hitta lösningar för flyktingar och fördrivna personer i regionen. Parlamentet uppmanar alla parter att genomföra programmet snarast möjligt. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts inom Sarajevoprocessen och Serbiens aktiva arbete för att främja den. Parlamentet välkomnar resultatet av den internationella givarkonferensen i Sarajevo i april 2012, där Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Montenegro och Serbien kom överens om ett gemensamt regionalt bostadsprogram. Parlamentet ger sitt starka stöd åt detta program och uppmuntrar till samarbete mellan länderna när det gäller att hitta lösningar för flyktingar och fördrivna personer i regionen. Parlamentet uppmanar alla parter att genomföra programmet snarast möjligt.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att respektera Kosovos territoriella integritet och att lösa alla bilaterala frågor i dialog med Priština, i god europeisk grannskapsanda och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar Serbien att respektera Kosovos territoriella integritet och att lösa alla bilaterala frågor i dialog med Priština, i god europeisk grannskapsanda och ömsesidig förståelse.

| 61. | Europaparlamentet noterar de besvärliga utmaningar i den ekonomiska politiken som man måste ta itu med. Parlamentet betonar att affärsklimatet måste förbättras som en reaktion på den höga arbetslösheten och den på nytt stigande inflationen. Nya åtstramningar kan inte åstadkomma något i sig själv, utan måste kombineras med en politik för tillväxt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar de besvärliga utmaningar i den ekonomiska politiken som man måste ta itu med. Parlamentet betonar att affärsklimatet måste förbättras som en reaktion på den höga arbetslösheten och den på nytt stigande inflationen. Nya åtstramningar kan inte åstadkomma något i sig själv, utan måste kombineras med en politik för tillväxt.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar Serbien att ägna mer uppmärksamhet åt att ytterligare förbättra affärsklimatet, särskilt när det gäller privatiseringsförfaranden och offentlig upphandling. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar Serbien att ägna mer uppmärksamhet åt att ytterligare förbättra affärsklimatet, särskilt när det gäller privatiseringsförfaranden och offentlig upphandling.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för förnybar energi, som syftar till att införa konkreta åtgärder genom vilka Serbien hoppas kunna förverkliga sitt åtagande enligt fördraget om energigemenskapen, nämligen att 27 procent av den sammanlagda energiförbrukningen ska komma från förnybara källor senast 2020. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för förnybar energi, som syftar till att införa konkreta åtgärder genom vilka Serbien hoppas kunna förverkliga sitt åtagande enligt fördraget om energigemenskapen, nämligen att 27 procent av den sammanlagda energiförbrukningen ska komma från förnybara källor senast 2020.

| 64. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av historisk försoning när det gäller massakrerna 1941–1948 och understryker vikten av utfästelserna från både Ungerns och Serbiens presidenter om att avge ett erkännande i detta syfte. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av historisk försoning när det gäller massakrerna 1941–1948 och understryker vikten av utfästelserna från både Ungerns och Serbiens presidenter om att avge ett erkännande i detta syfte.

| 65. | Europaparlamentet anser att den gemensamma serbisk-ungerska historikerkommittén, som varit verksam i två år, utgör ett positivt steg i processen för ömsesidig förståelse och försoning i samband med historiska trauman, och uppmanar med kraft myndigheterna att överväga att utöka modellen till Serbiens alla grannländer. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att den gemensamma serbisk-ungerska historikerkommittén, som varit verksam i två år, utgör ett positivt steg i processen för ömsesidig förståelse och försoning i samband med historiska trauman, och uppmanar med kraft myndigheterna att överväga att utöka modellen till Serbiens alla grannländer.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar det avtal som uppnåtts mellan Serbiens och Kroatiens utrikesministrar om inrättande av en gemensam, blandad kommission som ska ta itu med återstående frågor mellan de två länderna, däribland de anklagelser om folkmord som de två länderna riktat mot varandra. Detta är ett viktigt steg i rätt riktning för hela regionen på vägen mot EU-integration. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att intensifiera och stärka gemensamma EU-finansierade gränsöverskridande projekt i syfte att ytterligare utveckla goda grannförbindelser och stärka det regionala samarbetet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar det avtal som uppnåtts mellan Serbiens och Kroatiens utrikesministrar om inrättande av en gemensam, blandad kommission som ska ta itu med återstående frågor mellan de två länderna, däribland de anklagelser om folkmord som de två länderna riktat mot varandra. Detta är ett viktigt steg i rätt riktning för hela regionen på vägen mot EU-integration. Parlamentet uppmanar i detta avseende rådet att intensifiera och stärka gemensamma EU-finansierade gränsöverskridande projekt i syfte att ytterligare utveckla goda grannförbindelser och stärka det regionala samarbetet.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen, som kommer att ta över ordförandeskapet för energigemenskapen i januari 2013, att vidta alla åtgärder som behövs för att anpassa energistrategin, som antogs av energigemenskapens ministerråd i Budva den 18 oktober 2012, till EU:s miljönormer och klimatmål, samtidigt som man ser till att alla berörda intressenter omfattas av samrådsprocessen, däribland civilsamhällesorganisationerna. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar den serbiska regeringen, som kommer att ta över ordförandeskapet för energigemenskapen i januari 2013, att vidta alla åtgärder som behövs för att anpassa energistrategin, som antogs av energigemenskapens ministerråd i Budva den 18 oktober 2012, till EU:s miljönormer och klimatmål, samtidigt som man ser till att alla berörda intressenter omfattas av samrådsprocessen, däribland civilsamhällesorganisationerna.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga energifärdplanen för 2050 till länderna i energigemenskapen, eftersom dessa länder precis som EU strävar efter en fullständigt integrerad inre marknad för el och gas och tillämpar EU:s energiregelverk. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga energifärdplanen för 2050 till länderna i energigemenskapen, eftersom dessa länder precis som EU strävar efter en fullständigt integrerad inre marknad för el och gas och tillämpar EU:s energiregelverk.

| 69. | Europaparlamentet efterlyser en ekonomisk politik som säkrar en hållbar tillväxt, miljöskydd och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att underlätta verksamheten för små och medelstora företag, som ett sätt att både öka intäkterna och minska den för närvarande höga arbetslösheten, särskilt bland unga människor, och att öka tillgången till finansiering. Parlamentet påminner om att de statliga och privata monopolen lägger allvarliga hinder i vägen för övergången till en öppen marknadsekonomi, och uppmanar regeringen att vidta åtgärder för att avskaffa dem. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet efterlyser en ekonomisk politik som säkrar en hållbar tillväxt, miljöskydd och skapande av arbetstillfällen. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att underlätta verksamheten för små och medelstora företag, som ett sätt att både öka intäkterna och minska den för närvarande höga arbetslösheten, särskilt bland unga människor, och att öka tillgången till finansiering. Parlamentet påminner om att de statliga och privata monopolen lägger allvarliga hinder i vägen för övergången till en öppen marknadsekonomi, och uppmanar regeringen att vidta åtgärder för att avskaffa dem.

| 70. | Europaparlamentet uppmärksammar den avsevärda ökningen av statsskulden och den höga arbetslösheten. Parlamentet uppmanar regeringen att gå vidare med åtgärder som syftar till att minska budgetunderskottet och att utarbeta en sysselsättningsstrategi som fokuserar på de hårdast drabbade kategorierna i samhället och på unga människor. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmärksammar den avsevärda ökningen av statsskulden och den höga arbetslösheten. Parlamentet uppmanar regeringen att gå vidare med åtgärder som syftar till att minska budgetunderskottet och att utarbeta en sysselsättningsstrategi som fokuserar på de hårdast drabbade kategorierna i samhället och på unga människor.

| 71. | Europaparlamentet betonar att den globala finanskrisen har negativa återverkningar på samhället, särskilt de utsatta grupperna. Därför uppmanas myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att minimera de negativa effekterna – fattigdom, arbetslöshet, social utslagning – men även att ta itu med och bekämpa de grundläggande orsakerna. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar att den globala finanskrisen har negativa återverkningar på samhället, särskilt de utsatta grupperna. Därför uppmanas myndigheterna att göra allt som står i deras makt för att minimera de negativa effekterna – fattigdom, arbetslöshet, social utslagning – men även att ta itu med och bekämpa de grundläggande orsakerna.

| 72. | Europaparlamentet betonar att Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsrättsliga konventionerna, liksom den ändrade europeiska sociala stadgan. Parlamentet uppmärksammar att arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade, trots att de garanteras i författningen, och uppmanar Serbien att ytterligare stärka dessa rättigheter. Det är oroande att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är svag och att samråd med arbetsmarknadens parter sker sporadiskt. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka det ekonomiska och sociala rådet, så att det kan spela en aktiv roll för att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och en aktivare rådgivande roll i lagstiftningsprocessen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet betonar att Serbien har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO) viktigaste arbetsrättsliga konventionerna, liksom den ändrade europeiska sociala stadgan. Parlamentet uppmärksammar att arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande är begränsade, trots att de garanteras i författningen, och uppmanar Serbien att ytterligare stärka dessa rättigheter. Det är oroande att dialogen mellan arbetsmarknadens parter fortfarande är svag och att samråd med arbetsmarknadens parter sker sporadiskt. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att stärka det ekonomiska och sociala rådet, så att det kan spela en aktiv roll för att stärka dialogen mellan arbetsmarknadens parter och en aktivare rådgivande roll i lagstiftningsprocessen.

| 73. | Europaparlamentet beklagar de uteblivna framstegen i fråga om arbets- och fackföreningsrättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att raskt gå vidare med att skapa förutsättningar för en verklig dialog mellan arbetsmarknadens parter – som hittills har lyst med sin frånvaro – och att förenkla förfarandena för registrering av fackföreningar samt främja erkännandet av redan registrerade fackföreningar. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid bristerna i den arbetsrättsliga lagstiftningen, som inte har anpassats till unionens regelverk, liksom i strejklagen, som inte uppfyller EU:s och ILO:s normer. Vidare påpekar parlamentet att favorisering och svågerpolitik fortfarande utgör avsevärda problem i Serbien. Parlamentet understryker vikten av att rekrytering och befordran sker på grundval av meriter, särskilt inom den offentliga sektorn, och betonar att det är oacceptabelt att säga upp anställda på grundval av deras politiska åsikt eller tillhörighet. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet beklagar de uteblivna framstegen i fråga om arbets- och fackföreningsrättigheter. Parlamentet uppmanar myndigheterna att raskt gå vidare med att skapa förutsättningar för en verklig dialog mellan arbetsmarknadens parter – som hittills har lyst med sin frånvaro – och att förenkla förfarandena för registrering av fackföreningar samt främja erkännandet av redan registrerade fackföreningar. Parlamentet fäster uppmärksamheten vid bristerna i den arbetsrättsliga lagstiftningen, som inte har anpassats till unionens regelverk, liksom i strejklagen, som inte uppfyller EU:s och ILO:s normer. Vidare påpekar parlamentet att favorisering och svågerpolitik fortfarande utgör avsevärda problem i Serbien. Parlamentet understryker vikten av att rekrytering och befordran sker på grundval av meriter, särskilt inom den offentliga sektorn, och betonar att det är oacceptabelt att säga upp anställda på grundval av deras politiska åsikt eller tillhörighet.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som hittills utförts av byrån för återlämnande av egendom. Myndigheterna uppmanas att se till att byrån förses med alla nödvändiga administrativa och ekonomiska resurser för att kunna bedriva sitt arbete oberoende. Parlamentet uppmuntrar till ersättning in natura där detta bedöms vara möjligt. Parlamentet understryker behovet att ta itu med privata intressenters systematiska förvärv av offentlig egendom genom att upprätta en fullständig förteckning över offentlig och statlig egendom och genom att harmonisera fastighets- och byggnadslagen med europeiska normer. Parlamentet uppmärksammar att särskilt fastigheter i städerna varit föremål för förvärv med hjälp av otillräckliga rättsliga förfaranden och utgjort mål för penningtvätt av den organiserade brottsligheten och privata intressen. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar det arbete som hittills utförts av byrån för återlämnande av egendom. Myndigheterna uppmanas att se till att byrån förses med alla nödvändiga administrativa och ekonomiska resurser för att kunna bedriva sitt arbete oberoende. Parlamentet uppmuntrar till ersättning in natura där detta bedöms vara möjligt. Parlamentet understryker behovet att ta itu med privata intressenters systematiska förvärv av offentlig egendom genom att upprätta en fullständig förteckning över offentlig och statlig egendom och genom att harmonisera fastighets- och byggnadslagen med europeiska normer. Parlamentet uppmärksammar att särskilt fastigheter i städerna varit föremål för förvärv med hjälp av otillräckliga rättsliga förfaranden och utgjort mål för penningtvätt av den organiserade brottsligheten och privata intressen.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya förordningen om projektet Europeisk kulturhuvudstad, som gör det möjligt för kandidatländer till EU att delta under perioden 2020–2030. Parlamentet stöder det initiativ som myndigheterna i staden Belgrad tagit genom att inleda en kampanj för att Belgrad ska väljas till Europas kulturhuvudstad 2020, och uppmuntrar relaterade projekt som ska föra Belgrad och Serbien närmare EU kulturellt, särskilt vad gäller samexistens mellan olika etniska grupper, mångkulturell förståelse och dialog mellan religioner. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av den nya förordningen om projektet Europeisk kulturhuvudstad, som gör det möjligt för kandidatländer till EU att delta under perioden 2020–2030. Parlamentet stöder det initiativ som myndigheterna i staden Belgrad tagit genom att inleda en kampanj för att Belgrad ska väljas till Europas kulturhuvudstad 2020, och uppmuntrar relaterade projekt som ska föra Belgrad och Serbien närmare EU kulturellt, särskilt vad gäller samexistens mellan olika etniska grupper, mångkulturell förståelse och dialog mellan religioner.

| 76. | Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla kollektivtrafiken, framför allt för att uppgradera befintliga eller skapa nya järnvägsförbindelser inom ramen för ett hållbart transportsystem. Det är beklagligt att det gjorts få framsteg på detta område och på området för kombinerad transport. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker vikten av att utveckla kollektivtrafiken, framför allt för att uppgradera befintliga eller skapa nya järnvägsförbindelser inom ramen för ett hållbart transportsystem. Det är beklagligt att det gjorts få framsteg på detta område och på området för kombinerad transport.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att i synnerhet förenkla och påskynda de administrativa förfarandena för utfärdande av bygglov, licensgivning och etablering av nätanslutning för projekt för förnybar energi. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att i synnerhet förenkla och påskynda de administrativa förfarandena för utfärdande av bygglov, licensgivning och etablering av nätanslutning för projekt för förnybar energi.

| 78. | Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda insatser på miljöområdet, särskilt inom vattenförvaltning, naturskydd och luftkvalitet. Parlamentet betonar att inga påtagliga framsteg kan göras utan en tillräcklig förstärkning av förvaltningens kapacitet, och uppmanar den serbiska regeringen att vidta de åtgärder som behövs i detta avseende. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda insatser på miljöområdet, särskilt inom vattenförvaltning, naturskydd och luftkvalitet. Parlamentet betonar att inga påtagliga framsteg kan göras utan en tillräcklig förstärkning av förvaltningens kapacitet, och uppmanar den serbiska regeringen att vidta de åtgärder som behövs i detta avseende.

| 79. | Europaparlamentet beklagar den serbiska regeringens beslut att höja den högsta tillåtna aflatoxinhalten i mjölk från 0,05 till 0,5 mikrogram per kilogram för att kunna hantera den rådande mjölkkrisen. De serbiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att så snart som möjligt ta itu med de ursprungliga orsakerna till denna högre aflatoxinhalt i mjölken och därefter sänka den högsta tillåtna halten i linje med gällande EU-normer. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar den serbiska regeringens beslut att höja den högsta tillåtna aflatoxinhalten i mjölk från 0,05 till 0,5 mikrogram per kilogram för att kunna hantera den rådande mjölkkrisen. De serbiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att så snart som möjligt ta itu med de ursprungliga orsakerna till denna högre aflatoxinhalt i mjölken och därefter sänka den högsta tillåtna halten i linje med gällande EU-normer.

| 80. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringen och parlamentet i Serbien. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt regeringen och parlamentet i Serbien.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 46.

(2)  A/RES/64/298.

(3)  EUT L 334, 19.12.2007, s. 46.

(4)  EUT L 336, 18.12.2009, s. 1.

(5)  EUT L 163, 23.6.2011, s. 1.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/73 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/73

---

P7_TA(2013)0187

Europaparlamentets resolution om Kosovos europeiska integrationsprocess

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Kosovos europeiska integrationsprocess s (2012/2867(RSP))

(2016/C 045/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2012 om EU:s stöd till Kosovo på rättsstatsområdet, som offentliggjordes den 30 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 18/2012 om EU:s stöd till Kosovo på rättsstatsområdet, som offentliggjordes den 30 oktober 2012,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 oktober 2012 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett ramavtal med Kosovo om dess deltagande i unionsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 oktober 2012 om bemyndigande för kommissionen att inleda förhandlingar om ett ramavtal med Kosovo om dess deltagande i unionsprogram,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en genomförbarhetsstudie inför ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Kosovo (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en genomförbarhetsstudie inför ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Kosovo (COM(2012)0602),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 till Europaparlamentet och rådet Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 till Europaparlamentet och rådet Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av att mandatet för den internationella civila representanten gick ut i september 2012 och att det internationella civila kontoret kommer att stängas i slutet av 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att mandatet för den internationella civila representanten gick ut i september 2012 och att det internationella civila kontoret kommer att stängas i slutet av 2012,

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapporter om den pågående verksamheten inom Förenta nationernas interimistiska uppdrag i Kosovo och utvecklingen i detta sammanhang, varav den senaste rapporten är av den 8 november 2012 och omfattar perioden 16 juli–15 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapporter om den pågående verksamheten inom Förenta nationernas interimistiska uppdrag i Kosovo och utvecklingen i detta sammanhang, varav den senaste rapporten är av den 8 november 2012 och omfattar perioden 16 juli–15 oktober 2012,

| — | med beaktande av att Kosovos parlament den 7 september 2012 ratificerade avtalet med EU om förlängning av mandatet för Eulex till juni 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Kosovos parlament den 7 september 2012 ratificerade avtalet med EU om förlängning av mandatet för Eulex till juni 2014,

| — | med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, ändrad genom rådets gemensamma åtgärd 2009/445/Gusp av den 9 juni 2009 samt genom rådets beslut 2010/322/Gusp av den 8 juni 2010 och 2012/291/Gusp av den 5 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma åtgärd 2008/124/Gusp av den 4 februari 2008 om EU:s rättsstatsuppdrag i Kosovo, Eulex Kosovo, ändrad genom rådets gemensamma åtgärd 2009/445/Gusp av den 9 juni 2009 samt genom rådets beslut 2010/322/Gusp av den 8 juni 2010 och 2012/291/Gusp av den 5 juni 2012,

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möten av den 7 december 2009, den 14 december 2010 och den 5 december 2011, där man betonade och bekräftade att Kosovo, utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt om Kosovos status, också bör ges utsikter till eventuell framtida viseringsliberalisering när alla villkor är uppfyllda, samt det välkomna inledandet av en viseringsdialog i januari 2012 och framläggandet av färdplanen för viseringslättnader i juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets (allmänna frågor) möten av den 7 december 2009, den 14 december 2010 och den 5 december 2011, där man betonade och bekräftade att Kosovo, utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt om Kosovos status, också bör ges utsikter till eventuell framtida viseringsliberalisering när alla villkor är uppfyllda, samt det välkomna inledandet av en viseringsdialog i januari 2012 och framläggandet av färdplanen för viseringslättnader i juni 2012,

| — | med beaktande av den strukturerade dialog om rättsstatsprincipen som inleddes den 30 maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strukturerade dialog om rättsstatsprincipen som inleddes den 30 maj 2012,

| — | med beaktande av det nationella rådet för europeisk integration, knutet till Kosovos presidentkansli, som inrättades i mars 2012 och som fungerar som ett samordningsorgan på hög nivå med ansvar för att skapa enighet om den europeiska agendan med hjälp av en inkluderande strategi med stöd över partigränserna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nationella rådet för europeisk integration, knutet till Kosovos presidentkansli, som inrättades i mars 2012 och som fungerar som ett samordningsorgan på hög nivå med ansvar för att skapa enighet om den europeiska agendan med hjälp av en inkluderande strategi med stöd över partigränserna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 februari 2012 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 februari 2012 om utvidgningen och stabiliserings- och associeringsprocessen,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring, samt FN:s generalförsamlings resolution av den 9 september 2010 där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Pristina (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1244 (1999), Internationella domstolens rådgivande yttrande av den 22 juli 2010 om överensstämmelsen med folkrätten av Kosovos ensidiga självständighetsförklaring, samt FN:s generalförsamlings resolution av den 9 september 2010 där man bekräftade innehållet i Internationella domstolens yttrande och välkomnade EU:s beredskap att underlätta en dialog mellan Belgrad och Pristina (1),

| — | med beaktande av rapporten från OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) uppdrag i Kosovo om rätten till en rättvis rättegång i valrelaterade mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från OSSE:s (Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa) uppdrag i Kosovo om rätten till en rättvis rättegång i valrelaterade mål,

| — | med beaktande av de gemensamma uttalandena från de interparlamentariska mötena mellan Europaparlamentet och Kosovo av den 28–29 maj 2008, den 6–7 april 2009, den 22–23 juni 2010 och den 20 maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma uttalandena från de interparlamentariska mötena mellan Europaparlamentet och Kosovo av den 28–29 maj 2008, den 6–7 april 2009, den 22–23 juni 2010 och den 20 maj 2011,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Avvecklingen av den övervakade självständigheten utgör ett viktigt steg för Kosovo och ökar de kosovanska myndigheternas ansvar att lägga fram och genomföra reformer på vägen mot europeisk integration. |
| --- | --- |

A.

Avvecklingen av den övervakade självständigheten utgör ett viktigt steg för Kosovo och ökar de kosovanska myndigheternas ansvar att lägga fram och genomföra reformer på vägen mot europeisk integration.

| B. | 98 av FN:s 193 medlemsstater, varav 22 av EU:s 27 medlemsstater, erkänner Kosovos självständighet. |
| --- | --- |

B.

98 av FN:s 193 medlemsstater, varav 22 av EU:s 27 medlemsstater, erkänner Kosovos självständighet.

| C. | Alla EU:s medlemsstater stöder det europeiska perspektivet för Kosovo, i enlighet med EU:s åtaganden gentemot hela västra Balkanregionen och utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt om Kosovos status. |
| --- | --- |

C.

Alla EU:s medlemsstater stöder det europeiska perspektivet för Kosovo, i enlighet med EU:s åtaganden gentemot hela västra Balkanregionen och utan att det påverkar medlemsstaternas ståndpunkt om Kosovos status.

| D. | Återupptagandet av högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina är ett viktigt steg mot en normalisering av förbindelserna mellan de båda parterna, förutsatt att de på allvar och på ett konstruktivt sätt engagerar sig i resultatorienterade förhandlingar. |
| --- | --- |

D.

Återupptagandet av högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina är ett viktigt steg mot en normalisering av förbindelserna mellan de båda parterna, förutsatt att de på allvar och på ett konstruktivt sätt engagerar sig i resultatorienterade förhandlingar.

| E. | Goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för säkerheten och stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

E.

Goda grannförbindelser är av avgörande betydelse för säkerheten och stabiliteten i regionen.

| F. | Förbindelserna mellan EU och Kosovo har utvecklats betydligt, bland annat genom offentliggörandet av kommissionens genomförbarhetsstudie och inledandet av viseringsdialogen och den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

F.

Förbindelserna mellan EU och Kosovo har utvecklats betydligt, bland annat genom offentliggörandet av kommissionens genomförbarhetsstudie och inledandet av viseringsdialogen och den strukturerade dialogen om rättsstatsprincipen.

| G. | Det europeiska perspektivet för Kosovo utgör ett starkt incitament till nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

G.

Det europeiska perspektivet för Kosovo utgör ett starkt incitament till nödvändiga reformer.

| H. | De bestående bristerna i rättsstatsprincipens tillämpning försenar uppbyggnaden av demokratin, skadar ekonomin och undergräver landets långsiktiga utveckling. |
| --- | --- |

H.

De bestående bristerna i rättsstatsprincipens tillämpning försenar uppbyggnaden av demokratin, skadar ekonomin och undergräver landets långsiktiga utveckling.

| I. | Bekämpande av korruption och organiserad brottslighet samt utredning och lagföring av krigsförbrytelser är några av Eulex-uppdragets viktigaste prioriteringar. |
| --- | --- |

I.

Bekämpande av korruption och organiserad brottslighet samt utredning och lagföring av krigsförbrytelser är några av Eulex-uppdragets viktigaste prioriteringar.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av kommissionens genomförbarhetsstudie, som ger vid handen att ett stabiliserings- och associeringsavtal kan ingås även om medlemsstaterna har olika ståndpunkt om Kosovos status, förutsatt att Kosovo uppfyller ett antal grundläggande villkor. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att göra mer för att uppfylla de kortsiktiga prioriteringar som fastställts i den studien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av kommissionens genomförbarhetsstudie, som ger vid handen att ett stabiliserings- och associeringsavtal kan ingås även om medlemsstaterna har olika ståndpunkt om Kosovos status, förutsatt att Kosovo uppfyller ett antal grundläggande villkor. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att göra mer för att uppfylla de kortsiktiga prioriteringar som fastställts i den studien.

| 2. | Europaparlamentet betonar att undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet är ett viktigt steg på vägen mot Kosovos framtida integration i de europeiska strukturerna och, så småningom, ett medlemskap i unionen. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal kommer att skapa nya möjligheter som kommer att förstärka grannsamarbetet och Kosovos regionala integration. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att undertecknandet av stabiliserings- och associeringsavtalet är ett viktigt steg på vägen mot Kosovos framtida integration i de europeiska strukturerna och, så småningom, ett medlemskap i unionen. Parlamentet är övertygat om att ett sådant avtal kommer att skapa nya möjligheter som kommer att förstärka grannsamarbetet och Kosovos regionala integration.

| 3. | Europaparlamentet uppmuntrar icke desto mindre de återstående fem medlemsstaterna att erkänna Kosovo och uppmanar dem att göra sitt yttersta för att underlätta de ekonomiska, sociala och politiska förbindelserna mellan sina medborgare och medborgarna i Kosovo. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmuntrar icke desto mindre de återstående fem medlemsstaterna att erkänna Kosovo och uppmanar dem att göra sitt yttersta för att underlätta de ekonomiska, sociala och politiska förbindelserna mellan sina medborgare och medborgarna i Kosovo.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den övervakade självständigheten avvecklades den 10 september 2012 efter den internationella styrgruppens bedömning av den 2 juli 2012 att helhetsförslaget till lösning på frågan om Kosovos status i huvudsak hade genomförts. Parlamentet välkomnar slutförandet av mandatet för den internationelle civile representanten och det arbete som hittills utförts av EU:s särskilde representant/chef för EU:s kontor. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den övervakade självständigheten avvecklades den 10 september 2012 efter den internationella styrgruppens bedömning av den 2 juli 2012 att helhetsförslaget till lösning på frågan om Kosovos status i huvudsak hade genomförts. Parlamentet välkomnar slutförandet av mandatet för den internationelle civile representanten och det arbete som hittills utförts av EU:s särskilde representant/chef för EU:s kontor.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den nya högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina, som initierats och underlättats av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, eftersom den har blåst liv i dialogen mellan de båda parterna. Parlamentet kräver att alla de avtal som har ingåtts hittills genomförs fullt ut, framför allt avtalet om integrerad gränsförvaltning, och att det införs gränskontroller vid de båda parternas gemensamma gräns i enlighet med avtalet. Parlamentet välkomnar utnämningen av en sambandsman från Kosovo i Belgrad som ett viktigt steg i denna riktning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den nya högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina, som initierats och underlättats av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, eftersom den har blåst liv i dialogen mellan de båda parterna. Parlamentet kräver att alla de avtal som har ingåtts hittills genomförs fullt ut, framför allt avtalet om integrerad gränsförvaltning, och att det införs gränskontroller vid de båda parternas gemensamma gräns i enlighet med avtalet. Parlamentet välkomnar utnämningen av en sambandsman från Kosovo i Belgrad som ett viktigt steg i denna riktning.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att den nionde rundan av högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina avslutades utan någon omfattande överenskommelse om behörighetsområdet för sammanslutningen av serbiska kommuner. Parlamentet uppmanar bägge parter att fortsätta samtalen och intensifiera dem för att så snart som möjligt finna en ömsesidigt acceptabel och hållbar lösning på alla återstående frågor. Parlamentet understryker att en normalisering av förbindelserna ligger i både Serbiens och Kosovos bästa intresse och är en avgörande utveckling för att sätta igång den europeiska integrationsprocessen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att den nionde rundan av högnivådialogen mellan Belgrad och Pristina avslutades utan någon omfattande överenskommelse om behörighetsområdet för sammanslutningen av serbiska kommuner. Parlamentet uppmanar bägge parter att fortsätta samtalen och intensifiera dem för att så snart som möjligt finna en ömsesidigt acceptabel och hållbar lösning på alla återstående frågor. Parlamentet understryker att en normalisering av förbindelserna ligger i både Serbiens och Kosovos bästa intresse och är en avgörande utveckling för att sätta igång den europeiska integrationsprocessen.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det behövs stor öppenhet i kommuniceringen av resultaten av dialogen mellan Belgrad och Pristina, varvid berörda parlament och civilsamhällen bör involveras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de kosovanska och serbiska förhandlarna måste bygga upp allmänhetens förtroende och samråda med medborgarna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det behövs stor öppenhet i kommuniceringen av resultaten av dialogen mellan Belgrad och Pristina, varvid berörda parlament och civilsamhällen bör involveras. Parlamentet betonar i detta sammanhang att de kosovanska och serbiska förhandlarna måste bygga upp allmänhetens förtroende och samråda med medborgarna.

| 8. | Europaparlamentet upprepar att alla tankar på att dela Kosovo, eller något annat land på västra Balkan, strider mot andan i den europeiska integrationen. Parlamentet upprepar sitt stöd för Kosovos territoriella integritet och för gemensamma lösningar på olösta tvister. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att på ett konstruktivt sätt delta i den EU-stödda dialogen och att avstå från alla åtgärder som kan skapa spänningar i regionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar att alla tankar på att dela Kosovo, eller något annat land på västra Balkan, strider mot andan i den europeiska integrationen. Parlamentet upprepar sitt stöd för Kosovos territoriella integritet och för gemensamma lösningar på olösta tvister. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att på ett konstruktivt sätt delta i den EU-stödda dialogen och att avstå från alla åtgärder som kan skapa spänningar i regionen.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av lokalt ansvar och egenmakt i försoningsprocessen. Parlamentet anser att Kosovos myndigheter bör göra mer för att nå ut till den serbiska minoriteten, särskilt i den norra delen, för att säkerställa en bred integration i samhället, och samtidigt se till att den konstitutionella princip som ger Kosovoserber rätt att få tillgång till alla officiella tjänster på sitt eget språk tillämpas fullt ut. Parlamentet anser samtidigt att samarbetet mellan alla Kosovoserber bör fördjupas och att kommissionen bör stödja liknande projekt och främja direkta kontakter mellan människor. Parlamentet uppmuntrar alla Kosovoserber och deras politiska företrädare att utnyttja alla möjligheter som Kosovos författning erbjuder dem för att spela en konstruktiv roll i politiken och samhället. Parlamentet ser öppnandet av det administrativa kontoret i norra Mitrovica som ett viktigt steg. Parlamentet konstaterar emellertid att många aktivister inom det civila samhället i norra Mitrovica har fått mindre frihet att utföra sitt arbete och att de nationalistiska strömningarna har ökat under det senaste året. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet av lokalt ansvar och egenmakt i försoningsprocessen. Parlamentet anser att Kosovos myndigheter bör göra mer för att nå ut till den serbiska minoriteten, särskilt i den norra delen, för att säkerställa en bred integration i samhället, och samtidigt se till att den konstitutionella princip som ger Kosovoserber rätt att få tillgång till alla officiella tjänster på sitt eget språk tillämpas fullt ut. Parlamentet anser samtidigt att samarbetet mellan alla Kosovoserber bör fördjupas och att kommissionen bör stödja liknande projekt och främja direkta kontakter mellan människor. Parlamentet uppmuntrar alla Kosovoserber och deras politiska företrädare att utnyttja alla möjligheter som Kosovos författning erbjuder dem för att spela en konstruktiv roll i politiken och samhället. Parlamentet ser öppnandet av det administrativa kontoret i norra Mitrovica som ett viktigt steg. Parlamentet konstaterar emellertid att många aktivister inom det civila samhället i norra Mitrovica har fått mindre frihet att utföra sitt arbete och att de nationalistiska strömningarna har ökat under det senaste året.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser fullständig insyn i finansieringen av skolor och sjukhus i norra Kosovo i enlighet med föreskrifterna i Ahtisaariplanen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser fullständig insyn i finansieringen av skolor och sjukhus i norra Kosovo i enlighet med föreskrifterna i Ahtisaariplanen.

| 11. | Europaparlamentet beklagar djupt vandaliseringen av två serbiska kyrkogårdar och uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att ställa de ansvariga till svars för dessa avskyvärda gärningar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet beklagar djupt vandaliseringen av två serbiska kyrkogårdar och uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att ställa de ansvariga till svars för dessa avskyvärda gärningar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter och Eulex att vidta åtgärder för att utarbeta en färdplan och fullt ut genomföra decentraliseringsprocessen för att få de lokala myndigheterna att fungera bättre i enlighet med Kosovos författning, även i norr. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter och Eulex att vidta åtgärder för att utarbeta en färdplan och fullt ut genomföra decentraliseringsprocessen för att få de lokala myndigheterna att fungera bättre i enlighet med Kosovos författning, även i norr.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att styrelsen för regionala samarbetsrådet har beslutat att acceptera Kosovo som medlem i denna organisation. Parlamentet ser detta som ett viktigt framsteg för landet på dess väg mot regional och europeisk integration. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att styrelsen för regionala samarbetsrådet har beslutat att acceptera Kosovo som medlem i denna organisation. Parlamentet ser detta som ett viktigt framsteg för landet på dess väg mot regional och europeisk integration.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar översynen och förlängningen av Eulex mandat samt utnämningen av Bernd Borchardt som chef för uppdraget. Parlamentet anser att revisionsrättens rapport om EU:s stöd till Kosovo på rättsstatsområdet ger anledning till mycket allvarliga farhågor, särskilt i fråga om stödets effektivitet, korruption på hög nivå, organiserad brottslighet och frånvaro av tydligt identifierade mål. Parlamentet ställer sig bakom analysen och rekommendationerna i rapporten och uppmanar alla berörda aktörer att genomföra dem för att förbättra EU-stödets effektivitet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar översynen och förlängningen av Eulex mandat samt utnämningen av Bernd Borchardt som chef för uppdraget. Parlamentet anser att revisionsrättens rapport om EU:s stöd till Kosovo på rättsstatsområdet ger anledning till mycket allvarliga farhågor, särskilt i fråga om stödets effektivitet, korruption på hög nivå, organiserad brottslighet och frånvaro av tydligt identifierade mål. Parlamentet ställer sig bakom analysen och rekommendationerna i rapporten och uppmanar alla berörda aktörer att genomföra dem för att förbättra EU-stödets effektivitet.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att Eulex blir en framgång, både när det gäller Kosovos hållbara utveckling och när det gäller konsolideringen av dess institutioner och stabilitet. Parlamentet betonar vidare vikten av att Kosovo stärker sitt nära samarbete med Eulex och stöder Eulex arbete inom alla delar av dess mandat. Parlamentet poängterar att Eulex snarast bör ta tag i behovet av insyn och ansvarighet i sin verksamhet och efterlyser ett effektivt och transparent system inom Eulex-strukturerna för att se till att klagomål från medborgare och företrädare för det civila samhället beaktas. Parlamentet uppmuntrar Eulex att på ett bättre sätt informera Kosovos medborgare om uppdragets resultat, arbeta för att öka uppdragets trovärdighet och vara lyhört för folkets förväntningar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar vikten av att Eulex blir en framgång, både när det gäller Kosovos hållbara utveckling och när det gäller konsolideringen av dess institutioner och stabilitet. Parlamentet betonar vidare vikten av att Kosovo stärker sitt nära samarbete med Eulex och stöder Eulex arbete inom alla delar av dess mandat. Parlamentet poängterar att Eulex snarast bör ta tag i behovet av insyn och ansvarighet i sin verksamhet och efterlyser ett effektivt och transparent system inom Eulex-strukturerna för att se till att klagomål från medborgare och företrädare för det civila samhället beaktas. Parlamentet uppmuntrar Eulex att på ett bättre sätt informera Kosovos medborgare om uppdragets resultat, arbeta för att öka uppdragets trovärdighet och vara lyhört för folkets förväntningar.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av effektiv intern administration, samordning och samarbete inom Eulex. Parlamentet uppmanar Eulex att förnya och stärka sina insatser för att stärka rättsstaten i Kosovo och att inrikta sina verkställande befogenheter på att bekämpa korruption på hög nivå och organiserad brottslighet. Parlamentet framhåller Eulex ansvar i samband med dess verkställande befogenheter och dess uppdrag att övervaka, stödja och ge råd. EU:s medlemsstater uppmanas framför allt att se till att Eulex är lämpligt bemannat, både vad gäller kvalitet, tidsspann och könsfördelning, och att personalens sammansättning återspeglar behoven på plats. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av effektiv intern administration, samordning och samarbete inom Eulex. Parlamentet uppmanar Eulex att förnya och stärka sina insatser för att stärka rättsstaten i Kosovo och att inrikta sina verkställande befogenheter på att bekämpa korruption på hög nivå och organiserad brottslighet. Parlamentet framhåller Eulex ansvar i samband med dess verkställande befogenheter och dess uppdrag att övervaka, stödja och ge råd. EU:s medlemsstater uppmanas framför allt att se till att Eulex är lämpligt bemannat, både vad gäller kvalitet, tidsspann och könsfördelning, och att personalens sammansättning återspeglar behoven på plats.

| 17. | Europaparlamentet stöder den särskilda utredningsgrupp som tillsattes till följd av rapporten från december 2010 från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet anser att ingående utredning av alla påståenden i rapporten ligger i Kosovos intresse. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo och i angränsande länder att samarbeta fullt ut och att stödja den särskilda utredningsgruppen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet stöder den särskilda utredningsgrupp som tillsattes till följd av rapporten från december 2010 från Europarådets parlamentariska församling. Parlamentet anser att ingående utredning av alla påståenden i rapporten ligger i Kosovos intresse. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Kosovo och i angränsande länder att samarbeta fullt ut och att stödja den särskilda utredningsgruppen.

| 18. | Europaparlamentet understryker att samarbetet och samordningen av stödet måste bli bättre mellan medlemsstaterna, EU:s institutioner och andra internationella givare så att man kan undvika överlappande verksamhet och säkerställa en effektiv resursanvändning. Parlamentet välkomnar att Kosovo sedan i december 2012 är medlem i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att samarbetet och samordningen av stödet måste bli bättre mellan medlemsstaterna, EU:s institutioner och andra internationella givare så att man kan undvika överlappande verksamhet och säkerställa en effektiv resursanvändning. Parlamentet välkomnar att Kosovo sedan i december 2012 är medlem i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD).

| 19. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att göra mer för att bekämpa den höga arbetslösheten och fattigdomen i landet genom ytterligare ekonomiska reformer och förbättrat investeringsklimat. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att göra mer för att bekämpa den höga arbetslösheten och fattigdomen i landet genom ytterligare ekonomiska reformer och förbättrat investeringsklimat.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att viseringsdialogen har inletts och att färdplanen för visering lämnades över i juni 2012. Parlamentet uppmanar med kraft till ett snabbt och strikt genomförande av färdplanen. Rådet och kommissionen uppmanas att regelbundet informera parlamentet om framstegen på det här området. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att viseringsdialogen har inletts och att färdplanen för visering lämnades över i juni 2012. Parlamentet uppmanar med kraft till ett snabbt och strikt genomförande av färdplanen. Rådet och kommissionen uppmanas att regelbundet informera parlamentet om framstegen på det här området.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att uppfylla de fyra kortsiktiga prioriteringarna – som är förutsättningar för att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal ska kunna inledas – i fråga om rättsstatsprincipen, minoriteter, administrativ kapacitet och handel, samt att förbättra den administrativa förhandlingskapaciteten, särskilt genom att fortsätta att omstrukturera handelsministeriet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att uppfylla de fyra kortsiktiga prioriteringarna – som är förutsättningar för att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal ska kunna inledas – i fråga om rättsstatsprincipen, minoriteter, administrativ kapacitet och handel, samt att förbättra den administrativa förhandlingskapaciteten, särskilt genom att fortsätta att omstrukturera handelsministeriet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att intensifiera sina åtaganden och att visa politisk vilja att stärka rättsstaten, särskilt genom att visa belägg för sin kamp mot den organiserade brottsligheten och korruptionen. Parlamentet noterar med intresse den strukturerade dialog om rättsstatsprincipen som har inletts som ett högnivåforum för att övervaka framstegen på rättstatsområdet. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att upphöra med sin praxis att benåda ett stort antal dömda brottslingar i samband med firandet av årsdagen för Kosovos självständighetsförklaring och att tillämpa strängare krav för sådana benådningar, varvid maktdelningen alltid bör respekteras. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att intensifiera sina åtaganden och att visa politisk vilja att stärka rättsstaten, särskilt genom att visa belägg för sin kamp mot den organiserade brottsligheten och korruptionen. Parlamentet noterar med intresse den strukturerade dialog om rättsstatsprincipen som har inletts som ett högnivåforum för att övervaka framstegen på rättstatsområdet. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att upphöra med sin praxis att benåda ett stort antal dömda brottslingar i samband med firandet av årsdagen för Kosovos självständighetsförklaring och att tillämpa strängare krav för sådana benådningar, varvid maktdelningen alltid bör respekteras.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att förbättra domstolsväsendets oberoende, effektivitet, ansvarighet och opartiskhet och att respektera des oberoende i både sina handlingar och offentliga uttalanden, bland annat i samband med utredning eller gripande av offentliga personer, samt att respektera Eulex mandat och utövandet av dess verkställande befogenheter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att förbättra domstolsväsendets oberoende, effektivitet, ansvarighet och opartiskhet och att respektera des oberoende i både sina handlingar och offentliga uttalanden, bland annat i samband med utredning eller gripande av offentliga personer, samt att respektera Eulex mandat och utövandet av dess verkställande befogenheter.

| 24. | Europaparlamentet är bekymrat över bristen på betydande framsteg i arbetet med att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och uppmanar Kosovos myndigheter att visa prov på politisk vilja och mod att bekämpa korruption på hög nivå samt att visa mer öppenhet och bättre ledning genom att bland annat samordna polisen och de rättsliga myndigheterna i Kosovo. Parlamentet upprepar sin oro över den utbredda organiserade brottsligheten i norra Kosovo, noterar att regeringen har antagit en strategi mot korruption och anser att Kosovo måste anta och genomföra denna strategi med uppriktigt engagemang. Parlamentet finner det dessutom oroande att Europol och Interpol inte deltar fullt ut beroende på det bristande erkännandet av Kosovo som stat, och uppmanar medlemsstaterna att underlätta ett bättre samarbete mellan Eulex, Europol och Interpol och hitta möjligheter att inkludera Kosovo i både Europol och Interpol, åtminstone som observatör. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är bekymrat över bristen på betydande framsteg i arbetet med att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, och uppmanar Kosovos myndigheter att visa prov på politisk vilja och mod att bekämpa korruption på hög nivå samt att visa mer öppenhet och bättre ledning genom att bland annat samordna polisen och de rättsliga myndigheterna i Kosovo. Parlamentet upprepar sin oro över den utbredda organiserade brottsligheten i norra Kosovo, noterar att regeringen har antagit en strategi mot korruption och anser att Kosovo måste anta och genomföra denna strategi med uppriktigt engagemang. Parlamentet finner det dessutom oroande att Europol och Interpol inte deltar fullt ut beroende på det bristande erkännandet av Kosovo som stat, och uppmanar medlemsstaterna att underlätta ett bättre samarbete mellan Eulex, Europol och Interpol och hitta möjligheter att inkludera Kosovo i både Europol och Interpol, åtminstone som observatör.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att man i revisionsrättens rapport ger flera exempel på att Kosovos myndigheter inte har följt råden och rekommendationerna från EU:s institutioner eller EU-finansierade experter inom området, särskilt när det gäller kampen mot korruption. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att den organiserade brottsligheten i Kosovo utgör ett stort hot och underlättas av straffrihet, omfattande politisk inblandning i domstolsväsendet och de brottsbekämpande myndigheterna samt korruption på hög nivå. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att man i revisionsrättens rapport ger flera exempel på att Kosovos myndigheter inte har följt råden och rekommendationerna från EU:s institutioner eller EU-finansierade experter inom området, särskilt när det gäller kampen mot korruption. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att den organiserade brottsligheten i Kosovo utgör ett stort hot och underlättas av straffrihet, omfattande politisk inblandning i domstolsväsendet och de brottsbekämpande myndigheterna samt korruption på hög nivå.

| 26. | Europaparlamentet noterar att korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i regionen och även hindrar Kosovos demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en regional strategi och utökat samarbete mellan samtliga länder i regionen för att effektivare ta itu med dessa gissel, särskilt den olagliga handeln med och exploateringen av kvinnor och minderåriga för sexuellt utnyttjande eller påtvingat tiggeri. Parlamentet välkomnar det framgångsrika arbete som regeringarna i Pristina, Skopje, Podgorica och Tirana har utfört på detta område inom ramen för Ohrid-samarbetet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet noterar att korruption och organiserad brottslighet är vanligt förekommande i regionen och även hindrar Kosovos demokratiska, sociala och ekonomiska utveckling. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang en regional strategi och utökat samarbete mellan samtliga länder i regionen för att effektivare ta itu med dessa gissel, särskilt den olagliga handeln med och exploateringen av kvinnor och minderåriga för sexuellt utnyttjande eller påtvingat tiggeri. Parlamentet välkomnar det framgångsrika arbete som regeringarna i Pristina, Skopje, Podgorica och Tirana har utfört på detta område inom ramen för Ohrid-samarbetet.

| 27. | Europaparlamentet är bekymrat över det begränsade ramverket för vittnesskydd i Kosovo, vilket är särskilt viktigt i uppmärksammade ärenden. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att inrätta ett fullt fungerande vittnesskyddsprogram. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter göra vittnesskyddssystemet mer effektivt och trovärdigt och Eulex att öka sitt stöd för dessa insatser. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att acceptera fler fall av flyttning av vittnen och understryker vikten av att fortsätta att söka sätt att erkänna lidande och respektera den rätt till sanning och rättvisa som alla offer för krigsförbrytelser har, bland annat genom stöd till inrättandet av Recoms regionala sanningskommission. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är bekymrat över det begränsade ramverket för vittnesskydd i Kosovo, vilket är särskilt viktigt i uppmärksammade ärenden. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att inrätta ett fullt fungerande vittnesskyddsprogram. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter göra vittnesskyddssystemet mer effektivt och trovärdigt och Eulex att öka sitt stöd för dessa insatser. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att acceptera fler fall av flyttning av vittnen och understryker vikten av att fortsätta att söka sätt att erkänna lidande och respektera den rätt till sanning och rättvisa som alla offer för krigsförbrytelser har, bland annat genom stöd till inrättandet av Recoms regionala sanningskommission.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att 1 869 personer fortfarande saknas efter kriget i Kosovo 1999. Det är viktigt att hitta en snabb lösning på detta problem eftersom försoning mellan folkgrupperna och en fredlig framtid i regionen förutsätter att sanningen kommer fram så att de efterlevande kan sörja sina anhöriga. Parlamentet betonar behovet av bättre samarbete mellan kommittéer för saknade personer och uppmanar myndigheterna i samtliga berörda länder att ställa hemliga polisens och militärens arkiv till förfogande. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet beklagar att 1 869 personer fortfarande saknas efter kriget i Kosovo 1999. Det är viktigt att hitta en snabb lösning på detta problem eftersom försoning mellan folkgrupperna och en fredlig framtid i regionen förutsätter att sanningen kommer fram så att de efterlevande kan sörja sina anhöriga. Parlamentet betonar behovet av bättre samarbete mellan kommittéer för saknade personer och uppmanar myndigheterna i samtliga berörda länder att ställa hemliga polisens och militärens arkiv till förfogande.

| 29. | Europaparlamentet är fortfarande oroat över den fortsatta människohandeln via och från Kosovo, särskilt handeln med barn för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar Kosovo att öka sina insatser i kampen mot människohandel, bland annat genom att stärka de brottsbekämpande och rättsliga myndigheternas kapacitet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är fortfarande oroat över den fortsatta människohandeln via och från Kosovo, särskilt handeln med barn för sexuellt utnyttjande. Parlamentet uppmanar Kosovo att öka sina insatser i kampen mot människohandel, bland annat genom att stärka de brottsbekämpande och rättsliga myndigheternas kapacitet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att slutföra valreformen för att skapa ett väl fungerande valförfarande i enlighet med internationella normer, särskilt Europarådets, särskilt i syfte att minska utrymmet för valfusk och stärka lagstiftarens politiska ansvarighet. Parlamentet är oroat över bristerna i utredningen och lagföringen av valfusket i samband med parlamentsvalet i december 2010, som togs upp i OSSE:s valrapport om denna fråga. Parlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att beakta rekommendationen i OSSE:s rapport. Parlamentet uppmanar Eulex att överväga att utöva sina verkställande befogenheter på detta område om det bedömer att Kosovos rättssystem inte kan åtgärda dessa brister. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar alla parter att slutföra valreformen för att skapa ett väl fungerande valförfarande i enlighet med internationella normer, särskilt Europarådets, särskilt i syfte att minska utrymmet för valfusk och stärka lagstiftarens politiska ansvarighet. Parlamentet är oroat över bristerna i utredningen och lagföringen av valfusket i samband med parlamentsvalet i december 2010, som togs upp i OSSE:s valrapport om denna fråga. Parlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att beakta rekommendationen i OSSE:s rapport. Parlamentet uppmanar Eulex att överväga att utöva sina verkställande befogenheter på detta område om det bedömer att Kosovos rättssystem inte kan åtgärda dessa brister.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar de betydande förbättringar som gjorts i Kosovos regelverk, bland annat progressiv lagstiftning och åtgärder för återsändande och återvandring, folkgruppers rättigheter, språkanvändning, icke-diskriminering, jämställdhet mellan kvinnor och män samt ungdomar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar de betydande förbättringar som gjorts i Kosovos regelverk, bland annat progressiv lagstiftning och åtgärder för återsändande och återvandring, folkgruppers rättigheter, språkanvändning, icke-diskriminering, jämställdhet mellan kvinnor och män samt ungdomar.

| 32. | Europaparlamentet understryker att det trots dessa förbättringar kvarstår utmaningar i fråga om skyddet av mänskliga rättigheter och folkgruppers rättigheter, bekämpande av diskriminering på grund av sexuell läggning samt kvinnornas och de yngres deltagande i beslutsprocessen. Parlamentet betonar att kvinnor, yngre och vissa befolkningsgrupper fortfarande är underrepresenterade på både central och lokal nivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker att det trots dessa förbättringar kvarstår utmaningar i fråga om skyddet av mänskliga rättigheter och folkgruppers rättigheter, bekämpande av diskriminering på grund av sexuell läggning samt kvinnornas och de yngres deltagande i beslutsprocessen. Parlamentet betonar att kvinnor, yngre och vissa befolkningsgrupper fortfarande är underrepresenterade på både central och lokal nivå.

| 33. | Europaparlamentet fördömer bestämt de hot som nyligen framförts mot människorättsaktivisten Nazlie Balaj, ledamot av Kosovos kvinnonätverk, som ett svar på att hon offentligt försvarat ett ändringsförslag till lagen om status för martyrer, invalider och veteraner, medlemmar av Kosovos befrielsearmé, civila offer och deras familjer. Parlamentet framhåller att förslaget skulle göra det möjligt för människor som utsatts för sexuellt våld under kriget att få samma status som veteraner, och uppmanar myndigheterna i Kosovo att utreda detta fall samt garantera skydd av alla människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet fördömer bestämt de hot som nyligen framförts mot människorättsaktivisten Nazlie Balaj, ledamot av Kosovos kvinnonätverk, som ett svar på att hon offentligt försvarat ett ändringsförslag till lagen om status för martyrer, invalider och veteraner, medlemmar av Kosovos befrielsearmé, civila offer och deras familjer. Parlamentet framhåller att förslaget skulle göra det möjligt för människor som utsatts för sexuellt våld under kriget att få samma status som veteraner, och uppmanar myndigheterna i Kosovo att utreda detta fall samt garantera skydd av alla människorättsförsvarare.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar institutionerna på både central och lokal nivå att verkligen tillämpa människorättslagstiftningen och bidra till vidareutvecklingen av ett multietniskt samhälle. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar institutionerna på både central och lokal nivå att verkligen tillämpa människorättslagstiftningen och bidra till vidareutvecklingen av ett multietniskt samhälle.

| 35. | Europaparlamentet ser positivt på ombudsmannens arbete och anser att ombudsmannens budgetmässiga oberoende är en angelägen fråga. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet ser positivt på ombudsmannens arbete och anser att ombudsmannens budgetmässiga oberoende är en angelägen fråga.

| 36. | Europaparlamentet betonar att Kosovos parlament måste stärka sitt oberoende, sin expertis och sin kapacitet när det gäller översynen av budgeten samt den verkställande sektorn och säkerhetssektorn genom att förbättra granskningen av lagtexter och övervakningen av hur politik och lagar genomdrivs och vilka effekter de får. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar att Kosovos parlament måste stärka sitt oberoende, sin expertis och sin kapacitet när det gäller översynen av budgeten samt den verkställande sektorn och säkerhetssektorn genom att förbättra granskningen av lagtexter och övervakningen av hur politik och lagar genomdrivs och vilka effekter de får.

| 37. | Europaparlamentet framhåller vikten av att genomföra den nödvändiga reformen av den offentliga förvaltningen och att öka antalet kvinnor, liksom antalet personer som tillhör minoriteter, på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller vikten av att genomföra den nödvändiga reformen av den offentliga förvaltningen och att öka antalet kvinnor, liksom antalet personer som tillhör minoriteter, på alla förvaltningsnivåer.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar att Kosovos lagstiftning innehåller bestämmelser om kvinnors rättigheter och att jämställdhet är väl förankrad i rättssystemet, samt välkomnar de framsteg som gjorts på detta område. Parlamentet oroas dock av att så många flickor lämnar skolan i förtid och av att kvinnor är underrepresenterade på arbetsmarknaden, inte minst inom samhällets viktigaste sektorer. Regeringen och parlamentet uppmanas emellertid att arbeta mer framsynt och effektivt för att genomföra relevant lagstiftning, bland annat lagarna mot våld i hemmet och människohandel, för att på ett synligt sätt främja kvinnors rättigheter och jämställdhet i Kosovo. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att mer aktivt uppmuntra kvinnors deltagande i politiken och samhället, främja deras deltagande och ställning på arbetsmarknaden samt integrera ett jämställdhetsperspektiv. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar att Kosovos lagstiftning innehåller bestämmelser om kvinnors rättigheter och att jämställdhet är väl förankrad i rättssystemet, samt välkomnar de framsteg som gjorts på detta område. Parlamentet oroas dock av att så många flickor lämnar skolan i förtid och av att kvinnor är underrepresenterade på arbetsmarknaden, inte minst inom samhällets viktigaste sektorer. Regeringen och parlamentet uppmanas emellertid att arbeta mer framsynt och effektivt för att genomföra relevant lagstiftning, bland annat lagarna mot våld i hemmet och människohandel, för att på ett synligt sätt främja kvinnors rättigheter och jämställdhet i Kosovo. Parlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att mer aktivt uppmuntra kvinnors deltagande i politiken och samhället, främja deras deltagande och ställning på arbetsmarknaden samt integrera ett jämställdhetsperspektiv.

| 39. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som aktiva och oberoende civilsamhällesorganisationer har för att stärka och befästa landets demokratiska politiska processer och bygga upp ett integrerat samhälle i landet. Parlamentet erkänner det viktiga arbete som utförs av civilsamhälles- och kvinnoorganisationer, och framhåller betydelsen av dialog med civilsamhällets organisationer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar den centrala roll som aktiva och oberoende civilsamhällesorganisationer har för att stärka och befästa landets demokratiska politiska processer och bygga upp ett integrerat samhälle i landet. Parlamentet erkänner det viktiga arbete som utförs av civilsamhälles- och kvinnoorganisationer, och framhåller betydelsen av dialog med civilsamhällets organisationer.

| 40. | Europaparlamentet betonar den centrala roll som civilsamhällesorganisationer har för att bygga upp ett integrerat samhälle, stärka och befästa demokratiska politiska processer i Kosovo samt främja dialog och goda grannförbindelser i regionen och på så sätt bidra till ett utökat regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet välkomnar regeringens förbättrade samarbete med icke-statliga organisationer, men efterlyser mer omfattande samråd med icke-statliga organisationer i utformningen av politiken och i övervakningen av myndigheternas verksamhet. Parlamentet vill dessutom att de får en starkare roll i stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar den centrala roll som civilsamhällesorganisationer har för att bygga upp ett integrerat samhälle, stärka och befästa demokratiska politiska processer i Kosovo samt främja dialog och goda grannförbindelser i regionen och på så sätt bidra till ett utökat regionalt samarbete om sociala och politiska aspekter. Parlamentet välkomnar regeringens förbättrade samarbete med icke-statliga organisationer, men efterlyser mer omfattande samråd med icke-statliga organisationer i utformningen av politiken och i övervakningen av myndigheternas verksamhet. Parlamentet vill dessutom att de får en starkare roll i stabiliserings- och associeringsprocessen.

| 41. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra ett aktivt medborgarskap genom att bland annat stärka det civila samhället och verkligen säkerställa yttrandefrihet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra ett aktivt medborgarskap genom att bland annat stärka det civila samhället och verkligen säkerställa yttrandefrihet.

| 42. | Europaparlamentet konstaterar att friheten att ansluta sig till fackföreningar visserligen är garanterad i lag, men att de grundläggande arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande måste förbättras. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att stärka den sociala dialogen inom beslutsfattandet, i utformningen av politiken och i kapacitetsuppbyggnaden för arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet konstaterar att friheten att ansluta sig till fackföreningar visserligen är garanterad i lag, men att de grundläggande arbets- och fackföreningsrättigheterna fortfarande måste förbättras. Parlamentet uppmuntrar Kosovo att stärka den sociala dialogen inom beslutsfattandet, i utformningen av politiken och i kapacitetsuppbyggnaden för arbetsmarknadens parter.

| 43. | Europaparlamentet betonar att Eulex bör göra mer för att hjälpa Kosovos polis med utbildningen i att stävja kritiska och känsliga situationer före och under demonstrationer. Parlamentet framhåller att ytterligare åtgärder också måste vidtas av myndigheterna, med stöd av Eulex, för att skipa rättvisa för dem som drabbats av konfliktrelaterat sexuellt våld i Kosovo och andra delar av västra Balkan. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att Eulex bör göra mer för att hjälpa Kosovos polis med utbildningen i att stävja kritiska och känsliga situationer före och under demonstrationer. Parlamentet framhåller att ytterligare åtgärder också måste vidtas av myndigheterna, med stöd av Eulex, för att skipa rättvisa för dem som drabbats av konfliktrelaterat sexuellt våld i Kosovo och andra delar av västra Balkan.

| 44. | Europaparlamentet oroas över att diskriminering alltjämt är ett allvarligt problem och betonar vikten av att garantera jämlikhet för alla människor, oberoende av etniskt ursprung, kön, ålder, religion, sexuell läggning eller funktionsnedsättning. Parlamentet understryker att det behövs en heltäckande strategi mot alla former av diskriminering och att lagen mot diskriminering måste tillämpas fullt ut. Parlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten om vad diskriminering är och om vilka rättsmedel som finns. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet oroas över att diskriminering alltjämt är ett allvarligt problem och betonar vikten av att garantera jämlikhet för alla människor, oberoende av etniskt ursprung, kön, ålder, religion, sexuell läggning eller funktionsnedsättning. Parlamentet understryker att det behövs en heltäckande strategi mot alla former av diskriminering och att lagen mot diskriminering måste tillämpas fullt ut. Parlamentet betonar vikten av att öka medvetenheten om vad diskriminering är och om vilka rättsmedel som finns.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att börja tillämpa den konstitutionella principen om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, öka kunskaperna hos tjänstemännen vid de brottsbekämpande myndigheterna om hbt-personers rättigheter samt bekämpa homofobi och transfobi. Parlamentet beklagar i detta sammanhang djupt att en grupp människor, bland annat radikala islamister, i Pristina den 14 december 2012 gick till våldsamt angrepp mot de lokaler där medieföretaget Kosovo 2.0 skulle lansera det senaste numret av sin tidskrift på temat sex och hbt-frågor. Parlamentet uppmanar Kosovos polis och inrikesministerium att utreda våldet och hoten mot de inblandade och att ställa gärningsmännen inför rätta. Parlamentet uppmanar enträget myndigheterna att göra sitt yttersta för att garantera full respekt för hbt-personers rättigheter, bland annat tankefriheten, yttrandefriheten och mötesfriheten. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att börja tillämpa den konstitutionella principen om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning, öka kunskaperna hos tjänstemännen vid de brottsbekämpande myndigheterna om hbt-personers rättigheter samt bekämpa homofobi och transfobi. Parlamentet beklagar i detta sammanhang djupt att en grupp människor, bland annat radikala islamister, i Pristina den 14 december 2012 gick till våldsamt angrepp mot de lokaler där medieföretaget Kosovo 2.0 skulle lansera det senaste numret av sin tidskrift på temat sex och hbt-frågor. Parlamentet uppmanar Kosovos polis och inrikesministerium att utreda våldet och hoten mot de inblandade och att ställa gärningsmännen inför rätta. Parlamentet uppmanar enträget myndigheterna att göra sitt yttersta för att garantera full respekt för hbt-personers rättigheter, bland annat tankefriheten, yttrandefriheten och mötesfriheten.

| 46. | Europaparlamentet understryker vikten av oberoende och fria medier, och välkomnar i detta sammanhang ändringarna av strafflagen i fråga om chefredaktörers, utgivares, tryckeriers och tillverkares straffrättsliga ansvar och journalistiskt källskydd, som trädde i kraft den 1 januari 2013. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker vikten av oberoende och fria medier, och välkomnar i detta sammanhang ändringarna av strafflagen i fråga om chefredaktörers, utgivares, tryckeriers och tillverkares straffrättsliga ansvar och journalistiskt källskydd, som trädde i kraft den 1 januari 2013.

| 47. | Europaparlamentet noterar OSSE:s tredje rapport om bedömning av folkgruppers rättigheter från juli 2012, där det påpekas att det visserligen finns ett omfattande och sofistikerat regelverk men att mycket återstår att göra för att uppnå ett verkligt och ändamålsenligt skydd av folkgruppers rättigheter i Kosovo. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar OSSE:s tredje rapport om bedömning av folkgruppers rättigheter från juli 2012, där det påpekas att det visserligen finns ett omfattande och sofistikerat regelverk men att mycket återstår att göra för att uppnå ett verkligt och ändamålsenligt skydd av folkgruppers rättigheter i Kosovo.

| 48. | Europaparlamentet ser positivt på att lagstiftning har antagits för att skydda och värna om folkgrupper samt religions- och kulturarvet och att ansvaret för att garantera säkerheten på de flesta kulturella och religiösa platser som tillhör den serbiskortodoxa kyrkan tagits över av Kosovo. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang särskilt att det inrättats en särskild enhet inom den kosovanska polisen som särskilt kommer att ägna sig åt denna uppgift. Parlamentet uppmanar till fortsatt genomförande av relevant lagstiftning, särskilt lagen om folkgrupper. Parlamentet beklagar djupt att Kosovos myndigheter vägrade låta Serbiens president Tomislav Nikolić besöka Kosovo och närvara vid firandet av den ortodoxa julen i Gračanica. I detta avseende välkomnar parlamentet sammanträdet mellan Serbiens president Nicolić och Kosovos president Jahjaga i Bryssel den 6 februari 2013, som hölls i en öppen och konstruktiv anda under överinsyn av den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton inom ramen för insatserna för att normalisera förbindelserna mellan de två sidorna. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet ser positivt på att lagstiftning har antagits för att skydda och värna om folkgrupper samt religions- och kulturarvet och att ansvaret för att garantera säkerheten på de flesta kulturella och religiösa platser som tillhör den serbiskortodoxa kyrkan tagits över av Kosovo. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang särskilt att det inrättats en särskild enhet inom den kosovanska polisen som särskilt kommer att ägna sig åt denna uppgift. Parlamentet uppmanar till fortsatt genomförande av relevant lagstiftning, särskilt lagen om folkgrupper. Parlamentet beklagar djupt att Kosovos myndigheter vägrade låta Serbiens president Tomislav Nikolić besöka Kosovo och närvara vid firandet av den ortodoxa julen i Gračanica. I detta avseende välkomnar parlamentet sammanträdet mellan Serbiens president Nicolić och Kosovos president Jahjaga i Bryssel den 6 februari 2013, som hölls i en öppen och konstruktiv anda under överinsyn av den vice ordföranden/den höga representanten Catherine Ashton inom ramen för insatserna för att normalisera förbindelserna mellan de två sidorna.

| 49. | Europaparlamentet beklagar djupt de serbiska myndigheternas vägran att låta Kosovos vice premiärminister, Mimoza Kusari-Lila, passera gränsen och besöka Preševo-dalen. Det är även djupt beklagligt är att Kosovos medborgare måste vänta i flera timmar för att passera gränsen till Serbien. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet beklagar djupt de serbiska myndigheternas vägran att låta Kosovos vice premiärminister, Mimoza Kusari-Lila, passera gränsen och besöka Preševo-dalen. Det är även djupt beklagligt är att Kosovos medborgare måste vänta i flera timmar för att passera gränsen till Serbien.

| 50. | Europaparlamentet betonar dels vikten av att stärka Kosovos förbindelser med och representation i internationella institutioner för kultur och kulturarv för att förbättra skyddet av religiösa och kulturella platser och monument, dels vikten av att stärka Kosovos representation i europeiska och internationella idrottsorganisationer så att idrottsutövare från Kosovo kan delta i alla internationella idrottsevenemang, bland annat Europamästerskap, världsmästerskap och olympiska spel. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar dels vikten av att stärka Kosovos förbindelser med och representation i internationella institutioner för kultur och kulturarv för att förbättra skyddet av religiösa och kulturella platser och monument, dels vikten av att stärka Kosovos representation i europeiska och internationella idrottsorganisationer så att idrottsutövare från Kosovo kan delta i alla internationella idrottsevenemang, bland annat Europamästerskap, världsmästerskap och olympiska spel.

| 51. | Europaparlamentet gläder sig över att kommunalkontor för folkgrupper och återvändande personer har inrättats i de flesta kommuner, men beklagar att flyktingar och internflyktingar som vill återvända, trots dessa framsteg, fortfarande stöter på problem, framför allt på grund av säkerhetsincidenter. Parlamentet uppmuntrar Kosovos myndigheter att vidta ytterligare åtgärder på detta område, på såväl central som lokal nivå, med särskild hänsyn till serber, romer, ashkalier och egyptier som vill återvända. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet gläder sig över att kommunalkontor för folkgrupper och återvändande personer har inrättats i de flesta kommuner, men beklagar att flyktingar och internflyktingar som vill återvända, trots dessa framsteg, fortfarande stöter på problem, framför allt på grund av säkerhetsincidenter. Parlamentet uppmuntrar Kosovos myndigheter att vidta ytterligare åtgärder på detta område, på såväl central som lokal nivå, med särskild hänsyn till serber, romer, ashkalier och egyptier som vill återvända.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar att det blyförgiftade lägret Osterode i norra Mitrovica har stängts slutgiltigt och att de kvarvarande familjerna, av vilka många är romer, ashkalier och egyptier, har flyttats till nybyggda hus och ett hyreshus med socialbostäder som ingår i ett EU-finansierat projekt. Detta är ett viktigt steg på vägen mot fullständig återintegrering och inkludering av flyktingar och minoriteter i det kosovanska samhället. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att omedelbart påbörja saneringen av det förorenade området och kommissionen att ge nödvändigt tekniskt och ekonomiskt bistånd. Kosovo uppmanas att avsätta större resurser till att anta och tillämpa EU:s miljönormer. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar att det blyförgiftade lägret Osterode i norra Mitrovica har stängts slutgiltigt och att de kvarvarande familjerna, av vilka många är romer, ashkalier och egyptier, har flyttats till nybyggda hus och ett hyreshus med socialbostäder som ingår i ett EU-finansierat projekt. Detta är ett viktigt steg på vägen mot fullständig återintegrering och inkludering av flyktingar och minoriteter i det kosovanska samhället. Parlamentet uppmanar med kraft Kosovos myndigheter att omedelbart påbörja saneringen av det förorenade området och kommissionen att ge nödvändigt tekniskt och ekonomiskt bistånd. Kosovo uppmanas att avsätta större resurser till att anta och tillämpa EU:s miljönormer.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av en halvtidsöversyn av strategin och handlingsplanen för romer, ashkalier och egyptier. Parlamentet efterlyser en effektivare tillämpning och övervakning av strategin för integrering av romer, ashkalier och egyptier genom ytterligare kapacitetsuppbyggnad och bättre interinstitutionell samordning. Europaparlamentet framhåller behovet av att fullt ut genomföra de ”fyrtio åtgärderna” för att främja integreringen av de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna i samhället, på både central och kommunal nivå, i enlighet med målen i det europeiska ramverket för nationella strategier för integrering av romer. Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att integrera ett jämställdhetsperspektiv i integrationsstrategin och handlingsplanen för de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet välkomnar inledandet av en halvtidsöversyn av strategin och handlingsplanen för romer, ashkalier och egyptier. Parlamentet efterlyser en effektivare tillämpning och övervakning av strategin för integrering av romer, ashkalier och egyptier genom ytterligare kapacitetsuppbyggnad och bättre interinstitutionell samordning. Europaparlamentet framhåller behovet av att fullt ut genomföra de ”fyrtio åtgärderna” för att främja integreringen av de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna i samhället, på både central och kommunal nivå, i enlighet med målen i det europeiska ramverket för nationella strategier för integrering av romer. Europaparlamentet uppmanar Kosovos myndigheter att integrera ett jämställdhetsperspektiv i integrationsstrategin och handlingsplanen för de romska, ashkaliska och egyptiska folkgrupperna.

| 54. | Europaparlamentet är oroat över att romska, ashkaliska och egyptiska barn fortfarande är utsatta och marginaliserade och uppmanar myndigheterna att ge vederbörlig uppmärksamhet åt att förbättra levnadsvillkoren för dessa folkgrupper, bland annat deras tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är oroat över att romska, ashkaliska och egyptiska barn fortfarande är utsatta och marginaliserade och uppmanar myndigheterna att ge vederbörlig uppmärksamhet åt att förbättra levnadsvillkoren för dessa folkgrupper, bland annat deras tillgång till utbildning.

| 55. | Europaparlamentet är bekymrat över att barnfattigdomen och barnadödligheten är så omfattande, att systemen för socialt skydd i Kosovo täcker så lite och att så mycket av hälso- och sjukvårdsutgifterna måste betalas ur egen ficka, vilket leder till att utsatta familjer drabbas av kronisk fattigdom. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet är bekymrat över att barnfattigdomen och barnadödligheten är så omfattande, att systemen för socialt skydd i Kosovo täcker så lite och att så mycket av hälso- och sjukvårdsutgifterna måste betalas ur egen ficka, vilket leder till att utsatta familjer drabbas av kronisk fattigdom.

| 56. | Europaparlamentet betonar att barn med funktionsnedsättning fortfarande inte får grundläggande utbildning och att endast 10 % är inskrivna i grundskolan. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att människor med funktionsnedsättning och andra utsatta grupper kan få tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster utan att diskrimineras. Parlamentet välkomnar att Kosovos parlament har antagit rekommendationer om barns tidiga utveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet betonar att barn med funktionsnedsättning fortfarande inte får grundläggande utbildning och att endast 10 % är inskrivna i grundskolan. Parlamentet uppmanar regeringen att se till att människor med funktionsnedsättning och andra utsatta grupper kan få tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och sociala tjänster utan att diskrimineras. Parlamentet välkomnar att Kosovos parlament har antagit rekommendationer om barns tidiga utveckling.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar att det inletts en omfattande kartläggning av skyddet av barn i Kosovo och att det gjorts framsteg i antagandet av en stark lag om rättsskipning för minderåriga, som anpassar Kosovo till internationella och europeiska normer. Parlamentet är emellertid fortfarande bekymrat över bristen på specialiserad institutionell infrastruktur för yngre som hamnat i klammeri med rättvisan (offer och vittnen). |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet välkomnar att det inletts en omfattande kartläggning av skyddet av barn i Kosovo och att det gjorts framsteg i antagandet av en stark lag om rättsskipning för minderåriga, som anpassar Kosovo till internationella och europeiska normer. Parlamentet är emellertid fortfarande bekymrat över bristen på specialiserad institutionell infrastruktur för yngre som hamnat i klammeri med rättvisan (offer och vittnen).

| 58. | Europaparlamentet välkomnar slutresultatet av 2011 års folkräkning i Kosovo och ser det som ett första steg mot att ge beslutsfattarna korrekt information i god tid för utformningen av politiken. Parlamentet inser emellertid de utmaningar som kvarstår när det gäller tillgången till statistiskt vederhäftiga och internationellt jämförbara uppgifter, som är avgörande för en evidensbaserad politik och övervakning av Kosovos framsteg. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar slutresultatet av 2011 års folkräkning i Kosovo och ser det som ett första steg mot att ge beslutsfattarna korrekt information i god tid för utformningen av politiken. Parlamentet inser emellertid de utmaningar som kvarstår när det gäller tillgången till statistiskt vederhäftiga och internationellt jämförbara uppgifter, som är avgörande för en evidensbaserad politik och övervakning av Kosovos framsteg.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att förbättra företagsklimatet för små och medelstora företag genom att minska den administrativa bördan och de därmed förbundna kostnaderna, öka tillgången till finansiering och ge särskilt stöd till nystartade företag. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar Kosovo att förbättra företagsklimatet för små och medelstora företag genom att minska den administrativa bördan och de därmed förbundna kostnaderna, öka tillgången till finansiering och ge särskilt stöd till nystartade företag.

| 60. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ge Kosovo ett eget landsnummer av både ekonomiska och politiska skäl. Parlamentet anser att den nuvarande situationen är ohållbar och förvirrande, och uppmanar de behöriga internationella organisationerna att lösa frågan så snart som möjligt och Serbien att dra tillbaka sitt veto i denna fråga. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att ge Kosovo ett eget landsnummer av både ekonomiska och politiska skäl. Parlamentet anser att den nuvarande situationen är ohållbar och förvirrande, och uppmanar de behöriga internationella organisationerna att lösa frågan så snart som möjligt och Serbien att dra tillbaka sitt veto i denna fråga.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar Kosovo att arbeta med att utveckla förnybar energi och diversifiera källorna för att kunna stänga ned kraftverket Kosova A och sanera kraftverket Kosova B i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget om energigemenskapen. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att lägga en större del av EU:s och EBRD:s ekonomiska bistånd på projekt för energibesparing, energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet beklagar att EBRD enligt sitt utkast till landsstrategi planerar att stödja ny brunkolskapacitet (Kosova e Re), och uppmanar kommissionen att motsätta sig denna typ av planer som går stick i stäv mot EU:s klimatåtaganden. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar Kosovo att arbeta med att utveckla förnybar energi och diversifiera källorna för att kunna stänga ned kraftverket Kosova A och sanera kraftverket Kosova B i enlighet med sina skyldigheter enligt fördraget om energigemenskapen. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att lägga en större del av EU:s och EBRD:s ekonomiska bistånd på projekt för energibesparing, energieffektivitet och förnybar energi. Parlamentet beklagar att EBRD enligt sitt utkast till landsstrategi planerar att stödja ny brunkolskapacitet (Kosova e Re), och uppmanar kommissionen att motsätta sig denna typ av planer som går stick i stäv mot EU:s klimatåtaganden.

| 62. | Europaparlamentet noterar planerna för ny väginfrastruktur för att förbättra förbindelserna mellan Pristina och grannländerna. Parlamentet konstaterar att metoderna för offentlig upphandling i Kosovo fortfarande är bristfälliga och betonar att upphandlingsförfarandena för sådana stora projekt måste vara verkligt öppna, konkurrensutsatta och öppna för insyn. Parlamentet konstaterar vidare att sådana infrastrukturprojekt bör genomföras i enlighet med de kriterier som fastställs i det nuvarande IMF-programmet. Parlamentet understryker vikten av att utveckla kollektivtrafiken och framför allt att uppgradera befintliga eller skapa nya järnvägsförbindelser som ett led i ett hållbara transportsystem. Parlamentet föreslår att det ska byggas ett gränsöverskridande system av höghastighetsjärnvägar mellan alla länder på västra Balkan och att det ska kopplas samman med det EU:s transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar planerna för ny väginfrastruktur för att förbättra förbindelserna mellan Pristina och grannländerna. Parlamentet konstaterar att metoderna för offentlig upphandling i Kosovo fortfarande är bristfälliga och betonar att upphandlingsförfarandena för sådana stora projekt måste vara verkligt öppna, konkurrensutsatta och öppna för insyn. Parlamentet konstaterar vidare att sådana infrastrukturprojekt bör genomföras i enlighet med de kriterier som fastställs i det nuvarande IMF-programmet. Parlamentet understryker vikten av att utveckla kollektivtrafiken och framför allt att uppgradera befintliga eller skapa nya järnvägsförbindelser som ett led i ett hållbara transportsystem. Parlamentet föreslår att det ska byggas ett gränsöverskridande system av höghastighetsjärnvägar mellan alla länder på västra Balkan och att det ska kopplas samman med det EU:s transeuropeiska nät.

o

o o

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten samt Kosovos regering och parlament. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten samt Kosovos regering och parlament.

---

(1)  A/RES/64/298.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/80

---

P7_TA(2013)0188

Resolutionsförslag – Färdigställande av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om färdigställande av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (2013/2582(RSP))

(2016/C 045/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (1) (del av det så kallade sexpacket, nedan kallad MIP-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (1) (del av det så kallade sexpacket, nedan kallad MIP-förordningen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan för övervakningen av makroekonomiska obalanser: den planerade första utformningen (2),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2012 om slutförandet av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (Completing the Scoreboard for the MIP: Financial Sector Indicator) (SWD(2012)0389), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2012 om slutförandet av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser (Completing the Scoreboard for the MIP: Financial Sector Indicator) (SWD(2012)0389),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken om 2013 års rapport om försvarsmekanismen (COM(2012)0751), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska centralbanken, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken om 2013 års rapport om försvarsmekanismen (COM(2012)0751),

| — | med beaktande av Europeiska systemrisknämndens (ESRB) synpunkter om resultattavlans planerade indikatorer som är relevanta för stabiliteten på finansmarknaderna av den 9 december 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska systemrisknämndens (ESRB) synpunkter om resultattavlans planerade indikatorer som är relevanta för stabiliteten på finansmarknaderna av den 9 december 2011,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 19 december 2011 från kommissionen till Europaparlamentets talman med relevanta upplysningar och handlingar om den justerade resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 19 december 2011 från kommissionen till Europaparlamentets talman med relevanta upplysningar och handlingar om den justerade resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om komplettering av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska balanser (O-000039/2013 – B7-0117/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om komplettering av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska balanser (O-000039/2013 – B7-0117/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förfarandet för makroekonomiska obalanser är ett policyinstrument som infördes med sexpacket och utgör en viktig pelare för den ekonomiska styrningen av euroområdet, som syftar till att förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna, med särskild uppmärksamhet på makroekonomiska obalanser med potentiella spridningseffekter på andra medlemsstater. |
| --- | --- |

A.

Förfarandet för makroekonomiska obalanser är ett policyinstrument som infördes med sexpacket och utgör en viktig pelare för den ekonomiska styrningen av euroområdet, som syftar till att förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna, med särskild uppmärksamhet på makroekonomiska obalanser med potentiella spridningseffekter på andra medlemsstater.

| B. | Resultattavlan, som upprättades i linje med artikel 4 i MIP-förordningen, bestod från början av tio indikatorer som täckte den breda övervakningsverksamhet som omfattas av förfarandet för makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

B.

Resultattavlan, som upprättades i linje med artikel 4 i MIP-förordningen, bestod från början av tio indikatorer som täckte den breda övervakningsverksamhet som omfattas av förfarandet för makroekonomiska obalanser.

| C. | I november 2012 lade kommissionen till en indikator för tillväxttakten för den finansiella sektorns skulder. Kommissionen meddelade parlamentet detta i sin skrivelse av den 19 november 2012 och offentliggjorde relevanta analyser den 28 november 2012 i rapporten om förvarningsmekanismer. |
| --- | --- |

C.

I november 2012 lade kommissionen till en indikator för tillväxttakten för den finansiella sektorns skulder. Kommissionen meddelade parlamentet detta i sin skrivelse av den 19 november 2012 och offentliggjorde relevanta analyser den 28 november 2012 i rapporten om förvarningsmekanismer.

| D. | Enligt skäl 12 i MIP-förordningen bör kommissionen ”lämna förslag för kommentarer till Europaparlamentets ansvariga utskott och till rådet om planerna att fastställa och justera indikatorer och tröskelvärden”. |
| --- | --- |

D.

Enligt skäl 12 i MIP-förordningen bör kommissionen ”lämna förslag för kommentarer till Europaparlamentets ansvariga utskott och till rådet om planerna att fastställa och justera indikatorer och tröskelvärden”.

| 1. | Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen inte respekterade samarbetsandan i MIP-förordningen i samband med uppdateringen av resultattavlan för övervakning av makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen inte respekterade samarbetsandan i MIP-förordningen i samband med uppdateringen av resultattavlan för övervakning av makroekonomiska obalanser.

| 2. | Europaparlamentet beklagar vidare djupt att parlamentet först mottog det relevanta meddelandet några dagar innan kommissionen offentliggjorde resultattavlan i november 2012. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar vidare djupt att parlamentet först mottog det relevanta meddelandet några dagar innan kommissionen offentliggjorde resultattavlan i november 2012.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid i förväg meddela parlamentet och rådet om den tänker uppdatera resultattavlan på nytt före 2015. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid i förväg meddela parlamentet och rådet om den tänker uppdatera resultattavlan på nytt före 2015.

| 4. | Europaparlamentet noterar med djupt beklagande att medlagstiftarna inte behandlades lika i detta förfarande, eftersom kommissionen enligt rapporterna konsulterade den berörda arbetsgruppen i rådet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar med djupt beklagande att medlagstiftarna inte behandlades lika i detta förfarande, eftersom kommissionen enligt rapporterna konsulterade den berörda arbetsgruppen i rådet.

| 5. | Europaparlamentet betonar att parlamentets resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan, i vilken parlamentet begär tillägg av en indikator för den finansiella sektorn, inte kan betraktas som ett tillfredsställande samråd med parlamentet i enlighet med skäl 12 i MIP-förordningen, eftersom resolutionen antogs året före och inte till följd av ett förslag från kommissionen. Parlamentet påpekar vidare att det exakta valet och utformningen av indikatorn i hög grad gjordes av kommissionen själv efter eget skön, vilket framgår av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2012. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att parlamentets resolution av den 15 december 2011 om resultattavlan, i vilken parlamentet begär tillägg av en indikator för den finansiella sektorn, inte kan betraktas som ett tillfredsställande samråd med parlamentet i enlighet med skäl 12 i MIP-förordningen, eftersom resolutionen antogs året före och inte till följd av ett förslag från kommissionen. Parlamentet påpekar vidare att det exakta valet och utformningen av indikatorn i hög grad gjordes av kommissionen själv efter eget skön, vilket framgår av kommissionens arbetsdokument av den 14 november 2012.

| 6. | Europaparlamentet noterar ESRB:s synpunkter av den 9 december 2011 med reservationer avseende en finansiell indikator, i vilka ESRB anser att resultattavlan bör omfatta kortfristiga skulder (summan av de skulder som förfaller inom ett år) för den icke-konsoliderade finansiella sektorn, netto efter banktillgodohavanden, som en andel av de totala skulderna, och att denna indikator bör användas i stället för indikatorer för mått på eget kapital baserade på finansiella flöden såsom skuldsättningsgrad, eftersom egenkapitalet på grund av att det fastställs enligt marknadsvärdet är mycket känsligt för rörelser på aktiemarknaden. Parlamentet påminner kommissionen om att ESRB:s arbete i enlighet med artikel 4.5 i MIP-förordningen vederbörligen ska ”beaktas i samband med utarbetandet av indikatorer som är relevanta för stabiliteten på finansmarknaderna”. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar ESRB:s synpunkter av den 9 december 2011 med reservationer avseende en finansiell indikator, i vilka ESRB anser att resultattavlan bör omfatta kortfristiga skulder (summan av de skulder som förfaller inom ett år) för den icke-konsoliderade finansiella sektorn, netto efter banktillgodohavanden, som en andel av de totala skulderna, och att denna indikator bör användas i stället för indikatorer för mått på eget kapital baserade på finansiella flöden såsom skuldsättningsgrad, eftersom egenkapitalet på grund av att det fastställs enligt marknadsvärdet är mycket känsligt för rörelser på aktiemarknaden. Parlamentet påminner kommissionen om att ESRB:s arbete i enlighet med artikel 4.5 i MIP-förordningen vederbörligen ska ”beaktas i samband med utarbetandet av indikatorer som är relevanta för stabiliteten på finansmarknaderna”.

| 7. | Europaparlamentet kan inte längre tolerera att den kulturförändring som krävs för ett fullständigt erkännandet av Europaparlamentets roll i den ekonomiska styrningen ännu inte fått fullt genomslag inom kommissionen. Parlamentet understryker att kommissionen otvetydigt måste respektera parlamentet som medlagstiftare i den multilaterala övervakningen, i enlighet med bland annat artiklarna 121.6 och 136 i EUF-fördraget, och behandla parlamentet på lika fot med rådet i alla unionsakter på detta område. Parlamentet påminner kommissionen om att samrådet med parlamentet om ändringar av resultattavlan även omfattas i bästa praxis för interinstitutionell hövlighet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kan inte längre tolerera att den kulturförändring som krävs för ett fullständigt erkännandet av Europaparlamentets roll i den ekonomiska styrningen ännu inte fått fullt genomslag inom kommissionen. Parlamentet understryker att kommissionen otvetydigt måste respektera parlamentet som medlagstiftare i den multilaterala övervakningen, i enlighet med bland annat artiklarna 121.6 och 136 i EUF-fördraget, och behandla parlamentet på lika fot med rådet i alla unionsakter på detta område. Parlamentet påminner kommissionen om att samrådet med parlamentet om ändringar av resultattavlan även omfattas i bästa praxis för interinstitutionell hövlighet.

| 8. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att den ska vara ansvarig inför Europaparlamentet i enlighet med artikel 17.8 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att den ska vara ansvarig inför Europaparlamentet i enlighet med artikel 17.8 i EU-fördraget.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och ECB. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och ECB.

---

(1)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0583.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/82 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/82

---

P7_TA(2013)0189

Vietnam, särskilt yttrandefriheten

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om Vietnam, särskilt yttrandefriheten (2013/2599(RSP))

(2016/C 045/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012, och den människorättsdialog mellan EU och Vietnam som anordnas två gånger om året mellan EU och den vietnamesiska regeringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam, som undertecknades den 27 juni 2012, och den människorättsdialog mellan EU och Vietnam som anordnas två gånger om året mellan EU och den vietnamesiska regeringen,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Vietnam anslöt sig till 1982,

| — | med beaktande av resultatet av den allmänna återkommande utvärdering av Vietnam som genomfördes av FN:s råd för mänskliga rättigheter från den 24 september 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av den allmänna återkommande utvärdering av Vietnam som genomfördes av FN:s råd för mänskliga rättigheter från den 24 september 2009,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet till den 14:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter i april 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av rätten till åsikts- och yttrandefrihet till den 14:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter i april 2010,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 september 2012 från talesmannen för unionens höga representant Catherine Ashton om domarna mot bloggare i Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 september 2012 från talesmannen för unionens höga representant Catherine Ashton om domarna mot bloggare i Vietnam,

| — | med beaktande av sin resolution av 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (1),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Vietnam,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tre framstående journalister – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan och Pan Thanh Hai – dömdes till fängelse den 24 september 2012. Efter överklagan bekräftades deras respektive fängelsedomar till 12, 10 och 3 år och flera års husarrest för att ha offentliggjort artiklar på den vietnamesiska organisationen Free Journalist Clubs hemsida. |
| --- | --- |

A.

Tre framstående journalister – Nguyen Van Hai/Dieu Cay, Ta Phong Tan och Pan Thanh Hai – dömdes till fängelse den 24 september 2012. Efter överklagan bekräftades deras respektive fängelsedomar till 12, 10 och 3 år och flera års husarrest för att ha offentliggjort artiklar på den vietnamesiska organisationen Free Journalist Clubs hemsida.

| B. | Enligt de senaste rapporterna från internationella människorättsorganisationer har 32 cyberdissidenter dömts till långa fängelsestraff eller väntar på rättegång i Vietnam, 14 demokratiaktivister har dömts till sammanlagt mer än 100 års fängelse för att ha utövat sin yttrandefrihet, en grupp på 22 fredliga miljöaktivister har dömts till fängelsestraff på mellan 10 år och livstid, en journalist från den statsägda pressen avskedades efter att ha skrivit ett inlägg på sin personliga blogg där han kritiserade kommunistpartiets generalsekreterare och cyberdissidenter, bland andra Le Cong Cau och Huynh Ngoc Tuan, trakasseras ofta och utsätts för övergrepp av polisen. |
| --- | --- |

B.

Enligt de senaste rapporterna från internationella människorättsorganisationer har 32 cyberdissidenter dömts till långa fängelsestraff eller väntar på rättegång i Vietnam, 14 demokratiaktivister har dömts till sammanlagt mer än 100 års fängelse för att ha utövat sin yttrandefrihet, en grupp på 22 fredliga miljöaktivister har dömts till fängelsestraff på mellan 10 år och livstid, en journalist från den statsägda pressen avskedades efter att ha skrivit ett inlägg på sin personliga blogg där han kritiserade kommunistpartiets generalsekreterare och cyberdissidenter, bland andra Le Cong Cau och Huynh Ngoc Tuan, trakasseras ofta och utsätts för övergrepp av polisen.

| C. | Många samvetsfångar har dömts med stöd av vagt formulerade bestämmelser om ”nationell säkerhet”, som inte gör någon skillnad mellan våldshandlingar och fredligt uttryckta avvikande åsikter eller övertygelser, såsom ”propaganda mot Socialistiska republiken Vietnam” (artikel 88 i straffrätten), ”verksamhet för att störta folkets makt” (artikel 79), ”främjande av splittring mellan religiösa och icke-religiösa samfund” (artikel 87) och ”missbruk av demokratiska friheter för att inkräkta på statens intressen” (artikel 258). Förordning 44 från 2002, som tillåter frihetsberövande utan rättegång, används allt mer för att frihetsberöva dissidenter. |
| --- | --- |

C.

Många samvetsfångar har dömts med stöd av vagt formulerade bestämmelser om ”nationell säkerhet”, som inte gör någon skillnad mellan våldshandlingar och fredligt uttryckta avvikande åsikter eller övertygelser, såsom ”propaganda mot Socialistiska republiken Vietnam” (artikel 88 i straffrätten), ”verksamhet för att störta folkets makt” (artikel 79), ”främjande av splittring mellan religiösa och icke-religiösa samfund” (artikel 87) och ”missbruk av demokratiska friheter för att inkräkta på statens intressen” (artikel 258). Förordning 44 från 2002, som tillåter frihetsberövande utan rättegång, används allt mer för att frihetsberöva dissidenter.

| D. | Bloggare och människorättsförsvarare använder sig allt oftare av internet för att uttrycka sina politiska åsikter, avslöja korruption och uppmärksamma markrofferi och andra former av maktmissbruk bland tjänstemän. |
| --- | --- |

D.

Bloggare och människorättsförsvarare använder sig allt oftare av internet för att uttrycka sina politiska åsikter, avslöja korruption och uppmärksamma markrofferi och andra former av maktmissbruk bland tjänstemän.

| E. | De vietnamesiska myndigheterna undertrycker systematiskt yttrandefriheten och mötesfriheten och förföljer personer som ifrågasätter regeringspolitiken, avslöjar korruption bland tjänstemän eller kräver alternativ till enpartistyret. |
| --- | --- |

E.

De vietnamesiska myndigheterna undertrycker systematiskt yttrandefriheten och mötesfriheten och förföljer personer som ifrågasätter regeringspolitiken, avslöjar korruption bland tjänstemän eller kräver alternativ till enpartistyret.

| F. | Vietnam håller på att utarbeta ett ”dekret om förvaltning, tillhandahållande och användning av internet och informationsinnehåll online”, som är ett nytt dekret om förvaltningen av internet som skulle legalisera filtrering av innehåll, censur och sanktioner från regeringens sida mot vagt definierade ”förbjudna handlingar” och som skulle tvinga internetföretag och internetleverantörer, även utländska, att samarbeta med regeringen för att övervaka och spåra cyberdissidenter. De digitala friheterna hotas i allt högre grad. |
| --- | --- |

F.

Vietnam håller på att utarbeta ett ”dekret om förvaltning, tillhandahållande och användning av internet och informationsinnehåll online”, som är ett nytt dekret om förvaltningen av internet som skulle legalisera filtrering av innehåll, censur och sanktioner från regeringens sida mot vagt definierade ”förbjudna handlingar” och som skulle tvinga internetföretag och internetleverantörer, även utländska, att samarbeta med regeringen för att övervaka och spåra cyberdissidenter. De digitala friheterna hotas i allt högre grad.

| G. | Vietnam accepterade 2009 i samband med den allmänna återkommande utvärdering som FN:s råd för mänskliga rättigheter genomförde av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet ett antal rekommendationer på området för yttrandefrihet, däribland en rekommendation om att till fullo garantera rätten att söka, ta emot och sprida uppgifter och idéer i enlighet med artikel 19 i konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Landet har fortfarande inte genomfört dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

G.

Vietnam accepterade 2009 i samband med den allmänna återkommande utvärdering som FN:s råd för mänskliga rättigheter genomförde av situationen för de mänskliga rättigheterna i landet ett antal rekommendationer på området för yttrandefrihet, däribland en rekommendation om att till fullo garantera rätten att söka, ta emot och sprida uppgifter och idéer i enlighet med artikel 19 i konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Landet har fortfarande inte genomfört dessa rekommendationer.

| H. | Statsanställdas konfiskering av mark, användning av alltför kraftigt våld vid offentliga protester mot vräkningar, godtyckliga gripanden av aktivister och hårda straff för demonstranter förekommer fortfarande, samtidigt som rättigheterna till ägande och utnyttjande av mark är otydliga. |
| --- | --- |

H.

Statsanställdas konfiskering av mark, användning av alltför kraftigt våld vid offentliga protester mot vräkningar, godtyckliga gripanden av aktivister och hårda straff för demonstranter förekommer fortfarande, samtidigt som rättigheterna till ägande och utnyttjande av mark är otydliga.

| I. | Religions- och trosfriheten förtrycks och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams enade buddistkyrka, de protestantiska kyrkorna och andra kyrkor utsätts fortfarande för allvarliga religiösa förföljelser. |
| --- | --- |

I.

Religions- och trosfriheten förtrycks och den katolska kyrkan och icke-erkända religioner, såsom Vietnams enade buddistkyrka, de protestantiska kyrkorna och andra kyrkor utsätts fortfarande för allvarliga religiösa förföljelser.

| J. | Vietnam har inlett omfattande offentliga samråd i syfte att utarbeta en ny konstitution, men de personer som uttryckt sina åsikter har drabbats av sanktioner och utsatts för påtryckningar. |
| --- | --- |

J.

Vietnam har inlett omfattande offentliga samråd i syfte att utarbeta en ny konstitution, men de personer som uttryckt sina åsikter har drabbats av sanktioner och utsatts för påtryckningar.

| K. | Vietnam är kandidat för en plats i FN:s råd för mänskliga rättigheter för perioden 2014–2016. |
| --- | --- |

K.

Vietnam är kandidat för en plats i FN:s råd för mänskliga rättigheter för perioden 2014–2016.

| 1. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över domarna och de hårda straffen mot journalister och bloggare i Vietnam. Parlamentet fördömer de fortsatta kränkningar av mänskliga rättigheter, däribland politiska hot, trakasserier, angrepp, godtyckliga gripanden, långa fängelsestraff och orättvisa rättegångar som begås i Vietnam gentemot politiska aktivister, journalister, bloggare, dissidenter och människorättsförsvarare, både online och offline, vilket klart och tydligt strider mot landets internationella förpliktelser i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över domarna och de hårda straffen mot journalister och bloggare i Vietnam. Parlamentet fördömer de fortsatta kränkningar av mänskliga rättigheter, däribland politiska hot, trakasserier, angrepp, godtyckliga gripanden, långa fängelsestraff och orättvisa rättegångar som begås i Vietnam gentemot politiska aktivister, journalister, bloggare, dissidenter och människorättsförsvarare, både online och offline, vilket klart och tydligt strider mot landets internationella förpliktelser i fråga om mänskliga rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar bestämt myndigheterna att omedelbart och villkorslöst släppa alla bloggare, nätjournalister och människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att upphöra med alla former av förtryck mot personer som utövar sin rätt till yttrandefrihet, trosfrihet och mötesfrihet i enlighet med internationella människorättsstandarder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar bestämt myndigheterna att omedelbart och villkorslöst släppa alla bloggare, nätjournalister och människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att upphöra med alla former av förtryck mot personer som utövar sin rätt till yttrandefrihet, trosfrihet och mötesfrihet i enlighet med internationella människorättsstandarder.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den vietnamesiska regeringen att ändra eller upphäva lagstiftning som begränsar rätten till yttrandefrihet och pressfrihet i syfte att skapa ett forum för dialog och en demokratisk debatt. Parlamentet uppmanar också regeringen att ändra förslaget till ”dekret om förvaltning, tillhandahållande och användning av internet och informationsinnehåll online” i syfte att säkerställa att den skyddar rätten till yttrandefrihet på internet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar den vietnamesiska regeringen att ändra eller upphäva lagstiftning som begränsar rätten till yttrandefrihet och pressfrihet i syfte att skapa ett forum för dialog och en demokratisk debatt. Parlamentet uppmanar också regeringen att ändra förslaget till ”dekret om förvaltning, tillhandahållande och användning av internet och informationsinnehåll online” i syfte att säkerställa att den skyddar rätten till yttrandefrihet på internet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar bestämt den vietnamesiska regeringen att upphöra med tvångsvräkningar, säkra yttrandefriheten för personer som anmäler missbruk i samband med markfrågor och garantera personer som tvångsvräkts tillgång till rättslig prövning och korrekt kompensation i enlighet med internationella standarder och skyldigheter enligt internationell rätt avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar bestämt den vietnamesiska regeringen att upphöra med tvångsvräkningar, säkra yttrandefriheten för personer som anmäler missbruk i samband med markfrågor och garantera personer som tvångsvräkts tillgång till rättslig prövning och korrekt kompensation i enlighet med internationella standarder och skyldigheter enligt internationell rätt avseende mänskliga rättigheter.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att leva upp till Vietnams internationella skyldigheter genom att stoppa de religiösa förföljelserna och undanröja de rättsliga hindren för oberoende religiösa organisationer att fritt bedriva fredlig religiös verksamhet, vilket innebär ett erkännande av alla religiösa samfund, fritt religionsutövande och återgivande av tillgångar som staten godtyckligt tagit från Vietnams enade buddistkyrka, katolska kyrkan och andra religiösa samfund. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att leva upp till Vietnams internationella skyldigheter genom att stoppa de religiösa förföljelserna och undanröja de rättsliga hindren för oberoende religiösa organisationer att fritt bedriva fredlig religiös verksamhet, vilket innebär ett erkännande av alla religiösa samfund, fritt religionsutövande och återgivande av tillgångar som staten godtyckligt tagit från Vietnams enade buddistkyrka, katolska kyrkan och andra religiösa samfund.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över fängelseförhållandena för samvetsfångar som präglas av övergrepp och bristande sjukvård. Parlamentet kräver att myndigheterna garanterar deras fysiska och psykologiska integritet, säkerställer obegränsad tillgång till juridiskt bistånd och erbjuder lämplig läkarvård till behövande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är djupt oroat över fängelseförhållandena för samvetsfångar som präglas av övergrepp och bristande sjukvård. Parlamentet kräver att myndigheterna garanterar deras fysiska och psykologiska integritet, säkerställer obegränsad tillgång till juridiskt bistånd och erbjuder lämplig läkarvård till behövande.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att människorättsdialogen mellan EU och Vietnam bör föra till konkreta framsteg på området för mänskliga rättigheter och demokratisering. Parlamentet uppmanar i detta avseende Europeiska unionen att systematiskt föra fram sina farhågor i fråga om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vietnam på högsta nivå och att intensifiera påtryckningarna på de vietnamesiska myndigheterna så att de upphäver kontrollerna av internet och bloggar och förbuden mot privatägda medier, tillåter grupper och enskilda personer att främja mänskliga rättigheter och uttrycka sina åsikter och avvikande uppfattningar offentligt, vidtar åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, upphäver eller ändrar nationella säkerhetslagar som används för att kriminalisera fredliga protester och släpper fredliga samvetsfångar. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att människorättsdialogen mellan EU och Vietnam bör föra till konkreta framsteg på området för mänskliga rättigheter och demokratisering. Parlamentet uppmanar i detta avseende Europeiska unionen att systematiskt föra fram sina farhågor i fråga om kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vietnam på högsta nivå och att intensifiera påtryckningarna på de vietnamesiska myndigheterna så att de upphäver kontrollerna av internet och bloggar och förbuden mot privatägda medier, tillåter grupper och enskilda personer att främja mänskliga rättigheter och uttrycka sina åsikter och avvikande uppfattningar offentligt, vidtar åtgärder för att avskaffa dödsstraffet, upphäver eller ändrar nationella säkerhetslagar som används för att kriminalisera fredliga protester och släpper fredliga samvetsfångar.

| 8. | Europaparlamentet påminner samtliga parter om artikel 1 i partnerskaps- och samarbetsavtalet enligt vilken ”grundvalen för samarbetet mellan parterna och för bestämmelserna i detta avtal är respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principer, vilken även utgör en väsentlig del av avtalet”. Parlamentet uppmanar den höga representanten att bedöma den vietnamesiska regeringspolitikens förenlighet med de villkor som ingår i partnerskaps- och samarbetsavtalet. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner samtliga parter om artikel 1 i partnerskaps- och samarbetsavtalet enligt vilken ”grundvalen för samarbetet mellan parterna och för bestämmelserna i detta avtal är respekt för de mänskliga rättigheterna och demokratiska principer, vilken även utgör en väsentlig del av avtalet”. Parlamentet uppmanar den höga representanten att bedöma den vietnamesiska regeringspolitikens förenlighet med de villkor som ingår i partnerskaps- och samarbetsavtalet.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar Vietnam att gå vidare mot en ratificering av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar regeringen att inrätta en oberoende nationell människorättskommission. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar Vietnam att gå vidare mot en ratificering av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen och konventionen mot tortyr. Parlamentet uppmanar regeringen att inrätta en oberoende nationell människorättskommission.

| 10. | Europaparlamentet begär att Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter undersöker situationen för mänskliga rättigheter i Vietnam, med särskild tonvikt på yttrandefrihet, och att den utfärdar rekommendationer till landet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter undersöker situationen för mänskliga rättigheter i Vietnam, med särskild tonvikt på yttrandefrihet, och att den utfärdar rekommendationer till landet.

| 11. | Europaparlamentet gläder sig över att den vietnamesiska regeringen har inlett ett offentligt samråd i samband med den första konstitutionella reformen sedan 1992 och att fristen nu har skjutits upp till september 2013, men beklagar att det offentliga samrådet har lett till att sanktioner utfärdats mot personer som helt legitimt framför sina åsikter. Parlamentet hoppas att frågorna om medborgerliga och politiska rättigheter och religionsfrihet kommer att prioriteras inom ramen för den nya konstitutionen. Parlamentet gläder sig i detta avseende över att en dialog har inletts med människorättsorganisationer. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att detta på lång sikt kan leda till viktiga reformer på området för arbetstagares rättigheter, rätten till utbildning och mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar att FN:s särskilde rapportör för åsikts- och yttrandefrihet bjuds in att besöka landet och att myndigheterna till fullo genomför alla rekommendationer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet gläder sig över att den vietnamesiska regeringen har inlett ett offentligt samråd i samband med den första konstitutionella reformen sedan 1992 och att fristen nu har skjutits upp till september 2013, men beklagar att det offentliga samrådet har lett till att sanktioner utfärdats mot personer som helt legitimt framför sina åsikter. Parlamentet hoppas att frågorna om medborgerliga och politiska rättigheter och religionsfrihet kommer att prioriteras inom ramen för den nya konstitutionen. Parlamentet gläder sig i detta avseende över att en dialog har inletts med människorättsorganisationer. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att detta på lång sikt kan leda till viktiga reformer på området för arbetstagares rättigheter, rätten till utbildning och mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar att FN:s särskilde rapportör för åsikts- och yttrandefrihet bjuds in att besöka landet och att myndigheterna till fullo genomför alla rekommendationer.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Vietnams regering och parlament, Asean-medlemsstaternas regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar, Vietnams regering och parlament, Asean-medlemsstaternas regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt till FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/85 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/85

---

P7_TA(2013)0190

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan

Europaparlamentets resolution av den 18 april 2013 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kazakstan (2013/2600(RSP))

(2016/C 045/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kazakstan, däribland resolutionerna av den 15 mars 2012 om Kazakstan (1), av den 15 december 2011 om hur genomförandet av EU:s strategi för Centralasien framskrider (2) samt av den 17 september 2009 om fallet Yevgeny Zhovtis i Kazakstan (3); |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kazakstan, däribland resolutionerna av den 15 mars 2012 om Kazakstan (1), av den 15 december 2011 om hur genomförandet av EU:s strategi för Centralasien framskrider (2) samt av den 17 september 2009 om fallet Yevgeny Zhovtis i Kazakstan (3);

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 med Europaparlamentets rekommendationer till rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten om förhandlingarna om det nya utvidgade partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Kazakstan (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 9 oktober 2012 från talespersonen för unionens höga representant Catherine Ashton om rättegången mot Vladimir Kozlov i Kazakstan, samt av den höga representantens uttalande av den 17 januari 2012 om parlamentsvalen i Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 9 oktober 2012 från talespersonen för unionens höga representant Catherine Ashton om rättegången mot Vladimir Kozlov i Kazakstan, samt av den höga representantens uttalande av den 17 januari 2012 om parlamentsvalen i Kazakstan,

| — | med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 13 februari 2013 från Internationella juristkommissionen om disciplinära förfaranden mot misstänkta advokater i Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 13 februari 2013 från Internationella juristkommissionen om disciplinära förfaranden mot misstänkta advokater i Kazakstan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 januari 2012 från OSSE:s representant för mediefrihet om mediesituationen i Kazakstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 januari 2012 från OSSE:s representant för mediefrihet om mediesituationen i Kazakstan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 februari 2012 från direktören för OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter om repressalierna mot den kazakstanska oppositionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 februari 2012 från direktören för OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter om repressalierna mot den kazakstanska oppositionen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 20 mars 2013 från International Partnership of Human Rights Overview of Human Rights concerns in Kazakhstan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 20 mars 2013 från International Partnership of Human Rights Overview of Human Rights concerns in Kazakhstan,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 21 december 2012 förbjöd distriktsdomstolen i Almaty, efter ett åtal som väckts av Kazakstans riksåklagare den 20 november 2012, det oregistrerade oppositionspartiet ”Alga!”, som befunnits skyldigt till extremism. Enligt förbudet hålls Alija Turusbekova, Vladimir Kozlovs fru, personligen ansvarig för brottet. |
| --- | --- |

A.

Den 21 december 2012 förbjöd distriktsdomstolen i Almaty, efter ett åtal som väckts av Kazakstans riksåklagare den 20 november 2012, det oregistrerade oppositionspartiet ”Alga!”, som befunnits skyldigt till extremism. Enligt förbudet hålls Alija Turusbekova, Vladimir Kozlovs fru, personligen ansvarig för brottet.

| B. | Den 25 december 2012 förbjöds en rad kanaler för oppositionsmedier, inklusive åtta kazakstanska tidningar och 23 nyhetsportaler på internet, efter att de befunnits skyldiga till extremism, och beskrevs av åklagaren som ”en enad mediekanal för republiken”. Detta beslut fastställdes av appellationsdomstolen den 22 februari 2013, med följden att de drabbade journalisterna belades med yrkesförbud. |
| --- | --- |

B.

Den 25 december 2012 förbjöds en rad kanaler för oppositionsmedier, inklusive åtta kazakstanska tidningar och 23 nyhetsportaler på internet, efter att de befunnits skyldiga till extremism, och beskrevs av åklagaren som ”en enad mediekanal för republiken”. Detta beslut fastställdes av appellationsdomstolen den 22 februari 2013, med följden att de drabbade journalisterna belades med yrkesförbud.

| C. | Kazakstan är en viktig internationell aktör med oerhört stor betydelse för den politiska och socioekonomiska utvecklingen och säkerhetssituationen i hela regionen. Kazakstan har spelat en positiv roll i Centralasien genom sina insatser för att utveckla goda grannförbindelser med angränsande länder, återuppta det regionala samarbetet och under fredliga former lösa alla bilaterala frågor. EU har ett starkt intresse av att fördjupa det politiska och ekonomiska samarbetet samt säkerhetssamarbetet med denna region genom en stark och öppen förbindelse mellan EU och Kazakstan. |
| --- | --- |

C.

Kazakstan är en viktig internationell aktör med oerhört stor betydelse för den politiska och socioekonomiska utvecklingen och säkerhetssituationen i hela regionen. Kazakstan har spelat en positiv roll i Centralasien genom sina insatser för att utveckla goda grannförbindelser med angränsande länder, återuppta det regionala samarbetet och under fredliga former lösa alla bilaterala frågor. EU har ett starkt intresse av att fördjupa det politiska och ekonomiska samarbetet samt säkerhetssamarbetet med denna region genom en stark och öppen förbindelse mellan EU och Kazakstan.

| D. | I Kazakstan är de medborgerliga och politiska rättigheterna, såsom mötesfrihet, yttrandefrihet och religionsfrihet sedan länge begränsade. De senaste två åren har respekten för de grundläggande friheterna minskat och under 2012, efter våldet i Zjanaozen i december 2011, har regeringskritikerna utsatts för uppenbara repressalier. |
| --- | --- |

D.

I Kazakstan är de medborgerliga och politiska rättigheterna, såsom mötesfrihet, yttrandefrihet och religionsfrihet sedan länge begränsade. De senaste två åren har respekten för de grundläggande friheterna minskat och under 2012, efter våldet i Zjanaozen i december 2011, har regeringskritikerna utsatts för uppenbara repressalier.

| E. | De senaste månaderna har flera oppositionsledare, människorättsförsvarare, journalister och aktörer i det civila samhället trakasserats och åtalats, och dessa åtal har i flera fall har lett till fängelsedomar. |
| --- | --- |

E.

De senaste månaderna har flera oppositionsledare, människorättsförsvarare, journalister och aktörer i det civila samhället trakasserats och åtalats, och dessa åtal har i flera fall har lett till fängelsedomar.

| F. | Den 13 mars 2013 avslog kassationsdomstolen överklagan i fallet Vladimir Kozlov, som dömts till sju och ett halvt års fängelse och vars egendom beslagtagits efter det att han befunnits skyldig till ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, ”uppmaning till att med våld störta den konstitutionella ordningen” samt till ”att ha inrättat och lett en organiserad grupp i syfte att begå brott”. Kozlov håller just nu på att överklaga beslutet till Högsta domstolen, den sista instansen. |
| --- | --- |

F.

Den 13 mars 2013 avslog kassationsdomstolen överklagan i fallet Vladimir Kozlov, som dömts till sju och ett halvt års fängelse och vars egendom beslagtagits efter det att han befunnits skyldig till ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, ”uppmaning till att med våld störta den konstitutionella ordningen” samt till ”att ha inrättat och lett en organiserad grupp i syfte att begå brott”. Kozlov håller just nu på att överklaga beslutet till Högsta domstolen, den sista instansen.

| G. | Den 7 december 2012 dömdes människorättsförsvararen Vadim Kuramsjim till tolv års fängelse för att ha utpressat distriktåklagarens assistent. Domen fastställdes av appellationsdomstolen den 14 februari 2013. Kurasjim hade släppts fri efter den tidigare rättegången i augusti 2012, men greps på nytt vid sin återkomst från OSSE:s konferens i september i Warszawa. |
| --- | --- |

G.

Den 7 december 2012 dömdes människorättsförsvararen Vadim Kuramsjim till tolv års fängelse för att ha utpressat distriktåklagarens assistent. Domen fastställdes av appellationsdomstolen den 14 februari 2013. Kurasjim hade släppts fri efter den tidigare rättegången i augusti 2012, men greps på nytt vid sin återkomst från OSSE:s konferens i september i Warszawa.

| H. | Den kazakstanska regeringen överväger att påbörja arbetet med en ny nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter för 2013–2020. |
| --- | --- |

H.

Den kazakstanska regeringen överväger att påbörja arbetet med en ny nationell handlingsplan för mänskliga rättigheter för 2013–2020.

| I. | De kazakstanska myndigheterna har inrättat en arbetsgrupp under riksåklagarens ledning för att reformera straffrätten. Den 15–16 mars 2013 organiserades ett rundabordssamtal om reformer av den kazakstanska straffrätten, vilka ska bygga på rättsstatliga principer. En delegation från Venedigkommissionen deltog som rådgivare till reformen. Parlamentet har uppmanat de kazakstanska myndigheterna att anpassa landets strafflagstiftning, inklusive artikel 164 om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, till internationella standarder. |
| --- | --- |

I.

De kazakstanska myndigheterna har inrättat en arbetsgrupp under riksåklagarens ledning för att reformera straffrätten. Den 15–16 mars 2013 organiserades ett rundabordssamtal om reformer av den kazakstanska straffrätten, vilka ska bygga på rättsstatliga principer. En delegation från Venedigkommissionen deltog som rådgivare till reformen. Parlamentet har uppmanat de kazakstanska myndigheterna att anpassa landets strafflagstiftning, inklusive artikel 164 om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, till internationella standarder.

| J. | De kazakstanska myndigheterna har upprepade gånger tillämpat anklagelsen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, en vag och alltför bred anklagelse som kan utnyttjas för att kriminalisera rättmätigt utövande av rättigheter såsom yttrandefrihet och föreningsfrihet, vilka skyddas i internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

J.

De kazakstanska myndigheterna har upprepade gånger tillämpat anklagelsen om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet”, en vag och alltför bred anklagelse som kan utnyttjas för att kriminalisera rättmätigt utövande av rättigheter såsom yttrandefrihet och föreningsfrihet, vilka skyddas i internationell människorättslagstiftning.

| K. | Kazakstans inledde den 1 januari 2013 sin treåriga mandatperiod som medlem i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Kazakstans inledde den 1 januari 2013 sin treåriga mandatperiod som medlem i FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| L. | Som medlem av OSSE (som landet innehade ordförandeskapet för 2010) har Kazakstan åtagit sig att respektera och genomföra denna organisations grundläggande principer. |
| --- | --- |

L.

Som medlem av OSSE (som landet innehade ordförandeskapet för 2010) har Kazakstan åtagit sig att respektera och genomföra denna organisations grundläggande principer.

| M. | Ärekränkning är fortfarande ett brott. Lagen om ändringar och tillägg till lagstiftningen om informations- och kommunikationsnätverk av den 10 juli 2009 likställer internetkällor (webbsidor, chattrum, bloggar, diskussionsforum) med massmediekanaler, vilket gör att dessa källor och innehavarna av dem kan hållas ansvariga för samma brott. |
| --- | --- |

M.

Ärekränkning är fortfarande ett brott. Lagen om ändringar och tillägg till lagstiftningen om informations- och kommunikationsnätverk av den 10 juli 2009 likställer internetkällor (webbsidor, chattrum, bloggar, diskussionsforum) med massmediekanaler, vilket gör att dessa källor och innehavarna av dem kan hållas ansvariga för samma brott.

| N. | I slutet av november 2012 reste vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten, Ashton, till Centralasien och besökte Kazakstan samtidigt som förbuden gentemot oppositionen och mediekanalerna fastställdes. Hon gjorde inte något uttalande i denna fråga under sitt besök men väl därefter i december 2012. |
| --- | --- |

N.

I slutet av november 2012 reste vice ordföranden för kommissionen/den höga representanten, Ashton, till Centralasien och besökte Kazakstan samtidigt som förbuden gentemot oppositionen och mediekanalerna fastställdes. Hon gjorde inte något uttalande i denna fråga under sitt besök men väl därefter i december 2012.

| O. | I juli 2012 uppmanade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, efter sitt tvådagarsbesök i Kazakstan myndigheterna att sanktionera en oberoende internationell utredning av händelserna i Zjanaozen, bakgrunden till dem och deras följder. |
| --- | --- |

O.

I juli 2012 uppmanade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, efter sitt tvådagarsbesök i Kazakstan myndigheterna att sanktionera en oberoende internationell utredning av händelserna i Zjanaozen, bakgrunden till dem och deras följder.

| 1. | Europaparlamentet understryker att förbindelserna mellan EU och Kazakstan är viktiga liksom att det är viktigt att stärka det ekonomiska och politiska samarbetet på alla områden. Parlamentet understryker att EU har stort intresse av en hållbar förbindelse med Kazakstan när det gäller politiskt och ekonomiskt samarbete. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att förbindelserna mellan EU och Kazakstan är viktiga liksom att det är viktigt att stärka det ekonomiska och politiska samarbetet på alla områden. Parlamentet understryker att EU har stort intresse av en hållbar förbindelse med Kazakstan när det gäller politiskt och ekonomiskt samarbete.

| 2. | Parlamentet är starkt kritiskt till domstolsbeslutet att förbjuda oppositionspartier på grundval av anklagelser om extremism, däribland det oregistrerade partiet ”Alga!”, liksom att förbjuda oberoende medieaktörer, eftersom detta strider mot principerna om yttrandefrihet och mötesfrihet och väcker allvarliga farhågor för framtida repressalier mot oberoende medier och oppositionen. |
| --- | --- |

2.

Parlamentet är starkt kritiskt till domstolsbeslutet att förbjuda oppositionspartier på grundval av anklagelser om extremism, däribland det oregistrerade partiet ”Alga!”, liksom att förbjuda oberoende medieaktörer, eftersom detta strider mot principerna om yttrandefrihet och mötesfrihet och väcker allvarliga farhågor för framtida repressalier mot oberoende medier och oppositionen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att respektera principerna och åtagandena i OSSE:s standarder om yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar Kazakstan att se kritiken inte som ett hot utan som ett konstruktivt verktyg för att förbättra politiken och integrationen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att respektera principerna och åtagandena i OSSE:s standarder om yttrandefrihet, mötesfrihet och föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar Kazakstan att se kritiken inte som ett hot utan som ett konstruktivt verktyg för att förbättra politiken och integrationen.

| 4. | Europaparlamentet understryker att Alija Turusbekova inte kan hållas ansvarig för handlingar som begåtts av tredje man. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att Alija Turusbekova inte kan hållas ansvarig för handlingar som begåtts av tredje man.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att begära garantier för att journalister, oppositionsmedlemmar och människorättsförsvarare samt deras familjer, särskilt de som besöker EU:s institutioner för att diskutera människorättsfrågor, efteråt skyddas mot personhot, påtryckningar eller åtal. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att begära garantier för att journalister, oppositionsmedlemmar och människorättsförsvarare samt deras familjer, särskilt de som besöker EU:s institutioner för att diskutera människorättsfrågor, efteråt skyddas mot personhot, påtryckningar eller åtal.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att oppositionsledare, journalister och advokater fängslats efter rättegångar som långt ifrån uppfyller internationella standarder och upprepar sitt krav på att alla personer som dömts på grundval av vaga brottsanklagelser som kan betraktas som politiskt motiverade, ska släppas fria, däribland Vladimir Kozlov, Vadim Kurasjim and Roza Tuletajeva. Parlamentet uttrycker sin oro över hur rättvisa rättegångarna är och upprepar sin begäran om garantier för insyn och internationella standarder vid rättegångar, ett slut på domar som bygger på vaga brottsanklagelser samt upprätthållande av domstolsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet upprepar sin oro över att oppositionsledare, journalister och advokater fängslats efter rättegångar som långt ifrån uppfyller internationella standarder och upprepar sitt krav på att alla personer som dömts på grundval av vaga brottsanklagelser som kan betraktas som politiskt motiverade, ska släppas fria, däribland Vladimir Kozlov, Vadim Kurasjim and Roza Tuletajeva. Parlamentet uttrycker sin oro över hur rättvisa rättegångarna är och upprepar sin begäran om garantier för insyn och internationella standarder vid rättegångar, ett slut på domar som bygger på vaga brottsanklagelser samt upprätthållande av domstolsväsendets oberoende.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att garantera fängelseförhållanden som uppfyller internationella standarder och erbjuda alla fängslade läkarvård, även oppositionsledaren Vladimir Kozlov. Parlamentet begär att de förbättringar som ingår i den nyligen genomförda reformen av fängelsesystemet ska genomföras fullt ut, och efterlyser ytterligare förbättringar för att systemet ska uppfylla internationella standarder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att garantera fängelseförhållanden som uppfyller internationella standarder och erbjuda alla fängslade läkarvård, även oppositionsledaren Vladimir Kozlov. Parlamentet begär att de förbättringar som ingår i den nyligen genomförda reformen av fängelsesystemet ska genomföras fullt ut, och efterlyser ytterligare förbättringar för att systemet ska uppfylla internationella standarder.

| 8. | Europaparlamentet understryker med kraft att den legitima kampen mot terrorism och extremism inte får tas som en förevändning för att förbjuda oppositionsverksamhet, förhindra yttrandefrihet eller hämma rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker med kraft att den legitima kampen mot terrorism och extremism inte får tas som en förevändning för att förbjuda oppositionsverksamhet, förhindra yttrandefrihet eller hämma rättsväsendets oberoende.

| 9. | Europaparlamentet understryker att Kazakstan blir en allt viktigare internationell partner i regionen, antingen det gäller samarbetet med Nato, stödet till E3+3-samtalen med Iran eller inrättandet av en internationell bränslebank i Kazakstan. Parlamentet välkomnar Kazakstans ambition att aktivt delta som medlare/medhjälpare i internationella säkerhetsfrågor som berör hela regionen. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att stå fast vid sina internationella åtaganden, inklusive de som rör rättsstatliga principer och rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att Kazakstan blir en allt viktigare internationell partner i regionen, antingen det gäller samarbetet med Nato, stödet till E3+3-samtalen med Iran eller inrättandet av en internationell bränslebank i Kazakstan. Parlamentet välkomnar Kazakstans ambition att aktivt delta som medlare/medhjälpare i internationella säkerhetsfrågor som berör hela regionen. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att stå fast vid sina internationella åtaganden, inklusive de som rör rättsstatliga principer och rättsväsendets oberoende.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att skapa ett klimat där oppositionsmedlemmar, journalister och advokater fritt kan utöva sin verksamhet, bland annat genom att införa nödvändiga rättsliga reformer. Parlamentet understryker EU:s åtagande att hjälpa Kazakstan i denna strävan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att skapa ett klimat där oppositionsmedlemmar, journalister och advokater fritt kan utöva sin verksamhet, bland annat genom att införa nödvändiga rättsliga reformer. Parlamentet understryker EU:s åtagande att hjälpa Kazakstan i denna strävan.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att se över sin religionslagstiftning och att lätta på restriktionerna om registrering och utövande av religion. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Kazakstan att se över sin religionslagstiftning och att lätta på restriktionerna om registrering och utövande av religion.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att Kazakstan respekterar och främjar arbetstagarnas rätt att bilda oberoende fackföreningar, genomföra strejker och bedriva kollektivförhandlingar med arbetsgivare, i enlighet med landets åtaganden enligt internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att Kazakstan respekterar och främjar arbetstagarnas rätt att bilda oberoende fackföreningar, genomföra strejker och bedriva kollektivförhandlingar med arbetsgivare, i enlighet med landets åtaganden enligt internationell människorättslagstiftning.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar dialogen med delegationen från Venedigkommissionen om en ny straffprocessrätt och uppmanar till ytterligare samarbete med Venedigkommissionen, i syfte att fullt ut dra nytta av dess erfarenheter. Parlamentet understryker att reformen bör syfta till att stärka rättsväsendets oberoende och rättstatsprincipen samt till uppfyllandet av internationella standarder. Parlamentet upprepar sin begäran att artikel 164 om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” ska ändras och uppmanar Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka reformen och innehållet i den nya lagen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar dialogen med delegationen från Venedigkommissionen om en ny straffprocessrätt och uppmanar till ytterligare samarbete med Venedigkommissionen, i syfte att fullt ut dra nytta av dess erfarenheter. Parlamentet understryker att reformen bör syfta till att stärka rättsväsendets oberoende och rättstatsprincipen samt till uppfyllandet av internationella standarder. Parlamentet upprepar sin begäran att artikel 164 om ”uppvigling till samhällsomstörtande verksamhet” ska ändras och uppmanar Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka reformen och innehållet i den nya lagen.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de kazakstanska myndigheterna att fullfölja verkställandet av den befintliga handlingsplanen om mänskliga rättigheter, utifrån Venigkommissionens rekommendationer och med hjälp av EU:s tekniska bistånd från rättstatsinitiativet. Parlamentet uppmuntrar och stöder Kazakstans ansträngningar att ta fram en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter för perioden 2013–2020. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att samarbeta med icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de kazakstanska myndigheterna att fullfölja verkställandet av den befintliga handlingsplanen om mänskliga rättigheter, utifrån Venigkommissionens rekommendationer och med hjälp av EU:s tekniska bistånd från rättstatsinitiativet. Parlamentet uppmuntrar och stöder Kazakstans ansträngningar att ta fram en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter för perioden 2013–2020. Parlamentet uppmanar de kazakstanska myndigheterna att samarbeta med icke-statliga organisationer.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar de regelbundna människorättsdialogerna mellan EU och Kazakstan. Parlamentet understryker vikten av människorättsdialoger mellan EU och de kazakstanska myndigheterna och välkomnar det konstruktiva tillvägagångssätt som den kazakstanska sidan har gett prov på. Parlamentet efterlyser en stärkning av dialogen i syfte att inrätta ett forum där frågor öppet kan tas upp, Parlamentet understryker att dessa dialoger bör vara effektiva och resultatorienterade och om möjligt inbegripa aktörer från det civila samhället. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar de regelbundna människorättsdialogerna mellan EU och Kazakstan. Parlamentet understryker vikten av människorättsdialoger mellan EU och de kazakstanska myndigheterna och välkomnar det konstruktiva tillvägagångssätt som den kazakstanska sidan har gett prov på. Parlamentet efterlyser en stärkning av dialogen i syfte att inrätta ett forum där frågor öppet kan tas upp, Parlamentet understryker att dessa dialoger bör vara effektiva och resultatorienterade och om möjligt inbegripa aktörer från det civila samhället.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de internationella studentutbytesprogram som inrättats av den kazakstanska regeringen. Parlamentet understryker den grundläggande betydelse som dessa vistelser utomlands har för den demokratiska utbildningen av kazakstanska studenter. Parlamentet välkomnar det stöd som de kazakstanska myndigheterna har erbjudit studenterna efter deras återvändande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de internationella studentutbytesprogram som inrättats av den kazakstanska regeringen. Parlamentet understryker den grundläggande betydelse som dessa vistelser utomlands har för den demokratiska utbildningen av kazakstanska studenter. Parlamentet välkomnar det stöd som de kazakstanska myndigheterna har erbjudit studenterna efter deras återvändande.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU och särskilt Europeiska utrikestjänsten att noga övervaka händelseutvecklingen i Kazakstan, vid behov ta upp problem med de kazakstanska myndigheterna, och erbjuda stöd samt regelbundet rapportera till Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar även EU:s delegation i Astana att spela en mer proaktiv roll i övervakningen av situationen, inklusive observation av rättgångar och fängelsebesök. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar EU och särskilt Europeiska utrikestjänsten att noga övervaka händelseutvecklingen i Kazakstan, vid behov ta upp problem med de kazakstanska myndigheterna, och erbjuda stöd samt regelbundet rapportera till Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar även EU:s delegation i Astana att spela en mer proaktiv roll i övervakningen av situationen, inklusive observation av rättgångar och fängelsebesök.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Kazakstans regering och parlament. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, FN:s råd för mänskliga rättigheter samt Kazakstans regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0089.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2011)0588.

(3)  EUT C 224 E, 19.8.2010, s. 30.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0459.

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen den 18 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/89 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/89

---

P7_TA(2013)0180

FN:s princip om ”skyldigheten att skydda”

Europaparlamentets rekommendation av den 18 april 2013 till rådet om FN:s princip om ”skyldigheten att skydda” (R2P) (2012/2143(INI))

(2016/C 045/15)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av Europeiska unionens värden, mål, principer och politikområden, som bland annat slås fast i artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens värden, mål, principer och politikområden, som bland annat slås fast i artiklarna 2, 3 och 21 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Förenta nationernas stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas stadga,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide) av den 9 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord (genocide) av den 9 december 1948,

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 7 oktober 2009 om skyldigheten att skydda (A/RES/63/308), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 7 oktober 2009 om skyldigheten att skydda (A/RES/63/308),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1674 från april 2006 och 1894 från november 2009 om skydd av civila i väpnade konflikter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1674 från april 2006 och 1894 från november 2009 om skydd av civila i väpnade konflikter (1),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet och FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt, liksom FN:s säkerhetsråds resolution 1889 (2009), som syftar till att förbättra genomförandet och övervakningen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), samt FN:s säkerhetsråds resolution 1960 (2010), genom vilken en mekanism inrättades för att sammanställa data om och en förteckning över personer som begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 (2000) och 1820 (2008) om kvinnor, fred och säkerhet och FN:s säkerhetsråds resolution 1888 (2009) om sexuellt våld mot kvinnor och barn i situationer av väpnad konflikt, liksom FN:s säkerhetsråds resolution 1889 (2009), som syftar till att förbättra genomförandet och övervakningen av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (2000), samt FN:s säkerhetsråds resolution 1960 (2010), genom vilken en mekanism inrättades för att sammanställa data om och en förteckning över personer som begått sexuella våldshandlingar i samband med väpnade konflikter,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1970 av den 26 februari 2011 om Libyen, där säkerhetsrådet hänvisade till skyldigheten att skydda och godkände flera icke tvingande åtgärder för att förhindra en upptrappning av övergreppen, och av FN:s säkerhetsråds resolution 1973 av den 17 mars 2011 om Libyen, där medlemsstaterna gavs tillstånd att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civilbefolkningen och civilbefolkade områden, och för första gången någonsin uttryckligen hänvisade till den första pelaren, vilket följdes av liknande hänvisningar i resolution 1975 om Elfenbenskusten, resolution 1996 om Sudan och resolution 2014 om Jemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1970 av den 26 februari 2011 om Libyen, där säkerhetsrådet hänvisade till skyldigheten att skydda och godkände flera icke tvingande åtgärder för att förhindra en upptrappning av övergreppen, och av FN:s säkerhetsråds resolution 1973 av den 17 mars 2011 om Libyen, där medlemsstaterna gavs tillstånd att vidta alla nödvändiga åtgärder för att skydda civilbefolkningen och civilbefolkade områden, och för första gången någonsin uttryckligen hänvisade till den första pelaren, vilket följdes av liknande hänvisningar i resolution 1975 om Elfenbenskusten, resolution 1996 om Sudan och resolution 2014 om Jemen,

| — | med beaktande av punkterna 138 och 139 i slutdokumentet från FN:s världstoppmöte 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av punkterna 138 och 139 i slutdokumentet från FN:s världstoppmöte 2005 (2),

| — | med beaktande av rapporten The Responsibility to Protect (Skyldigheten att skydda, 2001) från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS), rapporten A more secure world: our shared responsibility
   (3) (En säkrare värld: vårt gemensamma ansvar, 2004) från högnivågruppen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar samt rapporten In larger freedom: towards development, security and human rights for all
   (4) (I större frihet: utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla, 2005) från FN:s generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten The Responsibility to Protect (Skyldigheten att skydda, 2001) från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS), rapporten A more secure world: our shared responsibility
   (3) (En säkrare värld: vårt gemensamma ansvar, 2004) från högnivågruppen för frågor som rör hot, utmaningar och förändringar samt rapporten In larger freedom: towards development, security and human rights for all
   (4) (I större frihet: utveckling, säkerhet och mänskliga rättigheter för alla, 2005) från FN:s generalsekreterare,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare, i synnerhet: Implementing the Responsibility to Protect
   (5) (Genomförandet av skyldigheten att skydda) från 2009, Early warning, assessment and the responsibility to protect
   (6) (Tidig varning, bedömning och skyldigheten att skydda) från 2010, The role of regional and subregional arrangements in implementing the responsibility to protect
   (7) (Betydelsen av regionala och lokala arrangemang vid genomförandet av skyldigheten att skydda) från 2011 och Responsibility to protect: timely and decisive response
   (8) (Skyldigheten att skydda: beslutsamma åtgärder i tid) från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s generalsekreterare, i synnerhet: Implementing the Responsibility to Protect
   (5) (Genomförandet av skyldigheten att skydda) från 2009, Early warning, assessment and the responsibility to protect
   (6) (Tidig varning, bedömning och skyldigheten att skydda) från 2010, The role of regional and subregional arrangements in implementing the responsibility to protect
   (7) (Betydelsen av regionala och lokala arrangemang vid genomförandet av skyldigheten att skydda) från 2011 och Responsibility to protect: timely and decisive response
   (8) (Skyldigheten att skydda: beslutsamma åtgärder i tid) från 2012,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares interna granskningspanel för FN:s arbete i Sri Lanka som inrättades i november 2012 och som undersöker världssamfundets misslyckande med att skydda civila från omfattande kränkningar av humanitär rätt och mänskliga rättigheter och utfärdar rekommendationer om framtida FN-insatser för att reagera effektivt på liknande situationer som inbegriper massövergrepp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares interna granskningspanel för FN:s arbete i Sri Lanka som inrättades i november 2012 och som undersöker världssamfundets misslyckande med att skydda civila från omfattande kränkningar av humanitär rätt och mänskliga rättigheter och utfärdar rekommendationer om framtida FN-insatser för att reagera effektivt på liknande situationer som inbegriper massövergrepp,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 25 juli 2012Strengthening the role of mediation in the peaceful settlement of disputes, conflict prevention and resolution (Att stärka medlingens roll vid fredlig tvistlösning, konfliktförebyggande och konfliktlösning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 25 juli 2012Strengthening the role of mediation in the peaceful settlement of disputes, conflict prevention and resolution (Att stärka medlingens roll vid fredlig tvistlösning, konfliktförebyggande och konfliktlösning),

| — | med beaktande av det brasilianska initiativ som lades fram i FN den 9 september 2011 med titeln Responsibility while protecting: elements for the development and promotion of a concept (Ansvarstagande i samband med skydd: faktorer vid utarbetandet och främjandet av koncept), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det brasilianska initiativ som lades fram i FN den 9 september 2011 med titeln Responsibility while protecting: elements for the development and promotion of a concept (Ansvarstagande i samband med skydd: faktorer vid utarbetandet och främjandet av koncept),

| — | med beaktande av Europeiska unionens program för förebyggande av väpnade konflikter (Göteborgsprogrammet) från 2001 och årsrapporterna om dess genomförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens program för förebyggande av väpnade konflikter (Göteborgsprogrammet) från 2001 och årsrapporterna om dess genomförande,

| — | med beaktande av EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 65:e session den 25 maj 2010 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s prioriteringar för FN:s generalförsamlings 65:e session den 25 maj 2010 (9),

| — | med beaktande av Nobels fredspris 2012, som inte bara är en hedersbetygelse för EU:s historiska bidrag till ett fredligt Europa och världen utan också ökar förväntningarna om dess framtida engagemang för en fredligare världsordning som grundas på folkrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nobels fredspris 2012, som inte bara är en hedersbetygelse för EU:s historiska bidrag till ett fredligt Europa och världen utan också ökar förväntningarna om dess framtida engagemang för en fredligare världsordning som grundas på folkrätten,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (10) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling (10) och det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd (11),

| — | med beaktande av sina rekommendationer till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (12) och av den 13 juni 2012 om FN:s generalförsamlings 67:e session (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina rekommendationer till rådet av den 8 juni 2011 om FN:s generalförsamlings 66:e session (12) och av den 13 juni 2012 om FN:s generalförsamlings 67:e session (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2012 om det nittonde mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 maj 2011 om EU som global aktör: dess roll i multilaterala organisationer (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om EU:s säkerhetsstrategi och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 februari 2009 om EU:s säkerhetsstrategi och den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) (16),

| — | med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 121.3 och 97 i arbetsordningen:

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0130/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för utveckling (A7-0130/2013), och av följande skäl:

| A. | I slutdokumentet från FN:s världstoppmöte 2005 ges för första gången en gemensam definition av principen om skyldigheten att skydda. Principen om skyldigheten att skydda, som ingår i punkterna 138 och 139 i slutdokumentet, är ett viktigt steg på vägen mot en fredligare värld genom att den dels fastslår att staterna är skyldiga att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten, dels fastslår att världssamfundet är skyldigt att hjälpa staterna att ta detta ansvar och att reagera om staterna inte skyddar sina medborgare mot dessa fyra angivna brott och kränkningar. |
| --- | --- |

A.

I slutdokumentet från FN:s världstoppmöte 2005 ges för första gången en gemensam definition av principen om skyldigheten att skydda. Principen om skyldigheten att skydda, som ingår i punkterna 138 och 139 i slutdokumentet, är ett viktigt steg på vägen mot en fredligare värld genom att den dels fastslår att staterna är skyldiga att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten, dels fastslår att världssamfundet är skyldigt att hjälpa staterna att ta detta ansvar och att reagera om staterna inte skyddar sina medborgare mot dessa fyra angivna brott och kränkningar.

| B. | Principen om skyldigheten att skydda bygger på följande tre pelare: (i) Den enskilda staten har huvudansvaret för att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och etnisk rensning. (ii) Världssamfundet måste hjälpa staterna att uppfylla sina skyldigheter när det gäller skydd. (iii) Om en stat är uppenbart oförmögen att skydda sin befolkning eller i själva verket är den som begår dessa brott är världssamfundet skyldigt att vidta kollektiva åtgärder. |
| --- | --- |

B.

Principen om skyldigheten att skydda bygger på följande tre pelare: (i) Den enskilda staten har huvudansvaret för att skydda sin befolkning mot folkmord, krigsförbrytelser, brott mot mänskligheten och etnisk rensning. (ii) Världssamfundet måste hjälpa staterna att uppfylla sina skyldigheter när det gäller skydd. (iii) Om en stat är uppenbart oförmögen att skydda sin befolkning eller i själva verket är den som begår dessa brott är världssamfundet skyldigt att vidta kollektiva åtgärder.

| C. | Principen om skyldigheten att skydda har definierats ytterligare i enlighet med det arbete som gjorts när det gäller denna skyldighet inför överenskommelsen om slutdokumentet från världstoppmötet 2005, i synnerhet i rapporten om skyldigheten att skydda från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS) från 2001. Detta innebär att principen numera även omfattar skyldigheten att förebygga, skyldigheten att reagera och skyldigheten att återuppbygga, vilka lanserades i rapporten från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS) om skyldigheten att skydda 2001. |
| --- | --- |

C.

Principen om skyldigheten att skydda har definierats ytterligare i enlighet med det arbete som gjorts när det gäller denna skyldighet inför överenskommelsen om slutdokumentet från världstoppmötet 2005, i synnerhet i rapporten om skyldigheten att skydda från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS) från 2001. Detta innebär att principen numera även omfattar skyldigheten att förebygga, skyldigheten att reagera och skyldigheten att återuppbygga, vilka lanserades i rapporten från den internationella kommissionen om intervention och statssuveränitet (ICISS) om skyldigheten att skydda 2001.

| D. | Utvecklingen av konceptet skyldigheten att skydda välkomnas, eftersom det tydliggör och stärker staters befintliga skyldigheter att garantera skydd av civila. Detta koncept, som togs fram efter världssamfundets misslyckanden i Rwanda 1994, är avgörande för den internationella gemenskapens överlevnad. |
| --- | --- |

D.

Utvecklingen av konceptet skyldigheten att skydda välkomnas, eftersom det tydliggör och stärker staters befintliga skyldigheter att garantera skydd av civila. Detta koncept, som togs fram efter världssamfundets misslyckanden i Rwanda 1994, är avgörande för den internationella gemenskapens överlevnad.

| E. | Detta legitima våld bör i sådana fall utövas på ett förnuftigt, proportionerligt och begränsat sätt. |
| --- | --- |

E.

Detta legitima våld bör i sådana fall utövas på ett förnuftigt, proportionerligt och begränsat sätt.

| F. | Utvecklingen av principen om skyldigheten att skydda är ett viktigt steg på vägen mot att förutse, förebygga och reagera på folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten och mot att upprätthålla grundläggande folkrättsliga principer, särskilt internationell humanitär rätt, internationell flyktingrätt och internationell människorättslagstiftning. Principerna bör tillämpas så konsekvent och enhetligt som möjligt, och det är därför ytterst viktigt att tidig varning och bedömning genomförs på ett rättvist, förståndigt och professionellt sätt och att användning av våld förblir en sista utväg. |
| --- | --- |

F.

Utvecklingen av principen om skyldigheten att skydda är ett viktigt steg på vägen mot att förutse, förebygga och reagera på folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten och mot att upprätthålla grundläggande folkrättsliga principer, särskilt internationell humanitär rätt, internationell flyktingrätt och internationell människorättslagstiftning. Principerna bör tillämpas så konsekvent och enhetligt som möjligt, och det är därför ytterst viktigt att tidig varning och bedömning genomförs på ett rättvist, förståndigt och professionellt sätt och att användning av våld förblir en sista utväg.

| G. | Över tio år efter lanseringen av skyldigheten att skydda och åtta år efter det att den godkändes av världssamfundet vid FN:s världstoppmöte 2005 har den senaste tidens händelser återigen aktualiserat vikten av och utmaningarna med att i tid vidta beslutsamma åtgärder mot de fyra centrala brott som omfattas av detta begrepp, liksom behovet av att operationalisera principen ytterligare så att man kan tillämpa den på ett effektivt sätt och förhindra massövergrepp. |
| --- | --- |

G.

Över tio år efter lanseringen av skyldigheten att skydda och åtta år efter det att den godkändes av världssamfundet vid FN:s världstoppmöte 2005 har den senaste tidens händelser återigen aktualiserat vikten av och utmaningarna med att i tid vidta beslutsamma åtgärder mot de fyra centrala brott som omfattas av detta begrepp, liksom behovet av att operationalisera principen ytterligare så att man kan tillämpa den på ett effektivt sätt och förhindra massövergrepp.

| H. | Utvecklingen av principen om skyldigheten att skydda – särskilt dess förebyggande del – kan främja globala insatser för en fredligare värld eftersom många massövergrepp begås under perioder av våldsamma konflikter, vilket gör att man måste skapa effektiva medel för strukturella och operationella konfliktförebyggande åtgärder. Därigenom minimeras behovet att använda våld som en sista utväg. |
| --- | --- |

H.

Utvecklingen av principen om skyldigheten att skydda – särskilt dess förebyggande del – kan främja globala insatser för en fredligare värld eftersom många massövergrepp begås under perioder av våldsamma konflikter, vilket gör att man måste skapa effektiva medel för strukturella och operationella konfliktförebyggande åtgärder. Därigenom minimeras behovet att använda våld som en sista utväg.

| I. | Det är av grundläggande betydelse för vidareutvecklingen av och legitimiteten för principen om skyldigheten att skydda att man använder alla instrument i kapitlen VI, VII och VIII i stadgan – allt från icke-tvingande åtgärder till kollektiva åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Det är av grundläggande betydelse för vidareutvecklingen av och legitimiteten för principen om skyldigheten att skydda att man använder alla instrument i kapitlen VI, VII och VIII i stadgan – allt från icke-tvingande åtgärder till kollektiva åtgärder.

| J. | Det effektivaste sättet att förebygga konflikter, våld och mänskligt lidande är att främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, rättsstatsprincipen, gott styre, människors säkerhet, ekonomisk utveckling, minskning av fattigdom, delaktighet, socioekonomiska rättigheter, jämställdhet och demokratiska värderingar och rutiner, samt minskade ekonomiska klyftor. |
| --- | --- |

J.

Det effektivaste sättet att förebygga konflikter, våld och mänskligt lidande är att främja mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, rättsstatsprincipen, gott styre, människors säkerhet, ekonomisk utveckling, minskning av fattigdom, delaktighet, socioekonomiska rättigheter, jämställdhet och demokratiska värderingar och rutiner, samt minskade ekonomiska klyftor.

| K. | Den militära insatsen i Libyen 2011 visade att man måste klargöra de regionala och subregionala organisationernas roll vid tillämpningen av skyldigheten att skydda. Sådana organisationer kan både legitimera skyldigheten att skydda och delta i tillämpningen av den, men de saknar ofta kapacitet och resurser. |
| --- | --- |

K.

Den militära insatsen i Libyen 2011 visade att man måste klargöra de regionala och subregionala organisationernas roll vid tillämpningen av skyldigheten att skydda. Sådana organisationer kan både legitimera skyldigheten att skydda och delta i tillämpningen av den, men de saknar ofta kapacitet och resurser.

| L. | De mänskliga rättigheterna är ytterst viktiga för de internationella förbindelserna. |
| --- | --- |

L.

De mänskliga rättigheterna är ytterst viktiga för de internationella förbindelserna.

| M. | Det finns ett behov av att ändra vår inställning till skyldigheten att skydda, bland annat genom att integrera principen i alla våra metoder för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd och krishantering och genom att vidareutveckla program som redan omfattar principen. |
| --- | --- |

M.

Det finns ett behov av att ändra vår inställning till skyldigheten att skydda, bland annat genom att integrera principen i alla våra metoder för utvecklingssamarbete, humanitärt bistånd och krishantering och genom att vidareutveckla program som redan omfattar principen.

| N. | En konsekventare tillämpning av skyldigheten att förebygga inom ramen för skyldigheten att skydda, liksom medling och förebyggande diplomati i ett tidigt skede, skulle kunna minska risken för konflikter och bidra till att förhindra att de trappas upp och därigenom kunna bidra till att förhindra en internationell insats i enlighet med skyldigheten att reagera. Informell diplomati är ett viktigt instrument i den förebyggande diplomatin som bygger på den mänskliga dimensionen i försoningsarbetet. |
| --- | --- |

N.

En konsekventare tillämpning av skyldigheten att förebygga inom ramen för skyldigheten att skydda, liksom medling och förebyggande diplomati i ett tidigt skede, skulle kunna minska risken för konflikter och bidra till att förhindra att de trappas upp och därigenom kunna bidra till att förhindra en internationell insats i enlighet med skyldigheten att reagera. Informell diplomati är ett viktigt instrument i den förebyggande diplomatin som bygger på den mänskliga dimensionen i försoningsarbetet.

| O. | Skyldigheten att skydda är främst en förebyggande åtgärd och militära insatser ska vara den sista utvägen i situationer som rör skyldigheten att skydda. Skyldigheten att skydda ska, när så är möjligt, i första hand genomföras genom diplomatiska och långsiktiga utvecklingsåtgärder som fokuserar på kapacitetsuppbyggnad inom områdena mänskliga rättigheter, gott styre, rättsstatsprincipen och fattigdomsminskning och lägga tonvikten på utbildning och hälsa, konfliktförebyggande genom utbildning och utveckling av handeln, verkningsfull vapenkontroll och förebyggande av illegal vapenhandel samt förstärkning av system för tidig varning. Det finns dessutom många icke-militära tvingande åtgärder, såsom förebyggande diplomati, sanktioner och mekanismer för att utkräva ansvar och medling. EU måste även fortsättningsvis inta en ledande roll i arbetet med att förebygga konflikter. |
| --- | --- |

O.

Skyldigheten att skydda är främst en förebyggande åtgärd och militära insatser ska vara den sista utvägen i situationer som rör skyldigheten att skydda. Skyldigheten att skydda ska, när så är möjligt, i första hand genomföras genom diplomatiska och långsiktiga utvecklingsåtgärder som fokuserar på kapacitetsuppbyggnad inom områdena mänskliga rättigheter, gott styre, rättsstatsprincipen och fattigdomsminskning och lägga tonvikten på utbildning och hälsa, konfliktförebyggande genom utbildning och utveckling av handeln, verkningsfull vapenkontroll och förebyggande av illegal vapenhandel samt förstärkning av system för tidig varning. Det finns dessutom många icke-militära tvingande åtgärder, såsom förebyggande diplomati, sanktioner och mekanismer för att utkräva ansvar och medling. EU måste även fortsättningsvis inta en ledande roll i arbetet med att förebygga konflikter.

| P. | Samarbete med regionala organisationer är ett viktigt inslag i det arbete som avser skyldigheten att skydda. Det behövs därför en förstärkning av de regionala kapaciteterna för förebyggande och kartläggning av effektiva strategier för att förhindra de fyra ovannämnda brotten. Det kommande toppmötet mellan EU och Afrika 2014 kommer att utgöra ett bra tillfälle att uttrycka vårt stöd för Afrikanska unionens ledarskap och stärka den roll som Afrika spelar när det gäller skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

P.

Samarbete med regionala organisationer är ett viktigt inslag i det arbete som avser skyldigheten att skydda. Det behövs därför en förstärkning av de regionala kapaciteterna för förebyggande och kartläggning av effektiva strategier för att förhindra de fyra ovannämnda brotten. Det kommande toppmötet mellan EU och Afrika 2014 kommer att utgöra ett bra tillfälle att uttrycka vårt stöd för Afrikanska unionens ledarskap och stärka den roll som Afrika spelar när det gäller skyldigheten att skydda.

| Q. | I FN:s riktlinjer för effektiv medling påpekas dilemmat att arresteringsorder som utfärdats av Internationella brottmålsdomstolen, sanktionsordningar och nationella och internationella åtgärder mot terrorism också påverkar det sätt som vissa konfliktparter kan delta i en medlingsprocess. Sedan Internationella brottmålsdomstolen inrättades har det gjorts stora framsteg när det gäller folkrättens definition av brott som kräver en omedelbar reaktion från världssamfundet. Det saknas emellertid fortfarande oberoende bedömningsmekanismer för när dessa definitioner har uppfyllts, vilket är mycket oroande. Ett genomförande av Romstadgan skulle förbättra internationella brottmålsdomstolens funktion. Romstadgan har inte ratificerats av alla stater i det internationella samfundet. |
| --- | --- |

Q.

I FN:s riktlinjer för effektiv medling påpekas dilemmat att arresteringsorder som utfärdats av Internationella brottmålsdomstolen, sanktionsordningar och nationella och internationella åtgärder mot terrorism också påverkar det sätt som vissa konfliktparter kan delta i en medlingsprocess. Sedan Internationella brottmålsdomstolen inrättades har det gjorts stora framsteg när det gäller folkrättens definition av brott som kräver en omedelbar reaktion från världssamfundet. Det saknas emellertid fortfarande oberoende bedömningsmekanismer för när dessa definitioner har uppfyllts, vilket är mycket oroande. Ett genomförande av Romstadgan skulle förbättra internationella brottmålsdomstolens funktion. Romstadgan har inte ratificerats av alla stater i det internationella samfundet.

| R. | Internationella brottmålsdomstolen och skyldigheten att skydda är kopplade till varandra eftersom båda syftar till att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Å ena sidan stöder skyldigheten att skydda Internationella brottmålsdomstolens uppdrag att bekämpa straffrihet genom att uppmana staterna att ta sitt juridiska ansvar, å andra sidan stärker skyldigheten att skydda Internationella brottmålsdomstolens komplementaritetsprincip, enligt vilken staterna har huvudansvaret för att lagföra brott. |
| --- | --- |

R.

Internationella brottmålsdomstolen och skyldigheten att skydda är kopplade till varandra eftersom båda syftar till att förhindra folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Å ena sidan stöder skyldigheten att skydda Internationella brottmålsdomstolens uppdrag att bekämpa straffrihet genom att uppmana staterna att ta sitt juridiska ansvar, å andra sidan stärker skyldigheten att skydda Internationella brottmålsdomstolens komplementaritetsprincip, enligt vilken staterna har huvudansvaret för att lagföra brott.

| S. | Internationella brottmålsdomstolen spelar en grundläggande roll inte bara för förebyggande av brottslighet, utan också för återuppbyggnad av länder och för medlingsprocesser. |
| --- | --- |

S.

Internationella brottmålsdomstolen spelar en grundläggande roll inte bara för förebyggande av brottslighet, utan också för återuppbyggnad av länder och för medlingsprocesser.

| T. | EU har alltid aktivt främjat skyldigheten att skydda på internationell nivå. EU måste stärka sin roll som en global politisk aktör för upprätthållande av mänskliga rättigheter och humanitär rätt i syfte att återspegla detta politiska stöd i sin egen politik. |
| --- | --- |

T.

EU har alltid aktivt främjat skyldigheten att skydda på internationell nivå. EU måste stärka sin roll som en global politisk aktör för upprätthållande av mänskliga rättigheter och humanitär rätt i syfte att återspegla detta politiska stöd i sin egen politik.

| U. | EU:s medlemsstater har också stött principen om skyldigheten att skydda, men endast ett fåtal av dem har infört begreppet i sina nationella texter. |
| --- | --- |

U.

EU:s medlemsstater har också stött principen om skyldigheten att skydda, men endast ett fåtal av dem har infört begreppet i sina nationella texter.

| V. | Erfarenheter från senare tid i samband med vissa konkreta kriser, t.ex. i Sri Lanka, Elfenbenskusten, Libyen och Syrien har visat på de ständiga svårigheterna med att nå samförstånd om hur man snabbt och effektivt ska kunna tillämpa principen om skyldigheten att skydda, samtidigt som man skapar en gemensam politisk vilja och faktisk förmåga att förhindra eller stoppa folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten, oavsett om de skyldiga är nationella och lokala myndigheter eller icke-statliga aktörer, och det stora antal civila dödsfall dessa medför. |
| --- | --- |

V.

Erfarenheter från senare tid i samband med vissa konkreta kriser, t.ex. i Sri Lanka, Elfenbenskusten, Libyen och Syrien har visat på de ständiga svårigheterna med att nå samförstånd om hur man snabbt och effektivt ska kunna tillämpa principen om skyldigheten att skydda, samtidigt som man skapar en gemensam politisk vilja och faktisk förmåga att förhindra eller stoppa folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten, oavsett om de skyldiga är nationella och lokala myndigheter eller icke-statliga aktörer, och det stora antal civila dödsfall dessa medför.

| W. | I situationer där skyldigheten att skydda tillämpas är det av yttersta vikt att upprätthålla skillnaden mellan militära och humanitära aktörers uppdrag, för att säkra att alla humanitära aktörer uppfattas som neutrala och opartiska samt för att inte äventyra leveranser av bistånd, medicin och eventuellt annat stöd eller riskera möjligheten att nå fram till mottagarna och den personliga säkerheten för humanitär personal ute i fält. |
| --- | --- |

W.

I situationer där skyldigheten att skydda tillämpas är det av yttersta vikt att upprätthålla skillnaden mellan militära och humanitära aktörers uppdrag, för att säkra att alla humanitära aktörer uppfattas som neutrala och opartiska samt för att inte äventyra leveranser av bistånd, medicin och eventuellt annat stöd eller riskera möjligheten att nå fram till mottagarna och den personliga säkerheten för humanitär personal ute i fält.

| X. | Brasiliens förslag om att visa ansvar när man skyddar är ett välkommet bidrag till den nödvändiga utvecklingen av de kriterier som ska följas när man genomför ett uppdrag inom ramen för skyldigheten att skydda. Till dessa hör proportionalitet med avseende på insatsens tillämpningsområde och varaktighet, en välavvägd balans av konsekvenser, förtydligande i förväg av de politiska målen och insyn i resonemanget bakom insatsen. Mekanismerna för övervakning och översyn av antagna uppdrag bör stärkas, bland annat genom FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare om förebyggande av folkmord och om skyldigheten att skydda och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och bör genomföras rättvist, förståndigt och professionellt, utan politisk inblandning och dubbelmoral (17). |
| --- | --- |

X.

Brasiliens förslag om att visa ansvar när man skyddar är ett välkommet bidrag till den nödvändiga utvecklingen av de kriterier som ska följas när man genomför ett uppdrag inom ramen för skyldigheten att skydda. Till dessa hör proportionalitet med avseende på insatsens tillämpningsområde och varaktighet, en välavvägd balans av konsekvenser, förtydligande i förväg av de politiska målen och insyn i resonemanget bakom insatsen. Mekanismerna för övervakning och översyn av antagna uppdrag bör stärkas, bland annat genom FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare om förebyggande av folkmord och om skyldigheten att skydda och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och bör genomföras rättvist, förståndigt och professionellt, utan politisk inblandning och dubbelmoral (17).

| Y. | Sedan Internationella brottmålsdomstolen inrättades har det gjorts stora framsteg när det gäller folkrättens definition av brott som kräver en omedelbar reaktion från världssamfundet. Det saknas emellertid fortfarande oberoende bedömningsmekanismer för när dessa definitioner är tillämpliga, vilket är mycket oroande. |
| --- | --- |

Y.

Sedan Internationella brottmålsdomstolen inrättades har det gjorts stora framsteg när det gäller folkrättens definition av brott som kräver en omedelbar reaktion från världssamfundet. Det saknas emellertid fortfarande oberoende bedömningsmekanismer för när dessa definitioner är tillämpliga, vilket är mycket oroande.

| Z. | FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har en viktig funktion när det gäller att öka medvetenheten om pågående fall av massövergrepp. FN:s råd för mänskliga rättigheter spelar en allt viktigare roll i tillämpningen av skyldigheten att skydda, bland annat genom att godkänna undersökningsuppdrag och undersökningskommissioner som ska samla och bedöma information som rör de fyra angivna brotten och kränkningarna och genom att vara alltmer benäget att hänvisa till skyldigheten att skydda i krissituationer som i Libyen och Syrien. |
| --- | --- |

Z.

FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har en viktig funktion när det gäller att öka medvetenheten om pågående fall av massövergrepp. FN:s råd för mänskliga rättigheter spelar en allt viktigare roll i tillämpningen av skyldigheten att skydda, bland annat genom att godkänna undersökningsuppdrag och undersökningskommissioner som ska samla och bedöma information som rör de fyra angivna brotten och kränkningarna och genom att vara alltmer benäget att hänvisa till skyldigheten att skydda i krissituationer som i Libyen och Syrien.

| AA. | Ett snävt men djupt synsätt på genomförandet av skyldigheten att skydda bör begränsa dess tillämpning till de fyra former av massövergrepp och kränkningar som anges. |
| --- | --- |

AA.

Ett snävt men djupt synsätt på genomförandet av skyldigheten att skydda bör begränsa dess tillämpning till de fyra former av massövergrepp och kränkningar som anges.

| AB. | Principen om skyldigheten att skydda bör inte tillämpas i samband med humanitära nödsituationer och naturkatastrofer. Humanitära åtgärder bör inte användas som förevändning för politiska insatser, och det humanitära utrymmet måste respekteras av alla berörda aktörer. |
| --- | --- |

AB.

Principen om skyldigheten att skydda bör inte tillämpas i samband med humanitära nödsituationer och naturkatastrofer. Humanitära åtgärder bör inte användas som förevändning för politiska insatser, och det humanitära utrymmet måste respekteras av alla berörda aktörer.

| AC. | Omfattande stöd måste erbjudas efter konflikter. Det krävs ytterligare insatser för att bekräfta ansvarsskyldigheten för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt och för att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

AC.

Omfattande stöd måste erbjudas efter konflikter. Det krävs ytterligare insatser för att bekräfta ansvarsskyldigheten för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt och för att bekämpa straffrihet.

| 1. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaterna och rådet:






  a) | Att upprepa EU:s engagemang för skyldigheten att skydda genom att anta ett interinstitutionellt samförstånd om skyldigheten att skydda, inklusive samförstånd rörande vilka konsekvenser skyldigheten att skydda får för EU:s yttre åtgärder och vilken roll dess åtgärder och instrument kan spela i situationer som ger anledning till oro. Detta samförstånd ska tas fram gemensamt av rådet, utrikestjänsten, kommissionen och parlamentet och även ta hänsyn till intressenternas, inklusive civilsamhällets och de icke-statliga organisationernas, synpunkter. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaterna och rådet:

a)

Att upprepa EU:s engagemang för skyldigheten att skydda genom att anta ett interinstitutionellt samförstånd om skyldigheten att skydda, inklusive samförstånd rörande vilka konsekvenser skyldigheten att skydda får för EU:s yttre åtgärder och vilken roll dess åtgärder och instrument kan spela i situationer som ger anledning till oro. Detta samförstånd ska tas fram gemensamt av rådet, utrikestjänsten, kommissionen och parlamentet och även ta hänsyn till intressenternas, inklusive civilsamhällets och de icke-statliga organisationernas, synpunkter.

| b) | Att i vice ordförandens/den höga representantens årsrapport till parlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inkludera ett kapitel om EU:s åtgärder om förebyggande och lindring av konflikter vid tillämpningen av principen om skyldigheten att skydda. I detta kapitel ska man analysera hur pass användbara de relevanta instrumenten och administrativa strukturerna är när det gäller tillämpningen av skyldigheten att skydda samt fastställa nödvändiga ändringar. Kapitlet ska förberedas i samarbete med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, och hänsyn ska tas till de olika ståndpunkter som parlamentet har antagit om specifika frågor som rör konfliktförebyggande och skydd av mänskliga rättigheter, dessutom ska resultaten debatteras med parlamentet. |
| --- | --- |

b)

Att i vice ordförandens/den höga representantens årsrapport till parlamentet om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inkludera ett kapitel om EU:s åtgärder om förebyggande och lindring av konflikter vid tillämpningen av principen om skyldigheten att skydda. I detta kapitel ska man analysera hur pass användbara de relevanta instrumenten och administrativa strukturerna är när det gäller tillämpningen av skyldigheten att skydda samt fastställa nödvändiga ändringar. Kapitlet ska förberedas i samarbete med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, och hänsyn ska tas till de olika ståndpunkter som parlamentet har antagit om specifika frågor som rör konfliktförebyggande och skydd av mänskliga rättigheter, dessutom ska resultaten debatteras med parlamentet.

| c) | Att integrera principen om skyldigheten att skydda i EU:s utvecklingsbistånd, och att ytterligare förbättra och stärka unionens förebyggande diplomati, medling, krisförebyggande och insatskapacitet, särskilt i samband med insamling och utbyte av information och system för tidig varning. Dessutom ska samordningen mellan de olika strukturer inom kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten som hanterar alla aspekter av skyldigheten att skydda förbättras samt parlamentet regelbundet informeras om vilka initiativ som tas för att stödja denna skyldighet. |
| --- | --- |

c)

Att integrera principen om skyldigheten att skydda i EU:s utvecklingsbistånd, och att ytterligare förbättra och stärka unionens förebyggande diplomati, medling, krisförebyggande och insatskapacitet, särskilt i samband med insamling och utbyte av information och system för tidig varning. Dessutom ska samordningen mellan de olika strukturer inom kommissionen, rådet och Europeiska utrikestjänsten som hanterar alla aspekter av skyldigheten att skydda förbättras samt parlamentet regelbundet informeras om vilka initiativ som tas för att stödja denna skyldighet.

| d) | Att garantera tillräcklig politisk planering, operativa koncept och kapacitetsutveckling inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), så att unionen har möjlighet att fullt ut genomföra skyldigheten att skydda i nära internationellt samarbete inom FN och regionala organisationer. |
| --- | --- |

d)

Att garantera tillräcklig politisk planering, operativa koncept och kapacitetsutveckling inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), så att unionen har möjlighet att fullt ut genomföra skyldigheten att skydda i nära internationellt samarbete inom FN och regionala organisationer.

| e) | Att på ett effektivare sätt förhindra och mildra konflikter, bland annat beredskapskapacitet bestående av juridiska experter, poliser och regionala analytiker och inrättande av ett självständigt europeiskt fredsinstitut som syftar till att ge EU råd om och resurser för medling, informell diplomati och utbyte av bästa praxis om fred och nedtrappning. De förebyggande delarna av EU:s utrikespolitiska instrument, särskilt stabilitetsinstrumentet ska stärkas. |
| --- | --- |

e)

Att på ett effektivare sätt förhindra och mildra konflikter, bland annat beredskapskapacitet bestående av juridiska experter, poliser och regionala analytiker och inrättande av ett självständigt europeiskt fredsinstitut som syftar till att ge EU råd om och resurser för medling, informell diplomati och utbyte av bästa praxis om fred och nedtrappning. De förebyggande delarna av EU:s utrikespolitiska instrument, särskilt stabilitetsinstrumentet ska stärkas.

| f) | Att stärka kopplingarna mellan tidig varning, politisk planering och beslutsfattande på hög nivå inom Europeiska utrikestjänsten och rådet. |
| --- | --- |

f)

Att stärka kopplingarna mellan tidig varning, politisk planering och beslutsfattande på hög nivå inom Europeiska utrikestjänsten och rådet.

| g) | Att ta med en systematisk bedömning av riskfaktorerna när det gäller folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten i region- och landstrategidokumenten, och att i dialogerna med tredjeländer som befinner sig i riskzonen för dessa angivna brott och kränkningar ta upp hur de kan förebyggas. |
| --- | --- |

g)

Att ta med en systematisk bedömning av riskfaktorerna när det gäller folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten i region- och landstrategidokumenten, och att i dialogerna med tredjeländer som befinner sig i riskzonen för dessa angivna brott och kränkningar ta upp hur de kan förebyggas.

| h) | Att utveckla samarbetet med och utbildningen av personalen vid EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader samt med civila och militära uppdrag som arbetar med internationella mänskliga rättigheter, humanitär rätt och straffrätt, inklusive utveckling av deras förmåga att upptäcka potentiella situationer där de fyra angivna brotten och kränkningarna ingår, bland annat genom regelbundna utbyten med det lokala civilsamhället. De uppmanas vidare att se till att EU:s särskilda representanter upprätthåller skyldigheten att skydda närhelst det behövs och att bredda mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter till att även omfatta frågor som rör skyldigheten att skydda, samt att fastställa en EU-kontaktpunkt inom Europeiska utrikestjänsten inom ramen för de befintliga strukturerna och resurserna, som framför allt ska ha till uppgift att öka medvetenheten om konsekvenserna av skyldigheten att skydda och säkerställa snabba informationsflöden mellan alla berörda aktörer om situationer som ger anledning till oro. Dessutom ska man främja upprättandet av nationella kontaktpunkter för skyldigheten att skydda i medlemsstaterna och ytterligare förbättra och stärka den förebyggande diplomatin och medlingen. |
| --- | --- |

h)

Att utveckla samarbetet med och utbildningen av personalen vid EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader samt med civila och militära uppdrag som arbetar med internationella mänskliga rättigheter, humanitär rätt och straffrätt, inklusive utveckling av deras förmåga att upptäcka potentiella situationer där de fyra angivna brotten och kränkningarna ingår, bland annat genom regelbundna utbyten med det lokala civilsamhället. De uppmanas vidare att se till att EU:s särskilda representanter upprätthåller skyldigheten att skydda närhelst det behövs och att bredda mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter till att även omfatta frågor som rör skyldigheten att skydda, samt att fastställa en EU-kontaktpunkt inom Europeiska utrikestjänsten inom ramen för de befintliga strukturerna och resurserna, som framför allt ska ha till uppgift att öka medvetenheten om konsekvenserna av skyldigheten att skydda och säkerställa snabba informationsflöden mellan alla berörda aktörer om situationer som ger anledning till oro. Dessutom ska man främja upprättandet av nationella kontaktpunkter för skyldigheten att skydda i medlemsstaterna och ytterligare förbättra och stärka den förebyggande diplomatin och medlingen.

| i) | Att inleda och främja en EU-intern diskussion om reformen av FN:s säkerhetsråd, som är det enda internationellt legitima organ som kan godkänna insatser inom ramen för skyldigheten att skydda utan den berörda statens samtycke. |
| --- | --- |

i)

Att inleda och främja en EU-intern diskussion om reformen av FN:s säkerhetsråd, som är det enda internationellt legitima organ som kan godkänna insatser inom ramen för skyldigheten att skydda utan den berörda statens samtycke.

| j) | Att involvera och utbilda företrädare för civilsamhället och icke-statliga organisationer, som skulle kunna spela en roll vid informell diplomati, i syfte att främja utbytet av bästa praxis på detta område. |
| --- | --- |

j)

Att involvera och utbilda företrädare för civilsamhället och icke-statliga organisationer, som skulle kunna spela en roll vid informell diplomati, i syfte att främja utbytet av bästa praxis på detta område.

| k) | Att stärka samarbetet med regionala och subregionala organisationer, bland annat genom att förbättra deras åtgärder för förebyggande, kapacitetsuppbyggnad och reaktion i samband med skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

k)

Att stärka samarbetet med regionala och subregionala organisationer, bland annat genom att förbättra deras åtgärder för förebyggande, kapacitetsuppbyggnad och reaktion i samband med skyldigheten att skydda.

| l) | Att se till att alla EU-medlemsstater snabbt ratificerar de ändringar av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som definierar aggressionsbrott, eftersom brottmålsdomstolen kan spela en central roll när det gäller att förebygga massövergrepp och säkerställa ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

l)

Att se till att alla EU-medlemsstater snabbt ratificerar de ändringar av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen som definierar aggressionsbrott, eftersom brottmålsdomstolen kan spela en central roll när det gäller att förebygga massövergrepp och säkerställa ansvarsskyldighet.

| m) | Att kräva att klausulen om Internationella brottsmålsdomstolen respekteras vid avtal med tredjeländer och överväga att se över avtal med länder som inte följer domstolens arresteringsorder. |
| --- | --- |

m)

Att kräva att klausulen om Internationella brottsmålsdomstolen respekteras vid avtal med tredjeländer och överväga att se över avtal med länder som inte följer domstolens arresteringsorder.

| n) | Att driva en tvåspårsstrategi som dels går ut på att främja den allmänna acceptansen för skyldigheten att skydda, dels uppmuntrar staterna att stödja och hjälpa Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

n)

Att driva en tvåspårsstrategi som dels går ut på att främja den allmänna acceptansen för skyldigheten att skydda, dels uppmuntrar staterna att stödja och hjälpa Internationella brottmålsdomstolen.

| 2. | Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och till rådet:






  a) | Att aktivt bidra till debatten om principen om skyldigheten att skydda utifrån befintlig internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt enligt Genèvekonventionerna. Syftet med debatten är att stärka världssamfundets fokus på den förebyggande delen av skyldigheten att skydda och en universell tillämpning av icke-tvingande instrument samt att ta fram en konkret handlingsplan i detta syfte som även omfattar synpunkter rörande ansvaret och behovet av återuppbyggnad. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet riktar följande rekommendationer till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och till rådet:

a)

Att aktivt bidra till debatten om principen om skyldigheten att skydda utifrån befintlig internationell människorättslagstiftning och humanitär rätt enligt Genèvekonventionerna. Syftet med debatten är att stärka världssamfundets fokus på den förebyggande delen av skyldigheten att skydda och en universell tillämpning av icke-tvingande instrument samt att ta fram en konkret handlingsplan i detta syfte som även omfattar synpunkter rörande ansvaret och behovet av återuppbyggnad.

| b) | Att främja principen om skyldigheten att skydda inom FN och att arbeta för dess universalitet, som en väsentlig del av den modell för kollektiv säkerhet som utgår från multilateralism och FN:s företräde och som är kopplad till stärkandet av Internationella brottmålsdomstolen. Man måste komma ihåg att skyldigheten att skydda även omfattar en skyldighet att bekämpa straffrihet. |
| --- | --- |

b)

Att främja principen om skyldigheten att skydda inom FN och att arbeta för dess universalitet, som en väsentlig del av den modell för kollektiv säkerhet som utgår från multilateralism och FN:s företräde och som är kopplad till stärkandet av Internationella brottmålsdomstolen. Man måste komma ihåg att skyldigheten att skydda även omfattar en skyldighet att bekämpa straffrihet.

| c) | Att stödja de insatser som FN:s generalsekreterare gör för att finslipa och förbättra förståelsen för konsekvenserna av principen om skyldigheten att skydda och att samarbeta med andra FN-medlemmar som vill förbättra världssamfundets förmåga att förebygga och reagera på massövergrepp som täcks av principen. |
| --- | --- |

c)

Att stödja de insatser som FN:s generalsekreterare gör för att finslipa och förbättra förståelsen för konsekvenserna av principen om skyldigheten att skydda och att samarbeta med andra FN-medlemmar som vill förbättra världssamfundets förmåga att förebygga och reagera på massövergrepp som täcks av principen.

| d) | Att uppmana FN:s säkerhetsråd att anta det brasilianska initiativet om ansvarstagande i samband med skydd för att tillämpa principen om skyldigheten att skydda så effektivt som möjligt och orsaka minsta möjliga skada samt att bidra till den nödvändiga utvecklingen av de kriterier som ska följas när man arbetar för att genomföra framför allt den tredje pelaren av skyldigheten att skydda. Till dessa kriterier hör proportionalitet i insatsens tillämpningsområde och varaktighet, en välavvägd balans av konsekvenser, förtydligande i förväg av de politiska målen och insyn i resonemanget bakom insatsen. Utvecklandet av sådana kriterier kan ge garantier som skulle kunna leda till att de medlemsstater som idag är starkt skeptiska övertygas om principen om skyldigheten att skydda. Mekanismerna för övervakning och översyn av antagna uppdrag bör stärkas, bland annat genom FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare om förebyggande av folkmord och skyldigheten att skydda och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och dessa mekanismer bör tillämpas rättvist, förståndigt och professionellt, utan politisk inblandning och dubbelmoral (18). |
| --- | --- |

d)

Att uppmana FN:s säkerhetsråd att anta det brasilianska initiativet om ansvarstagande i samband med skydd för att tillämpa principen om skyldigheten att skydda så effektivt som möjligt och orsaka minsta möjliga skada samt att bidra till den nödvändiga utvecklingen av de kriterier som ska följas när man arbetar för att genomföra framför allt den tredje pelaren av skyldigheten att skydda. Till dessa kriterier hör proportionalitet i insatsens tillämpningsområde och varaktighet, en välavvägd balans av konsekvenser, förtydligande i förväg av de politiska målen och insyn i resonemanget bakom insatsen. Utvecklandet av sådana kriterier kan ge garantier som skulle kunna leda till att de medlemsstater som idag är starkt skeptiska övertygas om principen om skyldigheten att skydda. Mekanismerna för övervakning och översyn av antagna uppdrag bör stärkas, bland annat genom FN:s generalsekreterares särskilda rådgivare om förebyggande av folkmord och skyldigheten att skydda och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och dessa mekanismer bör tillämpas rättvist, förståndigt och professionellt, utan politisk inblandning och dubbelmoral (18).

| e) | Att tillsammans med medlemsstaterna och våra internationella partner dra lärdom av erfarenheterna av skyldigheten att skydda i Libyen 2011 samt av den nuvarande oförmågan att agera i Syrien. |
| --- | --- |

e)

Att tillsammans med medlemsstaterna och våra internationella partner dra lärdom av erfarenheterna av skyldigheten att skydda i Libyen 2011 samt av den nuvarande oförmågan att agera i Syrien.

| f) | Att föreslå att de fem ständiga medlemmarna av FN:s säkerhetsråd antar en frivillig uppförandekod för att begränsa användningen av vetorätten i fall som rör folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

f)

Att föreslå att de fem ständiga medlemmarna av FN:s säkerhetsråd antar en frivillig uppförandekod för att begränsa användningen av vetorätten i fall som rör folkmord, krigsförbrytelser, etnisk rensning och brott mot mänskligheten.

| g) | Att samarbeta med EU:s regionala partner för att på ett tydligare sätt definiera de regionala och subregionala organisationernas roll vid tillämpningen av skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

g)

Att samarbeta med EU:s regionala partner för att på ett tydligare sätt definiera de regionala och subregionala organisationernas roll vid tillämpningen av skyldigheten att skydda.

| h) | Att arbeta för att skyldigheten att skydda blir en ny folkrättslig norm, som omfattas av det tillämpningsområde som FN:s medlemsstater kom överens om vid världstoppmötet 2005. |
| --- | --- |

h)

Att arbeta för att skyldigheten att skydda blir en ny folkrättslig norm, som omfattas av det tillämpningsområde som FN:s medlemsstater kom överens om vid världstoppmötet 2005.

| i) | Att uppmana säkerhetsrådet att man inte skulle begränsa rådets beslutsförmåga om man slog fast att skyldigheten att skydda – en norm som idag blir allt viktigare – är en folkrättslig norm. |
| --- | --- |

i)

Att uppmana säkerhetsrådet att man inte skulle begränsa rådets beslutsförmåga om man slog fast att skyldigheten att skydda – en norm som idag blir allt viktigare – är en folkrättslig norm.

| j) | Att bidra till att stärka ramen och kapaciteten på FN-nivå för medling, informell diplomati, utbyte av bästa praxis för fredlig lösning av begynnande konflikter, nedtrappning samt system för tidig varning, till exempel insatserna inom enheten för medlingsstöd (MSU) vid avdelningen för politiska frågor (DPA). Dessutom uppmanas de att stärka den roll som innehas av FN:s särskilda rådgivare för förebyggande av folkmord och FN:s särskilda rådgivare för skyldigheten att skydda och att göra FN:s råd för mänskliga rättigheter delaktigt i debatten om skyldigheten att skydda. |
| --- | --- |

j)

Att bidra till att stärka ramen och kapaciteten på FN-nivå för medling, informell diplomati, utbyte av bästa praxis för fredlig lösning av begynnande konflikter, nedtrappning samt system för tidig varning, till exempel insatserna inom enheten för medlingsstöd (MSU) vid avdelningen för politiska frågor (DPA). Dessutom uppmanas de att stärka den roll som innehas av FN:s särskilda rådgivare för förebyggande av folkmord och FN:s särskilda rådgivare för skyldigheten att skydda och att göra FN:s råd för mänskliga rättigheter delaktigt i debatten om skyldigheten att skydda.

| k) | Att i samarbete med de EU-medlemsstater som har en plats i FN:s säkerhetsråd och alla internationella partner garantera full överensstämmelse mellan eventuella ytterligare utvecklingar av konceptet med skyldigheten att skydda och internationell humanitär rätt, samt att förespråka och säkerställa efterlevnaden av internationell humanitär rätt i framtida fall där skyldigheten att skydda tillämpas. |
| --- | --- |

k)

Att i samarbete med de EU-medlemsstater som har en plats i FN:s säkerhetsråd och alla internationella partner garantera full överensstämmelse mellan eventuella ytterligare utvecklingar av konceptet med skyldigheten att skydda och internationell humanitär rätt, samt att förespråka och säkerställa efterlevnaden av internationell humanitär rätt i framtida fall där skyldigheten att skydda tillämpas.

| l) | Att ta upp frågan om att EU ska ha en gemensam plats i säkerhetsrådet och frågan om en gemensam budget för Gusp-uppdrag under FN:s mandat. |
| --- | --- |

l)

Att ta upp frågan om att EU ska ha en gemensam plats i säkerhetsrådet och frågan om en gemensam budget för Gusp-uppdrag under FN:s mandat.

| m) | Att i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 i mycket högre grad inbegripa kvinnliga ledare och kvinnogrupper i alla insatser för förebyggande, lindring och lösning av konflikter. |
| --- | --- |

m)

Att i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325 och 1820 i mycket högre grad inbegripa kvinnliga ledare och kvinnogrupper i alla insatser för förebyggande, lindring och lösning av konflikter.

| n) | Att tillsammans med FN arbeta för att skapa en tydlig koppling mellan tillämpningen av skyldigheten att skydda och kampen mot straffrihet för de allvarligaste brotten som omfattas av detta begrepp. |
| --- | --- |

n)

Att tillsammans med FN arbeta för att skapa en tydlig koppling mellan tillämpningen av skyldigheten att skydda och kampen mot straffrihet för de allvarligaste brotten som omfattas av detta begrepp.

| 3. | Europaparlamentet riktar följande rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik:






  a) | Att inom sex månader efter det att denna rekommendation har antagits lägga fram en konkret handlingsplan för Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor om uppföljningen av parlamentets förslag, där man särskilt redogör för de framsteg som gjorts på vägen mot ett samförstånd om skyldigheten att skydda. |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet riktar följande rekommendation till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik:

a)

Att inom sex månader efter det att denna rekommendation har antagits lägga fram en konkret handlingsplan för Europaparlamentets utskott för utrikesfrågor om uppföljningen av parlamentets förslag, där man särskilt redogör för de framsteg som gjorts på vägen mot ett samförstånd om skyldigheten att skydda.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till Europeiska utrikestjänsten samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet och, för kännedom, till kommissionen, till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till Europeiska utrikestjänsten samt till medlemsstaterna.

---

(1)  S/RES/1674.

(2)  A/RES/60/1.

(3)  http://www.un.org/secureworld/report3.pdf

(4)  A/59/2005.

(5)  A/63/677.

(6)  A/64/864.

(7)  A/65/877-S/2011/393.

(8)  A/66/874-S/2012/578.

(9)  10170/2010.

(10)  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1.

(11)  EUT C 25, 30.1.2008, s. 1.

(12)  EUT C 380 E, 11.12.2012, s. 140.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2012)0240.

(14)  Antagna texter, P7_TA(2012)0058.

(15)  EUT C 377 E, 7.12.2012, s. 66.

(16)  EUT C 76 E, 25.3.2010, s. 61.

(17)  Artikel 51 i Responsibility to protect: timely and decisive response, rapport från FN:s generalsekreterare av den 25 juli 2012 (A/66/874-S/2012/578).

(18)  Artikel 51 i Responsibility to protect: timely and decisive response, rapport från FN:s generalsekreterare av den 25 juli 2012 (A/66/874-S/2012/578).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 16 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/97 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/97

---

P7_TA(2013)0106

Begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2012/2326(IMM))

(2016/C 045/16)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Hans-Peter Martins parlamentariska immunitet som Österrikes ständiga representant översände till Europeiska unionen den 27 juni 2012 med anledning av ett pågående rättsligt förfarande vid åklagarmyndigheten i Wien, och som tillkännagavs i kammaren den 12 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Hans-Peter Martins parlamentariska immunitet som Österrikes ständiga representant översände till Europeiska unionen den 27 juni 2012 med anledning av ett pågående rättsligt förfarande vid åklagarmyndigheten i Wien, och som tillkännagavs i kammaren den 12 december 2012,

| — | efter att den 20 februari 2013 ha hört Hans-Peter Martin i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att den 20 februari 2013 ha hört Hans-Peter Martin i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 13 september 2011 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 13 september 2011 om begäran om upphävande av Hans-Peter Martins immunitet (2),

| — | med beaktande av bestämmelserna i artikel 57 i Österrikes grundlag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i artikel 57 i Österrikes grundlag,

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0106/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0106/2013), och av följande skäl:

| A. | Parlamentet beslutade den 13 september 2011 att upphäva immuniteten för Hans-Peter Martin, ledamot av Europaparlamentet, till följd av en begäran från åklagarmyndigheten i Wien som översänts den 29 april 2011 och tillkännagivits vid plenarsammanträdet den 12 maj 2011; fallet rörde påstådda brott som omfattat missbruk av partistöd enligt avsnitt 2 b i lagen om politiska partier. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet beslutade den 13 september 2011 att upphäva immuniteten för Hans-Peter Martin, ledamot av Europaparlamentet, till följd av en begäran från åklagarmyndigheten i Wien som översänts den 29 april 2011 och tillkännagivits vid plenarsammanträdet den 12 maj 2011; fallet rörde påstådda brott som omfattat missbruk av partistöd enligt avsnitt 2 b i lagen om politiska partier.

| B. | Åklagarmyndigheten i Wien har nu begärt ett utvidgat upphävande av Hans-Peter Martins immunitet för att kunna genomföra en förundersökning mot honom på grund av ytterligare anklagelser som gjorts, i synnerhet gällande ett påstått fall av bedrägeri. |
| --- | --- |

B.

Åklagarmyndigheten i Wien har nu begärt ett utvidgat upphävande av Hans-Peter Martins immunitet för att kunna genomföra en förundersökning mot honom på grund av ytterligare anklagelser som gjorts, i synnerhet gällande ett påstått fall av bedrägeri.

| C. | Det utvidgade upphävandet av Hans-Peter Martins immunitet rör särskilt anklagelserna om grovt bedrägeri enligt paragraferna 146 och 147.3 i den österrikiska strafflagen. |
| --- | --- |

C.

Det utvidgade upphävandet av Hans-Peter Martins immunitet rör särskilt anklagelserna om grovt bedrägeri enligt paragraferna 146 och 147.3 i den österrikiska strafflagen.

| D. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| E. | Enligt artikel 57.2 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av nationalrådet – med undantag av om de grips på bar gärning när de begår ett brott – gripas på grund av en straffbar handling endast om nationalrådet gett sitt tillstånd. Vidare krävs tillstånd från nationalrådet för husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet. Enligt artikel 57.3 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd bli föremål för myndigheternas utredning på grund av en straffbar handling endast om denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt samma bestämmelse ska myndigheten inhämta nationalrådets beslut om huruvida ett sådant samband föreligger, om så begärs av den berörda ledamoten eller av en tredjedel av ledamöterna i det relevanta ständiga utskottet. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 57.2 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av nationalrådet – med undantag av om de grips på bar gärning när de begår ett brott – gripas på grund av en straffbar handling endast om nationalrådet gett sitt tillstånd. Vidare krävs tillstånd från nationalrådet för husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet. Enligt artikel 57.3 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd bli föremål för myndigheternas utredning på grund av en straffbar handling endast om denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt samma bestämmelse ska myndigheten inhämta nationalrådets beslut om huruvida ett sådant samband föreligger, om så begärs av den berörda ledamoten eller av en tredjedel av ledamöterna i det relevanta ständiga utskottet.

| F. | Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 57 i Österrikes federala grundlag (Bundesverfassungsgesetz) utesluter inte upphävande av Hans-Peter Martins immunitet. |
| --- | --- |

F.

Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 57 i Österrikes federala grundlag (Bundesverfassungsgesetz) utesluter inte upphävande av Hans-Peter Martins immunitet.

| G. | Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

G.

Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Hans-Peter Martins immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Hans-Peter Martins immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de relevanta myndigheterna i Österrike och till Hans-Peter Martin. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de relevanta myndigheterna i Österrike och till Hans-Peter Martin.

---

(1)  Mål 101/63 av den 12 maj 1964, Albert Wagner mot Jean Fohrmann och Antoine Krier, REG 1964, svensk specialutgåva s. 203, mål 149/85 av den 10 juli 1986, Roger Wybot mot Edgar Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, mål T-345/05 av den 15 oktober 2008, Ashley Neil Mote mot Europaparlamentet, REG 2008, s. II-2849, förenade målen C-200/07 och C-201/07 av den 21 oktober 2008 av den 19 mars 2010, Luigi Marra mot Eduardo De Gregorio och Antonio Clemente, REG 2008, s. I-7929, mål T-42/06 av den 19 mars 2010, Bruno Gollnisch mot Europaparlamentet, REG 2010, s. II-1135 och mål C-163/10 6 september 2011, brottmål mot Patriciello (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen).

(2)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 150.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/98 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/98

---

P7_TA(2013)0107

Begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet (2013/2016(IMM))

(2016/C 045/17)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet som översändes den 15 januari 2013 av Tysklands förbundsjustitieministerium med anledning av det pågående brottmålsförfarandet vid åklagarmyndigheten i Frankenthal (Tyskland), och som tillkännagavs i kammaren den 17 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet som översändes den 15 januari 2013 av Tysklands förbundsjustitieministerium med anledning av det pågående brottmålsförfarandet vid åklagarmyndigheten i Frankenthal (Tyskland), och som tillkännagavs i kammaren den 17 januari 2013,

| — | efter att ha hört Jürgen Creutzmann i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Jürgen Creutzmann i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artikel 46 i den tyska grundlagen (Grundgesetz), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i den tyska grundlagen (Grundgesetz),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0107/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0107/2013), och av följande skäl:

| A. | Chefsåklagaren vid åklagarmyndigheten i Frankenthal (Tyskland) har begärt upphävande av den parlamentariska immuniteten för Jürgen Creutzmann, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en förundersökning på grund av anklagelser om brott. |
| --- | --- |

A.

Chefsåklagaren vid åklagarmyndigheten i Frankenthal (Tyskland) har begärt upphävande av den parlamentariska immuniteten för Jürgen Creutzmann, ledamot av Europaparlamentet, med anledning av en förundersökning på grund av anklagelser om brott.

| B. | Begäran från chefsåklagaren rör en förundersökning på grund av anklagelser om brottet vållande till kroppsskada enligt avsnitt 229 i den tyska strafflagen. |
| --- | --- |

B.

Begäran från chefsåklagaren rör en förundersökning på grund av anklagelser om brottet vållande till kroppsskada enligt avsnitt 229 i den tyska strafflagen.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet åtnjuta, vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| D. | Enligt artikel 46.2 i den tyska grundlagen får en ledamot – med undantag av om de grips antingen på bar gärning när de begår ett brott eller under dagen därpå – ställas till svars för en straffbar handling endast om parlamentet gett sitt tillstånd. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 46.2 i den tyska grundlagen får en ledamot – med undantag av om de grips antingen på bar gärning när de begår ett brott eller under dagen därpå – ställas till svars för en straffbar handling endast om parlamentet gett sitt tillstånd.

| E. | Följaktligen måste parlamentet upphäva den parlamentariska immuniteten för Jürgen Creutzmann om förfarandena mot honom ska kunna fortsätta. |
| --- | --- |

E.

Följaktligen måste parlamentet upphäva den parlamentariska immuniteten för Jürgen Creutzmann om förfarandena mot honom ska kunna fortsätta.

| F. | Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 46.2 i den tyska grundlagen utesluter inte upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet. |
| --- | --- |

F.

Artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 46.2 i den tyska grundlagen utesluter inte upphävande av Jürgen Creutzmanns immunitet.

| G. | Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

G.

Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Jürgen Creutzmanns immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Jürgen Creutzmanns immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de relevanta myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland och till Jürgen Creutzmann. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de relevanta myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland och till Jürgen Creutzmann.

---

(1)  Mål 101/63 av den 12 maj 1964, Albert Wagner mot Jean Fohrmann och Antoine Krier, REG 1964, svensk specialutgåva s. 203, mål 149/85 av den 10 juli 1986, Roger Wybot mot Edgar Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, mål T-345/05 av den 15 oktober 2008, Ashley Neil Mote mot Europaparlamentet, REG 2008, s. II-2849, förenade målen C-200/07 och C-201/07 av den 21 oktober 2008, Luigi Marra mot Eduardo De Gregorio och Antonio Clemente, REG 2008, s. I-7929, mål T-42/06 av den 19 mars 2010, Bruno Gollnisch mot Europaparlamentet, REG 2010, s. II-1135 och mål C-163/10 av den 6 september 2011, brottmål mot Patriciello (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen).

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/99 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/99

---

P7_TA(2013)0108

Begäran om upphävande av Ewald Stadlers immunitet

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om begäran om upphävande av Ewald Stadlers immunitet (2012/2239(IMM))

(2016/C 045/18)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av en begäran av den 9 juli 2012 från allmänna åklagarmyndigheten i Wien om upphävande av Ewald Stadlers immunitet i samband med en förundersökning, som tillkännagavs i kammaren den 10 september 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av en begäran av den 9 juli 2012 från allmänna åklagarmyndigheten i Wien om upphävande av Ewald Stadlers immunitet i samband med en förundersökning, som tillkännagavs i kammaren den 10 september 2012,

| — | efter att ha hört Ewald Stadler den 20 februari 2013 i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Ewald Stadler den 20 februari 2013 i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll (nr 7) om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av artikel 57 i Österrikes Bundesverfassungsgesetz (den federala grundlagen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 57 i Österrikes Bundesverfassungsgesetz (den federala grundlagen),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0120/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0120/2013), och av följande skäl:

| A. | Åklagarmyndigheten i Wien har begärt upphävande av immuniteten för Ewald Stadler, ledamot av Europaparlamentet, för att kunna göra det möjligt för de österrikiska myndigheterna att genomföra den nödvändiga förundersökningen och vidta rättsliga åtgärder mot Ewald Stadler. |
| --- | --- |

A.

Åklagarmyndigheten i Wien har begärt upphävande av immuniteten för Ewald Stadler, ledamot av Europaparlamentet, för att kunna göra det möjligt för de österrikiska myndigheterna att genomföra den nödvändiga förundersökningen och vidta rättsliga åtgärder mot Ewald Stadler.

| B. | Upphävandet av Ewald Stadlers immunitet gäller de påstådda brotten försök till allvarligt hot i enlighet med avsnitten 15, 105.1 och 106.1 led 1 i den österrikiska strafflagen och mened i enlighet med avsnitt 288.1 i strafflagen. |
| --- | --- |

B.

Upphävandet av Ewald Stadlers immunitet gäller de påstådda brotten försök till allvarligt hot i enlighet med avsnitten 15, 105.1 och 106.1 led 1 i den österrikiska strafflagen och mened i enlighet med avsnitt 288.1 i strafflagen.

| C. | Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöter av Europaparlamentet på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras stat.

| D. | Enligt artikel 57.2 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av det österrikiska nationalrådet (Nationalrat) gripas på grundval av brott endast med nationalrådets tillstånd – undantaget fall då de tas på bar gärning. Även husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet kräver sådant tillstånd. Enligt artikel 57.3 i Österrikes federala grundlag får inga officiella åtgärder på grundval av en straffbar handling vidtas mot ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd, om inte denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt samma bestämmelse måste den berörda myndigheten hos nationalrådet ansöka om ett beslut om huruvida något sådant samband föreligger, om den berörda ledamoten eller minst en tredjedel av ledamöterna av det berörda ständiga utskottet så kräver. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 57.2 i Österrikes federala grundlag får ledamöter av det österrikiska nationalrådet (Nationalrat) gripas på grundval av brott endast med nationalrådets tillstånd – undantaget fall då de tas på bar gärning. Även husrannsakningar hos ledamöter av nationalrådet kräver sådant tillstånd. Enligt artikel 57.3 i Österrikes federala grundlag får inga officiella åtgärder på grundval av en straffbar handling vidtas mot ledamöter av nationalrådet utan nationalrådets tillstånd, om inte denna handling uppenbarligen saknar samband med den berörda ledamotens politiska verksamhet. Enligt samma bestämmelse måste den berörda myndigheten hos nationalrådet ansöka om ett beslut om huruvida något sådant samband föreligger, om den berörda ledamoten eller minst en tredjedel av ledamöterna av det berörda ständiga utskottet så kräver.

| E. | Ewald Stadlers immunitet måste upphävas för att förundersökningen mot honom ska kunna fortsätta. |
| --- | --- |

E.

Ewald Stadlers immunitet måste upphävas för att förundersökningen mot honom ska kunna fortsätta.

| F. | Ewald Stadler har varit ledamot av Europaparlamentet sedan den 7 december 2011. |
| --- | --- |

F.

Ewald Stadler har varit ledamot av Europaparlamentet sedan den 7 december 2011.

| G. | Allmänna åklagarmyndigheten i Wien har bedrivit en förundersökning mot Ewald Stadler sedan mars 2010. |
| --- | --- |

G.

Allmänna åklagarmyndigheten i Wien har bedrivit en förundersökning mot Ewald Stadler sedan mars 2010.

| H. | Varken artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier eller artikel 57 i Österrikes Bundesverfassungsgesetz (den federala grundlagen) utgör något hinder för upphävande av Ewald Stadlers immunitet. |
| --- | --- |

H.

Varken artikel 9 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier eller artikel 57 i Österrikes Bundesverfassungsgesetz (den federala grundlagen) utgör något hinder för upphävande av Ewald Stadlers immunitet.

| I. | Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

I.

Det är därför lämpligt att den parlamentariska immuniteten upphävs i det aktuella fallet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Ewald Stadlers immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Ewald Stadlers immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de berörda myndigheterna i Republiken Österrike och till Ewald Stadler. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de berörda myndigheterna i Republiken Österrike och till Ewald Stadler.

---

(1)  Mål 101/63 av den 12 maj 1964, Albert Wagner mot Jean Fohrmann och Antoine Krier, REG 1964, svensk specialutgåva s. 203, mål 149/85 av den 10 juli 1986, Roger Wybot mot Edgar Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, mål T-345/05 av den 15 oktober 2008, Ashley Neil Mote mot Europaparlamentet, REG 2008, s. II-2849, förenade målen C-200/07 och C-201/07 av den 21 oktober 2008, Luigi Marra mot Eduardo De Gregorio och Antonio Clemente, REG 2008, s. I-7929, mål T-42/06 av den 19 mars 2010, Bruno Gollnisch mot Europaparlamentet, REG 2010, s. II-1135 och mål C-163/10 av den 6 september 2011, brottmål mot Patriciello (ännu ej offentliggjort i rättsfallssamlingen).

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/100 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/100

---

P7_TA(2013)0121

Lika röstetal vid en omröstning om att agera i ett domstolsförfarande (tolkning av artikel 159.3 i arbetsordningen

Europaparlamentets beslut av den 16 april 2013 om lika röstetal vid en omröstning om att agera i ett domstolsförfarande (tolkning av artikel 159.3 i arbetsordningen)

(2016/C 045/19)

Europaparlamentet,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 20 mars 2013 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 20 mars 2013 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 159.3:
  ”Artikel 159.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 128.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet ska agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet anses inte ha yttrat sig.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 159.3:

”Artikel 159.3 ska tolkas på så sätt att när det föreligger lika röstetal vid en omröstning beträffande ett förslag till rekommendation enligt artikel 128.4 om att inte agera i ett förfarande som är anhängigt vid Europeiska unionens domstol, ska detta inte anses innebära ett antagande av en rekommendation om att parlamentet ska agera i ett sådant förfarande. I ett sådant fall ska det ansvariga utskottet anses inte ha yttrat sig.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 16 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/102 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/102

---

P7_TA(2013)0103

Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska byrån för nät- och informationssäkerhet (Enisa) (COM(2010)0521 – C7-0302/2010 – 2010/0275(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0521), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2010)0521),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0302/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0302/2010),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 17 februari 2011 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 februari 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 februari 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0056/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0056/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 107, 6.4.2011, s. 58.

---

P7_TC1-COD(2010)0275

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa) och om upphävande av förordning (EG) nr 460/2004

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 526/2013.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/103 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/103

---

P7_TA(2013)0104

Oavsiktlig fångst av valar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98 (COM(2012)0447 – C7-0213/2012 – 2012/0216(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0447),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0213/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0213/2012),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 november 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0042/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0042/2013),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjord i EUT.

---

P7_TC1-COD(2012)0216

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2013 om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om ändring av rådets förordning (EG) nr 812/2004 om åtgärder när det gäller oavsiktlig fångst av valar vid fiske och om ändring av förordning (EG) nr 88/98

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

Med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och

av följande skäl:

| (1) | Genom rådets förordning (EG) nr 812/2004 (2) ges kommissionen befogenheter att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets förordning (EG) nr 812/2004 (2) ges kommissionen befogenheter att genomföra vissa bestämmelser i den förordningen.

| (2) | Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver de befogenheter som getts till kommissionen för genomförande av förordning (EG) nr 812/2004 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att Lissabonfördraget har trätt i kraft behöver de befogenheter som getts till kommissionen för genomförande av förordning (EG) nr 812/2004 anpassas till artiklarna 290 och 291 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (3) | För att
  effektivt
  kunna tillämpa

  anpassa
  vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 812/2004

  för att återspegla de tekniska och vetenskapliga framstegen
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller tekniska specifikationer och användningsvillkor för ljudskrämmare. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(3)

För att
  effektivt
  kunna tillämpa

  anpassa
  vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 812/2004

  för att återspegla de tekniska och vetenskapliga framstegen
  bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller tekniska specifikationer och användningsvillkor för ljudskrämmare. [Ändr. 1]

| (4) | Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd, även på expertnivå, under det förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter. |
| --- | --- |

(4)

Det är synnerligen viktigt att kommissionen genomför relevanta samråd, även på expertnivå, under det förberedande arbetet inför antagandet av delegerade akter.

| (5) | När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(5)

När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt, i god tid och på lämpligt sätt.

| (6) | Kommissionen bör få genomförandebefogenheter för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av bestämmelserna i förordning (EG) nr 812/2004 vad gäller regler för förfarande och format för medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3). |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen bör få genomförandebefogenheter för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av bestämmelserna i förordning (EG) nr 812/2004 vad gäller regler för förfarande och format för medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3).

| (6a) | Med tanke på kravet på medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett system för strikt skydd av valar, med tanke på bristerna i förordning (EG) nr 812/2004 och de problem med dess genomförande som noterades av kommissionen i dess meddelande om oavsiktlig fångst av valar vid fiske

   (4)

  och av Ices i dess vetenskapliga råd från 2010 om detta, samt med tanke på bristen på integrering av rådets direktiv 92/43/EEG

   (5)

  (livsmiljödirektivet), bör kommissionen före slutet av 2015 lägga fram ett lagförslag om en enhetlig, övergripande rättslig ram för att effektivt skydda valarna mot alla hot. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(6a)

Med tanke på kravet på medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att införa ett system för strikt skydd av valar, med tanke på bristerna i förordning (EG) nr 812/2004 och de problem med dess genomförande som noterades av kommissionen i dess meddelande om oavsiktlig fångst av valar vid fiske

   (4)

  och av Ices i dess vetenskapliga råd från 2010 om detta, samt med tanke på bristen på integrering av rådets direktiv 92/43/EEG

   (5)

  (livsmiljödirektivet), bör kommissionen före slutet av 2015 lägga fram ett lagförslag om en enhetlig, övergripande rättslig ram för att effektivt skydda valarna mot alla hot. [Ändr. 2]

| (7) | Förordning (EG) nr 812/2004 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(7)

Förordning (EG) nr 812/2004 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 812/2004 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 3.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Ljudskrämmare som används enligt artikel 2.1 ska överensstämma med tekniska specifikationer och användningsvillkor. Dessa villkor och specifikationer fastställs i bilaga II. Kommissionen ska ha befogenhet att ändra bilaga II genom delegerade akter som antas i enlighet med artikel 8a, i syfte att anpassa bilagan till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.”; |
| --- | --- |

(1)

Artikel 3.1 ska ersättas med följande:

”1.   Ljudskrämmare som används enligt artikel 2.1 ska överensstämma med tekniska specifikationer och användningsvillkor. Dessa villkor och specifikationer fastställs i bilaga II. Kommissionen ska ha befogenhet att ändra bilaga II genom delegerade akter som antas i enlighet med artikel 8a, i syfte att anpassa bilagan till den tekniska och vetenskapliga utvecklingen.”;

| (1a) | I artikel 7 ska följande punkt läggas till:




  ”3.
     
  Kommissionen ska före slutet av 2015 granska effektiviteten i de åtgärder som fastställs i denna förordning och lägga fram ett lagstiftningsförslag om en sammanhängande och övergripande lagstiftningsram för att säkerställa ett effektivt skydd för valarna.” [Ändr. 3]; |
| --- | --- |

(1a)

I artikel 7 ska följande punkt läggas till:

”3.
     
  Kommissionen ska före slutet av 2015 granska effektiviteten i de åtgärder som fastställs i denna förordning och lägga fram ett lagstiftningsförslag om en sammanhängande och övergripande lagstiftningsram för att säkerställa ett effektivt skydd för valarna.” [Ändr. 3];

| (2) | Artikel 8 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 8


  Genomförande

  Närmare regler om förfarande och format för rapportering enligt artikel 6 får fastställas med hjälp av genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8b.2.”; |
| --- | --- |

(2)

Artikel 8 ska ersättas med följande:

”Artikel 8

Genomförande

Närmare regler om förfarande och format för rapportering enligt artikel 6 får fastställas med hjälp av genomförandeakter som antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 8b.2.”;

| (3) | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 8a


  Utövande av delegeringen

  1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.
  2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artikel 3.1 ska ges tills vidare

  till kommissionen för en period av tre år från den ...

   (*)

  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 4]

  3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.
  4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.
  5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

  Artikel 8b


  Kommittéförfarande

  1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (**).
  2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

  (*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.
  "


  (**)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”" |
| --- | --- |

(3)

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 8a

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den delegering av befogenhet
  att anta delegerade akter
  som avses i artikel 3.1 ska ges tills vidare

  till kommissionen för en period av tre år från den ...

   (*)

  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenheter ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga
  . [Ändr. 4]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artikel 3.1 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 3.1 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 8b

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (**).

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

(*)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.
  "

(**)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.”"

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 april 2013.

1

(2)  EUT L 150, 30.4.2004, s. 12.

2

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

3

(4)  
  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Oavsiktlig fångst av valar vid fiske: Rapport om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 812/2004 och om en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön enligt rådets förordning (EG) nr 2187/2005” (COM(2009)0368).

4

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln ”Oavsiktlig fångst av valar vid fiske: Rapport om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EG) nr 812/2004 och om en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar i Östersjön enligt rådets förordning (EG) nr 2187/2005” (COM(2009)0368).

(5)  
  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

5

Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/106

---

P7_TA(2013)0105

Fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av partnerskapsavtalet om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius och protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet (13501/2012 – C7–0007/2013 – 2012/0215(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 045/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13501/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13501/2012),

| — | med beaktande av utkastet till partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius och utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet (13503/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till partnerskapsavtal om fiske mellan Europeiska unionen och Republiken Mauritius och utkastet till protokoll om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet (13503/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0007/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 43.2 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0007/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A7-0127/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från fiskeriutskottet och yttrandet från budgetutskottet (A7-0127/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet och protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de sammanträden som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Parlamentet begär att kommissionen, under det sista året av protokollets giltighetstid och innan förhandlingar om en förlängning av det inleds, förelägger parlamentet och rådet en fullständig utvärderingsrapport om hur protokollet tillämpas, utan att införa onödiga begränsningar av tillgången till detta dokument. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förelägga parlamentet protokollen och slutsatserna från de sammanträden som hållits i den gemensamma kommitté som avses i artikel 9 i avtalet samt det fleråriga sektorsprogram som avses i artikel 3 i protokollet och de tillhörande årliga utvärderingarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att underlätta deltagandet för parlamentets företrädare som observatörer i de sammanträden som hålls i den gemensamma kommittén. Parlamentet begär att kommissionen, under det sista året av protokollets giltighetstid och innan förhandlingar om en förlängning av det inleds, förelägger parlamentet och rådet en fullständig utvärderingsrapport om hur protokollet tillämpas, utan att införa onödiga begränsningar av tillgången till detta dokument.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för deras respektive befogenheter omedelbart och fullständigt informera parlamentet i alla skeden av de förfaranden som avser det nya protokollet och dess förnyelse, i enlighet med artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 218.10 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Mauritius. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Mauritius.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/106 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/106

---

P7_TA(2013)0109

Europeiska Fonden för Justering för Globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA från Italien) (COM(2013)0090 – C7-0046/2013 – 2013/2032(BUD))

(2016/C 045/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0090 – C7-0046/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0090 – C7-0046/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0111/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0111/2013), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har inrättat lämpliga lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 30 december 2011 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 30 december 2011 är det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Italien lade fram ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget Antonio Merloni SpA i Italien med begäran om bidrag avseende 1 517 uppsägningar, av vilka alla omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden på fyra månader från den 23 augusti 2011 till den 23 december 2011. |
| --- | --- |

D.

Italien lade fram ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av uppsägningar vid företaget Antonio Merloni SpA i Italien med begäran om bidrag avseende 1 517 uppsägningar, av vilka alla omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden på fyra månader från den 23 augusti 2011 till den 23 december 2011.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för stöd enligt förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt om att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar med besvikelse att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 december 2011 och att kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 20 februari 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 14 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de fyra återstående ansökningar som lämnades in 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med besvikelse att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 29 december 2011 och att kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 20 februari 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 14 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de fyra återstående ansökningar som lämnades in 2011.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att Antonio Merloni SpA, som tillverkar hushållsapparater, har fabriker i de italienska regionerna Marche och Umbrien, särskilt i provinserna Ancona och Perugia. Parlamentet konstaterar att företaget, som är den femte största tillverkaren av hushållsapparater i unionen, ändrade sin försäljningsstrategi 2002 och började under 2006 sälja sina produkter direkt via sina egna varumärken. Parlamentet konstaterar att som ett resultat av den ekonomiska krisen hade företaget finansiella svårigheter som ytterligare försvårades till följd av en plötslig åtstramning av villkoren för kredittillgång. Parlamentet konstaterar att nedgången i produktionen, som följde den nedgående trenden på europeisk nivå, i kombination med finansiella begränsningar, ledde till att affärsverksamheten vid Antonio Merloni SpA lades ner. Parlamentet konstaterar att sammanlagt 2 217 arbetstagare sades upp, av vilka 700 anställdes av QA Group SpA. Parlamentet konstaterar att denna ansökan därför omfattar de 1 517 arbetstagare som blev arbetslösa till följd av nedläggningen av Antonio Merloni SpA. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att Antonio Merloni SpA, som tillverkar hushållsapparater, har fabriker i de italienska regionerna Marche och Umbrien, särskilt i provinserna Ancona och Perugia. Parlamentet konstaterar att företaget, som är den femte största tillverkaren av hushållsapparater i unionen, ändrade sin försäljningsstrategi 2002 och började under 2006 sälja sina produkter direkt via sina egna varumärken. Parlamentet konstaterar att som ett resultat av den ekonomiska krisen hade företaget finansiella svårigheter som ytterligare försvårades till följd av en plötslig åtstramning av villkoren för kredittillgång. Parlamentet konstaterar att nedgången i produktionen, som följde den nedgående trenden på europeisk nivå, i kombination med finansiella begränsningar, ledde till att affärsverksamheten vid Antonio Merloni SpA lades ner. Parlamentet konstaterar att sammanlagt 2 217 arbetstagare sades upp, av vilka 700 anställdes av QA Group SpA. Parlamentet konstaterar att denna ansökan därför omfattar de 1 517 arbetstagare som blev arbetslösa till följd av nedläggningen av Antonio Merloni SpA.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Antonio Merloni SpA redan i oktober 2008 förklarades vara insolvent, men att försäljningen av tillgångarna och övertagandet av 700 arbetstagare slutfördes först i december 2011. Parlamentet konstaterar att de italienska myndigheterna lade fram sin första ansökan om stöd från fonden redan 2009. Ansökan om stöd måste emellertid läggas fram på nytt i slutet av 2011, eftersom arbetstagarna sades upp formellt först efter det att tillgångarna hade sålts och de administrativa förfarandena slutförts. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Antonio Merloni SpA redan i oktober 2008 förklarades vara insolvent, men att försäljningen av tillgångarna och övertagandet av 700 arbetstagare slutfördes först i december 2011. Parlamentet konstaterar att de italienska myndigheterna lade fram sin första ansökan om stöd från fonden redan 2009. Ansökan om stöd måste emellertid läggas fram på nytt i slutet av 2011, eftersom arbetstagarna sades upp formellt först efter det att tillgångarna hade sålts och de administrativa förfarandena slutförts.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att stöd ur fonden redan beviljats för arbetstagare som sagts upp inom sektorn för tillverkning av hushållsapparater (ärende EGF/2009/010 LT/Snaigé) (3). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att stöd ur fonden redan beviljats för arbetstagare som sagts upp inom sektorn för tillverkning av hushållsapparater (ärende EGF/2009/010 LT/Snaigé) (3).

| 6. | Europaparlamentet betonar att provinserna Ancona och Perugia under åren före krisen uppvisade en arbetslöshet som låg under det nationella genomsnittet. Parlamentet konstaterar att arbetslösheten ökade med 40 procent under 2009, jämfört med föregående år, medan arbetslösheten under 2010 var stabil i Perugia och minskade i Ancona, i första hand till följd av en minskning av förvärvsfrekvensen än en ökning av sysselsättningen. Parlamentet konstaterar att under 2009 ökade BNP regionalt med ca 3 procent och industrins omsättning med 14,6 procent i Marche och med 16,4 procent i Umbrien, jämfört med föregående år. Denna minskning ledde till att antalet CIG-timmar (4) inom tillverkningssektorn ökade med 368 procent i Marche och 444 procent i Umbrien. Parlamentet konstaterar att de 1 517 uppsägningarna vid Antonio Merloni SpA som omfattas av denna ansökan ytterligare förvärrat situationen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att provinserna Ancona och Perugia under åren före krisen uppvisade en arbetslöshet som låg under det nationella genomsnittet. Parlamentet konstaterar att arbetslösheten ökade med 40 procent under 2009, jämfört med föregående år, medan arbetslösheten under 2010 var stabil i Perugia och minskade i Ancona, i första hand till följd av en minskning av förvärvsfrekvensen än en ökning av sysselsättningen. Parlamentet konstaterar att under 2009 ökade BNP regionalt med ca 3 procent och industrins omsättning med 14,6 procent i Marche och med 16,4 procent i Umbrien, jämfört med föregående år. Denna minskning ledde till att antalet CIG-timmar (4) inom tillverkningssektorn ökade med 368 procent i Marche och 444 procent i Umbrien. Parlamentet konstaterar att de 1 517 uppsägningarna vid Antonio Merloni SpA som omfattas av denna ansökan ytterligare förvärrat situationen.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 29 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Parlamentet beklagar emellertid att fonden inte kunde utnyttjas förrän nästan tre och ett halvt år efter det att företaget förklarats vara insolvent. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 29 mars 2012 beslutade att inleda åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades om att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Parlamentet beklagar emellertid att fonden inte kunde utnyttjas förrän nästan tre och ett halvt år efter det att företaget förklarats vara insolvent.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar åtgärder för att återintegrera de berörda 1 517 arbetstagarna i arbetslivet, exempelvis genom yrkesvägledning, stöd i jobbsökandet, stöd för egenföretagande, utbildning och omskolning, stöd för arbetstagare över 50 år, bidrag till arbetssökande, anställningsstöd, resebidrag och bidrag för att täcka kostnader i samband med flytt till annan ort. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska samfinansieras omfattar åtgärder för att återintegrera de berörda 1 517 arbetstagarna i arbetslivet, exempelvis genom yrkesvägledning, stöd i jobbsökandet, stöd för egenföretagande, utbildning och omskolning, stöd för arbetstagare över 50 år, bidrag till arbetssökande, anställningsstöd, resebidrag och bidrag för att täcka kostnader i samband med flytt till annan ort.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter hördes i fråga om utformningen av det samordnade fondpaketet och att dessa åtgärder utgjorde en del av anpassningsplanen ”Accordo di Programma”, som undertecknades av ministern för ekonomisk utveckling och de berörda regionerna. Parlamentet välkomnar även över att genomförandet av stöden från fonden kommer att övervakas av en samordningsgrupp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att arbetsmarknadens parter hördes i fråga om utformningen av det samordnade fondpaketet och att dessa åtgärder utgjorde en del av anpassningsplanen ”Accordo di Programma”, som undertecknades av ministern för ekonomisk utveckling och de berörda regionerna. Parlamentet välkomnar även över att genomförandet av stöden från fonden kommer att övervakas av en samordningsgrupp.

| 10. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet, samt lika tillgång för alla till fonden oavsett typ av anställningskontrakt och anställningsförhållande. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och ett erkännande av de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet, samt lika tillgång för alla till fonden oavsett typ av anställningskontrakt och anställningsförhållande. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas nivå och behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange vilken typ av utbildning som ska ges via en utbildningspremie, inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna. Parlamentet välkomnar emellertid den strikta kopplingen mellan utbildningspremien och de enskilda arbetstagarnas överenskomna planer för återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange vilken typ av utbildning som ska ges via en utbildningspremie, inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna. Parlamentet välkomnar emellertid den strikta kopplingen mellan utbildningspremien och de enskilda arbetstagarnas överenskomna planer för återinträde på arbetsmarknaden.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar åtgärden ”Vägledning för arbetstagare över 50 år” i det samordnade paketet av individanpassade tjänster, dvs. en åtgärd som är avsedd för äldre arbetstagare vilka utgör 12 procent av den berörda arbetsstyrkan. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar åtgärden ”Vägledning för arbetstagare över 50 år” i det samordnade paketet av individanpassade tjänster, dvs. en åtgärd som är avsedd för äldre arbetstagare vilka utgör 12 procent av den berörda arbetsstyrkan.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar att flyttbidraget endast ska betalas ut som ett engångsbelopp mot uppvisande av kvitton på utgifterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar att flyttbidraget endast ska betalas ut som ett engångsbelopp mot uppvisande av kvitton på utgifterna.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att 5 684 000 EUR av de totala kostnaderna för tjänstepaketet på 7 451 972 EUR har avsatts för olika ekonomiska incitament och bidrag, inbegripet underlättande av uppsagda arbetstagares rörlighet. Parlamentet rekommenderar att ett rimligt belopp ska avsättas för utbildningsrelaterade åtgärder i samband med framtida utnyttjanden av fonden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att 5 684 000 EUR av de totala kostnaderna för tjänstepaketet på 7 451 972 EUR har avsatts för olika ekonomiska incitament och bidrag, inbegripet underlättande av uppsagda arbetstagares rörlighet. Parlamentet rekommenderar att ett rimligt belopp ska avsättas för utbildningsrelaterade åtgärder i samband med framtida utnyttjanden av fonden.

| 16. | Europaparlamentet påpekar att den största andelen anslag för individanpassade tjänster ska avsättas för ”Bidrag till arbetssökande” (2 000 EUR per arbetstagare för varje dag som de deltar i fondens åtgärder), vilket i förenklingssyfte motsvarar bidrag från den italienska lönegarantifonden CIGS. Parlamentet påminner därför om att stödet från fonden framför allt bör avsättas för utbildningsprogram och inte för direkta bidrag till ekonomiska ersättningar som medlemsstaterna ansvarar för enligt nationell lagstiftning. Parlamentet rekommenderar att sådana åtgärder inte ska uppmuntras i samband med framtida utnyttjanden av fonden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påpekar att den största andelen anslag för individanpassade tjänster ska avsättas för ”Bidrag till arbetssökande” (2 000 EUR per arbetstagare för varje dag som de deltar i fondens åtgärder), vilket i förenklingssyfte motsvarar bidrag från den italienska lönegarantifonden CIGS. Parlamentet påminner därför om att stödet från fonden framför allt bör avsättas för utbildningsprogram och inte för direkta bidrag till ekonomiska ersättningar som medlemsstaterna ansvarar för enligt nationell lagstiftning. Parlamentet rekommenderar att sådana åtgärder inte ska uppmuntras i samband med framtida utnyttjanden av fonden.

| 17. | Europaparlamentet noterar det relativt höga beloppet för anställningsstöd (5 000 EUR per arbetstagare). Parlamentet välkomnar att sådana åtgärder endast kommer att gynna arbetsgivare som garanterar fasta anställningskontrakt för berörda arbetstagare, och förväntar sig att kommissionen tillhandahåller relevanta detaljerade uppgifter om kontraktsvillkoren för dessa arbetstagare. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar det relativt höga beloppet för anställningsstöd (5 000 EUR per arbetstagare). Parlamentet välkomnar att sådana åtgärder endast kommer att gynna arbetsgivare som garanterar fasta anställningskontrakt för berörda arbetstagare, och förväntar sig att kommissionen tillhandahåller relevanta detaljerade uppgifter om kontraktsvillkoren för dessa arbetstagare.

| 18. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandena ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektivitet, öppenhet och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandena ska integreras i den nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och att ökad effektivitet, öppenhet och tydlighet därmed ska uppnås inom fonden.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av ett gott och snabbt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna när ansökningar utarbetas enligt den förestående nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av ett gott och snabbt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna när ansökningar utarbetas enligt den förestående nya förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att institutionerna har åtagit sig att se till att förfarandet för antagande av beslut om utnyttjande av fonden går smidigt och snabbt, så att ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär kan ges för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att institutionerna har åtagit sig att se till att förfarandet för antagande av beslut om utnyttjande av fonden går smidigt och snabbt, så att ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär kan ges för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden för enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2013, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och vilket skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2013, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man i största möjliga mån undviker överföringar från andra budgetposter, vilket inträffade tidigare och vilket skulle kunna inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 24. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 30 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 30 december 2011 öka unionens andel av samfinansieringen till 65 procent av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 25. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut 2010/202/EU (EUT L 88, 8.4.2010, s. 15.).

(4)  CIG är ett program enligt italiensk lagstiftning som innebär att en förmån betalas ut av Istituto Nazionale della Previdenza Sociale-INPS (nationella socialförsäkringen) till arbetstagare som är tillfälligt friställda eller har förkortad arbetstid.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/023 IT/Antonio Merloni SpA från Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/278/EU.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/110 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/110

---

P7_TA(2013)0110

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/016 IT/Agile, Italien

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/016 IT/Agile från Italien) (COM(2013)0120 – C7-0060/2013 – 2013/2049(BUD))

(2016/C 045/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0120 – C7-0060/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0120 – C7-0060/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (nedan kallad EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (nedan kallad EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0133/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0133/2013), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbats av effekterna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) har utvidgats, och från och med den 1 maj 2009 till och med den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som har blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Italien lade fram ansökan EGF/2011/016 IT/Agile om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 1 257 uppsägningar vid företaget Agile S.r.l., av vilka 856 arbetstagare omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden från den 22 september 2011 till den 22 december 2011. |
| --- | --- |

D.

Italien lade fram ansökan EGF/2011/016 IT/Agile om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 1 257 uppsägningar vid företaget Agile S.r.l., av vilka 856 arbetstagare omfattas av åtgärder finansierade av fonden under referensperioden från den 22 september 2011 till den 22 december 2011.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren för ekonomiskt stöd enligt artikel 2 a i EGF-förordningen är uppfyllda och att Italien därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt denna förordning.

| 2. | Europaparlamentet noterar med besvikelse att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 7 mars 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 15 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de återstående ansökningar som lämnades in 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar med besvikelse att de italienska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 30 december 2011 och att kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 7 mars 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 15 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de återstående ansökningar som lämnades in 2011.

| 3. | Europaparlamentet noterar att de 1 257 uppsägningarna vid Agile S.r.l., ett företag som är verksamt i sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT-sektorn) i Italien, orsakades av nedgången i it-sektorn som blev kraftigare än förväntat och de kreditåtstramningar som följde på den ekonomiska och finansiella krisen och som innebar en extra börda för företaget som inte kunde hitta en lönsam lösning, utan tvingades inleda insolvensförfaranden under 2010. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att de 1 257 uppsägningarna vid Agile S.r.l., ett företag som är verksamt i sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT-sektorn) i Italien, orsakades av nedgången i it-sektorn som blev kraftigare än förväntat och de kreditåtstramningar som följde på den ekonomiska och finansiella krisen och som innebar en extra börda för företaget som inte kunde hitta en lönsam lösning, utan tvingades inleda insolvensförfaranden under 2010.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen redan har medgett att IKT-sektorn tidigare drabbats av krisen eftersom fonden har gett stöd till arbetstagare som blivit uppsagda inom IKT-sektorn i Holland (ärende EGF/2010/012 Noord Holland) (3). |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påminner om att kommissionen redan har medgett att IKT-sektorn tidigare drabbats av krisen eftersom fonden har gett stöd till arbetstagare som blivit uppsagda inom IKT-sektorn i Holland (ärende EGF/2010/012 Noord Holland) (3).

| 5. | Europaparlamentet betonar att uppsägningarna vid Agile är spridda över nästan hela Italien och att 12 av Italiens 20 regioner berörs: Apulien, Basilicata, Emilia-Romagna, Kalabrien, Kampanien, Lazio, Lombardiet, Piemonte, Sicilien, Toscana, Umbrien och Veneto. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att uppsägningarna vid Agile är spridda över nästan hela Italien och att 12 av Italiens 20 regioner berörs: Apulien, Basilicata, Emilia-Romagna, Kalabrien, Kampanien, Lazio, Lombardiet, Piemonte, Sicilien, Toscana, Umbrien och Veneto.

| 6. | Europaparlamentet noterar att under de tre åren mellan 2008 och 2010 ökade arbetslösheten i Italien från 6,8 % till 8,5 % och att det i åtta av de tolv berörda regionerna noterades en ökning som översteg det nationella genomsnittet på mellan 1,9 % och 2,6 %. Parlamentet påpekar att uppsägningarna vid Agile ytterligare kommer att förvärra den bräckliga sysselsättningssituationen, särskilt i de södra regionerna där utsikterna för ekonomisk återhämtning är mindre optimistiska. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar att under de tre åren mellan 2008 och 2010 ökade arbetslösheten i Italien från 6,8 % till 8,5 % och att det i åtta av de tolv berörda regionerna noterades en ökning som översteg det nationella genomsnittet på mellan 1,9 % och 2,6 %. Parlamentet påpekar att uppsägningarna vid Agile ytterligare kommer att förvärra den bräckliga sysselsättningssituationen, särskilt i de södra regionerna där utsikterna för ekonomisk återhämtning är mindre optimistiska.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 mars 2012 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de italienska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 mars 2012 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar de italienska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. Parlamentet påminner om att de första insatserna genom fonden i Italien uppvisade ett relativt lågt budgetgenomförande, främst till följd av ett lågt deltagande.

| 9. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 856 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning och kompetensbedömning, omplaceringsstöd och stöd i jobbsökandet, fortbildning och kompetenshöjning, forskarutbildning, främjande av entreprenörskap och starta eget-bidrag, anställningsbidrag, mentorskap efter att arbetstagaren har fått nytt arbete, jobbsökarbidrag och bidrag för särskilda kostnader såsom bidrag till arbetstagare med omsorgsansvar, resebidrag och bidrag till arbetstagare som tar ett jobb som innebär att de måste flytta. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 856 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning och kompetensbedömning, omplaceringsstöd och stöd i jobbsökandet, fortbildning och kompetenshöjning, forskarutbildning, främjande av entreprenörskap och starta eget-bidrag, anställningsbidrag, mentorskap efter att arbetstagaren har fått nytt arbete, jobbsökarbidrag och bidrag för särskilda kostnader såsom bidrag till arbetstagare med omsorgsansvar, resebidrag och bidrag till arbetstagare som tar ett jobb som innebär att de måste flytta.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar, i det samordnade paketet av individanpassade tjänster, modulen ”Mentorskap efter att arbetstagaren har fått nytt arbete”, som syftar till att garantera att arbetstagarens återinträde på arbetsmarknaden är hållbart. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar, i det samordnade paketet av individanpassade tjänster, modulen ”Mentorskap efter att arbetstagaren har fått nytt arbete”, som syftar till att garantera att arbetstagarens återinträde på arbetsmarknaden är hållbart.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att flyttbidraget endast ska betalas ut som ett engångsbelopp mot uppvisande av kvitton på utgifterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att flyttbidraget endast ska betalas ut som ett engångsbelopp mot uppvisande av kvitton på utgifterna.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar bidragen för särskilda kostnader för arbetstagare med omsorgsansvar, som syftar till att göra det möjligt för arbetstagare med omsorgsansvar (för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning) att genom deltagandet i programmet förena yrkesutbildning och jobbsökande med familjeåtaganden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar bidragen för särskilda kostnader för arbetstagare med omsorgsansvar, som syftar till att göra det möjligt för arbetstagare med omsorgsansvar (för barn, gamla och personer med funktionsnedsättning) att genom deltagandet i programmet förena yrkesutbildning och jobbsökande med familjeåtaganden.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter, och i synnerhet att fackföreningarna på lokal nivå har deltagit, och att en politik för jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom denna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter, och i synnerhet att fackföreningarna på lokal nivå har deltagit, och att en politik för jämställdhet mellan kvinnor och män och icke-diskriminering kommer att tillämpas under de olika etapperna av genomförandet av fonden och särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom denna.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra alla arbetstagares anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange vilken typ av utbildning som ska ges, inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna. Parlamentet välkomnar emellertid den strikta kopplingen mellan utbildningspremien och de enskilda arbetstagarnas överenskomna planer för återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange vilken typ av utbildning som ska ges, inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna. Parlamentet välkomnar emellertid den strikta kopplingen mellan utbildningspremien och de enskilda arbetstagarnas överenskomna planer för återinträde på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet betonar att de italienska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 17. | Europaparlamentet betonar vikten av ett bra och snabbt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna vid förberedelsen av ansökningar inom ramen för den kommande nya EGF-förordningen i syfte att snabbt tillhandahålla stöd från fonden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar vikten av ett bra och snabbt samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna vid förberedelsen av ansökningar inom ramen för den kommande nya EGF-förordningen i syfte att snabbt tillhandahålla stöd från fonden.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet ska förbättras. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfarandena så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar ska integreras i den nya förordningen om europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014-2020) och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet ska förbättras.

| 19. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen ska garanteras att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 20. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut 2011/99/EU (EUT L 41, 15.2.2011, s. 8.).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/016 IT/Agile från Italien)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/277/EU.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/113 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/113

---

P7_TA(2013)0111

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak

Europaparlamentets resolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak från Österrike) (COM(2013)0119 – C7-0059/2013 – 2013/2048(BUD))

(2016/C 045/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0119 – C7-0059/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0119 – C7-0059/2013),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (nedan kallat det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006), särskilt punkt 28,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1927/2006 av den 20 december 2006 om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2) (EGF-förordningen),

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0134/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0134/2013), och av följande skäl:

| A. | Europeiska unionen har med sin fond för justering för globaliseringseffekter (EGF) inrättat ett lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har sagts upp till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Europeiska unionen har med sin fond för justering för globaliseringseffekter (EGF) inrättat ett lagstiftnings- och budgetinstrument för att ge kompletterande stöd till arbetstagare som har sagts upp till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och mellan den 1 maj 2009 och den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

B.

Tillämpningsområdet för fonden har utvidgats, och mellan den 1 maj 2009 och den 30 december 2011 var det möjligt att söka stöd för åtgärder som riktas till arbetstagare som blivit uppsagda som en direkt följd av den globala finansiella och ekonomiska krisen.

| C. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden. |
| --- | --- |

C.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av fonden.

| D. | Österrike lade fram ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 320 uppsägningar vid företaget Austria Tabak GmbH och hos 14 av företagets underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, av vilka 270 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden på fyra månader från den 20 augusti 2011 till den 19 december 2011. |
| --- | --- |

D.

Österrike lade fram ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak om ekonomiskt stöd från fonden med anledning av 320 uppsägningar vid företaget Austria Tabak GmbH och hos 14 av företagets underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled, av vilka 270 arbetstagare omfattas av åtgärder medfinansierade av fonden under referensperioden på fyra månader från den 20 augusti 2011 till den 19 december 2011.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren enligt artikel 2 c i EGF-förordningen är uppfyllda och att Österrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att villkoren enligt artikel 2 c i EGF-förordningen är uppfyllda och att Österrike därför är berättigat till ekonomiskt stöd enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att de österrikiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 20 december 2011 och att Europeiska kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 7 mars 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 15 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de återstående ansökningar som lämnades in 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att de österrikiska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 20 december 2011 och att Europeiska kommissionen gjorde sin bedömning tillgänglig den 7 mars 2013. Parlamentet beklagar den utdragna bedömningsperioden på 15 månader. Parlamentet uppmanar kommissionen att slutföra bedömningsfasen och slutligen lägga fram förslag till beslut om de återstående ansökningar som lämnades in 2011.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna orsakades av att Austria Tabak stängde sin sista kvarvarande produktionsenhet i Hainburg i distriktet Bruck an der Leitha (Niederösterreich) efter ett beslut av ägaren, Japan Tobacco International (JTI) (3) i maj 2011. Parlamentet noterar att produktionen vid denna cigarrettfabrik stegvis trappats ned från andra halvåret 2011 till mitten av 2012 och medfört att totalt 320 arbetstagare blivit uppsagda. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna orsakades av att Austria Tabak stängde sin sista kvarvarande produktionsenhet i Hainburg i distriktet Bruck an der Leitha (Niederösterreich) efter ett beslut av ägaren, Japan Tobacco International (JTI) (3) i maj 2011. Parlamentet noterar att produktionen vid denna cigarrettfabrik stegvis trappats ned från andra halvåret 2011 till mitten av 2012 och medfört att totalt 320 arbetstagare blivit uppsagda.

| 4. | Europaparlamentet betonar att eftersom Austria Tabak var områdets näst största arbetsgivare i distriktet Bruck an der Leitha, med många små företag kopplade till företaget, hade nedläggningen av företaget särskilt svåra följder på lokal nivå. Parlamentet konstaterar att i september 2011 hade antalet lediga tjänster nästan halverats (-47 %) jämfört med samma månad föregående år, medan motsvarande minskning i Niederösterreich (Nuts II-nivå) och på nationell nivå var mycket lägre (-4 % respektive - 7 %). Dessutom visar statistiken att regionen redan mellan 2006 och 2010 hade den största arbetslösheten bland de sju Nuts III-regionerna i Niederösterreich (4). Att flytta till ett annat område är därför inte ett enkelt alternativ för de uppsagda arbetstagarna, och det faktum att många av dem hade relativt lågavlönade anställningar gör det ännu svårare att börja om på nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att eftersom Austria Tabak var områdets näst största arbetsgivare i distriktet Bruck an der Leitha, med många små företag kopplade till företaget, hade nedläggningen av företaget särskilt svåra följder på lokal nivå. Parlamentet konstaterar att i september 2011 hade antalet lediga tjänster nästan halverats (-47 %) jämfört med samma månad föregående år, medan motsvarande minskning i Niederösterreich (Nuts II-nivå) och på nationell nivå var mycket lägre (-4 % respektive - 7 %). Dessutom visar statistiken att regionen redan mellan 2006 och 2010 hade den största arbetslösheten bland de sju Nuts III-regionerna i Niederösterreich (4). Att flytta till ett annat område är därför inte ett enkelt alternativ för de uppsagda arbetstagarna, och det faktum att många av dem hade relativt lågavlönade anställningar gör det ännu svårare att börja om på nytt.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att på Nuts II-nivå har Niederösterreich också drabbats av andra massuppsägningar för vilka ansökningar till fonden har lämnats in till kommissionen: 704 uppsägningar inom metallsektorn 2009 (5) och 1 274 uppsägningar relaterade till vägtransportsektorn 2010 (6). |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att på Nuts II-nivå har Niederösterreich också drabbats av andra massuppsägningar för vilka ansökningar till fonden har lämnats in till kommissionen: 704 uppsägningar inom metallsektorn 2009 (5) och 1 274 uppsägningar relaterade till vägtransportsektorn 2010 (6).

| 6. | Europaparlamentet ser positivt på att de österrikiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 november 2011 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser positivt på att de österrikiska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 15 november 2011 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 7. | Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 270 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning, hjälp med jobbsökande, jobbmentorskap, olika typer av utbildnings- och yrkeskvalifikationsåtgärder, bland annat deltagande i högre teknisk eller yrkesmässig utbildning, praktikutbildning/företagspraktik, utbildning på arbetsplatsen, intensivt stöd för arbetstagare över 50 år samt utbildningsbidrag och bidrag för uppehälle under tiden för utbildning och aktivt arbetssökande. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster som ska medfinansieras för att återintegrera 270 arbetstagare på arbetsmarknaden och som omfattar åtgärder såsom yrkesvägledning, hjälp med jobbsökande, jobbmentorskap, olika typer av utbildnings- och yrkeskvalifikationsåtgärder, bland annat deltagande i högre teknisk eller yrkesmässig utbildning, praktikutbildning/företagspraktik, utbildning på arbetsplatsen, intensivt stöd för arbetstagare över 50 år samt utbildningsbidrag och bidrag för uppehälle under tiden för utbildning och aktivt arbetssökande.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering har tillämpats, och att man kommer att fortsätta med det under de olika etapperna av genomförandet av fonden och särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom denna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar att åtgärderna utformades i samråd med arbetsmarknadens parter och att en politik för jämställdhet och icke-diskriminering har tillämpats, och att man kommer att fortsätta med det under de olika etapperna av genomförandet av fonden och särskilt i samband med de åtgärder som finansieras genom denna.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att de åtgärder som får stöd genom fonden kommer att tillhandahållas arbetstagarna genom en arbetsstiftelse som inrättades som en del av den sociala plan som man kom överens om tillsammans med arbetsmarknadens parter. Parlamentet påminner om att arbetsstiftelserna är institutioner som inrättats av arbetsmarknadens parter på sektorsnivå för att stödja arbetstagare i samband med industriella förändringar genom utbildningsåtgärder som ökar deras anställbarhet. Parlamentet påpekar vidare att denna modell för aktiva arbetsmarknadsåtgärder tidigare haft stora framgångar när det gäller arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden och utnyttjandet av fondens medel i detta avseende. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att de åtgärder som får stöd genom fonden kommer att tillhandahållas arbetstagarna genom en arbetsstiftelse som inrättades som en del av den sociala plan som man kom överens om tillsammans med arbetsmarknadens parter. Parlamentet påminner om att arbetsstiftelserna är institutioner som inrättats av arbetsmarknadens parter på sektorsnivå för att stödja arbetstagare i samband med industriella förändringar genom utbildningsåtgärder som ökar deras anställbarhet. Parlamentet påpekar vidare att denna modell för aktiva arbetsmarknadsåtgärder tidigare haft stora framgångar när det gäller arbetstagarnas återinträde på arbetsmarknaden och utnyttjandet av fondens medel i detta avseende.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar de österrikiska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar de österrikiska myndigheterna att utnyttja fondstödets fulla potential och att uppmuntra ett så stort antal arbetstagare som möjligt att delta i åtgärderna.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna samordnade paketet med individanpassade tjänster och de detaljerade beskrivningarna av åtgärderna i kommissionens förslag. Parlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds kombineras med de framtida ekonomiska utsikterna och kommande kompetens- och kvalifikationsbehov i regionen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna samordnade paketet med individanpassade tjänster och de detaljerade beskrivningarna av åtgärderna i kommissionens förslag. Parlamentet gläder sig över att den utbildning som erbjuds kombineras med de framtida ekonomiska utsikterna och kommande kompetens- och kvalifikationsbehov i regionen.

| 12. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och att erkänna de färdigheter och den kompetens som förvärvats under hela yrkeslivet. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas behov utan också till näringslivets nuvarande situation.

| 13. | Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid bidraget till uppehälle för arbetstagare under utbildning och arbetssökning, som ska uppgå till 1 000 EUR per arbetstagare och månad (budgeterat för 13 månader, och arbetslöshetsersättningen bortfaller under den perioden) och som ska kombineras med ett utbildningsbidrag på 200 EUR per arbetstagare och månad. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det ekonomiska stödet för bidrag alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs till förfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet fäster uppmärksamheten vid bidraget till uppehälle för arbetstagare under utbildning och arbetssökning, som ska uppgå till 1 000 EUR per arbetstagare och månad (budgeterat för 13 månader, och arbetslöshetsersättningen bortfaller under den perioden) och som ska kombineras med ett utbildningsbidrag på 200 EUR per arbetstagare och månad. Parlamentet påminner om att stöd från fonden i framtiden främst bör beviljas till utbildning och arbetssökning samt till yrkesorienteringsprogram, och att det ekonomiska stödet för bidrag alltid bör vara av kompletterande art och parallellt med vad som ställs till förfogande för uppsagda arbetstagare enligt nationell lagstiftning och kollektivavtal.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att 4 266 000 EUR av de totala kostnaderna för paketet på 5 864 615 EUR har avsatts för olika ekonomiska bidrag, dvs. en liknande andel som för tidigare ärenden. Parlamentet rekommenderar att ett proportionerligt belopp ska avsättas för utbildningsrelaterade åtgärder i samband med framtida utnyttjanden av fonden. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att 4 266 000 EUR av de totala kostnaderna för paketet på 5 864 615 EUR har avsatts för olika ekonomiska bidrag, dvs. en liknande andel som för tidigare ärenden. Parlamentet rekommenderar att ett proportionerligt belopp ska avsättas för utbildningsrelaterade åtgärder i samband med framtida utnyttjanden av fonden.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den information som presenterats om det samordnade paketet med individanpassade tjänster som ska finansieras via fonden innehåller uppgifter om hur dessa tjänster kompletterar de åtgärder som finansieras genom strukturfonderna. Parlamentet upprepar sin begäran till kommissionen att presentera en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandena ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska förbättras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar de berörda institutionerna att vidta de åtgärder som krävs för att förbättra förfaranden och budgethantering så att fonden snabbare ska kunna tas i anspråk. Parlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som infördes av kommissionen efter parlamentets begäran om att man ska påskynda frigörandet av bidrag så att kommissionens bedömning av ansökningar om medel kan läggas fram för budgetmyndigheten tillsammans med förslaget om utnyttjande av fonden. Parlamentet hoppas att ytterligare förbättringar av förfarandena ska integreras i den nya EGF-förordningen (2014–2020) och att fondens effektivitet, transparens och tydlighet därmed ska förbättras.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att institutionerna har åtagit sig att se till att förfarandet för antagande av beslut om utnyttjande av fonden går smidigt och snabbt, så att ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär kan ges för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att institutionerna har åtagit sig att se till att förfarandet för antagande av beslut om utnyttjande av fonden går smidigt och snabbt, så att ett tidsbegränsat och individuellt stöd av engångskaraktär kan ges för att hjälpa arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av globaliseringen och den ekonomiska krisen. Parlamentet understryker att fonden kan spela en viktig roll för att återintegrera uppsagda arbetstagare på arbetsmarknaden.

| 18. | Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att det i enlighet med artikel 6 i EGF-förordningen bör säkerställas att fonden stöder återinträdet på arbetsmarknaden av enskilda arbetstagare som blivit uppsagda. Parlamentet betonar vidare att fonden endast får medfinansiera aktiva arbetsmarknadsåtgärder som leder till hållbar, långsiktig sysselsättning. Parlamentet påminner om att stödet från fonden varken får ersätta åtgärder som åligger företagen enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2013, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att budgeten för 2013, efter krav från parlamentet, innehåller betalningsbemyndiganden på 50 000 000 EUR för budgetpost 04 05 01 som avser fonden. Parlamentet påminner om att fonden skapades som ett separat särskilt instrument med egna mål och tidsfrister och därför förtjänar ett eget anslag, som innebär att man undviker överföringar från andra budgetposter, vilket skedde tidigare och som kunde inverka negativt på uppfyllandet av fondens mål.

| 20. | Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 30 december 2011 öka unionens andel av medfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet beklagar rådets beslut att blockera förlängningen av ”krisundantaget”, som gör det möjligt att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda till följd av den nuvarande ekonomiska krisen, utöver de arbetstagare som har blivit uppsagda på grund av strukturförändringar inom världshandeln, och som gör det möjligt att för ansökningar som lämnats in efter tidsfristen den 30 december 2011 öka unionens andel av medfinansieringen till 65 % av kostnaderna för programmen. Parlamentet uppmanar rådet att omedelbart återinföra denna åtgärd.

| 21. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EUT L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  Geneve-baserade JTI ägs av Japan Tobacco Inc. (Japan) och är ett av världens största tobaksföretag (2007: 10,8 % av världsmarknaden) efter statsägda China National Tobacco Corporation (2007: 32 %), Philip Morris International (2007: 18,7 %), och British American Tobacco (2007: 17,1 %). JTI har för närvarande verksamhet i 120 länder och 25 000 anställda.

(4)  Statistik Austria: Statistisches Jahrbuch 2012.

(5)  EGF/2010/007 AT/Steiermark-Niederösterreich (EUT L 263, 7.10.2011, s. 9).

(6)  EGF/2011/001 AT/Niederösterreich-Oberösterreich (EUT L 317, 30.11.2011, s 28).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i enlighet med punkt 28 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2011/010 AT/Austria Tabak från Österrike)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut 2013/276/EU.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/116

---

P7_TA(2013)0112

Avtal om ekonomiska partnerskap mellan EU och AVS-länder: strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilaga I till rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar (15519/1/2012 – C7-0006/2013 – 2011/0260(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2016/C 045/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15519/1/2012 – C7-0006/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (15519/1/2012 – C7-0006/2013),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1) en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0598),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 66 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0123/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0123/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid andra behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 13.9.2012, P7_TA(2012)0342.

---

P7_TC2-COD(2011)0260

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1528/2007 vad gäller strykning av ett antal länder från förteckningen över regioner eller stater som slutfört förhandlingar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 527/2013.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/116

---

P7_TA(2013)0113

System för handel med utsläppsrätter för växthusgaser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om tillfälliga undantag från Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen (COM(2012)0697 – C7-0385/2012 – 2012/0328(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0697), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0697),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0385/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0385/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 2.2 i Kyotoprotokollet som godkänts på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2002/358/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2.2 i Kyotoprotokollet som godkänts på Europeiska gemenskapens vägnar genom rådets beslut 2002/358/EG (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 13 februari 2013 (2),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0060/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för transport och turism (A7-0060/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Rådets beslut 2002/358/EG av den 25 april 2002 om godkännande, på Europeiska gemenskapens vägnar, av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar, och gemensamt fullgörande inom ramen för detta (EGT L 130, 15.5.2002, s. 1).

(2)  Ännu ej publicerad i Europeiska unionens officiella tidning.

---

P7_TC1-COD(2012)0328

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2013/EU om tillfälligt undantag från direktiv 2003/87/EG om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut nr 377/2013/EU.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen

Kommissionen erinrar sig att det i artikel 3d i direktiv 2003/87/EG står att intäkter från auktionering av utsläppsrätter för luftfarten bör användas för att komma till rätta med klimatförändringar i EU och tredjeländer, bland annat för att minska utsläppen av växthusgaser, göra anpassningar till klimatförändringens följder i EU och tredjeländer, särskilt utvecklingsländer, finansiera forskning om och utveckling av mildrande åtgärder och anpassningsåtgärder, inte minst inom flygteknik och luftfart, minska utsläppen med hjälp av transporter med låga utsläppsnivåer, samt för att täcka kostnaderna för att administrera gemenskapssystemet. Auktionsintäkter bör också användas för finansiering av bidrag till den globala fonden för energieffektivitet och förnybar energi och för åtgärder mot avskogning.

Kommissionen konstaterar att medlemsstaterna ska underrätta kommissionen om vilka åtgärder som vidtagits enligt artikel 3d i direktiv 2003/87/EG när det gäller användningen av intäkter från auktionering av utsläppsrätter för luftfarten. Särskilda föreskrifter om vad som ska ingå i denna rapportering fastställs i förordning (EU) nr 525/2013 om en mekanism för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp och rapportering av annan information på nationell nivå och unionsnivå av relevans för klimatförändringarna och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG (1). Ytterligare detaljer kommer att fastställas av kommissionen i en genomförandeakt med stöd av artikel 18 i den förordningen. Medlemsstaterna kommer att offentliggöra rapporterna och kommissionen kommer att offentliggöra samlad information om dem på unionsnivå i lättillgänglig form.

Kommissionen framhåller att en global marknadsbaserad mekanism för att internationellt prissätta den internationella luftfartens koldioxidutsläpp inte bara skulle kunna nå sitt primära mål om utsläppsminskning utan också bidra med de resurser som behövs som stöd till de internationella åtgärderna för mildrande av klimatförändringarnas konsekvenser och anpassning till dem.

---

(1)  EUT L 165, 18.6.2013, s. 13.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/118 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/118

---

P7_TA(2013)0114

Kreditinstitut och tillsyn ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (COM(2011)0453 – C7-0210/2011 – 2011/0203(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0453),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0210/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 53.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0210/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrandet från den rumänska deputeradekammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrandet från den rumänska deputeradekammaren och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll (nr 2) om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 25 januari 2012 (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 25 januari 2012 (1)

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0170/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0170/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet godkänner parlamentets förklaring, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner parlamentets förklaring, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 105, 11.4.2012, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0203

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag samt om ändring av direktiv 2002/87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/36/EU.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Europaparlamentets uttalande

Härmed förklaras att den överenskommelse som nåtts mellan Europaparlamentet och rådet om det nya kapitalkravsdirektivet som skulle ge kommissionen rätt att på begäran av EBA med hänsyn till tillämpningen av förordning (EU) nr 1095/2010 eller på eget initiativ begära att medlemsstaterna ska tillhandahålla mer detaljerad information om införlivandet och genomförandet av sina nationella bestämmelser och detta direktiv, ska inte vara prejudicerande för förhandlingar om lagstiftningsakter inom andra politiska områden.

Denna specifika lösning är nödvändig på grund av de särskilda omständigheter som rör den europeiska tillsynsstrukturen. Frågan om förklarande dokument ska även i fortsättningen generellt hanteras i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma politiska förklaring av den 27 oktober 2011.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/119 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/119

---

P7_TA(2013)0115

Tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag (COM(2011)0452 – C7-0417/2011 – 2011/0202(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2011)0452),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0417/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C7-0417/2011),

| — | med beaktande av artiklarna 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilka av franska senaten, Sveriges riksdag och Förenade Kungarikets underhus framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena om att utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, vilka av franska senaten, Sveriges riksdag och Förenade Kungarikets underhus framlagts med stöd av protokoll (nr 2) om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprincipen

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 25 januari 2012 (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska centralbanken av den 25 januari 2012 (1)

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 januari 2012 (2),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0171/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0171/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 105, 11.4.2012, s. 1.

(2)  EUT C 68, 6.3.2012, s. 39.

---

P7_TC1-COD(2011)0202

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 575/2013.)

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/120 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/120

---

P7_TA(2013)0116

Marktjänster på flygplatser inom EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG (COM(2011)0824 – C7-0457/2011 – 2011/0397(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0824), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0824),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0457/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 100.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0457/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den luxemburgska deputeradekammaren som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 19 juli 2012 (2),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0364/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0364/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar sin ståndpunkt vid första behandlingen genom att godta kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 111.

---

P7_TC1-COD(2011)0397

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om marktjänster på flygplatser inom unionen och om upphävande av rådets direktiv 96/67/EG

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 100.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (4) föreskriver ett gradvis öppnande av marknaden för marktjänster. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 96/67/EG av den 15 oktober 1996 om tillträde till marknaden för marktjänster på flygplatserna inom gemenskapen (4) föreskriver ett gradvis öppnande av marknaden för marktjänster.

| (2) | Flygplatser och marktjänster är absolut nödvändiga för att lufttransporten ska fungera väl
  och på ett säkert sätt
  , och de utgör en nyckelfunktion i luftfartskedjan. Marktjänster omfattar alla markbaserade, flygrelaterade aktiviteter som utförs på uppdrag av enskilda flygbolag på flygplatser. [Ändr. 244] |
| --- | --- |

(2)

Flygplatser och marktjänster är absolut nödvändiga för att lufttransporten ska fungera väl
  och på ett säkert sätt
  , och de utgör en nyckelfunktion i luftfartskedjan. Marktjänster omfattar alla markbaserade, flygrelaterade aktiviteter som utförs på uppdrag av enskilda flygbolag på flygplatser. [Ändr. 244]

| (3) | Deklarationen som antogs vid toppmötet om flygtrafik i Brygge i oktober 2010 erkände behovet av att reformera unionens regler för att främja konkurrenskraften i varje länk i flygtransportkedjan (till exempel flygplatser, flygbolag och andra tjänsteleverantörer). |
| --- | --- |

(3)

Deklarationen som antogs vid toppmötet om flygtrafik i Brygge i oktober 2010 erkände behovet av att reformera unionens regler för att främja konkurrenskraften i varje länk i flygtransportkedjan (till exempel flygplatser, flygbolag och andra tjänsteleverantörer).

| (4) | Vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde
   (5) identifierar förbättringen av marknadstillträdet och bestämmelser för kvalitetstjänster på flygplatser som avgörande för medborgarnas livskvalitet och som viktiga åtgärder för att skapa ett gemensamt europeiskt transportområde. |
| --- | --- |

(4)

Vitboken Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde
   (5) identifierar förbättringen av marknadstillträdet och bestämmelser för kvalitetstjänster på flygplatser som avgörande för medborgarnas livskvalitet och som viktiga åtgärder för att skapa ett gemensamt europeiskt transportområde.

| (5) | Fortsatt gradvis öppnande av marknaden för marktjänster och införandet av harmoniserade krav för tillhandahållande av marktjänster ökar sannolikt effektiviteten och kvaliteten på marktjänster för flygbolag såväl som för passagerare och speditörer. Detta bör förbättra kvaliteten på flygplatsernas övergripande verksamhet. |
| --- | --- |

(5)

Fortsatt gradvis öppnande av marknaden för marktjänster och införandet av harmoniserade krav för tillhandahållande av marktjänster ökar sannolikt effektiviteten och kvaliteten på marktjänster för flygbolag såväl som för passagerare och speditörer. Detta bör förbättra kvaliteten på flygplatsernas övergripande verksamhet.

| (6) | Med tanke på nya behov av harmoniserade lägsta kvalitetsstandarder på flygplatser för att genomföra gate-to-gate-strategin för att förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet, och behovet av ytterligare harmonisering för att till fullo utnyttja fördelarna med ett gradvis öppnande av marknaden för marktjänster i fråga om ökad kvalitet och effektivitet för marktjänster, bör direktiv 96/67/EG ersättas med en förordning. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på nya behov av harmoniserade lägsta kvalitetsstandarder på flygplatser för att genomföra gate-to-gate-strategin för att förverkliga det gemensamma europeiska luftrummet, och behovet av ytterligare harmonisering för att till fullo utnyttja fördelarna med ett gradvis öppnande av marknaden för marktjänster i fråga om ökad kvalitet och effektivitet för marktjänster, bör direktiv 96/67/EG ersättas med en förordning.

| (7) | Fritt tillträde till marknaden för marktjänster är förenligt med välfungerande flygplatser inom unionen, under förutsättning att relevanta skyddsåtgärder införs. Det fria tillträdet till marknaden för marktjänster bör förverkligas gradvis och på ett sätt som är anpassat till sektorns krav. |
| --- | --- |

(7)

Fritt tillträde till marknaden för marktjänster är förenligt med välfungerande flygplatser inom unionen, under förutsättning att relevanta skyddsåtgärder införs. Det fria tillträdet till marknaden för marktjänster bör förverkligas gradvis och på ett sätt som är anpassat till sektorns krav.

| (7a) | Eftersom fritt marknadstillträde är normen inom unionens transportpolitik bör det slutgiltiga målet vara en fullständig liberalisering av marknaden för marktjänster. [Ändr. 245] |
| --- | --- |

(7a)

Eftersom fritt marknadstillträde är normen inom unionens transportpolitik bör det slutgiltiga målet vara en fullständig liberalisering av marknaden för marktjänster. [Ändr. 245]

| (8) | Gradvis öppnande av marknaden enligt direktiv 96/67/EG har redan gett positiva resultat i fråga om förbättrad effektivitet och kvalitet. Det är därför lämpligt att fortsätta med vidare gradvis öppnande. |
| --- | --- |

(8)

Gradvis öppnande av marknaden enligt direktiv 96/67/EG har redan gett positiva resultat i fråga om förbättrad effektivitet och kvalitet. Det är därför lämpligt att fortsätta med vidare gradvis öppnande.

| (9) | Alla flygplatser bör ha rätt till egenhantering. Samtidigt är det nödvändigt att bibehålla en tydlig och restriktiv definition av egenhantering för att undvika missbruk och negativ påverkan på marknaden för tredjepartshantering. |
| --- | --- |

(9)

Alla flygplatser bör ha rätt till egenhantering. Samtidigt är det nödvändigt att bibehålla en tydlig och restriktiv definition av egenhantering för att undvika missbruk och negativ påverkan på marknaden för tredjepartshantering.

| (10) | För vissa kategorier av marktjänster, kan tillträde till marknaden hindras av säkerhets-, kapacitets- och utrymmesrestriktioner. Det bör därför vara möjligt att begränsa antalet godkända tjänsteleverantörer som tillåts tillhandahålla sådana kategorier av marktjänster.
  Det bör vara möjligt att ha olika sådana restriktioner för olika terminaler på en och samma flygplats, förutsatt att restriktionerna tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, inte leder till snedvridning av konkurrensen och är förenliga med bestämmelserna i denna förordning, samt förutsatt att det minsta antalet leverantörer på varje terminal fortfarande är detsamma. [Ändr. 246] |
| --- | --- |

(10)

För vissa kategorier av marktjänster, kan tillträde till marknaden hindras av säkerhets-, kapacitets- och utrymmesrestriktioner. Det bör därför vara möjligt att begränsa antalet godkända tjänsteleverantörer som tillåts tillhandahålla sådana kategorier av marktjänster.
  Det bör vara möjligt att ha olika sådana restriktioner för olika terminaler på en och samma flygplats, förutsatt att restriktionerna tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, inte leder till snedvridning av konkurrensen och är förenliga med bestämmelserna i denna förordning, samt förutsatt att det minsta antalet leverantörer på varje terminal fortfarande är detsamma. [Ändr. 246]

| (11) | I vissa fall kan restriktionerna i fråga om säkerhet, kapacitet och utrymme vara sådana att ytterligare

  tillfälliga
  restriktioner av tillträdet till marknaden eller till utövandet av egenhantering kan vara berättigade under förutsättning att begränsningarna är relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande. I sådana fall bör medlemsstaterna ha rätt att begära undantag från bestämmelserna i denna förordning. [Ändr. 247] |
| --- | --- |

(11)

I vissa fall kan restriktionerna i fråga om säkerhet, kapacitet och utrymme vara sådana att ytterligare

  tillfälliga
  restriktioner av tillträdet till marknaden eller till utövandet av egenhantering kan vara berättigade under förutsättning att begränsningarna är relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande. I sådana fall bör medlemsstaterna ha rätt att begära undantag från bestämmelserna i denna förordning. [Ändr. 247]

| (12) | Syftet med dessa undantag bör vara att möjliggöra för flygplatsmyndigheter att övervinna eller åtminstone minska dessa begränsningar. Sådana undantag bör godkännas av kommissionen. |
| --- | --- |

(12)

Syftet med dessa undantag bör vara att möjliggöra för flygplatsmyndigheter att övervinna eller åtminstone minska dessa begränsningar. Sådana undantag bör godkännas av kommissionen.

| (13) | Om en effektiv och rättvis konkurrens ska kunna upprätthållas när antalet marktjänstleverantörer är begränsat, måste dessa leverantörer väljas i enlighet med ett öppet, genomblickbart och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Närmare utformning av ett sådant förfarande bör ytterligare specificeras. |
| --- | --- |

(13)

Om en effektiv och rättvis konkurrens ska kunna upprätthållas när antalet marktjänstleverantörer är begränsat, måste dessa leverantörer väljas i enlighet med ett öppet, genomblickbart och icke-diskriminerande anbudsförfarande. Närmare utformning av ett sådant förfarande bör ytterligare specificeras.

| (13a) | Alla leverantörer av marktjänster, egenhanteringsutövande flygplatsanvändare samt underleverantörer på en flygplats bör följa respektive representativa kollektivavtal och nationella lagar i de berörda medlemsstaterna för att göra det möjligt att skapa rättvis konkurrens på grundval av marktjänstleverantörernas kvalitet och effektivitet. [Ändr. 248] |
| --- | --- |

(13a)

Alla leverantörer av marktjänster, egenhanteringsutövande flygplatsanvändare samt underleverantörer på en flygplats bör följa respektive representativa kollektivavtal och nationella lagar i de berörda medlemsstaterna för att göra det möjligt att skapa rättvis konkurrens på grundval av marktjänstleverantörernas kvalitet och effektivitet. [Ändr. 248]

| (14) | Flygplatsanvändare

  Med tanke på att flygplatsanvändarnas behov måste beaktas
  bör
  dessa
  rådfrågas i valet av tjänsteleverantörer eftersom de har ett stort intresse av kvaliteten och priset på marktjänster. [Ändr. 249] |
| --- | --- |

(14)

Flygplatsanvändare

  Med tanke på att flygplatsanvändarnas behov måste beaktas
  bör
  dessa
  rådfrågas i valet av tjänsteleverantörer eftersom de har ett stort intresse av kvaliteten och priset på marktjänster. [Ändr. 249]

| (15) | Det är därför viktigt att organisera hur flygplatsanvändarna ska representeras och rådfrågas, särskilt vid urvalet av godkända tjänsteleverantörer. |
| --- | --- |

(15)

Det är därför viktigt att organisera hur flygplatsanvändarna ska representeras och rådfrågas, särskilt vid urvalet av godkända tjänsteleverantörer.

| (16) | I samband med urvalet av tjänsteleverantörer på en flygplats bör det vara möjligt att under vissa omständigheter och speciella förhållanden utsträcka skyldigheten att tillhandahålla service till allmänheten till andra flygplatser inom samma geografiska område i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(16)

I samband med urvalet av tjänsteleverantörer på en flygplats bör det vara möjligt att under vissa omständigheter och speciella förhållanden utsträcka skyldigheten att tillhandahålla service till allmänheten till andra flygplatser inom samma geografiska område i den berörda medlemsstaten.

| (17) | Tvetydighet råder om

  Det bör klargöras
  huruvida medlemsstater kan kräva övertagande av personal vid byte av marktjänstleverantör med begränsat tillträde
  enligt artikel 6.2
  . Hög omsättning av personal kan ha en skadlig effekt på marktjänsternas kvalitet. Det är därför lämpligt att klargöra bestämmelserna för övertagande av personal utöver tillämpningen av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (6) så att medlemsstaterna har möjlighet att garantera lämpliga anställnings- och arbetsvillkor. [Ändr. 250] |
| --- | --- |

(17)

Tvetydighet råder om

  Det bör klargöras
  huruvida medlemsstater kan kräva övertagande av personal vid byte av marktjänstleverantör med begränsat tillträde
  enligt artikel 6.2
  . Hög omsättning av personal kan ha en skadlig effekt på marktjänsternas kvalitet. Det är därför lämpligt att klargöra bestämmelserna för övertagande av personal utöver tillämpningen av rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (6) så att medlemsstaterna har möjlighet att garantera lämpliga anställnings- och arbetsvillkor. [Ändr. 250]

| (17a) | Det slutgiltiga målet bör vara att förbättra marktjänsternas kvalitet. Detta bör ske utan att marktjänstföretagens administrativa börda ökar. Därför är det viktigt att företagen själva tillåts besluta om sina allmänna affärsmetoder och sin personalpolitik. [Ändr. 251] |
| --- | --- |

(17a)

Det slutgiltiga målet bör vara att förbättra marktjänsternas kvalitet. Detta bör ske utan att marktjänstföretagens administrativa börda ökar. Därför är det viktigt att företagen själva tillåts besluta om sina allmänna affärsmetoder och sin personalpolitik. [Ändr. 251]

| (18) | För att säkerställa att flygtransportverksamheten på flygplatser fungerar korrekt och smidigt, garantera säkerheten på flygplatsområdet såväl som för att skydda miljön och garantera överensstämmelse med tillämpbara sociala bestämmelser, bör tillhandahållande av marktjänster bli föremål för ett lämpligt godkännande. Med hänsyn till att system för godkännande av tillhandahållande av marktjänster redan finns i majoriteten av medlemsländerna men att dessa system skiljer sig mycket från varandra, bör ett harmoniserat system införas. |
| --- | --- |

(18)

För att säkerställa att flygtransportverksamheten på flygplatser fungerar korrekt och smidigt, garantera säkerheten på flygplatsområdet såväl som för att skydda miljön och garantera överensstämmelse med tillämpbara sociala bestämmelser, bör tillhandahållande av marktjänster bli föremål för ett lämpligt godkännande. Med hänsyn till att system för godkännande av tillhandahållande av marktjänster redan finns i majoriteten av medlemsländerna men att dessa system skiljer sig mycket från varandra, bör ett harmoniserat system införas.

| (19) | För att säkerställa att alla tjänsteleverantörer och flygplatser som utövar egenhantering
  åtminstone uppfyller säkerhets- och skyddskraven och
  har tillräcklig ekonomisk soliditet, gott anseende, tillräckliga försäkringsskydd, samt

  och
  god kunskap om marktjänstverksamheter och flygplatsmiljön, och

  samt
  för att skapa lika villkor, bör beviljande av godkännande omfattas av minimikrav.
  Dessa minimikrav bör inte på något sätt inverka begränsande på det fortsatta marknadsöppnandet. [Ändr. 252 och 253] |
| --- | --- |

(19)

För att säkerställa att alla tjänsteleverantörer och flygplatser som utövar egenhantering
  åtminstone uppfyller säkerhets- och skyddskraven och
  har tillräcklig ekonomisk soliditet, gott anseende, tillräckliga försäkringsskydd, samt

  och
  god kunskap om marktjänstverksamheter och flygplatsmiljön, och

  samt
  för att skapa lika villkor, bör beviljande av godkännande omfattas av minimikrav.
  Dessa minimikrav bör inte på något sätt inverka begränsande på det fortsatta marknadsöppnandet. [Ändr. 252 och 253]

| (20) | Fritt tillträde till flygplatsens centraliserade infrastruktur och ett tydligt juridiskt ramverk för definitionen av den centraliserade infrastrukturen är avgörande för effektivt tillhandahållande av marktjänster. Det ska dock vara möjligt att ta ut en avgift för den centraliserade infrastrukturen. |
| --- | --- |

(20)

Fritt tillträde till flygplatsens centraliserade infrastruktur och ett tydligt juridiskt ramverk för definitionen av den centraliserade infrastrukturen är avgörande för effektivt tillhandahållande av marktjänster. Det ska dock vara möjligt att ta ut en avgift för den centraliserade infrastrukturen.

| (21) | Avgifterna bör vara icke-diskriminerande och beräkningen ska vara genomblickbar. Avgiften bör inte överstiga vad som är nödvändigt för att täcka kostnaden för tillhandahållande av den centraliserade infrastrukturen, inklusive en rimlig avkastning på tillgångar. |
| --- | --- |

(21)

Avgifterna bör vara icke-diskriminerande och beräkningen ska vara genomblickbar. Avgiften bör inte överstiga vad som är nödvändigt för att täcka kostnaden för tillhandahållande av den centraliserade infrastrukturen, inklusive en rimlig avkastning på tillgångar.

| (22) | Ledningsenheten på flygplatsen och/eller annan ledningsenhet för den centraliserade infrastrukturen för flygplatsen bör
  vara skyldiga att
  med jämna mellanrum rådfråga användarna av flygplatsen om definitionen av infrastrukturen och avgiftsnivån. [Ändr. 254] |
| --- | --- |

(22)

Ledningsenheten på flygplatsen och/eller annan ledningsenhet för den centraliserade infrastrukturen för flygplatsen bör
  vara skyldiga att
  med jämna mellanrum rådfråga användarna av flygplatsen om definitionen av infrastrukturen och avgiftsnivån. [Ändr. 254]

| (23) | Flygplatsens ledningsenhet kan också tillhandahålla ett eget utbud av marktjänster. Flygplatsens ledningsenhet kan också genom sina beslut utöva ett betydande inflytande på konkurrensen mellan tjänsteleverantörerna. Därför är det absolut nödvändigt att

  bör
  flygplatserna rättsligt åtskiljer

  vara skyldiga att hålla bokföringen för
  tillhandahållandet av marktjänster i en juridisk enhet som är

  strikt
  åtskild från
  bokföringen för
  förvaltningen av infrastrukturen. [Ändr. 255] |
| --- | --- |

(23)

Flygplatsens ledningsenhet kan också tillhandahålla ett eget utbud av marktjänster. Flygplatsens ledningsenhet kan också genom sina beslut utöva ett betydande inflytande på konkurrensen mellan tjänsteleverantörerna. Därför är det absolut nödvändigt att

  bör
  flygplatserna rättsligt åtskiljer

  vara skyldiga att hålla bokföringen för
  tillhandahållandet av marktjänster i en juridisk enhet som är

  strikt
  åtskild från
  bokföringen för
  förvaltningen av infrastrukturen. [Ändr. 255]

| (24) | För att göra det möjligt för flygplatserna att fullgöra sitt uppdrag att förvalta infrastrukturerna och att garantera säkerheten inom flygplatsområdet och för att garantera motståndskraftiga marktjänster även i krissituationer, bör flygplatsens ledningsenhet ansvara för korrekt samordning av marktjänster på flygplatsen. Flygplatsens ledningsenhet är skyldig att rapportera om samordningen av marktjänstaktiviteter på flygplatsen till Eurocontrols överprövningsinstans för prestanda mot bakgrund av en konsoliderad optimering. |
| --- | --- |

(24)

För att göra det möjligt för flygplatserna att fullgöra sitt uppdrag att förvalta infrastrukturerna och att garantera säkerheten inom flygplatsområdet och för att garantera motståndskraftiga marktjänster även i krissituationer, bör flygplatsens ledningsenhet ansvara för korrekt samordning av marktjänster på flygplatsen. Flygplatsens ledningsenhet är skyldig att rapportera om samordningen av marktjänstaktiviteter på flygplatsen till Eurocontrols överprövningsinstans för prestanda mot bakgrund av en konsoliderad optimering.

| (24a) | Om ledningsenheten vid flygplatsen genomför marktjänster eller om den direkt eller indirekt kontrollerar ett marktjänstföretag bör den oberoende kontrollmyndigheten kontrollera att samordningen av marktjänsterna genomförs korrekt, för att på så sätt säkerställa likabehandling. [Ändr. 256] |
| --- | --- |

(24a)

Om ledningsenheten vid flygplatsen genomför marktjänster eller om den direkt eller indirekt kontrollerar ett marktjänstföretag bör den oberoende kontrollmyndigheten kontrollera att samordningen av marktjänsterna genomförs korrekt, för att på så sätt säkerställa likabehandling. [Ändr. 256]

| (25) | Flygplatsens ledningsenhet, en offentlig myndighet eller något annat organ som styr flygplatsen bör också har rätten att fastställa nödvändiga bestämmelser för att flygplatsens infrastruktur ska fungera väl. |
| --- | --- |

(25)

Flygplatsens ledningsenhet, en offentlig myndighet eller något annat organ som styr flygplatsen bör också har rätten att fastställa nödvändiga bestämmelser för att flygplatsens infrastruktur ska fungera väl.

| (26) | Det är nödvändigt att definiera obligatoriska lägsta kvalitetsstandarder som ska uppfyllas av marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändare som utövar egenhantering för att säkerställa tjänsternas kvalitet och garantera lika villkor för leverantörer. |
| --- | --- |

(26)

Det är nödvändigt att definiera obligatoriska lägsta kvalitetsstandarder som ska uppfyllas av marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändare som utövar egenhantering för att säkerställa tjänsternas kvalitet och garantera lika villkor för leverantörer.

| (26a) | För att kunna säkerställa en tillräcklig säkerhetsnivå vid alla flygplatser ska kraven beträffande lägsta säkerhetsstandarder för marktjänster följa principerna för säkra ledningssystem i enlighet med relevant unionsrätt. [Ändr. 257] |
| --- | --- |

(26a)

För att kunna säkerställa en tillräcklig säkerhetsnivå vid alla flygplatser ska kraven beträffande lägsta säkerhetsstandarder för marktjänster följa principerna för säkra ledningssystem i enlighet med relevant unionsrätt. [Ändr. 257]

| (27) | I syfte att förbättra prestandan över hela luftfartskedjan och genomföra gate-till-gate-strategin, bör marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändare som utövar egenhantering rapportera om sin prestanda till kommissionen. |
| --- | --- |

(27)

I syfte att förbättra prestandan över hela luftfartskedjan och genomföra gate-till-gate-strategin, bör marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändare som utövar egenhantering rapportera om sin prestanda till kommissionen.

| (28) | I en arbetskraftsintensiv sektor som exempelvis marktjänstesektorn, har kontinuerlig personalutveckling och utbildning en stark inverkan på servicekvaliteten. Minimikrav på utbildning bör därför fastställas för att säkerställa

  och driftssäkerheten
  .
  En behörig unionsinstitution bör i samarbete med behöriga myndigheter i medlemsstaterna, flygplatsoperatörer och arbetsmarknadens parter fastställa långtgående minimistandarder för att säkerställa högsta kvalitet på utbildningen av anställda i marktjänstesektorn. Dessa standarder bör regelbundet uppdateras och utvecklas för att bidra till
  kvaliteten för

  på
  verksamheten i fråga om tillförlitlighet, motståndskraft, skydd och säkerhet och för att skapa lika villkor för operatörerna.
  Om erforderliga standarder inte är uppfyllda på den berörda flygplatsen bör ackrediteringen av de berörda tjänsteleverantörerna dras in, återkallas eller hållas inne tills lämplig nivå åter har nåtts. Det bör finnas en extra flygplatsspecifik utbildning på minst fem dagar. [Ändr. 258] |
| --- | --- |

(28)

I en arbetskraftsintensiv sektor som exempelvis marktjänstesektorn, har kontinuerlig personalutveckling och utbildning en stark inverkan på servicekvaliteten. Minimikrav på utbildning bör därför fastställas för att säkerställa

  och driftssäkerheten
  .
  En behörig unionsinstitution bör i samarbete med behöriga myndigheter i medlemsstaterna, flygplatsoperatörer och arbetsmarknadens parter fastställa långtgående minimistandarder för att säkerställa högsta kvalitet på utbildningen av anställda i marktjänstesektorn. Dessa standarder bör regelbundet uppdateras och utvecklas för att bidra till
  kvaliteten för

  på
  verksamheten i fråga om tillförlitlighet, motståndskraft, skydd och säkerhet och för att skapa lika villkor för operatörerna.
  Om erforderliga standarder inte är uppfyllda på den berörda flygplatsen bör ackrediteringen av de berörda tjänsteleverantörerna dras in, återkallas eller hållas inne tills lämplig nivå åter har nåtts. Det bör finnas en extra flygplatsspecifik utbildning på minst fem dagar. [Ändr. 258]

| (29) | Anlitande av underleverantörer ökar flexibiliteten för marktjänstleverantörer. Anlitande av underleverantörer eller kaskadreglerade underleverantörer kan också resultera i begränsningar och ha negativ inverkan på skydd och säkerhet. Antalet underleverantörer bör därför begränsas och reglerna för hantering av underleverantörer bör klargöras. |
| --- | --- |

(29)

Anlitande av underleverantörer ökar flexibiliteten för marktjänstleverantörer. Anlitande av underleverantörer eller kaskadreglerade underleverantörer kan också resultera i begränsningar och ha negativ inverkan på skydd och säkerhet. Antalet underleverantörer bör därför begränsas och reglerna för hantering av underleverantörer bör klargöras.

| (30) | De rättigheter som erkänns genom denna förordning bör endast gälla tjänsteleverantörer från tredjeland och flygplatsanvändare från tredjeland som utövar egenhantering och är föremål för strikt ömsesidighet. När det inte finns sådan ömsesidighet, bör kommissionen ha rätt att besluta att en medlemsstat eller flera medlemsstater bör upphäva dessa rättigheter med hänsyn till sådana leverantörer eller användare. |
| --- | --- |

(30)

De rättigheter som erkänns genom denna förordning bör endast gälla tjänsteleverantörer från tredjeland och flygplatsanvändare från tredjeland som utövar egenhantering och är föremål för strikt ömsesidighet. När det inte finns sådan ömsesidighet, bör kommissionen ha rätt att besluta att en medlemsstat eller flera medlemsstater bör upphäva dessa rättigheter med hänsyn till sådana leverantörer eller användare.

| (31) | Medlemsstaterna bör behålla befogenheten att garantera socialt skydd i adekvat omfattning för

  se till att
  personalen i de företag som tillhandahåller marktjänster
  har såväl ett adekvat socialt skydd som anständiga arbetsvillkor, även när det handlar om underleverantörer och tjänsteavtal
  .
  Om de behöriga myndigheterna i medlemsstaten konstaterar luckor i skyddet eller överträdelser av bestämmelserna bör ackrediteringen av de berörda tjänsteleverantörerna kunna dras in, återkallas eller hållas inne tills lämplig nivå åter har nåtts. [Ändr. 259] |
| --- | --- |

(31)

Medlemsstaterna bör behålla befogenheten att garantera socialt skydd i adekvat omfattning för

  se till att
  personalen i de företag som tillhandahåller marktjänster
  har såväl ett adekvat socialt skydd som anständiga arbetsvillkor, även när det handlar om underleverantörer och tjänsteavtal
  .
  Om de behöriga myndigheterna i medlemsstaten konstaterar luckor i skyddet eller överträdelser av bestämmelserna bör ackrediteringen av de berörda tjänsteleverantörerna kunna dras in, återkallas eller hållas inne tills lämplig nivå åter har nåtts. [Ändr. 259]

| (31a) | Eftersom funktionshindrade personer ofta diskrimineras genom det sätt på vilket deras svårigheter och klagomål hanteras och genom de lösningar de erbjuds, ska denna förordning tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet

   (7)
  . [Ändr. 260] |
| --- | --- |

(31a)

Eftersom funktionshindrade personer ofta diskrimineras genom det sätt på vilket deras svårigheter och klagomål hanteras och genom de lösningar de erbjuds, ska denna förordning tillämpas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet

   (7)
  . [Ändr. 260]

| (31b) | Även om rättigheterna i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet fastställs i förordning (EG) nr 1107/2006, främjar den här förordningen ökad samstämmighet mellan å ena sidan de personer som hanterar hjälpmedel till personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet och å andra sidan de personer som hanterar resenärernas utrustning, inklusive eventuell medicinsk utrustning. [Ändr. 261] |
| --- | --- |

(31b)

Även om rättigheterna i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet fastställs i förordning (EG) nr 1107/2006, främjar den här förordningen ökad samstämmighet mellan å ena sidan de personer som hanterar hjälpmedel till personer med funktionshinder eller personer med nedsatt rörlighet och å andra sidan de personer som hanterar resenärernas utrustning, inklusive eventuell medicinsk utrustning. [Ändr. 261]

| (31c) | Med tanke på de framsteg som har gjorts rörande passagerarrättigheter, och för att förhindra diskriminering av personer med funktionshinder, bör man beakta de mål och lösningar som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet

   (8)
  . [Ändr. 262] |
| --- | --- |

(31c)

Med tanke på de framsteg som har gjorts rörande passagerarrättigheter, och för att förhindra diskriminering av personer med funktionshinder, bör man beakta de mål och lösningar som anges i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/85/EG av den 20 november 2001 om särskilda bestämmelser för fordon som används för personbefordran med mer än åtta säten utöver förarsätet

   (8)
  . [Ändr. 262]

| (32) | För att säkerställa att harmoniserade försäkringskrav gäller för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen i fråga om försäkringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering. För att säkerställa att harmoniserade och korrekt uppdaterade skyldigheter gäller för lägsta kvalitetsstandarder på marktjänster och rörande rapporteringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen i fråga om specifikationer av lägsta kvalitetsstandarder för marktjänster och i fråga om specifikationer för innehåll och spridning av rapporteringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering. Det är av särskild vikt att kommissionen under sitt förberedande arbete genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, med den specifika kommitté för social dialog för sektorn som upprättades genom
  kommissionens
  beslut 98/500/EG
  av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå

   (9).
  När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 263] |
| --- | --- |

(32)

För att säkerställa att harmoniserade försäkringskrav gäller för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget
  om Europeiska unionens funktionssätt
  delegeras till kommissionen i fråga om försäkringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering. För att säkerställa att harmoniserade och korrekt uppdaterade skyldigheter gäller för lägsta kvalitetsstandarder på marktjänster och rörande rapporteringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, bör befogenhet att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget delegeras till kommissionen i fråga om specifikationer av lägsta kvalitetsstandarder för marktjänster och i fråga om specifikationer för innehåll och spridning av rapporteringskrav för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering. Det är av särskild vikt att kommissionen under sitt förberedande arbete genomför lämpliga samråd, även på expertnivå, med den specifika kommitté för social dialog för sektorn som upprättades genom
  kommissionens
  beslut 98/500/EG
  av den 20 maj 1998 om inrättande av branschvisa dialogkommittéer för att främja dialogen mellan arbetsmarknadens parter på europeisk nivå

   (9).
  När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 263]

| (32a) | Med tanke på de särskilda villkoren för marktjänster vad gäller rullstolar och annan medicinsk utrustning och andra hjälpmedel som används av passagerare med funktionsnedsättning eller minskad rörlighet, samt i vilken grad dessa passagerares självständighet är beroende av denna utrustning, bör de försäkringar som marktjänstleverantörerna har garantera full skadeersättning för skada på eller förlust av sådan utrustning. [Ändr. 264] |
| --- | --- |

(32a)

Med tanke på de särskilda villkoren för marktjänster vad gäller rullstolar och annan medicinsk utrustning och andra hjälpmedel som används av passagerare med funktionsnedsättning eller minskad rörlighet, samt i vilken grad dessa passagerares självständighet är beroende av denna utrustning, bör de försäkringar som marktjänstleverantörerna har garantera full skadeersättning för skada på eller förlust av sådan utrustning. [Ändr. 264]

| (32b) | Med tanke på hur viktigt det är att marktjänstleverantörer uppfyller kraven på säkerhet, kvalitet och yrkeskompetens, att de följer kvalitetsstandarderna och, i synnerhet, att de uppfyller kraven i arbetet, måste medlemsstaterna föreskriva sanktioner vid överträdelse av denna förordning. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. [Ändr. 265] |
| --- | --- |

(32b)

Med tanke på hur viktigt det är att marktjänstleverantörer uppfyller kraven på säkerhet, kvalitet och yrkeskompetens, att de följer kvalitetsstandarderna och, i synnerhet, att de uppfyller kraven i arbetet, måste medlemsstaterna föreskriva sanktioner vid överträdelse av denna förordning. Sanktionerna bör vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. [Ändr. 265]

| (32c) | I den information som lufttrafikföretaget lämnar ut till resenären ska det tydligt framgå vem som är marktjänstleverantör till den aktuella flygningen. [Ändr. 266] |
| --- | --- |

(32c)

I den information som lufttrafikföretaget lämnar ut till resenären ska det tydligt framgå vem som är marktjänstleverantör till den aktuella flygningen. [Ändr. 266]

| (32d) | Marktjänstleverantörer är förpliktigade att ha informationspunkter för passagerare som har förlorat eller saknar bagage. [Ändr. 267] |
| --- | --- |

(32d)

Marktjänstleverantörer är förpliktigade att ha informationspunkter för passagerare som har förlorat eller saknar bagage. [Ändr. 267]

| (33) | Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt och i god tid.
  [Ändr. 263] |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen bör, då den förbereder och utarbetar delegerande akter, se till att relevanta handlingar översänds till Europaparlamentet och rådet samtidigt och i god tid.
  [Ändr. 263]

| (34) | För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (10). |
| --- | --- |

(34)

För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (10).

| (35) | Det rådgivande förfarandet bör användas för att anta genomförandebeslut om undantag för graden av öppnande av marknaden för marktjänster till tredje man, och för flygbolag som utövar egenhantering, med hänsyn till att dessa rättsakter endast är av begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(35)

Det rådgivande förfarandet bör användas för att anta genomförandebeslut om undantag för graden av öppnande av marknaden för marktjänster till tredje man, och för flygbolag som utövar egenhantering, med hänsyn till att dessa rättsakter endast är av begränsad omfattning.

| (36) | Det rådgivande förfarandet bör även användas för att anta genomförandebeslut om medlemsstaters utvidgande av service till allmänheten till en flygplats som är belägen på en ö, med hänsyn till att dessa rättsakter endast är av begränsad omfattning. |
| --- | --- |

(36)

Det rådgivande förfarandet bör även användas för att anta genomförandebeslut om medlemsstaters utvidgande av service till allmänheten till en flygplats som är belägen på en ö, med hänsyn till att dessa rättsakter endast är av begränsad omfattning.

| (37) | Granskningsförfarandet bör användas för att anta genomförandebeslut om helt eller delvis upphävande av rätten till tillträde till marknaden för marktjänster inom medlemsstaternas territorium, för marktjänstleverantörer, och för flygplatsanvändare från tredjeland. |
| --- | --- |

(37)

Granskningsförfarandet bör användas för att anta genomförandebeslut om helt eller delvis upphävande av rätten till tillträde till marknaden för marktjänster inom medlemsstaternas territorium, för marktjänstleverantörer, och för flygplatsanvändare från tredjeland.

| (38) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen homogen tillämpning av unionslagstiftning i fråga om marktjänster, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av lufttransportens internationella karaktär, och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(38)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen homogen tillämpning av unionslagstiftning i fråga om marktjänster, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna på grund av lufttransportens internationella karaktär, och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (39) | Ministerieuttalandet om Gibraltars flygplats, som man enades om i Córdoba den 18 september 2006 under det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaringen om Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med det kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987. |
| --- | --- |

(39)

Ministerieuttalandet om Gibraltars flygplats, som man enades om i Córdoba den 18 september 2006 under det första ministermötet i forumet för dialog om Gibraltar, kommer att ersätta den gemensamma förklaringen om Gibraltars flygplats som gjordes i London den 2 december 1987, och full överensstämmelse med det kommer att betraktas som överensstämmelse med förklaringen från 1987.

| (40) | Direktiv 96/67/EG bör därför upphävas. |
| --- | --- |

(40)

Direktiv 96/67/EG bör därför upphävas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Tillämpningsområde och definitioner

Artikel 1

Tillämpningsområde

Denna förordning ska tillämpas på varje flygplats inom en medlemsstats territorium som lyder under fördragets bestämmelser och som står öppen för kommersiell lufttrafik.

Tillämpningen av denna förordning på flygplatsen i Gibraltar ska inte påverka Konungariket Spaniens och Förenade konungariket Storbritanniens och Nordirlands rättsliga ståndpunkter i tvisten om suveräniteten över det territorium där flygplatsen är belägen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| (a) | flygplats: varje markområde som är särskilt inrättat för landning, start och manövrar av luftfartyg, samt de närliggande anläggningar som kan behövas för trafiken och för service till luftfartygen och anläggningar som behövs för de kommersiella luftfartstjänsterna, |
| --- | --- |

(a)

flygplats: varje markområde som är särskilt inrättat för landning, start och manövrar av luftfartyg, samt de närliggande anläggningar som kan behövas för trafiken och för service till luftfartygen och anläggningar som behövs för de kommersiella luftfartstjänsterna,

| (b) | ledningsenhet: en enhet som tillsammans med eller självständigt från annan verksamhet och i kraft av nationella lagar och andra författningar har i uppdrag att administrera flygplatsernas infrastrukturer och samordna och kontrollera den verksamhet som aktörer som befinner sig på berörd flygplats bedriver, |
| --- | --- |

(b)

ledningsenhet: en enhet som tillsammans med eller självständigt från annan verksamhet och i kraft av nationella lagar och andra författningar har i uppdrag att administrera flygplatsernas infrastrukturer och samordna och kontrollera den verksamhet som aktörer som befinner sig på berörd flygplats bedriver,

| (c) | flygplatsanvändare: varje fysisk eller juridisk person som med flyg transporterar passagerare, post och/eller gods, från eller till den berörda flygplatsen, |
| --- | --- |

(c)

flygplatsanvändare: varje fysisk eller juridisk person som med flyg transporterar passagerare, post och/eller gods, från eller till den berörda flygplatsen,

| (d) | marktjänst: en tjänst som utförs på en flygplats åt en flygplatsanvändare och som finns upptagen i bilagan

  bilaga I
  , |
| --- | --- |

(d)

marktjänst: en tjänst som utförs på en flygplats åt en flygplatsanvändare och som finns upptagen i bilagan

  bilaga I
  ,

| (e) | egenhantering: en situation där en flygplatsanvändare direkt skaffar sig en eller flera kategorier av marktjänster utan att ingå något som helst kontrakt om detta med tredje man i syfte att erhålla sådana tjänster. Vid tillämpningen av denna förordning ska flygplatsanvändare inte anses som tredje man, i förhållande till varandra, om






  — | den ena innehar majoritet i den andra, eller |
| --- | --- | --- |

(e)

egenhantering: en situation där en flygplatsanvändare direkt skaffar sig en eller flera kategorier av marktjänster utan att ingå något som helst kontrakt om detta med tredje man i syfte att erhålla sådana tjänster. Vid tillämpningen av denna förordning ska flygplatsanvändare inte anses som tredje man, i förhållande till varandra, om

—

den ena innehar majoritet i den andra, eller

| — | samma enhet innehar majoriteten i var och en av dem, |
| --- | --- |

—

samma enhet innehar majoriteten i var och en av dem,

| — | för transportsamordnare ska egenhantering omfatta marktjänster som tillhandahålls alla luftfartyg som ingår i deras transportnät, oavsett om luftfartygen ägs eller leasas och oavsett om de drivs av ett lufttrafikföretag som ägs av transportsamordnaren eller en tredje part; i den mening som avses i denna punkt behöver det företag som tillhandahåller marktjänster inte vara en flygplatsanvändare, men det måste vara knutet till transportsamordnaren och uppfylla kvalitetskraven, |
| --- | --- |

—

för transportsamordnare ska egenhantering omfatta marktjänster som tillhandahålls alla luftfartyg som ingår i deras transportnät, oavsett om luftfartygen ägs eller leasas och oavsett om de drivs av ett lufttrafikföretag som ägs av transportsamordnaren eller en tredje part; i den mening som avses i denna punkt behöver det företag som tillhandahåller marktjänster inte vara en flygplatsanvändare, men det måste vara knutet till transportsamordnaren och uppfylla kvalitetskraven,

| (f) | marktjänstleverantör: varje fysisk eller juridisk person som tillhandahåller tredje man en eller flera kategorier av marktjänster, |
| --- | --- |

(f)

marktjänstleverantör: varje fysisk eller juridisk person som tillhandahåller tredje man en eller flera kategorier av marktjänster,

| (fa) | transportsamordnare: ett företag som erbjuder dörr-till-dörr-transport, i form av en avtalsreglerad godstransporttjänst som garanterar gods- och/eller postförsändelser från avsändarorten till slutmålet och som integrerat och sammanhängande inkluderar transporter, marktjänster samt sorterings- och utdelningstjänster, |
| --- | --- |

(fa)

transportsamordnare: ett företag som erbjuder dörr-till-dörr-transport, i form av en avtalsreglerad godstransporttjänst som garanterar gods- och/eller postförsändelser från avsändarorten till slutmålet och som integrerat och sammanhängande inkluderar transporter, marktjänster samt sorterings- och utdelningstjänster,

| (fb) | kollektivavtal: om kollektivavtal föreskrivs i medlemsstatens lagstiftning är de representativa när deras innehåll gäller marktjänster och geografiskt tillämpas inom den medlemsstat och på den flygplats där marktjänstleverantören är verksam, |
| --- | --- |

(fb)

kollektivavtal: om kollektivavtal föreskrivs i medlemsstatens lagstiftning är de representativa när deras innehåll gäller marktjänster och geografiskt tillämpas inom den medlemsstat och på den flygplats där marktjänstleverantören är verksam,

| (g) | centraliserad infrastruktur: specifika anläggningar

  flygplatsanläggningar
  och/eller inrättningar vid en flygplats

  flygplatsinrättningar
  som av tekniska skäl, miljöskäl, kostnads- eller kapacitetsskäl inte kan delas eller förekomma flera gånger och vars tillgänglighet är väsentlig och nödvändig för att utföra efterföljande marktjänster, |
| --- | --- |

(g)

centraliserad infrastruktur: specifika anläggningar

  flygplatsanläggningar
  och/eller inrättningar vid en flygplats

  flygplatsinrättningar
  som av tekniska skäl, miljöskäl, kostnads- eller kapacitetsskäl inte kan delas eller förekomma flera gånger och vars tillgänglighet är väsentlig och nödvändig för att utföra efterföljande marktjänster,

| (h) | anlitande av underleverantörer: ingåendet av ett avtal mellan en marktjänstleverantör, i egenskap av huvudentreprenör, eller undantagsvis mellan en flygplatsanvändare som utövar egenhantering, och tredje man som betecknas som ”underleverantör”, enligt vilket underleverantören är skyldig att utföra en eller flera kategorier (eller underkategorier) av marktjänster, |
| --- | --- |

(h)

anlitande av underleverantörer: ingåendet av ett avtal mellan en marktjänstleverantör, i egenskap av huvudentreprenör, eller undantagsvis mellan en flygplatsanvändare som utövar egenhantering, och tredje man som betecknas som ”underleverantör”, enligt vilket underleverantören är skyldig att utföra en eller flera kategorier (eller underkategorier) av marktjänster,

| (ha) | underleverantör: ett företag som har godkänts i enlighet med artiklarna 16 och 17, |
| --- | --- |

(ha)

underleverantör: ett företag som har godkänts i enlighet med artiklarna 16 och 17,

| (i) | godkännande: ett godkännande från den behöriga myndigheten för ett företag att tillhandahålla de marktjänster som anges i godkännandet, |
| --- | --- |

(i)

godkännande: ett godkännande från den behöriga myndigheten för ett företag att tillhandahålla de marktjänster som anges i godkännandet,

| (j) | oberoende tillsynsmyndighet: den myndighet som avses i artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter (11). [Ändr. 268] |
| --- | --- |

(j)

oberoende tillsynsmyndighet: den myndighet som avses i artikel 11 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/12/EG av den 11 mars 2009 om flygplatsavgifter (11). [Ändr. 268]

Kapitel II

Allmänna inledande krav

Artikel 3

Flygplatsens ledningsenhet

1.   När ledningen och driften av en flygplats sköts av flera olika enheter ska var och en av dessa anses utgöra en del av ledningsenheten när det gäller tillämpningen av denna förordning.

2.   Om endast en enda ledningsenhet har upprättats för flera flygplatser, ska var och en av dessa flygplatser betraktas var för sig när det gäller tillämpningen av denna förordning.

Artikel 4

Flygplatsanvändarkommittén

1.   För var och en av de angivna flygplatserna

  På flygplatsanvändarnas begäran
  ska det upprättas

  varje flygplats med en årstrafik som inte har understigit 2 miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under åtminstone de tre senaste åren upprätta
  en kommitté (nedan kallad flygplatsanvändarkommittén)som består av företrädare för flygplatsanvändarna eller av organisationer som företräder dessa flygplatsanvändare
  och representanter för flygplatsen och personalen. Arbetsmarknadens parter ska alltid ingå i denna flygplatsanvändarkommitté
  . [Ändr. 269]

2.   Alla flygplatsanvändare ska ha rätt att delta i denna flygplatsanvändarkommittés arbete eller, om användaren föredrar det, att låta sig företrädas av en organisation som han eller hon anförtror detta uppdrag. Om användarna företräds av en sådan organisation ska denna organisation emellertid inte tillhandahålla marktjänster på den berörda flygplatsen.

3.   Flygplatsanvändarkommittén ska i skrift fastställa sin egen arbetsordning, inklusive egna omröstningsregler.

Omröstningsreglerna ska innehålla särskilda bestämmelser om hur man undviker intressekonflikter i flygplatsanvändarkommittén till följd av närvaron av flygplatsanvändare som tillhandahåller marktjänster på den berörda flygplatsen. I synnerhet när flygplatsanvändarkommittén rådfrågas under urvalsprocessen i enlighet med artiklarna 8 och 9, ska flygplatsanvändare som ansöker om godkännande för att tillhandahålla en eller flera marktjänster till tredje man inte ha rätt att rösta.

4.   Röstviktningen i flygplatsanvändarkommittén ska vara sådan att

| (a) | oberoende av den årliga trafikvolym som bärs av en enda flygplatsanvändare, ska användarens rösträtt inte överstiga 49 % av det totala antalet röster, |
| --- | --- |

(a)

oberoende av den årliga trafikvolym som bärs av en enda flygplatsanvändare, ska användarens rösträtt inte överstiga 49 % av det totala antalet röster,

| (b) | rösträtten för flygplatsanvändare som utövar egenhantering inte får överstiga en tredjedel av det totala antalet röster. |
| --- | --- |

(b)

rösträtten för flygplatsanvändare som utövar egenhantering inte får överstiga en tredjedel av det totala antalet röster.

5.   Flygplatsens ledningsenhet ska tillhandahålla sekretariatet för flygplatsanvändarkommittén.

Om flygplatsens ledningsenhet vägrar att göra detta eller om flygplatsanvändarkommittén inte accepterar detta, ska flygplatsens ledningsenhet utse en annan enhet som måste godkännas av flygplatsanvändarkommittén. Flygplatsanvändarkommitténs sekretariat ska föra, och hålla uppdaterad, förteckningen över flygplatsanvändare eller deras företrädare som är medlemmar av flygplatsanvändarkommittén.

6.   Flygplatsanvändarkommitténs sekretariat ska protokollföra varje möte i flygplatsanvändarkommittén. Dessa protokoll ska troget spegla åsikter och röstresultat under mötet.

6a.
     
  När denna förordning föreskriver att samråd ska ske med flygplatsanvändarkommittén, ska flygplatsens ledningsenhet, eller där så är relevant den upphandlande myndigheten, underrätta flygplatsanvändarkommittén om detta och översända de föreslagna besluten och all nödvändig information till den senast sex veckor innan ett slutligt beslut fattas. Om det råder oenighet mellan flygplatsens ledningsenhet, eller där så är relevant den upphandlande myndigheten, och flygplatsanvändarkommittén, och utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 41 i denna förordning, ska flygplatsens ledningsenhet, eller där så är relevant den upphandlande myndigheten, motivera sitt slutliga beslut med hänsyn tagen till flygplatsanvändarkommitténs synpunkter. [Ändr. 270]

Kapitel III

Öppnande av marknaden för marktjänster

Avsnitt 1

Egenhantering

Artikel 5

Egenhantering

Alla flygplatsanvändare ska ha rätt till egenhantering.

Avsnitt 2

Marktjänster till tredje man

Artikel 6

Marktjänster till tredje man

1.   Marktjänstleverantörer

  som är etablerade i EU eller i en stat som är medlem i Europeiska frihandelssammanslutningen
  ska ha fritt tillträde till marknaden för tillhandahållande av marktjänster till tredje man på alla flygplatser vars årstrafik inte har understigit

  överstigit två
   miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under åtminstone de senaste tre åren.

2.   För de flygplatser som avses i punkt 1 får medlemsstaterna begränsa antalet marktjänstleverantörer som tillåts tillhandahålla följande kategorier av marktjänster:

| (a) | Bagagehantering. |
| --- | --- |

(a)

Bagagehantering.

| (b) | Ramptjänster. |
| --- | --- |

(b)

Ramptjänster.

| (c) | Påfyllning av bränsle och olja. |
| --- | --- |

(c)

Påfyllning av bränsle och olja.

| (d) | Gods- och posthantering såväl vid ankomst och avgång som i transit, när det gäller den fysiska hanteringen av gods och post mellan terminalanläggningen och luftfartyget. |
| --- | --- |

(d)

Gods- och posthantering såväl vid ankomst och avgång som i transit, när det gäller den fysiska hanteringen av gods och post mellan terminalanläggningen och luftfartyget.

Medlemsstaterna får dock inte begränsa antalet till färre än två leverantörer för varje kategori av marktjänst eller, för flygplatser med en årstrafik som inte understigit 5 miljoner

  har överstigit 15 miljoner
  passagerare eller 100 000 ton

  200 000 ton
  gods under åtminstone de senaste tre åren, till färre än tre leverantörer för varje kategori av marktjänster.

2a.
     
  Nivån på de restriktioner som anges i punkt 2 kan vara olika för olika terminaler på en och samma flygplats, förutsatt att restriktionerna tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt, inte leder till snedvridning av konkurrensen, samt att de är förenliga med bestämmelserna i denna förordning och att minimiantalet leverantörer är detsamma vid varje terminal.

3.   På flygplatser där antalet leverantörer är begränsat till två eller fler leverantörer i enlighet med punkt 2 i denna artikel, eller artikel 14.1 a och c, får åtminstone en av dessa godkända leverantörer inte stå under direkt eller indirekt kontroll vare sig av

| (a) | flygplatsens ledningsenhet, |
| --- | --- |

(a)

flygplatsens ledningsenhet,

| (b) | en användare som har transporterat mer än 25 procent av passagerarna eller av det registrerade godset på flygplatsen under det år som föregår det år då urvalet av tjänsteleverantörer sker, eller |
| --- | --- |

(b)

en användare som har transporterat mer än 25 procent av passagerarna eller av det registrerade godset på flygplatsen under det år som föregår det år då urvalet av tjänsteleverantörer sker, eller

| (c) | en enhet som kontrollerar eller direkt eller indirekt kontrolleras av den ledningsenhet som avses i led a eller av sådan användare som avses i led b. |
| --- | --- |

(c)

en enhet som kontrollerar eller direkt eller indirekt kontrolleras av den ledningsenhet som avses i led a eller av sådan användare som avses i led b.

Kontroll ska uppnås genom rättigheter, avtal eller andra medel, som antingen var för sig eller tillsammans och med hänsyn till alla faktiska eller rättsliga förhållanden, ger möjlighet att utöva ett avgörande inflytande på leverantören som den tolkats av Europeiska unionens domstol.

4.   Om antalet godkända leverantörer är begränsat enligt punkt 2, får

  ska
  medlemsstaterna inte hindra en flygplatsanvändare, oberoende av vilken del av denna flygplats som användaren tilldelats, att i fråga om var och en av de kategorier av marktjänst som kan bli begränsade få möjlighet att göra ett verkligt val, med de förutsättningar som anges i punkt 2 och 3 mellan minst

| — | två marktjänstleverantörer, eller |
| --- | --- |

—

två marktjänstleverantörer, eller

| — | tre marktjänstleverantörer för flygplatser som har en årstrafik som är högre än eller lika med 5 miljon

  15 miljoner
  passagerarrörelser eller 100 000 ton

  200 000 ton
  gods under åtminstone de tre föregående åren. |
| --- | --- |

—

tre marktjänstleverantörer för flygplatser som har en årstrafik som är högre än eller lika med 5 miljon

  15 miljoner
  passagerarrörelser eller 100 000 ton

  200 000 ton
  gods under åtminstone de tre föregående åren.

5.   Om en flygplats når någon av de trösklar för godstrafiken som anges i denna artikel utan att samtidigt nå motsvarande tröskel för passagerartrafik, ska bestämmelserna i denna förordning

  artikel
  inte tillämpas på de kategorier av marktjänster som endast avser passagerare
  och inte heller på infrastruktur som enbart används för hantering av passagerare
  .

Om en flygplats når någon av de trösklar för passagerartrafiken som anges i denna artikel utan att samtidigt nå motsvarande tröskel för godstrafik, ska bestämmelserna i denna artikel inte tillämpas på de kategorier av marktjänster som endast avser gods och inte heller på infrastruktur som enbart används för hantering av gods.

6.   Alla flygplatser där årstrafiken inte har understigit 2 miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods i minst tre år i följd och där årstrafiken därefter passerar under tröskeln på 2 miljoner passagerare eller 50 000 ton gods ska hålla sin marknad öppen för leverantörer av tredjepartshantering under åtminstone de tre första åren efter det år då tröskelvärdet passerades.

7.   Alla flygplatser där årstrafiken tre år i följd varit minst 5 miljoner

  15 miljoner
  passagerarrörelser eller 100 000 ton

  200 000 ton
  gods och årstrafik därefter passerar under en tröskel på 5 miljoner

  15 miljoner
  passagerarrörelser eller 100 000 ton

  200 000 ton
  gods ska hålla sin marknad öppen för leverantörer av tredjepartshantering under åtminstone de tre första åren efter det år den passerade under tröskelvärdet. [Ändr. 271]

Artikel 7

Val av tjänsteleverantörer

1.   Leverantörer som har tillstånd att tillhandahålla marktjänster på flygplatser där antalet leverantörer är begränsat enligt artikel 6 eller 14 ska väljas efter ett genomblickbart, öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande.
  Den upphandlande myndigheten kan kräva att leverantören av marktjänster ska kunna erbjuda sammanslagning av en eller flera av de marktjänstkategorier som anges i artikel 6.2. Flygplatsens ledningsenhet har rätt att ställa ett sådant krav på sammanslagning till den upphandlande myndigheten. [Ändr. 272]

2.   Den upphandlande myndigheten ska vara

| (a) | flygplatsens ledningsenhet, under förutsättning att den






  — | inte tillhandahåller liknande marktjänster, |
| --- | --- | --- |

(a)

flygplatsens ledningsenhet, under förutsättning att den

—

inte tillhandahåller liknande marktjänster,

| — | inte har någon direkt eller indirekt kontroll över något företag som tillhandahåller sådana tjänster, och |
| --- | --- |

—

inte har någon direkt eller indirekt kontroll över något företag som tillhandahåller sådana tjänster, och

| — | inte har del i något sådant företag, |
| --- | --- |

—

inte har del i något sådant företag,

| (b) | i alla andra fall, en behörig myndighet oberoende av ledningsenheten för flygplatsen
  som inte har några, vare sig direkta eller indirekta, affärsrelationer knutna till flygplatsens aktiviteter
  . [Ändr. 273] |
| --- | --- |

(b)

i alla andra fall, en behörig myndighet oberoende av ledningsenheten för flygplatsen
  som inte har några, vare sig direkta eller indirekta, affärsrelationer knutna till flygplatsens aktiviteter
  . [Ändr. 273]

3.   Flygplatsanvändarkommittén
  och flygplatsens ledningsenhet, om inte den senare är upphandlande myndighet,
  ska inte på något sätt ha tillgång till ansökningarna vid någon del av urvalsprocessen.
  På begäran av flygplatsanvändarkommittén eller
  flygplatsens ledningsenhet
  , om inte den senare är upphandlande myndighet,
  ska inte på något sätt ha tillgång till

  den upphandlande myndigheten offentliggöra en sammanfattning av
  ansökningarna vid någon del av urvalsprocessen om den inte är upphandlande myndighet

  och se till att denna sammanfattning inte innehåller några konfidentiella uppgifter
  . [Ändr. 274]

4.   Efter att ha underrättat

  informerat
  kommissionen,
  och om inget annat anges i unionens regler om statligt stöd,
  får den berörda medlemsstaten bland de kravspecifikationer som tjänsteleverantörerna har att rätta sig efter, skriva in skyldigheten att tillhandahålla offentlig service för de flygplatser som betjänar perifera områden eller utvecklingsregioner som ingår i medlemsstatens territorium, om leverantörerna inte är villiga att tillhandahålla marktjänster utan offentligt stöd (dvs. exklusiva rättigheter eller ekonomisk kompensation), men som är av avgörande betydelse när det gäller tillgängligheten för den berörda medlemsstaten. Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av EU: s regler om statligt stöd.
  [Ändr. 275]

5.   Anbudsinfordran ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
  En lämplig rubrik för upphandling av marktjänster ska läggas till i Europeiska unionens officiella tidning. [Ändr. 276]

6.   Den upphandlande myndighetens val av leverantörer ska utföras i följande två steg:

| (a) | Ett kvalifikationsförfarande för att undersöka de sökandes lämplighet. |
| --- | --- |

(a)

Ett kvalifikationsförfarande för att undersöka de sökandes lämplighet.

| (b) | Ett upphandlingsförfarande för att välja den godkända leverantören (eller leverantörerna). |
| --- | --- |

(b)

Ett upphandlingsförfarande för att välja den godkända leverantören (eller leverantörerna).

6a.
     
  Om upphandlingen inte leder till svar från tillräckligt många leverantörer av marktjänster enligt artikel 6.2, ska den ansvariga myndigheten, inom 48 månader efter att den föregående upphandlingen har slutförts, inleda en ny anbudsinfordran. [Ändr. 277]

Artikel 8

Kvalifikationsförfarandet

1.   Under kvalifikationsförfarandet ska den upphandlande myndigheten kontrollera att de sökande uppfyller ett antal minimikriterier. Den upphandlande myndigheten ska fastställa dessa minimikriterier efter samråd med flygplatsanvändarkommittén och flygplatsens ledningsenhet, om den sistnämnda inte är densamma som den upphandlande myndigheten.

2.   Minimikriterierna ska innefatta följande:

| (a) | Sökande ska ha ett giltigt godkännande utfärdat i enlighet med kapitel IV. |
| --- | --- |

(a)

Sökande ska ha ett giltigt godkännande utfärdat i enlighet med kapitel IV.

| (b) | Sökande ska visa sin förmåga och förbinder sig skriftligen att följa relevanta bestämmelser gällande arbetsrätt, tillämpliga kollektivavtal, uppföranderegler på flygplatsen och kvalitetskrav på flygplatsen.
  Den sökande och underleverantörerna ska även åta sig att tillämpa respektive representativa kollektivavtal. [Ändr. 278] |
| --- | --- |

(b)

Sökande ska visa sin förmåga och förbinder sig skriftligen att följa relevanta bestämmelser gällande arbetsrätt, tillämpliga kollektivavtal, uppföranderegler på flygplatsen och kvalitetskrav på flygplatsen.
  Den sökande och underleverantörerna ska även åta sig att tillämpa respektive representativa kollektivavtal. [Ändr. 278]

3.   Den upphandlande myndigheten ska slutlista de sökande som uppfyller kriterierna för kvalificeringsförfarandet.

Artikel 9

Upphandlingsförfarandet

1.   
  Flygplatsens ledningsenhet ska ta fram de anbudsdokument som ligger till grund för tilldelningsförfarandet, och däri tydligt ange minimikraven vid flygplatsen, den representativa trafikplanen och trafikprognoserna för den period som anbudet gäller.
  Under upphandlingsförfarandet ska den upphandlande myndigheten välja en leverantör bland de sökande på slutlistan och ge tillståndet till denna leverantör efter samråd med flygplatsanvändarkommittén och flygplatsens ledningsenhet, om den sistnämnda inte är upphandlande myndighet.

2.   Valet av leverantör för tilldelning av tillstånd ska baseras på jämförelse av sökandenas argument mot en förteckning över upphandlingskriterier. Upphandlingskriterierna ska vara relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande. Den upphandlande myndigheten ska fastställa upphandlingskriterierna efter samråd

  efter överrenskommelse
  med flygplatsanvändarkommittén och flygplatsens ledningsenhet, om den sistnämnda inte är upphandlande myndighet.

2a.
     
  De sökande ska lämna in en detaljerad förteckning över alla specifika uppgifter som är, eller kan komma att bli, föremål för underleverantörskontrakt och som inte hör samman med huvudverksamheten.

3.   Upphandlingskriterierna ska innefatta följande:

| (a) | Konsekvens och rimlighet i verksamhetsplanen som bedöms på grundval av standardkostnadsberäkningar
  för de tre första åren
  . |
| --- | --- |

(a)

Konsekvens och rimlighet i verksamhetsplanen som bedöms på grundval av standardkostnadsberäkningar
  för de tre första åren
  .

| (b) | Kvalitet på verksamheten som bedöms på grundval av en representativ trafikplan, inklusive i förekommande fall en effektiv användning av personal och utrustning, sista inlämningstider för bagage och gods, leveranstider för bagage och gods och maximala omvändningstider. |
| --- | --- |

(b)

Kvalitet på verksamheten som bedöms på grundval av en representativ trafikplan, inklusive i förekommande fall en effektiv användning av personal och utrustning, sista inlämningstider för bagage och gods, leveranstider för bagage och gods och maximala omvändningstider.

| (c) | Materiella resursers lämplighet i fråga om utrustningens tillgänglighet,
  uppfyllande av miljökrav
  och miljövänlighet

  funktionsduglighet
  . |
| --- | --- |

(c)

Materiella resursers lämplighet i fråga om utrustningens tillgänglighet,
  uppfyllande av miljökrav
  och miljövänlighet

  funktionsduglighet
  .

| (d) | Personalens lämplighet i fråga om arbetstagarnas erfarenhet och utbildnings- eller kvalificeringsprogrammens lämplighet
  samt anständiga anställnings- och arbetsvillkor, inklusive i samband med överföring av personal i enlighet med artikel 12, och ett åtagande om att tillämpa respektive representativa kollektivavtal
  . |
| --- | --- |

(d)

Personalens lämplighet i fråga om arbetstagarnas erfarenhet och utbildnings- eller kvalificeringsprogrammens lämplighet
  samt anständiga anställnings- och arbetsvillkor, inklusive i samband med överföring av personal i enlighet med artikel 12, och ett åtagande om att tillämpa respektive representativa kollektivavtal
  .

| (e) | Kvaliteten på den befintliga informations- och kommunikationstekniken. |
| --- | --- |

(e)

Kvaliteten på den befintliga informations- och kommunikationstekniken.

| (f) | Kvaliteten på organisatorisk planering. |
| --- | --- |

(f)

Kvaliteten på organisatorisk planering.

| (g) | Miljöprestanda

  Framgångsrikt genomförande av erkända säkerhetsrevisioner för att säkerställa att säkerhetskraven uppfylls
  . |
| --- | --- |

(g)

Miljöprestanda

  Framgångsrikt genomförande av erkända säkerhetsrevisioner för att säkerställa att säkerhetskraven uppfylls
  .

4.   Den relativa bedömningen av upphandlingskriterierna ska synas i inbjudan till att lämna anbud och i relevanta dokument. Ett antal poäng med lämplig maximal spridning ska tillämpas för varje upphandlingskriterium. Den upphandlande myndigheten kan fastställa ett minsta antal poäng som sökande måste uppnå för att uppfylla specifika upphandlingskriterier. Fastställandet av ett minsta antal poäng ska vara icke-diskriminerande och tydligt uttryckt i inbjudan till att lämna anbud och i relevanta dokument. Den upphandlande myndigheten får inte ta bort något upphandlingskriterium, lägga till kriterier, eller dela upp de kriterier som ursprungligen fastställts i inbjudan till att lämna anbud.

5.   Rätten att tillhandahålla marktjänster på respektive flygplats ska tilldelas den sökande som får flest poäng och samtidigt uppfyller det minsta antal poäng som krävs för vissa upphandlingskriterier.

6.   Flygplatsanvändare som tillhandahåller tredjepartshantering eller som utövar egenhantering ska inte rådfrågas under upphandlingsförfarandet.

7.   Den upphandlande myndigheten ska säkerställa att upphandlingsbeslutet och grunden för beslutet offentliggörs. [Ändr. 279]

Artikel 10

Urvalsperiod och upphörande av verksamhet

1.   Marktjänstleverantörer ska godkännas för en period på minst sju år och högst tio år, utom vid undantag för öppnande av egenhantering och marktjänster till tredje man enligt artikel 14.1. Den exakta giltighetsperioden för leverantörens tillstånd och startdatum för verksamheten ska tydligt anges i anbudsinfordran.

2.   En marktjänstleverantör ska börja tillhandahålla tjänster inom en månad från det startdatum som anges i anbudsinfordran. Den upphandlande myndigheten får, i vederbörligen motiverade fall, på begäran av leverantören av marktjänster och efter samråd med flygplatsanvändarkommittén, förlänga denna period med som längst sex

  fem
  månader.
  Om leverantören
  efter att denna period löpt ut, upphör

  sex månader från det startdatum för verksamheten som anges i anbudsinfordran inte har påbörjat sin verksamhet, och inte kan styrka sin vilja
  att
  påbörja den, får den upphandlande myndigheten besluta att
  tillståndet
  ska upphöra
  att gälla.
  I ett sådant fall får medlemsstaterna utdöma böter för marktjänstleverantören och bevilja tillstånd för den leverantör som rankats som tvåa med utgångspunkt i det antal poäng denne fått i enlighet med artikel 9.5. [Ändr. 280]

3.   Den upphandlande myndigheten ska förutse utgången av tillståndsperioden och ska säkerställa att den leverantör som väljs ut efter en ny anbudsinfordran får tillstånd att inleda sin verksamhet dagen efter den sista dagen för den tidigare valda leverantörens (eller leverantörernas) tillståndsperiod.

4.   Om en marktjänstleverantör upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören valts ut, ska den ersättas enligt det förfarande som beskrivs i artiklarna 7, 8 och 9 samt i denna artikel. En leverantör som upphör med sin verksamhet ska informera berörd upphandlande myndighet om sina avsikter att upphöra med sin verksamhet i tillräckligt god tid och minst sex månader innan vederbörande lämnar flygplatsen. Ekonomiska sanktioner kan åläggas leverantören om den inte informerar den upphandlande myndigheten i tillräckligt god tid

  minst sex månader i förväg
  , såvida inte leverantören kan påvisa force majeure. [Ändr. 281]

5.   Om en leverantör upphör med sin verksamhet före utgången av den period för vilken leverantören fått tillstånd, och inte lämnar tillräckligt med tid för den upphandlande myndigheten att välja en ny leverantör innan den lämnar flygplatsen, med resultatet att det finns ett tillfälligt monopol för vissa marktjänster på flygplatsen, ska medlemsstaten under en begränsad tid, dock högst tio månader, tillåta en marktjänstleverantör att tillhandahålla marktjänster på flygplatsen utan att vara underkastat det urvalsförfarande som fastställs i artiklarna 7, 8 och 9 samt i denna artikel.

Om medlemsstaten inte lyckas hitta en marktjänstleverantör för denna begränsade period, ska medlemsstaten reglera priserna på de marktjänster för vilka det tillfälliga monopolet finns, till dess att ytterligare en leverantör börjar tillhandahålla dessa marktjänster på flygplatsen.

6.   Den upphandlande myndigheten ska informera flygplatsanvändarkommittén, och om tillämpligt flygplatsens ledningsenhet, om de beslut som fattas enligt artiklarna 7, 8 och 9 samt enligt denna artikel.

7.   Artiklarna 7, 8 och 9 samt bestämmelserna i denna artikel ska inte gälla för upphandlingen av offentliga upphandlingar och koncessioner som styrs av olika bestämmelser i unionens lagstiftning.

Artikel 11

Flygplatsens ledningsenhet som marktjänstleverantör

1.   Om antalet leverantörer av tjänster är begränsat enligt artikel 6 får flygplatsens ledningsenhet själv tillhandahålla marktjänster utan att vara underkastat det urvalsförfarande som föreskrivs i artiklarna 7–10. På liknande sätt får ledningsenheten, utan att följa detta förfarande, ge ett företag tillstånd att tillhandahålla marktjänster på den berörda flygplatsen

| (a) | om den direkt eller indirekt kontrollerar företaget, |
| --- | --- |

(a)

om den direkt eller indirekt kontrollerar företaget,

| (b) | om företaget direkt eller indirekt kontrollerar den. |
| --- | --- |

(b)

om företaget direkt eller indirekt kontrollerar den.

| (ba) | om detta företag uppfyller kriterierna i kapitel IV. [Ändr. 282] |
| --- | --- |

(ba)

om detta företag uppfyller kriterierna i kapitel IV. [Ändr. 282]

2.   Om flygplatsens ledningsenhet som tillhandahåller marktjänster enligt punkt 1 inte längre uppfyller villkoren i punkt 1, får leverantören ifråga fortsätta att tillhandahålla marktjänster för en period på fem

  tre
  år utan att vara underkastat det urvalsförfarande som föreskrivs i artiklarna 7–10. I slutet av denna femårsperiod

  treårsperiod
  , ska leverantören informera den berörda upphandlande myndigheten i tillräckligt god tid och minst sex månader före utgången av femårsperioden

  treårsperioden
  . Ekonomiska sanktioner kan åläggas leverantören om den inte informerar den upphandlande myndigheten i tillräckligt god tid, såvida inte leverantören kan påvisa force majeure. Om en leverantör upphör med sin verksamhet före utgången av femårsperioden

  treårsperioden
  ska artikel 10.4 och 10.5 tillämpas. [Ändr. 283]

Artikel 12

Skydd av arbetstagarnas rättigheter i samband med överföring av personal till tjänster som omfattas av marknadstillträdesbegränsningar
  [Ändr. 284]

1.   Denna artikel gäller endast för marktjänster för vilka den berörda medlemsstaten har ett begränsat antal leverantörer i enlighet med artikel 6 eller artikel 14.
  Medlemsstaterna ska mot bakgrund av denna förordning ingående undersöka huruvida det är önskvärt med konkurrensbegränsning i fler sektorer. [Ändr. 285]

2.   Om en marktjänstleverantör som avses i punkt 1 förlorar sitt tillstånd att tillhandahålla dessa tjänster, efter urvalsförfarandet enligt artiklarna 7–10, får

  eller om en marktjänstleverantör upphör med att tillhandahålla dessa marktjänster till en flygplatsanvändare, eller om en flygplatsanvändare som utövar egenhantering beslutar att upphöra med egenhantering, ska
  medlemsstaterna kräva att den eller de marktjänstleverantörer

  eller den eller de egenhanteringsutövande flygplatsanvändare
  som därefter tillhandahåller dessa tjänster beviljar den personal som tidigare var anställd för att tillhandahålla dessa tjänster de rättigheter som de skulle ha haft rätt till om det hade funnits en överlåtelse i enlighet med direktiv 2001/23/EG.
  De fall som avses i första meningen i denna punkt ska inte omfattas av bestämmelserna i andra meningen i artikel 4.1 i direktiv 2001/23/EG. Uppsägningar av ekonomiska, tekniska eller organisatoriska skäl är inte tillåtna. [Ändr. 286]

2a
     .
  De rättigheter som avses i punkt 2 ska omfatta rätten att tillämpa kollektivavtal som är allmänt giltiga. [Ändr. 287]

3.   Medlemsstaterna ska begränsa kravet i punkt 2 till att omfatta anställda hos den föregående leverantören
  , även egenhanteringsutövande flygplatsanvändare,
  som är involverade i tillhandahållandet av marktjänster
  som den föregående leverantören upphör att tillhandahålla eller
  för vilka den föregående leverantören förlorat tillståndet, och som frivilligt accepterar att anställas av den nya leverantören (leverantörerna)
  eller de nya egenhanteringsutövande flygplatsanvändarna
  .
  En social handlingsplan för de arbetstagare som slutar ska bekostas av flygbolagen i proportion till deras trafikandel hos den tidigare leverantören. [Ändr. 288]

4.   Medlemsstaterna ska begränsa kravet i punkt 2 så att det står i proportion till den volym av verksamheten som överförs till den andra leverantören (leverantörerna).
  [Ändr. 289]

5.   Om en medlemsstat inför ett krav enligt punkt 2 ska Anbudsdokument för urvalsförfarandet som fastställs i artiklarna 7–10
  ska
  lista den berörda personalen och ge relevant information om arbetstagarnas avtalsenliga rättigheter, och de villkor på vilka arbetstagarna anses vara knutna till tjänsterna i fråga.
  Personal och fackliga företrädare ska ha tillgång till dessa listor. [Ändr. 290]

6.   Om en leverantör av marktjänster upphör med att till en flygplatsanvändare leverera marktjänster som utgör en betydande del av leverantörens marktjänster i fall som inte omfattas av punkt 2 eller om en flygplatsanvändare som utövar egenhantering upphör med egenhanteringen, får medlemsstaterna kräva att den eller de

  marktjänstleverantörer

  som därefter tillhandahåller dessa tjänster beviljar den personal som tidigare var anställd för att tillhandahålla dessa tjänster de rättigheter som de skulle ha haft rätt till om det hade funnits en överlåtelse i enlighet med rådets direktiv 2001/23/EG.
  [Ändr. 291]

7.   Medlemsstaterna ska begränsa kravet i punkt 6 till att omfatta anställda hos den föregående leverantören som är involverade i tillhandahållandet av marktjänster som den föregående leverantören upphör att tillhandahålla, och som frivilligt accepterar att anställas av den nya leverantören (leverantörerna) eller den nya flygplatsanvändaren som utövar egenhantering.
  [Ändr. 292]

8.   Medlemsstaterna ska begränsa kravet i punkt 6 till att omfatta anställda hos den flygplatsanvändare som utövar egenhantering som är involverade i tillhandahållandet av marktjänster som flygplatsanvändaren som utövar egenhantering upphör att tillhandahålla, och som frivilligt accepterar att anställas av den nya leverantören (leverantörerna) eller den nya flygplatsanvändaren som utövar egenhantering.
  [Ändr. 293]

9.   Medlemsstaterna ska begränsa kravet i punkt 6 så att det står i proportion till den volym av verksamheten som faktiskt överförs till den nya leverantören eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering.
  [Ändr. 294]

10.   Medlemsstaterna får överlåta till ledningen och arbetstagarna på lämplig nivå att via förhandlade överenskommelser fastställa de praktiska arrangemangen för genomförandet av denna artikel.

10a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att lönedumpning förhindras, inte bara när det gäller fast anställda inom marktjänstesektorn utan även i samband med överföring av personal, för att garantera adekvata sociala standarder och förbättra marktjänsternas kvalitet. [Ändr. 295]

10b.
     
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska se till att det finns adekvat socialt skydd för den personal som rekryteras för att tillhandahålla dessa tjänster. [Ändr. 296]

10c.
     
  För att mildra eventuella negativa effekter av en avreglering av marktjänstesektorn ska flygplatsernas ledningsenheter fastställa och upprätthålla bindande lägsta standarder för tjänstekvalitet i syfte att garantera säkra, tillförlitliga och effektiva verksamheter. [Ändr. 297]

11.   Medlemsstaten ska informera kommissionen om alla åtgärder som vidtagits i enlighet med denna artikel.

Artikel 13

Flygplatser belägna på öar

I samband med valet av marktjänstleverantörer till en flygplats så som anges i artiklarna 7–10, får en medlemsstat utvidga skyldigheten att tillhandahålla offentlig service till att omfatta även andra flygplatser i medlemsstaten, under förutsättning att

| (a) | dessa flygplatser är belägna på öar
  eller i avlägset liggande fastlandsområden
  i samma geografiska område, och [Ändr. 298] |
| --- | --- |

(a)

dessa flygplatser är belägna på öar
  eller i avlägset liggande fastlandsområden
  i samma geografiska område, och [Ändr. 298]

| (b) | sådana flygplatser har en trafikvolym på minst 100 000 passagerarrörelser per år, och |
| --- | --- |

(b)

sådana flygplatser har en trafikvolym på minst 100 000 passagerarrörelser per år, och

| (c) | en sådan utvidgning har godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(c)

en sådan utvidgning har godkänts av kommissionen.

Beslutet om godkännande av utvidgningen utgör en genomförandeakt som ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 43.2. Denna bestämmelse påverkar inte tillämpningen av unionsregler om statligt stöd.

När det gäller flygplatser belägna på öar får flygplatsernas ledningsenheter, i de fall det inte är ekonomiskt intressant för företagen eller lufttrafikföretagen att tillhandahålla de tjänster som anges i artikel 6.2, själva påta sig ansvaret för att tillhandahålla de tjänster som krävs för att garantera en väl fungerande verksamhet på flygplatsen. [Ändr. 299]

Avsnitt 3

Undantag för egenhantering och marktjänster till tredje man

Artikel 14

Undantag

1.   Om särskilda utrymmes- eller kapacitetsbegränsningar (särskilt sådana som beror på trängsel och nyttjandegrad av tillgängliga ytor)

  flygplatsen har så ont om utrymme eller så begränsad kapacitet att det
  medför att det är omöjligt att öppna marknaden och/eller utöva egenhantering i den omfattning som föreskrivs i denna förordning, får den berörda medlemsstaten besluta

| (a) | att begränsa antalet leverantörer av tjänster till minst två för en eller flera andra kategorier av marktjänster än dem som avses i artikel 6.2 på hela eller delar av flygplatsen, varvid bestämmelserna i artikel 6.3 ska tillämpas, |
| --- | --- |

(a)

att begränsa antalet leverantörer av tjänster till minst två för en eller flera andra kategorier av marktjänster än dem som avses i artikel 6.2 på hela eller delar av flygplatsen, varvid bestämmelserna i artikel 6.3 ska tillämpas,

| (b) | att för en enda leverantör reservera en eller flera av de kategorier av marktjänster som avses i artikel 6.2 för flygplatser med en årstrafik som inte understiger två miljoner passagerare eller 50 000 ton gods, |
| --- | --- |

(b)

att för en enda leverantör reservera en eller flera av de kategorier av marktjänster som avses i artikel 6.2 för flygplatser med en årstrafik som inte understiger två miljoner passagerare eller 50 000 ton gods,

| (c) | att till en eller två leverantörer begränsa en eller flera av de kategorier av marktjänster som avses i artikel 6.2 för flygplatser med en årstrafik som inte understiger 5 miljoner

  överstiger 15 miljoner
  passagerare eller 100 000

  200 000
  ton gods, varvid artikel 6.3 ska tillämpas vid en begränsning till två leverantörer, |
| --- | --- |

(c)

att till en eller två leverantörer begränsa en eller flera av de kategorier av marktjänster som avses i artikel 6.2 för flygplatser med en årstrafik som inte understiger 5 miljoner

  överstiger 15 miljoner
  passagerare eller 100 000

  200 000
  ton gods, varvid artikel 6.3 ska tillämpas vid en begränsning till två leverantörer,

| (d) | att reservera utövandet av egenhanteringen enligt artikel 5 till ett begränsat antal flygplatsanvändare, på villkor att dessa användare väljs ut på relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande grunder. |
| --- | --- |

(d)

att reservera utövandet av egenhanteringen enligt artikel 5 till ett begränsat antal flygplatsanvändare, på villkor att dessa användare väljs ut på relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande grunder.

2.   Alla undantag enligt punkt 1 ska

| (a) | närmare ange den eller de kategorier av marktjänster för vilka undantag beviljas samt de särskilda utrymmes- och kapacitetsbegränsningar som berättigar till undantag, |
| --- | --- |

(a)

närmare ange den eller de kategorier av marktjänster för vilka undantag beviljas samt de särskilda utrymmes- och kapacitetsbegränsningar som berättigar till undantag,

| (b) | åtföljas av en plan med de åtgärder som ska vidtas för att komma till rätta med begränsningarna. |
| --- | --- |

(b)

åtföljas av en plan med de åtgärder som ska vidtas för att komma till rätta med begränsningarna.

3.   Undantag får inte

| (a) | snedvrida konkurrensen mellan marktjänstleverantörer och/eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering, |
| --- | --- |

(a)

snedvrida konkurrensen mellan marktjänstleverantörer och/eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering,

| (b) | vara av större omfattning än nödvändigt. |
| --- | --- |

(b)

vara av större omfattning än nödvändigt.

4.   Medlemsstaterna ska minst sex månader före ikraftträdandet anmäla till kommissionen varje undantag som de avser bevilja på grundval av punkt 1 samt de skäl som berättigar till undantaget.
  Dessa skäl ska innehålla bevis för att marktjänstleverantörerna vid de berörda flygplatserna

| (a) | uppfyller de lägsta kvalitetsstandarderna, i enlighet med artikel 32, |
| --- | --- |

(a)

uppfyller de lägsta kvalitetsstandarderna, i enlighet med artikel 32,

| (b) | har en ledning som ser till att de agerar på ett öppet sätt och att de inte mottar någon korssubventionering, i enlighet med artikel 29, |
| --- | --- |

(b)

har en ledning som ser till att de agerar på ett öppet sätt och att de inte mottar någon korssubventionering, i enlighet med artikel 29,

| (c) | säkerställer rimliga arbets- och lönevillkor genom kollektivavtal, nationell lagstiftning eller andra sociala normer i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(c)

säkerställer rimliga arbets- och lönevillkor genom kollektivavtal, nationell lagstiftning eller andra sociala normer i den berörda medlemsstaten.

5.   Kommissionen ska offentliggöra en sammanfattning i Europeiska gemenskapernas officiella tidning av de beslut om undantag som anmälts och anmoda berörda parter att lämna synpunkter.

6.   Kommissionen ska ingående granska det beslut om undantag som anmälts av medlemsstaten. Kommissionen ska för ändamålet göra en detaljerad analys av situationen och utredning av de åtgärder som den berörda medlemsstaten har anmält för att verifiera om de begränsningar som åberopas föreligger och om det är omöjligt att öppna marknaden och/eller utöva egenhantering i den omfattning som föreskrivs i denna förordning.

7.   Kommissionen kan efter utförd undersökning och samråd med den berörda medlemsstaten antingen godkänna medlemsstatens beslut eller motsätta sig det, om de åberopade begränsningarna inte anses föreligga eller inte anses vara av sådan omfattning att de berättigar till undantag. Efter samråd med den berörda medlemsstaten får kommissionen också kräva att medlemsstaten ändrar undantagets räckvidd eller begränsar det till enbart vissa delar av en flygplats där de åberopade begränsningarna verkligen kan påvisas.

8.   Kommissionens beslut ska föreligga senast sex månader efter anmälan från medlemsstaten och offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.

9.   De genomförandebeslut som avses i punkterna 7 och 8 i denna artikel ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 43.2.

10.   Undantag som beviljats av medlemsstater i enlighet med punkt 1 får inte överstiga en löptid på tre år, utom för undantag som beviljats i enlighet med punkt 1 b och c. Senast sex månader före utgången av denna period ska den berörda medlemsstaten fatta ett nytt beslut om varje begäran om undantag, vilken även ska omfattas av bestämmelserna i denna artikel.

11.   Undantag som beviljats av medlemsstaterna enligt punkterna 1 b och c får inte överstiga en löptid på två år. Dock får en medlemsstat i enlighet med de begränsningar som anges i punkt 1, begära att denna period förlängs med en period på två år. Kommissionen ska fatta beslut om en sådan begäran. Genomförandebeslutet ska antas i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 43.2. [Ändr. 360]

Artikel 15

Samråd med marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare

Flygplatsens ledningsenhet flygplatsen ska organisera ett förfarande för samråd om tillämpningen av denna förordning mellan sig själv, flygplatsanvändarkommittén och de företag som tillhandahåller marktjänster. Samrådet ska särskilt avse priserna på de tjänster som varit föremål för undantag i enlighet med artikel 14.1 b och c samt organisationen av tillhandahållandet av dessa tjänster. Ett samrådsmöte ska hållas minst en gång om året. Flygplatsens ledningsenhet ska föra protokoll på mötet, vilket på begäran ska skickas till kommissionen.

Kapitel IV

Förfaranden för godkännande

Artikel 16

Krav på att erhålla ett lämpligt godkännande som erkänns i alla medlemsstater

1.   Vid flygplatser vars årstrafik inte har understigit 2 miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under minst tre på varandra följande år, ska Inget företag
  ska
  tillåtas tillhandahålla marktjänster oavsett om det är som en marktjänstleverantör eller som en användare som utövar egenhantering, om det inte har fått lämpligt godkännande
  då medlemsstaterna bestämmer att marktjänstverksamheten endast får utövas efter ett godkännande från en behörig myndighet (nedan: godkännande myndighet) som är oberoende av flygplatsernas ledningsenheter
  . Ett företag som uppfyller kraven i detta kapitel är berättigat att få ett godkännande.

2.   Varje medlemsstat ska utse en behörig myndighet ( godkännande myndighet)
  eller, efter att ha meddelat kommissionen, samarbeta med den behöriga myndigheten i en annan medlemsstat, som är
  oberoende av någon ledningsenhet vid flygplatsen vilken

  flygplatsens ledningsenheter och som
  ska ansvara för utfärdande av godkännande för att tillhandahålla marktjänster.

3.   Den godkännande myndigheten får inte bevilja godkännanden eller upprätthålla dem när något av kraven i detta kapitel inte följs. [Ändr. 300]

Artikel 17

Villkor för beviljande av godkännande

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 16 ska
  ett företag ska beviljas ett godkännande av medlemsstatens godkännande myndighet under förutsättning att

| (a) | det är etablerat och registrerat i en medlemsstat, |
| --- | --- |

(a)

det är etablerat och registrerat i en medlemsstat,

| (b) | dess företagsstruktur låter den godkännande myndigheten verkställa bestämmelserna i detta kapitel, |
| --- | --- |

(b)

dess företagsstruktur låter den godkännande myndigheten verkställa bestämmelserna i detta kapitel,

| (c) | det följer de ekonomiska villkoren som anges i artikel 18, |
| --- | --- |

(c)

det följer de ekonomiska villkoren som anges i artikel 18,

| (d) | det följer styrkandet av gott anseende som anges i artikel 19

  kraven på arbetsförhållanden och utbildnings- eller kvalificeringsprogram för personalen i artiklarna 8.2 b och 9 d samt respekterar anställnings- och socialbestämmelserna i artikel 12
  , |
| --- | --- |

(d)

det följer styrkandet av gott anseende som anges i artikel 19

  kraven på arbetsförhållanden och utbildnings- eller kvalificeringsprogram för personalen i artiklarna 8.2 b och 9 d samt respekterar anställnings- och socialbestämmelserna i artikel 12
  ,

| (e) | det följer kravet på personalens kvalifikationer som anges i artikel 20, |
| --- | --- |

(e)

det följer kravet på personalens kvalifikationer som anges i artikel 20,

| (f) | det följer kraven gällande en drifthandbok som anges i artikel 21, och |
| --- | --- |

(f)

det följer kraven gällande en drifthandbok som anges i artikel 21, och

| (g) | det följer försäkringskraven som anges i artikel 22. |
| --- | --- |

(g)

det följer försäkringskraven som anges i artikel 22.

2.   Punkt 1 a, c och d ska inte gälla flygplatsanvändare som utövar egenhantering, vilka inte tillhandahåller marktjänster till tredje man. Flygplatsanvändare som har beviljats ett godkännande för egenhantering ska inte ges befogenhet att tillhandahålla tredjepartshantering på grundval av detta godkännande.

3.   Ett företag som ansöker om ett godkännande eller som har fått ett godkännande ska respektera de nationella bestämmelserna rörande socialt skydd, miljöskydd och flygplatssäkerhet för alla medlemsstater i vilka det verkar.

Artikel 18

Ekonomiska villkor för att bevilja ett godkännande

1.   Ett företag som ansöker om ett godkännande ska inte vara i konkurs eller på obestånd eller liknande förfaranden.

2.   Den godkännande myndigheten ska noggrant bedöma huruvida ett företag som ansöker om ett godkännande kan visa att

| (a) | det när som helst kan fullgöra sina faktiska och möjliga skyldigheter som fastställts under realistiska antaganden, under en period av 24 månader från start av verksamheten, och |
| --- | --- |

(a)

det när som helst kan fullgöra sina faktiska och möjliga skyldigheter som fastställts under realistiska antaganden, under en period av 24 månader från start av verksamheten, och

| (b) | kan täcka de fasta kostnader och driftkostnader som verksamheten ådrar sig enligt sin verksamhetsplan och vilka fastställts under realistiska antaganden, under en period av tre månader från start av verksamheten, utan att ta hänsyn till några inkomster från sina verksamheter. |
| --- | --- |

(b)

kan täcka de fasta kostnader och driftkostnader som verksamheten ådrar sig enligt sin verksamhetsplan och vilka fastställts under realistiska antaganden, under en period av tre månader från start av verksamheten, utan att ta hänsyn till några inkomster från sina verksamheter.

3.   För den bedömning som avses i punkt 1 ska varje sökande lämna in sina räkenskaper vilka varit föremål för revision för de två föregående budgetåren.

4.   För den bedömning som avses i punkt 2 ska varje sökande lämna in en verksamhetsplan för åtminstone de första tre verksamhetsåren. I verksamhetsplanen ska även anges den sökandes ekonomiska kopplingar till andra verksamheter av kommersiell natur i vilka sökanden är inblandad, antingen direkt eller via anknutna företag. Sökande ska även tillhandahålla all relevant information, inklusive i synnerhet följande uppgifter:

| (a) | Ett prognosticerat bokslut, inbegripande resultaträkning, för de följande tre åren. |
| --- | --- |

(a)

Ett prognosticerat bokslut, inbegripande resultaträkning, för de följande tre åren.

| (b) | Prognosticerade redovisningar av kassaflöden och likviditetsplaner för de första tre verksamhetsåren. |
| --- | --- |

(b)

Prognosticerade redovisningar av kassaflöden och likviditetsplaner för de första tre verksamhetsåren.

| (c) | Närmare uppgifter om finansieringen av inköp/leasing av utrustning inbegripande, i fallet med leasing, kraven och villkoren för varje kontrakt, om detta är relevant. |
| --- | --- |

(c)

Närmare uppgifter om finansieringen av inköp/leasing av utrustning inbegripande, i fallet med leasing, kraven och villkoren för varje kontrakt, om detta är relevant.

Artikel 19

Styrkande av gott anseende

1.   Ett företag som ansöker om ett godkännande ska tillhandahålla ett bevis på att det har betalat sina skatter och sociala avgifter under det senaste året i de medlemsstater där det utför en verksamhet, eller i fallet där det inte utför någon verksamhet i unionen, i sitt ursprungsland.

2.   Företaget ska även tillhandahålla bevis för att personerna som kontinuerligt och i själva verket ska leda företagets verksamheter har gott anseende eller att de inte har förklarats bankrutta. Den godkännande myndigheten ska som tillräckligt bevis avseende medlemsstaternas medborgare godta uppvisande av handlingar som utfärdats av de behöriga myndigheterna i medlemsstaten där företaget är etablerat och registrerat eller medlemsstaten där personen har sin hemvist, och vilka visar att de kraven uppfylls.

3.   När medlemsstaten där företaget är etablerat och registrerat eller medlemsstaten där personen har sin hemvist inte utfärdar handlingarna som avses i punkt 2, ska sådana handlingar ersättas av en försäkran under ed eller, i medlemsstater där det inte finns bestämmelser för försäkran under ed, av en högtidlig förklaring av den berörda personen inför en behörig rättslig eller förvaltningsmyndighet eller, där så är lämpligt, en särskild tjänsteman eller behörig yrkesorganisation i medlemsstaten där företaget är etablerat och registrerat eller medlemsstaten där personen har sin hemvist. En sådan myndighet, särskild tjänsteman eller behörig yrkesorganisation ska utfärda ett intyg om äktheten av försäkran under ed eller under sanningsförsäkran.
  [Ändr. 301]

Artikel 20

Personalens kvalifikationer

Ett företag som ansöker om ett godkännande ska visa att dess anställda har kvalifikationerna och den yrkeserfarenhet och längd på tjänstgöringstid som krävs för att bedriva verksamheten i förhållande till vilken den ansöker
  eller har ansökt
  om.
  Individuella krav på kvalifikationer, yrkeserfarenhet och tjänstgöringstid ska fastställas och motiveras för varje flygplats av de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten i samarbete med flygplatsoperatören och berörda arbetsmarknadsparter. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska övervaka hur dessa krav tillämpas. Dessutom ska allmänna utbildningsstandarder för personal som arbetar med marktjänster fastställas på unionsnivå av en behörig unionsinstitution, behöriga myndigheter i medlemsstaterna, flygplatsoperatörer och arbetsmarknadens parter. När bindande europeiska lägsta standarder för utbildning utarbetas ska medlemsstaterna tillämpa och övervaka dem för att garantera högsta möjliga säkerhetsstandarder i hela unionen. [Ändr. 302]

Artikel 21

Drifthandbok

Ett företag som ansöker om ett godkännande ska tillhandahålla en drifthandbok för de relevanta verksamheterna, vilken ska innehålla följande information:

| (a) | Organisationsschema, chefspersoner, beskrivning av ansvar och arbetsuppgifter, ansvarighet. |
| --- | --- |

(a)

Organisationsschema, chefspersoner, beskrivning av ansvar och arbetsuppgifter, ansvarighet.

| (b) | Förmåga att fullgöra sina uppgifter på ett säkert sätt i ett flygplatssammanhang. |
| --- | --- |

(b)

Förmåga att fullgöra sina uppgifter på ett säkert sätt i ett flygplatssammanhang.

| (c) | Riktlinjer gällande utrustning. |
| --- | --- |

(c)

Riktlinjer gällande utrustning.

| (d) | Kvalifikationskrav på personal och även motsvarande utbildningskrav och utbildningsplan. |
| --- | --- |

(d)

Kvalifikationskrav på personal och även motsvarande utbildningskrav och utbildningsplan.

| (da) | Förfaranden för att förhindra arbetsrelaterade olyckor och skador. [Ändr. 303] |
| --- | --- |

(da)

Förfaranden för att förhindra arbetsrelaterade olyckor och skador. [Ändr. 303]

| (e) | Säkerhets- och kvalitetshanteringsförfaranden. |
| --- | --- |

(e)

Säkerhets- och kvalitetshanteringsförfaranden.

| (f) | Standardhanteringsförfaranden, vilket innefattar samordning med flygplatsanvändare och flygplatsens ledningsenhet, samordning av verksamheter och särskilda hanteringsförfaranden avseende särskilda kunder. |
| --- | --- |

(f)

Standardhanteringsförfaranden, vilket innefattar samordning med flygplatsanvändare och flygplatsens ledningsenhet, samordning av verksamheter och särskilda hanteringsförfaranden avseende särskilda kunder.

| (g) | Riktlinjer för krishantering. |
| --- | --- |

(g)

Riktlinjer för krishantering.

| (h) | Säkerhetshanteringsförfaranden. |
| --- | --- |

(h)

Säkerhetshanteringsförfaranden.

Artikel 22

Försäkringskrav

1.   Marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering inom unionen ska vara försäkrade vad gäller sitt marktjänstspecifika ansvar för skada som har vållats inom en medlemsstats territorium och för vilken det föreligger rätt till skadestånd.

1a.
     
  Den försäkring som avses i punkt 1 ska garantera full skadeersättning för skada på eller förlust av medicinsk utrustning och andra hjälpmedel som används av passagerare med funktionsnedsättning eller rörelsehindrade passagerare. [Ändr. 304]

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att ange ytterligare detaljer om försäkringskraven och de lägsta beloppen via en delegerad akt, i enlighet med artikel 42. [Ändr. 305]

Artikel 23

Giltighet för ett godkännande

1.   Ett godkännande ska vara giltigt under en femårsperiod

  tioårsperiod
  . [Ändr. 306]

1a.
     
  Godkännandet ska förfalla eller upphävas tills vidare om bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 inte uppfylls. Godkännandet ska vägras om bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 inte uppfylls under godkännandeförfarandet. [Ändr. 307]

2.   Ett godkännande ska vara giltigt för de kategorier och/eller underkategorier som anges i godkännandet.

3.   Leverantören av marktjänsterna ska när som helst på begäran kunna visa för den behöriga godkännande myndigheten att han eller hon uppfyller alla kraven i detta kapitel.

4.   Den godkännande myndigheten ska övervaka att kraven i detta kapitel uppfylls. Den ska i alla fall granska att dessa krav uppfylls

| (a) | när ett möjligt problem misstänks, eller |
| --- | --- |

(a)

när ett möjligt problem misstänks, eller

| (b) | på begäran av en godkännande myndighet i en annan medlemsstat, eller |
| --- | --- |

(b)

på begäran av en godkännande myndighet i en annan medlemsstat, eller

| (c) | på begäran av kommissionen. |
| --- | --- |

(c)

på begäran av kommissionen.

5.   Godkännandet ska sändas in för ett nytt godkännande när ett marktjänstföretag

| (a) | inte har påbörjat verksamheten inom tolv månader efter att ett godkännande har beviljats, eller |
| --- | --- |

(a)

inte har påbörjat verksamheten inom tolv månader efter att ett godkännande har beviljats, eller

| (b) | har upphört med sin verksamhet under mer än tolv månader. |
| --- | --- |

(b)

har upphört med sin verksamhet under mer än tolv månader.

6.   Ett marktjänstföretag ska underrätta den godkännande myndigheten

| (a) | på förhand, om någon betydande förändring av omfattningen på sin verksamhet inträffar, |
| --- | --- |

(a)

på förhand, om någon betydande förändring av omfattningen på sin verksamhet inträffar,

| (b) | eller i händelse av att ett insolvensförfarande inleds med avseende på företaget. |
| --- | --- |

(b)

eller i händelse av att ett insolvensförfarande inleds med avseende på företaget.

Artikel 24

Återkallande av godkännande

1.   Den godkännande myndigheten får när som helst återkalla godkännandet om leverantören av marktjänsterna eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering inte uppfyller, av skäl som kan tillskrivas denne, kriterierna som fastställs i detta kapitel. Skälen för återkallandet ska meddelas den berörda leverantören eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering och de godkännande myndigheterna i de övriga medlemsstaterna.

2.   Den godkännande myndigheten ska återkalla godkännandet om leverantören av marktjänster uppsåtligen eller genom försumlighet förser den godkännande myndigheten med information som är felaktig i sak.

2a.
     
  Om bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 inte uppfylls ska godkännandet automatiskt dras in, upphävas tills vidare eller vägras. [Ändr. 308]

Artikel 25

Beslut om godkännande

1.   Den godkännande myndigheten ska fatta ett beslut om en ansökan så snart som möjligt, och inte senare än två månader efter att all nödvändig information har lämnats in, och ta hänsyn till alla tillgängliga bevis. Beslutet ska meddelas den sökande och de godkännande myndigheterna i de övriga medlemsstaterna. I ett avslag ska skälen till avslaget anges.

1a.
     
  Förfarandet för att bevilja godkännanden ska vara transparent och icke-diskriminerande och får inte medföra att tillträdet till marknaden eller rätten att utöva egenhantering i realiteten begränsas utöver vad som föreskrivs i denna förordning. [Ändr. 309]

2.   Godkännandet får vägras endast om leverantören av marktjänster eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering inte uppfyller, av skäl som kan tillskrivas denne, kriterierna som anges i detta kapitel
  och bestämmelserna i artiklarna 34 och 40
  . [Ändr. 310]

3.   Förfarandena för att bevilja och återkalla godkännanden ska offentliggöras av den godkännande myndigheten, vilken ska informera kommissionen om detta.

Artikel 26

Ömsesidigt erkännande av godkännanden

Ett godkännande som utfärdats i en medlemsstat i enlighet med detta kapitel ska ge tillstånd för en operatör att tillhandahålla marktjänster, oavsett om det är som en marktjänstleverantör eller som en flygplatsanvändare som utövar egenhantering, i alla medlemsstater vilka är föremål för villkoren som fastställts i godkännandet och utan att påverka begränsningar av marknadstillträde i enlighet med artiklarna 6 och 14.

Kapitel V

Skyldighet för flygplatsens och den centraliserade infrastrukturens ledningsenheter

Artikel 27

Tillträde till de centraliserade infrastrukturerna och anläggningarna

1.   Denna artikel ska endast tillämpas på flygplatser som har en årstrafik som inte understigit två miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under åtminstone de tre föregående åren.

2.   Flygplatsens ledningsenhet ska offentliggöra en förteckning över de centraliserade infrastrukturerna på flygplatsen
  , om så inte redan har skett
  . [Ändr. 311]

3.   Förvaltningen av de centraliserade infrastrukturerna får förbehållas flygplatsens ledningsenhet eller något annat organ, vilken får ålägga marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering att använda sig av de infrastrukturerna. Sådana infrastrukturer ska förvaltas på ett genomblickbart, objektivt och icke-diskriminerande sätt.

4.   Flygplatsens ledningsenhet, eller där så är lämpligt den offentliga myndigheten eller något annat organ som reglerar flygplatsens ledningsenhet, ska på objektiv grund och efter samråd med flygplatsanvändarkommittén och företagen som tillhandahåller marktjänster på flygplatsen, besluta om vilka infrastrukturer som ska centraliseras. Flygplatsens ledningsenhet, eller där så är lämpligt den offentliga myndighet eller något annat organ som reglerar flygplatsens ledningsenhet, ska säkerställa att all infrastruktur eller anläggning som faller under definitionen för centraliserad infrastruktur ska betecknas som sådan och att kraven som anges i detta kapitel uppfylls när det gäller denna infrastruktur eller anläggning.

5.   När flygplatsanvändarkommittén inte samtycker med flygplatsens ledningsenhets beslut att centralisera, eller att inte centralisera, en infrastruktur eller omfattningen av centraliseringen, får den be en

  den
  oberoende tillsynsmyndighet

  tillsynsmyndigheten, motsvarande behöriga myndigheter
  i den berörda medlemsstaten att besluta om huruvida den berörda infrastrukturen ska centraliseras eller ej, och i vilken utsträckning

  eller de myndigheter som inrättats i enlighet med artiklarna 6.5 och 11.2 i direktiv 2009/12/EG
  att
  granska motiveringen till flygplatsens ledningsenhets beslut, för att avgöra om motiveringen är giltig
  . [Ändr. 312]

6.   Marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering ska få fri tillgång till flygplatsens infrastrukturer, centraliserade infrastrukturer och flygplatsens anläggningar i den utsträckning som är nödvändig för att göra det möjligt för dem att fullgöra sina uppgifter. Flygplatsens ledningsenhet eller i relevanta fall den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, eller där så är lämpligt den offentliga myndigheten eller annan myndighet som reglerar flygplatsens ledningsenhet, eller i relevanta fall den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, får göra sådan tillgång föremål för villkor som är relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande.

7.   Det disponibla utrymmet för marktjänster på flygplatsen ska fördelas mellan de olika marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, vilket innefattar nya aktörer, allt efter vad som behövs för att de ska kunna utöva sina rättigheter och möjliggöra effektiv och lojal konkurrens grundad på regler och kriterier som är relevanta, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande.
  Flygplatsens ledningsenhet får ta tillbaka och omfördela detta utrymme om så är nödvändigt. [Ändr. 313]

8.   Om ett beslut om omfattningen av den centraliserade infrastrukturen framförs till den oberoende tillsynsmyndigheten i enlighet med punkt 5 i denna artikel ska förfarandet i artikel 6

  artikel 6.3, 6.4 eller 6.5
  i direktiv 2009/12/EG tillämpas. [Ändr. 314]

Artikel 28

Avgifter för centraliserade infrastrukturer och anläggningar

  flygplatsanläggningar [Ändr. 315]

1.   Denna artikel ska endast tillämpas på flygplatser som har en årstrafik som inte understigit två miljoner passagerarrörelser eller minst 50 000 ton gods de föregående tre åren.

2.   När användningen av flygplatsens centraliserade infrastrukturer eller anläggningar är föremål för en avgift ska flygplatsens ledningsenhet, eller där så är relevant den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, säkerställa att avgiftens nivå fastställs grundat på relevanta, objektiva, genomblickbara och icke-diskriminerande kriterier.

3.   Flygplatsens ledningsenhet eller där så är relevant den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet ska ha rätt att täcka sina kostnader och att göra en rimlig avkastning på tillgångar från de påförda avgifterna. Avgifterna ska utgöra vederlag för
  tillhandahållande av infrastruktur eller
  en tjänst. [Ändr. 316]

4.   Alla avgifter som anges i punkt 1 ska fastställas på enskild flygplatsnivå efter samråd med flygplatsanvändarkommittén och med de företag som tillhandahåller marktjänster på flygplatsen. Flygplatsens ledningsenhet eller där så är relevant, den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, ska årligen ge flygplatsanvändarkommittén och företagen som tillhandahåller marktjänster på flygplatsen information om de faktorer som utgör grunden för fastställandet av avgifterna
  , förutsatt att alla ovan nämnda parter förbinder sig att under hela perioden hålla dessa uppgifter strängt konfidentiella
  . Informationen ska åtminstone innehålla [Ändr. 317]

| (a) | en förteckning över de olika tjänster och infrastruktur som tillhandahålls mot avgifterna, |
| --- | --- |

(a)

en förteckning över de olika tjänster och infrastruktur som tillhandahålls mot avgifterna,

| (b) | den metod som används för att fastställa avgifterna, |
| --- | --- |

(b)

den metod som används för att fastställa avgifterna,

| (c) | den övergripande kostnadsstrukturen vad gäller anläggningar och tjänster vilka avgifterna avser, |
| --- | --- |

(c)

den övergripande kostnadsstrukturen vad gäller anläggningar och tjänster vilka avgifterna avser,

| (d) | inkomsterna från de olika avgifterna,
  och
  den totala kostnaden för tjänsterna som de omfattar och avkastningen på tillgångar, [Ändr. 318] |
| --- | --- |

(d)

inkomsterna från de olika avgifterna,
  och
  den totala kostnaden för tjänsterna som de omfattar och avkastningen på tillgångar, [Ändr. 318]

| (e) | all finansiering från offentliga myndigheter av anläggningarna och tjänsterna vilka avgifterna avser, |
| --- | --- |

(e)

all finansiering från offentliga myndigheter av anläggningarna och tjänsterna vilka avgifterna avser,

| (ea) | prognoser för situationen på flygplatsen vad gäller marktjänstavgifterna, trafiktillväxt och föreslagna investeringar i infrastruktur, [Ändr. 319] |
| --- | --- |

(ea)

prognoser för situationen på flygplatsen vad gäller marktjänstavgifterna, trafiktillväxt och föreslagna investeringar i infrastruktur, [Ändr. 319]

| (f) | och det förutspådda resultatet av alla större föreslagna investeringar vad gäller dessas effekter på flygplatsens kapacitet. |
| --- | --- |

(f)

och det förutspådda resultatet av alla större föreslagna investeringar vad gäller dessas effekter på flygplatsens kapacitet.

5.   Flygplatsens ledningsenhet ska offentliggöra nivån på avgifterna, inbegripet en detaljerad förteckning över de tillhandahållna tjänsterna, för att visa att alla uttagna avgifter för tillhandahållande av centraliserade infrastrukturer, utrymme för marktjänster och nödvändiga tjänster avseende tillhandahållande av marktjänster uteslutande används för att täcka hela eller en del av de tillhörande kostnaderna. I förekommande fall ska den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet meddela flygplatsens ledningsenhet om avgifternas nivåer, inbegripet en detaljerad förteckning över de tillhandahållna tjänsterna. [Ändr. 320]

5a.
     
  Då användning av andra flygplatsanläggningar än de som definieras som centraliserad infrastruktur ger upphov till att en avgift tas ut ska nivån på denna avgift fastställas i enlighet med relevanta, objektiva, transparenta och icke-diskriminerande kriterier.

Medlemsstaterna ska även fortsättningsvis ha möjlighet att låta ledningsenheten för ett flygplatsnätverk enligt definitionen i direktiv 2009/12/EG tillämpa ett gemensamt och transparent avgiftssystem. [Ändr. 321]

6.   Om flygplatsanvändarkommittén inte samtycker till en avgift som fastställts av flygplatsens ledningsenhet, eller i förekommande fall, den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, får den be den oberoende tillsynsmyndigheten
  , motsvarande behöriga myndigheter
  i den berörda medlemsstaten
  eller de myndigheter som inrättats i enlighet med artiklarna 6.5 och 11.2 i direktiv 2009/12/EG
  att besluta om nivån på avgiften. [Ändr. 322]

7.   Om ett beslut

  bristande enhet
  om nivåerna på avgifterna framförs till den oberoende tillsynsmyndigheten i enlighet med punkt 6 i denna artikel, ska förfarandet i artikel 6 i direktiv 2009/12/EG tillämpas

  beslutet om nivån på avgifterna inte träda i kraft förrän den oberoende tillsynsmyndigheten har undersökt ärendet
  .
  Om den oberoende tillsynsmyndigheten stöder beslutet från infrastrukturens ledningsenhet när det gäller nivån på avgifterna för marktjänster kan avgifterna återställas från tidpunkten för när det ursprungliga beslutet fattades
  . [Ändr. 323]

Artikel 29

Rättslig uppdelning

1.   På flygplatser vars årliga trafikvolymer inte understiger 2 miljoner

  5 miljoner
  passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under åtminstone de tre föregående åren ska flygplatsens ledningsenhet eller den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet, om den tillhandahåller marktjänster till tredje man, fastställa en särskild juridisk enhet för

  garantera strikt åtskilda räkenskaper för
  tillhandahållandet av dessa marktjänster
  och för eventuella andra verksamheter
  .

Denna enhet ska vad gäller sin rättsliga form, sin organisation och sin beslutsfattning vara oberoende av

  Räkenskaperna för de enheter som tillhandahåller marktjänster ska framför allt vara åtskilda från räkenskaperna för
  alla enheter som är inblandade i förvaltning av flygplatsens infrastruktur där flygplatsens ledningsenhet tillhandahåller marktjänster till tredje man, och av

  från räkenskaperna för
  alla enheter som är inblandade i den centraliserade infrastrukturen där ledningsenheten för den centraliserade infrastrukturen tillhandahåller marktjänster till tredje man.

2.   På flygplatser vars årliga trafikvolym inte understiger 2 miljoner

  fem miljoner
  passagerarrörelser eller 50 000 ton gods under åtminstone de tre föregående åren får personerna som är ansvariga för förvaltningen av flygplatsens infrastruktur eller den centraliserade infrastrukturens ledningsenhet inte delta direkt eller indirekt i företagsstrukturerna hos den oberoende enheten som tillhandahåller marktjänster.

3.   Den juridiska enhet

  De enheter
  som tillhandahåller marktjänster enligt punkt 1 får inte ta emot någon ekonomisk korssubventionering från luftfartsverksamheter i samband med förvaltningen av flygplatsens infrastruktur i fall där flygplatsens ledningsenhet tillhandahåller marktjänster, eller från luftfartsverksamheter i samband med förvaltning av den centraliserade infrastrukturen i fall där ledningsenheten för den centraliserade infrastrukturen tillhandahåller marktjänster, vilket skulle låta den juridiska enheten som tillhandahåller marktjänster

  för
  att minska

  sänka
  priserna det tar ut för sina marktjänster till tredje man.

4.   I denna artikel avses med ledningsenhetens luftfartsverksamhet alla verksamheter som flygplatsens ledningsenhet utför vid sin respektive flygplats, vilka hör samman med tillhandahållandet av tjänster eller infrastrukturer åt flygplatsanvändare, marktjänstleverantörer för deras verksamhet med luftfart, eller flygpassagerare som använder flygplatsen, såsom uttag av flygplatsavgifter, tilldelning av infrastrukturer och anläggningar, säkerhet och skyddsåtgärder vid flygplatsen. Icke-luftfartsverksamheter inbegriper fastighetsverksamheter eller alla verksamheter i någon annan sektor än luftfart.

5.   Vid slutet på varje budgetår ska en oberoende revisor verifiera situationen

  granska de separata räkenskaperna
  och offentligen förklara

  bekräfta
  att sådan

  ingen
  ekonomisk korssubventionering inte

  från luftfartsverksamhet enligt punkt 3
  har förekommit. När den juridiska personen

  enhet
  som tillhandahåller marktjänster får korssubventioner från icke-luftfartsverksamheter ska enheten som förvaltar flygplatsens infrastruktur eller enheten som förvaltar den centraliserade infrastrukturen visa att detta är i överensstämmelse med punkt 3. [Ändr. 324]

Kapitel VI

Samordning av verksamheter och kvalitet

Artikel 30

Rollen för flygplatsens ledningsenhet i samordningen av marktjänster

1.   Flygplatsens ledningsenhet ska ansvara för en tillfredsställande samordning av marktjänstverksamheter på flygplatsen. Som marksamordnare ska flygplatsens ledningsenhet i synnerhet se till att verksamheterna för marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och tillhandahållandet av centraliserad infrastruktur
  följer flygplatsens uppföranderegler som anges i artikel 31.

Flygplatsens ledningsenhet ska ges befogenhet att upprätthålla uppförandereglerna. De åtgärder som vidtas ska vara transparenta, proportionerliga och icke-diskriminerande.

Om flygplatsens ledningsenhet tillhandahåller marktjänster eller direkt eller indirekt kontrollerar ett sådant företag ska den oberoende tillsynsmyndigheten kontrollera att marktjänsterna samordnas på ett tillfredsställande sätt och att ledningsenheten upprätthåller uppförandereglerna.

2.   Dessutom gäller följande för flygplatser med en årstrafik som inte understiger fem miljoner passagerare eller 100 000 ton gods för de senaste tre på varandra följande åren:

| (a) | De verksamheter som bedrivs av marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och tillhandahållandet av centraliserad infrastruktur
  ska som ett minimum uppfylla de kvalitetsstandarder som avses i artikel 32. |
| --- | --- |

(a)

De verksamheter som bedrivs av marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och tillhandahållandet av centraliserad infrastruktur
  ska som ett minimum uppfylla de kvalitetsstandarder som avses i artikel 32.

| (b) | Flygplatsens ledningsenhet ska säkerställa att
  en tillfredsställande beredskapsplan upprättas för
  de verksamheter som bedrivs av marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och att dessa verksamheter när så är möjligt
  samordnas via ett beslutsfattande i samarbete mellan flygplatser (Collaborative Decision Making, CDM) och via en tillfredsställande beredskapsplan. |
| --- | --- |

(b)

Flygplatsens ledningsenhet ska säkerställa att
  en tillfredsställande beredskapsplan upprättas för
  de verksamheter som bedrivs av marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och att dessa verksamheter när så är möjligt
  samordnas via ett beslutsfattande i samarbete mellan flygplatser (Collaborative Decision Making, CDM) och via en tillfredsställande beredskapsplan.

3.   Bestämmelserna i denna artikel påverkar inte unionens konkurrensregler.

4.   Flygplatsens ledningsenhet ska lämna in en årlig rapport om tillämpningen av åtgärderna i punkt 2 till Eurocontrols kommitté för kvalitets- och produktionsövervakning (Performance Review Commission). Organet för kvalitetsgranskning ska lämna in en sammanfattande rapport till kommissionen.

5.   Flygplatsens ledningsenhet ska till den nationella godkännande myndigheten rapportera alla problem med marktjänstleverantörerna eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  eller med tillhandahållandet av centraliserad infrastruktur
  på flygplatsen. [Ändr. 325]

Artikel 30a

Närvaro av en kontaktperson som företräder varje lufttrafikföretag

På flygplatser vars årliga trafikvolymer överstiger 2 miljoner passagerarrörelser ska varje lufttrafikföretag ha en kontaktperson eller juridisk företrädare. Kontaktpersonen, som kan arbeta med marktjänst, ska ha befogenheter att göra ekonomiska, operativa och rättsliga åtaganden för lufttrafikföretaget på den berörda flygplatsen. [Ändr. 326]

Artikel 31

Uppföranderegler

1.   I denna artikel avses med uppföranderegler alla regler som definieras av flygplatsens ledningsenhet, en offentlig myndighet eller något annat organ som reglerar flygplatsen för att flygplatsen ska fungera tillfredsställande.

2.   
  Medlemsstaten,
  flygplatsens ledningsenhet, en offentlig myndighet eller något annat organ som reglerar flygplatsen får
  , efter samråd med flygplatsanvändarkommittén och marktjänstleverantörerna,
  fastställa uppföranderegler
  för att garantera att flygplatsen fungerar korrekt
  . [Ändr. 327]

3.   Uppförandereglerna ska följa följande principer:

| (a) | De ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på de olika marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändarna. |
| --- | --- |

(a)

De ska tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt på de olika marktjänstleverantörerna och flygplatsanvändarna.

| (b) | De ska ha samband med det uppställda målet. |
| --- | --- |

(b)

De ska ha samband med det uppställda målet.

| (c) | De får inte leda till att tillträdet till marknaden eller utövandet av egenhantering i realiteten blir mindre omfattande än vad som föreskrivs denna förordning.
  Vid överträdelser mot bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 ska dock tillträdet till marknaden eller rätten att utöva egenhantering automatiskt inskränkas. Om bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 inte uppfylls ska godkännandet automatiskt dras in, upphävas tills vidare eller vägras. [Ändr. 328] |
| --- | --- |

(c)

De får inte leda till att tillträdet till marknaden eller utövandet av egenhantering i realiteten blir mindre omfattande än vad som föreskrivs denna förordning.
  Vid överträdelser mot bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 ska dock tillträdet till marknaden eller rätten att utöva egenhantering automatiskt inskränkas. Om bestämmelserna i artiklarna 34 och 40 inte uppfylls ska godkännandet automatiskt dras in, upphävas tills vidare eller vägras. [Ändr. 328]

| (ca) | Flygplatsens ledningsenhet, en behörig myndighet eller ett annat organ som reglerar flygplatsen kan själv välja lämpliga medel och instrument för att införa sanktioner för överträdelser mot uppförandereglerna eller underlåtenhet att följa föreskrifterna. Böter för kontraktsbrott ska uttryckligen betraktas som ett sådant lämpligt medel. [Ändr. 329] |
| --- | --- |

(ca)

Flygplatsens ledningsenhet, en behörig myndighet eller ett annat organ som reglerar flygplatsen kan själv välja lämpliga medel och instrument för att införa sanktioner för överträdelser mot uppförandereglerna eller underlåtenhet att följa föreskrifterna. Böter för kontraktsbrott ska uttryckligen betraktas som ett sådant lämpligt medel. [Ändr. 329]

4.   På förslag från ledningsenheten kan

  ska
  en medlemsstat i förekommande fall
  [Ändr. 330]

| (a) | bötfälla, begränsa eller
  förbjuda en marktjänstleverantör eller en flygplatsanvändare som utövar egenhantering att utföra sin tjänst respektive utöva egenhantering, om denne leverantör eller användare inte följer uppförandereglerna
  . Medlemsstaterna ska fatta ett beslut enligt denna punkt senast två månader efter mottagande av ett förslag från flygplatsens ledningsenhet, [Ändr. 331] |
| --- | --- |

(a)

bötfälla, begränsa eller
  förbjuda en marktjänstleverantör eller en flygplatsanvändare som utövar egenhantering att utföra sin tjänst respektive utöva egenhantering, om denne leverantör eller användare inte följer uppförandereglerna
  . Medlemsstaterna ska fatta ett beslut enligt denna punkt senast två månader efter mottagande av ett förslag från flygplatsens ledningsenhet, [Ändr. 331]

| (b) | ålägga de leverantörer som tillhandahåller marktjänster på flygplatsen att på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt medverka till att fullgöra den skyldighet att utföra offentlig service som föreskrivs i nationella lagar och andra författningar, inbegripet skyldigheten att säkerställa tjänsternas kontinuitet. |
| --- | --- |

(b)

ålägga de leverantörer som tillhandahåller marktjänster på flygplatsen att på ett rättvist och icke-diskriminerande sätt medverka till att fullgöra den skyldighet att utföra offentlig service som föreskrivs i nationella lagar och andra författningar, inbegripet skyldigheten att säkerställa tjänsternas kontinuitet.

Artikel 32

Lägsta kvalitetsstandarder

1.   I denna artikel avses med lägsta kvalitetsstandarder krav på en lägsta kvalitetsnivå för marktjänster.

2.   På flygplatser där årstrafiken inte understiger fem miljoner passagerarrörelser eller 100 000 ton gods under åtminstone de föregående tre åren ska flygplatsens ledningsenhet eller i förekommande fall, den offentliga myndigheten eller något annat organ som reglerar flygplatsen, fastställa lägsta kvalitetsstandarder för utförandet av marktjänster
  och centraliserad infrastruktur, efter samråd med flygplatsanvändarkommittén
  .
  De lägsta kvalitetsstandarder som fastställs av ledningsenheten ska omedelbart anmälas till kommissionen och meddelas till den behöriga offentliga myndigheten, som i förekommande fall kan begära ändringar i dessa standarder
  .

Dessa standarder ska överensstämma med säkerhetsreglerna, arrangemangen och ledningssystemen hos flygplatsoperatören och berörda luftfartsoperatörer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2008 av den 20 februari 2008 om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av en europeisk byrå för luftfartssäkerhet

   (12).

3.   Marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  och flygplatsens ledningsenhet eller, i förekommande fall, ledningsenheten för den centraliserade infrastrukturen
  ska uppfylla dessa lägsta kvalitetsstandarder. Dessutom ska flygplatsanvändare och marktjänstleverantörer
  och flygplatsens ledningsenhet eller, i förekommande fall, ledningsenheten för den centraliserade infrastrukturen
  uppfylla de lägsta kvalitetsstandarderna i sina avtalsförhållanden
  med varandra
  .

4.   De lägsta kvalitetsstandarderna ska i synnerhet omfatta följande områden: operativ förmåga, utbildning,

  personalutbildning
  ,
  lämplig utrustning,
  information och hjälp till passagerare, i synnerhet enligt förordningarna (EG) nr 261/2004 (13) och (EG) nr 1107/2006, CDM, säkerhet, skydd, beredskapsåtgärder och miljön

  uppfyllande av miljökrav
  .

5.   De lägsta kvalitetsstandarderna ska vara rättvisa, genomblickbara, icke-diskriminerande och inte påverka tillämplig unionslagstiftning, inbegripet förordningarna (EG) nr 261/2004 och (EG) nr 1107/2006. De ska vara konsekventa, proportionerliga och relevanta vad gäller kvaliteten på flygplatsens verksamheter. I detta avseende ska vederbörlig hänsyn tas till kvaliteten på tull-, flygplatssäkerhets- och invandringsförfaranden.

6.   De lägsta kvalitetsstandarderna ska följa specifikationerna som fastställs av kommissionen. Kommissionen ska ges befogenhet att anta specifikationer via delegerade akter enligt artikel 42

  i bilaga Ia
  .

7.   Innan den fastställer dessa standarder ska flygplatsens ledningsenhet samråda med flygplatsanvändarkommittén och marktjänstleverantörerna.

  Den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten ska antingen direkt eller efter underrättelse från flygplatsens ledningsenhet införa lämpliga sanktioner då de lägsta kvalitetsstandarderna inte följts i tillräcklig utsträckning. Detta skall göras i enlighet med följande förfarande:

| — | Om en marktjänstleverantör eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering inte följer de lägsta kvalitetsstandarderna ska flygplatsens ledningsenhet utan dröjsmål underrätta dem om felaktigheterna och tillhandahålla en förteckning över vilka kriterier som måste uppfyllas. Den ska också informera flygplatsanvändarkommittén och medlemsstatens behöriga offentliga myndighet om att standarderna inte har följts. |
| --- | --- |

—

Om en marktjänstleverantör eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering inte följer de lägsta kvalitetsstandarderna ska flygplatsens ledningsenhet utan dröjsmål underrätta dem om felaktigheterna och tillhandahålla en förteckning över vilka kriterier som måste uppfyllas. Den ska också informera flygplatsanvändarkommittén och medlemsstatens behöriga offentliga myndighet om att standarderna inte har följts.

| — | Om marktjänstleverantören eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering inte inom sex månader efter det att förteckningen tillhandahållits fullständigt följer de lägsta kvalitetsstandarderna får flygplatsens ledningsenhet, efter samråd med flygplatsanvändarkommittén, begära att medlemsstaten påför leverantören eller flygplatsanvändaren böter eller begränsar eller totalförbjuder utförandet av marktjänster respektive egenhantering på den berörda flygplatsen eller på den berörda medlemsstatens hela territorium. En medlemsstat som vidtar sådana åtgärder på begäran av en flygplats ledningsenhet ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och behörig offentlig myndighet om detta. |
| --- | --- |

—

Om marktjänstleverantören eller flygplatsanvändaren som utövar egenhantering inte inom sex månader efter det att förteckningen tillhandahållits fullständigt följer de lägsta kvalitetsstandarderna får flygplatsens ledningsenhet, efter samråd med flygplatsanvändarkommittén, begära att medlemsstaten påför leverantören eller flygplatsanvändaren böter eller begränsar eller totalförbjuder utförandet av marktjänster respektive egenhantering på den berörda flygplatsen eller på den berörda medlemsstatens hela territorium. En medlemsstat som vidtar sådana åtgärder på begäran av en flygplats ledningsenhet ska utan dröjsmål underrätta kommissionen och behörig offentlig myndighet om detta.

7a.
     
  Flygplatsens ledningsenhet ska fastställa arten och omfattningen av de verksamheter som omfattas av var och en av de lägsta kvalitetsstandarderna för den flygplats som ledningsenheten förvaltar. Flygplatsens ledningsenhet ska samråda med flygplatsanvändarkommittén om fastställandet av dessa standarder samt deras omfattning och metoden för bedömning av huruvida de uppfyllts. Innan dessa standarder införs ska alla marktjänstleverantörer och alla flygplatsanvändare som utövar egenhantering utbildas för att säkerställa att de kan göra en korrekt bedömning av om kriterierna för de lägsta kvalitetsstandarderna är uppfyllda.

7b.
     
  Åtminstone en gång om året ska flygplatsens ledningsenhet meddela flygplatsanvändarkommittén om den aktuella situationen för huruvida marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering uppfyller gällande lägsta kvalitetsstandarder.

7c.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1–7 ska flygplatsens ledningsenhet prioritera säkerhetsaspekten vid bedömningen av huruvida den som utför marktjänster uppfyller de lägsta kvalitetsstandarderna, och ledningsenheten ska vidta lämpliga åtgärder i enlighet med standardförfaranden när den bedömer att flygplatsens säkerhet äventyras.

7d.
     
  Alla lägsta kvalitetsstandarder, inklusive kvantitetskriterier, om sådana tillämpas, ska vara offentliga. Inför varje uppdatering eller ändring av de lägsta kvalitetsstandarderna ska flygplatsens ledningsenhet samråda med flygplatsanvändarkommittén och med de marktjänstleverantörer som bedriver verksamhet på flygplatsen. [Ändr. 332]

Artikel 33

Rapporteringskrav om utförandet av marktjänster

1.   På flygplatser där årstrafiken inte understiger 5 miljoner passagerarrörelser eller 100 000 ton gods under minst tre på varandra följande år ska

  marktjänstleverantörer

  och flygplatsanvändare som utövar egenhantering rapportera om sin operativa förmåga till kommissionen.

2.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta detaljerade specifikationer avseende innehållet i och spridandet av rapporteringskrav med hjälp av en delegerad akt i enlighet med artikel 42.
  [Ändr. 333]

Artikel 34

Utbildning

1.   Marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering ska se till att deras anställda som är inblandade i tillhandahållandet av marktjänster, inbegripet ledning av personal och chefer, regelbundet genomgår specifik

  yrkesutbildning
  och återkommande utbildning
  , som harmoniserats på europeisk nivå,
  för att de ska kunna utföra sina tilldelade arbetsuppgifter
  samt för att förhindra olyckor och skador
  .
  En behörig unionsinstitution eller ett behörigt unionsorgan ska, i samarbete med behöriga myndigheter i medlemsstaterna, flygplatsoperatörer och arbetsmarknadens parter, fastställa långtgående och bindande lägsta standarder för att säkerställa högsta kvalitet för utbildning av anställda i marktjänstesektorn. Dessa standarder ska regelbundet uppdateras och utvecklas för att bidra till verksamhetens kvalitet i fråga om tillförlitlighet, motståndskraft, skydd och säkerhet och för att skapa lika villkor för operatörerna. Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska med lämpliga medel kontrollera att utbildningsstandarderna uppfylls. Så länge gällande standarder inte är uppfyllda på respektive flygplats ska godkännandet av de berörda tjänsteleverantörerna dras in, tillfälligt upphävas eller vägras. Detta förfarande syftar till att upprätthålla säkerheten i den europeiska luftfarten. Regelbundet återkommande utbildning kan föreskrivas och ska bekostas av den berörda marktjänstleverantören respektive de flygplatsanvändare som utövar egenhantering
  . [Ändr. 334]

2.   Varje anställd som är inblandad i tillhandahållandet av marktjänster ska
  regelbundet
  genomgå minst två dagars

  en teoretisk och praktisk grundutbildning samt en
  utbildning som är relevant för arbetsuppgifterna som den anställde tilldelats.
  De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska, i samarbete med berörda flygplatsoperatörer och arbetsmarknadsparter, fastställa detaljer för ytterligare, flygplatsspecifik utbildning samt för denna utbildnings frekvens och minimilängd. Godkännande i ett praktiskt och ett teoretiskt prov ska tjäna som bevis för att den anställde har förvärvat de relevanta färdigheterna och kunskaperna. Arbetsgivaren ska stå för samtliga utbildningskostnader.
  Varje anställd ska genomgå relevant utbildning när

  innan
  denne börjar på ett nytt arbete eller när

  börjar arbeta med
  en ny arbetsuppgift tilldelas den anställde. [Ändr. 335]

3.   
  Provens och utbildningarnas specifika innehåll och genomförande ska harmoniseras på europeisk nivå samt regleras och övervakas av de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna.
  När så är relevant för den aktuella verksamheten med marktjänster ska utbildningen
  och proven
  minst omfatta [Ändr. 336]

| (a) | säkerhet, inbegripet säkerhetskontroll, verksamhetens säkerhet, utrustningens säkerhet och hantering av säkerhetshot, |
| --- | --- |

(a)

säkerhet, inbegripet säkerhetskontroll, verksamhetens säkerhet, utrustningens säkerhet och hantering av säkerhetshot,

| (b) | farligt gods, |
| --- | --- |

(b)

farligt gods,

| (c) | säkerhet på flygsidan (airside), inbegripet säkerhetsfilosofi, säkerhetsbestämmelser, faror, mänskliga faktorer, markörer och skyltning på flygsidan, nödsituationer, förebyggande av skada orsakad av främmande föremål (FOD), personligt skydd, olyckor-tillbud-händelser som kunde ha lett till olyckor, och säkerhetstillsyn på flygsidan, |
| --- | --- |

(c)

säkerhet på flygsidan (airside), inbegripet säkerhetsfilosofi, säkerhetsbestämmelser, faror, mänskliga faktorer, markörer och skyltning på flygsidan, nödsituationer, förebyggande av skada orsakad av främmande föremål (FOD), personligt skydd, olyckor-tillbud-händelser som kunde ha lett till olyckor, och säkerhetstillsyn på flygsidan,

| (d) | förarutbildning för flygsidan, inbegripet allmänna ansvar och förfaranden (förfaranden vid minskad sikt), fordonsutrustning, flygplatsbestämmelser och utformning av trafik- och manöverområden, |
| --- | --- |

(d)

förarutbildning för flygsidan, inbegripet allmänna ansvar och förfaranden (förfaranden vid minskad sikt), fordonsutrustning, flygplatsbestämmelser och utformning av trafik- och manöverområden,

| (e) | verksamheter med och ledning av verksamheter med marktjänstutrustning (GSE), inbegripet underhåll av GSE och GSE-verksamheter, |
| --- | --- |

(e)

verksamheter med och ledning av verksamheter med marktjänstutrustning (GSE), inbegripet underhåll av GSE och GSE-verksamheter,

| (f) | kontroll av lastning, inbegripande allmän kompetens och medvetenhet om vikt och balans, flygplans strukturella lastbegränsningar, standardiserade lastenheter, lastning av bulklastrum, lastschema, vågtabeller/-scheman, lastningsinstruktionsrapport, lastningsmeddelanden och lastkontroll av farligt gods, |
| --- | --- |

(f)

kontroll av lastning, inbegripande allmän kompetens och medvetenhet om vikt och balans, flygplans strukturella lastbegränsningar, standardiserade lastenheter, lastning av bulklastrum, lastschema, vågtabeller/-scheman, lastningsinstruktionsrapport, lastningsmeddelanden och lastkontroll av farligt gods,

| (g) | funktionell utbildning för passagerarhantering
  , med tonvikt på passagerare med särskilda behov, i synnerhet personer med begränsad rörlighet eller funktionshinder
  , inbegripet utbildning om passagerarbrygga och passagerarinformation och -hjälp i enlighet med förordningarna (EG) nr 261/2004 och (EG) nr 1107/2006, [Ändr. 337] |
| --- | --- |

(g)

funktionell utbildning för passagerarhantering
  , med tonvikt på passagerare med särskilda behov, i synnerhet personer med begränsad rörlighet eller funktionshinder
  , inbegripet utbildning om passagerarbrygga och passagerarinformation och -hjälp i enlighet med förordningarna (EG) nr 261/2004 och (EG) nr 1107/2006, [Ändr. 337]

| (h) | funktionell utbildning för bagagehantering, |
| --- | --- |

(h)

funktionell utbildning för bagagehantering,

| (i) | utbildning om flygplans handhavande och lastning, |
| --- | --- |

(i)

utbildning om flygplans handhavande och lastning,

| (j) | markförflyttning av flygplan, inbegripet verksamheter med markförflyttning av flygplan, manövrering av utrustning, förfaranden för inkoppling och frånkoppling av utrustning till och från flygplan, handsignaler för markförflyttning av flygplan, rangering av flygplan och hjälp vid markförflyttning av flygplan, |
| --- | --- |

(j)

markförflyttning av flygplan, inbegripet verksamheter med markförflyttning av flygplan, manövrering av utrustning, förfaranden för inkoppling och frånkoppling av utrustning till och från flygplan, handsignaler för markförflyttning av flygplan, rangering av flygplan och hjälp vid markförflyttning av flygplan,

| (k) | hantering av last och post, inbegripet tillämpliga förbud och begränsningar av handel med gods, |
| --- | --- |

(k)

hantering av last och post, inbegripet tillämpliga förbud och begränsningar av handel med gods,

| (l) | samordningsutbildning för omvändning av flygplan, |
| --- | --- |

(l)

samordningsutbildning för omvändning av flygplan,

| (m) | miljö, inbegripet kontroll av spill, utsläppshantering och avfallshantering, |
| --- | --- |

(m)

miljö, inbegripet kontroll av spill, utsläppshantering och avfallshantering,

| (n) | nödåtgärder
  , första hjälpenutbildning
  och beredskapshantering, [Ändr. 338] |
| --- | --- |

(n)

nödåtgärder
  , första hjälpenutbildning
  och beredskapshantering, [Ändr. 338]

| (o) | rapporteringssystem, |
| --- | --- |

(o)

rapporteringssystem,

| (p) | direktentreprenad av kvalitetskontroll. |
| --- | --- |

(p)

direktentreprenad av kvalitetskontroll.

| (pa) | skyddsåtgärder mot hälsofaror som är typiska för personer som arbetar med marktjänster. [Ändr. 339] |
| --- | --- |

(pa)

skyddsåtgärder mot hälsofaror som är typiska för personer som arbetar med marktjänster. [Ändr. 339]

4.   Varje marktjänstleverantör och flygplatsanvändare som utövar egenhantering ska årligen rapportera om efterlevnaden av sin utbildningsskyldighet till flygplatsens ledningsenhet.

Artikel 35

Underleverantörer

1.   Utan att påverka punkterna 3 och 4 får marktjänstleverantörer anställa underleverantörer.
  Artiklarna 34 och 40 ska gälla på samma sätt för underleverantörer. [Ändr. 340]

2.   Flygplatsanvändare som utövar egenhantering får lägga ut marktjänsterna på underleverantörer endast när de tillfälligt inte kan utöva egenhanteringen på grund av force majeure.
  [Ändr. 341]

3.   Underleverantörer får inte lägga ut marktjänster på andra underleverantörer.

4.   En marktjänstleverantör enligt artikel 11.1 får inte lägga ut marktjänster till underleverantörer förutom om denne tillfälligt inte kan tillhandahålla dessa marktjänster på grund av force majeure.

5.   Alla marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som använder en eller flera underleverantörer

  underleverantör för en tjänstekategori
  ska se till att underleverantörerna

  underleverantören
  fullgör skyldigheterna för marktjänstleverantörer enligt denna förordning. [Ändr. 342]

5a.
     
  Endast operatörer som har påvisat att de är kvalificerade och tillförlitliga ska kunna anlitas som underleverantörer. [Ändr. 343]

5b.
     
  Alla marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som använder sig av en eller flera underleverantörer ska fortsätta vara ekonomiskt ansvariga för de upphandlade tjänsterna. [Ändr. 344]

5c.
     
  Den upphandlande myndigheten får begränsa antalet underleverantörer om detta är nödvändigt av plats- eller kapacitetsskäl. [Ändr. 345]

6.   Alla marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som använder sig av en eller flera underleverantörer

  underleverantör för en tjänstekategori
  ska informera flygplatsens ledningsenhet om de

  den
  aktuella underleverantörernas

  underleverantörens
  namn och verksamheter. [Ändr. 346]

7.   När en marktjänstleverantör ansöker om tillstånd att tillhandahålla marktjänster enligt urvalsförfarandet som fastställs i artikel 7 ska denne ange antalet av, verksamheten för och namnen på de underleverantörer som denne tänker använda sig av.

Kapitel VII

Internationella förbindelser

Artikel 36

Förbindelser med tredjeland

1.   
  En medlemsstat får helt eller delvis upphäva de skyldigheter som uppstår i och med denna förordning när det gäller marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare från ett tredjeland enligt punkt 1, i enlighet med unionsrätten, [Ändr. 348] utan att det påverkar unionens internationella åtaganden får kommissionen, i enlighet med granskningsförfarandet i artikel 43.3, besluta att en medlemsstat eller medlemsstater ska vidta åtgärder, inbegripet fullständigt eller delvis upphävande av rätten att få tillgång till marktjänstmarknaden inom sitt territorium vad gäller

  marktjänstleverantörer

  och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från det tredjelandet, med avsikten att åtgärda det aktuella tredjelandets diskriminerande beteende, om ett tredjeland vad gäller tillträde till marktjänst- eller egenhanteringsmarknaden [Ändr. 347]

| (a) | inte rättsligt eller faktiskt beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat behandling som är jämförbar med den som medlemsstaten beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från det tredjelandet vid sina flygplatser, eller |
| --- | --- |

(a)

inte rättsligt eller faktiskt beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat behandling som är jämförbar med den som medlemsstaten beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från det tredjelandet vid sina flygplatser, eller

| (b) | rättsligt eller faktiskt beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat mindre gynnsam behandling än den vilken den beviljar sina egna marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, eller |
| --- | --- |

(b)

rättsligt eller faktiskt beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat mindre gynnsam behandling än den vilken den beviljar sina egna marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering, eller

| (c) | beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från andra tredjeländer gynnsammare behandling än vad marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat. |
| --- | --- |

(c)

beviljar marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från andra tredjeländer gynnsammare behandling än vad marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering från en medlemsstat.

2.   En marktjänstleverantör eller flygplatsanvändare som utövar egenhantering från ett tredjeland ska anses vara en juridisk eller fysisk person vilket fastställts i enlighet med det tredjelandets lagar och ha sitt registrerade säte, huvudkontor eller huvudsakliga verksamhet i det tredjelandets territorium.

3.   Unionen och/eller medlemsstaten ska se till att vad gäller marknadstillträde i tredjeländer ska det inte förekomma någon diskriminering mellan unionens flygplatsanvändare som tillhandahåller marktjänster till tredje man och andra marktjänstleverantörer i unionen.

Kapitel VIII

Rapporterings- och övervakningsskyldigheter

Artikel 37

Medlemsstatens rapporteringsskyldigheter

1.   Medlemsstater ska före den 1 juli varje år till kommissionen lämna in förteckningen över flygplatser som är föremål för minst en av de begränsningar av tillträde till marknaden som fastställs i artikel 6.2 eller artikel 14.

2.   Medlemsstaterna ska före den 1 juli varje år till kommissionen lämna in förteckningen över marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som godkänts av medlemsstaten i enlighet med kapitel IV.

Artikel 38

Offentliggörande av förteckningar över flygplatser

Vid slutet av varje år ska kommissionen offentliggöra följande information i Europeiska unionens officiella tidning:

| (a) | En förteckning över unionens flygplatser vars årstrafik inte understiger fem miljoner passagerarrörelser eller 100 000 ton gods under åtminstone de tre föregående åren. |
| --- | --- |

(a)

En förteckning över unionens flygplatser vars årstrafik inte understiger fem miljoner passagerarrörelser eller 100 000 ton gods under åtminstone de tre föregående åren.

| (b) | En förteckning över unionens flygplatser vars årstrafik inte understiger två miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton god under åtminstone de tre föregående åren. |
| --- | --- |

(b)

En förteckning över unionens flygplatser vars årstrafik inte understiger två miljoner passagerarrörelser eller 50 000 ton god under åtminstone de tre föregående åren.

| (c) | En förteckning över unionens flygplatser som är öppna för kommersiell trafik. |
| --- | --- |

(c)

En förteckning över unionens flygplatser som är öppna för kommersiell trafik.

| (d) | En förteckning över flygplatser som är föremål för begränsningar i enlighet med artiklarna 6.2 eller 14. |
| --- | --- |

(d)

En förteckning över flygplatser som är föremål för begränsningar i enlighet med artiklarna 6.2 eller 14.

| (e) | En förteckning över marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som är godkända i enlighet med kapitel IV. |
| --- | --- |

(e)

En förteckning över marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som är godkända i enlighet med kapitel IV.

Artikel 39

Utvärderings- och informationsrapport

1.   Kommissionen ska lämna in en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning senast 5

  3
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning. Rapporten ska bland annat bedöma varje form av betydande inverkan på kvaliteten på marktjänsterna,
  liksom
  anställnings- och arbetsvillkoren. Rapporten ska inbegripa

  granska
  följande uppsättning huvudindikatorer och kriterier för ett urval flygplatser: [Ändr. 349]

| (a) | Ett medelvärde för antalet marktjänstleverantörer vid unionens flygplatser för de 11 tjänstekategorierna. |
| --- | --- |

(a)

Ett medelvärde för antalet marktjänstleverantörer vid unionens flygplatser för de 11 tjänstekategorierna.

| (b) | Antalet flygplatsanvändare som utövar egenhantering vid varje unionsflygplats för de 11 tjänstekategorierna. |
| --- | --- |

(b)

Antalet flygplatsanvändare som utövar egenhantering vid varje unionsflygplats för de 11 tjänstekategorierna.

| (c) | Antalet flygplatser där antalet marktjänstleverantörer är begränsat, och värdet på begränsningen eller begränsningarna. |
| --- | --- |

(c)

Antalet flygplatser där antalet marktjänstleverantörer är begränsat, och värdet på begränsningen eller begränsningarna.

| (d) | Antalet företag som har ett godkännande från en medlemsstat och som är verksamma i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

(d)

Antalet företag som har ett godkännande från en medlemsstat och som är verksamma i en annan medlemsstat.

| (e) | Yttrande från berörda parter om godkännandesystemet (godkännandekriterier, genomförandeproblem, pris,
  administrativt förfarande
  osv.). [Ändr. 350] |
| --- | --- |

(e)

Yttrande från berörda parter om godkännandesystemet (godkännandekriterier, genomförandeproblem, pris,
  administrativt förfarande
  osv.). [Ändr. 350]

| (f) | Antalet marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som är verksamma i unionen (totalt). |
| --- | --- |

(f)

Antalet marktjänstleverantörer och flygplatsanvändare som utövar egenhantering som är verksamma i unionen (totalt).

| (g) | Pris- och förvaltningssystem för centraliserade infrastrukturer vid varje flygplats. |
| --- | --- |

(g)

Pris- och förvaltningssystem för centraliserade infrastrukturer vid varje flygplats.

| (h) | Flygplatsens ledningsenhets marknadsandel inom affärsområdet marktjänster vid varje flygplats, för de 11 tjänstekategorierna. |
| --- | --- |

(h)

Flygplatsens ledningsenhets marknadsandel inom affärsområdet marktjänster vid varje flygplats, för de 11 tjänstekategorierna.

| (i) | Marknadsandelen för flygplatsanvändare som utövar egenhantering vid varje flygplats, för alla tjänstekategorier. |
| --- | --- |

(i)

Marknadsandelen för flygplatsanvändare som utövar egenhantering vid varje flygplats, för alla tjänstekategorier.

| (j) | Säkerhetsolyckor
  och tillbud
  i samband med marktjänster. [Ändr. 351] |
| --- | --- |

(j)

Säkerhetsolyckor
  och tillbud
  i samband med marktjänster. [Ändr. 351]

| (k) | Ett yttrande från berörda parter om kvaliteten på marktjänsterna vid flygplatser uttryckt som personalens kompetens, miljö, säkerhet och samordning av verksamheter (CDM, beredskapsåtgärder, utbildning i flygplatsens sammanhang, underleverantörer). |
| --- | --- |

(k)

Ett yttrande från berörda parter om kvaliteten på marktjänsterna vid flygplatser uttryckt som personalens kompetens, miljö, säkerhet och samordning av verksamheter (CDM, beredskapsåtgärder, utbildning i flygplatsens sammanhang, underleverantörer).

| (l) | Lägsta kvalitetsstandarder för marktjänstföretag
  på varje flygplats i unionen för de elva tjänstekategorierna förtecknade i bilaga I, kontroll av sambandet mellan förseningar orsakade av marktjänster och lägsta kvalitetsstandarder
  . [Ändr. 352] |
| --- | --- |

(l)

Lägsta kvalitetsstandarder för marktjänstföretag
  på varje flygplats i unionen för de elva tjänstekategorierna förtecknade i bilaga I, kontroll av sambandet mellan förseningar orsakade av marktjänster och lägsta kvalitetsstandarder
  . [Ändr. 352]

| (m) | Utbildningens innehåll

  Utbildnings och vidareutbildningssituationen, med hänvisning till de områden som anges i artikel 34.3 a–pa
  ;
  kontroll av sambandet mellan förseningar orsakade av marktjänster och utbildnings- och vidareutbildningssituationen
  . [Ändr. 353] |
| --- | --- |

(m)

Utbildningens innehåll

  Utbildnings och vidareutbildningssituationen, med hänvisning till de områden som anges i artikel 34.3 a–pa
  ;
  kontroll av sambandet mellan förseningar orsakade av marktjänster och utbildnings- och vidareutbildningssituationen
  . [Ändr. 353]

| (n) | Överföring av personal och dess konsekvens på de anställdas skydd,
  framför allt antalet anställda som överförts respektive frivilligt slutat vid byte av marktjänstleverantör, löneutvecklingen för överförda arbetstagare samt antalet förfaranden som inletts vid arbetsdomstolar i samband med överföringar
  . [Ändr. 354] |
| --- | --- |

(n)

Överföring av personal och dess konsekvens på de anställdas skydd,
  framför allt antalet anställda som överförts respektive frivilligt slutat vid byte av marktjänstleverantör, löneutvecklingen för överförda arbetstagare samt antalet förfaranden som inletts vid arbetsdomstolar i samband med överföringar
  . [Ändr. 354]

| (o) | Anställnings- och arbetsvillkor inom marktjänstsektorn
  , särskilt lönernas utveckling i förhållande till hanteringskostnadernas utveckling samt i förhållande till produktivitetsutvecklingen för samtliga marktjänster på flygplatsen och för de tjänster som tillhandahålls av enskilda marktjänstleverantörer
  . [Ändr. 355] |
| --- | --- |

(o)

Anställnings- och arbetsvillkor inom marktjänstsektorn
  , särskilt lönernas utveckling i förhållande till hanteringskostnadernas utveckling samt i förhållande till produktivitetsutvecklingen för samtliga marktjänster på flygplatsen och för de tjänster som tillhandahålls av enskilda marktjänstleverantörer
  . [Ändr. 355]

2.   Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta om insamlandet av informationen till rapporten som anges i punkt 1.

3.   Utifrån denna rapport kan kommissionen
  , i nära samarbete med Europaparlamentet,
  besluta om denna förordning behöver ses över. [Ändr. 356]

Kapitel IX

Socialt skydd

Artikel 40

Socialt skydd

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning och med beaktande av unionens övriga bestämmelser får Medlemsstaterna
  ska på rättslig väg se till att personalen i de företag som tillhandahåller marktjänster åt tredje man eller som utövar egenhantering åtnjuter social trygghet i adekvat omfattning samt anständiga arbetsvillkor, även när det handlar om underleverantörer och tjänsteavtal
  .
  Om de behöriga myndigheterna i en medlemsstat konstaterar att gällande standarder inte är uppfyllda på en viss flygplats ska ackrediteringen av de berörda tjänsteleverantörerna eller tjänsterna för egenhantering dras in, återkallas eller hållas inne tills standarderna åter är uppfyllda

  vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att de anställdas rättigheter skyddas. [Ändr. 361]

Kapitel X

Överklagande av beslut eller enskilda åtgärder

Artikel 41

Rättsmedel

1.   Medlemsstater, eller i förekommande fall flygplatsers ledningsenheter, ska säkerställa att alla parter med ett legitimt intresse har rätt att överklaga beslut eller enskilda åtgärder som vidtagits enligt artiklarna 6.2, 7 till 10, 13, 23, 24, 27, 28, 31 eller 32.

2.   Talan får föras inför en nationell domstol eller inför en annan statlig myndighet än flygplatsens ledningsenhet och som, vid behov, ska vara fristående från den statliga myndighet som kontrollerar flygplatsens ledningsenhet. Där så anges i denna förordning ska talan föras inför den oberoende tillsynsmyndigheten.

Kapitel XI

Bestämmelser om genomförande- och delegerade befogenheter

Artikel 42

Utövande av delegering

1.   Rätten att anta delegerade akter tilldelas kommissionen på de villkor som fastställs i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 22, 32 och 33 ska ges på obestämd tid från och med tidsperioden från dagen för denna förordnings ikraftträdande.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 22, 32 och 33 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artikel 22, 32 eller 33 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller av rådets initiativ.

Artikel 43

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska bistås av en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 4 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. När kommitténs utlåtande ska inhämtas genom ett skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om ordföranden så beslutar eller om en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär inom tidsfristen för inlämnandet av yttrandet.

3.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas. När kommitténs utlåtande ska inhämtas genom ett skriftligt förfarande, ska det förfarandet avslutas utan resultat om ordföranden så beslutar eller om en enkel majoritet av kommittéledamöterna så begär inom tidsfristen för inlämnandet av yttrandet.

Kapitel XII

Slutbestämmelser

Artikel 44

Upphävande

Direktiv 96/67/EG ska upphöra att gälla med verkan från tillämpningsdagen för den här förordningen.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 45

Övergångsbestämmelser

1.   Leverantörer som valts i enlighet med artikel 11 i direktiv 96/67/EG före tillämpningsdagen för denna förordning ska fortsätta att ha befogenheter enligt villkoren som fastställts i direktiv 96/67/EG tills den inledningsvis planerade urvalsperioden har löpt ut.

2.   Vid flygplatser där endast två leverantörer valdes per kategori med tjänster enligt artikel 6.2 i direktiv 96/67/EG och där ett minsta antal på tre leverantörer ska väljas enligt artikel 6.2 i denna förordning ska ett urvalsförfarande i enlighet med artiklarna 7 och 13 i denna förordning organiseras, så att den tredje leverantören väljs och kan påbörja verksamheten senast ett

  tre
  år efter tillämpningsdagen för denna förordning. [Ändr. 357]

3.   Godkännanden som utfärdats i enlighet med artikel 14 i direktiv 96/67/EG ska fortsätta att vara giltiga tills de går ut, och i alla händelser inte längre än två år efter tillämpningsdagen för denna förordning.

4.   När ett företag får ett godkännande i enlighet med denna förordning ska det inom två månader begära annullering av alla dess godkännande eller godkännanden som utfärdats i enlighet med artikel 14 i direktiv 96/67/EG. Men om ett godkännande som utfärdats i enlighet med artikel 14 i direktiv 96/67/EG kommer att gå ut inom två månader efter utfärdandet av ett nytt godkännande i enlighet med denna förordning, ska företaget inte vara tvunget att begära annulleringen.

5.   Artikel 26 i denna förordning ska inte gälla godkännanden som utfärdats i enlighet med artikel 14 i direktiv 96/67/EG.

Artikel 46

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska gälla från den ... (*).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

På rådets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 173.

1

(2)  EUT C 277, 13.9.2012, s. 111.

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 april 2013.

3

(4)  EGT L 272, 25.10.1996, s. 36.

4

(5)  KOM(2011)0144.

5

(6)  EGT L 82, 22.3.2001, s. 16.

6

(7)  

  EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

7

EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

(8)  

  EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.

8

EGT L 42, 13.2.2002, s. 1.

(9)  

  EGT L 225, 12.8.1998, s. 27.

9

EGT L 225, 12.8.1998, s. 27.

(10)  EGT L 55, 28.2.2011, s. 13.

10

(11)  EUT L 70, 14.3.2009, s. 11.

11

(12)  

  EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

12

EUT L 79, 19.3.2008, s. 1.

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar (EUT L 46, 17.2.2004, s. 1).

13

(*)  
  36
  månader efter dagen för dess antagande. [Ändr. 357]

*

36

[Ändr. 357]

BILAGA I

FÖRTECKNING ÖVER MARKTJÄNSTKATEGORIER

| 1. | Administrativa marktjänster och övervakning omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

1.

Administrativa marktjänster och övervakning omfattar underkategorierna

| 1.1. | tjänster i samband med ställföreträdarskap och samverkan med de lokala myndigheterna eller med varje annan person, utlägg gjorda för användarens räkning och tillhandahållande av lokaler åt dennes företrädare, |
| --- | --- |

1.1.

tjänster i samband med ställföreträdarskap och samverkan med de lokala myndigheterna eller med varje annan person, utlägg gjorda för användarens räkning och tillhandahållande av lokaler åt dennes företrädare,

| 1.2. | kontroll av lastning, meddelanden och telekommunikationer, |
| --- | --- |

1.2.

kontroll av lastning, meddelanden och telekommunikationer,

| 1.3. | behandling, förvaring, hantering och administration av lastenheterna, |
| --- | --- |

1.3.

behandling, förvaring, hantering och administration av lastenheterna,

| 1.4. | varje annan övervakningstjänst före, under eller efter flygning, och varje annan administrativ tjänst som begärs av användaren. |
| --- | --- |

1.4.

varje annan övervakningstjänst före, under eller efter flygning, och varje annan administrativ tjänst som begärs av användaren.

| 2. | Passagerartjänster omfattar varje form av information och tjänst, inbegripet de som tillhandahålls inom ramen för relevant EU-lagstiftning om passagerares rättigheter, till passagerarna vid avfärd, ankomst, transitering, i anslutning till eller utanför flygplatsen, inbegripet kontroll av biljetter, resehandlingar, incheckning av bagage
  , användning av exempelvis elektronisk kontroll för att säkerställa att ett visst bagage tillhör en viss passagerare
  och transport av bagage ända fram till sorteringssystemen. [Ändr. 358] |
| --- | --- |

2.

Passagerartjänster omfattar varje form av information och tjänst, inbegripet de som tillhandahålls inom ramen för relevant EU-lagstiftning om passagerares rättigheter, till passagerarna vid avfärd, ankomst, transitering, i anslutning till eller utanför flygplatsen, inbegripet kontroll av biljetter, resehandlingar, incheckning av bagage
  , användning av exempelvis elektronisk kontroll för att säkerställa att ett visst bagage tillhör en viss passagerare
  och transport av bagage ända fram till sorteringssystemen. [Ändr. 358]

| 3. | Bagagehantering omfattar behandling av bagage i sorteringshallen, sortering av bagage, förberedelse av bagage inför avfärden, lastning och avlastning av bagage i de system som är avsedda att föra bagaget från flygplanet till sorteringshallen och omvänt. |
| --- | --- |

3.

Bagagehantering omfattar behandling av bagage i sorteringshallen, sortering av bagage, förberedelse av bagage inför avfärden, lastning och avlastning av bagage i de system som är avsedda att föra bagaget från flygplanet till sorteringshallen och omvänt.

| 4. | Fraktgods och posthantering omfattar följande underkategorier: |
| --- | --- |

4.

Fraktgods och posthantering omfattar följande underkategorier:

| 4.1. | För fraktgods, både vid export och import eller transitering, den fysiska hantering av fraktgodset, den handläggning av tillhörande dokument, de tullformaliteter och andra skyddsåtgärder som överenskommits mellan parterna eller som omständigheterna kräver. |
| --- | --- |

4.1.

För fraktgods, både vid export och import eller transitering, den fysiska hantering av fraktgodset, den handläggning av tillhörande dokument, de tullformaliteter och andra skyddsåtgärder som överenskommits mellan parterna eller som omständigheterna kräver.

| 4.2. | För posten, både vid ankomst och avfärd, den fysiska hantering av posten, den hantering av tillhörande dokument och andra skyddsåtgärder som överenskommits mellan parterna eller som omständigheterna kräver. |
| --- | --- |

4.2.

För posten, både vid ankomst och avfärd, den fysiska hantering av posten, den hantering av tillhörande dokument och andra skyddsåtgärder som överenskommits mellan parterna eller som omständigheterna kräver.

| 5. | Ramptjänster omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

5.

Ramptjänster omfattar underkategorierna

| 5.1. | lotsning av flygplanet vid ankomst och avgång, |
| --- | --- |

5.1.

lotsning av flygplanet vid ankomst och avgång,

| 5.2. | tjänster i samband med parkering av flygplanet och tillhandahållande av lämpliga hjälpmedel, |
| --- | --- |

5.2.

tjänster i samband med parkering av flygplanet och tillhandahållande av lämpliga hjälpmedel,

| 5.3. | upprättande av kommunikationer mellan marken och förarkabinen, |
| --- | --- |

5.3.

upprättande av kommunikationer mellan marken och förarkabinen,

| 5.4. | lastning och avlastning av flygplanet och tillhandahållande av nödvändiga hjälpmedel samt transport av besättning och passagerare mellan flygplanet och flygterminalen, transport av bagage mellan flygplanet och flygterminalen

  samt lastning och avlastning av rullstolar eller andra rörelsehjälpmedel och allmänna hjälpmedel för personer med nedsatt rörlighet
  , [Ändr. 359] |
| --- | --- |

5.4.

lastning och avlastning av flygplanet och tillhandahållande av nödvändiga hjälpmedel samt transport av besättning och passagerare mellan flygplanet och flygterminalen, transport av bagage mellan flygplanet och flygterminalen

  samt lastning och avlastning av rullstolar eller andra rörelsehjälpmedel och allmänna hjälpmedel för personer med nedsatt rörlighet
  , [Ändr. 359]

| 5.5. | tjänster i samband med start av flygplanet och tillhandhållande av nödvändiga hjälpmedel, |
| --- | --- |

5.5.

tjänster i samband med start av flygplanet och tillhandhållande av nödvändiga hjälpmedel,

| 5.6. | förflyttning av flygplanet, både vid avgång och ankomst, tillhandahållande och insättning av nödvändiga hjälpmedel, |
| --- | --- |

5.6.

förflyttning av flygplanet, både vid avgång och ankomst, tillhandahållande och insättning av nödvändiga hjälpmedel,

| 5.7. | förflyttning av flygplanet, in- och avlastning av mat och dryck. |
| --- | --- |

5.7.

förflyttning av flygplanet, in- och avlastning av mat och dryck.

| 6. | Rengöring och skötsel av flygplanet omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

6.

Rengöring och skötsel av flygplanet omfattar underkategorierna

| 6.1. | yttre och inre rengöring av flygplanet, skötsel av toaletter och vattensystem, |
| --- | --- |

6.1.

yttre och inre rengöring av flygplanet, skötsel av toaletter och vattensystem,

| 6.2. | luftkonditionering och uppvärmning av kabinen, borttagning av snö och is från flygplanet, avisning av flygplanet, |
| --- | --- |

6.2.

luftkonditionering och uppvärmning av kabinen, borttagning av snö och is från flygplanet, avisning av flygplanet,

| 6.3. | inredning av kabinen med kabinutrustningar, förvaring av dessa utrustningar. |
| --- | --- |

6.3.

inredning av kabinen med kabinutrustningar, förvaring av dessa utrustningar.

| 7. | Bränsle- och oljepåfyllning omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

7.

Bränsle- och oljepåfyllning omfattar underkategorierna

| 7.1. | organisering och verkställande av tankning och tömning av bränsle, inbegripet lagring av bränslet, även om det finns intill flygplatsen, kontroll av levererad kvalitet och kvantitet, |
| --- | --- |

7.1.

organisering och verkställande av tankning och tömning av bränsle, inbegripet lagring av bränslet, även om det finns intill flygplatsen, kontroll av levererad kvalitet och kvantitet,

| 7.2. | påfyllning av olja och andra vätskor. |
| --- | --- |

7.2.

påfyllning av olja och andra vätskor.

| 8. | Normalt underhåll omfattar följande underkategorier: |
| --- | --- |

8.

Normalt underhåll omfattar följande underkategorier:

| 8.1. | De sedvanliga operationer som utförs före flygningen. |
| --- | --- |

8.1.

De sedvanliga operationer som utförs före flygningen.

| 8.2. | De särskilda operationer som flygplatsanvändaren kräver. |
| --- | --- |

8.2.

De särskilda operationer som flygplatsanvändaren kräver.

| 8.3. | Tillhandahållande och administration av det material som krävs för underhåll och av reservdelar. |
| --- | --- |

8.3.

Tillhandahållande och administration av det material som krävs för underhåll och av reservdelar.

| 8.4. | Tillhandahållande av parkeringsplats och/eller en hangar för att utföra underhållet. |
| --- | --- |

8.4.

Tillhandahållande av parkeringsplats och/eller en hangar för att utföra underhållet.

| 9. | Flygoperationer och administration av besättningar omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

9.

Flygoperationer och administration av besättningar omfattar underkategorierna

| 9.1. | förberedelse av flygning vid avgångsflygplatsen eller vid varje annan plats, |
| --- | --- |

9.1.

förberedelse av flygning vid avgångsflygplatsen eller vid varje annan plats,

| 9.2. | tjänster under flygning, i förekommande fall, ändring av resvägen under flygningen, |
| --- | --- |

9.2.

tjänster under flygning, i förekommande fall, ändring av resvägen under flygningen,

| 9.3. | tjänster efter flygningen, |
| --- | --- |

9.3.

tjänster efter flygningen,

| 9.4. | administration av besättningen. |
| --- | --- |

9.4.

administration av besättningen.

| 10. | Transport på marken omfattar följande underkategorier: |
| --- | --- |

10.

Transport på marken omfattar följande underkategorier:

| 10.1. | Organisation och utförande av transport av passagerare, besättning, bagage, gods och post mellan olika flygterminaler inom samma flygplats, dock med undantag av alla transporter mellan flygplan och andra platser. |
| --- | --- |

10.1.

Organisation och utförande av transport av passagerare, besättning, bagage, gods och post mellan olika flygterminaler inom samma flygplats, dock med undantag av alla transporter mellan flygplan och andra platser.

| 10.2. | Varje specialtransport som begärs av flygplatsanvändaren. |
| --- | --- |

10.2.

Varje specialtransport som begärs av flygplatsanvändaren.

| 11. | Catering omfattar underkategorierna |
| --- | --- |

11.

Catering omfattar underkategorierna

| 11.1. | samverkan med tjänsteleverantörer och med ledningsenheten, |
| --- | --- |

11.1.

samverkan med tjänsteleverantörer och med ledningsenheten,

| 11.2. | lagring av mat, drycker och de tillbehör som krävs för beredningen, |
| --- | --- |

11.2.

lagring av mat, drycker och de tillbehör som krävs för beredningen,

| 11.3. | rengöring av tillbehör, |
| --- | --- |

11.3.

rengöring av tillbehör,

| 11.4. | beredning och leverans av material och livsmedel. |
| --- | --- |

11.4.

beredning och leverans av material och livsmedel.

BILAGA Ia

FÖRTECKNING ÖVER LÄGSTA KVALITETSSTANDARDER

De lägsta kvalitetsstandarder som fastställs av flygplatsens ledningsenhet eller annat organ av det slag som avses i artikel 32 innefattar följande:

| 1. | Lägsta kvalitetsstandarder för verksamheten:










  (a) | Passagerarhantering








  — | Längsta väntetid för bagageincheckning. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Lägsta kvalitetsstandarder för verksamheten:

(a)

Passagerarhantering

—

Längsta väntetid för bagageincheckning. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| — | Längsta transfertid för passagerare mellan anslutande flyg. |
| --- | --- |

—

Längsta transfertid för passagerare mellan anslutande flyg.

| (b) | Bagagehantering:








  — | Längsta väntetid innan första bagageenheten anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- | --- |

(b)

Bagagehantering:

—

Längsta väntetid innan första bagageenheten anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| — | Längsta väntetid innan den sista bagageenheten anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- |

—

Längsta väntetid innan den sista bagageenheten anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| — | Längsta tid innan bagage under transitering mellan anslutande flyg anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- |

—

Längsta tid innan bagage under transitering mellan anslutande flyg anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| (c) | Fraktgods- och posthantering:








  — | Längsta väntetid innan fraktgodset/postförsändelsen anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- | --- |

(c)

Fraktgods- och posthantering:

—

Längsta väntetid innan fraktgodset/postförsändelsen anländer. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| — | Längsta tid innan fraktgods eller post anländer vid transitering mellan anslutande flyg. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal. |
| --- | --- |

—

Längsta tid innan fraktgods eller post anländer vid transitering mellan anslutande flyg. Längsta väntetid får fastställas antingen för hela flygplatsen eller för en enskild terminal.

| (d) | Vinterunderhåll:








  — | Längsta tid för avisning av flygplan. |
| --- | --- | --- |

(d)

Vinterunderhåll:

—

Längsta tid för avisning av flygplan.

| — | Minsta förråd av avisningsvätska. |
| --- | --- |

—

Minsta förråd av avisningsvätska.

| (e) | Ramptjänster:








  — | Längsta tid för passagerarnas ombordstigning/avstigning. |
| --- | --- | --- |

(e)

Ramptjänster:

—

Längsta tid för passagerarnas ombordstigning/avstigning.

| (f) | Rengöringstjänster för avlägsnande av främmande föremål och avfall (Foreign Objects and Debris, FOD). |
| --- | --- |

(f)

Rengöringstjänster för avlägsnande av främmande föremål och avfall (Foreign Objects and Debris, FOD).

| 2. | Lägsta kvalitetsstandarder för utbildning:








  — | Regelbundet deltagande i flygplatsens utbildningar som gäller arbeten inom säkerhetsområdet, avvärjande av fara och luftfartssäkerhet, krishantering och miljöskydd. |
| --- | --- | --- |

2.

Lägsta kvalitetsstandarder för utbildning:

—

Regelbundet deltagande i flygplatsens utbildningar som gäller arbeten inom säkerhetsområdet, avvärjande av fara och luftfartssäkerhet, krishantering och miljöskydd.

| 3. | Lägsta kvalitetsstandarder för information och assistans till passagerarna:








  — | Information i realtid om när bagaget anländer. |
| --- | --- | --- |

3.

Lägsta kvalitetsstandarder för information och assistans till passagerarna:

—

Information i realtid om när bagaget anländer.

| — | Information i realtid om försenade och inställda flyg. |
| --- | --- |

—

Information i realtid om försenade och inställda flyg.

| — | Lägsta antal personal som kan ge information vid utgången. |
| --- | --- |

—

Lägsta antal personal som kan ge information vid utgången.

| — | Lägsta antal personal som kan ta emot klagomål eller upplysningar om borttappat bagage. |
| --- | --- |

—

Lägsta antal personal som kan ta emot klagomål eller upplysningar om borttappat bagage.

| 4. | Lägsta kvalitetsstandarder för utrustningen:








  — | Antal och tillgänglighet av fordon för passagerar-, bagage- och flygplanstjänster. |
| --- | --- | --- |

4.

Lägsta kvalitetsstandarder för utrustningen:

—

Antal och tillgänglighet av fordon för passagerar-, bagage- och flygplanstjänster.

| 5. | Lägsta kvalitetsstandarder för CDM-systemet (systemet för gemensamt beslutsfattande):








  — | Deltagande i flygplatsens CDM-system. |
| --- | --- | --- |

5.

Lägsta kvalitetsstandarder för CDM-systemet (systemet för gemensamt beslutsfattande):

—

Deltagande i flygplatsens CDM-system.

| 6. | Lägsta kvalitetsstandarder för säkerheten:








  — | Innehav av ett säkerhetshanteringssystem (safety management system, SMS) och skyldighet att samordna det med det säkerhetshanteringssystem som flygplatsen använder. |
| --- | --- | --- |

6.

Lägsta kvalitetsstandarder för säkerheten:

—

Innehav av ett säkerhetshanteringssystem (safety management system, SMS) och skyldighet att samordna det med det säkerhetshanteringssystem som flygplatsen använder.

| — | Rapportering av haverier och tillbud. |
| --- | --- |

—

Rapportering av haverier och tillbud.

| 7. | Lägsta kvalitetsstandarder för skyddet:








  — | Innehav av ett styrningssystem för luftfartsskydd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten

   (1)

  och skyldighet att samordna det systemet med det styrningssystem för luftfartsskydd som flygplatsen använder. |
| --- | --- | --- |

7.

Lägsta kvalitetsstandarder för skyddet:

—

Innehav av ett styrningssystem för luftfartsskydd enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 300/2008 av den 11 mars 2008 om gemensamma skyddsregler för den civila luftfarten

   (1)

  och skyldighet att samordna det systemet med det styrningssystem för luftfartsskydd som flygplatsen använder.

| 8. | Lägsta kvalitetsstandarder för beredskapsplaner:








  — | Innehav av en beredskapsplan (bl.a. för kraftiga snöfall) och skyldighet att samordna den planen med den plan som flygplatsen använder. |
| --- | --- | --- |

8.

Lägsta kvalitetsstandarder för beredskapsplaner:

—

Innehav av en beredskapsplan (bl.a. för kraftiga snöfall) och skyldighet att samordna den planen med den plan som flygplatsen använder.

| 9. | Miljö:








  — | Rapportering om tillbud med inverkan på miljön (t.ex. läckor). |
| --- | --- | --- |

9.

Miljö:

—

Rapportering om tillbud med inverkan på miljön (t.ex. läckor).

| — | Gasutsläpp från de fordon som används. |
| --- | --- |

—

Gasutsläpp från de fordon som används.

---

(1)  

  EUT L 97, 9.4.2008, s. 72.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/154 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/154

---

P7_TA(2013)0117

Tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av förordning (EG) nr 850/98 och förordning (EG) nr 1342/2008 (COM(2012)0471 – C7-0234/2012 – 2012/0232(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0471), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0471),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0234/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0234/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 november 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 14 november 2012 (1),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0051/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A7-0051/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 87.

---

P7_TC1-COD(2012)0232

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 16 april 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i Skagerrak och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1342/2008

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (2), och

av följande skäl:

| (-1) | Eftersom Skagerrak är det enda av de vatten som delas av medlemsstater och tredjeländer, som inte regleras av ett fiskeriavtal, där kvoter tillämpas och tredjeländer har infört en skyldighet att landa all fångst, är det rimligt att föreskriva en särskild uppsättning kontrollåtgärder och tekniska åtgärder för Skagerrak som skiljer sig från de allmänna bestämmelser som är tillämpliga inom unionen. [Ändr. 1] |
| --- | --- |

(-1)

Eftersom Skagerrak är det enda av de vatten som delas av medlemsstater och tredjeländer, som inte regleras av ett fiskeriavtal, där kvoter tillämpas och tredjeländer har infört en skyldighet att landa all fångst, är det rimligt att föreskriva en särskild uppsättning kontrollåtgärder och tekniska åtgärder för Skagerrak som skiljer sig från de allmänna bestämmelser som är tillämpliga inom unionen. [Ändr. 1]

| (1) | Till följd av de fiskerisamråd för 2012 som hölls den 2 december 2011 mellan unionen och Norge bör vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder som är tillämpliga i Skagerrak ändras i syfte att förbättra utnyttjandemönstren och, när så är möjligt, anpassa unionens och Norges lagstiftning till varandra. |
| --- | --- |

(1)

Till följd av de fiskerisamråd för 2012 som hölls den 2 december 2011 mellan unionen och Norge bör vissa tekniska åtgärder och kontrollåtgärder som är tillämpliga i Skagerrak ändras i syfte att förbättra utnyttjandemönstren och, när så är möjligt, anpassa unionens och Norges lagstiftning till varandra.

| (2) | Under fiskerisamråden mellan unionen och Norge den 28 juni 2012 specificerades gemensamma tekniska åtgärder och kontrollåtgärder som kommer att tillämpas i Skagerrak tillsammans med en förteckning över de arter som ska omfattas av en skyldighet att landa alla fångster och den tidsplan enligt vilken dessa arter progressivt bör införlivas i skyldigheten att landa.
  I samråd med berörda intressenter och arbetsgruppen bör kommissionen ha möjlighet att ta bort arter från förteckningen. Det bör inte vara möjligt att lägga till nya arter förrän efter den första utvärderingen av åtgärderna efter denna förordnings ikraftträdande. [Ändr. 2] |
| --- | --- |

(2)

Under fiskerisamråden mellan unionen och Norge den 28 juni 2012 specificerades gemensamma tekniska åtgärder och kontrollåtgärder som kommer att tillämpas i Skagerrak tillsammans med en förteckning över de arter som ska omfattas av en skyldighet att landa alla fångster och den tidsplan enligt vilken dessa arter progressivt bör införlivas i skyldigheten att landa.
  I samråd med berörda intressenter och arbetsgruppen bör kommissionen ha möjlighet att ta bort arter från förteckningen. Det bör inte vara möjligt att lägga till nya arter förrän efter den första utvärderingen av åtgärderna efter denna förordnings ikraftträdande. [Ändr. 2]

| (2a) | En alltför stor börda skulle läggas på fiskesektorn om ändringarna av de gällande bestämmelserna skulle börja tillämpas under ett befintligt kvotår. Ändringarna bör därför tillämpas från och med början av nästa hela kvotår. De bestämmelser som införs genom denna förordning bör därmed tillämpas från och med den 1 januari 2014. [Ändr. 3] |
| --- | --- |

(2a)

En alltför stor börda skulle läggas på fiskesektorn om ändringarna av de gällande bestämmelserna skulle börja tillämpas under ett befintligt kvotår. Ändringarna bör därför tillämpas från och med början av nästa hela kvotår. De bestämmelser som införs genom denna förordning bör därmed tillämpas från och med den 1 januari 2014. [Ändr. 3]

| (3) | De tekniska åtgärder som gäller för Skagerrak behöver ändras i syfte att minska mängden oönskade fångster och utkastnivåerna, eftersom dessa har en betydande negativ inverkan på det hållbara utnyttjandet av marina biologiska resurser. |
| --- | --- |

(3)

De tekniska åtgärder som gäller för Skagerrak behöver ändras i syfte att minska mängden oönskade fångster och utkastnivåerna, eftersom dessa har en betydande negativ inverkan på det hållbara utnyttjandet av marina biologiska resurser.

| (4) | Det bör införas en skyldighet att landa alla fångster av bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, utom för arter eller fisken där det finns vetenskapliga bevis på höga överlevnadsnivåer för fisk som kastas tillbaka eller när det innebär en oskäligt stor börda för yrkesfiskarna att skilja ut de oönskade arterna från fångsten för särskild behandling. |
| --- | --- |

(4)

Det bör införas en skyldighet att landa alla fångster av bestånd som omfattas av fångstbegränsningar, utom för arter eller fisken där det finns vetenskapliga bevis på höga överlevnadsnivåer för fisk som kastas tillbaka eller när det innebär en oskäligt stor börda för yrkesfiskarna att skilja ut de oönskade arterna från fångsten för särskild behandling.

| (5) | Systemet att landa alla fångster innebär att det krävs väsentliga ändringar av de nuvarande fisken som bedrivs och förvaltningen av de berörda fiskena. Därför bör skyldigheten att landa införas progressivt. |
| --- | --- |

(5)

Systemet att landa alla fångster innebär att det krävs väsentliga ändringar av de nuvarande fisken som bedrivs och förvaltningen av de berörda fiskena. Därför bör skyldigheten att landa införas progressivt.

| (6) | För att skydda ungfisk och fiskerimarknadens funktion och för att garantera att ingen orättvis vinst kan tas ut från fångst av fisk vars storlek understiger den minsta referensstorleken för bevarande, bör hanteringen av sådana fångster begränsas till fiskmjöl, foder till sällskapsdjur eller andra produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel, eller för välgörande ändamål. |
| --- | --- |

(6)

För att skydda ungfisk och fiskerimarknadens funktion och för att garantera att ingen orättvis vinst kan tas ut från fångst av fisk vars storlek understiger den minsta referensstorleken för bevarande, bör hanteringen av sådana fångster begränsas till fiskmjöl, foder till sällskapsdjur eller andra produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel, eller för välgörande ändamål.

| (7) | För att progressivt avskaffa utkasten bör fiskeredskapens selektivitet förbättras genom att
  införa utrustningsändringar, såsom en ökning av
  den generella minimimaskstorlek som föreskrivs inom demersala fisken ökas, men det bör föreskrivas undantag som möjliggör användning av redskap, inklusive selektivitetsanordningar, som ger samma selektivitetsnivå inom dessa fisken. [Ändr. 4] |
| --- | --- |

(7)

För att progressivt avskaffa utkasten bör fiskeredskapens selektivitet förbättras genom att
  införa utrustningsändringar, såsom en ökning av
  den generella minimimaskstorlek som föreskrivs inom demersala fisken ökas, men det bör föreskrivas undantag som möjliggör användning av redskap, inklusive selektivitetsanordningar, som ger samma selektivitetsnivå inom dessa fisken. [Ändr. 4]

| (8) | För att de nya tekniska åtgärderna ska få bästa möjliga resultat och kunna övervakas och kontrolleras ordenligt, är det nödvändigt att begränsa användningen av fiskeredskap i Skagerrak. |
| --- | --- |

(8)

För att de nya tekniska åtgärderna ska få bästa möjliga resultat och kunna övervakas och kontrolleras ordenligt, är det nödvändigt att begränsa användningen av fiskeredskap i Skagerrak.

| (9) | För att hantera diskrepanser mellan den tillämpliga lagstiftningen i Skagerrak och i angränsande områden samt för att säkerställa att reglerna om tekniska åtgärder i Skagerrak efterlevs, är det också nödvändigt att fastställa vissa åtgärder som reglerar problem som kan uppstå när fiskefartyg vid en viss fiskeresa kombinerar sin fiskeverksamhet i Skagerrak med fiskeverksamhet i områden där de nya tekniska åtgärder som antagits för Skagerrak inte är tillämpliga. |
| --- | --- |

(9)

För att hantera diskrepanser mellan den tillämpliga lagstiftningen i Skagerrak och i angränsande områden samt för att säkerställa att reglerna om tekniska åtgärder i Skagerrak efterlevs, är det också nödvändigt att fastställa vissa åtgärder som reglerar problem som kan uppstå när fiskefartyg vid en viss fiskeresa kombinerar sin fiskeverksamhet i Skagerrak med fiskeverksamhet i områden där de nya tekniska åtgärder som antagits för Skagerrak inte är tillämpliga.

| (10) | För att säkerställa efterlevnad av de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder vidtas utöver de som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen, för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (3). |
| --- | --- |

(10)

För att säkerställa efterlevnad av de åtgärder som fastställs i den här förordningen bör särskilda kontrollåtgärder vidtas utöver de som anges i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen, för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (3).

| (11) | Skagerrak erkänns som ett relativt litet fiskeområde där främst mindre fartyg gör kortare fiskeresor och därför bör den förhandsanmälan som krävs enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till att omfatta alla fartyg med en total längd på 10 meter eller mer. Förhandsanmälan bör göras två timmar i förväg för att medge anpassning till fisket. |
| --- | --- |

(11)

Skagerrak erkänns som ett relativt litet fiskeområde där främst mindre fartyg gör kortare fiskeresor och därför bör den förhandsanmälan som krävs enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 utvidgas till att omfatta alla fartyg med en total längd på 10 meter eller mer. Förhandsanmälan bör göras två timmar i förväg för att medge anpassning till fisket.

| (12) | För att fiskeverksamheten ska kunna övervakas ordentligt särskilt med avseende på kontrollen av att skyldigheten att landa alla fångster av bestånd som omfattas av fångstbegränsningar efterlevs till havs, är det nödvändigt att använda

  medlemsstaterna inrättar
  ett elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM-system) på fartyg som är verksamma i Skagerrak.
  REM-systemet bör grundas på automatiserade kontroller och uppgifterna bör hanteras i enlighet med reglerna om personuppgiftsskydd samt göras tillgängliga för forskning. Effektiviteten i kontrollåtgärderna kommer också att bedömas i samråd med berörda intressenter och kommissionen samt arbetsgruppen för övervakning och kontroll som avses i det godkända protokollet om slutsatserna från fiskerisamråden mellan Europeiska unionen och Norge den 3 december 2010 (”det godkända protokollet”), två år efter att denna förordning har trätt i kraft. På grundval av den information som har samlats in ska kommissionen bedöma huruvida det är möjligt att genomföra ett omfattande kontrollsystem och en harmonisering av enskilda system. [Ändr. 5] |
| --- | --- |

(12)

För att fiskeverksamheten ska kunna övervakas ordentligt särskilt med avseende på kontrollen av att skyldigheten att landa alla fångster av bestånd som omfattas av fångstbegränsningar efterlevs till havs, är det nödvändigt att använda

  medlemsstaterna inrättar
  ett elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM-system) på fartyg som är verksamma i Skagerrak.
  REM-systemet bör grundas på automatiserade kontroller och uppgifterna bör hanteras i enlighet med reglerna om personuppgiftsskydd samt göras tillgängliga för forskning. Effektiviteten i kontrollåtgärderna kommer också att bedömas i samråd med berörda intressenter och kommissionen samt arbetsgruppen för övervakning och kontroll som avses i det godkända protokollet om slutsatserna från fiskerisamråden mellan Europeiska unionen och Norge den 3 december 2010 (”det godkända protokollet”), två år efter att denna förordning har trätt i kraft. På grundval av den information som har samlats in ska kommissionen bedöma huruvida det är möjligt att genomföra ett omfattande kontrollsystem och en harmonisering av enskilda system. [Ändr. 5]

| (13) | För att garantera att de nya tekniska åtgärderna efterlevs bör de berörda medlemsstaterna utarbeta kontroll- och inspektionsåtgärder för Skagerrak och införliva dessa åtgärder i sina respektive nationella handlingsprogram avseende kontroll. |
| --- | --- |

(13)

För att garantera att de nya tekniska åtgärderna efterlevs bör de berörda medlemsstaterna utarbeta kontroll- och inspektionsåtgärder för Skagerrak och införliva dessa åtgärder i sina respektive nationella handlingsprogram avseende kontroll.

| (14) | Det bör föreskrivas regler för fartyg som passerar genom Skagerrak, i syfte att se till att de nya tekniska åtgärderna efterlevs. |
| --- | --- |

(14)

Det bör föreskrivas regler för fartyg som passerar genom Skagerrak, i syfte att se till att de nya tekniska åtgärderna efterlevs.

| (15) | Det bör fastställas bestämmelser för kommissionens regelbundna utvärdering av de tekniska åtgärdernas ändamålsenlighet och effektivitet. En sådan utvärdering bör lämpligen baseras på rapporter från de berörda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(15)

Det bör fastställas bestämmelser för kommissionens regelbundna utvärdering av de tekniska åtgärdernas ändamålsenlighet och effektivitet. En sådan utvärdering bör lämpligen baseras på rapporter från de berörda medlemsstaterna.

| (16) | För att underlätta ett mer selektivt fiske inom ramen för skyldigheten att landa alla fångster, är det lämpligt att undanta fartyg som är verksamma i Skagerrak från den ansträngningsordning som fastställs i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (4). |
| --- | --- |

(16)

För att underlätta ett mer selektivt fiske inom ramen för skyldigheten att landa alla fångster, är det lämpligt att undanta fartyg som är verksamma i Skagerrak från den ansträngningsordning som fastställs i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1342/2008 av den 18 december 2008 om upprättande av en långsiktig plan för torskbestånden och det fiske som utnyttjar de bestånden (4).

| (17) | Yrkesfiskarna bör ges en viss flexibilitet så att de kan anpassa sig till den nya ordningen för Skagerrak. Därför bör den tillåtna flexibilitet i kvotutnyttjandet från ett år till ett annat som fastställs i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (5) inte betraktas som överfiske. |
| --- | --- |

(17)

Yrkesfiskarna bör ges en viss flexibilitet så att de kan anpassa sig till den nya ordningen för Skagerrak. Därför bör den tillåtna flexibilitet i kvotutnyttjandet från ett år till ett annat som fastställs i rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (5) inte betraktas som överfiske.

| (18) | I syfte att göra anpassningar till de tekniska och vetenskapliga framstegen på ett tidsmässigt riktigt och proportionellt sätt samt för att säkerställa flexibilitet och utrymme för vissa åtgärder att utvecklas, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen
  med avseende på att ytterligare definiera det undantagsfall då det ska vara tillåtet att kasta tillbaka fisk ur ett bestånd när detta gynnar en hållbar återhämtning av beståndet, samt
  med avseende på att ändra bilaga I vad gäller tidsaspekten och de bestånd som omfattas av skyldigheten att landa alla fångster och med avseende på att ändra bilaga II vad gäller minsta referensstorlekar för bevarande.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(18)

I syfte att göra anpassningar till de tekniska och vetenskapliga framstegen på ett tidsmässigt riktigt och proportionellt sätt samt för att säkerställa flexibilitet och utrymme för vissa åtgärder att utvecklas, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen
  med avseende på att ytterligare definiera det undantagsfall då det ska vara tillåtet att kasta tillbaka fisk ur ett bestånd när detta gynnar en hållbar återhämtning av beståndet, samt
  med avseende på att ändra bilaga I vad gäller tidsaspekten och de bestånd som omfattas av skyldigheten att landa alla fångster och med avseende på att ändra bilaga II vad gäller minsta referensstorlekar för bevarande.
  Det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå. När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. [Ändr. 6]

| (19) | När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

  [Ändr. 6] |
| --- | --- |

(19)

När kommissionen förbereder och utarbetar delegerade akter bör den se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

  [Ändr. 6]

| (20) | I syfte att säkerställa enhetliga villkor och rättidiga reaktioner på den reella situationen inom fisket samt garantera tillgång till vetenskaplig information bör kommissionen ges genomförandebefogenheter med avseende på genomförandet av tekniska bestämmelser som fastställs vad gäller redskapens selektivitet och minimikraven för det elektroniska fjärrövervakningssystemet (REM-systemet). Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6). |
| --- | --- |

(20)

I syfte att säkerställa enhetliga villkor och rättidiga reaktioner på den reella situationen inom fisket samt garantera tillgång till vetenskaplig information bör kommissionen ges genomförandebefogenheter med avseende på genomförandet av tekniska bestämmelser som fastställs vad gäller redskapens selektivitet och minimikraven för det elektroniska fjärrövervakningssystemet (REM-systemet). Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (6).

| (21) | Förbudet mot att vid vissa tidpunkter behålla vissa arter ombord i Skagerrak och tillämpningsområdet för denna förordning nödvändiggör vissa ändringar av rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (7) och förordning (EG) nr 1342/2008. |
| --- | --- |

(21)

Förbudet mot att vid vissa tidpunkter behålla vissa arter ombord i Skagerrak och tillämpningsområdet för denna förordning nödvändiggör vissa ändringar av rådets förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer (7) och förordning (EG) nr 1342/2008.

| (22) | Förordningarna (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(22)

Förordningarna (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1342/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I denna förordning fastställs nya tekniska åtgärder och kontrollåtgärder i
  de områden av
  Skagerrak
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion
  . [Ändr. 7]

2.   Denna förordning ska tillämpas på alla fiskefartyg som är verksamma i
  de områden av
  Skagerrak
  som omfattas av en medlemsstats jurisdiktion
  . [Ändr. 8]

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning gäller, förutom definitionerna i artikel 3

  artiklarna 2 och 3
  i förordning (EG) nr 850/98 och artikel 3 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (8), följande definitioner: [Ändr. 9]

| a) | burar, tinor och mjärdar: små fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position. |
| --- | --- |

a)

burar, tinor och mjärdar: små fällor i form av burar eller korgar gjorda i olika material med en eller flera öppningar eller ingångar; fällorna som är avsedda för att fånga kräftdjur eller fisk sätts ut på havsbotten antingen enskilt eller i rader, och är länkade med rep (bojlinor) till bojar på havsytan som visar deras position.

| b) | minimireferensstorlek för bevarande: den storlek hos
  ett moget exemplar av
  en viss art under vilken försäljningen av fångster ska begränsas till nedmalning till fiskmjöl, foder för sällskapsdjur eller andra produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. [Ändr. 10] |
| --- | --- |

b)

minimireferensstorlek för bevarande: den storlek hos
  ett moget exemplar av
  en viss art under vilken försäljningen av fångster ska begränsas till nedmalning till fiskmjöl, foder för sällskapsdjur eller andra produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel. [Ändr. 10]

| c) | maskstorlek för trål, snurrevad eller liknande släpredskap: maskstorleken

  den sträckta masköppningen
  i samtliga lyft eller förlängningsstycken som finns ombord på ett fiskefartyg. [Ändr. 11] |
| --- | --- |

c)

maskstorlek för trål, snurrevad eller liknande släpredskap: maskstorleken

  den sträckta masköppningen
  i samtliga lyft eller förlängningsstycken som finns ombord på ett fiskefartyg. [Ändr. 11]

| d) | lyft: lyftet i egentlig bemärkelse. |
| --- | --- |

d)

lyft: lyftet i egentlig bemärkelse.

| e) | förlängningsstycke: ett förlängningsstycke enligt definitionen i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84 av den 6 december 1984 om fastsättning av anordningar på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap (9). |
| --- | --- |

e)

förlängningsstycke: ett förlängningsstycke enligt definitionen i bilagan till kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84 av den 6 december 1984 om fastsättning av anordningar på trålar, danska snurrevadar och liknande nätredskap (9).

| f) | bottentrål: ett redskap som av ett eller flera fartyg aktivt släpas fram över havsbotten och som består av ett nät med en kon- eller strutformad kropp (trålkropp) som avslutas och stängs av ett lyft som hålls öppet i horisontalled av trålborden som står i kontakt med botten eller, om redskapet släpas av två fartyg, av avståndet mellan fartygen. |
| --- | --- |

f)

bottentrål: ett redskap som av ett eller flera fartyg aktivt släpas fram över havsbotten och som består av ett nät med en kon- eller strutformad kropp (trålkropp) som avslutas och stängs av ett lyft som hålls öppet i horisontalled av trålborden som står i kontakt med botten eller, om redskapet släpas av två fartyg, av avståndet mellan fartygen.

| g) | snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett eller flera fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att leda fisken mot vadens öppning. Redskapet, som består av nät och liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft. |
| --- | --- |

g)

snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett eller flera fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att leda fisken mot vadens öppning. Redskapet, som består av nät och liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft.

| h) | bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen,

  en bom
  och nätstycke försett med kätting, en så kallad kättingmatta, som aktivt släpas på havsbotten av fartyget. [Ändr. 12] |
| --- | --- |

h)

bomtrål: ett redskap med ett trålnät som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen,

  en bom
  och nätstycke försett med kätting, en så kallad kättingmatta, som aktivt släpas på havsbotten av fartyget. [Ändr. 12]

| i) | flyttrål: ett redskap som dras av ett eller flera fiskefartyg i medeldjupt vatten och som består av ett nätstycke med stora maskor i den främre sektionen som leder fångsten mot nätets bakre sektioner som består av mindre maskor; fiskedjupet ställs in med hjälp av en nätsond och redskapet hålls öppet i horisontalled med hjälp av trålbord som vanligtvis inte är i kontakt med botten. |
| --- | --- |

i)

flyttrål: ett redskap som dras av ett eller flera fiskefartyg i medeldjupt vatten och som består av ett nätstycke med stora maskor i den främre sektionen som leder fångsten mot nätets bakre sektioner som består av mindre maskor; fiskedjupet ställs in med hjälp av en nätsond och redskapet hålls öppet i horisontalled med hjälp av trålbord som vanligtvis inte är i kontakt med botten.

| j) | pelagiska arter och industriarter: sill och strömming, makrill, skarpsill, blåvitling, vitlinglyra, tobis eller taggmakrill. |
| --- | --- |

j)

pelagiska arter och industriarter: sill och strömming, makrill, skarpsill, blåvitling, vitlinglyra, tobis eller taggmakrill.

| ja) | elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM): ett system för att övervaka fiskeverksamheter och som används av en medlemsstats myndigheter.

  [Ändr. 13] |
| --- | --- |

ja)

elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM): ett system för att övervaka fiskeverksamheter och som används av en medlemsstats myndigheter.

  [Ändr. 13]

| jb) | insamlings- och överföringsutrustning: ett system som samlar in uppgifter och överför dem till REM-systemet och som inbegriper CCTV-kameror, ett globalt positioneringssystem (GPS), sensorer och sändarutrustning.

  [Ändr. 14] |
| --- | --- |

jb)

insamlings- och överföringsutrustning: ett system som samlar in uppgifter och överför dem till REM-systemet och som inbegriper CCTV-kameror, ett globalt positioneringssystem (GPS), sensorer och sändarutrustning.

  [Ändr. 14]

KAPITEL II

TEKNISKA BEVARANDEÅTGÄRDER

Artikel 2a

Krav på att minimera fångsterna av oönskade arter och unga exemplar

1.
     
  Alla som bedriver fiskeverksamhet i Skagerrak ska i största möjliga utsträckning undvika fångster av oönskade arter och fångster under den minimireferensstorlek för bevarande som anges i bilaga II, bland annat genom att välja rätt fiskeutrustning samt när och var fiske ska bedrivas.

2.
     
  De berörda medlemsstaterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att minimera fångsterna av oönskade exemplar och fångster under den minimireferensstorlek för bevarande som anges i bilaga II, bland annat genom att tillhandahålla mer selektiv utrustning såsom avses i artikel 6.

  [Ändr. 15]

Artikel 2b

Krav på att registrera och rapportera alla fångster

1.
     
  Alla som bedriver fiske i Skagerrak ska registrera alla fångster i loggboken och då skilja på

| a) | fisk från de bestånd som anges i bilaga I, |
| --- | --- |

a)

fisk från de bestånd som anges i bilaga I,

| b) | fångster under minimireferensstorleken för bevarande för dessa bestånd, och |
| --- | --- |

b)

fångster under minimireferensstorleken för bevarande för dessa bestånd, och

| c) | fisk från andra bestånd. |
| --- | --- |

c)

fisk från andra bestånd.

2.
     
  Alla fångster som registreras enligt punkt 1 ska rapporteras till kommissionen eller till myndigheterna i flaggmedlemsstaten.

  [Ändr. 16]

Artikel 3

Skyldighet att landa alla fångster

1.   Genom undantag från artikel 19.1 i förordning
  (EG) nr
  850/98 ska alla fångster ur de fiskbestånd som anges i bilaga I tas upp och behållas ombord på fiskefartygen och landas enligt den tidtabell som anges i samma bilaga, utom om fisk ur dessa bestånd har en hög överlevnadsnivå när den kastas tillbaka i havet eller om det innebär en oskäligt stor börda för yrkesfiskarna att skilja ut de oönskade arterna från fångsten för särskild behandling.

1a.
     
  Trots kravet på att registrera alla fångster i enlighet med artikel 2b ska kravet på att landa alla fångster i enlighet med punkt 1 i den här artikeln inte gälla för arter inom ett specifikt fiske där det i enlighet med punkt 4 i den här artikeln har fastställts att dessa arter har en hög överlevnadsnivå och att de kan skiljas från huvudfångsten.

2.   Trots vad som sägs i punkt 1 och genom undantag från artikel 19.1 i förordning (EG) nr 850/98 ska, vid fiske med redskap med en maskstorlek på högst 32 mm, alla fångster ur bestånd, inklusive bestånd som inte omfattas av skyldigheten att landa

  förtecknas i bilaga 1
  , tas upp och behållas ombord på fiskefartyget och landas.

3.   Punkt 1 ska inte vara tillämplig på fiske med burar, tinor och mjärdar.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på att ändra

  för att ändra
  bilaga I på grundval av ny vetenskaplig information eller om arbetsbördan för yrkesfiskarna bevisligen inte står i proportion till vinsterna

  och erfarenheterna från tillämpningen av denna förordning
  .
  Dock får inga arter läggas till i bilaga I innan den första utvärderingen enligt artikel 15 har slutförts. Kommissionen ska också ges befogenhet att anta delegerade akter för att närmare ange när fångsten får släppas ut enligt punkt 1a. Innan den antar sådana delegerade akter ska kommissionen säkerställa en verklig samordning mellan alla parter som är involverade i fiske i Skagerrak, med målet att se till att samma regler gäller för hela Skagerrak
  .

Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 16. [Ändr. 17]

Artikel 4

Särskilda villkor för kvotförvaltning

1.   Alla fångster ur bestånd enligt artikel 3 som tas av unionens fiskefartyg ska avräknas från den kvot som tilldelats flaggmedlemsstaten för det bestånd eller den grupp av bestånd som berörs, oberoende av landningsplats.

2.   Medlemsstaterna ska se till att det finns kvot tillgänglig för fartyg som bedriver verksamhet i Skagerrak för alla bestånd som omfattas av skyldigheten att landa den fångst fartygen kan komma att ta, med beaktande av den sannolika fångstsammansättningen för fartygen.

3.   Medlemsstaterna ska se till att fiskefartyg som för deras flagg och som ombord har fisk för vilken medlemsstaten inte har någon kvot,
  omedelbart upphör att fiska och
  återvänder till hamn. [Ändr. 18]

Artikel 5

Hantering av ungfisk

1.   När det fastställts en minimireferensstorlek för bevarande för ett bestånd som omfattas av artikel 3 får fångst ur det beståndet vars storlek underskrider minimireferensstorleken för bevarande endast säljas för nedmalning till fiskmjöl, foder för sällskapsdjur eller andra produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel, eller för välgörande ändamål.
  . Om sådana fångster behöver lagras på land innan de avyttras, ska de lagras åtskilt från fångster som är över minimireferensstorleken.[Ändr. 19]

2.   Minimireferensstorlekarna för bevarande för bestånd i Skagerrak anges i bilaga II.

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter med avseende på

  för
  att ändra bilaga II på grundval av ny vetenskaplig information
  för att säkerställa, efter samråd med alla parter som är involverade i fiske i Skagerrak, att minimireferensstorlekarna för bevarande är i linje med storleken på ett moget exemplar av den aktuella arten samt justera maskstorlekarna efter detta
  .
  När sådana delegerade akter antas ska kommissionen sträva efter att fastställa gemensamma minimireferensstorlekar med Norge för att skapa likvärdiga förutsättningar
  . [Ändr. 20]

Dessa delegerade akter ska antas i enlighet med artikel 16.

Artikel 6

Specifikationer för fiskeredskap

1.   Det är förbjudet att ombord medföra eller att använda bottentrålar, snurrevadar, bomtrålar eller liknande släpredskap med en maskstorlek under 120 mm.

2.   Genom undantag från punkt 1 gäller följande:

| (a) | Redskap som har samma selektivitetsegenskaper som de som fastställs i punkt 1, bekräftat genom experimentellt fiske i vetenskapligt syfte eller bedömningar gjorda av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), får användas. |
| --- | --- |

(a)

Redskap som har samma selektivitetsegenskaper som de som fastställs i punkt 1, bekräftat genom experimentellt fiske i vetenskapligt syfte eller bedömningar gjorda av vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), får användas.

| (b) | Flyttrålar med en maskstorlek
  lika med eller
  under 32 mm får användas förutsatt att

  i fisken efter pelagiska arter och industriarter. Om emellertid
  fångsten ombord innehåller mer än 50

  vid något tillfälle under fiskeresan består av mindre än 80
   % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter
  ska fiskefartyget återvända till hamn
  . [Ändr. 21] |
| --- | --- |

(b)

Flyttrålar med en maskstorlek
  lika med eller
  under 32 mm får användas förutsatt att

  i fisken efter pelagiska arter och industriarter. Om emellertid
  fångsten ombord innehåller mer än 50

  vid något tillfälle under fiskeresan består av mindre än 80
   % av en eller flera pelagiska arter eller industriarter
  ska fiskefartyget återvända till hamn
  . [Ändr. 21]

3.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta genomförandeakter för att besluta om vilka redskap, inklusive selektivitetsanordningar fästa vid dessa redskap, som får användas med beaktande av att de har egenskaper som ger en selektivitet som motsvarar selektiviteten hos de redskap som anges i punkt 1.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med artikel 17.

Artikel 7

Restriktioner för användning av redskap

1.   Fiskefartyg som bedriver verksamhet i Skagerrak ska endast använda ett fiskeredskap under en fiskeresa.

2.   Genom undantag från punkt 1 får fiskefartyg använda en kombination av de fiskeredskap som anges i artikel 6.1 och 6.2 a.

3.   Fartyg som avses i punkt 1 får ha mer än ett fiskeredskap ombord, förutsatt att de nät som inte används stuvas i enlighet med artikel 47 i förordning (EG) nr 1224/2009.

Artikel 8

Fiskeresor i Skagerrak och i andra områden

1.   Genom undantag från artiklarna 4, 15, 19.1, 35, 36 och 37 i förordning (EG) nr 850/98 ska detta kapitel även vara tillämpligt på andra områden än Skagerrak för fartygets hela fiskeresa.

2.   Punkt 1 ska endast vara tillämplig på andra områden om det aktuella fartyget fiskar i Skagerrak och i det andra området under samma fiskeresa.

KAPITEL III

KONTROLLÅTGÄRDER

Artikel 9

Förhållande till andra förordningar

De kontrollåtgärder som föreskrivs i detta kapitel ska gälla utöver de åtgärder som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1005/2008 (10), rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (11) och förordning (EG) nr 1224/2009, om inte annat föreskrivs i artiklarna i detta kapitel.

Artikel 10

Förhandsanmälan

1.   Genom undantag från artikel 17 i förordning (EG) nr 1224/2009 ska befälhavare på unionsfiskefartyg som ombord har fisk ur bestånd som omfattas av artikel 3 i den här förordningen sända den information som anges i artikel 17.1 i förordning (EG) nr 1224/2009 till de behöriga myndigheterna i sin flaggmedlemsstat två timmar innan fartygen anlöper hamn.

2.   Genom undantag från artikel 1 i kommissionens förordning (EG) nr 1010/2009 (12) ska befälhavare på tredjeländers fiskefartyg som ombord har fisk ur bestånd som omfattas av artikel 3 i den här förordningen sända den information som anges i artikel 6.1 i förordning (EG) nr 1005/2008 till de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars hamn de önskar använda två timmar innan fartygen anlöper hamn.

Artikel 11

Elektronisk fjärrövervakning

1.   Medlemsstaterna ska använda ett elektroniskt system för fjärrövervakning (REM-system) vid övervakning av fiskeverksamhet som bedrivs av fartyg som för deras flagg och fiskar i Skagerrak.

2.   Ett fiskefartyg med en största längd på 12 meter eller mer
  som bedriver fiske inom den del av Skagerrak som ligger inom unionens vatten
  ska, för att få lämna hamn, ha installerat ett fullt fungerande REM-system ombord som består av ett tillräckligt antal CCTV-kameror, ombord

  ett globalt positioneringssystem (GPS),

  och sensorer
  och sändarutrustning
  .

3.   Punkt 2 ska tillämpas enligt följande tidsplan:

| (a) | Från och med den 1 januari 2014

  2015
  på unionsfiskefartyg med en total längd på minst 15 meter. |
| --- | --- |

(a)

Från och med den 1 januari 2014

  2015
  på unionsfiskefartyg med en total längd på minst 15 meter.

| (b) | Från och med den 1 juli 2015

  2016
  på unionsfiskefartyg med en total längd på minst 12 meter. |
| --- | --- |

(b)

Från och med den 1 juli 2015

  2016
  på unionsfiskefartyg med en total längd på minst 12 meter.

4.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta genomförandeakter med avseende på följande aspekter av REM-systemet: systemets tillförlitlighet, systemspecifikationer, data som ska registreras och behandlas, övervakningen av användningen av REM-systemet eller andra aspekter som är nödvändiga för systemets funktion.

  De uppgifter som CCTV-kamerorna registrerar ska automatiseras genom bildigenkänningsprogramvara och ska behandlas i enlighet med tillämpliga regler och principer för personuppgiftsskydd.

5.
     
  Europeiska havs- och fiskerifonden ska ge stöd för installation av CCTV-kameror, det globala positioneringssystemet (GPS) och sensorer och sändarutrustning.

6.
     
  Kommissionen får anta genomförandeakter för följande aspekter av REM-systemet: systemets tillförlitlighet, systemspecifikationer, data som ska registreras och behandlas, övervakningen av användningen av REM-systemet eller andra aspekter som är nödvändiga för systemets funktion.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med
  det granskningsförfarande som avses i
  artikel 17

  17.2
  . [Ändr. 22]

Artikel 12

Kontroll- och inspektionsplan

1.   Medlemsstaterna ska inom sex månader från denna förordnings ikraftträdande fastställa kontroll- och inspektionsåtgärder i enlighet med bilaga III, i syfte att garantera efterlevnaden av de villkor som anges i denna förordning.

2.   Kontroll- och inspektionsåtgärderna ska ingå i den nationella kontrollplanen enligt artikel 46 i förordning (EG) nr 1224/2009 som är tillämplig på den fleråriga planen för torskbestånd som fastställs i förordning (EG) nr 1342/2008.

Artikel 13

Genomsegling

Fiskefartyg som passerar genom Skagerrak med fisk ombord som fångats i andra områden ska surra och stuva näten i enlighet med artikel 47 i förordning (EG) nr 1224/2009.

KAPITEL IV

ÖVERSYN

Artikel 14

Medlemsstaternas rapportering

De berörda medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen om genomförandet av denna förordning under det tredje året från och med denna förordnings ikraftträdande

  senast den ...

   (*) och därefter vart tredje år.
  I den första rapporten ska man särskilt fokusera på de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna för att minimera fångsterna av oönskade arter och fångster under minimireferensstorleken för bevarande enligt bilaga II. [Ändr. 23]

Artikel 15

Utvärdering av planen

Kommissionen ska, på grundval av rapporterna från de medlemsstater som avses i artikel 14 och jämfört med vetenskapliga

  och på grundval av
  utlåtanden
  från STECF, Internationella havsforsningsrådet (Ices) och den regionala rådgivande nämnden för Nordsjön
  , utvärdera åtgärdernas inverkan på aktuella bestånd och aktuella fisken under det år som följer på det år den mottar rapporterna.
  I den första utvärderingen ska man fokusera på huruvida de åtgärder som föreskrivs i denna förordning i tillräcklig grad har bidragit till att bevara bestånden och om det behövs ytterligare åtgärder för att minimera fångsterna av oönskade arter och fångster under minimireferensstorleken enligt bilaga II samt på de socioekonomiska effekterna i fiskerisektorn. [Ändr. 24]

KAPITEL V

FÖRFARANDEBESTÄMMELSER

Artikel 16

Utövande av delegeringen

1.   Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 3.4 och 5.3 ska ges till kommissionen tills vidare

  för en period av tre år från och med den ...

   (**)

  . Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av tre år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. [Ändr. 25]

3.   Den delegering av befogenhet som avses i artiklarna 3.4 och 5.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.   Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

5.   En delegerad akt som antas enligt artiklarna 3.4 och 5.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period av två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Artikel 17

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen ska biträdas av den kommitté för fiske och vattenbruk som inrättats genom artikel 30 i förordning (EG) nr 2371/2002. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

KAPITEL VI

ÄNDRINGAR

Artikel 18

Ändringar av förordning (EG) nr 850/98

Förordning (EG) nr 850/98 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Ordet ”Skagerrak” ska utgå ur artiklarna 4.4 a ii och 35 och ur rubriken till bilaga IV. |
| --- | --- |

1.

Ordet ”Skagerrak” ska utgå ur artiklarna 4.4 a ii och 35 och ur rubriken till bilaga IV.

| 2. | Artikel 38 ska utgå. |
| --- | --- |

2.

Artikel 38 ska utgå.

| 3. | Rubriken till bilaga X.B ska ersättas med följande:






  ”B. | VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV VISSA KOMBINATIONER AV MASKSTORLEKAR I KATTEGATT” |
| --- | --- | --- |

3.

Rubriken till bilaga X.B ska ersättas med följande:

”B.

VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV VISSA KOMBINATIONER AV MASKSTORLEKAR I KATTEGATT”

Artikel 19

Ändringar av förordning (EG) nr 1342/2008

Förordning (EG) nr 1342/2008 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 11.1 ska följande stycke läggas till:
  ”Från och med den 1 januari 2013

  1 januari 2014
  ska det fiskeansträngningssystem som avses i första stycket inte tillämpas för Skagerrak.”[Ändr. 26] |
| --- | --- |

1.

I artikel 11.1 ska följande stycke läggas till:

”Från och med den 1 januari 2013

  1 januari 2014
  ska det fiskeansträngningssystem som avses i första stycket inte tillämpas för Skagerrak.”[Ändr. 26]

| 2. | I artikel 12.5 ska följande stycke läggas till:
  ”När Skagerrak har uteslutits från fiskeansträngningssystemet enligt artikel 11.1 andra stycket ska den fiskeansträngning som kan förknippas med Skagerrak, och som bidragit till att fastställa baslinjen för ansträngningen, inte längre beaktas vid fastställandet av den högsta tillåtna fiskeansträngningen.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 12.5 ska följande stycke läggas till:

”När Skagerrak har uteslutits från fiskeansträngningssystemet enligt artikel 11.1 andra stycket ska den fiskeansträngning som kan förknippas med Skagerrak, och som bidragit till att fastställa baslinjen för ansträngningen, inte längre beaktas vid fastställandet av den högsta tillåtna fiskeansträngningen.”

KAPITEL VII

UNDANTAG

Artikel 20

Undantag från förordning (EG) nr 847/96

1.   Genom undantag från

| a) | artikel 3.3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller att när mer än 75 % av en kvot för ett bestånd som omfattas av artikel 3 i den här förordningen har utnyttjats före den 31 oktober under det år kvoten tillämpas, får den medlemsstat som har tilldelats en sådan kvot begära kommissionens tillstånd att landa ytterligare kvantiteter fisk ur samma bestånd som sedan dras av från kvoten ur det beståndet för det påföljande året, varvid uppgift om den ytterligare kvantitet som behövs (lån) ska lämnas, och |
| --- | --- |

a)

artikel 3.3 i förordning (EG) nr 847/96 gäller att när mer än 75 % av en kvot för ett bestånd som omfattas av artikel 3 i den här förordningen har utnyttjats före den 31 oktober under det år kvoten tillämpas, får den medlemsstat som har tilldelats en sådan kvot begära kommissionens tillstånd att landa ytterligare kvantiteter fisk ur samma bestånd som sedan dras av från kvoten ur det beståndet för det påföljande året, varvid uppgift om den ytterligare kvantitet som behövs (lån) ska lämnas, och

| b) | artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat som har tilldelats en relevant kvot, före den 31 oktober det år kvoten tillämpas, be kommissionen att hålla inne en del av kvoten för överföring till det påföljande året (insättning). |
| --- | --- |

b)

artikel 4.2 i förordning (EG) nr 847/96 får en medlemsstat som har tilldelats en relevant kvot, före den 31 oktober det år kvoten tillämpas, be kommissionen att hålla inne en del av kvoten för överföring till det påföljande året (insättning).

De kvantiteter som avses i leden a och b får inte överskrida

| i) | 20 % av den tillämpliga kvoten under 2013

  2014
  , |
| --- | --- |

i)

20 % av den tillämpliga kvoten under 2013

  2014
  ,

| ii) | 15 % av den tillämpliga kvoten under 2014

  2015
  , |
| --- | --- |

ii)

15 % av den tillämpliga kvoten under 2014

  2015
  ,

| iii) | 10 % av den tillämpliga kvoten från och med 2015

  2016
  . [Ändr. 27] |
| --- | --- |

iii)

10 % av den tillämpliga kvoten från och med 2015

  2016
  . [Ändr. 27]

2.   Den ytterligare kvantitet som lånas i enlighet med punkt 1 ska inte betraktas som ett sådant överskridande av tillåtna landningar som ger upphov till avdrag enligt artikel 105 i förordning (EG) nr 1224/2009.

KAPITEL VIII

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning ska tillämpas från och med den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 87.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 april 2013.

2

(3)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 348, 24.12.2008, s. 20.

4

(5)  EGT L 115, 9.5.1996, s. 3.

5

(6)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

6

(7)  EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.

7

(8)  EGT L 358, 31.12.2002, s. 59.

8

(9)  EGT L 318, 7.12.1984, s. 23.

9

(10)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

10

(11)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

11

(12)  EUT L 280, 27.10.2009, s. 5.

12

(*)  
  Två år efter denna förordnings ikraftträdande.

*

Två år efter denna förordnings ikraftträdande.

(**)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

**

Datum för denna förordnings ikraftträdande.

BILAGA I

Förteckning över arter som progressivt ska omfattas av skyldigheten att landa

| Namn | Vetenskapligt namn | Tillämpnings-start |
| --- | --- | --- |
| Torsk | Gadus morhua | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Kolja | Melanogrammus aeglefinus | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Sill/Strömming | Clupea harengus | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Makrill | Scomber scombrus | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Nordhavsräka | Pandalus borealis | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Gråsej | Pollachius virens | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Skarpsill | Sprattus sprattus | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Vitling | Merlangius merlangus | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Kummel | Merluccius merluccius | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Långa | Molva molva | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Marulk | Lophius piscatorius | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Bleka | Pollachius pollachius | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Skoläst | Coryphaenoides rupestris | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Birkelånga | Molva dypterygia | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| Lubb | Brosme brosme | 1 januari 2013

  1 januari 2014 |
| [Ändr. 28] | | |
| Plaice | Pleuronectes platessa | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Rödtunga | Glyptocephalus cynoglossus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Lerskädda | Hippoglossoides platessoides | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Blåvitling | Micromesistius poutassou | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Vitlinglyra | Trisopterus esmarkii | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Guldlaxfiskar | Argentina spp. | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Tunga | Solea solea | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Havskräfta | Nephrops norvegicus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Slätvar | Scophthalmus rhombus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Sandskädda | Limanda limanda | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Piggvar | Scophthalmus maximus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Bergskädda | Microstomus kitt | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Tobisfiskar | Ammodytidae | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Taggmakrill | Trachurus trachurus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Rockor (andra än de som i förordningar om fiskemöjligheter förtecknas som arter som måste släppas tillbaka) | Raja spp. | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Skrubbskädda | Platichthys flesus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Havskatt | Anarhichas lupus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Fjällbrosme | Phycis blennoides | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Sjurygg | Cyclopterus lumpus | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |
| Kungsfiskar | Sebastes spp. | 1 januari 2015

  1 januari 2016 |

Namn

Vetenskapligt namn

Tillämpnings-start

Torsk

Gadus morhua

1 januari 2013

  1 januari 2014

Kolja

Melanogrammus aeglefinus

1 januari 2013

  1 januari 2014

Sill/Strömming

Clupea harengus

1 januari 2013

  1 januari 2014

Makrill

Scomber scombrus

1 januari 2013

  1 januari 2014

Nordhavsräka

Pandalus borealis

1 januari 2013

  1 januari 2014

Gråsej

Pollachius virens

1 januari 2013

  1 januari 2014

Skarpsill

Sprattus sprattus

1 januari 2013

  1 januari 2014

Vitling

Merlangius merlangus

1 januari 2013

  1 januari 2014

Kummel

Merluccius merluccius

1 januari 2013

  1 januari 2014

Långa

Molva molva

1 januari 2013

  1 januari 2014

Marulk

Lophius piscatorius

1 januari 2013

  1 januari 2014

Bleka

Pollachius pollachius

1 januari 2013

  1 januari 2014

Skoläst

Coryphaenoides rupestris

1 januari 2013

  1 januari 2014

Birkelånga

Molva dypterygia

1 januari 2013

  1 januari 2014

Lubb

Brosme brosme

1 januari 2013

  1 januari 2014

[Ändr. 28]

Plaice

Pleuronectes platessa

1 januari 2015

  1 januari 2016

Rödtunga

Glyptocephalus cynoglossus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Lerskädda

Hippoglossoides platessoides

1 januari 2015

  1 januari 2016

Blåvitling

Micromesistius poutassou

1 januari 2015

  1 januari 2016

Vitlinglyra

Trisopterus esmarkii

1 januari 2015

  1 januari 2016

Guldlaxfiskar

Argentina spp.

1 januari 2015

  1 januari 2016

Tunga

Solea solea

1 januari 2015

  1 januari 2016

Havskräfta

Nephrops norvegicus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Slätvar

Scophthalmus rhombus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Sandskädda

Limanda limanda

1 januari 2015

  1 januari 2016

Piggvar

Scophthalmus maximus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Bergskädda

Microstomus kitt

1 januari 2015

  1 januari 2016

Tobisfiskar

Ammodytidae

1 januari 2015

  1 januari 2016

Taggmakrill

Trachurus trachurus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Rockor (andra än de som i förordningar om fiskemöjligheter förtecknas som arter som måste släppas tillbaka)

Raja spp.

1 januari 2015

  1 januari 2016

Skrubbskädda

Platichthys flesus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Havskatt

Anarhichas lupus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Fjällbrosme

Phycis blennoides

1 januari 2015

  1 januari 2016

Sjurygg

Cyclopterus lumpus

1 januari 2015

  1 januari 2016

Kungsfiskar

Sebastes spp.

1 januari 2015

  1 januari 2016

[Ändr. 29]

BILAGA II

Minimireferensstorlek för bevarande

| Art | Minimireferensstorlekar för bevarande |
| --- | --- |
| Torsk (Gadus Morhua) | 30 cm |
| Kolja (Melanogrammus aeglefinus) | 27 cm |
| Vitling (Merlangus merlangus) | 23 cm |
| Gråsej (Polachius virensis) | 30 cm |
| Sill/Strömming (Clupea harengus) | 18 cm |
| Makrillar (Scomber spp.) | 20 cm |
| Kummel (Merluccius merluccius) | 30 cm |
| Långa (Molva molva) | 63 cm |
| Birkelånga (Molva dipterygia) | 70 cm |
| Bleka (Pollachius pollachius) | 30 cm |
| Rödspätta (Pleuronectes platessa) | 27 cm |
| Tungor (Solea spp.) | 24 cm |
| Taggmakrillar (Trachurus spp.) | 15 cm |

Art

Minimireferensstorlekar för bevarande

Torsk (Gadus Morhua)

30 cm

Kolja (Melanogrammus aeglefinus)

27 cm

Vitling (Merlangus merlangus)

23 cm

Gråsej (Polachius virensis)

30 cm

Sill/Strömming (Clupea harengus)

18 cm

Makrillar (Scomber spp.)

20 cm

Kummel (Merluccius merluccius)

30 cm

Långa (Molva molva)

63 cm

Birkelånga (Molva dipterygia)

70 cm

Bleka (Pollachius pollachius)

30 cm

Rödspätta (Pleuronectes platessa)

27 cm

Tungor (Solea spp.)

24 cm

Taggmakrillar (Trachurus spp.)

15 cm

BILAGA III

Kontroll- och inspektionsåtgärder

| 1. | För kontroll och inspektion i syfte att kontrollera graden av efterlevnad av artiklarna 3 och 5, ska den nationella kontroll- och inspektionsåtgärder omfatta hänvisningar till minst följande:






  (a) | Krav på fullständig fångstprovtagning till sjöss och i hamn. |
| --- | --- | --- |

1.

För kontroll och inspektion i syfte att kontrollera graden av efterlevnad av artiklarna 3 och 5, ska den nationella kontroll- och inspektionsåtgärder omfatta hänvisningar till minst följande:

(a)

Krav på fullständig fångstprovtagning till sjöss och i hamn.

| (b) | Analys av alla data som förtecknas i artikel 109.2 a och b i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

(b)

Analys av alla data som förtecknas i artikel 109.2 a och b i förordning (EG) nr 1224/2009.

| (c) | Användning av sensorer fästa vid redskapen. |
| --- | --- |

(c)

Användning av sensorer fästa vid redskapen.

| (d) | Användning av elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM-system) som består av CCTV-kameror, GPS och sensorer

  kontroll- och överföringsutrustning för att samla in och överföra uppgifter i den föreskrivna ordningen till det aktuella REM-systemet
  . |
| --- | --- |

(d)

Användning av elektroniskt fjärrövervakningssystem (REM-system) som består av CCTV-kameror, GPS och sensorer

  kontroll- och överföringsutrustning för att samla in och överföra uppgifter i den föreskrivna ordningen till det aktuella REM-systemet
  .

| (e) | Uppgift om referensflotta för de viktigaste fiskena i Skagerrak, antingen med hjälp av REM eller observatörer. |
| --- | --- |

(e)

Uppgift om referensflotta för de viktigaste fiskena i Skagerrak, antingen med hjälp av REM eller observatörer.

| (f) | Ett vetenskapligt provtagningsprogram om utkast som täcker samtliga viktiga fisken i Skagerrak. |
| --- | --- |

(f)

Ett vetenskapligt provtagningsprogram om utkast som täcker samtliga viktiga fisken i Skagerrak.

| 2. | För kontroll och inspektion i syfte att kontrollera graden av efterlevnad av artiklarna 6, 7 och 8 ska den nationella kontroll- och inspektionsåtgärder omfatta hänvisningar till minst följande:






  (a) | Tilldelade mänskliga och tekniska resurser
  och vid behov kontroll- och överföringsutrustning för att samla in och överföra uppgifter i den föreskrivna ordningen till det aktuella REM-systemet
  . |
| --- | --- | --- |

2.

För kontroll och inspektion i syfte att kontrollera graden av efterlevnad av artiklarna 6, 7 och 8 ska den nationella kontroll- och inspektionsåtgärder omfatta hänvisningar till minst följande:

(a)

Tilldelade mänskliga och tekniska resurser
  och vid behov kontroll- och överföringsutrustning för att samla in och överföra uppgifter i den föreskrivna ordningen till det aktuella REM-systemet
  .

| (b) | Inspektionsstrategi, inbegripet inspektionsnivån för inspektioner till sjöss och på land och övervakningsnivån. |
| --- | --- |

(b)

Inspektionsstrategi, inbegripet inspektionsnivån för inspektioner till sjöss och på land och övervakningsnivån.

3.   Referensinspektioner.

De berörda medlemsstaterna ska klassa allt fiske som bedrivs i Skagerrak
  förutom om det bedrivs av fiskefartyg som har utrustats med kontroll- och överföringsutrustning eller sker med burar, tinor och mjärdar
  som högsta risknivå i sina riskhanteringssystem enligt artikel 5.3 i förordning (EG) nr 1224/2009. En särskild riskfaktor ska fastställas för fartyg som fiskar i Skagerrak och andra unionsvatten under samma fiskeresa
  , förutom om de har utrustats med kontroll- och överföringsutrustning eller fiskar med burar, tinor och mjärdar,
  och de ska dessutom omfattas av den högsta risknivån.
  Fiske som bedrivs med fiskefartyg som har utrustats med kontroll- och överföringsutrustning och fiske med burar, tinor och mjärdar får klassas som högsta risknivå, men endast efter en specifik kontroll av fartyget eller fisket.

4.
     
  Rättvis fördelning av kontrollåtgärder

Medlemsstaterna ska se till att kontrollbördan är rimlig i förhållande till den erfordrade kontrollen. I detta sammanhang ska man ta specifik hänsyn till huruvida fartyget är utrustat med kontroll- och överföringsutrustning. [Ändr. 30]

---

Onsdagen den 17 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/169

---

P7_TA(2013)0172

Internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets beslut om ändring av bilagorna II och III till rådets beslut av den 9 juni 2011 om godkännande på Europeiska unionens vägnar av Haagkonventionen av den 23 november 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar (COM(2013)0035 – C7-0045/2013 – 2013/0019(NLE))

(Samråd)

(2016/C 045/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(2013)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(2013)0035),

| — | med beaktande av Haagkonventionen av den 23 november 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haagkonventionen av den 23 november 2007 om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar,

| — | med beaktande av artikel 81.3 samt artikel 218.6 andra stycket b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0045/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.3 samt artikel 218.6 andra stycket b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0045/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0091/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0091/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ändringen av bilagorna II och III till rådets beslut 2011/432/EU enligt kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ändringen av bilagorna II och III till rådets beslut 2011/432/EU enligt kommissionens förslag.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Haagkonferensen för internationell privaträtt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till Haagkonferensen för internationell privaträtt.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/169 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/169

---

P7_TA(2013)0173

Preliminär beräkning av inkomster och utgifter för budgetåret 2014 – Avsnitt I – Parlamentet

Europaparlamentets resolution av den 17 april 2013 om beräkning av Europaparlamentets inkomster och utgifter för budgetåret 2014 (2013/2018(BUD))

(2016/C 045/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 36,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014 – avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX och X (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om riktlinjerna för budgetförfarandet 2014 – avsnitten I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX och X (3),

| — | med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av generalsekreterarens rapport till presidiet inför upprättandet av det preliminära förslaget till parlamentets budgetberäkning för budgetåret 2014,

| — | med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 11 mars 2013 i enlighet med artiklarna 23.7 och 79.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till budgetberäkning som presidiet upprättade den 11 mars 2013 i enlighet med artiklarna 23.7 och 79.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 79.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till budgetberäkning som budgetutskottet upprättat i enlighet med artikel 79.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 79 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 79 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0112/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0112/2013), och av följande skäl:

| A. | Om man vid slutet av detta år inte har nått en överenskommelse om den förordning som fastställer den fleråriga budgetramen (MFF), föreskriver artikel 312.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att taken för det sista budgetåret i nuvarande budgetram ska tillämpas, och artikel 30 i det gällande interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning föreskriver att 2013 års tak ska tillämpas med en fast inflationsjustering på 2 procent per år tills en ny flerårig budgetram har antagits. |
| --- | --- |

A.

Om man vid slutet av detta år inte har nått en överenskommelse om den förordning som fastställer den fleråriga budgetramen (MFF), föreskriver artikel 312.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt att taken för det sista budgetåret i nuvarande budgetram ska tillämpas, och artikel 30 i det gällande interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning föreskriver att 2013 års tak ska tillämpas med en fast inflationsjustering på 2 procent per år tills en ny flerårig budgetram har antagits.

| B. | Europaparlamentets budget innehåller inte bara administrativa utgifter, utan dessutom pensionsutgifter. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentets budget innehåller inte bara administrativa utgifter, utan dessutom pensionsutgifter.

| C. | Mot bakgrund av de fortsatta ekonomiska och finansiella svårigheterna, vilket återspeglas i de åtstramningsåtgärder som många av medlemsstaterna har vidtagit som en reaktion på skuldkrisen, bör parlamentet fortsätta att visa ett stort mått av budgetansvar och kontroll samt återhållsamhet. Samtidigt måste parlamentet finna en väl avvägd balans mellan å ena sidan budgetåtstramningar och strukturella besparingar och å andra sidan en gemensam strävan mot effektivitet. |
| --- | --- |

C.

Mot bakgrund av de fortsatta ekonomiska och finansiella svårigheterna, vilket återspeglas i de åtstramningsåtgärder som många av medlemsstaterna har vidtagit som en reaktion på skuldkrisen, bör parlamentet fortsätta att visa ett stort mått av budgetansvar och kontroll samt återhållsamhet. Samtidigt måste parlamentet finna en väl avvägd balans mellan å ena sidan budgetåtstramningar och strukturella besparingar och å andra sidan en gemensam strävan mot effektivitet.

| D. | Eftersom vissa investeringar stärker parlamentets institutionella roll och förbättrar budgetens långsiktiga hållbarhet bör de övervägas trots det begränsade handlingsutrymmet. |
| --- | --- |

D.

Eftersom vissa investeringar stärker parlamentets institutionella roll och förbättrar budgetens långsiktiga hållbarhet bör de övervägas trots det begränsade handlingsutrymmet.

| E. | Det är särskilt viktigt att budgetutskottet och presidiet fortsätter med ett utökat samarbete under hela det årliga budgetförfarandet enligt artiklarna 23 och 79 i parlamentets arbetsordning. |
| --- | --- |

E.

Det är särskilt viktigt att budgetutskottet och presidiet fortsätter med ett utökat samarbete under hela det årliga budgetförfarandet enligt artiklarna 23 och 79 i parlamentets arbetsordning.

| F. | Parlamentets behörighet att i kammaren anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att upprätthållas fullt ut i enlighet med fördraget och arbetsordningen. |
| --- | --- |

F.

Parlamentets behörighet att i kammaren anta budgetberäkningen och den slutliga budgeten kommer att upprätthållas fullt ut i enlighet med fördraget och arbetsordningen.

| G. | Ett inledande och ett ordinarie förlikningssammanträde med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 5 och 13 mars 2013. |
| --- | --- |

G.

Ett inledande och ett ordinarie förlikningssammanträde med presidiets och budgetutskottets delegationer ägde rum den 5 och 13 mars 2013.

De allmänna ramarna och den totala budgeten

| 1. | Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet under det pågående budgetförfarandet och den överenskommelse som nåddes vid förlikningssammanträdet den 13 mars 2013. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar samarbetet mellan presidiet och budgetutskottet under det pågående budgetförfarandet och den överenskommelse som nåddes vid förlikningssammanträdet den 13 mars 2013.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att nivån på det preliminära förslaget till budgetberäkning för 2014 års budget, enligt generalsekreterarens förslag i dennes rapport till presidiet, uppgår till 1 813 144 206 EUR. Parlamentet tar hänsyn till att den föreslagna ökningen är 3,58 procent jämfört med budgeten för 2013. Parlamentet betonar att denna föreslagna ökning hänför sig till rättsliga åtaganden, särskilt en ökning med 2,20 procent som beror på exceptionella extra kostnader under ett visst år för valet av nytt parlament och utvecklingen av parlamentet till en verkligt oberoende demokratisk institution genom tillämpningen av egna stadgor för ledamöterna och deras assistenter samt 1,30 procent som hänför sig till andra rättsliga skyldigheter. Parlamentet välkomnar planerna från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för budgeten på att undersöka strukturreformer i parlamentets budget, och förväntar sig att detta arbete senast i september 2013 ska visa på möjligheter att göra besparingar i budgeten för 2014, utan att äventyra lagstiftningens höga kvalitet eller de goda arbetsvillkoren. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att nivån på det preliminära förslaget till budgetberäkning för 2014 års budget, enligt generalsekreterarens förslag i dennes rapport till presidiet, uppgår till 1 813 144 206 EUR. Parlamentet tar hänsyn till att den föreslagna ökningen är 3,58 procent jämfört med budgeten för 2013. Parlamentet betonar att denna föreslagna ökning hänför sig till rättsliga åtaganden, särskilt en ökning med 2,20 procent som beror på exceptionella extra kostnader under ett visst år för valet av nytt parlament och utvecklingen av parlamentet till en verkligt oberoende demokratisk institution genom tillämpningen av egna stadgor för ledamöterna och deras assistenter samt 1,30 procent som hänför sig till andra rättsliga skyldigheter. Parlamentet välkomnar planerna från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för budgeten på att undersöka strukturreformer i parlamentets budget, och förväntar sig att detta arbete senast i september 2013 ska visa på möjligheter att göra besparingar i budgeten för 2014, utan att äventyra lagstiftningens höga kvalitet eller de goda arbetsvillkoren.

| 3. | Europaparlamentet betonar att de finansiella följderna av valet till Europaparlamentet och skiftet av ledamöter och deras assistenter mellan lagstiftningsperioderna är av undantagskaraktär och värdesätter de ansträngningar som redan gjorts för att passa in dessa engångskostnader i budgeten. Parlamentet beklagar att dessa extra kostnader måste falla under ett enda budgetår, och ber generalsekreteraren att hitta ett sätt att i framtiden sprida ut dessa kostnader över hela valperioden. Dock anser parlamentet att man måste anstränga sig ytterligare för att genomföra fler förändringar, besparingar och strukturreformer, bl.a. genom att utnyttja de möjligheter som budgetförordningen ger, med ambitionen att hålla budgetökningen närmare inflationstakten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att de finansiella följderna av valet till Europaparlamentet och skiftet av ledamöter och deras assistenter mellan lagstiftningsperioderna är av undantagskaraktär och värdesätter de ansträngningar som redan gjorts för att passa in dessa engångskostnader i budgeten. Parlamentet beklagar att dessa extra kostnader måste falla under ett enda budgetår, och ber generalsekreteraren att hitta ett sätt att i framtiden sprida ut dessa kostnader över hela valperioden. Dock anser parlamentet att man måste anstränga sig ytterligare för att genomföra fler förändringar, besparingar och strukturreformer, bl.a. genom att utnyttja de möjligheter som budgetförordningen ger, med ambitionen att hålla budgetökningen närmare inflationstakten.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att 2014 måste samtliga kostnader som hänför sig till Kroatiens anslutning betalas under ett helt budgetår. De uppskattade direkta kostnaderna kan komma att uppgå till 13,6 miljoner EUR, inklusive stödet för Kroatiens integration i unionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att 2014 måste samtliga kostnader som hänför sig till Kroatiens anslutning betalas under ett helt budgetår. De uppskattade direkta kostnaderna kan komma att uppgå till 13,6 miljoner EUR, inklusive stödet för Kroatiens integration i unionen.

| 5. | Europaparlamentet uppskattar att alla övriga utgifter enligt den preliminära budgetberäkningen har minskats med totalt 0,15 procent jämfört med 2013 års budget. Parlamentet välkomnar att det var möjligt att göra dessa minskningar genom strukturella besparingar som genomförts tidigare, den annorlunda inriktningen på den parlamentariska verksamheten under ett valår samt frysning av utgiftsposter, där så var möjligt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppskattar att alla övriga utgifter enligt den preliminära budgetberäkningen har minskats med totalt 0,15 procent jämfört med 2013 års budget. Parlamentet välkomnar att det var möjligt att göra dessa minskningar genom strukturella besparingar som genomförts tidigare, den annorlunda inriktningen på den parlamentariska verksamheten under ett valår samt frysning av utgiftsposter, där så var möjligt.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar presidiets ansträngning att presentera en realistisk preliminär budgetberäkning. Parlamentet uppskattar att den procentuella ökningen i 2014 års budget, enligt förslagen i den preliminära budgetberäkningen, är särskilt låg jämfört med motsvarande period under den föregående fleråriga budgetramen (2007–2013) då ökningstakten var lägre endast under budgetåren 2012 och 2013. Ökningstakten för 2014 skulle vara den utan tvekan lägsta (1,38 procent) om man bortser från extrautgifterna som hänför sig till valet av nytt parlament. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar presidiets ansträngning att presentera en realistisk preliminär budgetberäkning. Parlamentet uppskattar att den procentuella ökningen i 2014 års budget, enligt förslagen i den preliminära budgetberäkningen, är särskilt låg jämfört med motsvarande period under den föregående fleråriga budgetramen (2007–2013) då ökningstakten var lägre endast under budgetåren 2012 och 2013. Ökningstakten för 2014 skulle vara den utan tvekan lägsta (1,38 procent) om man bortser från extrautgifterna som hänför sig till valet av nytt parlament.

| 7. | Europaparlamentet betonar att enligt den överenskommelse som presidiet och budgetutskottet nådde vid förlikningssammanträdet den13 mars 2013 är den totala nivån på den preliminära budgetberäkningen för 2014 fastställd till 1 808 144 206 EUR, vilket motsvarar en nettoökning på 3,29 procent jämfört med budgeten för 2013, av vilka ca 2,20 procent hänför sig till obligatoriska utgifter i samband med valet av nytt parlament, 1,30 procent hänför sig till andra rättsliga åtaganden, 0,78 procent hänför sig till Kroatiens anslutning, medan inflationen står för 1,9 procent (4) av ökningen, vilket ger en reell minskning av parlamentets budget på 2,89 procent jämfört med 2013 års nivå. Parlamentet uppmanar dock till ytterligare besparingar och omfördelningar via strukturreformer som bör utforskas under parlamentets behandling under hösten 2013 inom ramen för budgetförfarandet för 2014 och under kommande år. I detta sammanhang påminner parlamentet om att de åtgärder som presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp identifierat bör undersökas ytterligare, så att de kan leda till väsentliga organisatoriska besparingar, t.ex. eventuella möjligheter till interinstitutionellt samarbete mellan parlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommitté och Regionkommittén. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att enligt den överenskommelse som presidiet och budgetutskottet nådde vid förlikningssammanträdet den13 mars 2013 är den totala nivån på den preliminära budgetberäkningen för 2014 fastställd till 1 808 144 206 EUR, vilket motsvarar en nettoökning på 3,29 procent jämfört med budgeten för 2013, av vilka ca 2,20 procent hänför sig till obligatoriska utgifter i samband med valet av nytt parlament, 1,30 procent hänför sig till andra rättsliga åtaganden, 0,78 procent hänför sig till Kroatiens anslutning, medan inflationen står för 1,9 procent (4) av ökningen, vilket ger en reell minskning av parlamentets budget på 2,89 procent jämfört med 2013 års nivå. Parlamentet uppmanar dock till ytterligare besparingar och omfördelningar via strukturreformer som bör utforskas under parlamentets behandling under hösten 2013 inom ramen för budgetförfarandet för 2014 och under kommande år. I detta sammanhang påminner parlamentet om att de åtgärder som presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp identifierat bör undersökas ytterligare, så att de kan leda till väsentliga organisatoriska besparingar, t.ex. eventuella möjligheter till interinstitutionellt samarbete mellan parlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommitté och Regionkommittén.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar tvåstegsförfarandet för parlamentets budget under våren och hösten 2014, enligt den överenskommelse som presidiet och budgetutskottet kom fram till under förlikningssammanträdet den 13 mars 2013. Parlamentet stöder det första steget som innebär minskningar och besparingar i förhållande till den preliminära budgetberäkningen för 2014 inom följande områden och med följande belopp: Energiförbrukning (-0,5 miljoner EUR, punkt 2024), EUT (-1 miljon EUR, punkt 3240), Assistentstöd till ledamöterna (-1 miljon EUR, artikel 422), Kompensation för koldioxidutsläpp som orsakas av Europaparlamentet (-0,25 miljoner, artikel 239), Inredning av lokaler (-1,25 miljoner EUR, punkt 2007) och Reserven för oförutsedda utgifter (-1 miljon EUR, kapitel 101). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar tvåstegsförfarandet för parlamentets budget under våren och hösten 2014, enligt den överenskommelse som presidiet och budgetutskottet kom fram till under förlikningssammanträdet den 13 mars 2013. Parlamentet stöder det första steget som innebär minskningar och besparingar i förhållande till den preliminära budgetberäkningen för 2014 inom följande områden och med följande belopp: Energiförbrukning (-0,5 miljoner EUR, punkt 2024), EUT (-1 miljon EUR, punkt 3240), Assistentstöd till ledamöterna (-1 miljon EUR, artikel 422), Kompensation för koldioxidutsläpp som orsakas av Europaparlamentet (-0,25 miljoner, artikel 239), Inredning av lokaler (-1,25 miljoner EUR, punkt 2007) och Reserven för oförutsedda utgifter (-1 miljon EUR, kapitel 101).

| 9. | Europaparlamentet föreslår att man ska undersöka huruvida det vore möjligt att vid det årliga budgetförfarandet för 2014 års budget flytta artikeln ”Pensioner” (artikel 103) och övergångsersättningarna till ledamöterna från det särskilda utgiftstaket för administrativa utgifter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet föreslår att man ska undersöka huruvida det vore möjligt att vid det årliga budgetförfarandet för 2014 års budget flytta artikeln ”Pensioner” (artikel 103) och övergångsersättningarna till ledamöterna från det särskilda utgiftstaket för administrativa utgifter.

| 10. | Europaparlamentet tar hänsyn till de första slutsatserna från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget, nämligen att fortsätta de strukturella och organisatoriska reformer som syftar till förbättrad effektivitet utan att äventyra den höga kvaliteten på lagstiftningen och de goda arbetsvillkoren. I detta sammanhang noterar parlamentet att man bör förbättra tillgången till oberoende vetenskaplig rådgivning och förmågan att utöva tillsyn, för att förbättra parlamentets arbete i dess roll som en institution med behörighet att stifta lagar och utöva demokratisk granskning. Parlamentet välkomnar att den gemensamma arbetsgruppen undersöker möjligheterna till ytterligare besparingar och effektiviseringar, och förväntar sig att gruppen presenterar sina första resultat i tid för förberedelsen inför parlamentets tvåstegsbehandling av budgeten för 2014, som man kom överens om vid förlikningen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet tar hänsyn till de första slutsatserna från presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget, nämligen att fortsätta de strukturella och organisatoriska reformer som syftar till förbättrad effektivitet utan att äventyra den höga kvaliteten på lagstiftningen och de goda arbetsvillkoren. I detta sammanhang noterar parlamentet att man bör förbättra tillgången till oberoende vetenskaplig rådgivning och förmågan att utöva tillsyn, för att förbättra parlamentets arbete i dess roll som en institution med behörighet att stifta lagar och utöva demokratisk granskning. Parlamentet välkomnar att den gemensamma arbetsgruppen undersöker möjligheterna till ytterligare besparingar och effektiviseringar, och förväntar sig att gruppen presenterar sina första resultat i tid för förberedelsen inför parlamentets tvåstegsbehandling av budgeten för 2014, som man kom överens om vid förlikningen.

| 11. | Europaparlamentet framhåller de väsentliga besparingar som skulle kunna göras om parlamentet hade ett enda säte. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), i vilken parlamentet enträget uppmanade budgetmyndigheten att ta upp denna fråga vid förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen 2014–2020. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller de väsentliga besparingar som skulle kunna göras om parlamentet hade ett enda säte. Parlamentet påminner om sin resolution av den 23 oktober 2012 i syfte att uppnå ett positivt resultat av förfarandet för godkännande av den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (5), i vilken parlamentet enträget uppmanade budgetmyndigheten att ta upp denna fråga vid förhandlingarna om den kommande fleråriga budgetramen 2014–2020.

Särskilda frågor

| 12. | Europaparlamentet påminner om att strukturreformer, t.ex. reformer av regler och rutiner för resor, kortare och färre tjänsteresor, utökad användning av videokonferenser samt omorganisering av tolknings- och översättningstjänsterna, av vilka vissa genomfördes redan 2011, uppskattas kunna ge årliga besparingar på ca 29 miljoner EUR. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att strukturreformer, t.ex. reformer av regler och rutiner för resor, kortare och färre tjänsteresor, utökad användning av videokonferenser samt omorganisering av tolknings- och översättningstjänsterna, av vilka vissa genomfördes redan 2011, uppskattas kunna ge årliga besparingar på ca 29 miljoner EUR.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de föreslagna minskningarna jämfört med budgeten för 2013 avseende kostnaderna för översättning (-56 procent) och tolkning (-23 procent), hyreskostnader (-60 procent), webb-TV (-38 procent) och inredning av lokaler (-31 procent), och begär detaljerad information som visar att dessa föreslagna nedskärningar är genomförbara. Parlamentet upprepar att de besparingar som föreslås för översättnings- och tolktjänsterna inte får äventyra flerspråkighetsprincipen, och insisterar på att ledamöternas lika tillgång till språktjänsterna garanteras och att korrekta arbetsvillkor upprätthålls inom de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de föreslagna minskningarna jämfört med budgeten för 2013 avseende kostnaderna för översättning (-56 procent) och tolkning (-23 procent), hyreskostnader (-60 procent), webb-TV (-38 procent) och inredning av lokaler (-31 procent), och begär detaljerad information som visar att dessa föreslagna nedskärningar är genomförbara. Parlamentet upprepar att de besparingar som föreslås för översättnings- och tolktjänsterna inte får äventyra flerspråkighetsprincipen, och insisterar på att ledamöternas lika tillgång till språktjänsterna garanteras och att korrekta arbetsvillkor upprätthålls inom de berörda tjänsterna.

| 14. | Europaparlamentet noterar att en väsentlig minskning av kostnaderna för parlamentets television (Europarl TV) redan är planerad. Parlamentet begär en detaljerad analys av kundbasen, så att det blir möjligt att verifiera de faktiska fördelarna med denna tjänst Parlamentet uppmanas att ingå partnerskap med nationella nätverk för tv-sändningar med syftet att dela på kostnaderna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet noterar att en väsentlig minskning av kostnaderna för parlamentets television (Europarl TV) redan är planerad. Parlamentet begär en detaljerad analys av kundbasen, så att det blir möjligt att verifiera de faktiska fördelarna med denna tjänst Parlamentet uppmanas att ingå partnerskap med nationella nätverk för tv-sändningar med syftet att dela på kostnaderna.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar planerna för den informationskampanj som ska lyfta fram den huvudsakliga inriktningen på parlamentets arbete under den nuvarande valperioden i samband med Europaparlamentsvalet, som en del av den övergripande informations- och kommunikationsbudgeten. Parlamentet begär ytterligare upplysningar om planerade valanknutna utgifterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar planerna för den informationskampanj som ska lyfta fram den huvudsakliga inriktningen på parlamentets arbete under den nuvarande valperioden i samband med Europaparlamentsvalet, som en del av den övergripande informations- och kommunikationsbudgeten. Parlamentet begär ytterligare upplysningar om planerade valanknutna utgifterna.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att processen med internalisering av säkerhetstjänsterna, som en del i det nya övergripande säkerhetskonceptet, kommer att fortsätta. Parlamentet välkomnar att rekryteringen av extra kontraktsanställd personal kommer att vara budgetneutral eftersom kostnaderna kommer att balanseras av en minskning av anslagen till säkerhetstjänster som läggs ut på entreprenad. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att processen med internalisering av säkerhetstjänsterna, som en del i det nya övergripande säkerhetskonceptet, kommer att fortsätta. Parlamentet välkomnar att rekryteringen av extra kontraktsanställd personal kommer att vara budgetneutral eftersom kostnaderna kommer att balanseras av en minskning av anslagen till säkerhetstjänster som läggs ut på entreprenad.

| 17. | Europaparlamentet anser att presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget skulle kunna fortsätta att spela en viktig roll, på grundval av det arbete som inleddes 2012, genom att identifiera möjliga strukturella besparingar och diskutera och för budgetutskottet lägga fram idéer till ytterligare besparingar och förbättrad ändamålsenlighet och effektivitet. Parlamentet uppmuntrar gruppen att fortsätta sitt arbete genom att grundligt undersöka möjliga effektiviseringar, synergier och besparingar som skulle kunna skapa utrymme för investeringar i institutionell utveckling 2014 och framöver. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att presidiets och budgetutskottets gemensamma arbetsgrupp för parlamentets budget skulle kunna fortsätta att spela en viktig roll, på grundval av det arbete som inleddes 2012, genom att identifiera möjliga strukturella besparingar och diskutera och för budgetutskottet lägga fram idéer till ytterligare besparingar och förbättrad ändamålsenlighet och effektivitet. Parlamentet uppmuntrar gruppen att fortsätta sitt arbete genom att grundligt undersöka möjliga effektiviseringar, synergier och besparingar som skulle kunna skapa utrymme för investeringar i institutionell utveckling 2014 och framöver.

| 18. | Europaparlamentet begär en rapport om de besparingar som uppnåtts under genomförandet av 2013 års budget, i linje med de uppmaningar till ytterligare besparingar som man uttryckte i sin resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmäna budget för 2013 – alla avsnitt (6). Parlamentet förväntar sig att en sådan rapport lämnas till budgetutskottet i så god tid att den kan användas i budgetförfarandet för 2014. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet begär en rapport om de besparingar som uppnåtts under genomförandet av 2013 års budget, i linje med de uppmaningar till ytterligare besparingar som man uttryckte i sin resolution av den 23 oktober 2012 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens allmäna budget för 2013 – alla avsnitt (6). Parlamentet förväntar sig att en sådan rapport lämnas till budgetutskottet i så god tid att den kan användas i budgetförfarandet för 2014.

| 19. | Europaparlamentet understryker att den institutionella återhållsamheten har lett till en minskad budget i reala termer, när man tar hänsyn till den relevanta inflationstakten, och påminner om att tydliga tecken på återhållsamhet är att personalens tjänstereseersättningar inte har indexjusterats sedan 2007 och att ledamöternas ersättningar har frusits på 2011 års nivå till slutet av innevarande valperiod. Parlamentet välkomnar dessutom planen att frysa samtliga ledamöters ersättningar till slutet av 2014. Parlamentet kräver att en färdplan för genomförandet av de reviderade tjänsteföreskrifterna ska presenteras för budgetutskottet när dessa väl har antagits. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att den institutionella återhållsamheten har lett till en minskad budget i reala termer, när man tar hänsyn till den relevanta inflationstakten, och påminner om att tydliga tecken på återhållsamhet är att personalens tjänstereseersättningar inte har indexjusterats sedan 2007 och att ledamöternas ersättningar har frusits på 2011 års nivå till slutet av innevarande valperiod. Parlamentet välkomnar dessutom planen att frysa samtliga ledamöters ersättningar till slutet av 2014. Parlamentet kräver att en färdplan för genomförandet av de reviderade tjänsteföreskrifterna ska presenteras för budgetutskottet när dessa väl har antagits.

| 20. | Europaparlamentet påminner om de strukturella besparingar som gjordes 2013 i alla budgetposter med anknytning till resor. Parlamentet understryker att när det gäller researrangemang kan ledamöterna inte diskrimineras på grundval av hemland. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om de strukturella besparingar som gjordes 2013 i alla budgetposter med anknytning till resor. Parlamentet understryker att när det gäller researrangemang kan ledamöterna inte diskrimineras på grundval av hemland.

| 21. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i det rådande åtstramningsklimatet hantera långsiktiga investeringar, t.ex. parlamentets byggprojekt, med försiktighet och transparens. Parlamentet insisterar på strikt kostnadshantering, projektplanering och kontroll. Parlamentet upprepar sin begäran om en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information. Parlamentet påminner om sin begäran, i resolutionen av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2013 (7), om exakt information om utvecklingen av byggprojekten och deras ekonomiska konsekvenser, vilken ska lämnas varje halvår, samt om sitt uttalande att man inte bör inleda några nya, ej planerade byggprojekt under den innevarande valperioden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i det rådande åtstramningsklimatet hantera långsiktiga investeringar, t.ex. parlamentets byggprojekt, med försiktighet och transparens. Parlamentet insisterar på strikt kostnadshantering, projektplanering och kontroll. Parlamentet upprepar sin begäran om en transparent beslutsprocess för fastighetspolitiken, baserad på tidig information. Parlamentet påminner om sin begäran, i resolutionen av den 16 februari 2012 om riktlinjerna för budgetförfarandet för 2013 (7), om exakt information om utvecklingen av byggprojekten och deras ekonomiska konsekvenser, vilken ska lämnas varje halvår, samt om sitt uttalande att man inte bör inleda några nya, ej planerade byggprojekt under den innevarande valperioden.

| 22. | Europaparlamentet är medvetet om att KAD-projektet är ett betydande åtagande för parlamentet och syftar till att rationalisera parlamentets administration i Luxemburg för att uppnå synergieffekter. Parlamentet uppskattar de ansträngningar som gjorts att informera budgetutskottet om läget avseende KAD-byggnaden, och begär att denna kommunikation fortsätter under projektets hela löptid. Anpassningar och minskningar har gjorts efter en begäran från budgetutskottet, och parlamentet välkomnar därför att KAD-projektet efter den andra upphandlingsomgången högst sannolikt kommer att underskrida, och i varje fall inte överskrida, den i förväg fastställda budgetramen. På grund av uppförandet av KAD-byggnaden kommer de totala betalningarna per år i framtiden att bli lägre än hyreskostnaderna för jämförbara byggnader. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet är medvetet om att KAD-projektet är ett betydande åtagande för parlamentet och syftar till att rationalisera parlamentets administration i Luxemburg för att uppnå synergieffekter. Parlamentet uppskattar de ansträngningar som gjorts att informera budgetutskottet om läget avseende KAD-byggnaden, och begär att denna kommunikation fortsätter under projektets hela löptid. Anpassningar och minskningar har gjorts efter en begäran från budgetutskottet, och parlamentet välkomnar därför att KAD-projektet efter den andra upphandlingsomgången högst sannolikt kommer att underskrida, och i varje fall inte överskrida, den i förväg fastställda budgetramen. På grund av uppförandet av KAD-byggnaden kommer de totala betalningarna per år i framtiden att bli lägre än hyreskostnaderna för jämförbara byggnader.

| 23. | Europaparlamentet noterar att invigningen av Europeiska historiens hus är planerad till 2015. Parlamentet uppskattar den uppdaterade informationen från generalsekreteraren och presidiet om hur projektet framskrider. Parlamentet understryker sin åsikt att den slutliga kostnaden inte får bli högre än vad som angetts i affärsplanen. Parlamentet förväntar sig en uppdatering av hur det ligger till med en eventuell samfinansiering med kommissionen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar att invigningen av Europeiska historiens hus är planerad till 2015. Parlamentet uppskattar den uppdaterade informationen från generalsekreteraren och presidiet om hur projektet framskrider. Parlamentet understryker sin åsikt att den slutliga kostnaden inte får bli högre än vad som angetts i affärsplanen. Parlamentet förväntar sig en uppdatering av hur det ligger till med en eventuell samfinansiering med kommissionen.

o

o o

| 24. | Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2014. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet antar budgetberäkningen för budgetåret 2014.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och budgetberäkningen till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(3)  Antagna texter från detta sammanträde, P7_TA(2013)0048.

(4)  Enligt Eurostat är prognosen för inflation i unionen under 2013 1,9 procent.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0360.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2012)0359.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2012)0050.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/173 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/173

---

P7_TA(2013)0175

Gemensamt system för mervärdesskatt, vad beträffar behandlingen av vouchrar *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 april 2013 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt, vad beträffar behandlingen av vouchrar (COM(2012)0206 – C7-0127/2012 – 2012/0102(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 045/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0206), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2012)0206),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0127/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0127/2012),

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0058/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0058/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt innehåller bestämmelser om tidpunkt och plats för leverans av varor och tillhandahållande och tjänster, beskattningsunderlag, mervärdesskattens utkrävbarhet samt avdragsrätt. Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckligt tydliga eller heltäckande för att garantera en konsekvent skattemässig behandling av transaktioner som innefattar vouchrar, vilket får oönskade konsekvenser för en väl fungerande inre marknad. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt innehåller bestämmelser om tidpunkt och plats för leverans av varor och tillhandahållande och tjänster, beskattningsunderlag, mervärdesskattens utkrävbarhet samt avdragsrätt. Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckligt tydliga eller heltäckande för att garantera en konsekvent skattemässig behandling av transaktioner som innefattar vouchrar, vilket får oönskade konsekvenser för en väl fungerande inre marknad.

| (1) | Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt innehåller bestämmelser om tidpunkt och plats för leverans av varor och tillhandahållande och tjänster, beskattningsunderlag, mervärdesskattens utkrävbarhet samt avdragsrätt. Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckligt tydliga eller heltäckande för att garantera en konsekvent skattemässig behandling av transaktioner som innefattar vouchrar, vilket får oönskade konsekvenser för en väl fungerande inre marknad.
  För att undvika skatteundandragande och skattebedrägeri samt för att öka uppbörden av mervärdesskatt från vouchrar och därmed öka de offentliga intäkterna måste man stärka räckvidden, neutraliteten och transparensen när det gäller den skattemässiga behandlingen av transaktioner som innefattar vouchrar. |
| --- | --- |

(1)

Rådets direktiv 2006/112/EG av den 28 november 2006 om ett gemensamt system för mervärdesskatt innehåller bestämmelser om tidpunkt och plats för leverans av varor och tillhandahållande och tjänster, beskattningsunderlag, mervärdesskattens utkrävbarhet samt avdragsrätt. Dessa bestämmelser är emellertid inte tillräckligt tydliga eller heltäckande för att garantera en konsekvent skattemässig behandling av transaktioner som innefattar vouchrar, vilket får oönskade konsekvenser för en väl fungerande inre marknad.
  För att undvika skatteundandragande och skattebedrägeri samt för att öka uppbörden av mervärdesskatt från vouchrar och därmed öka de offentliga intäkterna måste man stärka räckvidden, neutraliteten och transparensen när det gäller den skattemässiga behandlingen av transaktioner som innefattar vouchrar.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | För att säkra en tydlig och enhetlig behandling och undvika inkonsekvens, konkurrenssnedvridning, dubbelbeskattning eller utebliven beskattning samt minska risken för skatteflykt behövs särskilda bestämmelser för behandlingen av vouchrar i mervärdesskattehänseende. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

För att säkra en tydlig och enhetlig behandling och undvika inkonsekvens, konkurrenssnedvridning, dubbelbeskattning eller utebliven beskattning samt minska risken för skatteflykt behövs särskilda bestämmelser för behandlingen av vouchrar i mervärdesskattehänseende.

| (2) | För att säkra
  en välfungerande och effektiv inre marknad utan hinder samt
  en tydlig och enhetlig behandling, och
  därmed
  undvika inkonsekvens, konkurrenssnedvridning, dubbelbeskattning eller utebliven beskattning
  och otydlighet avseende skattskyldighet,
  samt minska risken för skatteflykt
  och skatteundandragande
  behövs särskilda bestämmelser för behandlingen av vouchrar i mervärdesskattehänseende. |
| --- | --- |

(2)

För att säkra
  en välfungerande och effektiv inre marknad utan hinder samt
  en tydlig och enhetlig behandling, och
  därmed
  undvika inkonsekvens, konkurrenssnedvridning, dubbelbeskattning eller utebliven beskattning
  och otydlighet avseende skattskyldighet,
  samt minska risken för skatteflykt
  och skatteundandragande
  behövs särskilda bestämmelser för behandlingen av vouchrar i mervärdesskattehänseende.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Behandlingen i mervärdesskattehänseende av transaktionerna i anslutning till vouchrar avgörs av voucherns särskilda egenskaper. Det är därför nödvändigt att skilja mellan olika typer av vouchrar, och
  distinktionerna
  måste
  anges
  i unionslagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Behandlingen i mervärdesskattehänseende av transaktionerna i anslutning till vouchrar avgörs av voucherns särskilda egenskaper. Det är därför nödvändigt att skilja mellan olika typer av vouchrar, och
  distinktionerna
  måste
  anges
  i unionslagstiftning.

| (4) | Behandlingen i mervärdesskattehänseende av transaktionerna i anslutning till vouchrar avgörs av voucherns särskilda egenskaper. Det är därför nödvändigt att skilja mellan olika typer av vouchrar, och
  de olika definitionerna
  måste
  förtydligas
  i unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(4)

Behandlingen i mervärdesskattehänseende av transaktionerna i anslutning till vouchrar avgörs av voucherns särskilda egenskaper. Det är därför nödvändigt att skilja mellan olika typer av vouchrar, och
  de olika definitionerna
  måste
  förtydligas
  i unionslagstiftning.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | En voucher
  kännetecknas av en
  rätt att erhålla varor eller tjänster eller att få en prisreduktion. Denna rätt kan överlåtas från en person till en annan innan vouchern slutligen löses in. För att undvika risken för dubbelbeskattning, om den tjänst som denna rätt avser ska beskattas, är det nödvändigt att slå fast att överlåtelsen av denna rätt och inlösen mot varor eller tjänster ska betraktas som en enda transaktion. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

En voucher
  kännetecknas av en
  rätt att erhålla varor eller tjänster eller att få en prisreduktion. Denna rätt kan överlåtas från en person till en annan innan vouchern slutligen löses in. För att undvika risken för dubbelbeskattning, om den tjänst som denna rätt avser ska beskattas, är det nödvändigt att slå fast att överlåtelsen av denna rätt och inlösen mot varor eller tjänster ska betraktas som en enda transaktion.

| (5) | En voucher
  ger innehavaren
  rätt att erhålla varor eller tjänster eller att få en prisreduktion. Denna rätt kan överlåtas från en person till en annan innan vouchern slutligen löses in. För att undvika risken för dubbelbeskattning, om den tjänst som denna rätt avser ska beskattas, är det nödvändigt att slå fast att överlåtelsen av denna rätt och inlösen mot varor eller tjänster ska betraktas som en enda transaktion. |
| --- | --- |

(5)

En voucher
  ger innehavaren
  rätt att erhålla varor eller tjänster eller att få en prisreduktion. Denna rätt kan överlåtas från en person till en annan innan vouchern slutligen löses in. För att undvika risken för dubbelbeskattning, om den tjänst som denna rätt avser ska beskattas, är det nödvändigt att slå fast att överlåtelsen av denna rätt och inlösen mot varor eller tjänster ska betraktas som en enda transaktion.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Vouchrar distribueras ofta genom ett ombud eller passerar genom en distributionskedja som bygger på köp och återförsäljning. För att bevara neutraliteten måste det mervärdesskattebelopp som ska betalas på de varor som levereras eller de tjänster som tillhandahålls i utbyte mot en voucher förbli oförändrat. För att säkerställa detta bör flerfunktionsvouchrars värde fastställas vid utställandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Vouchrar distribueras ofta genom ett ombud eller passerar genom en distributionskedja som bygger på köp och återförsäljning. För att bevara neutraliteten måste det mervärdesskattebelopp som ska betalas på de varor som levereras eller de tjänster som tillhandahålls i utbyte mot en voucher förbli oförändrat. För att säkerställa detta bör flerfunktionsvouchrars värde fastställas vid utställandet.

| (8) | Vouchrar distribueras ofta genom ett ombud eller passerar genom en distributionskedja som bygger på köp och återförsäljning. För att bevara neutraliteten måste det mervärdesskattebelopp som ska betalas på de varor som levereras eller de tjänster som tillhandahålls i utbyte mot en voucher förbli oförändrat. För att säkerställa detta bör flerfunktionsvouchrars
  nominella
  värde fastställas vid utställandet. |
| --- | --- |

(8)

Vouchrar distribueras ofta genom ett ombud eller passerar genom en distributionskedja som bygger på köp och återförsäljning. För att bevara neutraliteten måste det mervärdesskattebelopp som ska betalas på de varor som levereras eller de tjänster som tillhandahålls i utbyte mot en voucher förbli oförändrat. För att säkerställa detta bör flerfunktionsvouchrars
  nominella
  värde fastställas vid utställandet.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Det är nödvändigt att klargöra den skattemässiga behandlingen av transaktioner i anslutning till distribution av flerfunktionsvouchrar. När sådana vouchrar köps till ett pris som understiger värdet för att säljas vidare till ett högre pris bör distributionstjänsten beskattas på grundval av den marginal som den beskattningsbara personen tar ut. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Det är nödvändigt att klargöra den skattemässiga behandlingen av transaktioner i anslutning till distribution av flerfunktionsvouchrar. När sådana vouchrar köps till ett pris som understiger värdet för att säljas vidare till ett högre pris bör distributionstjänsten beskattas på grundval av den marginal som den beskattningsbara personen tar ut.

| (10) | Det är nödvändigt att klargöra den skattemässiga behandlingen av transaktioner i anslutning till distribution av flerfunktionsvouchrar. När sådana vouchrar köps till ett
  nominellt
  pris som understiger värdet för att säljas vidare till ett högre pris bör distributionstjänsten beskattas på grundval av den marginal som den beskattningsbara personen tar ut. |
| --- | --- |

(10)

Det är nödvändigt att klargöra den skattemässiga behandlingen av transaktioner i anslutning till distribution av flerfunktionsvouchrar. När sådana vouchrar köps till ett
  nominellt
  pris som understiger värdet för att säljas vidare till ett högre pris bör distributionstjänsten beskattas på grundval av den marginal som den beskattningsbara personen tar ut.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Vouchrar kan avse tillhandahållande av varor eller tjänster över gränser. Om utkrävbarheten skiljer sig åt mellan medlemsstaterna kan det leda till dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. För att förhindra detta bör inga undantag från bestämmelsen om att mervärdesskatten är utkrävbar när varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls tillåtas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Vouchrar kan avse tillhandahållande av varor eller tjänster över gränser. Om utkrävbarheten skiljer sig åt mellan medlemsstaterna kan det leda till dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. För att förhindra detta bör inga undantag från bestämmelsen om att mervärdesskatten är utkrävbar när varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls tillåtas.

| (11) | Vouchrar kan avse tillhandahållande av varor eller tjänster över gränser. Om utkrävbarheten skiljer sig åt mellan medlemsstaterna kan det leda till dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. För att förhindra detta
  och klargöra i vilken medlemsstat skatten måste betalas
  bör inga undantag från bestämmelsen om att mervärdesskatten är utkrävbar när varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls tillåtas. |
| --- | --- |

(11)

Vouchrar kan avse tillhandahållande av varor eller tjänster över gränser. Om utkrävbarheten skiljer sig åt mellan medlemsstaterna kan det leda till dubbelbeskattning eller utebliven beskattning. För att förhindra detta
  och klargöra i vilken medlemsstat skatten måste betalas
  bör inga undantag från bestämmelsen om att mervärdesskatten är utkrävbar när varorna levereras eller tjänsterna tillhandahålls tillåtas.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Om de varor eller tjänster som tillhandahålls vid inlösen av en voucher beskattas har den beskattningsbara personen rätt att dra av mervärdesskatten på utgifter i samband med utställandet av vouchern. Det bör klargöras att denna mervärdesskattekostnad är avdragsgill även om dessa varor eller tjänster tillhandahålls av någon annan än utställaren av vouchern. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Om de varor eller tjänster som tillhandahålls vid inlösen av en voucher beskattas har den beskattningsbara personen rätt att dra av mervärdesskatten på utgifter i samband med utställandet av vouchern. Det bör klargöras att denna mervärdesskattekostnad är avdragsgill även om dessa varor eller tjänster tillhandahålls av någon annan än utställaren av vouchern.

| (15) | Om de varor eller tjänster som tillhandahålls vid inlösen av en voucher beskattas har den beskattningsbara personen rätt att dra av mervärdesskatten på utgifter i samband med utställandet av vouchern
  i enlighet med unionslagstiftningen
  . Det bör klargöras att denna mervärdesskattekostnad är avdragsgill även om dessa varor eller tjänster tillhandahålls av någon annan än utställaren av vouchern. |
| --- | --- |

(15)

Om de varor eller tjänster som tillhandahålls vid inlösen av en voucher beskattas har den beskattningsbara personen rätt att dra av mervärdesskatten på utgifter i samband med utställandet av vouchern
  i enlighet med unionslagstiftningen
  . Det bör klargöras att denna mervärdesskattekostnad är avdragsgill även om dessa varor eller tjänster tillhandahålls av någon annan än utställaren av vouchern.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – inledningen (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1.
     
  I detta kapitel gäller följande definitioner: |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     
  I detta kapitel gäller följande definitioner:

Ändring 10

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     Med voucher avses ett instrument som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, eller att få en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, med en motsvarande skyldighet att infria denna rätt. | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     Med voucher avses ett instrument som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, eller att få en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, med en motsvarande skyldighet att infria denna rätt.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med enfunktionsvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, där leverantörens eller tillhandahållarens identitet, platsen för leveransen eller tillhandahållandet och den tillämpliga mervärdesskattesatsen för dessa varor eller tjänster är kända vid tidpunkten för utställandet av vouchern. | 2. | Med enfunktionsvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, där leverantörens eller tillhandahållarens identitet, platsen för leveransen eller tillhandahållandet och den tillämpliga mervärdesskattesatsen för dessa varor eller tjänster är kända vid tidpunkten för utställandet av vouchern. |

Kommissionens förslag

Ändring

Med enfunktionsvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, där leverantörens eller tillhandahållarens identitet, platsen för leveransen eller tillhandahållandet och den tillämpliga mervärdesskattesatsen för dessa varor eller tjänster är kända vid tidpunkten för utställandet av vouchern.

2.

Med enfunktionsvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster, där leverantörens eller tillhandahållarens identitet, platsen för leveransen eller tillhandahållandet och den tillämpliga mervärdesskattesatsen för dessa varor eller tjänster är kända vid tidpunkten för utställandet av vouchern.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a. | Med platsen för leveransen avses den medlemsstat där det underliggande tillhandahållandet av varor eller tjänster äger rum. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.

Med platsen för leveransen avses den medlemsstat där det underliggande tillhandahållandet av varor eller tjänster äger rum.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med flerfunktionsvoucher avses en annan voucher än en rabattvoucher, som inte är en enfunktionsvoucher. | 3. | Med flerfunktionsvoucher avses en annan voucher än en rabattvoucher, som inte är en enfunktionsvoucher
  och som ger innehavaren rätt att erhålla varor eller tjänster varvid varken dessa varor eller tjänster eller platsen för leveransen i den medlemsstat där de ska beskattas är tillräckligt identifierade, vilket innebär att behandlingen i mervärdesskattehänseende av vouchern inte kan fastställas med säkerhet vid tidpunkten för försäljningen eller utställandet av vouchern
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Med flerfunktionsvoucher avses en annan voucher än en rabattvoucher, som inte är en enfunktionsvoucher.

3.

Med flerfunktionsvoucher avses en annan voucher än en rabattvoucher, som inte är en enfunktionsvoucher
  och som ger innehavaren rätt att erhålla varor eller tjänster varvid varken dessa varor eller tjänster eller platsen för leveransen i den medlemsstat där de ska beskattas är tillräckligt identifierade, vilket innebär att behandlingen i mervärdesskattehänseende av vouchern inte kan fastställas med säkerhet vid tidpunkten för försäljningen eller utställandet av vouchern
  .

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 3

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 30a – punkt 1 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Med rabattvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster. | 4. | Med rabattvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster
  , som uttrycks antingen som en procentandel eller som ett fast belopp med ett nominellt värde
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Med rabattvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster.

4.

Med rabattvoucher avses en voucher som medför en rätt att erhålla en prisreduktion eller en rabatt i samband med en leverans av varor eller ett tillhandahållande av tjänster
  , som uttrycks antingen som en procentandel eller som ett fast belopp med ett nominellt värde
  .

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 6

Direktiv 2006/112/EG

Kapitel 5 – artikel 74a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Beskattningsunderlaget för leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster som erhålls i utbyte mot en flerfunktionsvoucher ska motsvara
  voucherns
  nominella värde eller, vid delvis inlösen, den del av det nominella värdet som motsvarar den delvisa inlösen av vouchern, minus mervärdesskattebeloppet för de varor eller tjänster som erhålls i utbyte mot vouchern. | 1.   Beskattningsunderlaget för leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster som erhålls i utbyte mot en flerfunktionsvoucher ska motsvara
  det
  nominella värde
  på den vouchern som verkligen används för att erhålla dessa varor och tjänster
  eller, vid delvis inlösen, den del av det nominella värdet som motsvarar den delvisa inlösen av vouchern, minus mervärdesskattebeloppet för de varor eller tjänster som erhålls i utbyte mot vouchern. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Beskattningsunderlaget för leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster som erhålls i utbyte mot en flerfunktionsvoucher ska motsvara
  voucherns
  nominella värde eller, vid delvis inlösen, den del av det nominella värdet som motsvarar den delvisa inlösen av vouchern, minus mervärdesskattebeloppet för de varor eller tjänster som erhålls i utbyte mot vouchern.

1.   Beskattningsunderlaget för leverans av varor eller tillhandahållande av tjänster som erhålls i utbyte mot en flerfunktionsvoucher ska motsvara
  det
  nominella värde
  på den vouchern som verkligen används för att erhålla dessa varor och tjänster
  eller, vid delvis inlösen, den del av det nominella värdet som motsvarar den delvisa inlösen av vouchern, minus mervärdesskattebeloppet för de varor eller tjänster som erhålls i utbyte mot vouchern.

Ändring 16

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  senast den 1 januari 2014
  anta och offentliggöra de
  lagar och andra författningar
  som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser. | 1.   Medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de
  bestämmelser
  som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  senast den 1 januari 2014
  . De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser. |
| De
  ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2015. | Medlemsstaterna
  ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2015. |
| När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. | När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  senast den 1 januari 2014
  anta och offentliggöra de
  lagar och andra författningar
  som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

1.   Medlemsstaterna ska anta och offentliggöra de
  bestämmelser
  som är nödvändiga för att följa detta direktiv
  senast den 1 januari 2014
  . De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

De
  ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2015.

Medlemsstaterna
  ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2015.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Artikel 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 2a |
| | Kommissionen ska senast den 1 januari 2017 se över tillämpningen av direktiv 2006/112/EG och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de ekonomiska och budgetmässiga effekterna av detta direktiv. Denna rapport ska innehålla en analys av direktivets effekter för medlemsstaternas ekonomier. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 2a

Kommissionen ska senast den 1 januari 2017 se över tillämpningen av direktiv 2006/112/EG och överlämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om de ekonomiska och budgetmässiga effekterna av detta direktiv. Denna rapport ska innehålla en analys av direktivets effekter för medlemsstaternas ekonomier.

---

Torsdagen den 18 april 2013

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/180

---

P7_TA(2013)0177

Ändring av avtalet mellan EG och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Ukraina om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar (12282/2012 – C7-0200/2012 – 2012/0138(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 045/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12282/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12282/2012),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar (11044/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Ukraina om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Ukraina om förenklat utfärdande av viseringar (11044/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0200/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0200/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0059/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0059/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Ukraina.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/180 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/180

---

P7_TA(2013)0178

Avtal mellan EU och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 18 april 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (12012/2012 – C7-0201/2012 – 2012/0140(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 045/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12012/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12012/2012),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (10871/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Moldavien om ändring av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om förenklat utfärdande av viseringar (10871/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0201/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0201/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0128/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0128/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Moldavien. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Moldavien.

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/181 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/181

---

P7_TA(2013)0181

Europeisk befolkningsstatistik ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 18 april 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeisk befolkningsstatistik (COM(2011)0903 – C7-0518/2011 – 2011/0440(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/37)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Enligt
  artikel 175
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För utarbetandet av dessa rapporter och den regelbundna övervakningen av befolkningsutvecklingen och eventuella framtida demografiska utmaningar i
  EU:s
  regioner, däribland olika typer av regioner såsom gränsregioner, storstadsregioner, landsbygdsregioner samt bergs- och öregioner, krävs årliga regionala uppgifter på Nuts 3-nivå. Eftersom den åldrande befolkningen uppvisar stora regionala skillnader måste Eurostat regelbundet utarbeta regionala prognoser för att komplettera den bild som finns av befolkningssituationen i Nuts 2-regionerna i Europeiska unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Enligt
  artikel 175
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För utarbetandet av dessa rapporter och den regelbundna övervakningen av befolkningsutvecklingen och eventuella framtida demografiska utmaningar i
  EU:s
  regioner, däribland olika typer av regioner såsom gränsregioner, storstadsregioner, landsbygdsregioner samt bergs- och öregioner, krävs årliga regionala uppgifter på Nuts 3-nivå. Eftersom den åldrande befolkningen uppvisar stora regionala skillnader måste Eurostat regelbundet utarbeta regionala prognoser för att komplettera den bild som finns av befolkningssituationen i Nuts 2-regionerna i Europeiska unionen.

| (4) | Enligt
  artikel 175.2
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För utarbetandet av dessa rapporter och den regelbundna övervakningen av befolkningsutvecklingen och eventuella framtida demografiska utmaningar i
  unionens
  regioner, däribland olika typer av regioner såsom gränsregioner, storstadsregioner, landsbygdsregioner samt bergs- och öregioner, krävs årliga regionala uppgifter på Nuts 3-nivå. Eftersom den åldrande befolkningen uppvisar stora regionala skillnader måste
  kommissionen (
  Eurostat) regelbundet utarbeta regionala prognoser för att komplettera den bild som finns av befolkningssituationen i Nuts 2-regionerna i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(4)

Enligt
  artikel 175.2
  i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska kommissionen vart tredje år lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om de framsteg som har gjorts för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. För utarbetandet av dessa rapporter och den regelbundna övervakningen av befolkningsutvecklingen och eventuella framtida demografiska utmaningar i
  unionens
  regioner, däribland olika typer av regioner såsom gränsregioner, storstadsregioner, landsbygdsregioner samt bergs- och öregioner, krävs årliga regionala uppgifter på Nuts 3-nivå. Eftersom den åldrande befolkningen uppvisar stora regionala skillnader måste
  kommissionen (
  Eurostat) regelbundet utarbeta regionala prognoser för att komplettera den bild som finns av befolkningssituationen i Nuts 2-regionerna i Europeiska unionen.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Genom sin strategi för hållbar utveckling, som lanserades av Europeiska rådet i Göteborg 2001 och förnyades i juni 2006, strävar EU efter att förbättra livskvaliteten för nuvarande och kommande generationer. Eurostats övervakningsrapport, som publiceras vartannat år, ger en objektiv statistisk bild av utvecklingen med EU:s uppsättning indikatorer för hållbar utveckling som underlag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Genom sin strategi för hållbar utveckling, som lanserades av Europeiska rådet i Göteborg 2001 och förnyades i juni 2006, strävar EU efter att förbättra livskvaliteten för nuvarande och kommande generationer. Eurostats övervakningsrapport, som publiceras vartannat år, ger en objektiv statistisk bild av utvecklingen med EU:s uppsättning indikatorer för hållbar utveckling som underlag.

| (7) | Genom sin strategi för hållbar utveckling, som lanserades av Europeiska rådet i Göteborg 2001 och förnyades i juni 2006, strävar EU efter att förbättra livskvaliteten för nuvarande och kommande generationer.
  Kommissionens (
  Eurostats) övervakningsrapport, som publiceras vartannat år, ger en objektiv statistisk bild av utvecklingen med EU:s uppsättning indikatorer för hållbar utveckling som underlag. |
| --- | --- |

(7)

Genom sin strategi för hållbar utveckling, som lanserades av Europeiska rådet i Göteborg 2001 och förnyades i juni 2006, strävar EU efter att förbättra livskvaliteten för nuvarande och kommande generationer.
  Kommissionens (
  Eurostats) övervakningsrapport, som publiceras vartannat år, ger en objektiv statistisk bild av utvecklingen med EU:s uppsättning indikatorer för hållbar utveckling som underlag.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Det strategiska målet i handlingsplanen från Peking (1995) är att tillhandahålla en referensram för framtagande och spridning av könsuppdelade uppgifter och information för planering och strategiutvärdering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Det strategiska målet i handlingsplanen från Peking (1995) är att tillhandahålla en referensram för framtagande och spridning av könsuppdelade uppgifter och information för planering och strategiutvärdering.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Befolkningsstatistiken är avgörande för skattningen av totalbefolkningen inom ramen för det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS). |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Befolkningsstatistiken är avgörande för skattningen av totalbefolkningen inom ramen för det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS).

| (9) | Befolkningsstatistiken är avgörande för skattningen av totalbefolkningen inom ramen för det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS).
  Uppdatering och rensning av uppgifter är viktigt när statistik utarbetas på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(9)

Befolkningsstatistiken är avgörande för skattningen av totalbefolkningen inom ramen för det europeiska nationalräkenskapssystemet (ENS).
  Uppdatering och rensning av uppgifter är viktigt när statistik utarbetas på europeisk nivå.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Befolkningsuppgifterna bör vara
  konsistenta
  med de relevanta uppgifter som samlas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 av den 9 juli 2008 om folk- och bostadsräkningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Befolkningsuppgifterna bör vara
  konsistenta
  med de relevanta uppgifter som samlas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 av den 9 juli 2008 om folk- och bostadsräkningar.

| (11) | Befolkningsuppgifterna bör vara
  helt i linje
  med de relevanta uppgifter som samlas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare6 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 av den 9 juli 2008 om folk- och bostadsräkningar. |
| --- | --- |

(11)

Befolkningsuppgifterna bör vara
  helt i linje
  med de relevanta uppgifter som samlas in i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 862/2007 av den 11 juli 2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 311/76 om utarbetande av statistik beträffande utländska arbetstagare6 samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 763/2008 av den 9 juli 2008 om folk- och bostadsräkningar.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik bör medlemsstaternas och EU:s statistikmyndigheter beakta principerna i den reviderade och uppdaterade uppförandekoden för europeisk statistik som kommittén för det europeiska statistiksystemet antog den 28 september 2011. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik bör medlemsstaternas och EU:s statistikmyndigheter beakta principerna i den reviderade och uppdaterade uppförandekoden för europeisk statistik som kommittén för det europeiska statistiksystemet antog den 28 september 2011.

| (13) | Vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik bör medlemsstaternas och EU:s statistikmyndigheter
  , och vid behov andra behöriga nationella och regionala myndigheter,
  beakta principerna i den reviderade och uppdaterade uppförandekoden för europeisk statistik som kommittén för det europeiska statistiksystemet antog den 28 september 2011. |
| --- | --- |

(13)

Vid utveckling, framställning och spridning av europeisk statistik bör medlemsstaternas och EU:s statistikmyndigheter
  , och vid behov andra behöriga nationella och regionala myndigheter,
  beakta principerna i den reviderade och uppdaterade uppförandekoden för europeisk statistik som kommittén för det europeiska statistiksystemet antog den 28 september 2011.

Ändring 7

Förslag till förordning

Artikel 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | nationell:
  samma betydelse som i artikel 2 f i förordning (EG) nr 763/2008, där territoriet är det som definieras
  i den version av förordning (EG) nr 1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

nationell:
  samma betydelse som i artikel 2 f i förordning (EG) nr 763/2008, där territoriet är det som definieras
  i den version av förordning (EG) nr 1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten.

| a) | nationell:
  avser en medlemsstats territorium i den mening som avses
  i den version av förordning (EG) nr 1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten. |
| --- | --- |

a)

nationell:
  avser en medlemsstats territorium i den mening som avses
  i den version av förordning (EG) nr 1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten.

Ändring 8

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | regional:
  samma betydelse som i artikel 2 g i
  förordning (EG) nr 
  763/2008
  ; för länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen betyder det de statistiska regionerna på nivå 1, 2 eller 3 enligt överenskommelse mellan de länderna och kommissionen (Eurostat), enligt den version som gällde vid referenstidpunkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

regional:
  samma betydelse som i artikel 2 g i
  förordning (EG) nr 
  763/2008
  ; för länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen betyder det de statistiska regionerna på nivå 1, 2 eller 3 enligt överenskommelse mellan de länderna och kommissionen (Eurostat), enligt den version som gällde vid referenstidpunkten.

| b) | regional:
  Nuts 1-, Nuts 2- eller Nuts 3-nivå i den mening som avses i den version av
  förordning (EG) nr
  1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten
  ; för länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen betyder det de statistiska regionerna på nivå 1, 2 eller 3 enligt överenskommelse mellan de länderna och kommissionen (Eurostat), enligt den version som gällde vid referenstidpunkten. |
| --- | --- |

b)

regional:
  Nuts 1-, Nuts 2- eller Nuts 3-nivå i den mening som avses i den version av
  förordning (EG) nr
  1059/2003 som gällde vid referenstidpunkten
  ; för länder som inte är medlemmar av Europeiska unionen betyder det de statistiska regionerna på nivå 1, 2 eller 3 enligt överenskommelse mellan de länderna och kommissionen (Eurostat), enligt den version som gällde vid referenstidpunkten.

Ändring 9

Förslag till förordning

Artikel 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | stadigvarande bosatta: alla personer som har sin stadigvarande bosättning i en
  medlemsstat
  vid referenstidpunkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

stadigvarande bosatta: alla personer som har sin stadigvarande bosättning i en
  medlemsstat
  vid referenstidpunkten.

| c) | stadigvarande bosatta: alla personer som har sin stadigvarande bosättning i en
  EU-medlemsstat
  vid referenstidpunkten. |
| --- | --- |

c)

stadigvarande bosatta: alla personer som har sin stadigvarande bosättning i en
  EU-medlemsstat
  vid referenstidpunkten.

Ändring 10

Förslag till förordning

Artikel 2 – led d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | stadigvarande bosättning:
  samma betydelse som i artikel 2 d första stycket i förordning (EG) nr 763/2008
  . Endast följande personer ska anses vara stadigvarande bosatta i det geografiska området i fråga: |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

stadigvarande bosättning:
  samma betydelse som i artikel 2 d första stycket i förordning (EG) nr 763/2008
  . Endast följande personer ska anses vara stadigvarande bosatta i det geografiska området i fråga:

| d) | stadigvarande bosättning:
  den plats där personen normalt tillbringar sin dygnsvila, oavsett tillfällig frånvaro
  . Endast följande personer ska anses vara stadigvarande bosatta i det geografiska området i fråga: |
| --- | --- |

d)

stadigvarande bosättning:
  den plats där personen normalt tillbringar sin dygnsvila, oavsett tillfällig frånvaro
  . Endast följande personer ska anses vara stadigvarande bosatta i det geografiska området i fråga:

Ändring 11

Förslag till förordning

Artikel 2 – led d – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | När omständigheterna i led i) eller led ii) inte kan fastställas ska de stadigvarande bosatta uppskattas enligt den folkbokförda befolkningen med hjälp av vetenskapligt grundade, väldokumenterade och offentligt tillgängliga statistiska skattningsmetoder, som övervakas av kommissionen (Eurostat). |

Kommissionens förslag

Ändring

När omständigheterna i led i) eller led ii) inte kan fastställas ska de stadigvarande bosatta uppskattas enligt den folkbokförda befolkningen med hjälp av vetenskapligt grundade, väldokumenterade och offentligt tillgängliga statistiska skattningsmetoder, som övervakas av kommissionen (Eurostat).

Ändring 12

Förslag till förordning

Artikel 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | validerade uppgifter: uppgifter som uppfyller en uppsättning kvalitetskriterier för sammanställning av uppgifter, med alla kvalitetskontroller av uppgifter som ska offentliggöras eller som redan har offentliggjorts. |

Kommissionens förslag

Ändring

h)

validerade uppgifter: uppgifter som uppfyller en uppsättning kvalitetskriterier för sammanställning av uppgifter, med alla kvalitetskontroller av uppgifter som ska offentliggöras eller som redan har offentliggjorts.

| h) | validerade uppgifter:
  statistiska
  uppgifter som uppfyller en uppsättning kvalitetskriterier för sammanställning av uppgifter, med alla kvalitetskontroller av uppgifter som ska offentliggöras eller som redan har offentliggjorts. |
| --- | --- |

h)

validerade uppgifter:
  statistiska
  uppgifter som uppfyller en uppsättning kvalitetskriterier för sammanställning av uppgifter, med alla kvalitetskontroller av uppgifter som ska offentliggöras eller som redan har offentliggjorts.

Ändring 13

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om befolkningen enligt artikel 2 c och d vid referenstidpunkten.
  När omständigheterna i artikel 2 d i eller 2 d ii inte kan fastställas ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om den folkbokförda befolkningen vid referenstidpunkten, och ska då göra rimliga ansträngningar för att ta fram uppgifter som så nära som möjligt överensstämmer med befolkningen enligt artikel 2 c och d. | 1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna
  statistiska
  uppgifter om befolkningen enligt artikel 2 c och d vid referenstidpunkten.
  De statistiska uppgifterna ska omfatta följande variabler: |
| | a) | Ålder. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om befolkningen enligt artikel 2 c och d vid referenstidpunkten.
  När omständigheterna i artikel 2 d i eller 2 d ii inte kan fastställas ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om den folkbokförda befolkningen vid referenstidpunkten, och ska då göra rimliga ansträngningar för att ta fram uppgifter som så nära som möjligt överensstämmer med befolkningen enligt artikel 2 c och d.

1.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna
  statistiska
  uppgifter om befolkningen enligt artikel 2 c och d vid referenstidpunkten.
  De statistiska uppgifterna ska omfatta följande variabler:

a)

Ålder.

| b) | Kön. |
| --- | --- |

b)

Kön.

| c) | Bosättningsregion. |
| --- | --- |

c)

Bosättningsregion.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om demografiska händelser
  vid referenstidpunkten, oberoende av var händelserna inträffat
  . Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning som för de uppgifter som avses i punkt 1. | 2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om demografiska händelser
  under referensperioden
  . Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning som
  de använder
  för de uppgifter som avses i punkt 1.
  Uppgifterna ska omfatta följande variabler: |
| | a) | Födslar enligt kön, månad, födelseordning, moderns ålder, moderns födelseår, moderns födelseland, moderns medborgarskapsland och moderns bosättningsregion. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om demografiska händelser
  vid referenstidpunkten, oberoende av var händelserna inträffat
  . Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning som för de uppgifter som avses i punkt 1.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om demografiska händelser
  under referensperioden
  . Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning som
  de använder
  för de uppgifter som avses i punkt 1.
  Uppgifterna ska omfatta följande variabler:

a)

Födslar enligt kön, månad, födelseordning, moderns ålder, moderns födelseår, moderns födelseland, moderns medborgarskapsland och moderns bosättningsregion.

| b) | Dödsfall enligt ålder, kön, födelseår, bosättningsregion, födelseland, medborgarskapsland och månad då dödsfallet inträffade. |
| --- | --- |

b)

Dödsfall enligt ålder, kön, födelseår, bosättningsregion, födelseland, medborgarskapsland och månad då dödsfallet inträffade.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning för alla
  nationella och regionala
  nivåer som anges i artikel 2 a och b. | 3.   Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning för alla nivåer som anges i artikel 2 a och b. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning för alla
  nationella och regionala
  nivåer som anges i artikel 2 a och b.

3.   Medlemsstaterna ska använda samma definition av befolkning för alla nivåer som anges i artikel 2 a och b.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I de fall där regionala myndigheter förser nationella myndigheter med statistiska uppgifter ska medlemsstaterna vidarebefordra uppgifterna till kommissionen (Eurostat) så att den får en mer detaljerad översikt över den demografiska situationen i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  I de fall där regionala myndigheter förser nationella myndigheter med statistiska uppgifter ska medlemsstaterna vidarebefordra uppgifterna till kommissionen (Eurostat) så att den får en mer detaljerad översikt över den demografiska situationen i unionen.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Enhetliga villkor för uppdelningen av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 samt för frekvens, frister och revideringar av uppgifter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. | 4.   
  Kommissionen ska anta genomförandeakter med
  enhetliga villkor för uppdelningen av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 samt för frekvens, frister och revideringar av uppgifter
  . Dessa genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Enhetliga villkor för uppdelningen av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 samt för frekvens, frister och revideringar av uppgifter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2.

4.   
  Kommissionen ska anta genomförandeakter med
  enhetliga villkor för uppdelningen av de uppgifter som avses i punkterna 1 och 2 samt för frekvens, frister och revideringar av uppgifter
  . Dessa genomförandeakter
  ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.2.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att rådet ska kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om totalbefolkningen på nationell nivå vid referenstidpunkten, i enlighet med artikel 2 c, inom åtta månader från referensårets utgång.
  Vid tillämpningen av denna artikel ska medlemsstaterna inte lämna uppgifter om den folkbokförda befolkningen vid referenstidpunkten. | För att rådet ska kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om totalbefolkningen på nationell nivå vid referenstidpunkten, i enlighet med artikel 2 c, inom åtta månader från referensårets utgång. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att rådet ska kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om totalbefolkningen på nationell nivå vid referenstidpunkten, i enlighet med artikel 2 c, inom åtta månader från referensårets utgång.
  Vid tillämpningen av denna artikel ska medlemsstaterna inte lämna uppgifter om den folkbokförda befolkningen vid referenstidpunkten.

För att rådet ska kunna fatta beslut med kvalificerad majoritet ska medlemsstaterna till kommissionen (Eurostat) lämna uppgifter om totalbefolkningen på nationell nivå vid referenstidpunkten, i enlighet med artikel 2 c, inom åtta månader från referensårets utgång.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Referenstidpunkten för befolkningsuppgifter ska vara midnatt den 31 december. | 1.   Referenstidpunkten för befolkningsuppgifter ska vara
  slutet av referensperioden (
  midnatt den 31 december). |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Referenstidpunkten för befolkningsuppgifter ska vara midnatt den 31 december.

1.   Referenstidpunkten för befolkningsuppgifter ska vara
  slutet av referensperioden (
  midnatt den 31 december).

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna ska se till att de befolkningsuppgifter som krävs enligt artikel 3 i denna förordning är konsistenta med dem som krävs enligt
  artikel 3
  i förordning (EG) nr 862/2007. | 5.   Medlemsstaterna ska se till att de befolkningsuppgifter som krävs enligt artikel 3 i denna förordning är konsistenta med dem som krävs enligt
  artikel 3.1 c
  i förordning (EG) nr 862/2007. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Medlemsstaterna ska se till att de befolkningsuppgifter som krävs enligt artikel 3 i denna förordning är konsistenta med dem som krävs enligt
  artikel 3
  i förordning (EG) nr 862/2007.

5.   Medlemsstaterna ska se till att de befolkningsuppgifter som krävs enligt artikel 3 i denna förordning är konsistenta med dem som krävs enligt
  artikel 3.1 c
  i förordning (EG) nr 862/2007.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 9a |
| | Översynsklausul |
| | Kommissionen ska senast den 31 december 2018, och därefter vart femte år, lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. I rapporten ska kommissionen utvärdera kvaliteten hos de uppgifter som medlemsstaterna lämnat och effekterna för de särskilda syften som avses i artikel 4. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag som ska förbättra denna förordnings funktion ytterligare. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 9a

Översynsklausul

Kommissionen ska senast den 31 december 2018, och därefter vart femte år, lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av denna förordning. I rapporten ska kommissionen utvärdera kvaliteten hos de uppgifter som medlemsstaterna lämnat och effekterna för de särskilda syften som avses i artikel 4. Rapporten ska vid behov åtföljas av förslag som ska förbättra denna förordnings funktion ytterligare.

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0050/2013).

---

| 5.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 45/188 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 45/188

---

P7_TA(2013)0182

Återvinning av fartyg ***I

Ändringar antagna av Europaparlamentet den 18 april 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om återvinning av fartyg (COM(2012)0118 – C7-0082/2012 – 2012/0055(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 045/38)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titeln

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING | EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING |
| om återvinning av fartyg | om
  miljöriktig
  återvinning
  och behandling
  av fartyg
  och om ändring av direktiv 2009/16/EG och förordning (EG) nr 1013/2006 |

Kommissionens förslag

Ändring

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING

om återvinning av fartyg

om
  miljöriktig
  återvinning
  och behandling
  av fartyg
  och om ändring av direktiv 2009/16/EG och förordning (EG) nr 1013/2006

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Den vanligaste fartygsdemonteringsmetoden, så kallad strandning, är inte och kan inte vara en säker och miljöriktig återvinningsmetod, och bör därför inte längre tolereras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Den vanligaste fartygsdemonteringsmetoden, så kallad strandning, är inte och kan inte vara en säker och miljöriktig återvinningsmetod, och bör därför inte längre tolereras.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | OECD-ländernas lagligen tillgängliga återvinningskapacitet för fartyg
  under medlemsstaternas
  flagg
  är för närvarande otillräcklig
  .
  Den
  kapacitet för säker och miljöriktig återvinning
  som redan finns
  i länder som inte är medlemmar i OECD
  är
  tillräcklig för att hantera alla
  EU-flaggade fartyg och förväntas växa ytterligare fram till 2015 till följd av åtgärder som dessa länder har vidtagit för att uppfylla kraven enligt Hongkongkonventionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

OECD-ländernas lagligen tillgängliga återvinningskapacitet för fartyg
  under medlemsstaternas
  flagg
  är för närvarande otillräcklig
  .
  Den
  kapacitet för säker och miljöriktig återvinning
  som redan finns
  i länder som inte är medlemmar i OECD
  är
  tillräcklig för att hantera alla
  EU-flaggade fartyg och förväntas växa ytterligare fram till 2015 till följd av åtgärder som dessa länder har vidtagit för att uppfylla kraven enligt Hongkongkonventionen
  .

| (3) | OECD-ländernas lagligen tillgängliga återvinningskapacitet för fartyg
  som utgör farligt avfall för export utnyttjas inte i tillräcklig grad
  .
  Tillgången till och kapaciteten hos återvinningsanläggningar är en omstridd fråga i Förenta staterna. Oavsett situationen i Förenta staterna i detta avseende finns det i vissa EU-medlemsstater och OECD-länder en betydande potentiell kapacitet som nästan skulle kunna räcka för att återvinna och behandla fartyg som seglar under en medlemsstats
  flagg
  (EU-fartyg) om den bara utnyttjades till fullo
  .
  Tillsammans med befintlig och potentiell
  kapacitet för säker och miljöriktig återvinning i länder som inte är medlemmar i OECD
  bör det finnas
  tillräcklig
  kapacitet
  för att behandla alla
  EU-fartyg
  . |
| --- | --- |

(3)

OECD-ländernas lagligen tillgängliga återvinningskapacitet för fartyg
  som utgör farligt avfall för export utnyttjas inte i tillräcklig grad
  .
  Tillgången till och kapaciteten hos återvinningsanläggningar är en omstridd fråga i Förenta staterna. Oavsett situationen i Förenta staterna i detta avseende finns det i vissa EU-medlemsstater och OECD-länder en betydande potentiell kapacitet som nästan skulle kunna räcka för att återvinna och behandla fartyg som seglar under en medlemsstats
  flagg
  (EU-fartyg) om den bara utnyttjades till fullo
  .
  Tillsammans med befintlig och potentiell
  kapacitet för säker och miljöriktig återvinning i länder som inte är medlemmar i OECD
  bör det finnas
  tillräcklig
  kapacitet
  för att behandla alla
  EU-fartyg
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Den rådande situationen när det gäller återvinning av fartyg kännetecknas av en extrem externalisering av kostnaderna. Fartygsåtervinningsanläggningar med mycket bristfälliga eller obefintliga standarder för skydd av arbetstagare, människors hälsa och miljön erbjuder de högsta priserna för uttjänta fartyg. Det stora flertalet fartyg i den globala fartygsflottan som fraktas för återvinning skrotas därför på stränderna i vissa länder under mänskligt ovärdiga och miljöfarliga arbetsförhållanden som är oacceptabla. För att motverka denna situation och göra miljöriktig återvinning och behandling av fartyg som utgör farligt avfall konkurrenskraftig i förhållande till verksamhet som inte lever upp till standarderna, bör det inrättas en finansiell mekanism som omfattar alla fartyg som anlägger vid unionshamnar, oavsett vilken flagg de för. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Den rådande situationen när det gäller återvinning av fartyg kännetecknas av en extrem externalisering av kostnaderna. Fartygsåtervinningsanläggningar med mycket bristfälliga eller obefintliga standarder för skydd av arbetstagare, människors hälsa och miljön erbjuder de högsta priserna för uttjänta fartyg. Det stora flertalet fartyg i den globala fartygsflottan som fraktas för återvinning skrotas därför på stränderna i vissa länder under mänskligt ovärdiga och miljöfarliga arbetsförhållanden som är oacceptabla. För att motverka denna situation och göra miljöriktig återvinning och behandling av fartyg som utgör farligt avfall konkurrenskraftig i förhållande till verksamhet som inte lever upp till standarderna, bör det inrättas en finansiell mekanism som omfattar alla fartyg som anlägger vid unionshamnar, oavsett vilken flagg de för.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | I överensstämmelse med principen om att förorenaren betalar bör kostnaderna för en miljöriktig återvinning och behandling av fartyg betalas av fartygsägarna. För att skydda människors hälsa och miljön bör det inrättas en finansiell mekanism i syfte att generera resurser som kan bidra till att göra miljöriktig återvinning och behandling av både EU-fartyg och icke EU-fartyg vid EU-listade anläggningar ekonomiskt konkurrenskraftig. Alla fartyg som anlöper unionshamnar och ankarplatser bör bidra till kostnaderna för miljöriktig återvinning och behandling av EU-fartyg för att motverka de ekonomiska incitamenten att anlita verksamhet som inte lever upp till standarderna och för att motverka utflaggning. Fartyg som ställer en ekonomisk säkerhet som garanti för att de kommer att bege sig till EU-listade anläggningar för återvinning och behandling bör undantas från återvinningsavgiften. Återvinningsavgiften och den ekonomiska säkerheten bör vara rättvisa, icke-diskriminerande och transparenta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

I överensstämmelse med principen om att förorenaren betalar bör kostnaderna för en miljöriktig återvinning och behandling av fartyg betalas av fartygsägarna. För att skydda människors hälsa och miljön bör det inrättas en finansiell mekanism i syfte att generera resurser som kan bidra till att göra miljöriktig återvinning och behandling av både EU-fartyg och icke EU-fartyg vid EU-listade anläggningar ekonomiskt konkurrenskraftig. Alla fartyg som anlöper unionshamnar och ankarplatser bör bidra till kostnaderna för miljöriktig återvinning och behandling av EU-fartyg för att motverka de ekonomiska incitamenten att anlita verksamhet som inte lever upp till standarderna och för att motverka utflaggning. Fartyg som ställer en ekonomisk säkerhet som garanti för att de kommer att bege sig till EU-listade anläggningar för återvinning och behandling bör undantas från återvinningsavgiften. Återvinningsavgiften och den ekonomiska säkerheten bör vara rättvisa, icke-diskriminerande och transparenta.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Den internationella konventionen för säker och miljöriktig fartygsåtervinning (nedan kallad Hongkongkonventionen) antogs den 15 maj 2009 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen
  på begäran av parterna i Baselkonventionen
  . Hongkongkonventionen träder inte i kraft förrän det har gått tjugofyra månader från det att den ratificerats av minst femton stater som representerar en kombinerad handelsflotta på minst fyrtio procent av världens handelsflottas bruttotonnage och vars sammanlagda maximala årliga fartygsåtervinningsvolym under de föregående tio åren är minst tre procent av dessa staters handelsflottas sammanlagda bruttotonnage.
  Medlemsstaterna bör ratificera
  konventionen
  så snart som möjligt för att skynda på ikraftträdandet. Konventionen
  omfattar
  formgivning, konstruktion, drift och förberedning
  av fartyg med tanke på säker och miljöriktig återvinning utan avkall på fartygets säkerhet och driftseffektivitet
  samt


  säker och miljövänlig
  drift av anläggningar för fartygsåtervinning och
  inrättandet av en tillbörlig
  verkställighetsmekanism för fartygsåtervinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Den internationella konventionen för säker och miljöriktig fartygsåtervinning (nedan kallad Hongkongkonventionen) antogs den 15 maj 2009 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen
  på begäran av parterna i Baselkonventionen
  . Hongkongkonventionen träder inte i kraft förrän det har gått tjugofyra månader från det att den ratificerats av minst femton stater som representerar en kombinerad handelsflotta på minst fyrtio procent av världens handelsflottas bruttotonnage och vars sammanlagda maximala årliga fartygsåtervinningsvolym under de föregående tio åren är minst tre procent av dessa staters handelsflottas sammanlagda bruttotonnage.
  Medlemsstaterna bör ratificera
  konventionen
  så snart som möjligt för att skynda på ikraftträdandet. Konventionen
  omfattar
  formgivning, konstruktion, drift och förberedning
  av fartyg med tanke på säker och miljöriktig återvinning utan avkall på fartygets säkerhet och driftseffektivitet
  samt


  säker och miljövänlig
  drift av anläggningar för fartygsåtervinning och
  inrättandet av en tillbörlig
  verkställighetsmekanism för fartygsåtervinning.

| (4) | Den internationella konventionen för säker och miljöriktig fartygsåtervinning (nedan kallad Hongkongkonventionen) antogs den 15 maj 2009 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Hongkongkonventionen träder inte i kraft förrän det har gått tjugofyra månader från det att den ratificerats av minst femton stater som representerar en kombinerad handelsflotta på minst fyrtio procent av världens handelsflottas bruttotonnage och vars sammanlagda maximala årliga fartygsåtervinningsvolym under de föregående tio åren är minst tre procent av dessa staters handelsflottas sammanlagda bruttotonnage. Konventionen omfattar
  användning
  av
  farliga material i
  fartyg med tanke på säker och miljöriktig återvinning utan avkall på fartygets säkerhet och driftseffektivitet
  ; den omfattar även, genom riktlinjer,
  drift av anläggningar för fartygsåtervinning och
  innehåller en
  verkställighetsmekanism för fartygsåtervinning.
  Hongkongkonventionen gäller inte statsägda fartyg, fartyg under 500 bruttoton och fartyg som under hela sin livstid endast framförs i vatten som lyder under överhögheten eller jurisdiktionen för den stat vars flagg fartyget har rätt att föra. Konventionen gäller inte heller den faktiska återvinningen av det stål som tagits till vara vid återvinningsanläggningen eller driften av anläggningar som hanterar avfallsmaterial nedströms från den ursprungliga fartygsåtervinningsanläggningen. Syftet med Hongkongkonventionen är inte att förhindra export av fartyg som utgör farligt avfall till länder som inte är medlemmar i OECD – en verksamhet som för närvarande är förbjuden i enlighet med förordning (EG) nr 1013/2006. Det förväntas ta upp till ett årtionde innan Hongkongkonventionen träder i kraft. |
| --- | --- |

(4)

Den internationella konventionen för säker och miljöriktig fartygsåtervinning (nedan kallad Hongkongkonventionen) antogs den 15 maj 2009 inom ramen för Internationella sjöfartsorganisationen (IMO). Hongkongkonventionen träder inte i kraft förrän det har gått tjugofyra månader från det att den ratificerats av minst femton stater som representerar en kombinerad handelsflotta på minst fyrtio procent av världens handelsflottas bruttotonnage och vars sammanlagda maximala årliga fartygsåtervinningsvolym under de föregående tio åren är minst tre procent av dessa staters handelsflottas sammanlagda bruttotonnage. Konventionen omfattar
  användning
  av
  farliga material i
  fartyg med tanke på säker och miljöriktig återvinning utan avkall på fartygets säkerhet och driftseffektivitet
  ; den omfattar även, genom riktlinjer,
  drift av anläggningar för fartygsåtervinning och
  innehåller en
  verkställighetsmekanism för fartygsåtervinning.
  Hongkongkonventionen gäller inte statsägda fartyg, fartyg under 500 bruttoton och fartyg som under hela sin livstid endast framförs i vatten som lyder under överhögheten eller jurisdiktionen för den stat vars flagg fartyget har rätt att föra. Konventionen gäller inte heller den faktiska återvinningen av det stål som tagits till vara vid återvinningsanläggningen eller driften av anläggningar som hanterar avfallsmaterial nedströms från den ursprungliga fartygsåtervinningsanläggningen. Syftet med Hongkongkonventionen är inte att förhindra export av fartyg som utgör farligt avfall till länder som inte är medlemmar i OECD – en verksamhet som för närvarande är förbjuden i enlighet med förordning (EG) nr 1013/2006. Det förväntas ta upp till ett årtionde innan Hongkongkonventionen träder i kraft.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I Hongkongkonventionen fastställs uttryckligen att parterna
  vidtar
  strängare åtgärder i överensstämmelse med internationell rätt när det gäller säker och miljöriktig fartygsåtervinning i syfte att förebygga, minska eller minimera all skadlig påverkan på människors hälsa och miljön. Upprättandet av en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som uppfyller kraven enligt denna förordning
  bidrar
  till detta mål och även till bättre verkställande genom att flaggstaterna ges bättre möjligheter att kontrollera fartyg på väg till återvinning. Dessa krav för fartygsåtervinningsanläggningar baserar sig på kraven enligt Hongkongkonventionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I Hongkongkonventionen fastställs uttryckligen att parterna
  vidtar
  strängare åtgärder i överensstämmelse med internationell rätt när det gäller säker och miljöriktig fartygsåtervinning i syfte att förebygga, minska eller minimera all skadlig påverkan på människors hälsa och miljön. Upprättandet av en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som uppfyller kraven enligt denna förordning
  bidrar
  till detta mål och även till bättre verkställande genom att flaggstaterna ges bättre möjligheter att kontrollera fartyg på väg till återvinning. Dessa krav för fartygsåtervinningsanläggningar baserar sig på kraven enligt Hongkongkonventionen.

| (5) | I Hongkongkonventionen fastställs uttryckligen att parterna
  kan vidta
  strängare åtgärder i överensstämmelse med internationell rätt när det gäller säker och miljöriktig fartygsåtervinning i syfte att förebygga, minska eller minimera all skadlig påverkan på människors hälsa och miljön. Upprättandet av en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som uppfyller kraven enligt denna förordning
  bör bidra
  till detta mål och även till bättre verkställande genom att flaggstaterna ges bättre möjligheter att kontrollera fartyg på väg till återvinning. Dessa krav för fartygsåtervinningsanläggningar baserar sig på kraven enligt Hongkongkonventionen
  , men bör gå längre än så i syfte att uppnå ett skydd av människors hälsa och miljön som i stort sett motsvarar unionens normer
  .
  Detta bör även bidra till att göra miljösäker och miljöriktig återvinning och behandling av fartyg i unionsanläggningar mer konkurrenskraftig. |
| --- | --- |

(5)

I Hongkongkonventionen fastställs uttryckligen att parterna
  kan vidta
  strängare åtgärder i överensstämmelse med internationell rätt när det gäller säker och miljöriktig fartygsåtervinning i syfte att förebygga, minska eller minimera all skadlig påverkan på människors hälsa och miljön. Upprättandet av en europeisk förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som uppfyller kraven enligt denna förordning
  bör bidra
  till detta mål och även till bättre verkställande genom att flaggstaterna ges bättre möjligheter att kontrollera fartyg på väg till återvinning. Dessa krav för fartygsåtervinningsanläggningar baserar sig på kraven enligt Hongkongkonventionen
  , men bör gå längre än så i syfte att uppnå ett skydd av människors hälsa och miljön som i stort sett motsvarar unionens normer
  .
  Detta bör även bidra till att göra miljösäker och miljöriktig återvinning och behandling av fartyg i unionsanläggningar mer konkurrenskraftig.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Fartyg som inte omfattas av Hongkongkonventionen och
  denna förordning
  bör även i fortsättningen återvinnas enligt kraven i förordning (EG) nr 1013/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Fartyg som inte omfattas av Hongkongkonventionen och
  denna förordning
  bör även i fortsättningen återvinnas enligt kraven i förordning (EG) nr 1013/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv.

| (7) | Fartyg som inte omfattas av Hongkongkonventionen
  , fartyg som inte kan framföras för egen maskin
  och
  saknar giltigt avtal om fullständig reparation samt fartyg som inte uppfyller gällande säkerhetskrav enligt unionsrätten och internationell rätt när de blir avfall på ett territorium som står under en medlemsstats jurisdiktion
  bör även i fortsättningen återvinnas enligt kraven i förordning (EG) nr 1013/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv. |
| --- | --- |

(7)

Fartyg som inte omfattas av Hongkongkonventionen
  , fartyg som inte kan framföras för egen maskin
  och
  saknar giltigt avtal om fullständig reparation samt fartyg som inte uppfyller gällande säkerhetskrav enligt unionsrätten och internationell rätt när de blir avfall på ett territorium som står under en medlemsstats jurisdiktion
  bör även i fortsättningen återvinnas enligt kraven i förordning (EG) nr 1013/2006 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Det är nödvändigt att förtydliga räckvidden för denna förordning, förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2008/98/EG, för att undvika
  överlappning


  av
  rättsliga
  instrument som har
  samma
  syfte
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Det är nödvändigt att förtydliga räckvidden för denna förordning, förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2008/98/EG, för att undvika
  överlappning


  av
  rättsliga
  instrument som har
  samma
  syfte
  .

| (8) | Det är nödvändigt att förtydliga räckvidden för denna förordning, förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2008/98/EG, för att undvika
  att olika
  rättsliga
  krav tillämpas i
  samma
  situation
  . |
| --- | --- |

(8)

Det är nödvändigt att förtydliga räckvidden för denna förordning, förordning (EG) nr 1013/2006 och direktiv 2008/98/EG, för att undvika
  att olika
  rättsliga
  krav tillämpas i
  samma
  situation
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Denna förordning bör tillämpas med respekt för transitländers rättigheter enligt internationell rätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Denna förordning bör tillämpas med respekt för transitländers rättigheter enligt internationell rätt.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Medlemsstaterna bör skapa förutsättningar för en snabb ratificering av Hongkongkonvention i syfte att förbättra rutinerna vid och villkoren för fartygsåtervinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Medlemsstaterna bör skapa förutsättningar för en snabb ratificering av Hongkongkonvention i syfte att förbättra rutinerna vid och villkoren för fartygsåtervinning.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Medlemsstaterna bör fastställa regler om påföljder som gäller för överträdelser av denna förordning och se till att påföljderna tillämpas i syfte att förebygga kringgående av reglerna för fartygsåtervinning. Påföljderna kan vara av civilrättslig eller administrativ karaktär och de bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Medlemsstaterna bör fastställa regler om påföljder som gäller för överträdelser av denna förordning och se till att påföljderna tillämpas i syfte att förebygga kringgående av reglerna för fartygsåtervinning. Påföljderna kan vara av civilrättslig eller administrativ karaktär och de bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

| (11) | Medlemsstaterna bör fastställa regler om påföljder som gäller för överträdelser av denna förordning och se till att påföljderna tillämpas i syfte att förebygga kringgående av reglerna för fartygsåtervinning. Påföljderna kan vara av
  straffrättslig,
  civilrättslig eller administrativ karaktär och de bör vara effektiva, proportionella och avskräckande. |
| --- | --- |

(11)

Medlemsstaterna bör fastställa regler om påföljder som gäller för överträdelser av denna förordning och se till att påföljderna tillämpas i syfte att förebygga kringgående av reglerna för fartygsåtervinning. Påföljderna kan vara av
  straffrättslig,
  civilrättslig eller administrativ karaktär och de bör vara effektiva, proportionella och avskräckande.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Eftersom målet om att förebygga, minska eller eliminera skadlig påverkan på människors hälsa och miljön till följd av återvinning
  , drift
  och
  underhåll
  av
  fartyg under en medlemsstats flagg
  inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna på grund av transporternas och fartygsåtervinningens internationella karaktär och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Eftersom målet om att förebygga, minska eller eliminera skadlig påverkan på människors hälsa och miljön till följd av återvinning
  , drift
  och
  underhåll
  av
  fartyg under en medlemsstats flagg
  inte i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna på grund av transporternas och fartygsåtervinningens internationella karaktär och därför bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (14) | Eftersom målet om att förebygga, minska eller eliminera skadlig påverkan på människors hälsa och miljön till följd av återvinning och
  behandling
  av
  EU-fartyg
  inte
  alltid
  i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna
  själva
  på grund av transporternas och fartygsåtervinningens internationella karaktär och därför
  i vissa fall
  bättre kan uppnås på unionsnivå
  (även om en ratificering av Hongkongkonventionen skulle innebära att unionens behörighet att reglera fartygsåtervinningsfrågor återförs till EU:s medlemsstater)
  , kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom målet om att förebygga, minska eller eliminera skadlig påverkan på människors hälsa och miljön till följd av återvinning och
  behandling
  av
  EU-fartyg
  inte
  alltid
  i tillräcklig grad kan uppnås av medlemsstaterna
  själva
  på grund av transporternas och fartygsåtervinningens internationella karaktär och därför
  i vissa fall
  bättre kan uppnås på unionsnivå
  (även om en ratificering av Hongkongkonventionen skulle innebära att unionens behörighet att reglera fartygsåtervinningsfrågor återförs till EU:s medlemsstater)
  , kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

Ändring 14

Förslag till förordning

Artikel 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Syftet med denna förordning är att förebygga,
  minska eller
  eliminera skadliga följder för människors hälsa och miljön till följd av återvinning
  , drift
  och
  underhåll
  av
  fartyg som


  för en medlemsstats flagg
  . | Syftet med denna förordning är att förebygga,
  minimera och, så långt det är möjligt,
  eliminera
  olyckor, skador och andra
  skadliga följder för människors hälsa och miljön till följd av återvinning och
  behandling
  av
  EU-fartyg, bland annat genom att se till att de återvinns vid EU-listade anläggningar inom eller utanför unionen, samt att förbättra förhållandena för återvinning av icke EU-fartyg
  . |
| | Syftet med förordningen är även att minska skillnaderna mellan aktörer i unionen, OECD-länder och berörda tredjeländer i fråga om arbetsmiljö och miljöstandarder. |
| | Ett annat syfte med denna förordning är att underlätta ratificeringen av Hongkongkonventionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

Syftet med denna förordning är att förebygga,
  minska eller
  eliminera skadliga följder för människors hälsa och miljön till följd av återvinning
  , drift
  och
  underhåll
  av
  fartyg som


  för en medlemsstats flagg
  .

Syftet med denna förordning är att förebygga,
  minimera och, så långt det är möjligt,
  eliminera
  olyckor, skador och andra
  skadliga följder för människors hälsa och miljön till följd av återvinning och
  behandling
  av
  EU-fartyg, bland annat genom att se till att de återvinns vid EU-listade anläggningar inom eller utanför unionen, samt att förbättra förhållandena för återvinning av icke EU-fartyg
  .

Syftet med förordningen är även att minska skillnaderna mellan aktörer i unionen, OECD-länder och berörda tredjeländer i fråga om arbetsmiljö och miljöstandarder.

Ett annat syfte med denna förordning är att underlätta ratificeringen av Hongkongkonventionen.

Ändring 15

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | EU-fartyg: ett fartyg som för en medlemsstats flagg eller som framförs under dess befäl. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

EU-fartyg: ett fartyg som för en medlemsstats flagg eller som framförs under dess befäl.

Ändring 16

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | icke EU-fartyg: ett fartyg som för ett tredjelands flagg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

icke EU-fartyg: ett fartyg som för ett tredjelands flagg.

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | avfall: avfall såsom det definieras i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

avfall: avfall såsom det definieras i artikel 3.1 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | farligt avfall: farligt avfall såsom det definieras i artikel 3.2 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

farligt avfall: farligt avfall såsom det definieras i artikel 3.2 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 3c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | behandling: behandling såsom det definieras i artikel 3.14 i direktiv 2008/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3c)

behandling: behandling såsom det definieras i artikel 3.14 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 3d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | miljöriktig hantering: miljöriktig hantering såsom det definieras i artikel 2.8 i förordning (EG) nr 1013/2006. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3d)

miljöriktig hantering: miljöriktig hantering såsom det definieras i artikel 2.8 i förordning (EG) nr 1013/2006.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | fartygsåtervinning: komplett eller delvis demontering av ett fartyg vid en fartygsåtervinningsanläggning i syfte att återvinna komponenter och material för upparbetning och återanvändning, samtidigt som farliga material och andra material tas tillvara, i vilket också ingår förknippad verksamhet såsom lagring och behandling av komponenter och material på platsen, men inte
  vidarebearbetning eller bortskaffande
  vid separata anläggningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

fartygsåtervinning: komplett eller delvis demontering av ett fartyg vid en fartygsåtervinningsanläggning i syfte att återvinna komponenter och material för upparbetning och återanvändning, samtidigt som farliga material och andra material tas tillvara, i vilket också ingår förknippad verksamhet såsom lagring och behandling av komponenter och material på platsen, men inte
  vidarebearbetning eller bortskaffande
  vid separata anläggningar.

| (5) | fartygsåtervinning: komplett eller delvis demontering av ett fartyg vid en fartygsåtervinningsanläggning i syfte att återvinna komponenter och material för upparbetning och återanvändning, samtidigt som farliga material och andra material tas tillvara, i vilket också ingår förknippad verksamhet såsom lagring och behandling av komponenter och material på platsen, men inte
  vidarebehandling
  vid separata anläggningar.
  Innebörden av begreppet ”återvinning” i denna förordning skiljer sig från definitionen i artikel 3.17 i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

(5)

fartygsåtervinning: komplett eller delvis demontering av ett fartyg vid en fartygsåtervinningsanläggning i syfte att återvinna komponenter och material för upparbetning och återanvändning, samtidigt som farliga material och andra material tas tillvara, i vilket också ingår förknippad verksamhet såsom lagring och behandling av komponenter och material på platsen, men inte
  vidarebehandling
  vid separata anläggningar.
  Innebörden av begreppet ”återvinning” i denna förordning skiljer sig från definitionen i artikel 3.17 i direktiv 2008/98/EG.

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | fartygsåtervinningsanläggning: ett avdelat område som är
  en plats,
  ett varv eller en anläggning som finns i en medlemsstat eller ett tredjeland och som används för återvinning av fartyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

fartygsåtervinningsanläggning: ett avdelat område som är
  en plats,
  ett varv eller en anläggning som finns i en medlemsstat eller ett tredjeland och som används för återvinning av fartyg.

| (6) | fartygsåtervinningsanläggning: ett avdelat område som är ett
  byggt
  varv eller en
  byggd
  anläggning som finns i en medlemsstat eller ett tredjeland och som används för återvinning av fartyg. |
| --- | --- |

(6)

fartygsåtervinningsanläggning: ett avdelat område som är ett
  byggt
  varv eller en
  byggd
  anläggning som finns i en medlemsstat eller ett tredjeland och som används för återvinning av fartyg.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | återvinningsföretag
  : ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen eller en annan organisation eller person som har övertagit ansvaret för fartygsåtervinningen från ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

återvinningsföretag
  : ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen eller en annan organisation eller person som har övertagit ansvaret för fartygsåtervinningen från ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen.

| (7) | fartygsåtervinningsföretag
  : ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen eller en annan organisation eller person som har övertagit ansvaret för fartygsåtervinningen från ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen. |
| --- | --- |

(7)

fartygsåtervinningsföretag
  : ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen eller en annan organisation eller person som har övertagit ansvaret för fartygsåtervinningen från ägaren till fartygsåtervinningsanläggningen.

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | transitering: en fartygsrörelse till den slutdestination där fartyget ska återvinnas i enlighet med denna förordning genom territoriet i ett land som inte är avsändar- eller destinationsland och som har rätt att motsätta sig en sådan fartygsrörelse enligt internationell rätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

transitering: en fartygsrörelse till den slutdestination där fartyget ska återvinnas i enlighet med denna förordning genom territoriet i ett land som inte är avsändar- eller destinationsland och som har rätt att motsätta sig en sådan fartygsrörelse enligt internationell rätt.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | övergivet fartyg: ett fartyg som av sin senaste registrerade ägare har lämnats övergivet och utan övervakning i en unionshamn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

övergivet fartyg: ett fartyg som av sin senaste registrerade ägare har lämnats övergivet och utan övervakning i en unionshamn.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Denna förordning ska gälla
  fartyg


  med rätt att föra en medlemsstats flagg eller som framförs under en medlemsstats överinseende
  . | 1.   Denna förordning ska gälla
  EU-fartyg
  . |
| | Artiklarna 5a, 5b, 11b, 23.1 och 29.1 i denna förordning ska även gälla icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller ankarplats i en medlemsstat för att upprätta samverkan mellan fartyg och hamn. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Denna förordning ska gälla
  fartyg


  med rätt att föra en medlemsstats flagg eller som framförs under en medlemsstats överinseende
  .

1.   Denna förordning ska gälla
  EU-fartyg
  .

Artiklarna 5a, 5b, 11b, 23.1 och 29.1 i denna förordning ska även gälla icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller ankarplats i en medlemsstat för att upprätta samverkan mellan fartyg och hamn.

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – leden ca och cb (nya)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | fartyg som, oavsett flagg, inte kan framföras för egen maskin och därmed utgör avfall enligt förordning (EG) nr 1013/2006, förutom om de har ett giltigt avtal om fullständig reparation, |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

fartyg som, oavsett flagg, inte kan framföras för egen maskin och därmed utgör avfall enligt förordning (EG) nr 1013/2006, förutom om de har ett giltigt avtal om fullständig reparation,

| (cb) | fartyg som inte uppfyller gällande säkerhetskrav enligt unionsrätten och internationell rätt. |
| --- | --- |

(cb)

fartyg som inte uppfyller gällande säkerhetskrav enligt unionsrätten och internationell rätt.

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kontroll av farliga material | Kontroll av
  förbjudna eller begränsade
  farliga material |

Kommissionens förslag

Ändring

Kontroll av farliga material

Kontroll av
  förbjudna eller begränsade
  farliga material

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Ny påföring av påväxthindrande system som innehåller tennorganiska föreningar som fungerar som biocider, eller andra påväxthindrande system vars påföring eller användning är förbjuden enligt den internationella konventionen om kontroll av skadliga påväxthindrande system på fartyg, ska vara förbjuden på fartyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Ny påföring av påväxthindrande system som innehåller tennorganiska föreningar som fungerar som biocider, eller andra påväxthindrande system vars påföring eller användning är förbjuden enligt den internationella konventionen om kontroll av skadliga påväxthindrande system på fartyg, ska vara förbjuden på fartyg.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förteckning över farliga material | Förteckning över farliga material |
| 1.   En förteckning över farliga material
  ska hållas
  ombord på alla nya
  fartyg
  . | 1.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  en förteckning över farliga material
  sammanställs och hålls tillgänglig
  ombord på alla nya
  EU-fartyg
  . |
| 2.   En förteckning över farliga material
  ska sammanställas och hållas


  ombord
  innan ett fartyg går till återvinning. | 2.   
  Medlemsstaterna ska se till att det för existerande EU-fartyg sammanställs
  en förteckning över farliga material
  i enlighet med de tidsgränser som anges i punkt 2a eller
  innan ett fartyg går till återvinning
  , beroende på vilket som inträffar först, och att förteckningen hålls tillgänglig ombord
  . |
| | 2a.
     
  Följande tidsgränser ska gälla för sammanställande av förteckningar: |
| | — | För fartyg äldre än 25 år den ...

   (*)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Förteckning över farliga material

Förteckning över farliga material

1.   En förteckning över farliga material
  ska hållas
  ombord på alla nya
  fartyg
  .

1.   
  Medlemsstaterna ska se till att
  en förteckning över farliga material
  sammanställs och hålls tillgänglig
  ombord på alla nya
  EU-fartyg
  .

2.   En förteckning över farliga material
  ska sammanställas och hållas


  ombord
  innan ett fartyg går till återvinning.

2.   
  Medlemsstaterna ska se till att det för existerande EU-fartyg sammanställs
  en förteckning över farliga material
  i enlighet med de tidsgränser som anges i punkt 2a eller
  innan ett fartyg går till återvinning
  , beroende på vilket som inträffar först, och att förteckningen hålls tillgänglig ombord
  .

2a.
     
  Följande tidsgränser ska gälla för sammanställande av förteckningar:

—

För fartyg äldre än 25 år den ...

   (*)

  .

| — | För fartyg äldre än 20 år den ...

   (**)

  . |
| --- | --- |

—

För fartyg äldre än 20 år den ...

   (**)

  .

| — | För fartyg äldre än 15 år den ...

   (***)

  . |
| --- | --- |

—

För fartyg äldre än 15 år den ...

   (***)

  .

| — | För fartyg yngre än 15 år den ...

   (****)

  . |
| --- | --- |

—

För fartyg yngre än 15 år den ...

   (****)

  .

3.
     
  Existerande fartyg registrerade under ett tredjelands flagg som ansöker om registrering under en medlemsstats flagg ska se till att en förteckning över farliga material hålls ombord.

4.   Förteckningen över farliga material ska

4.   Förteckningen över farliga material ska

| (a) | vara fartygsspecifik, |
| --- | --- |

(a)

vara fartygsspecifik,

| (a) | vara fartygsspecifik, |
| --- | --- |

(a)

vara fartygsspecifik,

| (b) | visa att fartyget efterlever förbud eller begränsningar rörande installation eller användning av farliga material enligt artikel 4, |
| --- | --- |

(b)

visa att fartyget efterlever förbud eller begränsningar rörande installation eller användning av farliga material enligt artikel 4,

| (b) | visa att fartyget efterlever förbud eller begränsningar rörande installation eller användning av farliga material enligt artikel 4, |
| --- | --- |

(b)

visa att fartyget efterlever förbud eller begränsningar rörande installation eller användning av farliga material enligt artikel 4,

| (c) | minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  ungefärliga
  mängder. |
| --- | --- |

(c)

minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  ungefärliga
  mängder.

| (c) | för nya fartyg
  minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  exakta
  mängder. |
| --- | --- |

(c)

för nya fartyg
  minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  exakta
  mängder.

| (ca) | för befintliga fartyg minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och i så exakta mängder som möjligt. |
| --- | --- |

(ca)

för befintliga fartyg minst identifiera de farliga material som avses i bilaga I och som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och i så exakta mängder som möjligt.

| (cb) | beakta IMO:s riktlinjer. |
| --- | --- |

(cb)

beakta IMO:s riktlinjer.

5.   Utöver vad som anges i punkt 4
  ska
  det för existerande fartyg
  utarbetas
  en plan som beskriver den visuella kontrollen och provtagningar som utgör grund för sammanställningen av förteckningen över farliga material.

5.   Utöver vad som anges i punkt 4
  har
  det för existerande fartyg
  utarbetats
  en plan som beskriver den visuella kontrollen och provtagningar som utgör grund för sammanställningen av förteckningen över farliga material.

6.   Förteckningen över farliga material ska bestå av tre delar:

6.   Förteckningen över farliga material ska bestå av tre delar:

| (a) | En lista över farliga material enligt bilaga I som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  ungefärliga
  mängder (del I). |
| --- | --- |

(a)

En lista över farliga material enligt bilaga I som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och
  ungefärliga
  mängder (del I).

| (a) | En lista över farliga material enligt bilaga I som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och mängder (del I)
  i enlighet med punkt 4c
  . |
| --- | --- |

(a)

En lista över farliga material enligt bilaga I som ingår i fartygets struktur eller utrustning, var de finns och mängder (del I)
  i enlighet med punkt 4c
  .

| (b) | En lista över avfall som finns ombord på fartyget, även avfall som genereras vid drift av fartyget (del II). |
| --- | --- |

(b)

En lista över avfall som finns ombord på fartyget, även avfall som genereras vid drift av fartyget (del II).

| (b) | En lista över avfall
  (både farligt och icke-farligt)
  som finns ombord på fartyget, även avfall som genereras vid drift av fartyget
  , samt dess ungefärliga mängder
  (del II). |
| --- | --- |

(b)

En lista över avfall
  (både farligt och icke-farligt)
  som finns ombord på fartyget, även avfall som genereras vid drift av fartyget
  , samt dess ungefärliga mängder
  (del II).

| (c) | En lista över förråd ombord på fartyget efter att beslut har fattats om återvinning av fartyget (del III). |
| --- | --- |

(c)

En lista över förråd ombord på fartyget efter att beslut har fattats om återvinning av fartyget (del III).

| (c) | En lista över förråd ombord på fartyget efter att beslut har fattats om återvinning av fartyget (del III). |
| --- | --- |

(c)

En lista över förråd ombord på fartyget efter att beslut har fattats om återvinning av fartyget (del III).

7.   Del I i förteckningen över farliga material ska tillbörligen hållas och uppdateras under fartygets hela livstid, och den ska återspegla alla nya installationer som innehåller farliga material enligt bilaga I och relevanta ändringar av fartygets struktur och utrustning.

7.   Del I i förteckningen över farliga material ska tillbörligen hållas och uppdateras under fartygets hela livstid, och den ska återspegla alla nya installationer som innehåller farliga material enligt bilaga I och relevanta ändringar av fartygets struktur och utrustning.

8.   Före återvinning ska förteckningen, utöver den tillbörligen hållna och uppdaterade del I, även innehålla del II för avfall som genererats under drift och del III för förråd, och verifieras av den medlemsstat vars flagg fartyget för.

8.   Före återvinning ska förteckningen, utöver den tillbörligen hållna och uppdaterade del I, även innehålla del II för avfall som genererats under drift och del III för förråd, och verifieras av den medlemsstat vars flagg fartyget för.

9.   Kommissionen ska ha behörighet att anta delegerade akter enligt artikel 26 rörande uppdatering av vad som ska ingå i förteckningen över farliga ämnen enligt bilaga I.

9.   Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 26 med avseende på uppdatering av vad som ska ingå i förteckningen över farliga ämnen enligt bilaga I
  , för att se till att åtminstone de ämnen som anges i bilagorna I och II till Hongkongkonventionen ingår i förteckningen och ta hänsyn till relevant unionslagstiftning om utfasning eller begränsning av användning eller installation av farliga material
  .

Ändring 120

Förslag till förordning

Artikel 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 5a |
| | Incitamentbaserat system |
| | Mot bakgrund av dagens situation när det gäller fartygsåtervinning, som kännetecknas av en extrem externalisering av kostnader och oacceptabla förhållanden i samband med nedmontering av fartyg, ska kommissionen, före utgången av 2015, lägga fram ett förslag till lagstiftning om ett incitamentbaserat system som skulle underlätta säker och miljöriktig återvinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 5a

Incitamentbaserat system

Mot bakgrund av dagens situation när det gäller fartygsåtervinning, som kännetecknas av en extrem externalisering av kostnader och oacceptabla förhållanden i samband med nedmontering av fartyg, ska kommissionen, före utgången av 2015, lägga fram ett förslag till lagstiftning om ett incitamentbaserat system som skulle underlätta säker och miljöriktig återvinning.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förberedelser för återvinning:
  allmänna krav | Allmänna krav
  för fartygsägare |

Kommissionens förslag

Ändring

Förberedelser för återvinning:
  allmänna krav

Allmänna krav
  för fartygsägare

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | deras fartyg, innan den europeiska förteckningen offentliggörs, endast återvinns vid fartygsåtervinningsanläggningar
  belägna
  i unionen eller ett OECD-medlemsland, |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

deras fartyg, innan den europeiska förteckningen offentliggörs, endast återvinns vid fartygsåtervinningsanläggningar
  belägna
  i unionen eller ett OECD-medlemsland,

| (a) | deras fartyg, innan den europeiska förteckningen offentliggörs, endast återvinns vid fartygsåtervinningsanläggningar
  som är auktoriserade av behöriga myndigheter
  i unionen eller ett OECD-medlemsland, |
| --- | --- |

(a)

deras fartyg, innan den europeiska förteckningen offentliggörs, endast återvinns vid fartygsåtervinningsanläggningar
  som är auktoriserade av behöriga myndigheter
  i unionen eller ett OECD-medlemsland,

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   En fartygsspecifik återvinningsplan ska utarbetas innan återvinning av ett fartyg inleds. | 1.   En fartygsspecifik återvinningsplan ska utarbetas
  för alla EU-fartyg som är äldre än 20 år eller
  innan återvinning av ett fartyg inleds
  , beroende på vilket som inträffar först, dock senast den ...

   (*****) |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   En fartygsspecifik återvinningsplan ska utarbetas innan återvinning av ett fartyg inleds.

1.   En fartygsspecifik återvinningsplan ska utarbetas
  för alla EU-fartyg som är äldre än 20 år eller
  innan återvinning av ett fartyg inleds
  , beroende på vilket som inträffar först, dock senast den ...

   (*****)

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | utarbetas av
  fartygsåtervinningsanläggningen
  med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b, |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

utarbetas av
  fartygsåtervinningsanläggningen
  med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b,

| (a) | innan den europeiska förteckningen offentliggörs
  utarbetas av
  en fartygsåtervinningsanläggning belägen i unionen eller i ett OECD-medlemsland,
  med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b, |
| --- | --- |

(a)

innan den europeiska förteckningen offentliggörs
  utarbetas av
  en fartygsåtervinningsanläggning belägen i unionen eller i ett OECD-medlemsland,
  med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b,

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | efter det att den europeiska förteckningen har offentliggjorts utarbetas av en fartygsåtervinningsanläggning som ingår i den europeiska förteckningen, med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b, |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

efter det att den europeiska förteckningen har offentliggjorts utarbetas av en fartygsåtervinningsanläggning som ingår i den europeiska förteckningen, med beaktande av information som fartygsägaren har tillhandahållit enligt artikel 9.3 b,

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | innehålla information om typ och mängder för farliga material och avfall som genereras vid återvinning av fartyget, även material som finns upptagna i förteckningen över farliga material, och hur dessa farliga material och avfallet kommer att
  hanteras
  vid anläggningen och vid efterföljande
  avfallshanteringsanläggningar
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

innehålla information om typ och mängder för farliga material och avfall som genereras vid återvinning av fartyget, även material som finns upptagna i förteckningen över farliga material, och hur dessa farliga material och avfallet kommer att
  hanteras
  vid anläggningen och vid efterföljande
  avfallshanteringsanläggningar
  ,

| (d) | innehålla information om typ och mängder för farliga material och avfall som genereras vid återvinning av fartyget, även material
  och avfall
  som finns upptagna i förteckningen över farliga material, och hur dessa farliga material och
  det
  avfallet kommer att
  behandlas
  vid anläggningen och vid efterföljande
  avfallsbehandlingsanläggningar
  , |
| --- | --- |

(d)

innehålla information om typ och mängder för farliga material och avfall som genereras vid återvinning av fartyget, även material
  och avfall
  som finns upptagna i förteckningen över farliga material, och hur dessa farliga material och
  det
  avfallet kommer att
  behandlas
  vid anläggningen och vid efterföljande
  avfallsbehandlingsanläggningar
  ,

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | uppdateras senast sex månader efter en besiktning för förnyande av certifikat eller en tilläggsbesiktning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ea)

uppdateras senast sex månader efter en besiktning för förnyande av certifikat eller en tilläggsbesiktning.

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Fartygsägare som säljer ett EU-fartyg som är äldre än 20 år till en ny fartygsägare som avser att föra ett tredjelands flagg ska se till att avtalet med den nye fartygsägaren innehåller en bestämmelse om att den nye ägaren, och eventuella senare ägare, övertar ansvaret för att utarbeta en fartygsåtervinningsplan i händelse av att de vill anlöpa hamnar eller ankarplatser i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Fartygsägare som säljer ett EU-fartyg som är äldre än 20 år till en ny fartygsägare som avser att föra ett tredjelands flagg ska se till att avtalet med den nye fartygsägaren innehåller en bestämmelse om att den nye ägaren, och eventuella senare ägare, övertar ansvaret för att utarbeta en fartygsåtervinningsplan i händelse av att de vill anlöpa hamnar eller ankarplatser i unionen.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Besiktningar ska utföras av
  administrationens
  tjänstemän eller av en erkänd organisation som agerar för administrationens del. | 1.   Besiktningar ska utföras av tjänstemän
  från de nationella behöriga myndigheterna
  eller av en erkänd organisation som agerar för administrationens del. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Besiktningar ska utföras av
  administrationens
  tjänstemän eller av en erkänd organisation som agerar för administrationens del.

1.   Besiktningar ska utföras av tjänstemän
  från de nationella behöriga myndigheterna
  eller av en erkänd organisation som agerar för administrationens del.

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Första besiktningen ska göras innan fartyget tas i drift
  eller innan inventeringscertifikat utfärdas
  . De tjänstemän som utför denna besiktning ska verifiera att del I i förteckningen över farliga material uppfyller kraven enligt denna förordning. | 3.   Första besiktningen
  på ett nytt fartyg
  ska göras innan fartyget tas i drift.
  Första besiktningen på ett existerande fartyg ska göras senast fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.
  De tjänstemän som utför denna besiktning ska verifiera att del I i förteckningen över farliga material uppfyller kraven enligt denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Första besiktningen ska göras innan fartyget tas i drift
  eller innan inventeringscertifikat utfärdas
  . De tjänstemän som utför denna besiktning ska verifiera att del I i förteckningen över farliga material uppfyller kraven enligt denna förordning.

3.   Första besiktningen
  på ett nytt fartyg
  ska göras innan fartyget tas i drift.
  Första besiktningen på ett existerande fartyg ska göras senast fem år efter det att denna förordning har trätt i kraft.
  De tjänstemän som utför denna besiktning ska verifiera att del I i förteckningen över farliga material uppfyller kraven enligt denna förordning.

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Tilläggsbesiktning, allmän eller delvis,
  kan göras på fartygsägarens begäran
  efter ändring, utbyte eller
  betydande
  reparation av struktur, utrustning, system, anordningar, arrangemang och material. De tjänstemän som utför besiktningen ska se till att alla sådana ändringar, utbyten eller
  betydande
  reparationer har gjorts på sådant sätt att fartyget uppfyller kraven i denna förordning och de ska verifiera att motsvarande ändringar har gjorts i del I i förteckningen över farliga material. | 5.   
  Fartygsägaren ska begära en
  tilläggsbesiktning, allmän eller delvis, efter
  en betydande
  ändring, utbyte eller reparation av struktur, utrustning, system, anordningar, arrangemang och material. De tjänstemän som utför besiktningen ska se till att alla sådana
  betydande
  ändringar, utbyten eller reparationer har gjorts på sådant sätt att fartyget uppfyller kraven i denna förordning och de ska verifiera att motsvarande ändringar har gjorts i del I i förteckningen över farliga material. |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Tilläggsbesiktning, allmän eller delvis,
  kan göras på fartygsägarens begäran
  efter ändring, utbyte eller
  betydande
  reparation av struktur, utrustning, system, anordningar, arrangemang och material. De tjänstemän som utför besiktningen ska se till att alla sådana ändringar, utbyten eller
  betydande
  reparationer har gjorts på sådant sätt att fartyget uppfyller kraven i denna förordning och de ska verifiera att motsvarande ändringar har gjorts i del I i förteckningen över farliga material.

5.   
  Fartygsägaren ska begära en
  tilläggsbesiktning, allmän eller delvis, efter
  en betydande
  ändring, utbyte eller reparation av struktur, utrustning, system, anordningar, arrangemang och material. De tjänstemän som utför besiktningen ska se till att alla sådana
  betydande
  ändringar, utbyten eller reparationer har gjorts på sådant sätt att fartyget uppfyller kraven i denna förordning och de ska verifiera att motsvarande ändringar har gjorts i del I i förteckningen över farliga material.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 6 – stycke 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Att fartyget har förrengjorts i enlighet med artikel 6.1 c. |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Att fartyget har förrengjorts i enlighet med artikel 6.1 c.

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  De tjänstemän som utför besiktningar får när som helst, eller på motiverad begäran av hamnmyndigheter som tar emot ett fartyg och som hyser allvarliga tvivel om fartygets skick, besluta om en oanmäld inspektion för att kontrollera att fartyget uppfyller kraven i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

7a.
     
  De tjänstemän som utför besiktningar får när som helst, eller på motiverad begäran av hamnmyndigheter som tar emot ett fartyg och som hyser allvarliga tvivel om fartygets skick, besluta om en oanmäld inspektion för att kontrollera att fartyget uppfyller kraven i denna förordning.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kontraktet ska vara i kraft senast från och med tidpunkten för begäran om slutbesiktning enligt
  artikel 8.1 d
  och fram till att återvinningen är klar. | 2.   Kontraktet ska vara i kraft senast från och med tidpunkten för begäran om slutbesiktning enligt
  artikel 8.6
  och fram till dess att återvinningen är klar. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kontraktet ska vara i kraft senast från och med tidpunkten för begäran om slutbesiktning enligt
  artikel 8.1 d
  och fram till att återvinningen är klar.

2.   Kontraktet ska vara i kraft senast från och med tidpunkten för begäran om slutbesiktning enligt
  artikel 8.6
  och fram till dess att återvinningen är klar.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Förse fartygsåtervinningsanläggningen med all relevant information om fartyget som behövs för upprättande av den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Förse fartygsåtervinningsanläggningen med all relevant information om fartyget som behövs för upprättande av den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7.

| (b) | Minst fyra månader före det datum som fartygsåtervinningen är planerad till
  förse fartygsåtervinningsanläggningen med all relevant information om fartyget som behövs för upprättande av den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7
  eller, om fartygsägaren inte besitter sådan information, meddela fartygsåtervinningsanläggningen och samarbeta med denna så att eventuella luckor kan åtgärdas på lämpligt sätt
  . |
| --- | --- |

(b)

Minst fyra månader före det datum som fartygsåtervinningen är planerad till
  förse fartygsåtervinningsanläggningen med all relevant information om fartyget som behövs för upprättande av den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7
  eller, om fartygsägaren inte besitter sådan information, meddela fartygsåtervinningsanläggningen och samarbeta med denna så att eventuella luckor kan åtgärdas på lämpligt sätt
  .

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | Förse fartygsåtervinningsanläggningen med en kopia av det intyg om att fartyget är återvinningsklart som utfärdats i enlighet med artikel 10. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

Förse fartygsåtervinningsanläggningen med en kopia av det intyg om att fartyget är återvinningsklart som utfärdats i enlighet med artikel 10.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (bb) | Skicka ett fartyg till återvinning endast när fartygsåtervinningsplanen uttryckligen har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 7.2 b. |

Kommissionens förslag

Ändring

(bb)

Skicka ett fartyg till återvinning endast när fartygsåtervinningsplanen uttryckligen har godkänts av den behöriga myndigheten i enlighet med artikel 7.2 b.

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Ta tillbaka fartyget innan återvinningen inleds eller efter att den har inletts, i de fall det är tekniskt genomförbart, om
  innehållet av farliga material ombord inte väsentligen motsvarar
  förteckningen
  över farliga material och fartyget därför inte kan återvinnas på ett korrekt sätt
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Ta tillbaka fartyget innan återvinningen inleds eller efter att den har inletts, i de fall det är tekniskt genomförbart, om
  innehållet av farliga material ombord inte väsentligen motsvarar
  förteckningen
  över farliga material och fartyget därför inte kan återvinnas på ett korrekt sätt
  .

| (c) | Ta tillbaka fartyget innan återvinningen inleds eller efter att den har inletts, i de fall det är tekniskt genomförbart, om
  den avsedda fartygsåtervinningen är svår att genomföra eller skulle äventyra säkerheten eller miljöskyddet på grund av underlåtenhet att beskriva fartyget ordentligt, antingen i
  förteckningen
  eller någon annanstans
  . |
| --- | --- |

(c)

Ta tillbaka fartyget innan återvinningen inleds eller efter att den har inletts, i de fall det är tekniskt genomförbart, om
  den avsedda fartygsåtervinningen är svår att genomföra eller skulle äventyra säkerheten eller miljöskyddet på grund av underlåtenhet att beskriva fartyget ordentligt, antingen i
  förteckningen
  eller någon annanstans
  .

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Täcka de faktiska extra kostnaderna i den händelse att innehållet av farliga material ombord är betydligt större än vad som anges i förteckningen över farliga kemikalier men inte gör att den avsedda fartygsåtervinningen blir svår att genomföra eller äventyrar säkerheten eller miljöskyddet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

Täcka de faktiska extra kostnaderna i den händelse att innehållet av farliga material ombord är betydligt större än vad som anges i förteckningen över farliga kemikalier men inte gör att den avsedda fartygsåtervinningen blir svår att genomföra eller äventyrar säkerheten eller miljöskyddet.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Upprätta, i samarbete med fartygsägaren, en fartygsspecifik återvinningsplan enligt artikel 7. |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

Upprätta, i samarbete med fartygsägaren, en fartygsspecifik återvinningsplan enligt artikel 7.

| (a) | Upprätta, i samarbete med fartygsägaren, en fartygsspecifik återvinningsplan enligt artikel 7
  senast en månad efter det att den mottagit all relevant information enligt punkt 3 b
  . |
| --- | --- |

(a)

Upprätta, i samarbete med fartygsägaren, en fartygsspecifik återvinningsplan enligt artikel 7
  senast en månad efter det att den mottagit all relevant information enligt punkt 3 b
  .

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Förbjuda


  start av återvinning
  av fartyget fram till att den rapport som avses i led b har lämnats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Förbjuda


  start av återvinning
  av fartyget fram till att den rapport som avses i led b har lämnats.

| (c) | Vägra att inleda återvinningen
  av fartyget fram till dess att den rapport som avses i led b har lämnats
  och den behöriga myndigheten har godkänt fartygsåtervinningsplanen
  . |
| --- | --- |

(c)

Vägra att inleda återvinningen
  av fartyget fram till dess att den rapport som avses i led b har lämnats
  och den behöriga myndigheten har godkänt fartygsåtervinningsplanen
  .

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4 – del d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Vid förberedelserna inför mottagning av ett fartyg för återvinning, förse de relevanta behöriga myndigheterna med en skriftlig anmälan om avsikten att genomföra återvinning av fartyget senast
  14 dagar
  före den planerade starten: |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Vid förberedelserna inför mottagning av ett fartyg för återvinning, förse de relevanta behöriga myndigheterna med en skriftlig anmälan om avsikten att genomföra återvinning av fartyget senast
  14 dagar
  före den planerade starten:

| (d) | Vid förberedelserna inför mottagning av ett fartyg för återvinning, förse de relevanta behöriga myndigheterna med en skriftlig anmälan om avsikten att genomföra återvinning av fartyget senast
  tre månader
  före den planerade starten: |
| --- | --- |

(d)

Vid förberedelserna inför mottagning av ett fartyg för återvinning, förse de relevanta behöriga myndigheterna med en skriftlig anmälan om avsikten att genomföra återvinning av fartyget senast
  tre månader
  före den planerade starten:

Ändring 56

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Fartygsägaren ska lämna en kopia av kontraktet till den behöriga myndigheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.
     
  Fartygsägaren ska lämna en kopia av kontraktet till den behöriga myndigheten.

Ändring 57

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Efter
  utförd
  första besiktning eller besiktning för förnyande av certifikat, eller tilläggsbesiktning
  på begäran av fartygsägaren,
  ska
  medlemsstaten
  utfärda ett inventeringscertifikat enligt formuläret i bilaga IV. Detta certifikat ska åtföljas av del I i förteckningen över farliga material. | 1.   Efter
  en godkänd
  första besiktning eller besiktning för förnyande av certifikat eller tilläggsbesiktning ska
  den medlemsstat under vars flagg fartyget seglar
  utfärda ett inventeringscertifikat enligt formuläret i bilaga IV. Detta certifikat ska åtföljas av del I i förteckningen över farliga material. |
| Kommissionen ska ha behörighet att anta delegerade akter enligt artikel 26 rörande uppdateringen av formen för det inventeringscertifikat som anges i bilaga IV. | Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 26 med avseende på uppdateringen av formen för det inventeringscertifikat som anges i bilaga IV. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Efter
  utförd
  första besiktning eller besiktning för förnyande av certifikat, eller tilläggsbesiktning
  på begäran av fartygsägaren,
  ska
  medlemsstaten
  utfärda ett inventeringscertifikat enligt formuläret i bilaga IV. Detta certifikat ska åtföljas av del I i förteckningen över farliga material.

1.   Efter
  en godkänd
  första besiktning eller besiktning för förnyande av certifikat eller tilläggsbesiktning ska
  den medlemsstat under vars flagg fartyget seglar
  utfärda ett inventeringscertifikat enligt formuläret i bilaga IV. Detta certifikat ska åtföljas av del I i förteckningen över farliga material.

Kommissionen ska ha behörighet att anta delegerade akter enligt artikel 26 rörande uppdateringen av formen för det inventeringscertifikat som anges i bilaga IV.

Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade akter enligt artikel 26 med avseende på uppdateringen av formen för det inventeringscertifikat som anges i bilaga IV.

Ändring 58

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Efter godkänd slutbesiktning enligt artikel 8.6 ska administrationen utfärda ett intyg om att fartyget är återvinningsklart i enlighet med formuläret i bilaga V. Detta intyg ska åtföljas av förteckningen över farliga material och återvinningsplanen för fartyget. | 2.   Efter godkänd slutbesiktning enligt artikel 8.6 ska administrationen utfärda ett intyg om att fartyget är återvinningsklart i enlighet med formuläret i bilaga V
  , om den anser att fartygsåtervinningsplanen uppfyller kraven i denna förordning
  . Detta intyg ska åtföljas av förteckningen över farliga material och återvinningsplanen för fartyget. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Efter godkänd slutbesiktning enligt artikel 8.6 ska administrationen utfärda ett intyg om att fartyget är återvinningsklart i enlighet med formuläret i bilaga V. Detta intyg ska åtföljas av förteckningen över farliga material och återvinningsplanen för fartyget.

2.   Efter godkänd slutbesiktning enligt artikel 8.6 ska administrationen utfärda ett intyg om att fartyget är återvinningsklart i enlighet med formuläret i bilaga V
  , om den anser att fartygsåtervinningsplanen uppfyller kraven i denna förordning
  . Detta intyg ska åtföljas av förteckningen över farliga material och återvinningsplanen för fartyget.

Ändring 59

Förslag till förordning

Artikel 11a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11a |
| | Inspektioner |
| | Medlemsstaterna ska tillämpa kontrollbestämmelser för EU-fartyg som motsvarar bestämmelserna i direktiv 2009/16/EG och i enlighet med nationell lagstiftning. En mer ingående inspektion ska göras, med beaktande av IMO:s riktliner, om en inspektion visar att ett fartyg inte uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a, artikel 5 och artikel 7 eller inte har ett giltigt inventeringscertifikat enligt artikel 10.1 eller om det efter en inspektion finns starka skäl att tro |
| | — | att fartygets skick eller utrustning inte uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a eller inte väsentligen motsvarar uppgifterna i certifikatet och/eller förteckningen över farliga material, eller |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 11a

Inspektioner

Medlemsstaterna ska tillämpa kontrollbestämmelser för EU-fartyg som motsvarar bestämmelserna i direktiv 2009/16/EG och i enlighet med nationell lagstiftning. En mer ingående inspektion ska göras, med beaktande av IMO:s riktliner, om en inspektion visar att ett fartyg inte uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a, artikel 5 och artikel 7 eller inte har ett giltigt inventeringscertifikat enligt artikel 10.1 eller om det efter en inspektion finns starka skäl att tro

—

att fartygets skick eller utrustning inte uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a eller inte väsentligen motsvarar uppgifterna i certifikatet och/eller förteckningen över farliga material, eller

| — | att det inte finns något förfarande ombord på fartyget för att upprätthålla förteckningen över farliga ämnen. |
| --- | --- |

—

att det inte finns något förfarande ombord på fartyget för att upprätthålla förteckningen över farliga ämnen.

Ändring 60

Förslag till förordning

Artikel 11b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 11b |
| | Bestämmelser som gäller för icke EU-fartyg utöver artiklarna 5a, 5b, 23.1 och 29.1 |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att icke EU-fartyg uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a, utan att det påverkar kraven i annan unionslagstiftning som kan kräva ytterligare åtgärder. Medlemsstaterna ska förbjuda installation eller användning av de material som avses i artikel 4.1–4.3a på icke EU-fartyg som befinner sig i deras hamnar eller på deras ankarplatser, varv, reparationsvarv eller offshoreterminaler. |
| | 2.
     
  Nya icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska ha en giltig förteckning över farliga material tillgänglig ombord. |
| | 3.
     
  Befintliga icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska ha en förteckning över farliga material tillgänglig ombord i enlighet med de tidsfrister som anges i artikel 5.2 a. Förteckningen ska uppfylla kraven i artikel 5.4–5.7. |
| | 4.
     
  Icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska uppvisa ett intyg som utfärdats av fartygets administration eller av en erkänd organisation som handlar på dess vägnar och som bekräftar att fartyget uppfyller kraven i punkterna 1–3. |
| | 5.
     
  Icke EU-fartyg som köpts av en ägare som seglade under EU-flagg när fartyget var äldre än 20 år ska, när de anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat, ha en fartygsåtervinningsplan tillgänglig ombord enligt artikel 7.2 d. |
| | 6.
     
  En mer ingående inspektion ska göras om en inspektion visar att ett icke EU-fartyg inte uppfyller kraven i punkterna 1–5 eller om det efter en inspektion finns starka skäl att tro |
| | — | att fartygets skick eller utrustning inte uppfyller kraven i punkt 1 eller inte väsentligen motsvarar uppgifterna i certifikatet eller förteckningen över farliga material, eller |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 11b

Bestämmelser som gäller för icke EU-fartyg utöver artiklarna 5a, 5b, 23.1 och 29.1

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att icke EU-fartyg uppfyller kraven i artikel 4.1–4.3a, utan att det påverkar kraven i annan unionslagstiftning som kan kräva ytterligare åtgärder. Medlemsstaterna ska förbjuda installation eller användning av de material som avses i artikel 4.1–4.3a på icke EU-fartyg som befinner sig i deras hamnar eller på deras ankarplatser, varv, reparationsvarv eller offshoreterminaler.

2.
     
  Nya icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska ha en giltig förteckning över farliga material tillgänglig ombord.

3.
     
  Befintliga icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska ha en förteckning över farliga material tillgänglig ombord i enlighet med de tidsfrister som anges i artikel 5.2 a. Förteckningen ska uppfylla kraven i artikel 5.4–5.7.

4.
     
  Icke EU-fartyg som anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat ska uppvisa ett intyg som utfärdats av fartygets administration eller av en erkänd organisation som handlar på dess vägnar och som bekräftar att fartyget uppfyller kraven i punkterna 1–3.

5.
     
  Icke EU-fartyg som köpts av en ägare som seglade under EU-flagg när fartyget var äldre än 20 år ska, när de anlöper en hamn eller en ankarplats i en medlemsstat, ha en fartygsåtervinningsplan tillgänglig ombord enligt artikel 7.2 d.

6.
     
  En mer ingående inspektion ska göras om en inspektion visar att ett icke EU-fartyg inte uppfyller kraven i punkterna 1–5 eller om det efter en inspektion finns starka skäl att tro

—

att fartygets skick eller utrustning inte uppfyller kraven i punkt 1 eller inte väsentligen motsvarar uppgifterna i certifikatet eller förteckningen över farliga material, eller

| — | att det inte finns något förfarande ombord på fartyget för att upprätthålla förteckningen över farliga ämnen. |
| --- | --- |

—

att det inte finns något förfarande ombord på fartyget för att upprätthålla förteckningen över farliga ämnen.

7.
     
  Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande påföljder tillämpas på ägare av icke EU-fartyg som inte uppfyller kraven i denna artikel.

Ändring 61

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att en fartygsåtervinningsanläggning ska upptas i den europeiska förteckningen måste den uppfylla följande krav: | För att en fartygsåtervinningsanläggning ska upptas i den europeiska förteckningen ska den uppfylla följande krav
  , med beaktande av relevanta riktlinjer från IMO och ILO samt andra internationella riktlinjer
  : |

Kommissionens förslag

Ändring

För att en fartygsåtervinningsanläggning ska upptas i den europeiska förteckningen måste den uppfylla följande krav:

För att en fartygsåtervinningsanläggning ska upptas i den europeiska förteckningen ska den uppfylla följande krav
  , med beaktande av relevanta riktlinjer från IMO och ILO samt andra internationella riktlinjer
  :

Ändring 62

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Den ska drivas från permanenta konstruktioner (torrdockor, kajer eller slipbäddar). |

Kommissionens förslag

Ändring

(aa)

Den ska drivas från permanenta konstruktioner (torrdockor, kajer eller slipbäddar).

Ändring 63

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Den ska ha tillräckligt många kranar som kan lyfta delar som skurits loss från ett fartyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ab)

Den ska ha tillräckligt många kranar som kan lyfta delar som skurits loss från ett fartyg.

Ändring 64

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Den ska inrätta lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som
  inte medför hälsorisker för
  arbetstagarna eller närboende befolkning och som förebygger, minskar, minimerar och så långt det praktiskt är möjligt eliminerar skadliga följder för miljön till följd av fartygsåtervinningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

Den ska inrätta lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som
  inte medför hälsorisker för
  arbetstagarna eller närboende befolkning och som förebygger, minskar, minimerar och så långt det praktiskt är möjligt eliminerar skadliga följder för miljön till följd av fartygsåtervinningen.

| (b) | Den ska inrätta lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som
  garanterar att
  arbetstagarna eller närboende befolkning
  inte utsätts för hälsorisker
  och som förebygger, minskar, minimerar och så långt det praktiskt är möjligt eliminerar skadliga följder för miljön till följd av fartygsåtervinningen. |
| --- | --- |

(b)

Den ska inrätta lednings- och övervakningssystem, förfaranden och tekniker som
  garanterar att
  arbetstagarna eller närboende befolkning
  inte utsätts för hälsorisker
  och som förebygger, minskar, minimerar och så långt det praktiskt är möjligt eliminerar skadliga följder för miljön till följd av fartygsåtervinningen.

Ändring 65

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Den ska utarbeta och
  godkänna
  en anläggningsplan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(d)

Den ska utarbeta och
  godkänna
  en anläggningsplan.

| (d) | Den ska utarbeta och
  anta
  en anläggningsplan. |
| --- | --- |

(d)

Den ska utarbeta och
  anta
  en anläggningsplan.

Ändring 66

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (j) | Den ska säkerställa tillträde till utrustning för nödsituationer såsom brandbekämpningsutrustning och -fordon, ambulanser och lyftkranar i alla delar av
  fartygsåtervinningsanläggningen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(j)

Den ska säkerställa tillträde till utrustning för nödsituationer såsom brandbekämpningsutrustning och -fordon, ambulanser och lyftkranar i alla delar av
  fartygsåtervinningsanläggningen
  .

| (j) | Den ska se till att utrustning för nödsituationer såsom brandbekämpningsutrustning och -fordon, ambulanser och lyftkranar
  snabbt

  kan sättas in

  på fartyget och
  i alla delar av
  återvinningsanläggningen när arbetet med att återvinna fartyget har inletts
  . |
| --- | --- |

(j)

Den ska se till att utrustning för nödsituationer såsom brandbekämpningsutrustning och -fordon, ambulanser och lyftkranar
  snabbt

  kan sättas in

  på fartyget och
  i alla delar av
  återvinningsanläggningen när arbetet med att återvinna fartyget har inletts
  .

Ändring 67

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Den ska sörja för inneslutning av alla farliga material ombord på ett fartyg under återvinningsprocessen för att förebygga utsläpp av dessa farliga material i miljön, särskilt i tidvattenzoner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(k)

Den ska sörja för inneslutning av alla farliga material ombord på ett fartyg under återvinningsprocessen för att förebygga utsläpp av dessa farliga material i miljön, särskilt i tidvattenzoner.

| (k) | Den ska sörja för inneslutning av alla farliga material ombord på ett fartyg under återvinningsprocessen för att förebygga utsläpp av dessa farliga material i miljön, särskilt i tidvattenzoner
  , i synnerhet genom att underdelen skärs loss i en permanent eller flytande torrdocka
  . |
| --- | --- |

(k)

Den ska sörja för inneslutning av alla farliga material ombord på ett fartyg under återvinningsprocessen för att förebygga utsläpp av dessa farliga material i miljön, särskilt i tidvattenzoner
  , i synnerhet genom att underdelen skärs loss i en permanent eller flytande torrdocka
  .

Ändring 68

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led m

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (m) | Den ska se till att all hantering av farliga material och avfall sker på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(m)

Den ska se till att all hantering av farliga material och avfall sker på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem.

| (m) | Den ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av led k,
  se till att all hantering av farliga material och avfall sker på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem. |
| --- | --- |

(m)

Den ska
  , utan att det påverkar tillämpningen av led k,
  se till att all hantering av farliga material och avfall sker på ogenomsläppliga underlag med effektiva dräneringssystem.

Ändring 69

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led ma (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ma) | Den ska se till att allt avfall som är förberett för återvinning endast överförs till återvinningsanläggningar som är auktoriserade att återvinna sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ma)

Den ska se till att allt avfall som är förberett för återvinning endast överförs till återvinningsanläggningar som är auktoriserade att återvinna sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt.

Ändring 70

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led mb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (mb) | Den ska säkerställa lämplig lagring av demonterade reservdelar, bland annat lagring på ogenomträngliga ytor för reservdelar som är nedsmutsade med olja. |

Kommissionens förslag

Ändring

(mb)

Den ska säkerställa lämplig lagring av demonterade reservdelar, bland annat lagring på ogenomträngliga ytor för reservdelar som är nedsmutsade med olja.

Ändring 71

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led mc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (mc) | Den ska se till att det finns fungerande utrustning för behandling av vatten, däribland regnvatten, enligt gällande hälso- och miljöskyddsbestämmelser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(mc)

Den ska se till att det finns fungerande utrustning för behandling av vatten, däribland regnvatten, enligt gällande hälso- och miljöskyddsbestämmelser.

Ändring 72

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led md (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (md) | Den ska säkerställa lämplig lagring av explosiva och/eller lättantändliga material och gaser, bland annat förebyggande av brandfara och av alltför stora upplag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(md)

Den ska säkerställa lämplig lagring av explosiva och/eller lättantändliga material och gaser, bland annat förebyggande av brandfara och av alltför stora upplag.

Ändring 73

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led me (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (me) | Den ska säkerställa lämplig, skyddad lagring och inneslutning på ogenomträngliga ytor för avfall och material som innehåller fast eller flytande PCB/PCT. |

Kommissionens förslag

Ändring

(me)

Den ska säkerställa lämplig, skyddad lagring och inneslutning på ogenomträngliga ytor för avfall och material som innehåller fast eller flytande PCB/PCT.

Ändring 74

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led mf (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (mf) | Den ska se till att allt material som innehåller PCB/PCT hanteras i enlighet med Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningars krav och riktlinjer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(mf)

Den ska se till att allt material som innehåller PCB/PCT hanteras i enlighet med Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningars krav och riktlinjer.

Ändring 75

Förslag till förordning

Artikel 12 – stycke 2 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Den ska se till att allt avfall som uppstår vid återvinningen endast överförs till avfallshanteringsanläggningar som är auktoriserade att hantera och bortskaffa sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(n)

Den ska se till att allt avfall som uppstår vid återvinningen endast överförs till avfallshanteringsanläggningar som är auktoriserade att hantera och bortskaffa sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt.

| (n) | Den ska se till att allt avfall som uppstår vid återvinningen endast överförs till avfallshanteringsanläggningar som är auktoriserade att behandla och bortskaffa sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt.
  Den ska i detta syfte upprätta ett register över de sekundära aktörer som huvudanläggningen arbetar med, tillsammans med information om deras kapacitet och metoder för avfallshantering. |
| --- | --- |

(n)

Den ska se till att allt avfall som uppstår vid återvinningen endast överförs till avfallshanteringsanläggningar som är auktoriserade att behandla och bortskaffa sådant avfall utan risk för människors hälsa och på ett miljöriktigt sätt.
  Den ska i detta syfte upprätta ett register över de sekundära aktörer som huvudanläggningen arbetar med, tillsammans med information om deras kapacitet och metoder för avfallshantering.

Ändring 76

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   lämna uppgifter om tillstånd, licens eller auktorisering från de behöriga myndigheterna för att få bedriva fartygsåtervinning, liksom uppgifter om storleksbegränsningar (maximal längd, bredd och ton lätt deplacement) för de fartyg som anläggningen får återvinna samt eventuella andra tillämpliga begränsningar, | (1)   lämna uppgifter om tillstånd, licens eller auktorisering från de behöriga myndigheterna för att få bedriva fartygsåtervinning, liksom uppgifter om storleksbegränsningar (maximal längd, bredd och ton lätt deplacement) för de fartyg som anläggningen får återvinna samt eventuella andra tillämpliga begränsningar
  och villkor
  , |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)   lämna uppgifter om tillstånd, licens eller auktorisering från de behöriga myndigheterna för att få bedriva fartygsåtervinning, liksom uppgifter om storleksbegränsningar (maximal längd, bredd och ton lätt deplacement) för de fartyg som anläggningen får återvinna samt eventuella andra tillämpliga begränsningar,

(1)   lämna uppgifter om tillstånd, licens eller auktorisering från de behöriga myndigheterna för att få bedriva fartygsåtervinning, liksom uppgifter om storleksbegränsningar (maximal längd, bredd och ton lätt deplacement) för de fartyg som anläggningen får återvinna samt eventuella andra tillämpliga begränsningar
  och villkor
  ,

Ändring 77

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  visa belägg för att den uppfyller alla hälso- och säkerhetskrav enligt lagstiftningen i det landet, |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)
     
  visa belägg för att den uppfyller alla hälso- och säkerhetskrav enligt lagstiftningen i det landet,

Ändring 78

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  identifiera alla underleverantörer som är direkt involverade i fartygsåtervinningsprocessen och styrka deras tillstånd, |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)
     
  identifiera alla underleverantörer som är direkt involverade i fartygsåtervinningsprocessen och styrka deras tillstånd,

Ändring 79

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | vilka
  avfallshanteringsmetoder
  som används inom anläggningen –
  förbränning,
  deponering eller annan avfallshanteringsmetod – tillsammans med intyg om att metoderna används utan risker för människors hälsa eller miljön, särskilt att de används |

Kommissionens förslag

Ändring

(b)

vilka
  avfallshanteringsmetoder
  som används inom anläggningen –
  förbränning,
  deponering eller annan avfallshanteringsmetod – tillsammans med intyg om att metoderna används utan risker för människors hälsa eller miljön, särskilt att de används

| (b) | vilka
  avfallsbehandlingsmetoder
  som används inom anläggningen –
  (till exempel
  deponering
  , syraneutralisering, kemisk destruktion)
  eller annan avfallsbehandlingsmetod 
  för varje material som förtecknas i bilaga I –
  tillsammans med intyg om att metoderna används
  i enlighet med bästa etablerade praxis, globala normer och lagar och
  utan risker för människors hälsa eller miljön, särskilt att de används |
| --- | --- |

(b)

vilka
  avfallsbehandlingsmetoder
  som används inom anläggningen –
  (till exempel
  deponering
  , syraneutralisering, kemisk destruktion)
  eller annan avfallsbehandlingsmetod 
  för varje material som förtecknas i bilaga I –
  tillsammans med intyg om att metoderna används
  i enlighet med bästa etablerade praxis, globala normer och lagar och
  utan risker för människors hälsa eller miljön, särskilt att de används

Ändring 80

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | vilken
  avfallshanteringsmetod
  som används om de farliga materialen därefter kommer att skickas till en annan avfallshanteringsanläggning utanför fartygsåtervinningsanläggningen. Följande information ska lämnas om alla efterföljande avfallshanteringsanläggningar: |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

vilken
  avfallshanteringsmetod
  som används om de farliga materialen därefter kommer att skickas till en annan avfallshanteringsanläggning utanför fartygsåtervinningsanläggningen. Följande information ska lämnas om alla efterföljande avfallshanteringsanläggningar:

| (c) | vilken
  avfallsbehandlingsmetod
  som används om de farliga materialen därefter kommer att skickas till en annan avfallsbehandlingsanläggning utanför fartygsåtervinningsanläggningen. Följande information ska lämnas om alla efterföljande avfallsbehandlingsanläggningar: |
| --- | --- |

(c)

vilken
  avfallsbehandlingsmetod
  som används om de farliga materialen därefter kommer att skickas till en annan avfallsbehandlingsanläggning utanför fartygsåtervinningsanläggningen. Följande information ska lämnas om alla efterföljande avfallsbehandlingsanläggningar:

Ändring 81

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (ii) | Intyg om att anläggningen har tillstånd att hantera det farliga materialet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ii)

Intyg om att anläggningen har tillstånd att hantera det farliga materialet.

| (ii) | Intyg om att anläggningen har tillstånd
  från den relevanta behöriga myndigheten
  att behandla det farliga materialet. |
| --- | --- |

(ii)

Intyg om att anläggningen har tillstånd
  från den relevanta behöriga myndigheten
  att behandla det farliga materialet.

Ändring 82

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | ha ett system för att dokumentera de faktiska mängder farligt material som avlägsnas från varje fartyg i förhållande till förteckningen över farliga material samt de olika behandlingsprocesser som tillämpas inom och utanför anläggningen för dessa material, |

Kommissionens förslag

Ändring

(ca)

ha ett system för att dokumentera de faktiska mängder farligt material som avlägsnas från varje fartyg i förhållande till förteckningen över farliga material samt de olika behandlingsprocesser som tillämpas inom och utanför anläggningen för dessa material,

Ändring 83

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | ha adekvat försäkring för att täcka ansvar för hälsa och säkerhet samt kostnader för miljösanering i enlighet med tillämplig lagstiftning i den medlemsstat eller det tredjeland där anläggningen är belägen, |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

ha adekvat försäkring för att täcka ansvar för hälsa och säkerhet samt kostnader för miljösanering i enlighet med tillämplig lagstiftning i den medlemsstat eller det tredjeland där anläggningen är belägen,

Ändring 84

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 2 – led 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | genomföra regelbunden övervakning av vatten och sediment i närheten av fartygsåtervinningsanläggningen för att kontrollera föroreningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

genomföra regelbunden övervakning av vatten och sediment i närheten av fartygsåtervinningsanläggningen för att kontrollera föroreningar.

Ändring 115

Förslag till förordning

Artikel 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Auktorisering av fartygsåtervinningsanläggningar som finns i en medlemsstat | utgår |
| 1.
     
  De behöriga myndigheterna ska auktorisera fartygsåtervinningsanläggningar som är belägna inom deras territorium och som uppfyller de krav som anges i artikel 12 rörande fartygsåtervinning. Auktoriseringen av en viss fartygsåtervinningsanläggning får gälla högst fem år. | |
| 2.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa och uppdatera en förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som de har auktoriserat enligt punkt 1. | |
| 3.
     
  Den förteckning som avses i punkt 2 ska anmälas till kommissionen utan dröjsmål och senast ett år efter att denna förordning har trätt i kraft. | |
| 4.
     
  Om en fartygsåtervinningsanläggning inte längre uppfyller kraven enligt artikel 12 ska medlemsstaten återta auktoriseringen och underrätta kommissionen utan dröjsmål. | |
| 5.
     
  När en ny fartygsåtervinningsanläggning har auktoriserats enligt punkt 1 ska medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta. | |

Kommissionens förslag

Ändring

Auktorisering av fartygsåtervinningsanläggningar som finns i en medlemsstat

utgår

1.
     
  De behöriga myndigheterna ska auktorisera fartygsåtervinningsanläggningar som är belägna inom deras territorium och som uppfyller de krav som anges i artikel 12 rörande fartygsåtervinning. Auktoriseringen av en viss fartygsåtervinningsanläggning får gälla högst fem år.

2.
     
  Medlemsstaterna ska fastställa och uppdatera en förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar som de har auktoriserat enligt punkt 1.

3.
     
  Den förteckning som avses i punkt 2 ska anmälas till kommissionen utan dröjsmål och senast ett år efter att denna förordning har trätt i kraft.

4.
     
  Om en fartygsåtervinningsanläggning inte längre uppfyller kraven enligt artikel 12 ska medlemsstaten återta auktoriseringen och underrätta kommissionen utan dröjsmål.

5.
     
  När en ny fartygsåtervinningsanläggning har auktoriserats enligt punkt 1 ska medlemsstaten utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta.

Ändring 116

Förslag till förordning

Artikel 15 – Rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Fartygsåtervinningsanläggningar
  utanför unionen | Införlivande av en
  fartygsåtervinningsanläggning
  i den europeiska förteckningen |

Kommissionens förslag

Ändring

Fartygsåtervinningsanläggningar
  utanför unionen

Införlivande av en
  fartygsåtervinningsanläggning
  i den europeiska förteckningen

Ändring 117

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Ett återvinningsföretag som
  är beläget utanför unionen
  och som vill utföra återvinning av
  fartyg som för en medlemsstats flagg
  ska lämna in en ansökan till kommissionen om att upptas i kommissionens europeiska förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar. | 1.   Ett återvinningsföretag som
  äger en fartygsåtervinningsanläggning
  och som vill utföra återvinning av EU-flaggade fartyg eller ej EU-flaggade fartyg i enlighet med bestämmelserna i denna förordning ska lämna in en ansökan till kommissionen om att upptas i kommissionens europeiska förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Ett återvinningsföretag som
  är beläget utanför unionen
  och som vill utföra återvinning av
  fartyg som för en medlemsstats flagg
  ska lämna in en ansökan till kommissionen om att upptas i kommissionens europeiska förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar.

1.   Ett återvinningsföretag som
  äger en fartygsåtervinningsanläggning
  och som vill utföra återvinning av EU-flaggade fartyg eller ej EU-flaggade fartyg i enlighet med bestämmelserna i denna förordning ska lämna in en ansökan till kommissionen om att upptas i kommissionens europeiska förteckning över fartygsåtervinningsanläggningar.

Ändring 87

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  När
  en fartygsåtervinningsanläggning
  ansöker om att
  bli upptagen i den europeiska förteckningen
  godkänner
  den
  samtidigt att den kan bli föremål för en inspektion
  som kommissionen
  eller aktörer som agerar för kommissionens räkning kan göra före eller efter att anläggningen upptas i förteckningen
  i syfte att verifiera att anläggningen uppfyller kraven enligt artikel 12. | 3.   
  Innan
  en fartygsåtervinningsanläggning
  kan
  bli upptagen i den europeiska förteckningen
  ska
  den
  granskas av en internationell expertgrupp
  som
  är utsedd av
  kommissionen i syfte att verifiera att anläggningen uppfyller kraven enligt artikel 12
  , och därefter ska den granskas vartannat år
  .
  Fartygsåtervinningsanläggningen ska även godkänna att den kan bli föremål för ytterligare oanmälda inspektioner av en internationell grupp. Den internationella expertgruppen ska samarbeta med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där anläggningen är belägen i syfte att utföra sådana inspektioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   
  När
  en fartygsåtervinningsanläggning
  ansöker om att
  bli upptagen i den europeiska förteckningen
  godkänner
  den
  samtidigt att den kan bli föremål för en inspektion
  som kommissionen
  eller aktörer som agerar för kommissionens räkning kan göra före eller efter att anläggningen upptas i förteckningen
  i syfte att verifiera att anläggningen uppfyller kraven enligt artikel 12.

3.   
  Innan
  en fartygsåtervinningsanläggning
  kan
  bli upptagen i den europeiska förteckningen
  ska
  den
  granskas av en internationell expertgrupp
  som
  är utsedd av
  kommissionen i syfte att verifiera att anläggningen uppfyller kraven enligt artikel 12
  , och därefter ska den granskas vartannat år
  .
  Fartygsåtervinningsanläggningen ska även godkänna att den kan bli föremål för ytterligare oanmälda inspektioner av en internationell grupp. Den internationella expertgruppen ska samarbeta med de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller det tredjeland där anläggningen är belägen i syfte att utföra sådana inspektioner.

Ändring 118

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska på grundval av en bedömning av informationen och stödjande dokumentation enligt punkt 2 fatta beslut genom en genomförandeakt om huruvida en fartygsåtervinningsanläggning utanför unionen ska införlivas i den europeiska förteckningen. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27. | 4.   Kommissionen ska på grundval av en bedömning av informationen och stödjande dokumentation enligt punkt 2 fatta beslut genom en genomförandeakt om huruvida en fartygsåtervinningsanläggning
  som är belägen i en medlemsstat eller
  utanför unionen ska införlivas i den europeiska förteckningen. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Kommissionen ska på grundval av en bedömning av informationen och stödjande dokumentation enligt punkt 2 fatta beslut genom en genomförandeakt om huruvida en fartygsåtervinningsanläggning utanför unionen ska införlivas i den europeiska förteckningen. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27.

4.   Kommissionen ska på grundval av en bedömning av informationen och stödjande dokumentation enligt punkt 2 fatta beslut genom en genomförandeakt om huruvida en fartygsåtervinningsanläggning
  som är belägen i en medlemsstat eller
  utanför unionen ska införlivas i den europeiska förteckningen. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27.

Ändring 119

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     
  Kommissionen ska genom en genomförandeakt i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27 upprätta en europeisk förteckning över de fartygsåtervinningsanläggningar som | utgår |
| (a) | är belägna i unionen och har anmälts av medlemsstaterna enligt artikel 14.3, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     
  Kommissionen ska genom en genomförandeakt i enlighet med granskningsförfarandet enligt artikel 27 upprätta en europeisk förteckning över de fartygsåtervinningsanläggningar som

utgår

(a)

är belägna i unionen och har anmälts av medlemsstaterna enligt artikel 14.3,

| (b) | är belägna utanför unionen och vars införlivande i den europeiska förteckningen har beslutats om enligt artikel 15.4. |
| --- | --- |

(b)

är belägna utanför unionen och vars införlivande i den europeiska förteckningen har beslutats om enligt artikel 15.4.

Ändring 88

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den europeiska förteckningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats senast
  trettiosex
  månader efter
  att denna förordning har trätt i kraft
  . | 2.   Den europeiska förteckningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats senast
  tjugofyra
  månader efter
  den ...

   (******)

  . Den ska delas upp i två olika förteckningar med fartygsåtervinningsanläggningar i EU/OECD respektive utanför OECD. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Den europeiska förteckningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats senast
  trettiosex
  månader efter
  att denna förordning har trätt i kraft
  .

2.   Den europeiska förteckningen ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på kommissionens webbplats senast
  tjugofyra
  månader efter
  den ...

   (******)

  . Den ska delas upp i två olika förteckningar med fartygsåtervinningsanläggningar i EU/OECD respektive utanför OECD.

Ändring 89

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Den europeiska förteckningen ska innehålla följande information om fartygsåtervinningsanläggningen: |
| | (a) | Återvinningmetod. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Den europeiska förteckningen ska innehålla följande information om fartygsåtervinningsanläggningen:

(a)

Återvinningmetod.

| (b) | Fartygstyper och fartygsstorlekar som lämpar sig för återvinning. |
| --- | --- |

(b)

Fartygstyper och fartygsstorlekar som lämpar sig för återvinning.

| (c) | Eventuella begränsningar i anläggningens drift, bland annat i fråga om farligt avfall. |
| --- | --- |

(c)

Eventuella begränsningar i anläggningens drift, bland annat i fråga om farligt avfall.

Ändring 90

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Den europeiska förteckningen ska innehålla uppgifter om vilket datum fartygsåtervinningsanläggningen upptogs i förteckningen. Upptagandet ska gälla i högst fem år och ska kunna förnyas. |

Kommissionens förslag

Ändring

2b.
     
  Den europeiska förteckningen ska innehålla uppgifter om vilket datum fartygsåtervinningsanläggningen upptogs i förteckningen. Upptagandet ska gälla i högst fem år och ska kunna förnyas.

Ändring 91

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Om den information som lämnats till kommissionen skulle förändras avsevärt ska fartygsåtervinningsanläggningar som ingår i den europeiska förteckningen utan dröjsmål tillhandahålla uppdaterade belägg. Senast tre månader före utgången av varje femårsperiod som fartygsåtervinningsföretaget ingår i den europeiska förteckningen ska det tillkännage att |
| | (a) | de belägg som det har tillhandahållit är fullständiga och uppdaterade, |

Kommissionens förslag

Ändring

2c.
     
  Om den information som lämnats till kommissionen skulle förändras avsevärt ska fartygsåtervinningsanläggningar som ingår i den europeiska förteckningen utan dröjsmål tillhandahålla uppdaterade belägg. Senast tre månader före utgången av varje femårsperiod som fartygsåtervinningsföretaget ingår i den europeiska förteckningen ska det tillkännage att

(a)

de belägg som det har tillhandahållit är fullständiga och uppdaterade,

| (b) | det alltjämt uppfyller, och kommer att fortsätta att uppfylla, kraven i artikel 12. |
| --- | --- |

(b)

det alltjämt uppfyller, och kommer att fortsätta att uppfylla, kraven i artikel 12.

Ändring 92

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | För att införliva en fartygsåtervinningsanläggning i den europeiska förteckningen när |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

För att införliva en fartygsåtervinningsanläggning i den europeiska förteckningen när

| (a) | För att införliva en fartygsåtervinningsanläggning i den europeiska förteckningen när
  beslut om
  anläggningens införlivande i den europeiska förteckningen har
  fattats
  enligt artikel 15.4. |
| --- | --- |

(a)

För att införliva en fartygsåtervinningsanläggning i den europeiska förteckningen när
  beslut om
  anläggningens införlivande i den europeiska förteckningen har
  fattats
  enligt artikel 15.4.

| | (i) | anläggningen har auktoriserats enligt artikel 13, |
| --- | --- | --- |

(i)

anläggningen har auktoriserats enligt artikel 13,

| (ii) | anläggningens införlivande i den europeiska förteckningen har beslutats om enligt artikel 15.4. |
| --- | --- |

(ii)

anläggningens införlivande i den europeiska förteckningen har beslutats om enligt artikel 15.4.

Ändring 93

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3 – led b – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   anläggningen har
  varit upptagen i förteckningen i mer än fem år men har inte
  lämnat intyg om att den fortfarande uppfyller kraven enligt artikel 12. | (2)   anläggningen
  tre månader före utgången av det femåriga införlivandet inte
  har lämnat intyg om att den fortfarande uppfyller kraven enligt artikel 12. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)   anläggningen har
  varit upptagen i förteckningen i mer än fem år men har inte
  lämnat intyg om att den fortfarande uppfyller kraven enligt artikel 12.

(2)   anläggningen
  tre månader före utgången av det femåriga införlivandet inte
  har lämnat intyg om att den fortfarande uppfyller kraven enligt artikel 12.

Ändring 94

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3 – led b – led 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | fartygsåtervinningsanläggningen ligger i en stat som tillämpar förbud eller diskriminerande åtgärder mot fartyg som seglar under en medlemsstats flagg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

fartygsåtervinningsanläggningen ligger i en stat som tillämpar förbud eller diskriminerande åtgärder mot fartyg som seglar under en medlemsstats flagg.

Ändring 95

Förslag till förordning

Artikel 21 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | lämna en skriftlig anmälan till administrationen minst
  14 dagar
  före planerad återvinningsstart om avsikten att återvinna ett fartyg, så att administrationen kan göra förberedelser för den besiktning och certifiering som krävs enligt denna förordning, |

Kommissionens förslag

Ändring

(a)

lämna en skriftlig anmälan till administrationen minst
  14 dagar
  före planerad återvinningsstart om avsikten att återvinna ett fartyg, så att administrationen kan göra förberedelser för den besiktning och certifiering som krävs enligt denna förordning,

| (a) | lämna en skriftlig anmälan till administrationen minst
  tre månader
  före planerad återvinningsstart om avsikten att återvinna ett fartyg, så att administrationen kan göra förberedelser för den besiktning och certifiering som krävs enligt denna förordning
  ; fartygsägaren ska samtidigt anmäla sin avsikt att återvinna ett fartyg till administrationen i det land under vars jurisdiktion fartyget befinner sig vid den aktuella tidpunkten
  , |
| --- | --- |

(a)

lämna en skriftlig anmälan till administrationen minst
  tre månader
  före planerad återvinningsstart om avsikten att återvinna ett fartyg, så att administrationen kan göra förberedelser för den besiktning och certifiering som krävs enligt denna förordning
  ; fartygsägaren ska samtidigt anmäla sin avsikt att återvinna ett fartyg till administrationen i det land under vars jurisdiktion fartyget befinner sig vid den aktuella tidpunkten
  ,

Ändring 96

Förslag till förordning

Artikel 21 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ba) | förse administrationen med en förteckning över de stater som fartyget ska passera igenom på väg till fartygsåtervinningsanläggningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(ba)

förse administrationen med en förteckning över de stater som fartyget ska passera igenom på väg till fartygsåtervinningsanläggningen.

Ändring 97

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Information om olaglig återvinning och uppföljningsåtgärder som medlemsstaten har vidtagit. |

Kommissionens förslag

Ändring

(c)

Information om olaglig återvinning och uppföljningsåtgärder som medlemsstaten har vidtagit.

| (c) | Information om olaglig återvinning och uppföljningsåtgärder som medlemsstaten har vidtagit
  , bland annat uppgifter om vilka påföljder som fastställts i enlighet med artikel 23
  . |
| --- | --- |

(c)

Information om olaglig återvinning och uppföljningsåtgärder som medlemsstaten har vidtagit
  , bland annat uppgifter om vilka påföljder som fastställts i enlighet med artikel 23
  .

Ändring 98

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Varje medlemsstat ska lämna in sin rapport senast den 31 december 2015 och därefter
  vart annat
  år. | 2.   Varje medlemsstat ska lämna in sin rapport senast den 31 december 2015 och därefter
  varje
  år. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Varje medlemsstat ska lämna in sin rapport senast den 31 december 2015 och därefter
  vart annat
  år.

2.   Varje medlemsstat ska lämna in sin rapport senast den 31 december 2015 och därefter
  varje
  år.

Ändring 99

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Kommissionen ska föra in informationen i en elektronisk databas som är ständigt tillgänglig för allmänheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Kommissionen ska föra in informationen i en elektronisk databas som är ständigt tillgänglig för allmänheten.

Ändring 100

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande påföljder tillämpas på fartyg som | 1.
     Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  är tillämpliga och faktiskt
  tillämpas på fartyg som |
| | (a) | inte efterlever förbuden mot vissa farliga ämnen i enlighet med artiklarna 4 och 11b, |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande påföljder tillämpas på fartyg som

1.
     Medlemsstaterna ska se till att effektiva, proportionella och avskräckande påföljder
  är tillämpliga och faktiskt
  tillämpas på fartyg som

(a)

inte efterlever förbuden mot vissa farliga ämnen i enlighet med artiklarna 4 och 11b,

| (d) | inte har en förteckning över farliga material ombord
  enligt kraven
  i artiklarna 5 och
  28
  , |
| --- | --- |

(d)

inte har en förteckning över farliga material ombord
  enligt kraven
  i artiklarna 5 och
  28
  ,

| (b) | inte har en
  giltig
  förteckning över farliga material ombord i
  enlighet med
  artiklarna 5 och
  11b
  , |
| --- | --- |

(b)

inte har en
  giltig
  förteckning över farliga material ombord i
  enlighet med
  artiklarna 5 och
  11b
  ,

| (c) | inte har en fartygsåtervinningsplan ombord i enlighet med artiklarna 7 och 11b
  . |
| --- | --- |

(c)

inte har en fartygsåtervinningsplan ombord i enlighet med artiklarna 7 och 11b
  .

| (e) | har skickats till återvinning utan att de allmänna kraven för förberedelse enligt artikel 6 har uppfyllts, |
| --- | --- |

(e)

har skickats till återvinning utan att de allmänna kraven för förberedelse enligt artikel 6 har uppfyllts,

| (f) | har skickats till återvinning utan det inventeringscertifikat som krävs enligt artikel 6, |
| --- | --- |

(f)

har skickats till återvinning utan det inventeringscertifikat som krävs enligt artikel 6,

| (g) | har skickats till återvinning utan det intyg om att fartyget är återvinningsklart som krävs enligt artikel 6, |
| --- | --- |

(g)

har skickats till återvinning utan det intyg om att fartyget är återvinningsklart som krävs enligt artikel 6,

| (h) | har skickats till återvinning utan skriftlig anmälan till administrationen enligt det som krävs enligt artikel 21, |
| --- | --- |

(h)

har skickats till återvinning utan skriftlig anmälan till administrationen enligt det som krävs enligt artikel 21,

| (i) | har varit föremål för återvinning på ett sätt som inte överensstämmer med den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7
  . |
| --- | --- |

(i)

har varit föremål för återvinning på ett sätt som inte överensstämmer med den fartygsåtervinningsplan som krävs enligt artikel 7
  .

Ändring 101

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att påföljderna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser

   (1)

  är tillämpliga på ägare av EU-fartyg som |
| | (a) | har skickats till återvinning utan att de allmänna kraven enligt artikel 6 i denna förordning har följts, |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att påföljderna enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser

   (1)

  är tillämpliga på ägare av EU-fartyg som

(a)

har skickats till återvinning utan att de allmänna kraven enligt artikel 6 i denna förordning har följts,

| (b) | har skickats till återvinning utan inventeringscertifikat enligt artikel 10.1 i denna förordning, |
| --- | --- |

(b)

har skickats till återvinning utan inventeringscertifikat enligt artikel 10.1 i denna förordning,

| (c) | har skickats till återvinning utan kontrakt enligt artikel 9 i denna förordning, |
| --- | --- |

(c)

har skickats till återvinning utan kontrakt enligt artikel 9 i denna förordning,

| (d) | har skickats till återvinning utan skriftlig anmälan till administrationen enligt artikel 21 i denna förordning, |
| --- | --- |

(d)

har skickats till återvinning utan skriftlig anmälan till administrationen enligt artikel 21 i denna förordning,

| (e) | har återvunnits utan att den behöriga myndigheten godkänt fartygsåtervinningsplanen enligt artikel 7.2 b i denna förordning eller på ett sätt som inte motsvarar fartygsåtervinningsplanen enligt artikel 7 i denna förordning. |
| --- | --- |

(e)

har återvunnits utan att den behöriga myndigheten godkänt fartygsåtervinningsplanen enligt artikel 7.2 b i denna förordning eller på ett sätt som inte motsvarar fartygsåtervinningsplanen enligt artikel 7 i denna förordning.

Ändring 102

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Särskilt
  gäller
  att när ett fartyg skickas till en fartygsåtervinningsanläggning som inte finns i den europeiska förteckningen ska de påföljder som tillämpas minst motsvara det pris som fartygsägaren har betalat för sitt fartyg. | 2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i direktiv 2008/99/EG gäller
  särskilt att när ett fartyg skickas till en fartygsåtervinningsanläggning som inte finns i den europeiska förteckningen ska de påföljder som tillämpas minst motsvara det pris som fartygsägaren har betalat för sitt fartyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   
  Påföljderna ska vara effektiva, proportionella och avskräckande.
  Särskilt
  gäller
  att när ett fartyg skickas till en fartygsåtervinningsanläggning som inte finns i den europeiska förteckningen ska de påföljder som tillämpas minst motsvara det pris som fartygsägaren har betalat för sitt fartyg.

2.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 i direktiv 2008/99/EG gäller
  särskilt att när ett fartyg skickas till en fartygsåtervinningsanläggning som inte finns i den europeiska förteckningen ska de påföljder som tillämpas minst motsvara det pris som fartygsägaren har betalat för sitt fartyg.

Ändring 103

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkterna 5 och 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om ett fartyg säljs och inom mindre än
  sex månader
  från försäljningen skickas till återvinning vid en anläggning som inte finns upptagen i den europeiska förteckningen ska påföljderna | 5.   Om ett fartyg säljs och inom mindre än
  tolv månader
  från försäljningen skickas till återvinning vid en anläggning som inte finns upptagen i den europeiska förteckningen ska påföljderna |
| (a) | gemensamt
  åläggas den sista
  och näst sista
  ägaren om fartyget fortfarande för en
  europeisk
  medlemsstats flagg, |

Kommissionens förslag

Ändring

5.   Om ett fartyg säljs och inom mindre än
  sex månader
  från försäljningen skickas till återvinning vid en anläggning som inte finns upptagen i den europeiska förteckningen ska påföljderna

5.   Om ett fartyg säljs och inom mindre än
  tolv månader
  från försäljningen skickas till återvinning vid en anläggning som inte finns upptagen i den europeiska förteckningen ska påföljderna

(a)

gemensamt
  åläggas den sista
  och näst sista
  ägaren om fartyget fortfarande för en
  europeisk
  medlemsstats flagg,

| (a) | åläggas den sista ägaren om fartyget fortfarande för en medlemsstats flagg, |
| --- | --- |

(a)

åläggas den sista ägaren om fartyget fortfarande för en medlemsstats flagg,

| (b) | endast
  åläggas den
  näst
  sista
  ägaren
  om fartyget inte längre för en
  europeisk
  medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

(b)

endast
  åläggas den
  näst
  sista
  ägaren
  om fartyget inte längre för en
  europeisk
  medlemsstats flagg.

| (b) | åläggas den sista
  ägare som förde en medlemsstats flagg under den ettårsperioden
  om fartyget inte längre för en medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

(b)

åläggas den sista
  ägare som förde en medlemsstats flagg under den ettårsperioden
  om fartyget inte längre för en medlemsstats flagg.

6.   Medlemsstaterna kan införa undantag till de påföljder som anges i punkt 5 i fall där fartygsägaren inte har sålt fartyget i avsikt att skicka det till återvinning. I sådana fall ska medlemsstaterna kräva dokumentation som stöd för
  fartygsägarens
  avsikter, inbegripet en kopia av försäljningsavtalet.

6.   Medlemsstaterna kan införa undantag till de påföljder som anges i punkt 5
  endast
  i fall där fartygsägaren inte har sålt fartyget i avsikt att skicka det till återvinning. I sådana fall ska medlemsstaterna kräva
  att fartygsägaren tillhandahåller
  dokumentation som stöd för
  sina
  avsikter, inbegripet en kopia av försäljningsavtalet
  med tillhörande villkor, samt information om köparens affärsmodell
  .

Ändring 104

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När en begäran om åtgärder och åtföljande iakttagelser på ett rimligt sätt ger belägg för att miljöskada föreligger, ska den behöriga myndigheten beakta alla dessa observationer och framställningar om åtgärder. I sådana omständigheter ska den behöriga myndigheten ge återvinningsföretaget en möjlighet att tillkännage sina synpunkter beträffande begäran om åtgärder och åtföljande observationer. | 3.   När en begäran om åtgärder och åtföljande observationer på ett rimligt sätt ger belägg för att miljöskada föreligger, ska den behöriga myndigheten beakta varje sådan observation och begäran om åtgärder. I sådana fall ska den behöriga myndigheten ge
  fartygsägaren och
  återvinningsföretaget en möjlighet att tillkännage sina synpunkter beträffande begäran om åtgärder och åtföljande observationer. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   När en begäran om åtgärder och åtföljande iakttagelser på ett rimligt sätt ger belägg för att miljöskada föreligger, ska den behöriga myndigheten beakta alla dessa observationer och framställningar om åtgärder. I sådana omständigheter ska den behöriga myndigheten ge återvinningsföretaget en möjlighet att tillkännage sina synpunkter beträffande begäran om åtgärder och åtföljande observationer.

3.   När en begäran om åtgärder och åtföljande observationer på ett rimligt sätt ger belägg för att miljöskada föreligger, ska den behöriga myndigheten beakta varje sådan observation och begäran om åtgärder. I sådana fall ska den behöriga myndigheten ge
  fartygsägaren och
  återvinningsföretaget en möjlighet att tillkännage sina synpunkter beträffande begäran om åtgärder och åtföljande observationer.

Ändring 105

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.
     
  Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa bestämmelserna i punkterna 1 och 4 vid överhängande hot om skada. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

5.
     
  Medlemsstaterna får besluta att inte tillämpa bestämmelserna i punkterna 1 och 4 vid överhängande hot om skada.

utgår

Ändring 106

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Befogenheterna att anta de delegerade akter som anges i artiklarna 5, 9, 10 och 15 ska ges kommissionen
  tills vidare
  från och med
  dagen då denna förordning träder i kraft
  . | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5, 9, 10 och 15 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den ... (*******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Befogenheterna att anta de delegerade akter som anges i artiklarna 5, 9, 10 och 15 ska ges kommissionen
  tills vidare
  från och med
  dagen då denna förordning träder i kraft
  .

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artiklarna 5, 9, 10 och 15 ska ges till kommissionen
  för en period av fem år
  från och med den ... (*******).
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden av fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 107

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.
     
  En förteckning över farliga material ska upprättas för alla fartyg senast fem år efter att denna förordning har trätt i kraft. | utgår |

Kommissionens förslag

Ändring

1.
     
  En förteckning över farliga material ska upprättas för alla fartyg senast fem år efter att denna förordning har trätt i kraft.

utgår

Ändring 108

Förslag till förordning

Artikel 28a (ny)

Direktiv 2009/16/EG

Bilaga IV – punkt 45 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28a |
| | Ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll |
| | I bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll

   (2)

  ska följande punkt läggas till: |
| | ”45. | Ett certifikat om förteckningen över farliga material enligt förordning (EU) nr XX [för in den fullständiga titeln på denna förordning]

   (********)

  ”. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 28a

Ändring av direktiv 2009/16/EG om hamnstatskontroll

I bilaga IV till Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/16/EG av den 23 april 2009 om hamnstatskontroll

   (2)

  ska följande punkt läggas till:

”45.

Ett certifikat om förteckningen över farliga material enligt förordning (EU) nr XX [för in den fullständiga titeln på denna förordning]

   (********)

  ”.

Ändring 109

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Förordning (EG) nr 1013/2006

Artikel 1 – punkt 3 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Fartyg som
  omfattas av
  förordning (EG) nr XX [infoga förordningens fullständiga rubrik]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(i)

Fartyg som
  omfattas av
  förordning (EG) nr XX [infoga förordningens fullständiga rubrik].

| (i) | Fartyg som
  lämnas till en fartygsåtervinningsanläggning som ingår i den europeiska förteckningen i enlighet med
  förordning (EG) nr XX [för in den fullständiga titeln på denna förordning]. |
| --- | --- |

(i)

Fartyg som
  lämnas till en fartygsåtervinningsanläggning som ingår i den europeiska förteckningen i enlighet med
  förordning (EG) nr XX [för in den fullständiga titeln på denna förordning].

Ändring 110

Förslag till förordning

Artikel 29a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 29a |
| | Transitering |
| | 1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den berörda administrationen, eller en annan statlig myndighet, underrättar den behöriga transitmyndigheten eller de behöriga transitmyndigheterna senast sju dagar efter det att fartygsägarens underrättelse inkommit. |
| | 2.
     
  Den behöriga transitmyndigheten eller de behöriga transitmyndigheterna ska senast 60 dagar efter underrättelsen enligt punkt 1 |
| | (a) | ge sitt samtycke till att fartyget passerar genom landets vatten, på vissa villkor eller villkorslöst, eller |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 29a

Transitering

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att den berörda administrationen, eller en annan statlig myndighet, underrättar den behöriga transitmyndigheten eller de behöriga transitmyndigheterna senast sju dagar efter det att fartygsägarens underrättelse inkommit.

2.
     
  Den behöriga transitmyndigheten eller de behöriga transitmyndigheterna ska senast 60 dagar efter underrättelsen enligt punkt 1

(a)

ge sitt samtycke till att fartyget passerar genom landets vatten, på vissa villkor eller villkorslöst, eller

| (b) | neka samtycke till att fartyget passerar genom landets vatten. |
| --- | --- |

(b)

neka samtycke till att fartyget passerar genom landets vatten.

Den berörda medlemsstaten ska omedelbart informera fartygsägaren om beslutet från den behöriga transitmyndigheten eller de behöriga transitmyndigheterna.

3.
     
  Om samtycke enligt punkt 2 nekas, eller om det är förenat med villkor som inte är acceptabla för fartygsägaren, får fartygsägaren skicka fartyget till återvinning endast via transitstater som inte motsatt sig transitering.

4.
     
  Om inget svar inkommit inom den 60-dagarsperiod som avses i punkt 2 ska den behöriga transitmyndigheten anses ha nekat samtycke.

5.
     
  Utan hinder av punkt 4, och i enlighet med artikel 6.4 i Baselkonventionen, ska den behöriga transitmyndigheten anses ha gett sitt samtycke även om inget svar inkommit till den berörda medlemsstaten inom 60 dagar efter det att underrättelsen översändes till den behöriga transitmyndigheten, förutsatt att en behörig myndighet vid någon tidpunkt har beslutat att inte kräva skriftligt förhandssamtycke, antingen generellt eller under angivna omständigheter.

Ändring 111

Förslag till förordning

Artikel 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska se över denna förordning senast två år från dagen då Hongkongkonventionen träder i kraft. Vid översynen ska övervägas införlivande av de anläggningar som parterna i Hongkongkonventionen har auktoriserat
  i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggning


  i syfte att undvika överlappande arbete och administrativ börda
  . | Kommissionen ska se över denna förordning senast två år från dagen då Hongkongkonventionen träder i kraft. Vid översynen ska övervägas
  huruvida ett
  införlivande
  i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar
  av de anläggningar som parterna i Hongkongkonventionen har auktoriserat
  uppfyller kraven i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska se över denna förordning senast två år från dagen då Hongkongkonventionen träder i kraft. Vid översynen ska övervägas införlivande av de anläggningar som parterna i Hongkongkonventionen har auktoriserat
  i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggning


  i syfte att undvika överlappande arbete och administrativ börda
  .

Kommissionen ska se över denna förordning senast två år från dagen då Hongkongkonventionen träder i kraft. Vid översynen ska övervägas
  huruvida ett
  införlivande
  i den europeiska förteckningen över fartygsåtervinningsanläggningar
  av de anläggningar som parterna i Hongkongkonventionen har auktoriserat
  uppfyller kraven i denna förordning
  .

Ändring 112

Förslag till förordning

Artikel 31 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Denna förordning träder i kraft den
  trehundrasextiofemte
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. | Denna förordning träder i kraft den
  tredje
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Den ska tillämpas från och med den ...

   (*********)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Denna förordning träder i kraft den
  trehundrasextiofemte
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning träder i kraft den
  tredje
  dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
  Den ska tillämpas från och med den ...

   (*********)

  .

Ändring 113

Förslag till förordning

Bilaga IV – underrubrik 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | PÅSKRIFT FÖR OANMÄLD BESIKTNING |
| | Vid oanmäld besiktning enligt artikel 8 i förordningen har konstaterats att fartyget uppfyller de relevanta bestämmelserna i förordningen. |
| | Underskrift: ... (underskrift av tillbörligen auktoriserad tjänsteman) |
| | Plats: ... |
| | Datum: (dd.mm.åååå) ... |
| | (myndighetens sigill eller stämpel enligt det som är lämpligt) |

Kommissionens förslag

Ändring

PÅSKRIFT FÖR OANMÄLD BESIKTNING

Vid oanmäld besiktning enligt artikel 8 i förordningen har konstaterats att fartyget uppfyller de relevanta bestämmelserna i förordningen.

Underskrift: ... (underskrift av tillbörligen auktoriserad tjänsteman)

Plats: ...

Datum: (dd.mm.åååå) ...

(myndighetens sigill eller stämpel enligt det som är lämpligt)

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0132/2013).

(*)  
  Ett år efter denna förordnings ikraftträdande.

(**)  
  Två år efter denna förordnings ikraftträdande.

(***)  
  Tre år efter denna förordnings ikraftträdande.

(****)  
  Fyra år efter denna förordnings ikraftträdande.

(*****)  
  30 månader efter denna förordnings ikraftträdande.

(******)  
  Datum för denna förordnings ikraftträdande.

(1)  

  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

(*******)  
  Datum då denna förordning träder i kraft.

(2)  

  EUT L 131, 28.5.2009, s. 57.

(********)  
  EUT L [...], [...], s. [...].”

(*********)  
  Ett år efter denna förordnings ikraftträdande.

---