# Europeiska unionens C 51/10 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 51 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången10 februari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 51

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången10 februari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Regionkommittén |
| | 115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015 |
| 2016/C 051/01 | Resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 | 1 |
| | YTTRANDEN |
| | Regionkommittén |
| | 115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015 |
| 2016/C 051/02 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Territoriell vision 2050: vilken framtid? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk migrationsagenda | 14 |
| 2016/C 051/04 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Normer för avlöning av arbete i EU | 22 |
| 2016/C 051/05 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den sociala ekonomins roll när det gäller att återställa ekonomisk tillväxt och bekämpa arbetslösheten | 25 |
| 2016/C 051/06 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Delningsekonomins lokala och regionala dimension | 28 |
| 2016/C 051/07 | Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen | 34 |
| 2016/C 051/08 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den lokala och regionala aspekten på tjänstehandelsavtalet (TiSA) | 39 |
| 2016/C 051/09 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Borgmästaravtalets framtid | 43 |
| 2016/C 051/10 | Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bidrag till kontrollen av fågeldirektivets och livsmiljödirektivets ändamålsenlighet | 48 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015

2016/C 051/01

Resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016

1

YTTRANDEN

Regionkommittén

115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015

2016/C 051/02

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Territoriell vision 2050: vilken framtid?

8

2016/C 051/03

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk migrationsagenda

14

2016/C 051/04

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Normer för avlöning av arbete i EU

22

2016/C 051/05

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den sociala ekonomins roll när det gäller att återställa ekonomisk tillväxt och bekämpa arbetslösheten

25

2016/C 051/06

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Delningsekonomins lokala och regionala dimension

28

2016/C 051/07

Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen

34

2016/C 051/08

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den lokala och regionala aspekten på tjänstehandelsavtalet (TiSA)

39

2016/C 051/09

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Borgmästaravtalets framtid

43

2016/C 051/10

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bidrag till kontrollen av fågeldirektivets och livsmiljödirektivets ändamålsenlighet

48

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Regionkommittén

115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/1

---

Resolution om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016

(2016/C 051/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR ANTAGIT DENNA RESOLUTION

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen om dess arbetsprogram 2016 ”Dags för nya tag” samt samarbetsavtalet mellan ReK och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen om dess arbetsprogram 2016 ”Dags för nya tag” samt samarbetsavtalet mellan ReK och kommissionen,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 och av den 4 juni 2015 om sina prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020, och |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om prioriteringarna inför Europeiska kommissionens arbetsprogram 2016 och av den 4 juni 2015 om sina prioriteringar under den sjätte mandatperioden 2015–2020, och

| — | med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

—

med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Sysselsättning, tillväxt, investeringar och sammanhållningspolitik

| 1. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att med beaktande av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin och genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling lägga fram ett nytt koncept för att genomföra hållbarhetsprincipen i artikel 3.3 i EU-fördraget. Två möjliga alternativ för detta nya koncept kan vara att integrera målen för hållbar utveckling i en reviderad Europa 2030-strategi eller i en ny hållbarhetsstrategi. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att med beaktande av halvtidsöversynen av Europa 2020-strategin och genomförandet av FN:s mål för hållbar utveckling lägga fram ett nytt koncept för att genomföra hållbarhetsprincipen i artikel 3.3 i EU-fördraget. Två möjliga alternativ för detta nya koncept kan vara att integrera målen för hållbar utveckling i en reviderad Europa 2030-strategi eller i en ny hållbarhetsstrategi.

| 2. | Denna strävan förutsätter en stark territoriell dimension där de lokala och regionala myndigheterna deltar i dess utformning och genomförande genom den europeiska planeringsterminen för att trygga effektiviteten samt den demokratiska legitimiteten och ansvarsskyldigheten. Denna begäran ligger i linje med ReK:s efterlysning av en vitbok om territoriell sammanhållning på grundval av det luxemburgska ordförandeskapets arbete med att analysera samspelet mellan den territoriella agendan 2020 och Europa 2020-strategin. I detta sammanhang föreslår vi också att territoriella konsekvensbedömningar ska göras obligatoriska i samband med kommissionens konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

2.

Denna strävan förutsätter en stark territoriell dimension där de lokala och regionala myndigheterna deltar i dess utformning och genomförande genom den europeiska planeringsterminen för att trygga effektiviteten samt den demokratiska legitimiteten och ansvarsskyldigheten. Denna begäran ligger i linje med ReK:s efterlysning av en vitbok om territoriell sammanhållning på grundval av det luxemburgska ordförandeskapets arbete med att analysera samspelet mellan den territoriella agendan 2020 och Europa 2020-strategin. I detta sammanhang föreslår vi också att territoriella konsekvensbedömningar ska göras obligatoriska i samband med kommissionens konsekvensbedömningar.

| 3. | ReK uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen att prioritera projekt som omfattar lokala och regionala myndigheter, inklusive små och medelstora projektkluster, och åtar sig att främja och övervaka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) på lokal och regional nivå. Vi konstaterar att lånen från Efsi inte är relevanta i alla länder, eftersom Efsi inte erbjuder lokala och regionala myndigheter bättre lånemöjligheter än dem som redan finns i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

ReK uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB) och kommissionen att prioritera projekt som omfattar lokala och regionala myndigheter, inklusive små och medelstora projektkluster, och åtar sig att främja och övervaka Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) på lokal och regional nivå. Vi konstaterar att lånen från Efsi inte är relevanta i alla länder, eftersom Efsi inte erbjuder lokala och regionala myndigheter bättre lånemöjligheter än dem som redan finns i vissa medlemsstater.

| 4. | Vi välkomnar kommissionens vilja att förenkla genomförandet av sammanhållningspolitiken och anser att man i insatserna för förenkling måste inta ett helhetsperspektiv som omfattar både stödmottagare och förvaltningsmyndigheter. ReK kommer att nära följa och bidra till arbetet inom högnivågruppen för förenkling. |
| --- | --- |

4.

Vi välkomnar kommissionens vilja att förenkla genomförandet av sammanhållningspolitiken och anser att man i insatserna för förenkling måste inta ett helhetsperspektiv som omfattar både stödmottagare och förvaltningsmyndigheter. ReK kommer att nära följa och bidra till arbetet inom högnivågruppen för förenkling.

| 5. | Kommittén uppmanar kommissionen att inleda en tidig dialog med ReK om de territoriella aspekterna av översynen av den fleråriga budgetramen för att se till att all EU-politik bidrar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar kommissionen att inleda en tidig dialog med ReK om de territoriella aspekterna av översynen av den fleråriga budgetramen för att se till att all EU-politik bidrar till att stärka den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU.

| 6. | Att inrikta EU-budgeten på resultat förutsätter också en ambitiös uppföljning av de slutsatser som väntas inom kort från högnivågruppen för egna medel. Med tanke på att EU-budgeten har störst inverkan på lokal och regional nivå måste de lokala och regionala myndigheterna – särskilt genom ReK – spela en framträdande roll i utarbetandet av de betydande och omfattande förslag till en översyn av EU:s budgetsystem som ReK förväntar sig att kommissionen ska lägga fram under 2016. |
| --- | --- |

6.

Att inrikta EU-budgeten på resultat förutsätter också en ambitiös uppföljning av de slutsatser som väntas inom kort från högnivågruppen för egna medel. Med tanke på att EU-budgeten har störst inverkan på lokal och regional nivå måste de lokala och regionala myndigheterna – särskilt genom ReK – spela en framträdande roll i utarbetandet av de betydande och omfattande förslag till en översyn av EU:s budgetsystem som ReK förväntar sig att kommissionen ska lägga fram under 2016.

| 7. | ReK uppmuntrar återigen kommissionen att återuppta diskussionen om ”bortom BNP” och undersöka nödvändigheten av och möjligheten att utveckla kompletterande indikatorer för välmående och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

7.

ReK uppmuntrar återigen kommissionen att återuppta diskussionen om ”bortom BNP” och undersöka nödvändigheten av och möjligheten att utveckla kompletterande indikatorer för välmående och hållbar utveckling.

| 8. | Vi beklagar att kommissionen i sitt arbetsprogram 2016 inte hänvisar till EU-agendan för städer, med tanke på det brådskande behovet av ett mer integrerat upplägg för EU:s politik och lagstiftning på detta område. Därför upprepar vi vår begäran om en vitbok om EU-agendan för städer. |
| --- | --- |

8.

Vi beklagar att kommissionen i sitt arbetsprogram 2016 inte hänvisar till EU-agendan för städer, med tanke på det brådskande behovet av ett mer integrerat upplägg för EU:s politik och lagstiftning på detta område. Därför upprepar vi vår begäran om en vitbok om EU-agendan för städer.

| 9. | ReK uppmanar kommissionen att överväga det luxemburgska ordförandeskapets förslag om en europeisk gränsöverskridande konvention om särskilda bestämmelser i gränsregioner, och begär att kommittén ska göras aktivt delaktig i den översyn av gränsöverskridande hinder som kommissionen för närvarande förbereder. |
| --- | --- |

9.

ReK uppmanar kommissionen att överväga det luxemburgska ordförandeskapets förslag om en europeisk gränsöverskridande konvention om särskilda bestämmelser i gränsregioner, och begär att kommittén ska göras aktivt delaktig i den översyn av gränsöverskridande hinder som kommissionen för närvarande förbereder.

| 10. | Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att offentliggöra en grönbok om rörlighet i regioner som är geografiskt och demografiskt missgynnade. |
| --- | --- |

10.

Vi upprepar vår uppmaning till kommissionen att offentliggöra en grönbok om rörlighet i regioner som är geografiskt och demografiskt missgynnade.

| 11. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok om landsbygdsområden för att utveckla landsbygdsområdenas enorma sysselsättnings- och tillväxtpotential, bl.a. i ett stads–landsbygdssammanhang. Vi upprepar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste förenklas, och ser fram emot rapporten om mjölkmarknadens funktionssätt, som ReK redan har lagt fram mycket specifika rekommendationer om. |
| --- | --- |

11.

Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram en vitbok om landsbygdsområden för att utveckla landsbygdsområdenas enorma sysselsättnings- och tillväxtpotential, bl.a. i ett stads–landsbygdssammanhang. Vi upprepar att den gemensamma jordbrukspolitiken måste förenklas, och ser fram emot rapporten om mjölkmarknadens funktionssätt, som ReK redan har lagt fram mycket specifika rekommendationer om.

| 12. | Vi uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig handlingsplan för blå tillväxt. Kommittén skulle vilja att det inrättades en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn. |
| --- | --- |

12.

Vi uppmanar kommissionen att utarbeta en tydlig handlingsplan för blå tillväxt. Kommittén skulle vilja att det inrättades en särskild kunskaps- och innovationsgrupp för den blå ekonomin, som en ytterligare åtgärd för att utveckla kompetens och föra över idéer från havsforskningen till den privata sektorn.

| 13. | ReK stöder kommissionens insatser för att underlätta användningen av innovativa finansieringsinstrument, betonar att sådana instrument måste förenklas ytterligare och uppmanar kommissionen att i en nära dialog med företrädare för kommuner, regioner, EIB och arbetsmarknadens parter anta alla nödvändiga rättsliga lösningar för att undvika att de misstag som gjordes i början av programperioden 2007–2013 upprepas. |
| --- | --- |

13.

ReK stöder kommissionens insatser för att underlätta användningen av innovativa finansieringsinstrument, betonar att sådana instrument måste förenklas ytterligare och uppmanar kommissionen att i en nära dialog med företrädare för kommuner, regioner, EIB och arbetsmarknadens parter anta alla nödvändiga rättsliga lösningar för att undvika att de misstag som gjordes i början av programperioden 2007–2013 upprepas.

Hållbar utveckling

| 14. | Kommittén kommer att noggrant granska det nya paketet om kretsloppsekonomin, inklusive handlingsplanen och det nya lagstiftningsförslaget om ändring av EU:s avfallslagstiftning och dess inverkan på de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

14.

Kommittén kommer att noggrant granska det nya paketet om kretsloppsekonomin, inklusive handlingsplanen och det nya lagstiftningsförslaget om ändring av EU:s avfallslagstiftning och dess inverkan på de lokala och regionala myndigheterna.

| 15. | ReK uppmanar kommissionen att uppmuntra ett ökat europeiskt samarbete på energiområdet och uttryckligen erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll och bidrag i energiunionspolitiken, särskilt när det gäller förnybar mikroproduktion av energi, genomförandet av den inre marknaden för energi, energiinfrastruktur- och energidiversifieringspolitik samt innovativ energiteknik. Vi är villiga att delta aktivt i forumet för energiinfrastruktur och samarbeta med de europeiska energitillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

15.

ReK uppmanar kommissionen att uppmuntra ett ökat europeiskt samarbete på energiområdet och uttryckligen erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll och bidrag i energiunionspolitiken, särskilt när det gäller förnybar mikroproduktion av energi, genomförandet av den inre marknaden för energi, energiinfrastruktur- och energidiversifieringspolitik samt innovativ energiteknik. Vi är villiga att delta aktivt i forumet för energiinfrastruktur och samarbeta med de europeiska energitillsynsmyndigheterna.

| 16. | Vi uppmanar kommissionen att beakta konsumenternas åsikter och förväntningar samt de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och bästa praxis när man utarbetar strukturen för energimarknadernas nya utformning. Vi är redo att bidra aktivt till arbetet inom Medborgarnas energiforum. |
| --- | --- |

16.

Vi uppmanar kommissionen att beakta konsumenternas åsikter och förväntningar samt de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och bästa praxis när man utarbetar strukturen för energimarknadernas nya utformning. Vi är redo att bidra aktivt till arbetet inom Medborgarnas energiforum.

| 17. | Kommittén ser positivt på att kommissionen lägger fram ett initiativ (även om det inte är ett lagstiftningsinitiativ) om en rymdstrategi för Europa, och hoppas att det kommer att gagna marknaden för rymdtekniska tillämpningar och på så sätt stödja framväxten av små och medelstora företag inom sektorn. I det sammanhanget efterlyser vi större deltagande av lokala och regionala myndigheter i planerings- och genomförandefaserna av rymdstrategin för Europa. |
| --- | --- |

17.

Kommittén ser positivt på att kommissionen lägger fram ett initiativ (även om det inte är ett lagstiftningsinitiativ) om en rymdstrategi för Europa, och hoppas att det kommer att gagna marknaden för rymdtekniska tillämpningar och på så sätt stödja framväxten av små och medelstora företag inom sektorn. I det sammanhanget efterlyser vi större deltagande av lokala och regionala myndigheter i planerings- och genomförandefaserna av rymdstrategin för Europa.

| 18. | ReK uppmanar kommissionen att stödja de lokala och regionala initiativen i kampanjen för städer som är motståndskraftiga mot risker, som leds av FN genom dess Sendai-ram, och uppmanar återigen kommissionen att grundligt införliva uppbyggnaden av motståndskraft i sin utvecklingspolitik. Att vidta åtgärder nu skulle vara mycket mer kostnadseffektivt än att bygga upp motståndskraft i redan befintlig infrastruktur. |
| --- | --- |

18.

ReK uppmanar kommissionen att stödja de lokala och regionala initiativen i kampanjen för städer som är motståndskraftiga mot risker, som leds av FN genom dess Sendai-ram, och uppmanar återigen kommissionen att grundligt införliva uppbyggnaden av motståndskraft i sin utvecklingspolitik. Att vidta åtgärder nu skulle vara mycket mer kostnadseffektivt än att bygga upp motståndskraft i redan befintlig infrastruktur.

| 19. | Vi välkomnar kommissionens beslut att slå samman förvaltningen av borgmästaravtalet och Mayors Adapt-initiativet och vi är redo att bidra aktivt till att utvidga och främja det nya integrerade borgmästaravtalet för klimat och energi i hela världen. Vi upprepar dock att andra lokala och regionala former för samarbete om klimat- och energifrågor inte bör försummas. |
| --- | --- |

19.

Vi välkomnar kommissionens beslut att slå samman förvaltningen av borgmästaravtalet och Mayors Adapt-initiativet och vi är redo att bidra aktivt till att utvidga och främja det nya integrerade borgmästaravtalet för klimat och energi i hela världen. Vi upprepar dock att andra lokala och regionala former för samarbete om klimat- och energifrågor inte bör försummas.

| 20. | Kommittén beklagar att det i arbetsprogrammet saknas en tydlig hänvisning till unionens allmänna miljöhandlingsprogram till 2020, som antagits av Europaparlamentet och rådet (1). ReK uppmanar i synnerhet kommissionen att genomföra prioriterat mål 4 om att maximera fördelarna med unionens miljölagstiftning genom att förbättra genomförandet. Vi välkomnar det planerade Refit-initiativet om miljörapportering, men efterlyser återigen ett nytt direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden (2). |
| --- | --- |

20.

Kommittén beklagar att det i arbetsprogrammet saknas en tydlig hänvisning till unionens allmänna miljöhandlingsprogram till 2020, som antagits av Europaparlamentet och rådet (1). ReK uppmanar i synnerhet kommissionen att genomföra prioriterat mål 4 om att maximera fördelarna med unionens miljölagstiftning genom att förbättra genomförandet. Vi välkomnar det planerade Refit-initiativet om miljörapportering, men efterlyser återigen ett nytt direktiv om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor samt ett lagstiftningsförslag om miljötillsyn och kontroll av efterlevnaden (2).

| 21. | Kommittén konstaterar med oro att den demografiska förändringen, den socioekonomiska krisen och de geografiskt koncentrerade migrationsströmmarna kan komma att fördjupa en befintlig ojämlikhet i fråga om hälso- och sjukvård mellan Europas regioner och bli en utmaning för effektiva, tillgängliga och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem. Vi uppmanar kommissionen att beställa en studie som undersöker dessa försvårande faktorer och hur Europas regioner kan omvandla denna utmaning till en möjlighet. |
| --- | --- |

21.

Kommittén konstaterar med oro att den demografiska förändringen, den socioekonomiska krisen och de geografiskt koncentrerade migrationsströmmarna kan komma att fördjupa en befintlig ojämlikhet i fråga om hälso- och sjukvård mellan Europas regioner och bli en utmaning för effektiva, tillgängliga och motståndskraftiga hälso- och sjukvårdssystem. Vi uppmanar kommissionen att beställa en studie som undersöker dessa försvårande faktorer och hur Europas regioner kan omvandla denna utmaning till en möjlighet.

| 22. | Vi uppmanar kommissionen att vidta åtgärder när det gäller livsmedelssvinn genom att fastställa ett mål om att minska livsmedelssvinnet med minst 30 % till 2025, särskilt som många lokala och regionala myndigheter i Europa behöver vägledning och rättslig säkerhet när de genomför åtgärder och initiativ för att minska livsmedelssvinnet. |
| --- | --- |

22.

Vi uppmanar kommissionen att vidta åtgärder när det gäller livsmedelssvinn genom att fastställa ett mål om att minska livsmedelssvinnet med minst 30 % till 2025, särskilt som många lokala och regionala myndigheter i Europa behöver vägledning och rättslig säkerhet när de genomför åtgärder och initiativ för att minska livsmedelssvinnet.

| 23. | Regionkommittén efterlyser på nytt EU-åtgärder, finansieringsmekanismer och prioriteringar för att beakta den samlade effekten i små och medelstora städer, med tanke på att ungefär 56 % av städerna är små eller medelstora med befolkningar på mellan 5 000 och 100 000 invånare. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén efterlyser på nytt EU-åtgärder, finansieringsmekanismer och prioriteringar för att beakta den samlade effekten i små och medelstora städer, med tanke på att ungefär 56 % av städerna är små eller medelstora med befolkningar på mellan 5 000 och 100 000 invånare.

Inre marknaden

| 24. | Kommittén uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram sina föreslagna initiativ för att genomföra strategin för den inre marknaden, och betonar att de territoriella konsekvenserna av de tillhörande åtgärderna måste bedömas fullt ut. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmanar kommissionen att snabbt lägga fram sina föreslagna initiativ för att genomföra strategin för den inre marknaden, och betonar att de territoriella konsekvenserna av de tillhörande åtgärderna måste bedömas fullt ut.

| 25. | ReK framhåller att genomförandet av den digitala inre marknaden är avgörande för de lokala och regionala myndigheterna. Vi uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om framstegen med att överbrygga den digitala klyftan, särskilt på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

25.

ReK framhåller att genomförandet av den digitala inre marknaden är avgörande för de lokala och regionala myndigheterna. Vi uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera om framstegen med att överbrygga den digitala klyftan, särskilt på regional och lokal nivå.

| 26. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att se över direktivet om audiovisuella medietjänster, och uppmanar till att beakta den regionala dimensionen och de regionala specifikationerna. |
| --- | --- |

26.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att se över direktivet om audiovisuella medietjänster, och uppmanar till att beakta den regionala dimensionen och de regionala specifikationerna.

| 27. | Kommittén framhåller behovet av en strategi för att stödja utveckling av IKT-infrastruktur, särskilt i landsbygdsområden, avlägset belägna områden och mer allmänt regioner som släpar efter i utvecklingen, eftersom bredbandstjänster och ultrabredbandstjänster kan utgöra en kraftig drivkraft för tillväxt. |
| --- | --- |

27.

Kommittén framhåller behovet av en strategi för att stödja utveckling av IKT-infrastruktur, särskilt i landsbygdsområden, avlägset belägna områden och mer allmänt regioner som släpar efter i utvecklingen, eftersom bredbandstjänster och ultrabredbandstjänster kan utgöra en kraftig drivkraft för tillväxt.

| 28. | ReK välkomnar kommissionens inriktning på att frigöra samarbets- eller delningsekonomins potential, och förväntar sig att kommissionen snart lägger fram förslag till ett samordnat tillvägagångssätt för de tillämpliga bestämmelserna, med beaktande av de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll och behovet av att värna konsumenteras rättigheter. |
| --- | --- |

28.

ReK välkomnar kommissionens inriktning på att frigöra samarbets- eller delningsekonomins potential, och förväntar sig att kommissionen snart lägger fram förslag till ett samordnat tillvägagångssätt för de tillämpliga bestämmelserna, med beaktande av de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll och behovet av att värna konsumenteras rättigheter.

| 29. | Vi stöder kommissionens insatser för att åtgärda regelhinder för små och medelstora företag och uppstartsföretag, och välkomnar dess avsikt att föreslå ett initiativ för att ge företagare en andra chans efter en konkurs. Vi framhåller de regionala och lokala myndigheternas viktiga bidrag till framväxten av starka företagsekosystem och understryker därför att de måste göras delaktiga i styrningen av politiken för små och medelstora företag, särskilt i nätverket av företrädare för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

29.

Vi stöder kommissionens insatser för att åtgärda regelhinder för små och medelstora företag och uppstartsföretag, och välkomnar dess avsikt att föreslå ett initiativ för att ge företagare en andra chans efter en konkurs. Vi framhåller de regionala och lokala myndigheternas viktiga bidrag till framväxten av starka företagsekosystem och understryker därför att de måste göras delaktiga i styrningen av politiken för små och medelstora företag, särskilt i nätverket av företrädare för små och medelstora företag.

| 30. | Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att inrätta en kapitalmarknadsunion, och upprepar att man måste minimera den administrativa bördan av framtida regleringsåtgärder och undvika överdrivet risktagande och instabilitet på finansmarknaderna. |
| --- | --- |

30.

Kommittén uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser för att inrätta en kapitalmarknadsunion, och upprepar att man måste minimera den administrativa bördan av framtida regleringsåtgärder och undvika överdrivet risktagande och instabilitet på finansmarknaderna.

| 31. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan på momsområdet, att genomföra internationella standarder om urholkning av skattebasen och överföring av vinster samt att inom ramen för 2016 års översyn av EU:s momsdirektiv förtydliga under vilka villkor skattefrihet för offentligrättsligt samarbete mellan lokala myndigheter som inte omfattas av lagstiftningen om offentlig upphandling kan betraktas som förenligt med EU-rätten. |
| --- | --- |

31.

ReK välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram en handlingsplan på momsområdet, att genomföra internationella standarder om urholkning av skattebasen och överföring av vinster samt att inom ramen för 2016 års översyn av EU:s momsdirektiv förtydliga under vilka villkor skattefrihet för offentligrättsligt samarbete mellan lokala myndigheter som inte omfattas av lagstiftningen om offentlig upphandling kan betraktas som förenligt med EU-rätten.

| 32. | Kommittén noterar kommissionens tillkännagivande att den ska dra tillbaka sitt nuvarande förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som ReK hade välkomnat, men undrar i vilken utsträckning kommissionens avsikt att ersätta det med förslag om ett gradvist införande av en obligatorisk bolagsskattebas föregriper resultatet av det pågående offentliga samrådet om frågan. |
| --- | --- |

32.

Kommittén noterar kommissionens tillkännagivande att den ska dra tillbaka sitt nuvarande förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas som ReK hade välkomnat, men undrar i vilken utsträckning kommissionens avsikt att ersätta det med förslag om ett gradvist införande av en obligatorisk bolagsskattebas föregriper resultatet av det pågående offentliga samrådet om frågan.

| 33. | ReK beklagar djupt avsaknaden av förklaring när det gäller kommissionens beslut att skjuta upp antagandet av paketet om arbetstagarnas rörlighet, som är avsett att utgöra ett av kommissionens flaggskeppsinitiativ för att motverka social dumpning och social turism och stärka de sociala rättigheterna i Europa och som, enligt ReK, bör innehålla en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

33.

ReK beklagar djupt avsaknaden av förklaring när det gäller kommissionens beslut att skjuta upp antagandet av paketet om arbetstagarnas rörlighet, som är avsett att utgöra ett av kommissionens flaggskeppsinitiativ för att motverka social dumpning och social turism och stärka de sociala rättigheterna i Europa och som, enligt ReK, bör innehålla en översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare.

| 34. | Kommittén emotser kommissionens förslag om hur man bättre kan ta itu med svårigheterna med att förena yrkes- och privatliv, i synnerhet i fråga om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att se över 2010 års direktiv om föräldraledighet, bryta det institutionella dödläget beträffande direktivet om mammaledighet och lägga fram en konkret strategi för att uppnå jämställdhet i EU. |
| --- | --- |

34.

Kommittén emotser kommissionens förslag om hur man bättre kan ta itu med svårigheterna med att förena yrkes- och privatliv, i synnerhet i fråga om kvinnors deltagande på arbetsmarknaden, särskilt genom att se över 2010 års direktiv om föräldraledighet, bryta det institutionella dödläget beträffande direktivet om mammaledighet och lägga fram en konkret strategi för att uppnå jämställdhet i EU.

| 35. | ReK uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av direktivet om arbetstagarnas skydd mot carcinogener och mutagener på arbetsplatsen och ett direktiv om arbetsrelaterade muskuloskeletala besvär. |
| --- | --- |

35.

ReK uppmanar kommissionen att föreslå en översyn av direktivet om arbetstagarnas skydd mot carcinogener och mutagener på arbetsplatsen och ett direktiv om arbetsrelaterade muskuloskeletala besvär.

| 36. | Den nya kompetensagendan för Europa bör inriktas på förnyade insatser för att modernisera de europeiska systemen för högre utbildning samt förslag för att se till att alla människor i EU har rätt och möjlighet att uppnå en miniminivå av utbildning och färdigheter. Den bör också inriktas på att uppnå högsta kvalitet och stimulera innovation inom allmän utbildning och yrkesutbildning genom att främja utbildning i digitala färdigheter och utbildningens roll i kampen mot radikalisering bland ungdomar. |
| --- | --- |

36.

Den nya kompetensagendan för Europa bör inriktas på förnyade insatser för att modernisera de europeiska systemen för högre utbildning samt förslag för att se till att alla människor i EU har rätt och möjlighet att uppnå en miniminivå av utbildning och färdigheter. Den bör också inriktas på att uppnå högsta kvalitet och stimulera innovation inom allmän utbildning och yrkesutbildning genom att främja utbildning i digitala färdigheter och utbildningens roll i kampen mot radikalisering bland ungdomar.

Ekonomiska och monetära unionen

| 37. | Kommittén välkomnar kommissionens villighet att förbättra den demokratiska ansvarsskyldigheten i EU:s ekonomiska styrningssystem, som inte skulle vara komplett utan de lokala och regionala myndigheternas deltagande. |
| --- | --- |

37.

Kommittén välkomnar kommissionens villighet att förbättra den demokratiska ansvarsskyldigheten i EU:s ekonomiska styrningssystem, som inte skulle vara komplett utan de lokala och regionala myndigheternas deltagande.

| 38. | Vi uppmanar kommissionen att utvärdera inverkan av de nya reglerna enligt ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga. |
| --- | --- |

38.

Vi uppmanar kommissionen att utvärdera inverkan av de nya reglerna enligt ENS 2010 på de lokala och regionala myndigheternas investeringsförmåga.

| 39. | ReK noterar kommissionens initiativ beträffande övergången från steg 1 till steg 2 i färdigställandet av EMU, bl.a. den vitbok som planeras till våren 2017. Vi betonar att man måste besluta om varje steg i genomförandet separat. |
| --- | --- |

39.

ReK noterar kommissionens initiativ beträffande övergången från steg 1 till steg 2 i färdigställandet av EMU, bl.a. den vitbok som planeras till våren 2017. Vi betonar att man måste besluta om varje steg i genomförandet separat.

| 40. | Vi betonar att man för att förbättra EMU:s sociala dimension måste åtgärda de regionala skillnaderna. Indikatorer för regionala skillnader bör läggas till i EMU-resultattavlan för sociala indikatorer. |
| --- | --- |

40.

Vi betonar att man för att förbättra EMU:s sociala dimension måste åtgärda de regionala skillnaderna. Indikatorer för regionala skillnader bör läggas till i EMU-resultattavlan för sociala indikatorer.

Rättvisa, grundläggande rättigheter och migration

| 41. | Flernivåstyre gör det möjligt att hantera skyddet av de grundläggande rättigheterna i praktiken och bidrar till processen med att bygga och trygga ett medborgarnas Europa. |
| --- | --- |

41.

Flernivåstyre gör det möjligt att hantera skyddet av de grundläggande rättigheterna i praktiken och bidrar till processen med att bygga och trygga ett medborgarnas Europa.

| 42. | Ömsesidigt förtroende är en förutsättning för effektiv gränsöverskridande brottsbekämpning, med tanke på att terrorism och radikalisering, organiserad brottslighet och it-brottslighet är nationsövergripande till sin natur och kräver insatser på EU-nivå. Vi välkomnar kommissionens åtagande att arbeta mer med att utveckla det operativa samarbete och de operativa verktyg som krävs i detta avseende. |
| --- | --- |

42.

Ömsesidigt förtroende är en förutsättning för effektiv gränsöverskridande brottsbekämpning, med tanke på att terrorism och radikalisering, organiserad brottslighet och it-brottslighet är nationsövergripande till sin natur och kräver insatser på EU-nivå. Vi välkomnar kommissionens åtagande att arbeta mer med att utveckla det operativa samarbete och de operativa verktyg som krävs i detta avseende.

| 43. | Kommittén noterar fokuseringen på principerna om solidaritet och ansvar i den europeiska migrationsagendan och dess genomförandeinitiativ. Dessa principer och respekten för de mänskliga rättigheterna samt de lokala och regionala myndigheternas kapacitet bör stå i centrum för all EU-politik på migrationsområdet och när medlemsstaterna antar och genomför den. |
| --- | --- |

43.

Kommittén noterar fokuseringen på principerna om solidaritet och ansvar i den europeiska migrationsagendan och dess genomförandeinitiativ. Dessa principer och respekten för de mänskliga rättigheterna samt de lokala och regionala myndigheternas kapacitet bör stå i centrum för all EU-politik på migrationsområdet och när medlemsstaterna antar och genomför den.

| 44. | ReK noterar ökningen i EU-medel för att hantera flyktingkrisen och efterlyser en analys från kommissionen om mervärdet av medlen och i vilken omfattning de används, särskilt för lokala och regionala myndigheter. Medlen för att hantera migration och integration måste tillhandahållas och tilldelas snabbare. Kommissionen uppmanas att se till att de lokala och regionala myndigheter som för närvarande tar emot flyktingar snarast ges de ekonomiska resurser som krävs för att tillgodose flyktingarnas omedelbara behov. |
| --- | --- |

44.

ReK noterar ökningen i EU-medel för att hantera flyktingkrisen och efterlyser en analys från kommissionen om mervärdet av medlen och i vilken omfattning de används, särskilt för lokala och regionala myndigheter. Medlen för att hantera migration och integration måste tillhandahållas och tilldelas snabbare. Kommissionen uppmanas att se till att de lokala och regionala myndigheter som för närvarande tar emot flyktingar snarast ges de ekonomiska resurser som krävs för att tillgodose flyktingarnas omedelbara behov.

| 45. | Vi välkomnar tillkännagivandet av initiativ för att komma till rätta med bristerna i EU:s asylförordningar och lägga fram ett sammanhängande, långsiktigt och EU-omfattande system för omplacering och vidarebosättning. I detta sammanhang ställer sig kommittén positiv till den planerade vidareutvecklingen av Dublinförordningen i syfte att uppnå en rättvisare fördelning av bördan på grundval av stabila och rättvisa kvoter. ReK betonar att kraven i Dublinförfarandet, som man enats om i samförstånd, fortsätter att gälla och att alla medlemsstater måste följa EU:s mottagnings- och förfarandenormer. |
| --- | --- |

45.

Vi välkomnar tillkännagivandet av initiativ för att komma till rätta med bristerna i EU:s asylförordningar och lägga fram ett sammanhängande, långsiktigt och EU-omfattande system för omplacering och vidarebosättning. I detta sammanhang ställer sig kommittén positiv till den planerade vidareutvecklingen av Dublinförordningen i syfte att uppnå en rättvisare fördelning av bördan på grundval av stabila och rättvisa kvoter. ReK betonar att kraven i Dublinförfarandet, som man enats om i samförstånd, fortsätter att gälla och att alla medlemsstater måste följa EU:s mottagnings- och förfarandenormer.

| 46. | Det finns ett brådskande behov av att förbättra skyddet av EU:s yttre gränser. Alla åtgärder som i grunden äventyrar principen om fri rörlighet inom Schengenområdet bör undvikas. Kommittén erkänner dock också att det under exceptionella omständigheter måste vara möjligt att genomföra kontroller vid EU:s inre gränser för att trygga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen uppmanas också att överväga behovet av framtida initiativ för att underlätta flyktingars integration, t.ex. genom att man inrättar ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan de lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och i destinationsländerna. |
| --- | --- |

46.

Det finns ett brådskande behov av att förbättra skyddet av EU:s yttre gränser. Alla åtgärder som i grunden äventyrar principen om fri rörlighet inom Schengenområdet bör undvikas. Kommittén erkänner dock också att det under exceptionella omständigheter måste vara möjligt att genomföra kontroller vid EU:s inre gränser för att trygga ett område med frihet, säkerhet och rättvisa. Kommissionen uppmanas också att överväga behovet av framtida initiativ för att underlätta flyktingars integration, t.ex. genom att man inrättar ”migrations- och integrationspartnerskap” mellan de lokala och regionala myndigheterna i ursprungsländerna och i destinationsländerna.

| 47. | ReK noterar kommissionens förslag till förteckning över säkra ursprungsländer och åtar sig att delta i utformningen av politiken och utbytet av bästa praxis på regional och lokal nivå genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med alla de sju länder som förtecknas i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

47.

ReK noterar kommissionens förslag till förteckning över säkra ursprungsländer och åtar sig att delta i utformningen av politiken och utbytet av bästa praxis på regional och lokal nivå genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med alla de sju länder som förtecknas i kommissionens förslag.

| 48. | Vi uppmanar kommissionen att utforma en effektiv återvändandepolitik som genomförs snabbt och med respekt för värdigheten och de grundläggande rättigheterna för de migranter som inte har rätt till asyl och som kan återvända på ett säkert sätt. Detta är nödvändigt för att se till att resurserna kan inriktas på de verkligt behövande och bidra till att undvika att det uppstår ytterligare sociala konflikter som kan bereda väg för extremism. |
| --- | --- |

48.

Vi uppmanar kommissionen att utforma en effektiv återvändandepolitik som genomförs snabbt och med respekt för värdigheten och de grundläggande rättigheterna för de migranter som inte har rätt till asyl och som kan återvända på ett säkert sätt. Detta är nödvändigt för att se till att resurserna kan inriktas på de verkligt behövande och bidra till att undvika att det uppstår ytterligare sociala konflikter som kan bereda väg för extremism.

EU:s handelspolitik

| 49. | Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att införa ett nytt system med investeringsdomstolar för TTIP och alla andra pågående och framtida förhandlingar. Vi ställer oss särskilt positiva till att det nya förslaget befäster regeringarnas rätt att reglera, men efterlyser mer utförliga förklaringar av hur detta kommer att förbättra situationen jämfört med den nuvarande ISDS-mekanismen. |
| --- | --- |

49.

Kommittén välkomnar kommissionens förslag om att införa ett nytt system med investeringsdomstolar för TTIP och alla andra pågående och framtida förhandlingar. Vi ställer oss särskilt positiva till att det nya förslaget befäster regeringarnas rätt att reglera, men efterlyser mer utförliga förklaringar av hur detta kommer att förbättra situationen jämfört med den nuvarande ISDS-mekanismen.

| 50. | Kommissionen uppmanas att genomföra konsekvensbedömningar av handelsavtalens potentiella ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser, bl.a. för små och medelstora företag, konsumenter, specifika ekonomiska sektorer, mänskliga rättigheter och utvecklingsländer, innan handelsförhandlingar inleds. Vi framhåller i synnerhet behovet av att klargöra om och när TTIP kan påverka lokala offentliga tjänster. |
| --- | --- |

50.

Kommissionen uppmanas att genomföra konsekvensbedömningar av handelsavtalens potentiella ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser, bl.a. för små och medelstora företag, konsumenter, specifika ekonomiska sektorer, mänskliga rättigheter och utvecklingsländer, innan handelsförhandlingar inleds. Vi framhåller i synnerhet behovet av att klargöra om och när TTIP kan påverka lokala offentliga tjänster.

| 51. | ReK beklagar att den regionala och lokala dimensionen fortfarande inte beaktas i handelsförhandlingarna och uppmanar kommissionen att rätta till detta i sin nya handels- och investeringsstrategi. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att göra kommittén delaktig i TiSA-förhandlingarna, särskilt genom att ge ReK liknande tillgång till förhandlingsdokumenten som för TTIP. |
| --- | --- |

51.

ReK beklagar att den regionala och lokala dimensionen fortfarande inte beaktas i handelsförhandlingarna och uppmanar kommissionen att rätta till detta i sin nya handels- och investeringsstrategi. I detta sammanhang uppmanas kommissionen att göra kommittén delaktig i TiSA-förhandlingarna, särskilt genom att ge ReK liknande tillgång till förhandlingsdokumenten som för TTIP.

Stabilitet och samarbete utanför EU

| 52. | Man måste snarast möjligt finna en fredlig lösning på konflikterna i Libyen, Syrien och Ukraina. Kommittén erbjuder de lokala och regionala myndigheternas deltagande i diplomati mellan folken. Vi bekräftar att vi är redo att verka för att decentraliseringsreformen i Ukraina ska genomföras, och föreslår att samarbetsbanden mellan europeiska och libyska lokala och regionala myndigheter ska stärkas med inriktning på kapacitetsuppbyggnad och territoriell utveckling, även innan ett övergripande internt avtal genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

52.

Man måste snarast möjligt finna en fredlig lösning på konflikterna i Libyen, Syrien och Ukraina. Kommittén erbjuder de lokala och regionala myndigheternas deltagande i diplomati mellan folken. Vi bekräftar att vi är redo att verka för att decentraliseringsreformen i Ukraina ska genomföras, och föreslår att samarbetsbanden mellan europeiska och libyska lokala och regionala myndigheter ska stärkas med inriktning på kapacitetsuppbyggnad och territoriell utveckling, även innan ett övergripande internt avtal genomförts fullt ut.

| 53. | ReK välkomnar kommissionens avsikt att tillhandahålla en mer fokuserad ram för att stödja stabiliseringen och den demokratiska utvecklingen i partnerländerna inom den nya europeiska grannskapspolitiken. Den nya politiken måste ha ett territoriellt synsätt och dess strategiska mål måste omfatta stöd till decentraliseringsprocessen. Vi åtar oss att bidra till detta synsätt genom våra två samarbetsplattformar, dvs. församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap). |
| --- | --- |

53.

ReK välkomnar kommissionens avsikt att tillhandahålla en mer fokuserad ram för att stödja stabiliseringen och den demokratiska utvecklingen i partnerländerna inom den nya europeiska grannskapspolitiken. Den nya politiken måste ha ett territoriellt synsätt och dess strategiska mål måste omfatta stöd till decentraliseringsprocessen. Vi åtar oss att bidra till detta synsätt genom våra två samarbetsplattformar, dvs. församlingen för lokala och regionala myndigheter i EU och Medelhavsområdet (Arlem) och konferensen för regionala och lokala myndigheter i länderna inom det östliga partnerskapet (Corleap).

| 54. | Vi välkomnar kommissionens avsikt att fortsätta att verka för att ge EU:s kandidatländer mer konkreta utsikter till anslutning, och uppmanar kommissionen att noggrannare undersöka situationen beträffande regionalt och lokal självstyre i utvidgningsländerna i samband med sina lägesrapporter om utvidgningen, som skulle utgöra fokus för arbetet i de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna. |
| --- | --- |

54.

Vi välkomnar kommissionens avsikt att fortsätta att verka för att ge EU:s kandidatländer mer konkreta utsikter till anslutning, och uppmanar kommissionen att noggrannare undersöka situationen beträffande regionalt och lokal självstyre i utvidgningsländerna i samband med sina lägesrapporter om utvidgningen, som skulle utgöra fokus för arbetet i de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna.

| 55. | Kommittén välkomnar den föreslagna politiken för tiden efter Cotonouavtalet och kommissionens avsikt att öka samstämmigheten i utrikespolitiken. Vi framhåller behovet av att utveckla den lokala demokratin och den administrativa kapaciteten i utvecklingspolitiken och främja regional integration i och decentraliserat utvecklingssamarbete med partnerområden. |
| --- | --- |

55.

Kommittén välkomnar den föreslagna politiken för tiden efter Cotonouavtalet och kommissionens avsikt att öka samstämmigheten i utrikespolitiken. Vi framhåller behovet av att utveckla den lokala demokratin och den administrativa kapaciteten i utvecklingspolitiken och främja regional integration i och decentraliserat utvecklingssamarbete med partnerområden.

| 56. | ReK uppmanar kommissionen att, när man beaktar svaren från de offentliga samråden, ta hänsyn till de olika bidragens ursprung och särskilja bidrag som representerar särintressen från sådana som företräder allmänna intressen, bl.a. bidragen från de lokala och regionala myndigheterna. Vi understryker också vikten av att beakta skillnaderna i räckvidd, bl.a. för att kunna bedöma behovet av att genomföra territoriella konsekvensbedömningar av specifika lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

56.

ReK uppmanar kommissionen att, när man beaktar svaren från de offentliga samråden, ta hänsyn till de olika bidragens ursprung och särskilja bidrag som representerar särintressen från sådana som företräder allmänna intressen, bl.a. bidragen från de lokala och regionala myndigheterna. Vi understryker också vikten av att beakta skillnaderna i räckvidd, bl.a. för att kunna bedöma behovet av att genomföra territoriella konsekvensbedömningar av specifika lagstiftningsförslag.

Medborgarskap och styrelseformer

| 57. | De lokala och regionala myndigheterna kan spela en avgörande roll när det gäller att kartlägga administrativt betungande EU-bestämmelser, även sådana bördor som kan uppstå när bestämmelserna införlivas och genomförs. Kommittén upprepar att ReK:s bidrag till lagstiftningsprocessen bör nämnas i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning med tanke på ReK:s särskilda institutionella roll i fråga om subsidiaritetsprincipen och EU-lagstiftningens territoriella konsekvenser. |
| --- | --- |

57.

De lokala och regionala myndigheterna kan spela en avgörande roll när det gäller att kartlägga administrativt betungande EU-bestämmelser, även sådana bördor som kan uppstå när bestämmelserna införlivas och genomförs. Kommittén upprepar att ReK:s bidrag till lagstiftningsprocessen bör nämnas i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning med tanke på ReK:s särskilda institutionella roll i fråga om subsidiaritetsprincipen och EU-lagstiftningens territoriella konsekvenser.

| 58. | Vi upprepar att demokratiskt valda företrädare för lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar bör undantas från bestämmelserna i EU:s öppenhetsregister, som syftar till att reglera lobbyisters tillträde till EU-institutionerna. |
| --- | --- |

58.

Vi upprepar att demokratiskt valda företrädare för lokala och regionala myndigheter och deras representativa sammanslutningar bör undantas från bestämmelserna i EU:s öppenhetsregister, som syftar till att reglera lobbyisters tillträde till EU-institutionerna.

| 59. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att bygga ut ”medborgardialogerna” och dess beslutsamhet att överbrygga klyftan mellan EU och dess medborgare. Vi upprepar att vi kommer att fortsätta att främja öppenhet och demokratisk ansvarsskyldighet i EU:s beslutsprocess samt decentraliserad kommunikation om EU-politik som påverkar de lokala och regionala myndigheterna i syfte att öka EU:s och dess lagstiftnings legitimitet. |
| --- | --- |

59.

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att bygga ut ”medborgardialogerna” och dess beslutsamhet att överbrygga klyftan mellan EU och dess medborgare. Vi upprepar att vi kommer att fortsätta att främja öppenhet och demokratisk ansvarsskyldighet i EU:s beslutsprocess samt decentraliserad kommunikation om EU-politik som påverkar de lokala och regionala myndigheterna i syfte att öka EU:s och dess lagstiftnings legitimitet.

| 60. | ReK följer med stort intresse översynen av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet, och betonar att en genomgripande översyn är nödvändig så att detta instrument kan spela den roll som det var tänkt att spela och så att förtjänsterna med det kan komma till sin rätt. |
| --- | --- |

60.

ReK följer med stort intresse översynen av förordningen om det europeiska medborgarinitiativet, och betonar att en genomgripande översyn är nödvändig så att detta instrument kan spela den roll som det var tänkt att spela och så att förtjänsterna med det kan komma till sin rätt.

| 61. | Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande. |
| --- | --- |

61.

Kommittén ger sin ordförande i uppdrag att översända denna resolution till kommissionen, Europaparlamentet, rådet och Europeiska rådets ordförande.

Bryssel den 3 december 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013.

1

(2)  CDR 1119-2012 och CDR 593-2013.

2

---

YTTRANDEN

Regionkommittén

115:e plenarsessionen den 3–4 december 2015

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/8

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Territoriell vision 2050: vilken framtid?

(2016/C 051/02)

| Föredragande: | Oldřich VLASÁK (CZ-ECR), ledamot av stadsfullmäktige i Hradec Králové |
| --- | --- |

Föredragande:

Oldřich VLASÁK (CZ-ECR), ledamot av stadsfullmäktige i Hradec Králové

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | Europeiska regionkommittén välkomnar det luxemburgska ordförandeskapets insatser för att diskutera en territoriell vision för 2050 och gläder sig åt att det luxemburgska ordförandeskapet har beslutat att rådfråga ReK i denna fråga. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén välkomnar det luxemburgska ordförandeskapets insatser för att diskutera en territoriell vision för 2050 och gläder sig åt att det luxemburgska ordförandeskapet har beslutat att rådfråga ReK i denna fråga.

| 2. | Kommittén framhåller vikten av att uttryckligen erkänna det breda spektrumet av territoriella förhållanden i Europeiska unionen som kräver olika metoder och strategier för att lösa problemen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén framhåller vikten av att uttryckligen erkänna det breda spektrumet av territoriella förhållanden i Europeiska unionen som kräver olika metoder och strategier för att lösa problemen.

| 3. | Mer än 15 år efter att programmet för regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv antogs i Potsdam 1999 behöver Europeiska unionen en ny territoriell vision som






  — | omsätter begreppet territoriell sammanhållning enligt Lissabonfördraget i operativa politiska riktlinjer, |
| --- | --- | --- |

3.

Mer än 15 år efter att programmet för regional utvecklingsplanering i europeiskt perspektiv antogs i Potsdam 1999 behöver Europeiska unionen en ny territoriell vision som

—

omsätter begreppet territoriell sammanhållning enligt Lissabonfördraget i operativa politiska riktlinjer,

| — | går utöver ett rent fysiskt planeringsperspektiv, |
| --- | --- |

—

går utöver ett rent fysiskt planeringsperspektiv,

| — | tar itu med de viktigaste territoriella utmaningarna i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

tar itu med de viktigaste territoriella utmaningarna i Europeiska unionen,

| — | ger vägledning för all EU-politik som har en territoriell dimension och är kopplad till och förenlig med den territoriella sammanhållningspolitiken och dess insatser som samfinansieras via de europeiska struktur- och investeringsfonderna, |
| --- | --- |

—

ger vägledning för all EU-politik som har en territoriell dimension och är kopplad till och förenlig med den territoriella sammanhållningspolitiken och dess insatser som samfinansieras via de europeiska struktur- och investeringsfonderna,

| — | ger vägledning för all EU-politik med en territoriell dimension, |
| --- | --- |

—

ger vägledning för all EU-politik med en territoriell dimension,

| — | är kopplad till EU-politikens framtida långsiktiga ekonomiska, miljörelaterade och sociala mål, och |
| --- | --- |

—

är kopplad till EU-politikens framtida långsiktiga ekonomiska, miljörelaterade och sociala mål, och

| — | bygger på principen om subsidiaritet och flernivåstyre. |
| --- | --- |

—

bygger på principen om subsidiaritet och flernivåstyre.

| 4. | Vi efterlyser därför ett omfattande europeiskt samråd om Europeiska unionens framtida territoriella vision på grundval av grönboken om territoriell sammanhållning (COM(2008) 616 final) och upprepar vår uppmaning om att ta fram en vitbok om territoriell sammanhållning, som skulle kunna användas som en byggsten för annan EU-politik med en starkare territoriell dimension redan under nästa programperiod efter 2020. |
| --- | --- |

4.

Vi efterlyser därför ett omfattande europeiskt samråd om Europeiska unionens framtida territoriella vision på grundval av grönboken om territoriell sammanhållning (COM(2008) 616 final) och upprepar vår uppmaning om att ta fram en vitbok om territoriell sammanhållning, som skulle kunna användas som en byggsten för annan EU-politik med en starkare territoriell dimension redan under nästa programperiod efter 2020.

| 5. | Kommittén framhåller vikten av att kartlägga globala trender och utmaningar tillräckligt tidigt för att kunna anpassa den offentliga politiken på lämpligt sätt. ReK välkomnar i detta sammanhang de olika framåtblickande rapporter som lagts fram av EU-institutionerna och framhåller sin studie ”Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” (1). |
| --- | --- |

5.

Kommittén framhåller vikten av att kartlägga globala trender och utmaningar tillräckligt tidigt för att kunna anpassa den offentliga politiken på lämpligt sätt. ReK välkomnar i detta sammanhang de olika framåtblickande rapporter som lagts fram av EU-institutionerna och framhåller sin studie ”Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” (1).

| 6. | Vi hänvisar till de globala trender och utmaningar som Europeiska unionen står inför enligt rapporten ”Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead?” från Espas-projektet (2) och som har en territoriell dimension, eftersom deras konsekvenser varierar från en region till en annan beroende på territoriella särdrag och sammanhang. ReK konstaterar dock att den territoriella dimensionen inte har beaktats tillräckligt i Espas-rapporten, och ser därför fram emot att bidra till att den territoriella dimensionen tas upp i Espas-projektets framtida arbete. |
| --- | --- |

6.

Vi hänvisar till de globala trender och utmaningar som Europeiska unionen står inför enligt rapporten ”Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead?” från Espas-projektet (2) och som har en territoriell dimension, eftersom deras konsekvenser varierar från en region till en annan beroende på territoriella särdrag och sammanhang. ReK konstaterar dock att den territoriella dimensionen inte har beaktats tillräckligt i Espas-rapporten, och ser därför fram emot att bidra till att den territoriella dimensionen tas upp i Espas-projektets framtida arbete.

| 7. | Kommittén anser att en tydlig europeisk territoriell vision är nödvändig för att reagera effektivt på nuvarande och framtida trender och utmaningar och att den bör stärka den territoriella dimensionen i det politiska beslutsfattandet, bl.a. genom att den platsbaserade strategin tillämpas. |
| --- | --- |

7.

Kommittén anser att en tydlig europeisk territoriell vision är nödvändig för att reagera effektivt på nuvarande och framtida trender och utmaningar och att den bör stärka den territoriella dimensionen i det politiska beslutsfattandet, bl.a. genom att den platsbaserade strategin tillämpas.

| 8. | Vi framhåller i detta avseende rollen för EU:s territoriella agenda 2020, som förblir giltig och måste genomföras bättre. Mot denna bakgrund hänvisar ReK till sitt nyligen antagna yttrande om ”Förbättrat genomförande av EU:s territoriella agenda 2020” (3). |
| --- | --- |

8.

Vi framhåller i detta avseende rollen för EU:s territoriella agenda 2020, som förblir giltig och måste genomföras bättre. Mot denna bakgrund hänvisar ReK till sitt nyligen antagna yttrande om ”Förbättrat genomförande av EU:s territoriella agenda 2020” (3).

| 9. | Kommittén betonar också att strategisk planering och fastställande av tydliga och uppnåbara mål, som skulle kunna ingå i en ”vision”, är ett grundläggande inslag i bra politiskt beslutsfattande. |
| --- | --- |

9.

Kommittén betonar också att strategisk planering och fastställande av tydliga och uppnåbara mål, som skulle kunna ingå i en ”vision”, är ett grundläggande inslag i bra politiskt beslutsfattande.

| 10. | Vi upprepar att på EU-nivå fastställs i fördraget (artikel 174 i EUF-fördraget) ett övergripande territoriellt mål för Europeiska unionens utveckling: ”För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.” Territoriell sammanhållning innebär att man säkerställer en balanserad utveckling i alla EU:s regioner. |
| --- | --- |

10.

Vi upprepar att på EU-nivå fastställs i fördraget (artikel 174 i EUF-fördraget) ett övergripande territoriellt mål för Europeiska unionens utveckling: ”För att främja en harmonisk utveckling inom hela unionen ska denna utveckla och fullfölja sin verksamhet för att stärka sin ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållning.” Territoriell sammanhållning innebär att man säkerställer en balanserad utveckling i alla EU:s regioner.

Det politiska beslutsfattandets territoriella dimension

| 11. | Kommittén pekar på fördelarna och vinsterna med att tillämpa den platsbaserade strategin (4), vars väsentliga inslag rör integrationen av sektorer i en viss territoriell strategi och en resultatinriktad territoriell dialog. Om den platsbaserade strategin genomförs effektivt gör den det möjligt att värdesätta och blåsa nytt liv i den territoriella identiteten och de territoriella särdragen som en unik tillgång. |
| --- | --- |

11.

Kommittén pekar på fördelarna och vinsterna med att tillämpa den platsbaserade strategin (4), vars väsentliga inslag rör integrationen av sektorer i en viss territoriell strategi och en resultatinriktad territoriell dialog. Om den platsbaserade strategin genomförs effektivt gör den det möjligt att värdesätta och blåsa nytt liv i den territoriella identiteten och de territoriella särdragen som en unik tillgång.

| 12. | Den platsbaserade strategin diskuteras visserligen ofta i EU-institutionerna, men tillämpas ännu inte fullt ut överallt på EU- och medlemsstatsnivå. ReK upprepar sin fasta övertygelse om att den platsbaserade strategin inom EU-politiken kommer att ge bäst resultat eftersom politiken kommer att vara anpassad till de specifika lokala förhållandena och därmed på ett effektivare sätt kommer att ta itu med regionernas, städernas och kommunernas utmaningar, och på så vis minska skillnaderna i utvecklingsnivå. |
| --- | --- |

12.

Den platsbaserade strategin diskuteras visserligen ofta i EU-institutionerna, men tillämpas ännu inte fullt ut överallt på EU- och medlemsstatsnivå. ReK upprepar sin fasta övertygelse om att den platsbaserade strategin inom EU-politiken kommer att ge bäst resultat eftersom politiken kommer att vara anpassad till de specifika lokala förhållandena och därmed på ett effektivare sätt kommer att ta itu med regionernas, städernas och kommunernas utmaningar, och på så vis minska skillnaderna i utvecklingsnivå.

| 13. | Det är visserligen fortfarande nödvändigt att stärka sektorspolitiken, men den platsbaserade strategin är den mest effektiva metoden för att uppnå fördragets mål om en harmonisk utveckling inom hela unionen. I detta sammanhang hänvisar ReK till en studie från kommissionen där man identifierade fem gemensamma kännetecken för ett framgångsrikt genomförande av den platsbaserade strategin (5). Dessa kännetecken omfattar vikten av att värdesätta en territoriell identitet, att gå över geografiska och sektoriella gränser, ett öppet styrningssystem, en stark ledningsförmåga samt att experimentera och dra lärdom av sina erfarenheter. |
| --- | --- |

13.

Det är visserligen fortfarande nödvändigt att stärka sektorspolitiken, men den platsbaserade strategin är den mest effektiva metoden för att uppnå fördragets mål om en harmonisk utveckling inom hela unionen. I detta sammanhang hänvisar ReK till en studie från kommissionen där man identifierade fem gemensamma kännetecken för ett framgångsrikt genomförande av den platsbaserade strategin (5). Dessa kännetecken omfattar vikten av att värdesätta en territoriell identitet, att gå över geografiska och sektoriella gränser, ett öppet styrningssystem, en stark ledningsförmåga samt att experimentera och dra lärdom av sina erfarenheter.

| 14. | Sektorspolitiken är viktig men för en territoriell utveckling är den platsbaserade strategin som utgångspunkt viktig för en anpassad lokal och regional utveckling. Ansatsen med ett gemensamt ramverk (partnerskapsöverenskommelsen) för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna inom denna programperiod är lovvärd, men för att verkligen kunna genomföra hela politiken måste hinder som olika regelverk skapar tas bort. Regelverket för de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör förenklas med bidrag och medverkan från de lokala och regionala myndigheterna. Projekt som har en territoriell integrerad ansats bör kunna omfatta flera fonder i sin finansiering samt kunna redovisas gentemot ett och samma regelverk. |
| --- | --- |

14.

Sektorspolitiken är viktig men för en territoriell utveckling är den platsbaserade strategin som utgångspunkt viktig för en anpassad lokal och regional utveckling. Ansatsen med ett gemensamt ramverk (partnerskapsöverenskommelsen) för genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna inom denna programperiod är lovvärd, men för att verkligen kunna genomföra hela politiken måste hinder som olika regelverk skapar tas bort. Regelverket för de europeiska struktur- och investeringsfonderna bör förenklas med bidrag och medverkan från de lokala och regionala myndigheterna. Projekt som har en territoriell integrerad ansats bör kunna omfatta flera fonder i sin finansiering samt kunna redovisas gentemot ett och samma regelverk.

| 15. | I analysen i den sjätte sammanhållningsrapporten står det att ”de regionala skillnaderna har ökat de senaste åren eftersom den ekonomiska krisen har påverkat regionerna olika” (6). I själva verket har inte bara själva krisen utan också de politiska besluten, särskilt åtstramningsåtgärderna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, haft mycket olika inverkan på de europeiska regionerna. Till exempel kunde ekonomiskt starka regioner mildra krisens effekter och uppfylla kraven i den europeiska planeringsterminen, medan ekonomiskt svaga regioner däremot var tvungna att minska de offentliga investeringarna till följd av åtstramningsåtgärder, vilket ledde till ekonomiska svårigheter. Denna analys leder till slutsatsen att även politikområden och externa faktorer som tidigare inte har beaktats i ett territoriellt perspektiv, såsom bank- eller finanspolitik, har en territoriell inverkan. Vi påminner om att krisen inte minst har lett till ökade skillnader mellan regionerna, och framför allt har påverkat de länder som släpar efter mest. ReK understryker därför att man för att harmonisera politikens effekter måste tillämpa den med beaktande av principen om ombalansering och den territoriella strategin. Detta innebär att man tillämpar en balanserad strategi när det gäller åtstramningsåtgärderna. |
| --- | --- |

15.

I analysen i den sjätte sammanhållningsrapporten står det att ”de regionala skillnaderna har ökat de senaste åren eftersom den ekonomiska krisen har påverkat regionerna olika” (6). I själva verket har inte bara själva krisen utan också de politiska besluten, särskilt åtstramningsåtgärderna inom ramen för den europeiska planeringsterminen, haft mycket olika inverkan på de europeiska regionerna. Till exempel kunde ekonomiskt starka regioner mildra krisens effekter och uppfylla kraven i den europeiska planeringsterminen, medan ekonomiskt svaga regioner däremot var tvungna att minska de offentliga investeringarna till följd av åtstramningsåtgärder, vilket ledde till ekonomiska svårigheter. Denna analys leder till slutsatsen att även politikområden och externa faktorer som tidigare inte har beaktats i ett territoriellt perspektiv, såsom bank- eller finanspolitik, har en territoriell inverkan. Vi påminner om att krisen inte minst har lett till ökade skillnader mellan regionerna, och framför allt har påverkat de länder som släpar efter mest. ReK understryker därför att man för att harmonisera politikens effekter måste tillämpa den med beaktande av principen om ombalansering och den territoriella strategin. Detta innebär att man tillämpar en balanserad strategi när det gäller åtstramningsåtgärderna.

| 16. | Sedan 2009 års debatt om ”Bortom BNP” har de tillgängliga uppgifterna på EU-nivå ökat betydligt, och det finns ett behov av att undersöka andra indikatorer som kompletterar BNP för att mäta framsteg, särskilt på EU:s regionala och kommunala nivå, när det gäller att uppnå EU:s mål. |
| --- | --- |

16.

Sedan 2009 års debatt om ”Bortom BNP” har de tillgängliga uppgifterna på EU-nivå ökat betydligt, och det finns ett behov av att undersöka andra indikatorer som kompletterar BNP för att mäta framsteg, särskilt på EU:s regionala och kommunala nivå, när det gäller att uppnå EU:s mål.

| 17. | Kommittén betonar att de flesta EU-politikområden har en regional och lokal dimension som kan bedömas genom en territoriell konsekvensbedömning och bör beaktas när man utarbetar och ser över denna politik. ReK inledde pilotfasen i sin strategi för territoriella konsekvensbedömningar under 2014 för utvalda ärenden, under vilken olika metoder och tillvägagångssätt testades. Vi välkomnar varmt att kommissionen enligt det paket för bättre lagstiftning som offentliggjordes den 19 maj 2015 kommer att använda territoriella konsekvensbedömningar som en del av konsekvensbedömningen. I linje med detta betonar ReK vikten av EU-agendan för städer, med särskilt fokus på inlandsområdena, vars genomförande fortfarande är en prioritering när det gäller den territoriella utvecklingen. Kommittén hänvisar till yttrandet ”För en heltäckande strategi för EU:s städer” (av den 25 juni 2014) (7) och erinrar om det förslag som framfördes i detta om att anta en vitbok om en heltäckande strategi för städerna. Slutligen vill ReK understryka att vi stöder Europeiska kommissionens uttalande om att konkreta åtgärder kommer att vidtas för att anta EU-agendan för städer, och att 80 miljarder euro kommer att avsättas i EU:s budget för dess genomförande (8). Kommissionen uppmanas att bygga vidare på ReK:s erfarenheter. |
| --- | --- |

17.

Kommittén betonar att de flesta EU-politikområden har en regional och lokal dimension som kan bedömas genom en territoriell konsekvensbedömning och bör beaktas när man utarbetar och ser över denna politik. ReK inledde pilotfasen i sin strategi för territoriella konsekvensbedömningar under 2014 för utvalda ärenden, under vilken olika metoder och tillvägagångssätt testades. Vi välkomnar varmt att kommissionen enligt det paket för bättre lagstiftning som offentliggjordes den 19 maj 2015 kommer att använda territoriella konsekvensbedömningar som en del av konsekvensbedömningen. I linje med detta betonar ReK vikten av EU-agendan för städer, med särskilt fokus på inlandsområdena, vars genomförande fortfarande är en prioritering när det gäller den territoriella utvecklingen. Kommittén hänvisar till yttrandet ”För en heltäckande strategi för EU:s städer” (av den 25 juni 2014) (7) och erinrar om det förslag som framfördes i detta om att anta en vitbok om en heltäckande strategi för städerna. Slutligen vill ReK understryka att vi stöder Europeiska kommissionens uttalande om att konkreta åtgärder kommer att vidtas för att anta EU-agendan för städer, och att 80 miljarder euro kommer att avsättas i EU:s budget för dess genomförande (8). Kommissionen uppmanas att bygga vidare på ReK:s erfarenheter.

Evidensbaserat politiskt beslutsfattande

| 18. | Kommittén är bekymrad över att de nuvarande statistiska enheterna i EU:s medlemsstater inte nödvändigtvis avspeglar den verkliga socioekonomiska situationen och därför inte ensamma bör ligga till grund för framtida utformning och genomförande av politiken. Politiken bör integreras med en starkt sektors-, region- och gränsöverskridande karaktär, med hänsyn tagen till spridningseffekterna på andra regioner. |
| --- | --- |

18.

Kommittén är bekymrad över att de nuvarande statistiska enheterna i EU:s medlemsstater inte nödvändigtvis avspeglar den verkliga socioekonomiska situationen och därför inte ensamma bör ligga till grund för framtida utformning och genomförande av politiken. Politiken bör integreras med en starkt sektors-, region- och gränsöverskridande karaktär, med hänsyn tagen till spridningseffekterna på andra regioner.

| 19. | Kommittén upprepar att medlemsstaterna och Europeiska unionen måste genomföra territoriella konsekvensbedömningar som ett standardförfarande i den politiska beslutsprocessen samt vid planeringen och genomförandet av sektorsspecifika investeringar för att kartlägga dessa effekter. Om eventuella asymmetriska effekter av EU:s politik och den nationella politiken inte beaktas kommer denna politik aldrig att bli tillräckligt effektiv eller ändamålsenlig, vilket skulle kunna ge oönskade effekter. |
| --- | --- |

19.

Kommittén upprepar att medlemsstaterna och Europeiska unionen måste genomföra territoriella konsekvensbedömningar som ett standardförfarande i den politiska beslutsprocessen samt vid planeringen och genomförandet av sektorsspecifika investeringar för att kartlägga dessa effekter. Om eventuella asymmetriska effekter av EU:s politik och den nationella politiken inte beaktas kommer denna politik aldrig att bli tillräckligt effektiv eller ändamålsenlig, vilket skulle kunna ge oönskade effekter.

| 20. | I samband med bedömningen av EU-politikens effekter framhåller ReK att det faktum att allt fler EU-medborgare bor i stadsområden måste beaktas i fråga om de utmaningar som detta medför för både stad och landsbygd. För närvarande finns det inga eller mycket begränsade statistiska uppgifter på stadsnivå, vilket gör det svårt att göra en sammanhängande och noggrann bedömning av effekterna. ReK och kommissionen arbetar för närvarande med ett pilotprojekt som gäller konsekvensbedömning för städer som bör vidareutvecklas i framtiden och skulle kunna bli ett värdefullt verktyg för att bedöma dessa effekter, vilket skulle leda till bättre lagstiftning. ReK framhåller också att vi har efterfrågat att man i EU-politiken i större utsträckning ska beakta den samlade effekten av små och medelstora städer. |
| --- | --- |

20.

I samband med bedömningen av EU-politikens effekter framhåller ReK att det faktum att allt fler EU-medborgare bor i stadsområden måste beaktas i fråga om de utmaningar som detta medför för både stad och landsbygd. För närvarande finns det inga eller mycket begränsade statistiska uppgifter på stadsnivå, vilket gör det svårt att göra en sammanhängande och noggrann bedömning av effekterna. ReK och kommissionen arbetar för närvarande med ett pilotprojekt som gäller konsekvensbedömning för städer som bör vidareutvecklas i framtiden och skulle kunna bli ett värdefullt verktyg för att bedöma dessa effekter, vilket skulle leda till bättre lagstiftning. ReK framhåller också att vi har efterfrågat att man i EU-politiken i större utsträckning ska beakta den samlade effekten av små och medelstora städer.

| 21. | Kommittén påminner om att landsbygdsområdena också skiljer sig åt i fråga om deras särdrag och utmaningar och att deras utvecklingsnivå är lägre än den i EU, särskilt jämfört med utvecklingsnivån i stadsområdena – och skillnaden blir allt större. Man kommer inte att kunna uppnå territoriell sammanhållning utan att ta vara på all den potential som finns, vilket inbegriper potentialen i alla territoriella områden. Detta är särskilt viktigt eftersom den ömsesidiga funktionella kopplingen mellan tätorter och landsbygdsområden, t.ex. genom pendling och fritidsaktiviteter, ibland gör det nästan omöjligt att dra tydliga gränser mellan områdena. |
| --- | --- |

21.

Kommittén påminner om att landsbygdsområdena också skiljer sig åt i fråga om deras särdrag och utmaningar och att deras utvecklingsnivå är lägre än den i EU, särskilt jämfört med utvecklingsnivån i stadsområdena – och skillnaden blir allt större. Man kommer inte att kunna uppnå territoriell sammanhållning utan att ta vara på all den potential som finns, vilket inbegriper potentialen i alla territoriella områden. Detta är särskilt viktigt eftersom den ömsesidiga funktionella kopplingen mellan tätorter och landsbygdsområden, t.ex. genom pendling och fritidsaktiviteter, ibland gör det nästan omöjligt att dra tydliga gränser mellan områdena.

| 22. | Tekniken förväntas utvecklas snabbt under de kommande årtiondena, liksom verktygen för att bedöma dessa konsekvenser på ett snabbt, effektivt och objektivt sätt. Modeller såsom denna håller redan på att skapas och utvecklas snabbt, och ett bra exempel på ett sådant verktyg är Espon Quick Scan. För närvarande är det främsta hindret för dessa slags instrument avsaknaden av en tillräcklig och fullständig databas över statistiska uppgifter, framför allt på lokal nivå. |
| --- | --- |

22.

Tekniken förväntas utvecklas snabbt under de kommande årtiondena, liksom verktygen för att bedöma dessa konsekvenser på ett snabbt, effektivt och objektivt sätt. Modeller såsom denna håller redan på att skapas och utvecklas snabbt, och ett bra exempel på ett sådant verktyg är Espon Quick Scan. För närvarande är det främsta hindret för dessa slags instrument avsaknaden av en tillräcklig och fullständig databas över statistiska uppgifter, framför allt på lokal nivå.

| 23. | Det är lika viktigt att bedöma de territoriella konsekvenserna av viss EU-politik i de områden som anges i artikel 174 i EUF-fördraget, med strukturella, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden. |
| --- | --- |

23.

Det är lika viktigt att bedöma de territoriella konsekvenserna av viss EU-politik i de områden som anges i artikel 174 i EUF-fördraget, med strukturella, naturbetingade eller demografiska nackdelar, såsom de nordligaste regionerna med mycket låg befolkningstäthet, öar samt gräns- och bergsområden.

| 24. | Medlemsstaterna och Europeiska unionen bör investera betydligt mer resurser för att ta fram de statistiska uppgifter över olika territoriella utmaningar som saknas och kraftigt utveckla insamlingen av uppgifter på den lägsta administrativa nivån. Detta är särskilt viktigt i de länder där Eurostats territoriella enheter inte riktigt återspeglar den verkliga geografiska situationen på lokal eller regional nivå. Utan en fullständig bild som ständigt utvecklas av Europeiska unionens regioner är det inte möjligt att skapa effektiv politik för att hantera de utmaningar som de möter. ReK erinrar om att det i de nya strukturfondsförordningarna finns ett tematiskt mål 11 för strukturfonderna som kan användas just för att finansiera investeringar i utveckling av bättre uppgifter på lokal och regional nivå, men att det tyvärr hittills har använts i låg utsträckning för detta ändamål. Samtidigt upprepar ReK att man måste minska den administrativa bördan för olika berörda parter, bl.a. lokala och regionala myndigheter, genom att inrätta lämpliga instrument som gör det möjligt att på ett strikt och selektivt sätt systematisera insamlingen av statistiska uppgifter och sammanställningen av rapporter, i syfte att underlätta behandlingen av uppgifterna. Man bör se till att de resurser som finns tillgängliga inom tematiskt mål 11 är allmänt kända. |
| --- | --- |

24.

Medlemsstaterna och Europeiska unionen bör investera betydligt mer resurser för att ta fram de statistiska uppgifter över olika territoriella utmaningar som saknas och kraftigt utveckla insamlingen av uppgifter på den lägsta administrativa nivån. Detta är särskilt viktigt i de länder där Eurostats territoriella enheter inte riktigt återspeglar den verkliga geografiska situationen på lokal eller regional nivå. Utan en fullständig bild som ständigt utvecklas av Europeiska unionens regioner är det inte möjligt att skapa effektiv politik för att hantera de utmaningar som de möter. ReK erinrar om att det i de nya strukturfondsförordningarna finns ett tematiskt mål 11 för strukturfonderna som kan användas just för att finansiera investeringar i utveckling av bättre uppgifter på lokal och regional nivå, men att det tyvärr hittills har använts i låg utsträckning för detta ändamål. Samtidigt upprepar ReK att man måste minska den administrativa bördan för olika berörda parter, bl.a. lokala och regionala myndigheter, genom att inrätta lämpliga instrument som gör det möjligt att på ett strikt och selektivt sätt systematisera insamlingen av statistiska uppgifter och sammanställningen av rapporter, i syfte att underlätta behandlingen av uppgifterna. Man bör se till att de resurser som finns tillgängliga inom tematiskt mål 11 är allmänt kända.

| 25. | Vi framhåller det värdefulla arbetet inom Espon-programmet (9), som samlar in territoriella uppgifter i hela Europa. I synnerhet är beräkningarna i dess rapport ”Making Europe Open and Polycentric” relevanta för att fatta underbyggda beslut om hur man bör investera i syfte att stärka den regionala utvecklingen. Med hänsyn till olika scenarier anser ReK att polycentrisk utveckling bör vara målet för och ett grundläggande inslag i den territoriella visionen för 2050 som omfattar lokala myndigheter av alla storlekar, i alla EU:s medlemsstater. Eftersom storstadsregionerna växer bör en balanserad utveckling främjas, samtidigt som man tar hänsyn till små byar och mindre utvecklade regioner och angränsande territoriers sammanlänkning. |
| --- | --- |

25.

Vi framhåller det värdefulla arbetet inom Espon-programmet (9), som samlar in territoriella uppgifter i hela Europa. I synnerhet är beräkningarna i dess rapport ”Making Europe Open and Polycentric” relevanta för att fatta underbyggda beslut om hur man bör investera i syfte att stärka den regionala utvecklingen. Med hänsyn till olika scenarier anser ReK att polycentrisk utveckling bör vara målet för och ett grundläggande inslag i den territoriella visionen för 2050 som omfattar lokala myndigheter av alla storlekar, i alla EU:s medlemsstater. Eftersom storstadsregionerna växer bör en balanserad utveckling främjas, samtidigt som man tar hänsyn till små byar och mindre utvecklade regioner och angränsande territoriers sammanlänkning.

En europeisk territoriell vision och styrning

| 26. | Med tanke på att globala trender och utmaningar påverkar europeiska territorier på olika sätt och all offentlig politik har en territoriell dimension bör en europeisk territoriell vision främst inriktas på att tillämpa en territoriell dimension på den europeiska styrningen. |
| --- | --- |

26.

Med tanke på att globala trender och utmaningar påverkar europeiska territorier på olika sätt och all offentlig politik har en territoriell dimension bör en europeisk territoriell vision främst inriktas på att tillämpa en territoriell dimension på den europeiska styrningen.

| 27. | Vi påminner om att ReK har antagit en stadga om flernivåstyre i Europa (10) som innehåller de viktigaste principerna för europeisk styrning, som bör bidra till att stärka den territoriella dimensionen i det politiska beslutsfattandet och uppnå större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europa, vilket ReK har påpekat i alla sina yttranden om territorialpolitiken. |
| --- | --- |

27.

Vi påminner om att ReK har antagit en stadga om flernivåstyre i Europa (10) som innehåller de viktigaste principerna för europeisk styrning, som bör bidra till att stärka den territoriella dimensionen i det politiska beslutsfattandet och uppnå större ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europa, vilket ReK har påpekat i alla sina yttranden om territorialpolitiken.

| 28. | Kommittén anser att man i detta sammanhang bör betona och ge särskilt stöd till olika former av samarbete mellan lokala och regionala myndigheter och andra decentraliserade organ som ett effektivt, ändamålsenligt och legitimt verktyg för tillhandahållande av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

28.

Kommittén anser att man i detta sammanhang bör betona och ge särskilt stöd till olika former av samarbete mellan lokala och regionala myndigheter och andra decentraliserade organ som ett effektivt, ändamålsenligt och legitimt verktyg för tillhandahållande av offentliga tjänster.

| 29. | Gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter har visat sig vara ett viktigt instrument för gränsregionernas utveckling. Det bör därför stödjas ytterligare av EU och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

29.

Gränsöverskridande samarbete mellan lokala och regionala myndigheter har visat sig vara ett viktigt instrument för gränsregionernas utveckling. Det bör därför stödjas ytterligare av EU och medlemsstaterna.

| 30. | Innovativa finansiella instrument och offentlig-privata partnerskap med tydliga regler kan vara viktiga verktyg för territoriell utveckling inom ramen för den platsbaserade strategin i vissa områden där den privata finansieringen kan komplettera den offentliga finansieringen och där avkastningen är tillräckligt attraktiv. Man måste dock se till att de lokala och regionala myndigheterna ges handledning när det gäller användningen av finansiella instrument (11). |
| --- | --- |

30.

Innovativa finansiella instrument och offentlig-privata partnerskap med tydliga regler kan vara viktiga verktyg för territoriell utveckling inom ramen för den platsbaserade strategin i vissa områden där den privata finansieringen kan komplettera den offentliga finansieringen och där avkastningen är tillräckligt attraktiv. Man måste dock se till att de lokala och regionala myndigheterna ges handledning när det gäller användningen av finansiella instrument (11).

| 31. | ReK betonar den avgörande roll som lokalt politiskt ledarskap och demokratiskt valda lokala myndigheter har när det gäller att utveckla en platsbaserad strategi, och noterar att detta slags strategi förutsätter medverkan av berörda parter och öppenhet från alla förvaltningsnivåer. Det är viktigt att processen, dess värde och dess fördelar förstås väl av alla aktörer i processen. |
| --- | --- |

31.

ReK betonar den avgörande roll som lokalt politiskt ledarskap och demokratiskt valda lokala myndigheter har när det gäller att utveckla en platsbaserad strategi, och noterar att detta slags strategi förutsätter medverkan av berörda parter och öppenhet från alla förvaltningsnivåer. Det är viktigt att processen, dess värde och dess fördelar förstås väl av alla aktörer i processen.

| 32. | Den platsbaserade strategin innefattar specifika roller för aktörer på olika förvaltningsnivåer. Strategier för fysisk planering och utveckling bör alltid beakta nivån närmast medborgarna, vilket i de flesta fall innebär den lokala eller regionala nivån. |
| --- | --- |

32.

Den platsbaserade strategin innefattar specifika roller för aktörer på olika förvaltningsnivåer. Strategier för fysisk planering och utveckling bör alltid beakta nivån närmast medborgarna, vilket i de flesta fall innebär den lokala eller regionala nivån.

| 33. | Inom politikområden där befogenheterna ligger på EU-nivå måste en territoriell dimension beaktas systematiskt. I detta avseende välkomnar ReK kommissionens initiativ för bättre lagstiftning och instämmer i att ”när principerna om bättre lagstiftning tillämpas kommer åtgärderna att vara evidensbaserade och utformade på ett bra sätt samt ge konkreta och hållbara resultat för enskilda, företag och samhället som helhet” (12). Det är särskilt glädjande att initiativet för bättre lagstiftning tar upp centrala principer i ReK:s stadga om flernivåstyre i Europa. |
| --- | --- |

33.

Inom politikområden där befogenheterna ligger på EU-nivå måste en territoriell dimension beaktas systematiskt. I detta avseende välkomnar ReK kommissionens initiativ för bättre lagstiftning och instämmer i att ”när principerna om bättre lagstiftning tillämpas kommer åtgärderna att vara evidensbaserade och utformade på ett bra sätt samt ge konkreta och hållbara resultat för enskilda, företag och samhället som helhet” (12). Det är särskilt glädjande att initiativet för bättre lagstiftning tar upp centrala principer i ReK:s stadga om flernivåstyre i Europa.

| 34. | Kommittén påminner om att ReK har inrättat en övervakningsplattform för Europa 2020-strategin för att övervaka Europa 2020-strategins regionala dimension. Där har man dragit slutsatsen att en förnyad Europa 2020-strategi bör bygga på starkare partnerskap och egenansvar för alla förvaltningsnivåer, införande av en territoriell dimension, mer öppenhet och ansvarsskyldighet samt flernivåstyre (13). |
| --- | --- |

34.

Kommittén påminner om att ReK har inrättat en övervakningsplattform för Europa 2020-strategin för att övervaka Europa 2020-strategins regionala dimension. Där har man dragit slutsatsen att en förnyad Europa 2020-strategi bör bygga på starkare partnerskap och egenansvar för alla förvaltningsnivåer, införande av en territoriell dimension, mer öppenhet och ansvarsskyldighet samt flernivåstyre (13).

| 35. | I enlighet med den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör de lokala och regionala myndigheterna ges ansvar för utarbetandet av planer för utveckling med hjälp av sina territoriella särdrag som unika tillgångar och med beaktande av de överenskomna europeiska målen och ett lämpligt deltagande av organiserade intressegrupper. ReK betonar att sammanhållningspolitiken är nödvändig för ekonomiskt stöd och metodvägledning för lokala och regionala myndigheter som genomför sina utvecklingsplaner. Effektiv styrning är, liksom kvalitativ projektutformning, en viktig faktor för ett bättre genomförande av programmen. |
| --- | --- |

35.

I enlighet med den europeiska uppförandekoden för partnerskap bör de lokala och regionala myndigheterna ges ansvar för utarbetandet av planer för utveckling med hjälp av sina territoriella särdrag som unika tillgångar och med beaktande av de överenskomna europeiska målen och ett lämpligt deltagande av organiserade intressegrupper. ReK betonar att sammanhållningspolitiken är nödvändig för ekonomiskt stöd och metodvägledning för lokala och regionala myndigheter som genomför sina utvecklingsplaner. Effektiv styrning är, liksom kvalitativ projektutformning, en viktig faktor för ett bättre genomförande av programmen.

| 36. | Enligt den sjätte övervakningsrapporten om Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, som nyligen offentliggjordes (oktober 2015) av ReK:s övervakningsplattform för Europa 2020-strategin, deltog lokala och regionala myndigheter i 15 av EU:s medlemsstater aktivt i utarbetandet av de nationella reformprogrammen. Under genomförandet av programmen hänvisade dessutom 23 av de 28 regeringarna uttryckligen till de lokala och regionala myndigheternas roll inom vissa områden, t.ex. arbetsmarknadspolitik, social integration samt hälso- och sjukvård. När det gäller Europa 2020-strategin betonade 20 medlemsstater de lokala myndigheternas roll i de nationella reformprogrammen i fråga om social integration, förnybar energi och klimatförändringar. Vi anser därför att man vid översynen av Europa 2020-strategin bör stärka den territoriella dimensionen av EU-politiken ytterligare så att samtliga medlemsstater respekterar principerna om subsidiaritet, flernivåstyre och partnerskap vid utarbetandet av de nationella reformprogrammen. |
| --- | --- |

36.

Enligt den sjätte övervakningsrapporten om Europa 2020-strategin och den europeiska planeringsterminen, som nyligen offentliggjordes (oktober 2015) av ReK:s övervakningsplattform för Europa 2020-strategin, deltog lokala och regionala myndigheter i 15 av EU:s medlemsstater aktivt i utarbetandet av de nationella reformprogrammen. Under genomförandet av programmen hänvisade dessutom 23 av de 28 regeringarna uttryckligen till de lokala och regionala myndigheternas roll inom vissa områden, t.ex. arbetsmarknadspolitik, social integration samt hälso- och sjukvård. När det gäller Europa 2020-strategin betonade 20 medlemsstater de lokala myndigheternas roll i de nationella reformprogrammen i fråga om social integration, förnybar energi och klimatförändringar. Vi anser därför att man vid översynen av Europa 2020-strategin bör stärka den territoriella dimensionen av EU-politiken ytterligare så att samtliga medlemsstater respekterar principerna om subsidiaritet, flernivåstyre och partnerskap vid utarbetandet av de nationella reformprogrammen.

| 37. | Sammanhållningspolitiken bör säkerställa att de lokala och regionala planerna är förenliga med de europeiska målen. Partnerskapsavtalen och de operativa programmen är de viktigaste instrumenten i detta avseende. ReK understryker att den sammanhållningspolitiska finansieringen genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan bidra till det nödvändiga ekonomiska stödet för att genomföra planerna. Vi betonar vidare att genomförandet av lokala och regionala utvecklingsplaner också kan underlättas genom särskilda sammanhållningspolitiska instrument såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling, som bör användas i större utsträckning. |
| --- | --- |

37.

Sammanhållningspolitiken bör säkerställa att de lokala och regionala planerna är förenliga med de europeiska målen. Partnerskapsavtalen och de operativa programmen är de viktigaste instrumenten i detta avseende. ReK understryker att den sammanhållningspolitiska finansieringen genom de europeiska struktur- och investeringsfonderna kan bidra till det nödvändiga ekonomiska stödet för att genomföra planerna. Vi betonar vidare att genomförandet av lokala och regionala utvecklingsplaner också kan underlättas genom särskilda sammanhållningspolitiska instrument såsom integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling, som bör användas i större utsträckning.

| 38. | Många andra EU-politikområden, bl.a. jordbruk och landsbygdsutveckling, transporter och energi samt miljöskydd, har en lika betydande territoriell dimension som sammanhållningspolitiken själv. Därför måste denna sektorspolitik också anpassas för att bistå de lokala och regionala utvecklingsplanerna. Den territoriella visionen för 2050 måste omfatta all EU-politik med en betydande territoriell dimension så att den platsbaserade strategin för det politiska beslutsfattandet införlivas i alla berörda EU-politikområden. |
| --- | --- |

38.

Många andra EU-politikområden, bl.a. jordbruk och landsbygdsutveckling, transporter och energi samt miljöskydd, har en lika betydande territoriell dimension som sammanhållningspolitiken själv. Därför måste denna sektorspolitik också anpassas för att bistå de lokala och regionala utvecklingsplanerna. Den territoriella visionen för 2050 måste omfatta all EU-politik med en betydande territoriell dimension så att den platsbaserade strategin för det politiska beslutsfattandet införlivas i alla berörda EU-politikområden.

| 39. | Det behövs ett mer sammanhängande och samordnat tillvägagångssätt för den europeiska territoriella strategin/visionen på EU-nivå. Man bör skapa ett fortlöpande samarbete med nationella och europeiska sammanslutningar som företräder de lokala och regionala myndigheterna. Detta tillvägagångssätt bör även omfatta ett strukturerat och systematiskt utbyte av erfarenheter och kunskaper när olika sektorspolitiska åtgärder utformas. |
| --- | --- |

39.

Det behövs ett mer sammanhängande och samordnat tillvägagångssätt för den europeiska territoriella strategin/visionen på EU-nivå. Man bör skapa ett fortlöpande samarbete med nationella och europeiska sammanslutningar som företräder de lokala och regionala myndigheterna. Detta tillvägagångssätt bör även omfatta ett strukturerat och systematiskt utbyte av erfarenheter och kunskaper när olika sektorspolitiska åtgärder utformas.

| 40. | Slutligen anser kommittén att en europeisk strategi/vision ständigt måste utvecklas, särskilt genom att använda återkoppling nedifrån och upp i form av ett kontinuerligt samarbete med europeiska och nationella sammanslutningar som företräder lokala och regionala myndigheter och med beaktande av den globala utvecklingen t.ex. när det gäller utmaningarna i samband med migration och klimatförändringar, där EU:s lokala och regionala myndigheter spelar en central roll på grundval av solidaritetsprincipen. |
| --- | --- |

40.

Slutligen anser kommittén att en europeisk strategi/vision ständigt måste utvecklas, särskilt genom att använda återkoppling nedifrån och upp i form av ett kontinuerligt samarbete med europeiska och nationella sammanslutningar som företräder lokala och regionala myndigheter och med beaktande av den globala utvecklingen t.ex. när det gäller utmaningarna i samband med migration och klimatförändringar, där EU:s lokala och regionala myndigheter spelar en central roll på grundval av solidaritetsprincipen.

Bryssel den 3 december 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  EUT C 195, 12.6.2015, s. 30.

3

(4)  Den platsbaserade strategin kan definieras som att aktörer engagerar sig i en samarbetsprocess för att ta itu med de problem som uppstår inom ett geografiskt område, oavsett om det rör sig om ett grannskap, en region eller ett ekosystem.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sv/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion, s. 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Uttalande av Corina Crețu, kommissionsledamot med ansvar för regionalpolitik, vid den andra upplagan av Cities Forum (som ägde rum i Bryssel den 2 juni 2015).

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/sv/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  ReK:s yttrande om ”Finansiella instrument till stöd för territoriell utveckling”, antaget den 13 oktober 2015, COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215, s. 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/sv/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/14

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – En europeisk migrationsagenda

(2016/C 051/03)

| Föredragande: | François DECOSTER (FR/ALDE), ledamot av regionfullmäktige i Nord-Pas-de-Calais |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk migrationsagenda
  COM(2015) 240 final |

Föredragande:

François DECOSTER (FR/ALDE), ledamot av regionfullmäktige i Nord-Pas-de-Calais

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk migrationsagenda

COM(2015) 240 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén välkomnar de fortlöpande diskussionerna vid de olika mötena i Europeiska rådet och rådet (rättsliga och inrikes frågor) samt ansträngningarna för att enas om en gemensam hållning beträffande och konkreta lösningar på migrationskrisen och hur man bäst kan förbättra situationen. Vi uttrycker dock vår djupa oro mot bakgrund av den dramatiska utvecklingen av situationen och de långsamma framstegen mot en heltäckande gemensam reaktion från EU:s och medlemsstaternas sida. Vi uppmanar medlemsstaterna, EU:s institutioner och övriga internationella aktörer att samarbeta, finna realistiska gemensamma lösningar och fullgöra befintliga förpliktelser. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar de fortlöpande diskussionerna vid de olika mötena i Europeiska rådet och rådet (rättsliga och inrikes frågor) samt ansträngningarna för att enas om en gemensam hållning beträffande och konkreta lösningar på migrationskrisen och hur man bäst kan förbättra situationen. Vi uttrycker dock vår djupa oro mot bakgrund av den dramatiska utvecklingen av situationen och de långsamma framstegen mot en heltäckande gemensam reaktion från EU:s och medlemsstaternas sida. Vi uppmanar medlemsstaterna, EU:s institutioner och övriga internationella aktörer att samarbeta, finna realistiska gemensamma lösningar och fullgöra befintliga förpliktelser.

| 2. | Strömmen av asylsökande och irreguljära ekonomiska migranter till EU har nått en aldrig tidigare skådad nivå. Antalet migranter visar tydligt att en enskild medlemsstats kapacitet att på egen hand klara av situationen på kort till medellång sikt snabbt utmanas. Det krävs större enighet och mer solidaritet mellan EU:s medlemsstater, och en starkare känsla av partnerskap, samhörighet och delat ansvar. Alla förvaltningsnivåer i EU – europeisk, nationell, regional och lokal – måste snarast finna en gemensam hållning för att hantera alla sociala, ekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar. Endast en heltäckande och integrerad politisk strategi som angriper de bakomliggande orsakerna till migration kommer att kunna lösa problemet framgångsrikt. Detta måste omfatta en förstärkning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt större samstämmighet i EU:s inre och yttre politik samt dess politik på områdena utrikesfrågor, säkerhet, handel, utveckling, humanitärt bistånd och migration. |
| --- | --- |

2.

Strömmen av asylsökande och irreguljära ekonomiska migranter till EU har nått en aldrig tidigare skådad nivå. Antalet migranter visar tydligt att en enskild medlemsstats kapacitet att på egen hand klara av situationen på kort till medellång sikt snabbt utmanas. Det krävs större enighet och mer solidaritet mellan EU:s medlemsstater, och en starkare känsla av partnerskap, samhörighet och delat ansvar. Alla förvaltningsnivåer i EU – europeisk, nationell, regional och lokal – måste snarast finna en gemensam hållning för att hantera alla sociala, ekonomiska och säkerhetsrelaterade utmaningar. Endast en heltäckande och integrerad politisk strategi som angriper de bakomliggande orsakerna till migration kommer att kunna lösa problemet framgångsrikt. Detta måste omfatta en förstärkning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik samt större samstämmighet i EU:s inre och yttre politik samt dess politik på områdena utrikesfrågor, säkerhet, handel, utveckling, humanitärt bistånd och migration.

| 3. | Kommittén välkomnar att man vid stats- och regeringschefernas möten om flyktingfrågan tillämpade ett komplext synsätt för att skilja mellan frågan om flyktingar som räddar sina liv och frågan om irreguljär invandring. På detta sätt berördes frågan ur alla aspekter, förutom humanitära aspekter även frågor avseende gränsskydd, säkerhet, försvar, människosmuggling, återvändande och återintegrering av irreguljära migranter samt samarbete med ursprungs- och transitländer. |
| --- | --- |

3.

Kommittén välkomnar att man vid stats- och regeringschefernas möten om flyktingfrågan tillämpade ett komplext synsätt för att skilja mellan frågan om flyktingar som räddar sina liv och frågan om irreguljär invandring. På detta sätt berördes frågan ur alla aspekter, förutom humanitära aspekter även frågor avseende gränsskydd, säkerhet, försvar, människosmuggling, återvändande och återintegrering av irreguljära migranter samt samarbete med ursprungs- och transitländer.

| 4. | ReK beklagar i detta sammanhang att stats- och regeringscheferna vid sina hittillsvarande möten knappt har tagit upp situationens humanitära dimension. Vi framhåller att det visserligen är viktigt att förstärka gränskontrollerna och åtgärderna för att ta itu med irreguljär migration, inklusive noggrann registrering av alla migranter i enlighet med det tillämpliga EU-regelverket, men detta får inte ha företräde framför internationella förpliktelser att rädda liv och respektera de mänskliga rättigheterna, eller rätten att söka asyl i EU, som måste förbli en tillflyktsort för människor i behov av internationellt skydd. Vi efterlyser därför regelbundna möten på hög nivå mellan EU:s medlemsstater, institutioner och byråer, regionala organisationer och de mest berörda länderna utanför EU. |
| --- | --- |

4.

ReK beklagar i detta sammanhang att stats- och regeringscheferna vid sina hittillsvarande möten knappt har tagit upp situationens humanitära dimension. Vi framhåller att det visserligen är viktigt att förstärka gränskontrollerna och åtgärderna för att ta itu med irreguljär migration, inklusive noggrann registrering av alla migranter i enlighet med det tillämpliga EU-regelverket, men detta får inte ha företräde framför internationella förpliktelser att rädda liv och respektera de mänskliga rättigheterna, eller rätten att söka asyl i EU, som måste förbli en tillflyktsort för människor i behov av internationellt skydd. Vi efterlyser därför regelbundna möten på hög nivå mellan EU:s medlemsstater, institutioner och byråer, regionala organisationer och de mest berörda länderna utanför EU.

| 5. | En av huvudaspekterna i den rådande migrationssituationen är dessutom de blomstrande affärer som görs av människosmugglare och organiserade grupper som utnyttjar det mänskliga lidandet och migranternas svåra sociala villkor. ReK stöder de åtgärder för att intensifiera kampen mot människosmugglare och organiserad brottslighet som föreslogs av de europeiska och afrikanska stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Valletta den 11–12 november 2015. Både snabba åtgärder och långsiktiga, heltäckande och konkreta handlingsplaner måste antas i nära samarbete med länder utanför EU. Vi framhåller att samarbetet i denna fråga måste vara ömsesidigt, och att ursprungs- och transitländerna måste åta sig att stödja och genomföra alla åtgärder som man enats om i handlingsplanen från Valletta. Därför är det viktigt att i ett tidigt skede involvera EU-medlemsstaternas säkerhetsstyrkor, noga övervaka de kriminella gruppernas verksamhet samt regelbundet lägga fram rapporter om situationen och resultaten i kampen mot denna form av organiserad brottslighet, som hotar säkerheten och den sociala sammanhållningen för invånarna i EU:s medlemsstater. ReK framhåller också vikten av noggrann registrering vid Schengengränserna och effektiv övervakning av EU:s yttre gränser. Den lämpliga nivån på gränskontrollen och åtgärderna för att bevara den inre säkerheten i Schengenområdet bör respekteras fullt ut. Ett bra exempel är V4-ländernas samarbete om att tillhandahålla tjänstemän för att skydda de yttre Schengengränserna (Ungern, Grekland). |
| --- | --- |

5.

En av huvudaspekterna i den rådande migrationssituationen är dessutom de blomstrande affärer som görs av människosmugglare och organiserade grupper som utnyttjar det mänskliga lidandet och migranternas svåra sociala villkor. ReK stöder de åtgärder för att intensifiera kampen mot människosmugglare och organiserad brottslighet som föreslogs av de europeiska och afrikanska stats- och regeringscheferna vid toppmötet i Valletta den 11–12 november 2015. Både snabba åtgärder och långsiktiga, heltäckande och konkreta handlingsplaner måste antas i nära samarbete med länder utanför EU. Vi framhåller att samarbetet i denna fråga måste vara ömsesidigt, och att ursprungs- och transitländerna måste åta sig att stödja och genomföra alla åtgärder som man enats om i handlingsplanen från Valletta. Därför är det viktigt att i ett tidigt skede involvera EU-medlemsstaternas säkerhetsstyrkor, noga övervaka de kriminella gruppernas verksamhet samt regelbundet lägga fram rapporter om situationen och resultaten i kampen mot denna form av organiserad brottslighet, som hotar säkerheten och den sociala sammanhållningen för invånarna i EU:s medlemsstater. ReK framhåller också vikten av noggrann registrering vid Schengengränserna och effektiv övervakning av EU:s yttre gränser. Den lämpliga nivån på gränskontrollen och åtgärderna för att bevara den inre säkerheten i Schengenområdet bör respekteras fullt ut. Ett bra exempel är V4-ländernas samarbete om att tillhandahålla tjänstemän för att skydda de yttre Schengengränserna (Ungern, Grekland).

| 6. | Kommittén betonar att det krävs ett starkare fokus på EU:s och medlemsstaternas åtagande att upprätthålla principen om solidaritet för att kunna skapa en effektivare migrationspolitik som tar itu med alla de problem som de lokala och regionala myndigheterna ställs inför. I detta sammanhang tar ReK del av Europaparlamentets resolution av den 29 april. Samtidigt anser kommittén att solidariteten bör bygga mer på ömsesidigt förtroende än på tvång, utan att man för den skull glömmer att det också handlar om en skyldighet, samt att det är vanskligt att kalla flykt undan förföljelse för migration. |
| --- | --- |

6.

Kommittén betonar att det krävs ett starkare fokus på EU:s och medlemsstaternas åtagande att upprätthålla principen om solidaritet för att kunna skapa en effektivare migrationspolitik som tar itu med alla de problem som de lokala och regionala myndigheterna ställs inför. I detta sammanhang tar ReK del av Europaparlamentets resolution av den 29 april. Samtidigt anser kommittén att solidariteten bör bygga mer på ömsesidigt förtroende än på tvång, utan att man för den skull glömmer att det också handlar om en skyldighet, samt att det är vanskligt att kalla flykt undan förföljelse för migration.

| 7. | I detta avseende välkomnar vi att kommissionen den 13 maj offentliggjorde ”En europeisk migrationsagenda”, som är ett viktigt steg i riktning mot att utveckla en helhetssyn på fördelarna och utmaningarna med migration. Vi vill dock framhålla vikten av att trygga kontinuiteten i agendan på lång sikt. |
| --- | --- |

7.

I detta avseende välkomnar vi att kommissionen den 13 maj offentliggjorde ”En europeisk migrationsagenda”, som är ett viktigt steg i riktning mot att utveckla en helhetssyn på fördelarna och utmaningarna med migration. Vi vill dock framhålla vikten av att trygga kontinuiteten i agendan på lång sikt.

| 8. | Kommittén välkomnar att kommissionen i det meddelandet lägger vikt vid att prioritera en effektiv och hållbar återvändandepolitik, som respekterar migranternas rättigheter och tar hänsyn till ursprungsländernas specifika särdrag. ReK beklagar dock den nuvarande bristen på effektivitet i verkställandet av återvändandebeslut, och uppmanar medlemsstaterna att tillämpa sträng återvändandepraxis för avvisade asylsökande och irreguljära migranter genom rättvisa och snabba förfaranden. Vi understryker i detta sammanhang vikten av att stärka Frontex roll och uppgifter i återvändandeinsatser och att skilja mellan asylsökande och ekonomiska migranter med tanke på att det finns en rättslig skillnad mellan dessa två grupper och att de därför kräver olika strategier. I detta syfte måste det praktiska samarbetet med relevanta tredjeländer förbättras i syfte att främja och skapa så effektiva och snabba system som möjligt för frivilligt återvändande, och kapaciteten hos myndigheterna i ursprungsländerna måste stärkas för att hantera personer som ansöker om återtagande. |
| --- | --- |

8.

Kommittén välkomnar att kommissionen i det meddelandet lägger vikt vid att prioritera en effektiv och hållbar återvändandepolitik, som respekterar migranternas rättigheter och tar hänsyn till ursprungsländernas specifika särdrag. ReK beklagar dock den nuvarande bristen på effektivitet i verkställandet av återvändandebeslut, och uppmanar medlemsstaterna att tillämpa sträng återvändandepraxis för avvisade asylsökande och irreguljära migranter genom rättvisa och snabba förfaranden. Vi understryker i detta sammanhang vikten av att stärka Frontex roll och uppgifter i återvändandeinsatser och att skilja mellan asylsökande och ekonomiska migranter med tanke på att det finns en rättslig skillnad mellan dessa två grupper och att de därför kräver olika strategier. I detta syfte måste det praktiska samarbetet med relevanta tredjeländer förbättras i syfte att främja och skapa så effektiva och snabba system som möjligt för frivilligt återvändande, och kapaciteten hos myndigheterna i ursprungsländerna måste stärkas för att hantera personer som ansöker om återtagande.

| 9. | ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande betonar vikten av att rädda liv till sjöss som en prioritering för ”omedelbara åtgärder”, och upprepar att solidaritet, ömsesidigt förtroende och delat ansvar mellan medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna är den politiska kompass som måste följas för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

9.

ReK välkomnar att kommissionen i sitt meddelande betonar vikten av att rädda liv till sjöss som en prioritering för ”omedelbara åtgärder”, och upprepar att solidaritet, ömsesidigt förtroende och delat ansvar mellan medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna är den politiska kompass som måste följas för att uppnå detta mål.

| 10. | Kommittén vill upprepa att EU:s strategi för migration måste vara hållbar på lång sikt, solidarisk och respektera de mänskliga rättigheterna. Den bör ta hänsyn till alla aspekter av migration, bland annat humanitära förpliktelser, asylsökande och ekonomiska migranter. ReK vill understryka vikten av att bekämpa människosmuggling och människohandel, främja utveckling och stabilitet i länder utanför EU, skapa en effektiv politik för återvändande och ta itu med Europas demografiska utmaningar. Kommittén betonar att reguljär migration kan vara en viktig faktor i utvecklingen. Utöver de vinster ett framgångsrikt integrationsarbete för med sig för migranterna så innebär det också en betydelsefull vinst för både ekonomin och samhället genom att tillgodose behovet av arbetskraft och bidra till välfärdens finansiering. Kommittén uppmanar därför alla berörda intressenter (europeiska institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, medierna och det civila samhället) att inte stigmatisera migranter eller migration och att ge medborgarna objektiv information om fenomenet migration, dess orsaker och dess bidrag till det mottagande samhället. Kommittén förkastar alla former av diskriminering av och rasistiskt beteende mot migranter, i enlighet med de grundläggande principerna för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

10.

Kommittén vill upprepa att EU:s strategi för migration måste vara hållbar på lång sikt, solidarisk och respektera de mänskliga rättigheterna. Den bör ta hänsyn till alla aspekter av migration, bland annat humanitära förpliktelser, asylsökande och ekonomiska migranter. ReK vill understryka vikten av att bekämpa människosmuggling och människohandel, främja utveckling och stabilitet i länder utanför EU, skapa en effektiv politik för återvändande och ta itu med Europas demografiska utmaningar. Kommittén betonar att reguljär migration kan vara en viktig faktor i utvecklingen. Utöver de vinster ett framgångsrikt integrationsarbete för med sig för migranterna så innebär det också en betydelsefull vinst för både ekonomin och samhället genom att tillgodose behovet av arbetskraft och bidra till välfärdens finansiering. Kommittén uppmanar därför alla berörda intressenter (europeiska institutioner, nationella, regionala och lokala myndigheter, medierna och det civila samhället) att inte stigmatisera migranter eller migration och att ge medborgarna objektiv information om fenomenet migration, dess orsaker och dess bidrag till det mottagande samhället. Kommittén förkastar alla former av diskriminering av och rasistiskt beteende mot migranter, i enlighet med de grundläggande principerna för Europeiska unionen.

| 11. | Mot bakgrund av behovet av att lämna korrekta uppgifter, som tas upp i punkt 10, uppmanar kommittén kommissionen att inleda en informationskampanj riktad till de lokala och regionala myndigheterna och EU-medborgarna som






  — | ger aktuella och begripliga uppgifter om migrationens verkliga omfattning, |
| --- | --- | --- |

11.

Mot bakgrund av behovet av att lämna korrekta uppgifter, som tas upp i punkt 10, uppmanar kommittén kommissionen att inleda en informationskampanj riktad till de lokala och regionala myndigheterna och EU-medborgarna som

—

ger aktuella och begripliga uppgifter om migrationens verkliga omfattning,

| — | ser till att uppgifter om övervakningen av migrationsflödena görs tillgängliga när migranterna väl har passerat Europas gränser, |
| --- | --- |

—

ser till att uppgifter om övervakningen av migrationsflödena görs tillgängliga när migranterna väl har passerat Europas gränser,

| — | rapporterar om bästa praxis på integrationsområdet, särskilt vad avser återverkningarna i fråga om ekonomi och demografi. |
| --- | --- |

—

rapporterar om bästa praxis på integrationsområdet, särskilt vad avser återverkningarna i fråga om ekonomi och demografi.

| 12. | När det gäller ensamkommande barn, som vanligen behandlas perifert i fråga om migrationspolitiska åtgärder, anser kommittén att man bör prioritera denna fråga. Man måste avsätta särskilda resurser till de regionala och lokala myndigheterna för stöd till och övervakning av de ensamkommande barnen så att de inte försvinner. Vi måste se till att denna grupp, som tillsammans med kvinnorna är den mest utsatta, inte faller offer för prostitution, pedofili och organhandel. |
| --- | --- |

12.

När det gäller ensamkommande barn, som vanligen behandlas perifert i fråga om migrationspolitiska åtgärder, anser kommittén att man bör prioritera denna fråga. Man måste avsätta särskilda resurser till de regionala och lokala myndigheterna för stöd till och övervakning av de ensamkommande barnen så att de inte försvinner. Vi måste se till att denna grupp, som tillsammans med kvinnorna är den mest utsatta, inte faller offer för prostitution, pedofili och organhandel.

| 13. | Kommittén anser att det med tanke på den snabbt föränderliga migrationssituationen även är nödvändigt att i prioriteringarna för ”omedelbara åtgärder” utöver livräddning till sjöss även lägga till en plan för att bekämpa och utrota människosmuggling längs både land- och sjörutter. Det är i detta avseende nödvändigt att förlita sig på samarbete mellan alla berörda och delaktiga parter på alla förvaltningsnivåer: medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och offentliga organ samt det civila samhället. |
| --- | --- |

13.

Kommittén anser att det med tanke på den snabbt föränderliga migrationssituationen även är nödvändigt att i prioriteringarna för ”omedelbara åtgärder” utöver livräddning till sjöss även lägga till en plan för att bekämpa och utrota människosmuggling längs både land- och sjörutter. Det är i detta avseende nödvändigt att förlita sig på samarbete mellan alla berörda och delaktiga parter på alla förvaltningsnivåer: medlemsstater, lokala och regionala myndigheter och offentliga organ samt det civila samhället.

| 14. | Säkerhetstjänsternas kontroller och samarbete måste intensifieras för att garantera och försäkra allmänheten om att flyktingarnas desperata situation och deras ankomst till EU inte utnyttjas som täckmantel för terrorister och extremister. Dessutom måste man stödja de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att upptäcka, förebygga och bekämpa radikalisering och extremism. |
| --- | --- |

14.

Säkerhetstjänsternas kontroller och samarbete måste intensifieras för att garantera och försäkra allmänheten om att flyktingarnas desperata situation och deras ankomst till EU inte utnyttjas som täckmantel för terrorister och extremister. Dessutom måste man stödja de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller att upptäcka, förebygga och bekämpa radikalisering och extremism.

Meddelandet innehåller pragmatiska lösningar som bygger på solidaritet

| 15. | Vi välkomnar de åtgärder som föreslås i meddelandet för att hantera den stora mängden människor som anländer till EU. Vidarebosättning och omplacering kan vara ett effektivt sätt att hantera problemet med ojämn fördelning av asylsökande och flyktingar mellan länderna och mellan och inom regionerna. Vi efterlyser därför förstärkta insatser på EU-nivå för att nå enighet om kriterierna för och genomförandet av ett varaktigt och rättvist system för fördelning av asylsökande och flyktingar mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Vi välkomnar de åtgärder som föreslås i meddelandet för att hantera den stora mängden människor som anländer till EU. Vidarebosättning och omplacering kan vara ett effektivt sätt att hantera problemet med ojämn fördelning av asylsökande och flyktingar mellan länderna och mellan och inom regionerna. Vi efterlyser därför förstärkta insatser på EU-nivå för att nå enighet om kriterierna för och genomförandet av ett varaktigt och rättvist system för fördelning av asylsökande och flyktingar mellan medlemsstaterna.

| 16. | Kommittén påpekar dock att den dramatiska ökningen av irreguljär invandring kräver en ny metod, med beaktande av att behandlingen (information, mottagning eller återvändande) av ekonomiska migranter skiljer sig från det humanitära stöd som måste ges till flyktingarna. Vi framhåller också vikten av systematisk dialog mellan myndigheterna och medborgarna om dessa planerade åtgärder, där man samtidigt redogör för åtgärdernas effekter för samhället. |
| --- | --- |

16.

Kommittén påpekar dock att den dramatiska ökningen av irreguljär invandring kräver en ny metod, med beaktande av att behandlingen (information, mottagning eller återvändande) av ekonomiska migranter skiljer sig från det humanitära stöd som måste ges till flyktingarna. Vi framhåller också vikten av systematisk dialog mellan myndigheterna och medborgarna om dessa planerade åtgärder, där man samtidigt redogör för åtgärdernas effekter för samhället.

| 17. | Kommittén upprepar att det är dags att tydligare fastställa vad delat ansvar och solidaritet på asyl- och migrationsområdet kan innebära. Det står klart att olika länder, regioner och kommuner har olika uppfattning om vad som ska betraktas som ett rättvist delat ansvar eller solidaritet utifrån sina egna specifika kännetecken, t.ex. ekonomisk styrka. Vi beklagar dock att kommissionens meddelande inte innehåller några långsiktiga lösningar vad gäller planering och resurser för att i tillräckligt god tid förbereda mottagandet. |
| --- | --- |

17.

Kommittén upprepar att det är dags att tydligare fastställa vad delat ansvar och solidaritet på asyl- och migrationsområdet kan innebära. Det står klart att olika länder, regioner och kommuner har olika uppfattning om vad som ska betraktas som ett rättvist delat ansvar eller solidaritet utifrån sina egna specifika kännetecken, t.ex. ekonomisk styrka. Vi beklagar dock att kommissionens meddelande inte innehåller några långsiktiga lösningar vad gäller planering och resurser för att i tillräckligt god tid förbereda mottagandet.

| 18. | ReK välkomnar budgetökningen för EU-insatserna Triton och Poseidon samt åtagandet från femton medlemsstater att tillhandahålla ytterligare resurser, liksom det efterföljande EU-beslutet om att inleda en militär operation i södra Medelhavsområdet (Eunavfor MED) för att bekämpa människohandelsnätverken. Vi beklagar dock att man i meddelandet inte ger tillräckligt utrymme åt frågan om de resurser som är tillgängliga för de lokala och regionala myndigheterna och som ska göra det möjligt för dem att uppfylla sina förpliktelser på migrations- och integrationsområdet och säkerställa att de har tillgång till nationella medel och EU-medel (t.ex. asyl- och migrationsfonden, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och Europeiska socialfonden). |
| --- | --- |

18.

ReK välkomnar budgetökningen för EU-insatserna Triton och Poseidon samt åtagandet från femton medlemsstater att tillhandahålla ytterligare resurser, liksom det efterföljande EU-beslutet om att inleda en militär operation i södra Medelhavsområdet (Eunavfor MED) för att bekämpa människohandelsnätverken. Vi beklagar dock att man i meddelandet inte ger tillräckligt utrymme åt frågan om de resurser som är tillgängliga för de lokala och regionala myndigheterna och som ska göra det möjligt för dem att uppfylla sina förpliktelser på migrations- och integrationsområdet och säkerställa att de har tillgång till nationella medel och EU-medel (t.ex. asyl- och migrationsfonden, det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och Europeiska socialfonden).

| 19. | Kommittén välkomnar Europeiska rådets beslut av den 26 juni och den 22 september 2015 om omplacering av 160 000 personer med ett klart behov av internationellt skydd. Det visar hur genomförandet av principen om solidaritet och delat ansvar skulle kunna se ut i praktiken. Vi beklagar emellertid det långsamma genomförandet av och den mycket begränsade omfattningen på de beslutade åtgärderna, och uppmanar bestämt medlemsstaterna att fullgöra sina åtaganden på detta område, samt alla förvaltningsnivåer att utan dröjsmål inrätta nödvändiga strukturer och mekanismer. ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll måste framhållas mer i diskussionen eftersom de är bäst placerade att bedöma sin kapacitet att ta emot flyktingar och migranter på ett humant sätt. |
| --- | --- |

19.

Kommittén välkomnar Europeiska rådets beslut av den 26 juni och den 22 september 2015 om omplacering av 160 000 personer med ett klart behov av internationellt skydd. Det visar hur genomförandet av principen om solidaritet och delat ansvar skulle kunna se ut i praktiken. Vi beklagar emellertid det långsamma genomförandet av och den mycket begränsade omfattningen på de beslutade åtgärderna, och uppmanar bestämt medlemsstaterna att fullgöra sina åtaganden på detta område, samt alla förvaltningsnivåer att utan dröjsmål inrätta nödvändiga strukturer och mekanismer. ReK betonar att de lokala och regionala myndigheternas viktiga roll måste framhållas mer i diskussionen eftersom de är bäst placerade att bedöma sin kapacitet att ta emot flyktingar och migranter på ett humant sätt.

| 20. | Vi välkomnar de slutsatser som hittills antagits av Europeiska rådet och den förklaring av ledarna för länderna utmed västra Balkanrutten som offentliggjordes den 25 oktober 2015. I detta sammanhang anser vi att man måste genomföra alla de åtgärder som hittills överenskommits, och vi uppmanar länderna att öka mängden lämpliga inkvarteringsmöjligheter. |
| --- | --- |

20.

Vi välkomnar de slutsatser som hittills antagits av Europeiska rådet och den förklaring av ledarna för länderna utmed västra Balkanrutten som offentliggjordes den 25 oktober 2015. I detta sammanhang anser vi att man måste genomföra alla de åtgärder som hittills överenskommits, och vi uppmanar länderna att öka mängden lämpliga inkvarteringsmöjligheter.

Lösningarna måste genomföras snabbt

| 21. | Kommittén välkomnar att kommissionen i samarbete med tredjeländer försöker förhindra en oreglerad migration till EU på grundval av tillförlitlig information, men uppmanar också medlemsstaterna att förbättra sitt informationsutbyte såväl bilateralt som i EU-sammanhang. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar att kommissionen i samarbete med tredjeländer försöker förhindra en oreglerad migration till EU på grundval av tillförlitlig information, men uppmanar också medlemsstaterna att förbättra sitt informationsutbyte såväl bilateralt som i EU-sammanhang.

| 22. | Kommittén framhåller vikten av frivilliggruppers och civilsamhällesorganisationers insatser för att rädda människoliv i Medelhavet. Trots de finansiella lösningar och förstärkta ansträngningar inom ramen för insatserna Poseidon och Triton som läggs fram i meddelandet handlar det fortfarande om en akut nödsituation som endast kan lösas med hjälp av gemensamma dagliga insatser av EU och dess medlemsstater som är i linje med våra värderingar på människorättsområdet. Vi inser dock att flyktingkrisen inte kan lösas enbart genom sjöräddning, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga kompletterande åtgärder för att förhindra människosmuggling. Ett viktigt steg är att anta FN:s säkerhetsråds resolution 2240 av den 9 oktober 2015, som ger medlemsstaterna möjlighet att genskjuta fartyg utanför den libyska kusten vid misstanke om människosmuggling. |
| --- | --- |

22.

Kommittén framhåller vikten av frivilliggruppers och civilsamhällesorganisationers insatser för att rädda människoliv i Medelhavet. Trots de finansiella lösningar och förstärkta ansträngningar inom ramen för insatserna Poseidon och Triton som läggs fram i meddelandet handlar det fortfarande om en akut nödsituation som endast kan lösas med hjälp av gemensamma dagliga insatser av EU och dess medlemsstater som är i linje med våra värderingar på människorättsområdet. Vi inser dock att flyktingkrisen inte kan lösas enbart genom sjöräddning, och uppmanar kommissionen att vidta lämpliga kompletterande åtgärder för att förhindra människosmuggling. Ett viktigt steg är att anta FN:s säkerhetsråds resolution 2240 av den 9 oktober 2015, som ger medlemsstaterna möjlighet att genskjuta fartyg utanför den libyska kusten vid misstanke om människosmuggling.

| 23. | Vi upprepar att ömsesidig solidaritet är en grundläggande EU-princip, som måste respekteras, inte bara mellan medlemsstaterna utan även gentemot migranter samt gentemot och mellan de lokala myndigheter som dagligen ställs inför uppdraget att hjälpa dessa migranter. |
| --- | --- |

23.

Vi upprepar att ömsesidig solidaritet är en grundläggande EU-princip, som måste respekteras, inte bara mellan medlemsstaterna utan även gentemot migranter samt gentemot och mellan de lokala myndigheter som dagligen ställs inför uppdraget att hjälpa dessa migranter.

| 24. | ReK understryker att frågan har aktualiserats de senaste månaderna pga. masstillströmningen av blandade migrationsströmmar i Medelhavsområdet, på Balkan, i Calais och i andra EU-gränsregioner, men också eftersom antalet migranter har ökat på lokal och regional nivå. De problem som knutpunkter som Calais och Lampedusa har konfronterats med under flera år håller nu på att sprida sig till andra städer och andra regioner. Detta är alarmerande och åtgärder måste vidtas snabbt, men det måste också ses som en möjlighet att övertyga den allmänna opinionen om att omplacering är den enda lösningen innan orterna på migrationsrutterna dukar under på grund av det stora antalet migranter. Migration är följaktligen inte en tillfällig utmaning för några enstaka kommuner och regioner, utan en utmaning på kort, medellång och lång sikt för hela EU. |
| --- | --- |

24.

ReK understryker att frågan har aktualiserats de senaste månaderna pga. masstillströmningen av blandade migrationsströmmar i Medelhavsområdet, på Balkan, i Calais och i andra EU-gränsregioner, men också eftersom antalet migranter har ökat på lokal och regional nivå. De problem som knutpunkter som Calais och Lampedusa har konfronterats med under flera år håller nu på att sprida sig till andra städer och andra regioner. Detta är alarmerande och åtgärder måste vidtas snabbt, men det måste också ses som en möjlighet att övertyga den allmänna opinionen om att omplacering är den enda lösningen innan orterna på migrationsrutterna dukar under på grund av det stora antalet migranter. Migration är följaktligen inte en tillfällig utmaning för några enstaka kommuner och regioner, utan en utmaning på kort, medellång och lång sikt för hela EU.

| 25. | Vi vill uppmärksamma kommissionen på fakta när det gäller den mänskliga tragedi som migrationssituationen orsakar i Europa: fram till slutet av augusti hade redan mer än 3 400 kända dödsfall inträffat i Medelhavet enligt Internationella organisationen för migration (IOM), 700 dödsfall på bara några dagar i april 2015 och minst 13 när migranter försökt korsa Engelska kanalen. Migranter faller regelbundet offer för människosmugglare, som till exempel i slutet av augusti då 71 flyktingar dog i Österrike, kvarlämnade i en lastbil som låsts och övergivits av människosmugglare. |
| --- | --- |

25.

Vi vill uppmärksamma kommissionen på fakta när det gäller den mänskliga tragedi som migrationssituationen orsakar i Europa: fram till slutet av augusti hade redan mer än 3 400 kända dödsfall inträffat i Medelhavet enligt Internationella organisationen för migration (IOM), 700 dödsfall på bara några dagar i april 2015 och minst 13 när migranter försökt korsa Engelska kanalen. Migranter faller regelbundet offer för människosmugglare, som till exempel i slutet av augusti då 71 flyktingar dog i Österrike, kvarlämnade i en lastbil som låsts och övergivits av människosmugglare.

Lösningarna kan bli mer omfattande

| 26. | ReK efterlyser praktiska lösningar som omfattar de lokala och regionala myndigheterna och inte bara medlemsstaternas centrala myndigheter. I efterdyningarna av de incidenter med migranter som inträffat till exempel i och kring tunneln under Engelska kanalen är debatten mer än någonsin fokuserad på de lokala och regionala myndigheternas roll och visar att problemet inte bara är en fråga om tillgängliga ekonomiska resurser utan även om den faktiska användningen av dem. Således måste kommissionen verka för pragmatiska lösningar för att förbättra de lokala myndigheternas fysiska kapacitet. Enhetlig förvaltning av flyktingläger är ett annat sätt att underlätta för de lokala myndigheterna. Poliser och administrativ personal skulle kunna sändas från en region till en annan i syfte att främja samarbete mellan grannregioner och tillhandahålla tillräckligt med personal för att hantera det växande antalet nödställda personer. |
| --- | --- |

26.

ReK efterlyser praktiska lösningar som omfattar de lokala och regionala myndigheterna och inte bara medlemsstaternas centrala myndigheter. I efterdyningarna av de incidenter med migranter som inträffat till exempel i och kring tunneln under Engelska kanalen är debatten mer än någonsin fokuserad på de lokala och regionala myndigheternas roll och visar att problemet inte bara är en fråga om tillgängliga ekonomiska resurser utan även om den faktiska användningen av dem. Således måste kommissionen verka för pragmatiska lösningar för att förbättra de lokala myndigheternas fysiska kapacitet. Enhetlig förvaltning av flyktingläger är ett annat sätt att underlätta för de lokala myndigheterna. Poliser och administrativ personal skulle kunna sändas från en region till en annan i syfte att främja samarbete mellan grannregioner och tillhandahålla tillräckligt med personal för att hantera det växande antalet nödställda personer.

| 27. | Kommittén efterlyser en ytterligare ökning av denna budget som står i proportion till de föränderliga behoven av effektiva räddningsinsatser, och hoppas att alla medlemsstater kommer att åta sig att avsätta de ytterligare resurser som krävs. Vi betonar i detta sammanhang att den obligatoriska översynen av den fleråriga budgetramen, som ska genomföras före slutet av 2016, erbjuder ett tillfälle att öka de öronmärkta resurserna för genomförandet av prioriteringarna i den europeiska migrationsagendan. Man bör så långt det är möjligt underlätta ett snabbt frigörande av medel och resurser, utan fördröjningar till följd av onödiga byråkratiska förfaranden. Sådana ytterligare medel bör omfatta anslag till infrastruktur, utbildningsinrättningar och katastrofbistånd i de EU-länder som befinner sig i främsta linjen. Man bör erbjuda medlemsstaterna en praktisk handledning om möjligheterna att utnyttja finansiella medel (ur t.ex. asyl-, migrations- och integrationsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden [Eruf] och Europeiska socialfonden [ESF]). |
| --- | --- |

27.

Kommittén efterlyser en ytterligare ökning av denna budget som står i proportion till de föränderliga behoven av effektiva räddningsinsatser, och hoppas att alla medlemsstater kommer att åta sig att avsätta de ytterligare resurser som krävs. Vi betonar i detta sammanhang att den obligatoriska översynen av den fleråriga budgetramen, som ska genomföras före slutet av 2016, erbjuder ett tillfälle att öka de öronmärkta resurserna för genomförandet av prioriteringarna i den europeiska migrationsagendan. Man bör så långt det är möjligt underlätta ett snabbt frigörande av medel och resurser, utan fördröjningar till följd av onödiga byråkratiska förfaranden. Sådana ytterligare medel bör omfatta anslag till infrastruktur, utbildningsinrättningar och katastrofbistånd i de EU-länder som befinner sig i främsta linjen. Man bör erbjuda medlemsstaterna en praktisk handledning om möjligheterna att utnyttja finansiella medel (ur t.ex. asyl-, migrations- och integrationsfonden, Europeiska regionala utvecklingsfonden [Eruf] och Europeiska socialfonden [ESF]).

| 28. | Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att stärka synergieffekterna mellan de olika organ och system som hittills inrättats, på grundval av deras specifika mandat och ansvarsområden, t.ex. Frontex, SIS II och Eurosur, som verkar inom ramen för migration och personers rörlighet, och, när det gäller säkerhet, Europol och Eurojust, som har till uppgift att förebygga och bekämpa lagöverträdelser (människosmuggling och människohandel) i anslutning till irreguljär transit. |
| --- | --- |

28.

Man bör ägna särskild uppmärksamhet åt att stärka synergieffekterna mellan de olika organ och system som hittills inrättats, på grundval av deras specifika mandat och ansvarsområden, t.ex. Frontex, SIS II och Eurosur, som verkar inom ramen för migration och personers rörlighet, och, när det gäller säkerhet, Europol och Eurojust, som har till uppgift att förebygga och bekämpa lagöverträdelser (människosmuggling och människohandel) i anslutning till irreguljär transit.

| 29. | ReK framhåller vikten av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till att migranter som saknar asylskäl kommer till EU. Vi uppmanar EU och dess medlemsstater att intensifiera samarbetet med tredjeländer i Mellanöstern och Afrika där demokratin och rättsstatsprincipen måste stärkas och att bättre samordna sin utrikespolitik. I detta sammanhang ställer vi oss positiva till det toppmöte mellan EU och Afrika (länderna i Rabat- och Khartoumprocessen) som anordnades i Valletta, Malta, den 11–12 november 2015. Dessutom måste flyktingar som lever i länder utanför EU nära sina hemländer ges grundläggande tjänster, bl.a. bevakning i och utanför lägren samt utbildning för deras barn, vilket förutsätter en långsiktig vision och integrerad planering, samordning mellan parterna samt lokal ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

29.

ReK framhåller vikten av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till att migranter som saknar asylskäl kommer till EU. Vi uppmanar EU och dess medlemsstater att intensifiera samarbetet med tredjeländer i Mellanöstern och Afrika där demokratin och rättsstatsprincipen måste stärkas och att bättre samordna sin utrikespolitik. I detta sammanhang ställer vi oss positiva till det toppmöte mellan EU och Afrika (länderna i Rabat- och Khartoumprocessen) som anordnades i Valletta, Malta, den 11–12 november 2015. Dessutom måste flyktingar som lever i länder utanför EU nära sina hemländer ges grundläggande tjänster, bl.a. bevakning i och utanför lägren samt utbildning för deras barn, vilket förutsätter en långsiktig vision och integrerad planering, samordning mellan parterna samt lokal ekonomisk utveckling.

| 30. | ReK noterar diskussionerna om EU-omfattande förteckningar över ”säkra tredjeländer” för att säkerställa gemensamma normer på EU-nivå vid handläggningen av asylansökningar från de berörda länderna och underlätta effektivt återvändande – en förutsättning för att i större utsträckning inrikta EU:s asyl- och mottagningskapacitet på personer med ett legitimt behov av internationellt skydd. I synnerhet EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer är skyldiga att uppfylla EU:s standarder för skydd av de mänskliga rättigheterna för att kunna betecknas som ”säkra ursprungsländer”. Vi framhåller dock att man noggrant måste övervaka situationen i dessa länder, särskilt för utsatta grupper såsom ensamkommande barn, ensamstående kvinnor, etniska minoriteter och hbti-personer och förbättra mekanismerna för att identifiera och ta emot personer med legitima asylskäl från dessa länder, och att specifika skäl för förföljelse, såsom kön, sexuell läggning, könsidentitet eller etniskt ursprung, måste behandlas på lämpligt sätt under mottagandet, handläggningen av ansökan och de efterföljande etapperna, inklusive vidarebosättning och omplacering. Kommittén åtar sig att delta i utbytet av bästa praxis på regional och lokal nivå genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med alla de sju länder som förtecknas i kommissionens förslag. |
| --- | --- |

30.

ReK noterar diskussionerna om EU-omfattande förteckningar över ”säkra tredjeländer” för att säkerställa gemensamma normer på EU-nivå vid handläggningen av asylansökningar från de berörda länderna och underlätta effektivt återvändande – en förutsättning för att i större utsträckning inrikta EU:s asyl- och mottagningskapacitet på personer med ett legitimt behov av internationellt skydd. I synnerhet EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer är skyldiga att uppfylla EU:s standarder för skydd av de mänskliga rättigheterna för att kunna betecknas som ”säkra ursprungsländer”. Vi framhåller dock att man noggrant måste övervaka situationen i dessa länder, särskilt för utsatta grupper såsom ensamkommande barn, ensamstående kvinnor, etniska minoriteter och hbti-personer och förbättra mekanismerna för att identifiera och ta emot personer med legitima asylskäl från dessa länder, och att specifika skäl för förföljelse, såsom kön, sexuell läggning, könsidentitet eller etniskt ursprung, måste behandlas på lämpligt sätt under mottagandet, handläggningen av ansökan och de efterföljande etapperna, inklusive vidarebosättning och omplacering. Kommittén åtar sig att delta i utbytet av bästa praxis på regional och lokal nivå genom sina gemensamma rådgivande kommittéer och arbetsgrupper med alla de sju länder som förtecknas i kommissionens förslag.

| 31. | Kommittén välkomnar eftertryckligen kommissionens åtagande att i början av 2016 lägga fram förslag till en översyn av Dublinförordningen, som skulle göra det möjligt att ansöka om asyl och handlägga ansökningar utanför EU. Vi uppmanar kommissionen att se till att fördelningen av ansvaret mellan medlemsstaterna bygger på hållbara kriterier och att migranternas grundläggande rättigheter respekteras. Grunden för detta måste vara en bindande EU-omfattande nyckel för fördelningen av asylsökande mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

Kommittén välkomnar eftertryckligen kommissionens åtagande att i början av 2016 lägga fram förslag till en översyn av Dublinförordningen, som skulle göra det möjligt att ansöka om asyl och handlägga ansökningar utanför EU. Vi uppmanar kommissionen att se till att fördelningen av ansvaret mellan medlemsstaterna bygger på hållbara kriterier och att migranternas grundläggande rättigheter respekteras. Grunden för detta måste vara en bindande EU-omfattande nyckel för fördelningen av asylsökande mellan medlemsstaterna.

| 32. | ReK rekommenderar kommissionen att i sina förslag ta med ömsesidigt erkännande av beviljade asylansökningar, så att människor som får skydd åtnjuter samma fria rörlighet inom EU som EU-medborgare. Dessutom uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag till en allmän europeisk invandringskodex, så att människor som vill arbeta i Europa ges lagliga möjligheter till detta. Den bör också öppna en kanal för arbetskraftsmigration för medborgarna i kandidatländerna, för att underlätta deras tillträde till den europeiska arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

32.

ReK rekommenderar kommissionen att i sina förslag ta med ömsesidigt erkännande av beviljade asylansökningar, så att människor som får skydd åtnjuter samma fria rörlighet inom EU som EU-medborgare. Dessutom uppmanas kommissionen att lägga fram ett förslag till en allmän europeisk invandringskodex, så att människor som vill arbeta i Europa ges lagliga möjligheter till detta. Den bör också öppna en kanal för arbetskraftsmigration för medborgarna i kandidatländerna, för att underlätta deras tillträde till den europeiska arbetsmarknaden.

| 33. | Kommittén uppmanar bestämt kommissionen och medlemsstaterna att snabbt gå vidare med det redan beslutade inrättandet av s.k. hotspots för att genom EU-byråer stödja de mest utsatta gränsregionerna med att registrera anländande flyktingar och att ta fram ytterligare liknande åtgärder. |
| --- | --- |

33.

Kommittén uppmanar bestämt kommissionen och medlemsstaterna att snabbt gå vidare med det redan beslutade inrättandet av s.k. hotspots för att genom EU-byråer stödja de mest utsatta gränsregionerna med att registrera anländande flyktingar och att ta fram ytterligare liknande åtgärder.

| 34. | Vi beklagar att kommissionen inte har lagt fram några särskilda åtgärder för asylsökande för att skapa säkra och lagliga inresemöjligheter till Europa i syfte att förhindra att ytterligare människoliv går förlorade på farliga resor. Sådana åtgärder skulle kunna omfatta inrättandet av en ”humanitär korridor”, utfärdande av fler viseringar av humanitära skäl och inrättande av mottagningscentrum i transitländerna för handläggning av asylansökningar och bedömning av rätten till laglig inresa i EU-länderna. Förslaget om en ”humanitär korridor” bygger på idén om omplacering och solidaritet, eftersom det är det mest effektiva sättet att ta itu med organiserad brottslighet. Ju snabbare migranterna befinner sig under europeiska offentliga myndigheters kontroll, desto enklare kommer uppgiften att omplacera dem att bli. Det är också det bästa sättet att få ett jämnare mottagande mellan medlemsstaterna. De lokala och regionala myndigheterna skulle kunna vara till stor hjälp i detta avseende. |
| --- | --- |

34.

Vi beklagar att kommissionen inte har lagt fram några särskilda åtgärder för asylsökande för att skapa säkra och lagliga inresemöjligheter till Europa i syfte att förhindra att ytterligare människoliv går förlorade på farliga resor. Sådana åtgärder skulle kunna omfatta inrättandet av en ”humanitär korridor”, utfärdande av fler viseringar av humanitära skäl och inrättande av mottagningscentrum i transitländerna för handläggning av asylansökningar och bedömning av rätten till laglig inresa i EU-länderna. Förslaget om en ”humanitär korridor” bygger på idén om omplacering och solidaritet, eftersom det är det mest effektiva sättet att ta itu med organiserad brottslighet. Ju snabbare migranterna befinner sig under europeiska offentliga myndigheters kontroll, desto enklare kommer uppgiften att omplacera dem att bli. Det är också det bästa sättet att få ett jämnare mottagande mellan medlemsstaterna. De lokala och regionala myndigheterna skulle kunna vara till stor hjälp i detta avseende.

| 35. | Vi efterlyser en verklig europeisk migrationspolitik och välkomnar kommissionens åtagande att föreslå nya åtgärder och se över systemet med blåkort i syfte att ersätta de 28 nationella systemen och underlätta reguljär migration. Vi uppmanar kommissionen att utgå från de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och deras kunskap om den lokala situationen när dessa förslag utarbetas. |
| --- | --- |

35.

Vi efterlyser en verklig europeisk migrationspolitik och välkomnar kommissionens åtagande att föreslå nya åtgärder och se över systemet med blåkort i syfte att ersätta de 28 nationella systemen och underlätta reguljär migration. Vi uppmanar kommissionen att utgå från de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter och deras kunskap om den lokala situationen när dessa förslag utarbetas.

| 36. | Kommittén beklagar att kommissionen inte tog fasta på vårt förslag att utveckla strukturer för att utbyta kunskaper, erfarenheter och god praxis. Därför upprepar ReK att man bör införa ett heltäckande system för utbyte av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet. Systemet skulle kunna ge utmärkta resultat i fråga om inkvartering, behandling av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration, och skulle erbjuda praktiska lösningar för att genomföra solidaritetsprincipen mellan de lokala myndigheterna. Vi uppmanar kommissionen att skapa en plattform för samarbete (dialog) i migrationsfrågor. |
| --- | --- |

36.

Kommittén beklagar att kommissionen inte tog fasta på vårt förslag att utveckla strukturer för att utbyta kunskaper, erfarenheter och god praxis. Därför upprepar ReK att man bör införa ett heltäckande system för utbyte av uppgifter om migration och lokala myndigheter, baserat på VIS-systemet. Systemet skulle kunna ge utmärkta resultat i fråga om inkvartering, behandling av asylsökandes och flyktingars ansökningar, integrationspolitik och hantering av irreguljär migration, och skulle erbjuda praktiska lösningar för att genomföra solidaritetsprincipen mellan de lokala myndigheterna. Vi uppmanar kommissionen att skapa en plattform för samarbete (dialog) i migrationsfrågor.

| 37. | Kommittén efterlyser ett genuint europeiskt gränsförvaltningssystem som omfattar både professionell och effektiv övervakning med utvecklad kapacitet att upptäcka och störa kriminella nätverks planer på att transportera migranter via olagliga och farliga rutter samt kapacitet att ta emot, kontrollera och registrera personer som anländer till lands eller till sjöss på ett välorganiserat sätt. |
| --- | --- |

37.

Kommittén efterlyser ett genuint europeiskt gränsförvaltningssystem som omfattar både professionell och effektiv övervakning med utvecklad kapacitet att upptäcka och störa kriminella nätverks planer på att transportera migranter via olagliga och farliga rutter samt kapacitet att ta emot, kontrollera och registrera personer som anländer till lands eller till sjöss på ett välorganiserat sätt.

| 38. | Kommittén håller med om att en fullständig och konsekvent tillämpning av ett utökat och moderniserat gemensamt europeiskt asylsystem, anpassat till den aktuella situationen, bör vara en prioritering. Vi föreslår att man aktivt involverar de lokala och regionala myndigheterna och utnyttjar deras erfarenheter i den aviserade processen för att höja standarderna för mottagningsvillkor och asylförfaranden och inrätta fortbildning och nätverk för mottagande myndigheter samt i den kommande debatten om utvecklingen och fullbordandet av det gemensamma europeiska asylsystemet. |
| --- | --- |

38.

Kommittén håller med om att en fullständig och konsekvent tillämpning av ett utökat och moderniserat gemensamt europeiskt asylsystem, anpassat till den aktuella situationen, bör vara en prioritering. Vi föreslår att man aktivt involverar de lokala och regionala myndigheterna och utnyttjar deras erfarenheter i den aviserade processen för att höja standarderna för mottagningsvillkor och asylförfaranden och inrätta fortbildning och nätverk för mottagande myndigheter samt i den kommande debatten om utvecklingen och fullbordandet av det gemensamma europeiska asylsystemet.

| 39. | Kommittén vill åter framhålla sin övertygelse att det finns en inneboende koppling mellan å ena sidan utvecklingspolitikens omfattning och kvalitet och å andra sidan det växande antalet människor som migrerar. Det är absolut nödvändigt att utvecklingsbiståndet från EU och medlemsstaterna snabbt når en nivå på 0,7 % av BNP. Mot denna bakgrund bör de lokala och regionala myndigheternas deltagande i finansieringen av kampen mot fattigdom i världen stärkas med tanke på att vissa av dem redan åtagit sig att lägga en euro per invånare och år på samarbetsinsatser i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

39.

Kommittén vill åter framhålla sin övertygelse att det finns en inneboende koppling mellan å ena sidan utvecklingspolitikens omfattning och kvalitet och å andra sidan det växande antalet människor som migrerar. Det är absolut nödvändigt att utvecklingsbiståndet från EU och medlemsstaterna snabbt når en nivå på 0,7 % av BNP. Mot denna bakgrund bör de lokala och regionala myndigheternas deltagande i finansieringen av kampen mot fattigdom i världen stärkas med tanke på att vissa av dem redan åtagit sig att lägga en euro per invånare och år på samarbetsinsatser i utvecklingsländerna.

| 40. | Kommissionen uppmanas att verkställa ett gemensamt europeiskt asylsystem, där man tillämpar överenskomna kriterier på ett enhetligt sätt och ger personer som söker skydd i EU en human och rättvis behandling, samt en radikal översyn av Dublinförordningen så att skillnaderna mellan de 28 nationella systemen, som hotar att undergräva Schengensystemet, försvinner både i lag och i praxis. |
| --- | --- |

40.

Kommissionen uppmanas att verkställa ett gemensamt europeiskt asylsystem, där man tillämpar överenskomna kriterier på ett enhetligt sätt och ger personer som söker skydd i EU en human och rättvis behandling, samt en radikal översyn av Dublinförordningen så att skillnaderna mellan de 28 nationella systemen, som hotar att undergräva Schengensystemet, försvinner både i lag och i praxis.

Valet av rättslig grund

| 41. | Vi beklagar återigen att artikel 80 i EUF-fördraget inte har använts för att anta åtgärder som genomför principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i fråga om rörligheten och dess ekonomiska konsekvenser. Åtaganden om flyttning och återflyttning har varit helt frivilliga och i vissa fall har städer tagit ledningen när det gäller att omsätta dessa åtaganden i praktiken. |
| --- | --- |

41.

Vi beklagar återigen att artikel 80 i EUF-fördraget inte har använts för att anta åtgärder som genomför principen om solidaritet och rättvis ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna i fråga om rörligheten och dess ekonomiska konsekvenser. Åtaganden om flyttning och återflyttning har varit helt frivilliga och i vissa fall har städer tagit ledningen när det gäller att omsätta dessa åtaganden i praktiken.

| 42. | ReK noterar att förslaget till system för omfördelning bygger på nödklausulen i artikel 78.3 i EUF-fördraget, vilket tycks fullständigt motiverat under de nuvarande omständigheterna. Kommittén betonar dock att ytterligare medelfristiga och långfristiga åtgärder som ställer krav på europeisk solidaritet bör antas med Europaparlamentets fullständiga deltagande för att säkerställa öppenheten och legitimiteten. |
| --- | --- |

42.

ReK noterar att förslaget till system för omfördelning bygger på nödklausulen i artikel 78.3 i EUF-fördraget, vilket tycks fullständigt motiverat under de nuvarande omständigheterna. Kommittén betonar dock att ytterligare medelfristiga och långfristiga åtgärder som ställer krav på europeisk solidaritet bör antas med Europaparlamentets fullständiga deltagande för att säkerställa öppenheten och legitimiteten.

De lokala och regionala myndigheternas roll

| 43. | ReK upprepar att flernivåstyre är det lämpligaste medlet för att skapa den mix av åtgärder och initiativ som behövs för att uppnå optimala resultat i integrationen av migranter med flyktingstatus och av övriga skäl mottagna migranter. Alla förvaltningsnivåer i EU bör dela ansvaret för mottagande och integration av flyktingar och migranter och förbättra samarbetet, samordningen och solidariteten mellan regionerna genom att införa en permanent mekanism för omfördelning mellan medlemsstater, regioner och lokala myndigheter, med hänsyn tagen till strukturella begränsningar, resurser, behoven på arbetsmarknaden, de demografiska förhållandena och andra relevanta faktorer. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge alla de lokala och regionala myndigheter som berörs av tillströmningen av flyktingar och migranter tillräckligt ekonomiskt, tekniskt, administrativt och säkerhetsrelaterat stöd, och att bedöma möjligheten till undantag med beaktande av strukturella och ekonomiska begränsningar. |
| --- | --- |

43.

ReK upprepar att flernivåstyre är det lämpligaste medlet för att skapa den mix av åtgärder och initiativ som behövs för att uppnå optimala resultat i integrationen av migranter med flyktingstatus och av övriga skäl mottagna migranter. Alla förvaltningsnivåer i EU bör dela ansvaret för mottagande och integration av flyktingar och migranter och förbättra samarbetet, samordningen och solidariteten mellan regionerna genom att införa en permanent mekanism för omfördelning mellan medlemsstater, regioner och lokala myndigheter, med hänsyn tagen till strukturella begränsningar, resurser, behoven på arbetsmarknaden, de demografiska förhållandena och andra relevanta faktorer. Vi uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge alla de lokala och regionala myndigheter som berörs av tillströmningen av flyktingar och migranter tillräckligt ekonomiskt, tekniskt, administrativt och säkerhetsrelaterat stöd, och att bedöma möjligheten till undantag med beaktande av strukturella och ekonomiska begränsningar.

| 44. | Kommittén upprepar att de lokala och regionala myndigheterna har förstahandserfarenhet av situationen. De måste rådfrågas och mer aktivt göras delaktiga i omplaceringsprocessen. De lokala och regionala myndigheterna utgör en effektiv förvaltningsnivå när det gäller att tillhandahålla tydliga uppgifter om antalet migranter som befinner sig på deras territorier och måste göras delaktiga för att en rättvis mekanism som bygger på solidaritet ska kunna genomföras. |
| --- | --- |

44.

Kommittén upprepar att de lokala och regionala myndigheterna har förstahandserfarenhet av situationen. De måste rådfrågas och mer aktivt göras delaktiga i omplaceringsprocessen. De lokala och regionala myndigheterna utgör en effektiv förvaltningsnivå när det gäller att tillhandahålla tydliga uppgifter om antalet migranter som befinner sig på deras territorier och måste göras delaktiga för att en rättvis mekanism som bygger på solidaritet ska kunna genomföras.

| 45. | Kommittén uppmanar alla medlemsstater att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för att genomföra och driva både den nödomfördelningsmekanism som kommissionen föreslagit, om den inrättas snart, och eventuella framtida obligatoriska och automatiska omplaceringssystem som bör föreslås före årets slut. Det är viktigt att man vid utarbetandet av den framtida migrationspolitiken skapar kanaler och möjligheter för tredjelandsmedborgare att komma till Europa för att arbeta eller studera. För att kunna fastställa det antal tredjelandsmedborgare som varje medlemsstat ska ta emot måste man beakta den outnyttjade kapaciteten på arbetsmarknaden (bl.a. i fråga om dess struktur) och i utbildningssystemet i de olika regionerna och i medlemsstaterna. Kommittén framhåller att man därför också måste påskynda införandet av visumlättnader för tredjelandsmedborgare som deltar i program för samarbete inom utbildning, forskning och ekonomi, samt fördjupa samarbetet med andra berörda länder, öka kännedomen om dessa program, om möjligheterna till reguljär invandring till Europa samt om de allvarliga risker som irreguljär migration medför. |
| --- | --- |

45.

Kommittén uppmanar alla medlemsstater att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna för att genomföra och driva både den nödomfördelningsmekanism som kommissionen föreslagit, om den inrättas snart, och eventuella framtida obligatoriska och automatiska omplaceringssystem som bör föreslås före årets slut. Det är viktigt att man vid utarbetandet av den framtida migrationspolitiken skapar kanaler och möjligheter för tredjelandsmedborgare att komma till Europa för att arbeta eller studera. För att kunna fastställa det antal tredjelandsmedborgare som varje medlemsstat ska ta emot måste man beakta den outnyttjade kapaciteten på arbetsmarknaden (bl.a. i fråga om dess struktur) och i utbildningssystemet i de olika regionerna och i medlemsstaterna. Kommittén framhåller att man därför också måste påskynda införandet av visumlättnader för tredjelandsmedborgare som deltar i program för samarbete inom utbildning, forskning och ekonomi, samt fördjupa samarbetet med andra berörda länder, öka kännedomen om dessa program, om möjligheterna till reguljär invandring till Europa samt om de allvarliga risker som irreguljär migration medför.

| 46. | En framgångsrik europeisk migrationspolitik kan bara uppnås om det finns en tydlig förståelse av och ett långsiktigt åtagande för effektiv integrationspolitik. Det är särskilt på lokal nivå som integrationen lyckas eller misslyckas. Många lokala myndigheter har begränsade erfarenheter och resurser som de kan utnyttja i fråga om integration, och därför uppmanar vi kommissionen att anordna en årlig strukturerad dialog om integration tillsammans med Europeiska regionkommittén i syfte att utarbeta, se över och uppdatera riktlinjer för lokala och regionala myndigheter i hela Europa för att säkerställa en smidig integration. |
| --- | --- |

46.

En framgångsrik europeisk migrationspolitik kan bara uppnås om det finns en tydlig förståelse av och ett långsiktigt åtagande för effektiv integrationspolitik. Det är särskilt på lokal nivå som integrationen lyckas eller misslyckas. Många lokala myndigheter har begränsade erfarenheter och resurser som de kan utnyttja i fråga om integration, och därför uppmanar vi kommissionen att anordna en årlig strukturerad dialog om integration tillsammans med Europeiska regionkommittén i syfte att utarbeta, se över och uppdatera riktlinjer för lokala och regionala myndigheter i hela Europa för att säkerställa en smidig integration.

| 47. | Vi välkomnar det incitament på 6 000 euro från asyl-, migrations- och integrationsfonden för varje omplacerad person som föreslås inom ramen för nödomplaceringsprogrammet, men anser att dessa medel bör användas av den förvaltningsnivå som ansvarar för att ta emot migranterna. Vi efterlyser en snar förändring av relevanta bestämmelser för att ge regionerna och de lokala myndigheterna direkt tillgång till asyl-, migrations- och integrationsfonden. Dessutom anser vi att man även på längre sikt måste utveckla instrument för att varaktigt skapa incitament att ta emot flyktingar genom ekonomiskt stöd direkt till de berörda lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

47.

Vi välkomnar det incitament på 6 000 euro från asyl-, migrations- och integrationsfonden för varje omplacerad person som föreslås inom ramen för nödomplaceringsprogrammet, men anser att dessa medel bör användas av den förvaltningsnivå som ansvarar för att ta emot migranterna. Vi efterlyser en snar förändring av relevanta bestämmelser för att ge regionerna och de lokala myndigheterna direkt tillgång till asyl-, migrations- och integrationsfonden. Dessutom anser vi att man även på längre sikt måste utveckla instrument för att varaktigt skapa incitament att ta emot flyktingar genom ekonomiskt stöd direkt till de berörda lokala och regionala myndigheterna.

| 48. | ReK förväntar sig att den europeiska migrationsagendan, tillsammans med Europeiska rådets slutsatser och diskussionerna i rådet (rättsliga och inrikes frågor), kommer att bli en referenspunkt för antagandet och genomförandet av en effektiv migrations- och asylpolitik som bygger på respekt för de grundläggande rättigheterna och solidaritet mellan EU, medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt migranterna. |
| --- | --- |

48.

ReK förväntar sig att den europeiska migrationsagendan, tillsammans med Europeiska rådets slutsatser och diskussionerna i rådet (rättsliga och inrikes frågor), kommer att bli en referenspunkt för antagandet och genomförandet av en effektiv migrations- och asylpolitik som bygger på respekt för de grundläggande rättigheterna och solidaritet mellan EU, medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna samt migranterna.

| 49. | Vi upprepar att samarbete och solidaritet skulle vara betydligt enklare om mer gjordes för att få fram praktiska och pragmatiska lösningar. Man måste utnyttja de lokala och regionala myndigheternas sakkunskap i samband med integrationsfrågor. |
| --- | --- |

49.

Vi upprepar att samarbete och solidaritet skulle vara betydligt enklare om mer gjordes för att få fram praktiska och pragmatiska lösningar. Man måste utnyttja de lokala och regionala myndigheternas sakkunskap i samband med integrationsfrågor.

| 50. | Regionkommittén är väl placerad för att nå ut till kommuner och regioner över hela Europa, underlätta och uppmuntra utbyte av innovativa idéer och metoder och föra debatten framåt om hur de lokala och regionala myndigheterna på ett mer effektivt sätt kan involveras vid utformning och genomförande av invandrings- och integrationspolitiken, i linje med flernivåstyret och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

50.

Regionkommittén är väl placerad för att nå ut till kommuner och regioner över hela Europa, underlätta och uppmuntra utbyte av innovativa idéer och metoder och föra debatten framåt om hur de lokala och regionala myndigheterna på ett mer effektivt sätt kan involveras vid utformning och genomförande av invandrings- och integrationspolitiken, i linje med flernivåstyret och subsidiaritetsprincipen.

| 51. | Vi upprepar att det krävs ett nedifrån och upp-perspektiv för att komma till rätta med skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller förhållandena för omhändertagande av asylsökande, flyktingar och irreguljära migranter när de först anländer samt hur effektivt och snabbt deras ansökningar och ärenden behandlas. |
| --- | --- |

51.

Vi upprepar att det krävs ett nedifrån och upp-perspektiv för att komma till rätta med skillnader mellan medlemsstaterna och regionerna när det gäller förhållandena för omhändertagande av asylsökande, flyktingar och irreguljära migranter när de först anländer samt hur effektivt och snabbt deras ansökningar och ärenden behandlas.

| 52. | ReK uppmanar EU:s myndigheter samt de nationella och subnationella myndigheterna att ha ett nära samarbete med det civila samhället, invandrarorganisationer och lokalsamhällen och att vara lyhörda för deras synpunkter. |
| --- | --- |

52.

ReK uppmanar EU:s myndigheter samt de nationella och subnationella myndigheterna att ha ett nära samarbete med det civila samhället, invandrarorganisationer och lokalsamhällen och att vara lyhörda för deras synpunkter.

| 53. | Kommittén upprepar att EU bör ta alla tillfällen i akt att samarbeta med institutionella partner och främja debatten i alla relevanta forum. Icke-statliga internationella organisationer såsom IOM, befintliga samarbetsnätverk med tredjeländer och med det civila samhället samt utbytet på regional och lokal nivå, t.ex. via Arlem eller Corleap, utgör viktiga inslag i samarbetet. |
| --- | --- |

53.

Kommittén upprepar att EU bör ta alla tillfällen i akt att samarbeta med institutionella partner och främja debatten i alla relevanta forum. Icke-statliga internationella organisationer såsom IOM, befintliga samarbetsnätverk med tredjeländer och med det civila samhället samt utbytet på regional och lokal nivå, t.ex. via Arlem eller Corleap, utgör viktiga inslag i samarbetet.

Bryssel den 3 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/22

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Normer för avlöning av arbete i EU

(2016/C 051/04)

| Föredragande: | Mick ANTONIW (UK-PES), ledamot av Wales nationalförsamling för Pontypridd |
| --- | --- |

Föredragande:

Mick ANTONIW (UK-PES), ledamot av Wales nationalförsamling för Pontypridd

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Legitimiteten i debatten

| 1. | Europeiska regionkommittén påpekar att ansvaret för sysselsättnings- och socialpolitiken främst ligger hos nationella eller regionala regeringar, att EU endast har en samordnande befogenhet på området och att eventuella EU-initiativ om europeiska lönenormer måste respektera subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

1.

Europeiska regionkommittén påpekar att ansvaret för sysselsättnings- och socialpolitiken främst ligger hos nationella eller regionala regeringar, att EU endast har en samordnande befogenhet på området och att eventuella EU-initiativ om europeiska lönenormer måste respektera subsidiaritetsprincipen.

| 2. | Enligt en Eurobarometerundersökning om medborgarnas inställning till fattigdom ansåg det stora flertalet (73 procent) att fattigdom är ett stort problem i deras land och krävde akuta insatser på nationell nivå (89 procent) och på EU-nivå (74 procent) för att bekämpa problemet (1). |
| --- | --- |

2.

Enligt en Eurobarometerundersökning om medborgarnas inställning till fattigdom ansåg det stora flertalet (73 procent) att fattigdom är ett stort problem i deras land och krävde akuta insatser på nationell nivå (89 procent) och på EU-nivå (74 procent) för att bekämpa problemet (1).

| 3. | Arbetstagarnas rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en godtagbar levnadsstandard fastställs i den europeiska sociala stadgan, som har antagits av nästan alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

3.

Arbetstagarnas rätt till skälig ersättning som är tillräcklig för att bereda dem och deras familjer en godtagbar levnadsstandard fastställs i den europeiska sociala stadgan, som har antagits av nästan alla EU-medlemsstater.

| 4. | Europeiska unionens demokratiska legitimitet kommer att stärkas om medborgarna inser att EU även arbetar för sociala framsteg när sysselsättningsaspekterna och de sociala aspekterna är fullständigt integrerade i den årliga cykeln för samordning av den ekonomiska politiken (den europeiska planeringsterminen), vid sidan av främjandet av tillväxt. |
| --- | --- |

4.

Europeiska unionens demokratiska legitimitet kommer att stärkas om medborgarna inser att EU även arbetar för sociala framsteg när sysselsättningsaspekterna och de sociala aspekterna är fullständigt integrerade i den årliga cykeln för samordning av den ekonomiska politiken (den europeiska planeringsterminen), vid sidan av främjandet av tillväxt.

| 5. | Kommittén påminner om att EU har förbundit sig att uppfylla Förenta nationernas millennieutvecklingsmål och resolutionen om Förenta nationernas andra årtionde för att utrota fattigdomen (2008–2017). |
| --- | --- |

5.

Kommittén påminner om att EU har förbundit sig att uppfylla Förenta nationernas millennieutvecklingsmål och resolutionen om Förenta nationernas andra årtionde för att utrota fattigdomen (2008–2017).

| 6. | ReK konstaterar att ILO:s konvention C94 om arbetsklausuler i offentlig upphandling för närvarande är bindande i nio EU-medlemsstater, medan den i andra tillämpas på frivillig basis. Eventuella rättsliga inkonsekvenser mellan ILO:s konvention C94 och EU-fördraget måste emellertid klargöras. |
| --- | --- |

6.

ReK konstaterar att ILO:s konvention C94 om arbetsklausuler i offentlig upphandling för närvarande är bindande i nio EU-medlemsstater, medan den i andra tillämpas på frivillig basis. Eventuella rättsliga inkonsekvenser mellan ILO:s konvention C94 och EU-fördraget måste emellertid klargöras.

| 7. | Vi noterar Europaparlamentets uppmaningar avseende frågan om minimilön (2), inbegripet dess senaste uppmaning till Europeiska kommissionen att ”undersöka alla alternativ för att stärka EMU och göra den mer motståndskraftig och se till att den bättre bidrar till tillväxt, sysselsättning och stabilitet, med en social dimension som syftar till att skydda den europeiska sociala marknadsekonomin, respekterar den kollektiva förhandlingsrätten, inom vilken samordningen av medlemsstaternas socialpolitik skulle säkras, inbegripet ett instrument för minimilöner eller minimiinkomst som är anpassat till och som besluts av varje enskild medlemsstat” (3). |
| --- | --- |

7.

Vi noterar Europaparlamentets uppmaningar avseende frågan om minimilön (2), inbegripet dess senaste uppmaning till Europeiska kommissionen att ”undersöka alla alternativ för att stärka EMU och göra den mer motståndskraftig och se till att den bättre bidrar till tillväxt, sysselsättning och stabilitet, med en social dimension som syftar till att skydda den europeiska sociala marknadsekonomin, respekterar den kollektiva förhandlingsrätten, inom vilken samordningen av medlemsstaternas socialpolitik skulle säkras, inbegripet ett instrument för minimilöner eller minimiinkomst som är anpassat till och som besluts av varje enskild medlemsstat” (3).

Minimilöner och skäliga löner

| 8. | ReK konstaterar att fattigdom och social utestängning hindrar en värdig tillvaro, vilket undergräver människors grundläggande rättigheter, och föreslår att samtliga medlemsstater bör trygga en värdig tillvaro för medborgarna – till exempel genom att tillhandahålla tjänster som behövs för att säkerställa ett drägligt liv för dem – och bedriva en politik, i synnerhet arbetsmarknads- och socialpolitik, som säkerställer rättvisa löner under hela deras tid i arbetslivet. |
| --- | --- |

8.

ReK konstaterar att fattigdom och social utestängning hindrar en värdig tillvaro, vilket undergräver människors grundläggande rättigheter, och föreslår att samtliga medlemsstater bör trygga en värdig tillvaro för medborgarna – till exempel genom att tillhandahålla tjänster som behövs för att säkerställa ett drägligt liv för dem – och bedriva en politik, i synnerhet arbetsmarknads- och socialpolitik, som säkerställer rättvisa löner under hela deras tid i arbetslivet.

| 9. | Kommittén betonar att detta är en akut fråga på grund av att fattigdomen och de sociala ojämlikheterna har ökat sedan den ekonomiska krisen började i EU, och att de därpå följande ensidiga ekonomiska åtstramningsåtgärderna har förvärrat problemet. Antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom har ökat, och kvinnor och barn drabbas särskilt hårt. |
| --- | --- |

9.

Kommittén betonar att detta är en akut fråga på grund av att fattigdomen och de sociala ojämlikheterna har ökat sedan den ekonomiska krisen började i EU, och att de därpå följande ensidiga ekonomiska åtstramningsåtgärderna har förvärrat problemet. Antalet personer som riskerar att drabbas av fattigdom har ökat, och kvinnor och barn drabbas särskilt hårt.

| 10. | ReK betonar att Europa 2020-målet om minskad fattigdom tycks stå på spel och bör ses över i samband med den kommande översynen av Europa 2020-strategin, med tanke på att antalet människor som riskerar att drabbas av fattigdom har ökat från 114 miljoner år 2009 till 124 miljoner år 2012 (4). |
| --- | --- |

10.

ReK betonar att Europa 2020-målet om minskad fattigdom tycks stå på spel och bör ses över i samband med den kommande översynen av Europa 2020-strategin, med tanke på att antalet människor som riskerar att drabbas av fattigdom har ökat från 114 miljoner år 2009 till 124 miljoner år 2012 (4).

| 11. | ReK välkomnar att de flesta EU-medlemsstaterna har ett minimilönesystem som antingen fastställts genom lagstiftning eller genom kollektivavtal. Det är medlemsstaterna och/eller de nationella arbetsmarknadsparterna som har befogenhet och ansvar för frågor gällande lönebildning. Respekten för arbetsmarknadsparternas autonomi och rätten att teckna kollektivavtal måste därför värnas. |
| --- | --- |

11.

ReK välkomnar att de flesta EU-medlemsstaterna har ett minimilönesystem som antingen fastställts genom lagstiftning eller genom kollektivavtal. Det är medlemsstaterna och/eller de nationella arbetsmarknadsparterna som har befogenhet och ansvar för frågor gällande lönebildning. Respekten för arbetsmarknadsparternas autonomi och rätten att teckna kollektivavtal måste därför värnas.

| 12. | Vi understryker att minimilönesystemen varierar kraftigt och noterar att man i vissa länder har fastställt en nivå som ligger under 50 procent av medianlönen (5). Kommittén noterar också att fattigdom bland förvärvsarbetande är ett växande problem. |
| --- | --- |

12.

Vi understryker att minimilönesystemen varierar kraftigt och noterar att man i vissa länder har fastställt en nivå som ligger under 50 procent av medianlönen (5). Kommittén noterar också att fattigdom bland förvärvsarbetande är ett växande problem.

| 13. | Kommittén erkänner den centrala roll som kollektivförhandlingar spelar när det gäller att fastställa minimilöner, men påpekar att inom många sektorer och små och medelstora företag finns det inga branschavtal. Detta leder till att vissa arbetstagare står utanför systemet. ReK uppmanar de nationella arbetsmarknadsparterna till stärkt social dialog på nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

13.

Kommittén erkänner den centrala roll som kollektivförhandlingar spelar när det gäller att fastställa minimilöner, men påpekar att inom många sektorer och små och medelstora företag finns det inga branschavtal. Detta leder till att vissa arbetstagare står utanför systemet. ReK uppmanar de nationella arbetsmarknadsparterna till stärkt social dialog på nationell, regional och lokal nivå.

| 14. | Medlemsstaterna bör uppmuntras att införa en indikativ rättvis lön med 60 % av medianlönen som riktmärke och med utgångspunkt i referensbudgetar (6), som omfattar ett paket med varor och tjänster som en person behöver för att leva på en anständig nivå, samt rättvisa anställningsvillkor. Enligt en av de senaste undersökningarna från Eurofound (7) skulle ett hypotetiskt scenario med en minimilön på 60 % av den nationella medianlönen på grundval av 2010 års siffror ha kommit i genomsnitt 16 % av alla EU-arbetstagare till godo. |
| --- | --- |

14.

Medlemsstaterna bör uppmuntras att införa en indikativ rättvis lön med 60 % av medianlönen som riktmärke och med utgångspunkt i referensbudgetar (6), som omfattar ett paket med varor och tjänster som en person behöver för att leva på en anständig nivå, samt rättvisa anställningsvillkor. Enligt en av de senaste undersökningarna från Eurofound (7) skulle ett hypotetiskt scenario med en minimilön på 60 % av den nationella medianlönen på grundval av 2010 års siffror ha kommit i genomsnitt 16 % av alla EU-arbetstagare till godo.

| 15. | Kommittén vill uppmärksamma det arbete som European Reference Budgets Network har utfört när det gäller att ta fram en gemensam metod för referensbudgetar i Europa så att innehållet i dessa, t.ex. livsmedelskorgen, är jämförbart mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

15.

Kommittén vill uppmärksamma det arbete som European Reference Budgets Network har utfört när det gäller att ta fram en gemensam metod för referensbudgetar i Europa så att innehållet i dessa, t.ex. livsmedelskorgen, är jämförbart mellan medlemsstaterna.

| 16. | Kommittén understryker att den privata skuldsättningen, som i euroområdet uppgick till 126 % av BNP under 2014, vilket kan jämföras med en offentlig skuld på 92 %, är en faktor som förvärrar läget med en låg konsumtion och minskade investeringar. Rättvisa lönestrukturer är i detta sammanhang viktiga ekonomiska stabilisatorer och ett avgörande verktyg för att stimulera den konkurrenskraft som inte är prisrelaterad. De fungerar därmed som en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och bidrar till att motverka stagnation. För att säkra hushållens inkomster bör man dessutom överväga att inrätta ett förfarande för hantering av överskuldsättning på EU-nivå, där man särskilt fastställer villkoren för expropriation av hushållens fastigheter. |
| --- | --- |

16.

Kommittén understryker att den privata skuldsättningen, som i euroområdet uppgick till 126 % av BNP under 2014, vilket kan jämföras med en offentlig skuld på 92 %, är en faktor som förvärrar läget med en låg konsumtion och minskade investeringar. Rättvisa lönestrukturer är i detta sammanhang viktiga ekonomiska stabilisatorer och ett avgörande verktyg för att stimulera den konkurrenskraft som inte är prisrelaterad. De fungerar därmed som en viktig drivkraft för ekonomisk tillväxt och bidrar till att motverka stagnation. För att säkra hushållens inkomster bör man dessutom överväga att inrätta ett förfarande för hantering av överskuldsättning på EU-nivå, där man särskilt fastställer villkoren för expropriation av hushållens fastigheter.

| 17. | Rättvisa löner innebär att den offentliga sektorn kan behöva tillhandahålla ett begränsat stöd eller inget stöd alls till människor med heltidsarbete i form av tilläggsbidrag eller skatteavdrag, vilket eventuellt skulle kunna underlätta för medlemsstaterna att fullgöra sina finanspolitiska skyldigheter. |
| --- | --- |

17.

Rättvisa löner innebär att den offentliga sektorn kan behöva tillhandahålla ett begränsat stöd eller inget stöd alls till människor med heltidsarbete i form av tilläggsbidrag eller skatteavdrag, vilket eventuellt skulle kunna underlätta för medlemsstaterna att fullgöra sina finanspolitiska skyldigheter.

| 18. | Kommittén föreslår att man ska överväga ordningar för minimilöner i samband med arbets- och anställningsvillkor, i synnerhet när det gäller specifika flexibla arbetsformer. |
| --- | --- |

18.

Kommittén föreslår att man ska överväga ordningar för minimilöner i samband med arbets- och anställningsvillkor, i synnerhet när det gäller specifika flexibla arbetsformer.

| 19. | En rättvis lön, tillsammans med rättvisa anställningsvillkor och ett tillräckligt socialt skyddssystem, är några av förutsättningarna för rättvis konkurrens mellan EU-medlemsstaterna, så att de inte bjuder under varandra genom en ”kapplöpning mot botten” och social dumpning. |
| --- | --- |

19.

En rättvis lön, tillsammans med rättvisa anställningsvillkor och ett tillräckligt socialt skyddssystem, är några av förutsättningarna för rättvis konkurrens mellan EU-medlemsstaterna, så att de inte bjuder under varandra genom en ”kapplöpning mot botten” och social dumpning.

| 20. | Denna fråga är särskilt viktig mot bakgrund av direktivet om utstationerade arbetstagare och efterföljande domar i EU-domstolen, som har inneburit att företag inte behöver följa sektorsspecifika avtal om minimilön, som inte har förklarats äga allmän giltighet (8). |
| --- | --- |

20.

Denna fråga är särskilt viktig mot bakgrund av direktivet om utstationerade arbetstagare och efterföljande domar i EU-domstolen, som har inneburit att företag inte behöver följa sektorsspecifika avtal om minimilön, som inte har förklarats äga allmän giltighet (8).

| 21. | Vi uppmanar de nationella och regionala myndigheterna att fullt ut tillämpa genomförandedirektivet om utstationering av arbetstagare och ser fram emot kommissionens aviserade översyn av befintlig lagstiftning för utstationerade arbetstagare i syfte att bekämpa social dumpning och verka för att samma arbete på samma plats avlönas på samma sätt. |
| --- | --- |

21.

Vi uppmanar de nationella och regionala myndigheterna att fullt ut tillämpa genomförandedirektivet om utstationering av arbetstagare och ser fram emot kommissionens aviserade översyn av befintlig lagstiftning för utstationerade arbetstagare i syfte att bekämpa social dumpning och verka för att samma arbete på samma plats avlönas på samma sätt.

| 22. | Ytterligare diskussioner på detta område skulle framför allt kunna bygga på artiklarna 9 och 156 i EUF-fördraget. För att se till att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras bör diskussionerna föras inom ramen för mjuka förfaranden som den öppna samordningsmetoden och som en del av den europeiska planeringsterminen, där man redan har tagit upp lönefrågor. |
| --- | --- |

22.

Ytterligare diskussioner på detta område skulle framför allt kunna bygga på artiklarna 9 och 156 i EUF-fördraget. För att se till att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras bör diskussionerna föras inom ramen för mjuka förfaranden som den öppna samordningsmetoden och som en del av den europeiska planeringsterminen, där man redan har tagit upp lönefrågor.

| 23. | Rättvisa löner som en ekonomisk faktor kan också tas upp i de landsspecifika rekommendationerna, som redan omfattar lönesättning på arbetsmarknaden och även tar upp återhållsam löneutveckling. |
| --- | --- |

23.

Rättvisa löner som en ekonomisk faktor kan också tas upp i de landsspecifika rekommendationerna, som redan omfattar lönesättning på arbetsmarknaden och även tar upp återhållsam löneutveckling.

| 24. | Minimilönerna varierar kraftigt mellan de medlemsstater som tillämpar dem. Rättvisa löner för varje enskild medlemsstat, som fastställts av denna medlemsstat, antingen genom lagstiftning eller genom kollektivförhandlingar, och under alla omständigheter med full respekt för dess traditioner och praxis, skulle kunna bidra till att man uppnår Europa 2020-strategins mål att lyfta 20 miljoner människor ur fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

24.

Minimilönerna varierar kraftigt mellan de medlemsstater som tillämpar dem. Rättvisa löner för varje enskild medlemsstat, som fastställts av denna medlemsstat, antingen genom lagstiftning eller genom kollektivförhandlingar, och under alla omständigheter med full respekt för dess traditioner och praxis, skulle kunna bidra till att man uppnår Europa 2020-strategins mål att lyfta 20 miljoner människor ur fattigdom och social utestängning.

| 25. | Rättvisa löner skulle kunna bidra till att bekämpa oacceptabla nivåer av ojämlikhet i Europa, som skapar problem vad gäller den sociala sammanhållningen och utgör en politisk fråga och en risk för EU:s framtida tillväxtpotential. |
| --- | --- |

25.

Rättvisa löner skulle kunna bidra till att bekämpa oacceptabla nivåer av ojämlikhet i Europa, som skapar problem vad gäller den sociala sammanhållningen och utgör en politisk fråga och en risk för EU:s framtida tillväxtpotential.

| 26. | ReK vill peka på att det finns goda exempel i medlemsstater där lågavlönade utgör en liten del av antalet anställda. I tre av dem, Sverige, Danmark och Italien, saknas lagstadgade minimilöner eller allmängiltigförklaring av kollektivavtal men lönebildningen fungerar ändå väl i dessa länder utifrån traditioner och praxis (9). |
| --- | --- |

26.

ReK vill peka på att det finns goda exempel i medlemsstater där lågavlönade utgör en liten del av antalet anställda. I tre av dem, Sverige, Danmark och Italien, saknas lagstadgade minimilöner eller allmängiltigförklaring av kollektivavtal men lönebildningen fungerar ändå väl i dessa länder utifrån traditioner och praxis (9).

Den regionala dimensionen

| 27. | Kommittén uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att i egenskap av arbetsgivare ta ledningen och arbeta för att garantera rättvisa löner till sina anställda, och vi efterlyser utbyte av bästa praxis på EU-nivå. |
| --- | --- |

27.

Kommittén uppmanar EU:s lokala och regionala myndigheter att i egenskap av arbetsgivare ta ledningen och arbeta för att garantera rättvisa löner till sina anställda, och vi efterlyser utbyte av bästa praxis på EU-nivå.

| 28. | Kommittén välkomnar det faktum att vissa offentliga myndigheter på lokal och regional nivå har använt sin upphandlingspolitik för att uppmuntra och ålägga avtalsparter att betala rättvisa löner till sina anställda. I detta avseende är det glädjande att Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling, som kommer att träda i kraft i april 2016, uttryckligen nämner att tillämpning av arbets- och anställningsvillkor som är förmånligare för arbetstagarna inte bör hindras (skäl 37) och föreskriver att de upphandlande myndigheterna inte får använda enbart priset eller kostnaden som det enda tilldelningskriteriet vid offentlig upphandling (artikel 67). Dessutom välkomnas EU-domstolens dom i mål C-115/14 (av den 17 november 2015), där det fastställs att EU-rätten inte utgör ett hinder för att en anbudsgivare, som vägrar att åta sig att betala minimilön till den berörda personalen, utesluts från ett upphandlingsförfarande (10). |
| --- | --- |

28.

Kommittén välkomnar det faktum att vissa offentliga myndigheter på lokal och regional nivå har använt sin upphandlingspolitik för att uppmuntra och ålägga avtalsparter att betala rättvisa löner till sina anställda. I detta avseende är det glädjande att Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling, som kommer att träda i kraft i april 2016, uttryckligen nämner att tillämpning av arbets- och anställningsvillkor som är förmånligare för arbetstagarna inte bör hindras (skäl 37) och föreskriver att de upphandlande myndigheterna inte får använda enbart priset eller kostnaden som det enda tilldelningskriteriet vid offentlig upphandling (artikel 67). Dessutom välkomnas EU-domstolens dom i mål C-115/14 (av den 17 november 2015), där det fastställs att EU-rätten inte utgör ett hinder för att en anbudsgivare, som vägrar att åta sig att betala minimilön till den berörda personalen, utesluts från ett upphandlingsförfarande (10).

Bryssel den 3 december 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Särskild Eurobarometerundersökning om fattigdom och social integration (2010).

1

(2)  Europaparlamentets resolutioner om 1. Minimiinkomstens roll när det gäller att bekämpa fattigdom och främja ett samhälle som är öppet för alla i Europa, antagen den 20 oktober 2010 (2010/2039(INI)), och 2. Den europeiska plattformen mot fattigdom och social utestängning, antagen den 15 november 2011 (2011/2052(INI)).

2

(3)  Europaparlamentets resolution om kommissionens arbetsprogram 2016 (2015/2729(RSP)), punkt 16.

3

(4)  COM(2014) 130 ”En genomgång av strategin Europa 2020 för smart, hållbar tillväxt för alla”.

4

(5)  ”Contours of a European Minimum Wage Policy”: Studie av Thorsten Schulten, Friedrich Ebert Stiftung, oktober 2014 (http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf).

5

(6)  COM(2013) 83, Paketet om sociala investeringar.

6

(7)  ”Pay in Europe in the 21st century”: Rapport av Christine Aumayr-Pintar et als, Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound), april 2014.

7

(8)  Mål C-346/06 Dirk Rüffert mot Land Niedersachsen.

8

(9)  Eurostat, Structure of earnings survey 2010, exkluderar företag med mindre än 10 anställda, se särskilt diagram 5.34.

9

Structure of earnings survey 2010

(10)  Lagstiftningen i en regional enhet i en medlemsstat, som kräver att anbudsgivare och deras underentreprenörer åtar sig att betala minimilön till personal som utför de tjänster som omfattas av det offentliga kontraktet, befanns vara förenlig med EU-rätten.

10

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/25

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den sociala ekonomins roll när det gäller att återställa ekonomisk tillväxt och bekämpa arbetslösheten

(2016/C 051/05)

| Föredragande: | Luís Gomes (PT–EPP), ordförande för kommunfullmäktige i Vila Real de Santo António |
| --- | --- |

Föredragande:

Luís Gomes (PT–EPP), ordförande för kommunfullmäktige i Vila Real de Santo António

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Den sociala ekonomin spelar en avgörande roll för EU:s ekonomiska och sociala utveckling och omfattar två miljoner företag, inklusive föreningar, kooperativ och ömsesidiga företag. Den ger upphov till elva miljoner arbetstillfällen, vilket motsvarar 6 % av den aktiva befolkningen och 10 % av det totala antalet företag inom det europeiska näringslivet. |
| --- | --- |

1.

Den sociala ekonomin spelar en avgörande roll för EU:s ekonomiska och sociala utveckling och omfattar två miljoner företag, inklusive föreningar, kooperativ och ömsesidiga företag. Den ger upphov till elva miljoner arbetstillfällen, vilket motsvarar 6 % av den aktiva befolkningen och 10 % av det totala antalet företag inom det europeiska näringslivet.

| 2. | Europeiska regionkommittén betonar att den sociala ekonomins institutioner och aktörer har visat sig motståndskraftiga under krisen, och att de har bidragit till att förbättra medborgarnas välbefinnande och trots betydande svårigheter lyckats hålla dem kvar på arbetsmarknaden även när andra organisationer och företag inte har lyckats med detta. Denna aspekt har varit särskilt märkbar när det gäller integrationen av personer som har särskilt svårt att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

2.

Europeiska regionkommittén betonar att den sociala ekonomins institutioner och aktörer har visat sig motståndskraftiga under krisen, och att de har bidragit till att förbättra medborgarnas välbefinnande och trots betydande svårigheter lyckats hålla dem kvar på arbetsmarknaden även när andra organisationer och företag inte har lyckats med detta. Denna aspekt har varit särskilt märkbar när det gäller integrationen av personer som har särskilt svårt att komma in på eller tillbaka till arbetsmarknaden.

| 3. | Europeiska regionkommittén anser att ett större beaktande av den sociala ekonomins bidrag till att uppfylla de sociala målen i Europa 2020-strategin bör prioriteras vid uppföljningen av meddelandet om att stärka EMU:s sociala dimension som kommissionen antog 2012 och paketet om sociala investeringar som antogs 2013. Vidare anser kommittén att investeringar i den sociala ekonomin också bör omfattas av Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska socialfonden, eftersom de ofta bidrar till att skapa sysselsättning av hög kvalitet för EU-medborgarna, i likhet med bidragen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra finansieringskällor inom EU. |
| --- | --- |

3.

Europeiska regionkommittén anser att ett större beaktande av den sociala ekonomins bidrag till att uppfylla de sociala målen i Europa 2020-strategin bör prioriteras vid uppföljningen av meddelandet om att stärka EMU:s sociala dimension som kommissionen antog 2012 och paketet om sociala investeringar som antogs 2013. Vidare anser kommittén att investeringar i den sociala ekonomin också bör omfattas av Europeiska fonden för strategiska investeringar och Europeiska socialfonden, eftersom de ofta bidrar till att skapa sysselsättning av hög kvalitet för EU-medborgarna, i likhet med bidragen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra finansieringskällor inom EU.

| 4. | Eftersom den sociala ekonomins initiativ bygger på samarbete och samhällsengagemang bland människor i samhället bidrar de till att öka den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen samt graden av tillit i hela EU tack vare att företagen inom den sociala ekonomin är förankrade och integrerade i de områden där de är belägna, vilket gör dem mindre sårbara för omlokaliseringar och därmed bidrar till en högre säkerhetsnivå för deras anställda – aspekter som utgör en del av företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

4.

Eftersom den sociala ekonomins initiativ bygger på samarbete och samhällsengagemang bland människor i samhället bidrar de till att öka den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen samt graden av tillit i hela EU tack vare att företagen inom den sociala ekonomin är förankrade och integrerade i de områden där de är belägna, vilket gör dem mindre sårbara för omlokaliseringar och därmed bidrar till en högre säkerhetsnivå för deras anställda – aspekter som utgör en del av företagens sociala ansvar.

| 5. | ReK välkomnar den vikt som fästs vid den sociala ekonomin i EU-lagstiftningen, t.ex. förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet. Kommittén välkomnar också de nya förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna under programperioden 2014–2020, som innebär att socialt företagande anges bland de möjliga investeringsprioriteringarna för ESF och Eruf, att partnerskapsstrategin förstärks och att möjlighet skapas för att främja initiativ som grundas på partnerskap mellan den sociala ekonomin och lokala och regionala myndigheter genom användningen av instrument som lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

5.

ReK välkomnar den vikt som fästs vid den sociala ekonomin i EU-lagstiftningen, t.ex. förordning (EU) nr 1304/2013 om Europeiska socialfonden, förordning (EU) nr 1301/2013 om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation (EaSI) och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet. Kommittén välkomnar också de nya förordningarna om de europeiska struktur- och investeringsfonderna under programperioden 2014–2020, som innebär att socialt företagande anges bland de möjliga investeringsprioriteringarna för ESF och Eruf, att partnerskapsstrategin förstärks och att möjlighet skapas för att främja initiativ som grundas på partnerskap mellan den sociala ekonomin och lokala och regionala myndigheter genom användningen av instrument som lokalt ledd utveckling.

| 6. | Kommittén påminner om att den sociala ekonomins organisationer uppmuntrar deltagande, solidaritet och företagaranda hos alla medborgare, även dem som produktionssystemet marginaliserar, vilket bidrar till att generera ekonomisk verksamhet som skapar värde och lönsamhet när det gäller företagen inom den sociala ekonomin, även inom sektorer som är svagare ur ekonomiskt hänseende. |
| --- | --- |

6.

Kommittén påminner om att den sociala ekonomins organisationer uppmuntrar deltagande, solidaritet och företagaranda hos alla medborgare, även dem som produktionssystemet marginaliserar, vilket bidrar till att generera ekonomisk verksamhet som skapar värde och lönsamhet när det gäller företagen inom den sociala ekonomin, även inom sektorer som är svagare ur ekonomiskt hänseende.

| 7. | ReK betonar vikten av att främja medborgarnas deltagande och gemensamma skapandeprocesser på det sociala området genom dynamiska partnerskap mellan den offentliga sektorn, de olika institutionerna inom den sociala ekonomin och den privata sektorn, inte minst de som utgörs av ”sociala företag”, samtidigt som man antar ett tillvägagångssätt som är inriktat på socialt innovativa åtgärder och strategier. |
| --- | --- |

7.

ReK betonar vikten av att främja medborgarnas deltagande och gemensamma skapandeprocesser på det sociala området genom dynamiska partnerskap mellan den offentliga sektorn, de olika institutionerna inom den sociala ekonomin och den privata sektorn, inte minst de som utgörs av ”sociala företag”, samtidigt som man antar ett tillvägagångssätt som är inriktat på socialt innovativa åtgärder och strategier.

| 8. | Kommittén erinrar om det relativt begränsade offentliga erkännandet av den sociala ekonomins entreprenörskapacitet, som bland annat beror på den bristande kontakten mellan aktörer från olika regioner och länder. Därför är det ytterst viktigt att utbyta bästa praxis, utveckla partnerskap och skapa incitament och tillhandahålla finansiering för att främja företagaranda, social innovation och sociala investeringar. Dessa förutsättningar är väsentliga för att göra den sociala ekonomin mer attraktiv och ge den mer erkännande. |
| --- | --- |

8.

Kommittén erinrar om det relativt begränsade offentliga erkännandet av den sociala ekonomins entreprenörskapacitet, som bland annat beror på den bristande kontakten mellan aktörer från olika regioner och länder. Därför är det ytterst viktigt att utbyta bästa praxis, utveckla partnerskap och skapa incitament och tillhandahålla finansiering för att främja företagaranda, social innovation och sociala investeringar. Dessa förutsättningar är väsentliga för att göra den sociala ekonomin mer attraktiv och ge den mer erkännande.

| 9. | Kommittén föreslår att man ska fästa större vikt vid forskning inriktad på den sociala ekonomin i Europa, och att man ska satsa på att utveckla och sprida allmänna utbildningsprogram om den sociala ekonomin riktade till allmänheten, inte minst studenter, och specialiserade program för aktörer inom den sociala ekonomin och arbetslösa som bidrar till utvecklingen av partnerskap mellan den sociala ekonomins organisationer, utbildningsanstalter, fortbildningsinrättningar och lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

9.

Kommittén föreslår att man ska fästa större vikt vid forskning inriktad på den sociala ekonomin i Europa, och att man ska satsa på att utveckla och sprida allmänna utbildningsprogram om den sociala ekonomin riktade till allmänheten, inte minst studenter, och specialiserade program för aktörer inom den sociala ekonomin och arbetslösa som bidrar till utvecklingen av partnerskap mellan den sociala ekonomins organisationer, utbildningsanstalter, fortbildningsinrättningar och lokala och regionala myndigheter.

| 10. | ReK erinrar om att de regionala och lokala myndigheterna, medlemsstaterna och EU bör främja partnerskap och stöd till utvecklingen av nya verktyg och nya möjligheter när det gäller socialt stöd, som utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik fortsätter att öppna upp för, genom att främja kvaliteten på och tillgången till de tjänster som tillhandahålls, rationalisera kostnader och bidra till att ge den breda allmänheten en positiv bild av den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

10.

ReK erinrar om att de regionala och lokala myndigheterna, medlemsstaterna och EU bör främja partnerskap och stöd till utvecklingen av nya verktyg och nya möjligheter när det gäller socialt stöd, som utvecklingen av informations- och kommunikationsteknik fortsätter att öppna upp för, genom att främja kvaliteten på och tillgången till de tjänster som tillhandahålls, rationalisera kostnader och bidra till att ge den breda allmänheten en positiv bild av den sociala ekonomin.

| 11. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att underlätta för den sociala ekonomins aktörer på marknaden, med tanke på den roll de spelar när det gäller att lösa problem kopplade till bl.a. arbetslöshet och social utestängning genom arbetsmarknadsåtgärder för grupper som anses vara drabbade av uteslutning. |
| --- | --- |

11.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att arbeta för att underlätta för den sociala ekonomins aktörer på marknaden, med tanke på den roll de spelar när det gäller att lösa problem kopplade till bl.a. arbetslöshet och social utestängning genom arbetsmarknadsåtgärder för grupper som anses vara drabbade av uteslutning.

| 12. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram en rättslig ram som omfattar en rad gemensamma definitioner för olika former av företagande inom den sociala ekonomin i Europa, dvs. kooperativ, stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar, för att göra det möjligt för företag inom den sociala ekonomin att bedriva sin verksamhet på en säker rättslig grund och på så vis dra nytta av fördelarna med den inre marknaden och den fria rörligheten. Detta dokument bör omfatta en gemensam uppsättning definitioner. Dessa definitioner kan utgöra grunden för utformningen av EU:s program för partnerskap med dessa organisationer för att göra det möjligt att anpassa stödet till behoven inom varje typ av organisation, i syfte att stärka deras roll när det gäller att stimulera sysselsättningen och främja företagarandan på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

12.

Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram en rättslig ram som omfattar en rad gemensamma definitioner för olika former av företagande inom den sociala ekonomin i Europa, dvs. kooperativ, stiftelser, ömsesidiga bolag och föreningar, för att göra det möjligt för företag inom den sociala ekonomin att bedriva sin verksamhet på en säker rättslig grund och på så vis dra nytta av fördelarna med den inre marknaden och den fria rörligheten. Detta dokument bör omfatta en gemensam uppsättning definitioner. Dessa definitioner kan utgöra grunden för utformningen av EU:s program för partnerskap med dessa organisationer för att göra det möjligt att anpassa stödet till behoven inom varje typ av organisation, i syfte att stärka deras roll när det gäller att stimulera sysselsättningen och främja företagarandan på lokal och regional nivå.

| 13. | Kommittén noterar att den positiva roll som institutionerna och aktörerna inom den sociala ekonomin kan spela i kampen mot arbetslösheten och främjandet av hållbar tillväxt för alla är särskilt viktig i områden som kännetecknas av avfolkning, en snabbt åldrande befolkning, brist på produktionsdynamik och svag företagaranda, med särskild hänsyn till landsbygdsområden. I dessa områden sträcker sig den sociala ekonomins betydelse bortom den lokala efterfrågan på varor och tjänster av social karaktär, eftersom den sociala ekonomins organisationer på ett unikt sätt förenar människor som med gemensam viljekraft främjar företagarandan och ser till att ekonomiska aktörer som har förmåga att dra nytta av områdenas lokala resurser stannar kvar eller etablerar sig. |
| --- | --- |

13.

Kommittén noterar att den positiva roll som institutionerna och aktörerna inom den sociala ekonomin kan spela i kampen mot arbetslösheten och främjandet av hållbar tillväxt för alla är särskilt viktig i områden som kännetecknas av avfolkning, en snabbt åldrande befolkning, brist på produktionsdynamik och svag företagaranda, med särskild hänsyn till landsbygdsområden. I dessa områden sträcker sig den sociala ekonomins betydelse bortom den lokala efterfrågan på varor och tjänster av social karaktär, eftersom den sociala ekonomins organisationer på ett unikt sätt förenar människor som med gemensam viljekraft främjar företagarandan och ser till att ekonomiska aktörer som har förmåga att dra nytta av områdenas lokala resurser stannar kvar eller etablerar sig.

| 14. | Man bör främja samarbete mellan den sociala ekonomin och yrkesutbildningen på alla områden samt stödja skapandet av skol- och studerandekooperativ i syfte att bredda ungdomarnas karriärmöjligheter och därigenom bidra till att förebygga ungdomsarbetslöshet. I denna anda stöder kommittén också integrationen av skol- och studerandekooperativ bland aktörerna i den sociala ekonomin, och föreslår att kommissionen och medlemsstaterna samarbetar för att införliva kooperativ verksamhet och den sociala ekonomin i utbildningen i företagande, som en del av de nationella läroplanerna och programmen för skolor och högre utbildning. |
| --- | --- |

14.

Man bör främja samarbete mellan den sociala ekonomin och yrkesutbildningen på alla områden samt stödja skapandet av skol- och studerandekooperativ i syfte att bredda ungdomarnas karriärmöjligheter och därigenom bidra till att förebygga ungdomsarbetslöshet. I denna anda stöder kommittén också integrationen av skol- och studerandekooperativ bland aktörerna i den sociala ekonomin, och föreslår att kommissionen och medlemsstaterna samarbetar för att införliva kooperativ verksamhet och den sociala ekonomin i utbildningen i företagande, som en del av de nationella läroplanerna och programmen för skolor och högre utbildning.

| 15. | ReK menar att nationellt stöd och EU-stöd till partnerskap som involverar den sociala ekonomins organisationer när så är möjligt och på alla tänkbara sätt bör ökas i glesbefolkade områden, områden med särskilt höga arbetslöshetsindikatorer och låg sysselsättningsgrad bland utsatta samhällsgrupper, områden som kännetecknas av fattigdom och social utestängning samt områden av särskilt miljöintresse, i syfte att främja deras särskilda roll när det gäller att skapa och behålla värde i dessa områden. |
| --- | --- |

15.

ReK menar att nationellt stöd och EU-stöd till partnerskap som involverar den sociala ekonomins organisationer när så är möjligt och på alla tänkbara sätt bör ökas i glesbefolkade områden, områden med särskilt höga arbetslöshetsindikatorer och låg sysselsättningsgrad bland utsatta samhällsgrupper, områden som kännetecknas av fattigdom och social utestängning samt områden av särskilt miljöintresse, i syfte att främja deras särskilda roll när det gäller att skapa och behålla värde i dessa områden.

| 16. | Kommittén uppmanar kommissionen att visa flexibilitet i tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd till organisationer inom den sociala ekonomin, stödja de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att förstå och proportionerligt tillämpa dessa bestämmelser och när så är möjligt öka medlemsstaternas eller deras lokala och regionala myndigheters och EU:s stöd till partnerskap som inbegriper den sociala ekonomins organisationer. |
| --- | --- |

16.

Kommittén uppmanar kommissionen att visa flexibilitet i tillämpningen av bestämmelserna om statligt stöd till organisationer inom den sociala ekonomin, stödja de lokala och regionala myndigheterna när det gäller att förstå och proportionerligt tillämpa dessa bestämmelser och när så är möjligt öka medlemsstaternas eller deras lokala och regionala myndigheters och EU:s stöd till partnerskap som inbegriper den sociala ekonomins organisationer.

| 17. | Kommittén välkomnar de nyligen antagna direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (direktiven 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2014/23/EU), som innehåller sociala klausuler och kriterier för att bland annat främja social delaktighet och social innovation. ReK uppmanar medlemsstaterna att se till att upphandlande myndigheter i den fas då dessa direktiv överförs till nationell rätt fullt ut kan utnyttja de särskilda bestämmelserna om reserverade kontrakt och de förenklade förfaranden som föreskrivs i syfte att stärka rollen för den sociala ekonomins aktörer, både på nationell och lokal och regional nivå. Vi uppmanar dessutom EU-institutionerna att övervaka tillämpningen av dessa bestämmelser på nationell, regional och lokal nivå och att fortsätta att diskutera hur de kan förbättras. |
| --- | --- |

17.

Kommittén välkomnar de nyligen antagna direktiven om offentlig upphandling och koncessioner (direktiven 2014/24/EU, 2014/25/EU och 2014/23/EU), som innehåller sociala klausuler och kriterier för att bland annat främja social delaktighet och social innovation. ReK uppmanar medlemsstaterna att se till att upphandlande myndigheter i den fas då dessa direktiv överförs till nationell rätt fullt ut kan utnyttja de särskilda bestämmelserna om reserverade kontrakt och de förenklade förfaranden som föreskrivs i syfte att stärka rollen för den sociala ekonomins aktörer, både på nationell och lokal och regional nivå. Vi uppmanar dessutom EU-institutionerna att övervaka tillämpningen av dessa bestämmelser på nationell, regional och lokal nivå och att fortsätta att diskutera hur de kan förbättras.

| 18. | Den sociala ekonomin kan vara ett lämpligt och mycket effektivt instrument när det gäller att bekämpa den svarta ekonomin och skapa ett ekonomiskt och socialt mervärde. |
| --- | --- |

18.

Den sociala ekonomin kan vara ett lämpligt och mycket effektivt instrument när det gäller att bekämpa den svarta ekonomin och skapa ett ekonomiskt och socialt mervärde.

| 19. | Det är mycket viktigt att frigöra den sociala ekonomins potential genom att förbättra den sociala ekonomins tillgång till olika finansieringssätt, t.ex. europeiska fonder, riskkapitalfonder, mikrokrediter och gräsrotsfinansiering (”crowdfunding”) samt genom att mobilisera tillräckliga finansiella medel på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, vilket innebär att man anpassar de nödvändiga ekonomiska och finansiella kraven till det erkända allmänintresset i det arbete som dessa organisationer utför ute på fältet. |
| --- | --- |

19.

Det är mycket viktigt att frigöra den sociala ekonomins potential genom att förbättra den sociala ekonomins tillgång till olika finansieringssätt, t.ex. europeiska fonder, riskkapitalfonder, mikrokrediter och gräsrotsfinansiering (”crowdfunding”) samt genom att mobilisera tillräckliga finansiella medel på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, vilket innebär att man anpassar de nödvändiga ekonomiska och finansiella kraven till det erkända allmänintresset i det arbete som dessa organisationer utför ute på fältet.

| 20. | Kommittén beklagar att man i kommissionens strategi för den digitala inre marknaden inte nämner den sociala ekonomin och endast kortfattat tar upp den icke-kommersiella delningsekonomin, vars sociala potential är mycket stor. |
| --- | --- |

20.

Kommittén beklagar att man i kommissionens strategi för den digitala inre marknaden inte nämner den sociala ekonomin och endast kortfattat tar upp den icke-kommersiella delningsekonomin, vars sociala potential är mycket stor.

| 21. | Kommittén betonar vikten av att främja en uppföljningskultur hos den sociala ekonomins organisationer, förbättra deras förmåga att mäta och rapportera åtgärdernas ekonomiska och sociala aspekter och utveckla metoder och indikatorer som stämmer överens med deras karaktär och särskilda förutsättningar. Erfarenheter av uppföljningar måste spridas och på olika sätt göras tillgängliga. |
| --- | --- |

21.

Kommittén betonar vikten av att främja en uppföljningskultur hos den sociala ekonomins organisationer, förbättra deras förmåga att mäta och rapportera åtgärdernas ekonomiska och sociala aspekter och utveckla metoder och indikatorer som stämmer överens med deras karaktär och särskilda förutsättningar. Erfarenheter av uppföljningar måste spridas och på olika sätt göras tillgängliga.

| 22. | ReK välkomnar att kommissionen ska inrätta en flerspråkig elektronisk plattform – ”Social Innovation Europe” – för att främja utbytet av information på området för social innovation men anser att plattformen behöver en särskild avdelning för den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

22.

ReK välkomnar att kommissionen ska inrätta en flerspråkig elektronisk plattform – ”Social Innovation Europe” – för att främja utbytet av information på området för social innovation men anser att plattformen behöver en särskild avdelning för den sociala ekonomin.

| 23. | Regionkommittén föreslår att kommissionen inrättar en enhet särskilt ägnad åt den sociala ekonomin, eftersom beslutet att slå samman enheter i GD GROW för att bilda enheten ”kluster, social ekonomi och entreprenörskap” i nuläget inte förefaller överensstämma med den sociala ekonomins omfattning och förutsättningar. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén föreslår att kommissionen inrättar en enhet särskilt ägnad åt den sociala ekonomin, eftersom beslutet att slå samman enheter i GD GROW för att bilda enheten ”kluster, social ekonomi och entreprenörskap” i nuläget inte förefaller överensstämma med den sociala ekonomins omfattning och förutsättningar.

| 24. | Kommittén uppmuntrar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att kartlägga och främja spridningen av befintliga exempel på nya former av dialog, gemensamt utarbetande och genomförande av strategier genom partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter, aktörer inom den sociala ekonomin och andra aktörer. |
| --- | --- |

24.

Kommittén uppmuntrar EU-institutionerna, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att kartlägga och främja spridningen av befintliga exempel på nya former av dialog, gemensamt utarbetande och genomförande av strategier genom partnerskap mellan lokala och regionala myndigheter, aktörer inom den sociala ekonomin och andra aktörer.

| 25. | Eftersom de flesta av den sociala ekonomins organisationer har starkt lokala (eller områdesspecifika) verksamhetsområden rekommenderar ReK att EU och de olika medlemsstaterna främjar och uppmuntrar en större roll för de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av strategier och program för den sociala ekonomin, liksom deras koppling till andra politikområden, för att förbättra möjligheterna att nå de fastställda målen. |
| --- | --- |

25.

Eftersom de flesta av den sociala ekonomins organisationer har starkt lokala (eller områdesspecifika) verksamhetsområden rekommenderar ReK att EU och de olika medlemsstaterna främjar och uppmuntrar en större roll för de lokala och regionala myndigheterna i utformningen av strategier och program för den sociala ekonomin, liksom deras koppling till andra politikområden, för att förbättra möjligheterna att nå de fastställda målen.

| 26. | Vi rekommenderar att kommissionen föreslår att de medlemsstater som ännu inte har gjort detta så snart som möjligt ska utarbeta och anta den rättsliga ram som krävs för att den sociala ekonomin ska fungera och utvecklas, efter att en tydlig strategi för sektorn har fastställts. |
| --- | --- |

26.

Vi rekommenderar att kommissionen föreslår att de medlemsstater som ännu inte har gjort detta så snart som möjligt ska utarbeta och anta den rättsliga ram som krävs för att den sociala ekonomin ska fungera och utvecklas, efter att en tydlig strategi för sektorn har fastställts.

Bryssel den 3 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/28

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Delningsekonomins lokala och regionala dimension

(2016/C 051/06)

| Föredragande: | Benedetta BRIGHENTI (IT–PES), vice borgmästare i kommunen Castelnuovo Rangone, Modena |
| --- | --- |

Föredragande:

Benedetta BRIGHENTI (IT–PES), vice borgmästare i kommunen Castelnuovo Rangone, Modena

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Delningsekonomin (sharing economy) bygger på nya eller förnyade sociala mönster med betydande verksamhetsmässiga, rättsliga och institutionella konsekvenser: Det rör sig om en social praxis som går ut på att dela, samverka och samarbeta. Med tanke på konceptets innovativa och dynamiska karaktär kan det inte definieras fullständigt, men det uppvisar följande särdrag:






  i) | De viktigaste aktörerna agerar inte på samma sätt som brukar antas i klassiska nationalekonomiska modeller (t.ex. den så kallade ”homo oeconomicus”). Detta hindrar inte att dessa kan vara rationella och agera målmedvetet för att uppnå sina syften. |
| --- | --- | --- |

1.

Delningsekonomin (sharing economy) bygger på nya eller förnyade sociala mönster med betydande verksamhetsmässiga, rättsliga och institutionella konsekvenser: Det rör sig om en social praxis som går ut på att dela, samverka och samarbeta. Med tanke på konceptets innovativa och dynamiska karaktär kan det inte definieras fullständigt, men det uppvisar följande särdrag:

i)

De viktigaste aktörerna agerar inte på samma sätt som brukar antas i klassiska nationalekonomiska modeller (t.ex. den så kallade ”homo oeconomicus”). Detta hindrar inte att dessa kan vara rationella och agera målmedvetet för att uppnå sina syften.

| ii) | Delningsekonomin fungerar med utgångspunkt i en plattform där förbindelser, omdöme, social tillit och andra icke-ekonomiska motiv inom gemenskapen blivit en av de viktigaste drivkrafterna. |
| --- | --- |

ii)

Delningsekonomin fungerar med utgångspunkt i en plattform där förbindelser, omdöme, social tillit och andra icke-ekonomiska motiv inom gemenskapen blivit en av de viktigaste drivkrafterna.

| iii) | Delningsekonomin utmärks av en omfattande, intensiv användning av digital teknik och informationsinsamling. Information utgör det primära råmaterialet. De fasta kostnaderna externaliseras i huvudsak. |
| --- | --- |

iii)

Delningsekonomin utmärks av en omfattande, intensiv användning av digital teknik och informationsinsamling. Information utgör det primära råmaterialet. De fasta kostnaderna externaliseras i huvudsak.

| iv) | På en mindre, lokal skala kan vissa initiativ inom delningsekonomin begränsas till delad användning eller hantering av materiella tillgångar (t.ex. gemensamma arbetsutrymmen, stadens gemensamma rum osv.) eller nya former av välfärdssystem som bygger på samverkan, som i vissa fall kan vara begränsade till en enskild gata eller byggnad. |
| --- | --- |

iv)

På en mindre, lokal skala kan vissa initiativ inom delningsekonomin begränsas till delad användning eller hantering av materiella tillgångar (t.ex. gemensamma arbetsutrymmen, stadens gemensamma rum osv.) eller nya former av välfärdssystem som bygger på samverkan, som i vissa fall kan vara begränsade till en enskild gata eller byggnad.

| v) | Delningsekonomin kan baseras på modeller som fungerar utifrån både marknadsmässiga och sociala principer. |
| --- | --- |

v)

Delningsekonomin kan baseras på modeller som fungerar utifrån både marknadsmässiga och sociala principer.

| 2. | ReK konstaterar mot denna bakgrund att kommissionen på engelska använder uttrycket ”collaborative economy” snarare än ”sharing economy” och har gjort en första ansträngning i sitt nyligen offentliggjorda meddelande om ”Att förbättra den inre marknaden” (1) att definiera begreppet på följande sätt: ”Delningsekonomin, ett komplext ekosystem av beställtjänster och tidsbegränsad användning av tillgångar som bygger på utbyte via onlineplattformar, utvecklas snabbt. Delningsekonomin leder till ett större urval och lägre priser för konsumenter och ger tillväxtmöjligheter för innovativa nystartade företag och befintliga europeiska företag, både i hemlandet och över gränserna. Den bidrar också till ökad sysselsättning och gynnar de anställda genom att göra arbetstiden flexiblare, med allt från icke-professionella mikrojobb till deltidsföretagande. Resurserna kan användas effektivare vilket leder till ökad produktivitet och hållbarhet.” ReK anser dock att tonvikten i denna definition läggs på de kommersiella aspekterna och konsumentaspekterna i delningsekonomin (eller samverkansekonomin) och att man bortser från de icke-kommersiella aspekterna och gemensamhetsaspekterna. Kommissionen uppmanas därför att ytterligare analysera och senare definiera de olika formerna av delningsekonomi (en del av dessa tillhör den sociala ekonomin). |
| --- | --- |

2.

ReK konstaterar mot denna bakgrund att kommissionen på engelska använder uttrycket ”collaborative economy” snarare än ”sharing economy” och har gjort en första ansträngning i sitt nyligen offentliggjorda meddelande om ”Att förbättra den inre marknaden” (1) att definiera begreppet på följande sätt: ”Delningsekonomin, ett komplext ekosystem av beställtjänster och tidsbegränsad användning av tillgångar som bygger på utbyte via onlineplattformar, utvecklas snabbt. Delningsekonomin leder till ett större urval och lägre priser för konsumenter och ger tillväxtmöjligheter för innovativa nystartade företag och befintliga europeiska företag, både i hemlandet och över gränserna. Den bidrar också till ökad sysselsättning och gynnar de anställda genom att göra arbetstiden flexiblare, med allt från icke-professionella mikrojobb till deltidsföretagande. Resurserna kan användas effektivare vilket leder till ökad produktivitet och hållbarhet.” ReK anser dock att tonvikten i denna definition läggs på de kommersiella aspekterna och konsumentaspekterna i delningsekonomin (eller samverkansekonomin) och att man bortser från de icke-kommersiella aspekterna och gemensamhetsaspekterna. Kommissionen uppmanas därför att ytterligare analysera och senare definiera de olika formerna av delningsekonomi (en del av dessa tillhör den sociala ekonomin).

Delningsekonomin som faktor för paradigmskifte

| 3. | Många anser att delningsekonomins viktigaste aktörer inte längre är ”konsumenter” som vill äga något eller köpa en tjänst, utan snarare medborgare, vanliga människor, användare, tillverkare, producenter, upphovsmän, formgivare, medarbetare, digitala hantverkare eller urbana jordbrukare som vill få tillgång till en tjänst eller en egendom som de behöver för att uppfylla vissa av sina behov. |
| --- | --- |

3.

Många anser att delningsekonomins viktigaste aktörer inte längre är ”konsumenter” som vill äga något eller köpa en tjänst, utan snarare medborgare, vanliga människor, användare, tillverkare, producenter, upphovsmän, formgivare, medarbetare, digitala hantverkare eller urbana jordbrukare som vill få tillgång till en tjänst eller en egendom som de behöver för att uppfylla vissa av sina behov.

| 4. | Andra hävdar att delningsekonomins aktörer i många fall även är personer som är villiga att agera och ta hand om, förvalta, producera eller förnya en gemensam, öppen tillgång – materiell eller immateriell – utan medverkan av någon offentlig eller privat leverantör, på en jämbördig och småskalig nivå människor emellan. Delningsekonomins aktörer är således inte enbart ”ekonomiska aktörer”. Det kan snarare röra sig om sociala eller enskilda eller samhälleliga aktörer för vilka traditionella ekonomiska motiv är underordnade eller saknas helt. En del områden inom delningsekonomin är inte nödvändigtvis ”ekonomier” i snäv bemärkelse, utan sociala grupper och nätverk för samarbete med nya ekonomiska projekt eller som utför en uppgift med koppling till befintlig ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

4.

Andra hävdar att delningsekonomins aktörer i många fall även är personer som är villiga att agera och ta hand om, förvalta, producera eller förnya en gemensam, öppen tillgång – materiell eller immateriell – utan medverkan av någon offentlig eller privat leverantör, på en jämbördig och småskalig nivå människor emellan. Delningsekonomins aktörer är således inte enbart ”ekonomiska aktörer”. Det kan snarare röra sig om sociala eller enskilda eller samhälleliga aktörer för vilka traditionella ekonomiska motiv är underordnade eller saknas helt. En del områden inom delningsekonomin är inte nödvändigtvis ”ekonomier” i snäv bemärkelse, utan sociala grupper och nätverk för samarbete med nya ekonomiska projekt eller som utför en uppgift med koppling till befintlig ekonomisk verksamhet.

| 5. | Delningsekonomin tycks även ifrågasätta traditionella nationalekonomiska modeller med en tydlig uppdelning i konsumenter och producenter. |
| --- | --- |

5.

Delningsekonomin tycks även ifrågasätta traditionella nationalekonomiska modeller med en tydlig uppdelning i konsumenter och producenter.

| 6. | Delningsekonomin kan ge upphov till en ny ekonomisk identitet, där en individ som inte vill agera ensam i stället för att sträva efter att maximera sina egna materiella intressen kopplar sitt ekonomiska beteende till ett engagemang inom gemenskapen, agerar på den offentliga – sociala, ekonomiska och politiska – arenan och samverkar med andra i syfte att ta vara på det allmänna, gemensamma intresset (dvs. en så kallad ”mulier activa”) (2). |
| --- | --- |

6.

Delningsekonomin kan ge upphov till en ny ekonomisk identitet, där en individ som inte vill agera ensam i stället för att sträva efter att maximera sina egna materiella intressen kopplar sitt ekonomiska beteende till ett engagemang inom gemenskapen, agerar på den offentliga – sociala, ekonomiska och politiska – arenan och samverkar med andra i syfte att ta vara på det allmänna, gemensamma intresset (dvs. en så kallad ”mulier activa”) (2).

| 7. | ReK vill understryka behovet av att göra åtskillnad mellan olika former av delningsekonomi. Samtliga utgår från samma sociala paradigm, det faktum att man delar, samverkar och samarbetar. Men de skiljer sig ändå kraftigt åt. Man kan uttyda de former av delningsekonomin som på något sätt bevarar samma sociala och ekonomiska dynamik som den befintliga ekonomiska modellen och tillämpa olika regelverk på var och en av dessa. Skillnaden mellan verksamhet med vinstsyfte och utan vinstsyfte och de typer av företag eller föreningar som driver projekt inom delningsekonomin, liksom deras EU-rättsliga betydelse för den gränsöverskridande handeln, kan vara viktiga kriterier för att dra gränsen mellan delningsekonomins olika former och föreslå en differentierad reglering. |
| --- | --- |

7.

ReK vill understryka behovet av att göra åtskillnad mellan olika former av delningsekonomi. Samtliga utgår från samma sociala paradigm, det faktum att man delar, samverkar och samarbetar. Men de skiljer sig ändå kraftigt åt. Man kan uttyda de former av delningsekonomin som på något sätt bevarar samma sociala och ekonomiska dynamik som den befintliga ekonomiska modellen och tillämpa olika regelverk på var och en av dessa. Skillnaden mellan verksamhet med vinstsyfte och utan vinstsyfte och de typer av företag eller föreningar som driver projekt inom delningsekonomin, liksom deras EU-rättsliga betydelse för den gränsöverskridande handeln, kan vara viktiga kriterier för att dra gränsen mellan delningsekonomins olika former och föreslå en differentierad reglering.

| 8. | En första åtskillnad kan göras mellan delningsekonomi i snäv bemärkelse och samverkande former av delningsekonomi genom att man definierar samverkan och samarbete som ytterligare aspekter av resursdelning. Man kan i själva verket skilja mellan initiativ inom delningsekonomin som skapar och stärker skillnaden mellan olika typer av användare (konsumenter-användare kontra leverantörer-användare) och initiativ inom delningsekonomin som främjar ett icke-hierarkiskt tillvägagångssätt där alla användare är leverantörer och konsumenter samtidigt eller till och med deltar i styrningen av plattformen. Man kan också ta hänsyn till styrnings- och övervakningsmodellen för den ekonomiska transaktionen, och skilja mellan fall där plattformen uteslutande fungerar som ett instrument för att sammanföra privatpersoner (som ingår avtal självständigt) och fall där mellanhanden behåller kontrollen över transaktionen (3). Ett mer långtgående samarbete skulle kunna tyda på en strategi inom delningsekonomin baserad på gemensamma resurser (4). Om de berörda aktörerna inte bara delar en resurs utan samarbetar för att skapa, framställa eller förnya en gemensam resurs för en större grupp, gemenskapen, så handlar det om samarbete eller resurssammanslagning för det allmännas bästa. |
| --- | --- |

8.

En första åtskillnad kan göras mellan delningsekonomi i snäv bemärkelse och samverkande former av delningsekonomi genom att man definierar samverkan och samarbete som ytterligare aspekter av resursdelning. Man kan i själva verket skilja mellan initiativ inom delningsekonomin som skapar och stärker skillnaden mellan olika typer av användare (konsumenter-användare kontra leverantörer-användare) och initiativ inom delningsekonomin som främjar ett icke-hierarkiskt tillvägagångssätt där alla användare är leverantörer och konsumenter samtidigt eller till och med deltar i styrningen av plattformen. Man kan också ta hänsyn till styrnings- och övervakningsmodellen för den ekonomiska transaktionen, och skilja mellan fall där plattformen uteslutande fungerar som ett instrument för att sammanföra privatpersoner (som ingår avtal självständigt) och fall där mellanhanden behåller kontrollen över transaktionen (3). Ett mer långtgående samarbete skulle kunna tyda på en strategi inom delningsekonomin baserad på gemensamma resurser (4). Om de berörda aktörerna inte bara delar en resurs utan samarbetar för att skapa, framställa eller förnya en gemensam resurs för en större grupp, gemenskapen, så handlar det om samarbete eller resurssammanslagning för det allmännas bästa.

| 9. | Man tycks skönja två huvudkategorier och fyra former av delningsekonomi:






  — | Delningsekonomi i strikt mening eller ”on-demand economy” (beställningsekonomi):






  — | Tillgångsekonomi (access economy) – initiativ inom delningsekonomin där affärsmodellen innebär att varor och tjänster förmedlas på grundval av tillgång i stället för ägandeskap. Man hyr ut saker tillfälligt i stället för att sälja dem definitivt. |
| --- | --- | --- | --- |

9.

Man tycks skönja två huvudkategorier och fyra former av delningsekonomi:

—

Delningsekonomi i strikt mening eller ”on-demand economy” (beställningsekonomi):

—

Tillgångsekonomi (access economy) – initiativ inom delningsekonomin där affärsmodellen innebär att varor och tjänster förmedlas på grundval av tillgång i stället för ägandeskap. Man hyr ut saker tillfälligt i stället för att sälja dem definitivt.

| — | Gig-ekonomi – initiativ inom delningsekonomin som bygger på tillfälliga uppdrag som avtalas på en digital marknad. |
| --- | --- |

—

Gig-ekonomi – initiativ inom delningsekonomin som bygger på tillfälliga uppdrag som avtalas på en digital marknad.

| — | Pooling economy:






  — | Samverkansekonomi (collaborative economy) – initiativ inom delningsekonomin som främjar ett ömsesidigt tillvägagångssätt och/eller involverar användarna i utformningen av produktionsprocessen eller omvandlar kunder till en gemenskap. |
| --- | --- | --- |

—

Pooling economy:

—

Samverkansekonomi (collaborative economy) – initiativ inom delningsekonomin som främjar ett ömsesidigt tillvägagångssätt och/eller involverar användarna i utformningen av produktionsprocessen eller omvandlar kunder till en gemenskap.

| — | Commoning economy – initiativ inom delningsekonomin som ägs eller förvaltas kollektivt. |
| --- | --- |

—

Commoning economy – initiativ inom delningsekonomin som ägs eller förvaltas kollektivt.

| 10. | ReK noterar att kommissionen citerar en nyligen genomförd studie (5) för att utvärdera delningsekonomins potential att öka de globala inkomsterna från ca 13 miljarder euro i dag till 300 miljarder euro år 2025. ReK anser dock att delningsekonomins tillväxt bara delvis bör betraktas som en revolution och/eller ses som en följd av krisen. När det gäller vissa sektorer inom den rådande ekonomiska modellen kan det också röra sig om en tillbakagång (6) eller övergång (7) till gamla ekonomiska traditioner och ekonomiska modeller (t.ex. kooperativ ekonomi, social ekonomi, solidarisk ekonomi, hantverksproduktion, gemensam ekonomi osv.) och även till äldre former av ekonomiskt utbyte (t.ex. byteshandel), som utgör alternativ till kapitalintensiva former av marknadsekonomi. |
| --- | --- |

10.

ReK noterar att kommissionen citerar en nyligen genomförd studie (5) för att utvärdera delningsekonomins potential att öka de globala inkomsterna från ca 13 miljarder euro i dag till 300 miljarder euro år 2025. ReK anser dock att delningsekonomins tillväxt bara delvis bör betraktas som en revolution och/eller ses som en följd av krisen. När det gäller vissa sektorer inom den rådande ekonomiska modellen kan det också röra sig om en tillbakagång (6) eller övergång (7) till gamla ekonomiska traditioner och ekonomiska modeller (t.ex. kooperativ ekonomi, social ekonomi, solidarisk ekonomi, hantverksproduktion, gemensam ekonomi osv.) och även till äldre former av ekonomiskt utbyte (t.ex. byteshandel), som utgör alternativ till kapitalintensiva former av marknadsekonomi.

| 11. | ReK betonar att tekniska innovationer spelar en avgörande roll i utvecklingen av delningsekonomin. De flesta initiativen inom delningsekonomin bygger på användning av samarbetsplattformar genom vilka transaktioner/handel med varor och/eller tjänster äger rum. Därför är det nödvändigt att stärka de åtgärder som syftar till att bekämpa den digitala klyftan i synnerhet när man vill inrätta en digital inre marknad. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar att tekniska innovationer spelar en avgörande roll i utvecklingen av delningsekonomin. De flesta initiativen inom delningsekonomin bygger på användning av samarbetsplattformar genom vilka transaktioner/handel med varor och/eller tjänster äger rum. Därför är det nödvändigt att stärka de åtgärder som syftar till att bekämpa den digitala klyftan i synnerhet när man vill inrätta en digital inre marknad.

| 12. | Kommittén betonar att i situationer där nya delningsekonomibaserade tjänster utövar en aggressiv utträngningseffekt på traditionella tjänster bär de offentliga myndigheterna på nationell, regional eller lokal nivå ofta ett stort ansvar, eftersom






  — | krav för marknadstillträde som fastställs av offentliga myndigheter både när det gäller finanspolitiska och yrkesmässiga krav har skapat monopol eller oligopol utan villkor för ett marknadsmisslyckande, |
| --- | --- | --- |

12.

Kommittén betonar att i situationer där nya delningsekonomibaserade tjänster utövar en aggressiv utträngningseffekt på traditionella tjänster bär de offentliga myndigheterna på nationell, regional eller lokal nivå ofta ett stort ansvar, eftersom

—

krav för marknadstillträde som fastställs av offentliga myndigheter både när det gäller finanspolitiska och yrkesmässiga krav har skapat monopol eller oligopol utan villkor för ett marknadsmisslyckande,

| — | det kan hända att system för övervakning av kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls inte har införts. |
| --- | --- |

—

det kan hända att system för övervakning av kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls inte har införts.

Principer för utformningen av ett EU-initiativ om delningsekonomin

| 13. | Delningsekonomin kan förbättra livskvaliteten, främja tillväxten (särskilt inom den lokala ekonomin) och minska miljöpåverkan. Den kan också skapa nya, bra arbetstillfällen, minska kostnaderna samt öka tillgängligheten och effektiviteten när det gäller vissa varor och tjänster eller infrastruktur. Det är emellertid viktigt att de tjänster som tillhandahålls genom delningsekonomin inte leder till skatteundandragande, otillbörlig konkurrens eller bryter mot lokala och regionala förordningar eller nationell och europeisk lagstiftning. Utvärdering av alla eventuella positiva och negativa effekter och fastställande av målen för den offentliga politiken bör också ses som viktiga drivkrafter för eventuella lagstiftningsinitiativ om delningsekonomin. |
| --- | --- |

13.

Delningsekonomin kan förbättra livskvaliteten, främja tillväxten (särskilt inom den lokala ekonomin) och minska miljöpåverkan. Den kan också skapa nya, bra arbetstillfällen, minska kostnaderna samt öka tillgängligheten och effektiviteten när det gäller vissa varor och tjänster eller infrastruktur. Det är emellertid viktigt att de tjänster som tillhandahålls genom delningsekonomin inte leder till skatteundandragande, otillbörlig konkurrens eller bryter mot lokala och regionala förordningar eller nationell och europeisk lagstiftning. Utvärdering av alla eventuella positiva och negativa effekter och fastställande av målen för den offentliga politiken bör också ses som viktiga drivkrafter för eventuella lagstiftningsinitiativ om delningsekonomin.

| 14. | ReK anser att man måste garantera nya aktörer fritt marknadstillträde. Datainsamling som bedrivs av initiativ och plattformar inom delningsekonomin kan förorsaka ”obalanser vad gäller det ekonomiska inflytandet”. Information är delningsekonomins råvara, och det krävs i vissa fall i största möjliga utsträckning en öppen källkod. Detta är ibland nödvändigt för att sänka inträdeshindren till delningsekonomin och för att möjliggöra en utvärdering av effekterna av initiativ eller insatser inom delningsekonomin och främja en datadriven reglering på samtliga förvaltningsnivåer. Delningsekonomins plattformar bör uppmanas att i plattformarna bygga in tekniska mekanismer för att förse de lokala och regionala myndigheterna med offentliga uppgifter som är relevanta men inte är av känslig eller strategisk art. Under alla omständigheter bör EU och de nationella regeringarna stödja de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingen av informationsinsamlingen. Dataskydd bör också vara en av de viktigaste drivkrafterna, och ”mulier activa” bör kunna förfoga över sina egna uppgifter. |
| --- | --- |

14.

ReK anser att man måste garantera nya aktörer fritt marknadstillträde. Datainsamling som bedrivs av initiativ och plattformar inom delningsekonomin kan förorsaka ”obalanser vad gäller det ekonomiska inflytandet”. Information är delningsekonomins råvara, och det krävs i vissa fall i största möjliga utsträckning en öppen källkod. Detta är ibland nödvändigt för att sänka inträdeshindren till delningsekonomin och för att möjliggöra en utvärdering av effekterna av initiativ eller insatser inom delningsekonomin och främja en datadriven reglering på samtliga förvaltningsnivåer. Delningsekonomins plattformar bör uppmanas att i plattformarna bygga in tekniska mekanismer för att förse de lokala och regionala myndigheterna med offentliga uppgifter som är relevanta men inte är av känslig eller strategisk art. Under alla omständigheter bör EU och de nationella regeringarna stödja de lokala och regionala myndigheterna i utvecklingen av informationsinsamlingen. Dataskydd bör också vara en av de viktigaste drivkrafterna, och ”mulier activa” bör kunna förfoga över sina egna uppgifter.

| 15. | En avgörande förutsättning för delningsekonomin är tillit och omdömesstyrning (8). Förtroende och omdöme måste hanteras korrekt och självständigt (t.ex. reglering, certifiering, tredje parts skiljeförfarande). Man bör närmare undersöka huruvida delningsekonomins aktörer effektivt kan genomföra självreglering (9). Inbördes utvärdering skulle kunna säkerställa förtroendet. Inrättandet av oberoende organ som utfärdar omdömen, och som helst samägs, är ett alternativ som bör få större uppmärksamhet. Försäkringsskyddet måste också utvärderas. Under alla omständigheter bör möjligheten att få tillgång till information och omdömen ingå som ett av de viktigaste politiska målen. |
| --- | --- |

15.

En avgörande förutsättning för delningsekonomin är tillit och omdömesstyrning (8). Förtroende och omdöme måste hanteras korrekt och självständigt (t.ex. reglering, certifiering, tredje parts skiljeförfarande). Man bör närmare undersöka huruvida delningsekonomins aktörer effektivt kan genomföra självreglering (9). Inbördes utvärdering skulle kunna säkerställa förtroendet. Inrättandet av oberoende organ som utfärdar omdömen, och som helst samägs, är ett alternativ som bör få större uppmärksamhet. Försäkringsskyddet måste också utvärderas. Under alla omständigheter bör möjligheten att få tillgång till information och omdömen ingå som ett av de viktigaste politiska målen.

| 16. | ReK understryker att resultaten av konsekvensanalyserna av delningsekonomin inte alltid är positiva när det gäller miljöskydd, social sammanhållning, jämlikhet och social rättvisa, god markanvändning eller stadsförvaltning (10). Man bör också ta hänsyn till att vinstdrivna företag ibland missbrukar delningsekonomins plattformar och samtidigt inte erbjuder sina arbetstagare någon social trygghet och därmed påverkar både människors välbefinnande och statliga, regionala och kommunala budgetar negativt. EU och de lokala och regionala myndigheterna ska enbart stödja och uppmuntra utvecklingen av de initiativ eller plattformar inom delningsekonomin som har positiva sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Samhällsbyggande, gemensamt ägande och gemensam förvaltning av resurser i städerna (urban commoning), delaktighet, icke-diskriminering, lokal ekonomisk utveckling, ungdomars entreprenörskap, miljömedvetenhet och solidaritet människor emellan är offentligpolitiska mål som delningsekonomin bör främja. |
| --- | --- |

16.

ReK understryker att resultaten av konsekvensanalyserna av delningsekonomin inte alltid är positiva när det gäller miljöskydd, social sammanhållning, jämlikhet och social rättvisa, god markanvändning eller stadsförvaltning (10). Man bör också ta hänsyn till att vinstdrivna företag ibland missbrukar delningsekonomins plattformar och samtidigt inte erbjuder sina arbetstagare någon social trygghet och därmed påverkar både människors välbefinnande och statliga, regionala och kommunala budgetar negativt. EU och de lokala och regionala myndigheterna ska enbart stödja och uppmuntra utvecklingen av de initiativ eller plattformar inom delningsekonomin som har positiva sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. Samhällsbyggande, gemensamt ägande och gemensam förvaltning av resurser i städerna (urban commoning), delaktighet, icke-diskriminering, lokal ekonomisk utveckling, ungdomars entreprenörskap, miljömedvetenhet och solidaritet människor emellan är offentligpolitiska mål som delningsekonomin bör främja.

| 17. | Om arbetsvillkoren för delningsekonomins aktörer inom EU ges samma utformning som för en ”anställd”, skulle det innebära en korrekt behandling av dessa aktörer. I ett allt mer ”flexibelt” ekonomiskt utbyte inverkar delningsekonomin potentiellt störande på arbetsmarknadsrelationerna. Man måste noga undersöka hur delningsekonomin påverkar den enskildes ekonomiska säkerhet och sociala välfärd. Kommissionen måste i samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och, i förekommande fall, de lokala och regionala myndigheterna i detalj analysera anställnings- och arbetsvillkoren för arbetstagare i delningsekonomin, i syfte att utröna huruvida lagstiftningsåtgärder behövs på detta område. Delningsekonomin skulle kunna ge upphov till en ny social klass, den samverkande klassen, som behöver sociala och ekonomiska skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

17.

Om arbetsvillkoren för delningsekonomins aktörer inom EU ges samma utformning som för en ”anställd”, skulle det innebära en korrekt behandling av dessa aktörer. I ett allt mer ”flexibelt” ekonomiskt utbyte inverkar delningsekonomin potentiellt störande på arbetsmarknadsrelationerna. Man måste noga undersöka hur delningsekonomin påverkar den enskildes ekonomiska säkerhet och sociala välfärd. Kommissionen måste i samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadens parter och, i förekommande fall, de lokala och regionala myndigheterna i detalj analysera anställnings- och arbetsvillkoren för arbetstagare i delningsekonomin, i syfte att utröna huruvida lagstiftningsåtgärder behövs på detta område. Delningsekonomin skulle kunna ge upphov till en ny social klass, den samverkande klassen, som behöver sociala och ekonomiska skyddsåtgärder.

| 18. | ReK betonar att alla antitrustinstrument, inremarknadsregler, skattebestämmelser och konsumentskyddsregler som regel bör tillämpas inom delningsekonomin på samma sätt som inom alla andra ekonomiska sektorer. Initiativ inom delningsekonomin bör inte ha rätt att uteslutande använda delningsaspekten som täckmantel för att störa befintliga marknader genom att satsa på en kostnadsminskningsstrategi som baseras på att undvika de regleringskostnader som tillämpas på liknande tjänster och produkter som inte erbjuds via plattformar. ReK anser emellertid att regleringen av befintliga marknader bör granskas regelbundet i syfte att kontrollera att den möjliggör kontinuerliga innovationsprocesser. Delningsekonomin skulle kunna tas upp inom ramen för debatten om den cirkulära ekonomin och den digitala inre marknaden. Samtidigt bör kommissionen och medlemsstaterna säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt för att reglera delningsekonomin på europeisk nivå, där det krävs en europeisk ansats i syfte att stärka den inre marknaden och göra det möjligt att på ett enkelt sätt sprida framgångsrika delningsekonomiinitiativ över gränserna. I alla övriga fall bör lagstiftning förbli en befogenhet för nationella, regionala och lokala regeringar, i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

18.

ReK betonar att alla antitrustinstrument, inremarknadsregler, skattebestämmelser och konsumentskyddsregler som regel bör tillämpas inom delningsekonomin på samma sätt som inom alla andra ekonomiska sektorer. Initiativ inom delningsekonomin bör inte ha rätt att uteslutande använda delningsaspekten som täckmantel för att störa befintliga marknader genom att satsa på en kostnadsminskningsstrategi som baseras på att undvika de regleringskostnader som tillämpas på liknande tjänster och produkter som inte erbjuds via plattformar. ReK anser emellertid att regleringen av befintliga marknader bör granskas regelbundet i syfte att kontrollera att den möjliggör kontinuerliga innovationsprocesser. Delningsekonomin skulle kunna tas upp inom ramen för debatten om den cirkulära ekonomin och den digitala inre marknaden. Samtidigt bör kommissionen och medlemsstaterna säkerställa ett samordnat tillvägagångssätt för att reglera delningsekonomin på europeisk nivå, där det krävs en europeisk ansats i syfte att stärka den inre marknaden och göra det möjligt att på ett enkelt sätt sprida framgångsrika delningsekonomiinitiativ över gränserna. I alla övriga fall bör lagstiftning förbli en befogenhet för nationella, regionala och lokala regeringar, i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 19. | Kommittén noterar att kommissionen ägnar delningsekonomin liten uppmärksamhet i sitt meddelande om ”En strategi för en inre digital marknad i Europa” (COM(2015) 192). Vi välkomnar dock kommissionens åtagande i meddelandet om ”Att förbättra den inre marknaden” att utarbeta en europeisk agenda för delningsekonomin för att ge vägledning om hur befintlig lagstiftning – bland annat tjänstedirektivet, e-handelsdirektivet och konsumentlagstiftning, som t.ex. direktivet om otillbörliga affärsmetoder, direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal och direktivet om konsumenträttigheter – tillämpas på delningsekonomin och bedöma eventuella luckor i lagstiftningen. Vi understryker att kommittén är beredd att spela en aktiv roll i utarbetandet av denna agenda och föreslår ett närmare samarbete med de europeiska institutionerna på detta område. |
| --- | --- |

19.

Kommittén noterar att kommissionen ägnar delningsekonomin liten uppmärksamhet i sitt meddelande om ”En strategi för en inre digital marknad i Europa” (COM(2015) 192). Vi välkomnar dock kommissionens åtagande i meddelandet om ”Att förbättra den inre marknaden” att utarbeta en europeisk agenda för delningsekonomin för att ge vägledning om hur befintlig lagstiftning – bland annat tjänstedirektivet, e-handelsdirektivet och konsumentlagstiftning, som t.ex. direktivet om otillbörliga affärsmetoder, direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal och direktivet om konsumenträttigheter – tillämpas på delningsekonomin och bedöma eventuella luckor i lagstiftningen. Vi understryker att kommittén är beredd att spela en aktiv roll i utarbetandet av denna agenda och föreslår ett närmare samarbete med de europeiska institutionerna på detta område.

| 20. | Ärenden som rör delningsekonomin behandlas av ett tiotal av kommissionens generaldirektorat (GD) (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO och TRADE). Det skulle behövas en intern samordning mellan kommissionens avdelningar. Vi föreslår därför att kommissionen inrättar en arbetsgrupp för att samordna arbetet i de generaldirektorat som har hand om ärenden som rör delningsekonomin. |
| --- | --- |

20.

Ärenden som rör delningsekonomin behandlas av ett tiotal av kommissionens generaldirektorat (GD) (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO och TRADE). Det skulle behövas en intern samordning mellan kommissionens avdelningar. Vi föreslår därför att kommissionen inrättar en arbetsgrupp för att samordna arbetet i de generaldirektorat som har hand om ärenden som rör delningsekonomin.

| 21. | Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att i slutet av september 2015 inleda ett offentligt samråd om vilken typ av EU-reglering som är möjlig för delningsekonomin. |
| --- | --- |

21.

Kommittén välkomnar kommissionens avsikt att i slutet av september 2015 inleda ett offentligt samråd om vilken typ av EU-reglering som är möjlig för delningsekonomin.

| 22. | Kommittén anser att det behövs sektorsspecifik reglering på EU-nivå för den kommersiella delen av delningsekonomin för att säkerställa rättssäkerhet och likvärdiga konkurrensvillkor för de berörda aktörerna, särskilt när det gäller beskattning. |
| --- | --- |

22.

Kommittén anser att det behövs sektorsspecifik reglering på EU-nivå för den kommersiella delen av delningsekonomin för att säkerställa rättssäkerhet och likvärdiga konkurrensvillkor för de berörda aktörerna, särskilt när det gäller beskattning.

| 23. | ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa incitament för delningsekonomin för att stödja och genomföra principerna för den sociala ekonomin (särskilt med beaktande av principerna om solidaritet, demokrati och deltagande och samarbete med lokalsamhället). |
| --- | --- |

23.

ReK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa incitament för delningsekonomin för att stödja och genomföra principerna för den sociala ekonomin (särskilt med beaktande av principerna om solidaritet, demokrati och deltagande och samarbete med lokalsamhället).

| 24. | På lokal och regional nivå kan delningsekonomiinitiativ utöver att främja utvecklingen av lokala ekonomier också bli ett instrument för att främja, sköta och återställa så kallade kollektiva nyttigheter, t.ex. rörlighet, välbefinnande, stadslandskapet och miljön. Ur denna synvinkel bör de offentliga myndigheternas roll vara att stödja konsolideringen av ett ”samarbetsbaserat institutionellt ekosystem” (11). I detta syfte ska det vara de lokala myndigheternas uppgift att underlätta och samordna de olika delningsekonomiinitiativen, och främja de initiativ som stärker deltagandet och samarbetet med ”mulier activa”, är inkluderande, såväl på planeringsstadiet som i förvaltningen och tillhandahållandet av tjänsten, och som respekterar principerna om insyn, öppenhet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

24.

På lokal och regional nivå kan delningsekonomiinitiativ utöver att främja utvecklingen av lokala ekonomier också bli ett instrument för att främja, sköta och återställa så kallade kollektiva nyttigheter, t.ex. rörlighet, välbefinnande, stadslandskapet och miljön. Ur denna synvinkel bör de offentliga myndigheternas roll vara att stödja konsolideringen av ett ”samarbetsbaserat institutionellt ekosystem” (11). I detta syfte ska det vara de lokala myndigheternas uppgift att underlätta och samordna de olika delningsekonomiinitiativen, och främja de initiativ som stärker deltagandet och samarbetet med ”mulier activa”, är inkluderande, såväl på planeringsstadiet som i förvaltningen och tillhandahållandet av tjänsten, och som respekterar principerna om insyn, öppenhet och ansvarsskyldighet.

| 25. | Samtidigt är det viktigt att observera på vilka områden delningsekonomin utvecklas och hur den påverkar de makroekonomiska indikatorerna, så att delningsekonomin inte utvecklas till ett system för skatteplanering. |
| --- | --- |

25.

Samtidigt är det viktigt att observera på vilka områden delningsekonomin utvecklas och hur den påverkar de makroekonomiska indikatorerna, så att delningsekonomin inte utvecklas till ett system för skatteplanering.

En dagordning för delningsekonomin

| 26. | Bindande lagstiftningsinitiativ bör behålla ett sektorsbaserat synsätt och delningsekonomiinitiativets omfattning bör beaktas som ett kriterium för lagstiftning. EU:s institutioner och lagstiftning bör fastställa en solid ram, ge institutionell och juridisk vägledning och säkerställa kontinuerlig tillgång till expertis och annat stöd som är lämpligt för genomförandet. |
| --- | --- |

26.

Bindande lagstiftningsinitiativ bör behålla ett sektorsbaserat synsätt och delningsekonomiinitiativets omfattning bör beaktas som ett kriterium för lagstiftning. EU:s institutioner och lagstiftning bör fastställa en solid ram, ge institutionell och juridisk vägledning och säkerställa kontinuerlig tillgång till expertis och annat stöd som är lämpligt för genomförandet.

| 27. | ReK uppmanar dock alla EU-institutioner som behandlar frågan om delningsekonomin att inta ett holistiskt förhållningssätt till delningsekonomin som ekonomiskt, politiskt och socialt fenomen, och att med tanke på de omfattande förändringar som delningsekonomin skulle kunna förorsaka i nuvarande ekonomiska system samordna sina insatser i form av en omfattande offentlig politik för att gemensamt upprätta en offentlig politisk dagordning för delningsekonomin. |
| --- | --- |

27.

ReK uppmanar dock alla EU-institutioner som behandlar frågan om delningsekonomin att inta ett holistiskt förhållningssätt till delningsekonomin som ekonomiskt, politiskt och socialt fenomen, och att med tanke på de omfattande förändringar som delningsekonomin skulle kunna förorsaka i nuvarande ekonomiska system samordna sina insatser i form av en omfattande offentlig politik för att gemensamt upprätta en offentlig politisk dagordning för delningsekonomin.

| 28. | ReK rekommenderar att en EU-agenda för delningsekonomin baseras på följande punkter:






  — | Fastställande av ett metodprotokoll som också bygger på en konsekvensbedömning för städer och regioner på förhand och som utarbetas i nära partnerskap med alla förvaltningsnivåer, i samarbete med en grupp av beslutsfattare, forskare, rättstillämpare, sakkunniga, delningsekonomins företag, initiativ och plattformar, för att främja övergången till delande och samverkande städer. |
| --- | --- | --- |

28.

ReK rekommenderar att en EU-agenda för delningsekonomin baseras på följande punkter:

—

Fastställande av ett metodprotokoll som också bygger på en konsekvensbedömning för städer och regioner på förhand och som utarbetas i nära partnerskap med alla förvaltningsnivåer, i samarbete med en grupp av beslutsfattare, forskare, rättstillämpare, sakkunniga, delningsekonomins företag, initiativ och plattformar, för att främja övergången till delande och samverkande städer.

| — | Främjande, med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, av lika villkor på EU-nivå, samtidigt som man möjliggör tillräcklig flexibilitet för lokala lösningar, samt uppmuntrande till pilotprojekt och skapande av nätverk av städer och regioner med bästa praxis när det gäller delningsekonomin, såsom initiativet för nystartade företag inom delningsekonomin (12). |
| --- | --- |

—

Främjande, med respekt för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, av lika villkor på EU-nivå, samtidigt som man möjliggör tillräcklig flexibilitet för lokala lösningar, samt uppmuntrande till pilotprojekt och skapande av nätverk av städer och regioner med bästa praxis när det gäller delningsekonomin, såsom initiativet för nystartade företag inom delningsekonomin (12).

| — | Främjande av utvecklingen av utbildningsprogram och informationskampanjer (t.ex. Sharitaly) i syfte att öka medvetenheten om möjligheterna och riskerna med delningsekonomin. |
| --- | --- |

—

Främjande av utvecklingen av utbildningsprogram och informationskampanjer (t.ex. Sharitaly) i syfte att öka medvetenheten om möjligheterna och riskerna med delningsekonomin.

| — | Utveckling av en definition av tydliga och gemensamma kriterier för ett gemenskapsbaserat kvalificeringssystem och fastställande av en uppsättning indikatorer för att övervaka och mäta effekterna av initiativ och metoder inom delningsekonomin. |
| --- | --- |

—

Utveckling av en definition av tydliga och gemensamma kriterier för ett gemenskapsbaserat kvalificeringssystem och fastställande av en uppsättning indikatorer för att övervaka och mäta effekterna av initiativ och metoder inom delningsekonomin.

| — | Effektivt genomförande i syfte att bekämpa skatteflykt och säkerställa konsumentskydd, licensiering och respekt av hälso- och säkerhetsföreskrifter. |
| --- | --- |

—

Effektivt genomförande i syfte att bekämpa skatteflykt och säkerställa konsumentskydd, licensiering och respekt av hälso- och säkerhetsföreskrifter.

| — | Regelbunden uppdatering och övervakning för att undvika onödiga bördor och säkerställa en fortsatt hållbarhet och effektivitet i en snabbt föränderlig miljö. |
| --- | --- |

—

Regelbunden uppdatering och övervakning för att undvika onödiga bördor och säkerställa en fortsatt hållbarhet och effektivitet i en snabbt föränderlig miljö.

| 29. | ReK anser att många av de sektorer som berörs av delningsekonomin ibland har en störande inverkan på lokal och regional nivå och att de därför vid behov bör kunna styras eller regleras av de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med principen om lokalt självstyre i syfte att göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att anpassa initiativ eller insatser inom delningsekonomin till lokala förhållanden. |
| --- | --- |

29.

ReK anser att många av de sektorer som berörs av delningsekonomin ibland har en störande inverkan på lokal och regional nivå och att de därför vid behov bör kunna styras eller regleras av de lokala och regionala myndigheterna i enlighet med principen om lokalt självstyre i syfte att göra det möjligt för lokala och regionala myndigheter att anpassa initiativ eller insatser inom delningsekonomin till lokala förhållanden.

| 30. | Ett lagstiftningsinitiativ som rör delningsekonomin bör inte vara avskilt från en vision för stads- och lokalförvaltning (13), eller landsbygdsområden. Försök med samarbetsbaserade och polycentriska styrelseformer i olika europeiska städer tycks vara på väg att bli det lämpligaste tillvägagångssättet för att komplettera och främja en sund och rättvis utveckling av delningsekonomiinitiativ. En samarbetsbaserad/polycentrisk styrelseform för delningsekonomin skulle göra det möjligt för grupper av medborgare, föreningar, organisationer inom den tredje sektorn, fackföreningar, universitet och högskolor, sociala företag och nystartade företag att använda de öppna, lediga och övergivna offentliga utrymmen och tillgångar som står till deras förfogande, med inspiration från vissa lokala och regionala initiativ (t.ex. Bolognaförordningen om samarbete för gemensamma stadstillgångar (14)). |
| --- | --- |

30.

Ett lagstiftningsinitiativ som rör delningsekonomin bör inte vara avskilt från en vision för stads- och lokalförvaltning (13), eller landsbygdsområden. Försök med samarbetsbaserade och polycentriska styrelseformer i olika europeiska städer tycks vara på väg att bli det lämpligaste tillvägagångssättet för att komplettera och främja en sund och rättvis utveckling av delningsekonomiinitiativ. En samarbetsbaserad/polycentrisk styrelseform för delningsekonomin skulle göra det möjligt för grupper av medborgare, föreningar, organisationer inom den tredje sektorn, fackföreningar, universitet och högskolor, sociala företag och nystartade företag att använda de öppna, lediga och övergivna offentliga utrymmen och tillgångar som står till deras förfogande, med inspiration från vissa lokala och regionala initiativ (t.ex. Bolognaförordningen om samarbete för gemensamma stadstillgångar (14)).

Bryssel den 4 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  COM(2015) 550, s. 3.

1

(2)  Se C. Iaione, Economics and law of the commons, 2011 och Poolism i www.labgov.it, 28 augusti 2015.

2

Economics and law of the commons

Poolism

(3)  G. Smorto, ”I contratti della sharing economy” [”Delningsekonomins kontrakt”, ej officiell svensk titel], i Il Foro Italiano, 2015, utgåva 4, s. 222–228.

3

Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons, 2014; S. Foster, Collective action and the Urban Commons, 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads, 2009.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.pdf

5

Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy.

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time, 1944.

6

The great transformation: The political and economic origins of our time

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan, tillgänglig på: http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015; Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy, 2015.

9

Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi P, State B., Dakhlallah D., Corten R., Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Se Bolognas förordning om samarbete mellan medborgare och myndigheter för skötsel och återställande av gemensamma stadstillgångar samt det nyare dokumentet SharExpo, linee guida per la sharing economy e per i servizi collaborativi a Milano (”SharExpo, riktlinjer för delningsekonomin och samarbetsbaserade tjänster i Milano”).

11

SharExpo, linee guida per la sharing economy e per i servizi collaborativi a Milano

(12)  Understött med ett anslag på 2 500 000 euro, som godkändes av Europaparlamentet i dess behandling av EU:s allmänna budget 2016 den 28 oktober 2015.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

The City as a Commons

(14)  För fler exempel se ”Sharing cities”, ett projekt som drivs av Neal Gorenflo från Shareable och ”Sharitories”, ett verktyg som utformats av Ouishare Community.

14

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/34

---

Utkast till yttrande från Europeiska regionkommittén – En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen

(2016/C 051/07)

| Föredragande: | Jean-Luc VANRAES (BE-ALDE), ledamot av kommunfullmäktige i Ukkel/Uccle och ordförande för kommunens socialtjänst |
| --- | --- |
| Referensdokument: | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling
  COM(2015) 302 final |

Föredragande:

Jean-Luc VANRAES (BE-ALDE), ledamot av kommunfullmäktige i Ukkel/Uccle och ordförande för kommunens socialtjänst

Referensdokument:

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – En rättvis och effektiv företagsbeskattning i Europeiska unionen: 5 nyckelområden för handling

COM(2015) 302 final

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Kommittén erinrar om att alla lagstiftningsinitiativ från kommissionen, även på beskattningsområdet i enlighet med artikarna 113, 115 och 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, måste vara förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

1.

Kommittén erinrar om att alla lagstiftningsinitiativ från kommissionen, även på beskattningsområdet i enlighet med artikarna 113, 115 och 116 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, måste vara förenliga med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 2. | Vi stöder de fyra målen i kommissionens handlingsplan om företagsbeskattning, som är följande:






  — | Återställa kopplingen mellan beskattning och var ekonomisk verksamhet äger rum, dvs. värdeskapandeorten, alltså den ort där forskningen, utvecklingen och produktionen faktiskt äger rum. |
| --- | --- | --- |

2.

Vi stöder de fyra målen i kommissionens handlingsplan om företagsbeskattning, som är följande:

—

Återställa kopplingen mellan beskattning och var ekonomisk verksamhet äger rum, dvs. värdeskapandeorten, alltså den ort där forskningen, utvecklingen och produktionen faktiskt äger rum.

| — | Säkerställa att medlemsstaterna rätt kan värdera företagsverksamhet i sin jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att medlemsstaterna rätt kan värdera företagsverksamhet i sin jurisdiktion.

| — | Skapa en konkurrenskraftig och tillväxtvänlig skattemiljö för företag inom EU med sikte på en motståndskraftigare företagssektor, i linje med rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

—

Skapa en konkurrenskraftig och tillväxtvänlig skattemiljö för företag inom EU med sikte på en motståndskraftigare företagssektor, i linje med rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen.

| — | Skydda den inre marknaden och säkra en kraftfull EU-strategi för externa företagsbeskattningsärenden. |
| --- | --- |

—

Skydda den inre marknaden och säkra en kraftfull EU-strategi för externa företagsbeskattningsärenden.

| 3. | Den befintliga lagstiftningen om företagsbeskattning – oavsett om det gäller nationell, europeisk eller global nivå – är inte längre är anpassad till den rådande ekonomiska situationen med globalisering, rörlighet, digital teknik, nya affärsmodeller och komplexa företagsstrukturer. |
| --- | --- |

3.

Den befintliga lagstiftningen om företagsbeskattning – oavsett om det gäller nationell, europeisk eller global nivå – är inte längre är anpassad till den rådande ekonomiska situationen med globalisering, rörlighet, digital teknik, nya affärsmodeller och komplexa företagsstrukturer.

| 4. | Vi vill betona komplexiteten i de nuvarande reglerna om företagsbeskattning inom unionen samt bristen på samordning och komplementaritet mellan medlemsstaternas olika system. |
| --- | --- |

4.

Vi vill betona komplexiteten i de nuvarande reglerna om företagsbeskattning inom unionen samt bristen på samordning och komplementaritet mellan medlemsstaternas olika system.

| 5. | ReK beklagar att vissa företag, bland annat multinationella företag, utnyttjar denna situation för att minska sin skattebörda, genom antingen skattebedrägeri eller skatteflykt, vilket är olagligt, eller genom att använda sig av strategier för ”aggressiv skatteplanering”, som även om de kan vara lagliga strider mot lagstiftningens avsikt. |
| --- | --- |

5.

ReK beklagar att vissa företag, bland annat multinationella företag, utnyttjar denna situation för att minska sin skattebörda, genom antingen skattebedrägeri eller skatteflykt, vilket är olagligt, eller genom att använda sig av strategier för ”aggressiv skatteplanering”, som även om de kan vara lagliga strider mot lagstiftningens avsikt.

| 6. | I båda fallen är dessa företag i slutändan föremål för en beskattning som är långt i från rättvis, eftersom den är alldeles för låg i förhållande till företagens inkomster. |
| --- | --- |

6.

I båda fallen är dessa företag i slutändan föremål för en beskattning som är långt i från rättvis, eftersom den är alldeles för låg i förhållande till företagens inkomster.

| 7. | Enligt vissa beräkningar innebär skatteflykt, skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering att EU varje år går miste om skatteintäkter på uppemot 1 000 miljarder euro (1). Dessa uteblivna inkomster försämrar de offentliga finanserna på samtliga nivåer, även vad avser de lokala och regionala myndigheterna. Dessutom skulle en korrekt skatteuppbörd som är öppen för insyn, effektiv och rättvis för samtliga företag möjliggöra en skattesänkning. |
| --- | --- |

7.

Enligt vissa beräkningar innebär skatteflykt, skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering att EU varje år går miste om skatteintäkter på uppemot 1 000 miljarder euro (1). Dessa uteblivna inkomster försämrar de offentliga finanserna på samtliga nivåer, även vad avser de lokala och regionala myndigheterna. Dessutom skulle en korrekt skatteuppbörd som är öppen för insyn, effektiv och rättvis för samtliga företag möjliggöra en skattesänkning.

| 8. | ReK föreslår att alla internationella avtal där EU ingår som part, däribland handelsavtal och ekonomiska partnerskapsavtal, ska innehålla bestämmelser om främjande av en god skatteförvaltning, i fråga om såväl insyn som bekämpning av skadlig skattepraxis, och uppmanar Europeiska kommissionen att insistera på denna punkt under de pågående förhandlingarna, bland annat om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och om tjänstehandelsavtalet. |
| --- | --- |

8.

ReK föreslår att alla internationella avtal där EU ingår som part, däribland handelsavtal och ekonomiska partnerskapsavtal, ska innehålla bestämmelser om främjande av en god skatteförvaltning, i fråga om såväl insyn som bekämpning av skadlig skattepraxis, och uppmanar Europeiska kommissionen att insistera på denna punkt under de pågående förhandlingarna, bland annat om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och om tjänstehandelsavtalet.

| 9. | Vi beklagar förekomsten och omfattningen av denna skadliga skattepraxis vid en tidpunkt då många skattebetalare, och framför allt privatpersoner, i vissa medlemsstater har drabbats av ett ökat skattetryck på grund av åtstramningspolitiken. Denna brist på rättvis beskattning inverkar menligt på den sociala och ekonomiska stabiliteten. |
| --- | --- |

9.

Vi beklagar förekomsten och omfattningen av denna skadliga skattepraxis vid en tidpunkt då många skattebetalare, och framför allt privatpersoner, i vissa medlemsstater har drabbats av ett ökat skattetryck på grund av åtstramningspolitiken. Denna brist på rättvis beskattning inverkar menligt på den sociala och ekonomiska stabiliteten.

| 10. | De nuvarande komplicerade reglerna om bolagsskatt utgör en fördel för vissa stora företag som utnyttjar svagheterna, men de är till klar nackdel för de små och medelstora företagen och mikroföretagen, eftersom den betungande byråkratin hindrar framför allt deras gränsöverskridande verksamhet. |
| --- | --- |

10.

De nuvarande komplicerade reglerna om bolagsskatt utgör en fördel för vissa stora företag som utnyttjar svagheterna, men de är till klar nackdel för de små och medelstora företagen och mikroföretagen, eftersom den betungande byråkratin hindrar framför allt deras gränsöverskridande verksamhet.

| 11. | Denna situation innebär även en konkurrensmässig obalans mellan företagen, i synnerhet mellan de stora multinationella företagen, som har de nödvändiga resurserna för att med hjälp av aggressiv skatteplanering undgå skatter, och de små och medelstora företagen, som inte har det. |
| --- | --- |

11.

Denna situation innebär även en konkurrensmässig obalans mellan företagen, i synnerhet mellan de stora multinationella företagen, som har de nödvändiga resurserna för att med hjälp av aggressiv skatteplanering undgå skatter, och de små och medelstora företagen, som inte har det.

| 12. | På EU-nivå och på lång sikt kan man iaktta en allmän sänkning av den lagstadgade bolagsskattesatsen. |
| --- | --- |

12.

På EU-nivå och på lång sikt kan man iaktta en allmän sänkning av den lagstadgade bolagsskattesatsen.

| 13. | Vi betonar dock att denna sänkning under senare år har åtföljts av en utveckling i olika riktningar, t.ex. en bredare skattebas, fler nystartade företag och låga räntesatser (som begränsar avdragen), vilket borde ha lett till en ökning av intäkterna från bolagsskatten. |
| --- | --- |

13.

Vi betonar dock att denna sänkning under senare år har åtföljts av en utveckling i olika riktningar, t.ex. en bredare skattebas, fler nystartade företag och låga räntesatser (som begränsar avdragen), vilket borde ha lett till en ökning av intäkterna från bolagsskatten.

| 14. | Kommittén konstaterar att det är svårt att jämföra de effektiva skattesatserna i olika medlemsstater, och föreslår därför att man utvecklar en gemensam beräkningsmetod för att möjliggöra en sådan jämförelse. |
| --- | --- |

14.

Kommittén konstaterar att det är svårt att jämföra de effektiva skattesatserna i olika medlemsstater, och föreslår därför att man utvecklar en gemensam beräkningsmetod för att möjliggöra en sådan jämförelse.

| 15. | På grundval av de studier som genomförts av OECD och som visar att vissa multinationella företag använder sig av strategier som gör det möjligt att endast betala 5 % skatt på vinsten, medan mindre företag betalar upp till 30 %, stöder kommittén kravet på att multinationella företag i sina årsredovisningar, för varje medlemsstat och tredjeland där de har ett driftsställe, ska ange en rad aggregerade uppgifter, inbegripet resultat före skatt, skatt på resultatet, antal anställda, samt tillgångar. Denna information bör offentliggöras för allmänheten, om möjligt i form av ett centralt europeiskt register. |
| --- | --- |

15.

På grundval av de studier som genomförts av OECD och som visar att vissa multinationella företag använder sig av strategier som gör det möjligt att endast betala 5 % skatt på vinsten, medan mindre företag betalar upp till 30 %, stöder kommittén kravet på att multinationella företag i sina årsredovisningar, för varje medlemsstat och tredjeland där de har ett driftsställe, ska ange en rad aggregerade uppgifter, inbegripet resultat före skatt, skatt på resultatet, antal anställda, samt tillgångar. Denna information bör offentliggöras för allmänheten, om möjligt i form av ett centralt europeiskt register.

En gemensam konsoliderad bolagsskattebas

| 16. | En gemensam konsoliderad bolagsskattebas innebär dubbla möjligheter: För det första för att bekämpa aggressiv skatteplanering, skattebedrägeri och skatteflykt samt den skadliga skattekonkurrensen mellan medlemsstaterna, och för det andra i syfte att stärka den inre marknaden och minska de administrativa bördor som tynger de företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet, oavsett företagens storlek. |
| --- | --- |

16.

En gemensam konsoliderad bolagsskattebas innebär dubbla möjligheter: För det första för att bekämpa aggressiv skatteplanering, skattebedrägeri och skatteflykt samt den skadliga skattekonkurrensen mellan medlemsstaterna, och för det andra i syfte att stärka den inre marknaden och minska de administrativa bördor som tynger de företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet, oavsett företagens storlek.

| 17. | Det faktum att man fastställer skattebasen med utgångspunkt i en enda uppsättning skatteregler i stället för 28 skulle innebära en förenkling och minska de administrativa kostnaderna för företagen, vilket skulle vara särskilt betydelsefullt för de små och medelstora företag som är verksamma i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Det faktum att man fastställer skattebasen med utgångspunkt i en enda uppsättning skatteregler i stället för 28 skulle innebära en förenkling och minska de administrativa kostnaderna för företagen, vilket skulle vara särskilt betydelsefullt för de små och medelstora företag som är verksamma i flera medlemsstater.

| 18. | Därför betonar kommittén de positiva effekter som en gemensam konsoliderad bolagsskattebas kan få för den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och en rättvis beskattning samt för de offentliga finanserna, inbegripet de lokala och regionala myndigheternas finanser. |
| --- | --- |

18.

Därför betonar kommittén de positiva effekter som en gemensam konsoliderad bolagsskattebas kan få för den ekonomiska tillväxten, sysselsättningen och en rättvis beskattning samt för de offentliga finanserna, inbegripet de lokala och regionala myndigheternas finanser.

Lokala och regionala aspekter i anslutning till en gemensam konsoliderad bolagsskattebas

| 19. | Trots att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte direkt – åtminstone inte i 2011 års förslag – avser den lokala och regionala skatten, skulle den inverka på de lokala och regionala myndigheternas skatteintäkter, varav en del, beroende på vilka medlemsstater det gäller, har sitt ursprung i lokal eller regional skatt som tas ut på grundval av den nationellt fastställda skattebasen och/eller en andel av den nationella bolagsskatten. |
| --- | --- |

19.

Trots att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas inte direkt – åtminstone inte i 2011 års förslag – avser den lokala och regionala skatten, skulle den inverka på de lokala och regionala myndigheternas skatteintäkter, varav en del, beroende på vilka medlemsstater det gäller, har sitt ursprung i lokal eller regional skatt som tas ut på grundval av den nationellt fastställda skattebasen och/eller en andel av den nationella bolagsskatten.

| 20. | Kommittén uppmanar kommissionen att noggrant undersöka vilka potentiella effekter som ett nytt lagstiftningsförslag för att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas kan få på de lokala och regionala myndigheterna, särskilt på deras budgetar, utan att för den skull upprepa hela förfarandet och analysera effekterna av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, vilket i onödan skulle fördröja genomförandet. |
| --- | --- |

20.

Kommittén uppmanar kommissionen att noggrant undersöka vilka potentiella effekter som ett nytt lagstiftningsförslag för att införa en gemensam konsoliderad bolagsskattebas kan få på de lokala och regionala myndigheterna, särskilt på deras budgetar, utan att för den skull upprepa hela förfarandet och analysera effekterna av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, vilket i onödan skulle fördröja genomförandet.

| 21. | I vissa medlemsstater skulle den lokala och regionala skatten påverkas av införandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eftersom det i förenklingssyfte skulle förefalla logiskt att även använda denna för att fastställa lokal och regional skatt. |
| --- | --- |

21.

I vissa medlemsstater skulle den lokala och regionala skatten påverkas av införandet av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eftersom det i förenklingssyfte skulle förefalla logiskt att även använda denna för att fastställa lokal och regional skatt.

En gemensam konsoliderad bolagsskattebas och skattesatser

| 22. | Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är inte avsedd att harmonisera skattesatserna, eftersom de nuvarande fördragen inte innehåller någon artikel som specifikt rör direkt beskattning. Att de nuvarande fördragen inte utgör någon grund för harmonisering utesluter dock inte att medlemsstaterna kan överväga ett fördjupat samarbete på detta område. |
| --- | --- |

22.

Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är inte avsedd att harmonisera skattesatserna, eftersom de nuvarande fördragen inte innehåller någon artikel som specifikt rör direkt beskattning. Att de nuvarande fördragen inte utgör någon grund för harmonisering utesluter dock inte att medlemsstaterna kan överväga ett fördjupat samarbete på detta område.

| 23. | Den lagstadgade bolagsskattesatsen i de olika medlemsstaterna är en oexakt eller till och med bedräglig indikator, eftersom skillnaderna är stora när det gäller skatteunderlag, avdrag och förmånssystem. I vissa fall går den skattesats som tillämpas inte alls att jämföra med den lagstadgade skattesatsen. |
| --- | --- |

23.

Den lagstadgade bolagsskattesatsen i de olika medlemsstaterna är en oexakt eller till och med bedräglig indikator, eftersom skillnaderna är stora när det gäller skatteunderlag, avdrag och förmånssystem. I vissa fall går den skattesats som tillämpas inte alls att jämföra med den lagstadgade skattesatsen.

| 24. | Av öppenhetsskäl anser vi därför att medlemsstater och regioner med lagstiftningsbefogenheter på bolagsskatteområdet bör förse kommissionen med detaljerade uppgifter om gällande genomsnittliga faktiska bolagsskatt, inklusive alla avdrag. |
| --- | --- |

24.

Av öppenhetsskäl anser vi därför att medlemsstater och regioner med lagstiftningsbefogenheter på bolagsskatteområdet bör förse kommissionen med detaljerade uppgifter om gällande genomsnittliga faktiska bolagsskatt, inklusive alla avdrag.

Obligatorium och uppskjutande av konsolidering

| 25. | Kommittén välkomnar kommissionens ansatser att i sitt nya förslag göra den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen obligatorisk, åtminstone för multinationella företag eftersom det är uppenbart att de som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering och skatteflykt eller skattebedrägeri inte skulle samtycka till en frivillig gemensam konsoliderad bolagsskattebas som förhindrar denna aktivitet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén välkomnar kommissionens ansatser att i sitt nya förslag göra den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen obligatorisk, åtminstone för multinationella företag eftersom det är uppenbart att de som ägnar sig åt aggressiv skatteplanering och skatteflykt eller skattebedrägeri inte skulle samtycka till en frivillig gemensam konsoliderad bolagsskattebas som förhindrar denna aktivitet.

| 26. | ReK erinrar om att kommittén i sitt yttrande från 2011 föreslog att den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen skulle bli obligatorisk efter en övergångsperiod, åtminstone för företag av en viss storlek (2). |
| --- | --- |

26.

ReK erinrar om att kommittén i sitt yttrande från 2011 föreslog att den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen skulle bli obligatorisk efter en övergångsperiod, åtminstone för företag av en viss storlek (2).

| 27. | Det vore önskvärt att man direkt införde en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Eftersom förhandlingarna om konsolideringen är långa och utdragna stöder vi kommissionens strategi att skjuta upp konsolideringen av den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen ifall detta gör det möjligt att göra framsteg i förhandlingarna om de återstående delarna av förslaget, särskilt definitionen av gemensam skattebas. Kommissionen anger i sitt arbetsprogram för 2016, som antogs den 27 oktober, att den avser att dra tillbaka det aktuella förslaget om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Kommittén undrar emellertid om inte kommissionen med sin avsikt att ersätta detta förslag med ett förslag som går ut på att stegvis införa en obligatorisk skattebas föregriper slutsatserna från det offentliga samråd som den lanserade den 8 oktober och som ska vara öppet fram till den 8 januari 2016. |
| --- | --- |

27.

Det vore önskvärt att man direkt införde en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Eftersom förhandlingarna om konsolideringen är långa och utdragna stöder vi kommissionens strategi att skjuta upp konsolideringen av den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen ifall detta gör det möjligt att göra framsteg i förhandlingarna om de återstående delarna av förslaget, särskilt definitionen av gemensam skattebas. Kommissionen anger i sitt arbetsprogram för 2016, som antogs den 27 oktober, att den avser att dra tillbaka det aktuella förslaget om den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Kommittén undrar emellertid om inte kommissionen med sin avsikt att ersätta detta förslag med ett förslag som går ut på att stegvis införa en obligatorisk skattebas föregriper slutsatserna från det offentliga samråd som den lanserade den 8 oktober och som ska vara öppet fram till den 8 januari 2016.

| 28. | Kommittén påminner dock om att konsolidering även i fortsättningen måste vara ett av målen för EU:s institutioner och medlemsstaterna när det gäller företagsbeskattning, i den meningen att det skulle utgöra ett svar på frågorna om kostnader för överföringar inom en koncern inom Europeiska unionen och frågor som rör skatteundandragande som är förknippade med dem, och det skulle dessutom innebära en förenkling och en avsevärd besparing i fråga om administrativa kostnader för företagen. |
| --- | --- |

28.

Kommittén påminner dock om att konsolidering även i fortsättningen måste vara ett av målen för EU:s institutioner och medlemsstaterna när det gäller företagsbeskattning, i den meningen att det skulle utgöra ett svar på frågorna om kostnader för överföringar inom en koncern inom Europeiska unionen och frågor som rör skatteundandragande som är förknippade med dem, och det skulle dessutom innebära en förenkling och en avsevärd besparing i fråga om administrativa kostnader för företagen.

| 29. | Om förhandlingarna om konsolidering misslyckas, skulle en minsta skattesats kunna övervägas. |
| --- | --- |

29.

Om förhandlingarna om konsolidering misslyckas, skulle en minsta skattesats kunna övervägas.

| 30. | Kommittén är också oroad över risken att den tillfälliga gränsöverskridande kompensationsmekanism som planeras av kommissionen i avvaktan på konsolideringen kan ge upphov till nya möjligheter för aggressiv skatteplanering. Med tanke på denna risk, som skulle innebära en betydande förlust av inkomster för medlemsstaterna, uppmanar ReK kommissionen att skynda på den initialt föreslagna tidsplanen för genomförandet. |
| --- | --- |

30.

Kommittén är också oroad över risken att den tillfälliga gränsöverskridande kompensationsmekanism som planeras av kommissionen i avvaktan på konsolideringen kan ge upphov till nya möjligheter för aggressiv skatteplanering. Med tanke på denna risk, som skulle innebära en betydande förlust av inkomster för medlemsstaterna, uppmanar ReK kommissionen att skynda på den initialt föreslagna tidsplanen för genomförandet.

Andra överväganden avseende en gemensam konsoliderad bolagsskattebas

| 31. | Den förmånliga behandling som förbehålls skuldsättning och räntor i många skattesystem hämmar diversifieringen av företagsfinansieringsmodeller och förhindrar en utökad finansiering med eget kapital av företag i EU, som ofta tillämpas i andra länder. |
| --- | --- |

31.

Den förmånliga behandling som förbehålls skuldsättning och räntor i många skattesystem hämmar diversifieringen av företagsfinansieringsmodeller och förhindrar en utökad finansiering med eget kapital av företag i EU, som ofta tillämpas i andra länder.

| 32. | ReK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra en större diversifiering av finansieringen för företag, vilket tveklöst skulle vara till gagn för tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

32.

ReK uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra en större diversifiering av finansieringen för företag, vilket tveklöst skulle vara till gagn för tillväxten och sysselsättningen.

| 33. | Vi erinrar om att kommittén i sitt yttrande från 2011 om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas förslog att man skulle beakta återkommande kostnader för miljöskydd och insatser för minskade växthusgasutsläpp när man upprättar förteckningen över avdragsgilla utgifter, bland annat med hänsyn till initiativ om antagande av integrerade tillverkningsprocesser med låg miljöpåverkan. |
| --- | --- |

33.

Vi erinrar om att kommittén i sitt yttrande från 2011 om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas förslog att man skulle beakta återkommande kostnader för miljöskydd och insatser för minskade växthusgasutsläpp när man upprättar förteckningen över avdragsgilla utgifter, bland annat med hänsyn till initiativ om antagande av integrerade tillverkningsprocesser med låg miljöpåverkan.

| 34. | Kommittén uppmanar kommissionen att införa en sådan möjlighet till avdrag i sitt nya lagstiftningsförslag som väntas under 2016. |
| --- | --- |

34.

Kommittén uppmanar kommissionen att införa en sådan möjlighet till avdrag i sitt nya lagstiftningsförslag som väntas under 2016.

| 35. | ReK anser även, vilket man också gav uttryck för 2011, att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas borde åtföljas av gemensamma redovisningsregler om man till fullo vill uppnå målet om administrativ förenkling. |
| --- | --- |

35.

ReK anser även, vilket man också gav uttryck för 2011, att en gemensam konsoliderad bolagsskattebas borde åtföljas av gemensamma redovisningsregler om man till fullo vill uppnå målet om administrativ förenkling.

OECD:s arbete

| 36. | Kommittén välkomnar att Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) arbete utmynnade i att stats- och regeringscheferna i G20-gruppen vid sitt möte i Antalya den 16 november 2015 antog handlingsplanen mot en urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), som omfattar 62 länder. Vi anser dock att bestämmelserna om landsspecifik offentlig redovisning (country by country reporting) är otillräckliga, eftersom den automatiska redovisningen av uppgifter enligt åtgärd 13 i BEPS endast gäller redovisning av uppgifter till skattemyndigheterna i det land där moderbolaget i koncernen har sin skattemässiga hemvist, mot bakgrund av att kravet om offentlig redovisning redan existerar på EU-nivå för banker och brytnings- och utvinningsföretag som är etablerade i EU. |
| --- | --- |

36.

Kommittén välkomnar att Organisationen för ekonomiskt samarbete och utvecklings (OECD) arbete utmynnade i att stats- och regeringscheferna i G20-gruppen vid sitt möte i Antalya den 16 november 2015 antog handlingsplanen mot en urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS), som omfattar 62 länder. Vi anser dock att bestämmelserna om landsspecifik offentlig redovisning (country by country reporting) är otillräckliga, eftersom den automatiska redovisningen av uppgifter enligt åtgärd 13 i BEPS endast gäller redovisning av uppgifter till skattemyndigheterna i det land där moderbolaget i koncernen har sin skattemässiga hemvist, mot bakgrund av att kravet om offentlig redovisning redan existerar på EU-nivå för banker och brytnings- och utvinningsföretag som är etablerade i EU.

| 37. | Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och de regioner som har befogenheter att lagstifta om bolagsskatt att säkerställa ett bindande genomförande av BEPS-paketet genom ett nytt direktiv för att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster i syfte att effektivt bekämpa dessa fenomen inom EU. |
| --- | --- |

37.

Kommittén uppmanar Europeiska kommissionen, medlemsstaterna och de regioner som har befogenheter att lagstifta om bolagsskatt att säkerställa ett bindande genomförande av BEPS-paketet genom ett nytt direktiv för att motverka urholkning av skattebasen och överföring av vinster i syfte att effektivt bekämpa dessa fenomen inom EU.

| 38. | ReK ser positivt på att Ekofin har antagit den ”ändrade nexusstrategin”, och anser vidare att direktivet bör innebära att den ändrade nexusstrategin ska omfattas av bindande EU-lagstiftning. Den ändrade nexusstrategin har fastställts på OECD-nivå inom ramen för BEPS-paketet och av Ekofin inom ramen för arbetsgruppen för uppförandekoden och rör frågan om gynnsamma skatteregler på inkomster från patent eller patentboxar. |
| --- | --- |

38.

ReK ser positivt på att Ekofin har antagit den ”ändrade nexusstrategin”, och anser vidare att direktivet bör innebära att den ändrade nexusstrategin ska omfattas av bindande EU-lagstiftning. Den ändrade nexusstrategin har fastställts på OECD-nivå inom ramen för BEPS-paketet och av Ekofin inom ramen för arbetsgruppen för uppförandekoden och rör frågan om gynnsamma skatteregler på inkomster från patent eller patentboxar.

Icke samarbetsvilliga jurisdiktioner

| 39. | Kommittén anser att det vid sidan av nödvändiga initiativ och framsteg inom unionen är av avgörande betydelse att stärka den europeiska strategin avseende samarbetsovilliga jurisdiktioner eller skatteparadis. |
| --- | --- |

39.

Kommittén anser att det vid sidan av nödvändiga initiativ och framsteg inom unionen är av avgörande betydelse att stärka den europeiska strategin avseende samarbetsovilliga jurisdiktioner eller skatteparadis.

| 40. | I synnerhet på detta område är oenigheten mellan medlemsstaterna och bristen på samordning faktorer som gör det möjligt för företagen att undgå rättvis beskattning. |
| --- | --- |

40.

I synnerhet på detta område är oenigheten mellan medlemsstaterna och bristen på samordning faktorer som gör det möjligt för företagen att undgå rättvis beskattning.

| 41. | ReK välkomnar kommissionens offentliggörande av en ”Förteckning över tredjeländer som är ovilliga att samarbeta i skattefrågor”, som bifogas meddelandet, och anser att det är ett mycket starkt symboliskt initiativ. |
| --- | --- |

41.

ReK välkomnar kommissionens offentliggörande av en ”Förteckning över tredjeländer som är ovilliga att samarbeta i skattefrågor”, som bifogas meddelandet, och anser att det är ett mycket starkt symboliskt initiativ.

| 42. | Vi anser dessutom att offentliggörandet av denna förteckning bör utgöra grunden för en omfattande diskussion mellan alla medlemsstater i syfte att utforma en gemensam och samordnad strategi på EU-nivå gentemot dessa jurisdiktioner för att bekämpa sådana skadliga skatteförfaranden som de tillåter. |
| --- | --- |

42.

Vi anser dessutom att offentliggörandet av denna förteckning bör utgöra grunden för en omfattande diskussion mellan alla medlemsstater i syfte att utforma en gemensam och samordnad strategi på EU-nivå gentemot dessa jurisdiktioner för att bekämpa sådana skadliga skatteförfaranden som de tillåter.

| 43. | Vi ifrågasätter om kriteriet för upprättandet av förteckningen över tredjeländer som är ovilliga att samarbeta som offentliggjorts av kommissionen kanske är alltför restriktivt, eftersom länderna måste kunna identifieras som ovilliga av minst tio medlemsstater. |
| --- | --- |

43.

Vi ifrågasätter om kriteriet för upprättandet av förteckningen över tredjeländer som är ovilliga att samarbeta som offentliggjorts av kommissionen kanske är alltför restriktivt, eftersom länderna måste kunna identifieras som ovilliga av minst tio medlemsstater.

| 44. | ReK välkomnar i detta sammanhang de avtal som undertecknades i maj 2015 mellan EU å ena sidan och Schweiz, Andorra respektive Liechtenstein å andra sidan eftersom det är ett viktigt steg för att skapa insyn och bekämpa skattebedrägeri. |
| --- | --- |

44.

ReK välkomnar i detta sammanhang de avtal som undertecknades i maj 2015 mellan EU å ena sidan och Schweiz, Andorra respektive Liechtenstein å andra sidan eftersom det är ett viktigt steg för att skapa insyn och bekämpa skattebedrägeri.

| 45. | Det automatiska utbyte av upplysningar som ingår i de avtal som nämns i ovanstående punkt utgör ett effektivt instrument för att minska och bekämpa aggressiv skatteplanering, och det bör införas allmänt. Vi välkomnar dessutom att flera av de tredjeländer som kartlagts av kommissionen och som varit ovilliga att samarbeta har antagit eller åtagit sig att anta den globala standarden. |
| --- | --- |

45.

Det automatiska utbyte av upplysningar som ingår i de avtal som nämns i ovanstående punkt utgör ett effektivt instrument för att minska och bekämpa aggressiv skatteplanering, och det bör införas allmänt. Vi välkomnar dessutom att flera av de tredjeländer som kartlagts av kommissionen och som varit ovilliga att samarbeta har antagit eller åtagit sig att anta den globala standarden.

Bryssel den 4 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  ”Closing the European Tax Gap”, rapport till gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet, av R. Murphy, direktör, Tax Research UK. Tillgänglig online: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

(2)  Yttrande från Regionkommittén om ”En gemensam konsoliderad bolagsskattebas”. Föredragande: Gusty Graas (LU–ALDE). Ref: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Tillgängligt online: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_sv.doc

2

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/39

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Den lokala och regionala aspekten på tjänstehandelsavtalet (TiSA)

(2016/C 051/08)

| Föredragande: | Helmuth MARKOV (DE–PES), minister för rättsliga frågor, Europafrågor och konsumentskydd i Brandenburgs delstatsregering |
| --- | --- |

Föredragande:

Helmuth MARKOV (DE–PES), minister för rättsliga frågor, Europafrågor och konsumentskydd i Brandenburgs delstatsregering

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Inledande kommentarer

| 1. | Tjänstehandelsavtalet (Trade in Services Agreement – TiSA) är ett handelsavtal som sedan början av 2013 är föremål för förhandlingar mellan för närvarande 51 medlemmar av Världshandelsorganisationen (WTO) (1), däribland EU. |
| --- | --- |

1.

Tjänstehandelsavtalet (Trade in Services Agreement – TiSA) är ett handelsavtal som sedan början av 2013 är föremål för förhandlingar mellan för närvarande 51 medlemmar av Världshandelsorganisationen (WTO) (1), däribland EU.

| 2. | Avtalsparterna strävar efter en liberalisering av handeln med tjänster, eftersom tjänster är en viktig del av världsekonomin. I EU arbetar omkring 68 % av arbetskraften inom tjänstesektorn, och 10 miljoner arbetstillfällen i EU är beroende av exporten av tjänster. Med liberalisering av handeln med tjänster avses i första hand att man undanröjer hinder för tjänsteleverantörer att tillhandahålla tjänster i andra länder. |
| --- | --- |

2.

Avtalsparterna strävar efter en liberalisering av handeln med tjänster, eftersom tjänster är en viktig del av världsekonomin. I EU arbetar omkring 68 % av arbetskraften inom tjänstesektorn, och 10 miljoner arbetstillfällen i EU är beroende av exporten av tjänster. Med liberalisering av handeln med tjänster avses i första hand att man undanröjer hinder för tjänsteleverantörer att tillhandahålla tjänster i andra länder.

| 3. | Även om TiSA-förhandlingarna förs utanför Världshandelsorganisationens ram bör TiSA-avtalet vara förenligt med allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats-avtalet), så att det kan omvandlas till ett multilateralt avtal om fler WTO-medlemmar väljer att ansluta sig senare. |
| --- | --- |

3.

Även om TiSA-förhandlingarna förs utanför Världshandelsorganisationens ram bör TiSA-avtalet vara förenligt med allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats-avtalet), så att det kan omvandlas till ett multilateralt avtal om fler WTO-medlemmar väljer att ansluta sig senare.

Allmänna kommentarer

| 4. | Kommittén konstaterade redan i sitt yttrande av den 3 juli 2003 om WTO:s förhandlingar om allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) att förhandlingarna om handeln med tjänster har stor betydelse, inte bara med tanke på regionala ekonomiska intressen (företag, särskilt små och medelstora företag, i regionen får bättre tillträde till marknader utanför EU), utan även för lokala och regionala myndigheter, som i stor utsträckning reglerar tjänster och i vissa fall själva tillhandahåller dem. ReK påpekade också att det på grund av bindningen till det egna geografiska området inte är möjligt för företag som ägs av lokala eller regionala myndigheter att tillämpa principen om ömsesidigt marknadstillträde. |
| --- | --- |

4.

Kommittén konstaterade redan i sitt yttrande av den 3 juli 2003 om WTO:s förhandlingar om allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats) att förhandlingarna om handeln med tjänster har stor betydelse, inte bara med tanke på regionala ekonomiska intressen (företag, särskilt små och medelstora företag, i regionen får bättre tillträde till marknader utanför EU), utan även för lokala och regionala myndigheter, som i stor utsträckning reglerar tjänster och i vissa fall själva tillhandahåller dem. ReK påpekade också att det på grund av bindningen till det egna geografiska området inte är möjligt för företag som ägs av lokala eller regionala myndigheter att tillämpa principen om ömsesidigt marknadstillträde.

| 5. | Dessa synpunkter gäller även förhandlingarna om TiSA, liksom konstaterandet att den offentliga sektorns tjänsteutbud har vuxit fram på basis av de föreställningar som de lokala och regionala myndigheterna har om sina uppgifter och skyldigheter gentemot medborgarna, och man måste därför värna om den fortsatta demokratiska kontrollen av och kontinuiteten i de offentliga tjänsterna, deras tillgänglighet och kvalitet. |
| --- | --- |

5.

Dessa synpunkter gäller även förhandlingarna om TiSA, liksom konstaterandet att den offentliga sektorns tjänsteutbud har vuxit fram på basis av de föreställningar som de lokala och regionala myndigheterna har om sina uppgifter och skyldigheter gentemot medborgarna, och man måste därför värna om den fortsatta demokratiska kontrollen av och kontinuiteten i de offentliga tjänsterna, deras tillgänglighet och kvalitet.

| 6. | Vi välkomnar den allmänna hållningen i förslaget till betänkande från Europaparlamentet med rekommendationer till kommissionen om TiSA-förhandlingarna, enligt vilket TiSA bör leda till konkreta fördelar för konsumenterna och de förhandlande parterna bör låta berörda parter delta i samtalen för att underlätta framtida multilateralisering. ”Offentliga och kulturella tjänster, grundläggande rättigheter som gäller uppgiftsskydd och skäliga arbetsvillkor, samt rätten att lagstifta, är emellertid inte förhandlingsbara och ska inte omfattas av avtalet.” Vi välkomnar också de många hänvisningarna till TiSA-förhandlingarnas lokala och regionala dimension i förslaget till betänkande. |
| --- | --- |

6.

Vi välkomnar den allmänna hållningen i förslaget till betänkande från Europaparlamentet med rekommendationer till kommissionen om TiSA-förhandlingarna, enligt vilket TiSA bör leda till konkreta fördelar för konsumenterna och de förhandlande parterna bör låta berörda parter delta i samtalen för att underlätta framtida multilateralisering. ”Offentliga och kulturella tjänster, grundläggande rättigheter som gäller uppgiftsskydd och skäliga arbetsvillkor, samt rätten att lagstifta, är emellertid inte förhandlingsbara och ska inte omfattas av avtalet.” Vi välkomnar också de många hänvisningarna till TiSA-förhandlingarnas lokala och regionala dimension i förslaget till betänkande.

| 7. | Kommittén betonar att EU:s förhandlingsmandat för TiSA bara omfattar bestämmelserna om marknadstillträde och icke-diskriminering av utländska leverantörer och inte EU:s, de enskilda staternas och de lokala och regionala myndigheternas rätt att själva reglera tjänster. |
| --- | --- |

7.

Kommittén betonar att EU:s förhandlingsmandat för TiSA bara omfattar bestämmelserna om marknadstillträde och icke-diskriminering av utländska leverantörer och inte EU:s, de enskilda staternas och de lokala och regionala myndigheternas rätt att själva reglera tjänster.

Allmänna rekommendationer

| 8. | Kommittén är medveten om att tjänster är en viktig del av världsekonomin och den europeiska ekonomin och att en fortsatt liberalisering av handeln med tjänster genom TiSA i olika länder förväntas ge många olika ekonomiska fördelar inom framför allt den privata sektorn. |
| --- | --- |

8.

Kommittén är medveten om att tjänster är en viktig del av världsekonomin och den europeiska ekonomin och att en fortsatt liberalisering av handeln med tjänster genom TiSA i olika länder förväntas ge många olika ekonomiska fördelar inom framför allt den privata sektorn.

| 9. | Vi välkomnar den diskussion som pågår om TiSA och framhåller att det är mycket viktigt att hitta en balans mellan förhandlingsparternas behov av konfidentialitet under förhandlingarna och det allmänna behovet av öppenhet och insyn, för att se till att legitima resultat kan uppnås och att alla intressegrupper involveras. Kommittén hänvisar i detta avseende till gängse WTO-praxis om allmänhetens tillgång till förhandlingsdokument och förväntar sig att denna praxis fortsätter i samband med TiSA. |
| --- | --- |

9.

Vi välkomnar den diskussion som pågår om TiSA och framhåller att det är mycket viktigt att hitta en balans mellan förhandlingsparternas behov av konfidentialitet under förhandlingarna och det allmänna behovet av öppenhet och insyn, för att se till att legitima resultat kan uppnås och att alla intressegrupper involveras. Kommittén hänvisar i detta avseende till gängse WTO-praxis om allmänhetens tillgång till förhandlingsdokument och förväntar sig att denna praxis fortsätter i samband med TiSA.

| 10. | Kommittén gläder sig åt Europeiska kommissionens ansträngningar för att förbättra insynen i förhandlingarna, men framhåller att även lokala och regionala företrädare, som på EU-nivå representeras av ReK, måste bjudas in till Europeiska kommissionens diskussioner i början och i slutet av förhandlingsrundorna, när kommissionen har offentliggjort förhandlingsmandatet. |
| --- | --- |

10.

Kommittén gläder sig åt Europeiska kommissionens ansträngningar för att förbättra insynen i förhandlingarna, men framhåller att även lokala och regionala företrädare, som på EU-nivå representeras av ReK, måste bjudas in till Europeiska kommissionens diskussioner i början och i slutet av förhandlingsrundorna, när kommissionen har offentliggjort förhandlingsmandatet.

| 11. | ReK ställer sig bakom att förhandlingsdirektivet för kommissionen fastställer att avtalet måste bekräfta EU:s och medlemsstaternas rätt att reglera och införa nya regler för tillhandahållandet av tjänster inom sina territorier i syfte att uppnå allmänpolitiska mål. |
| --- | --- |

11.

ReK ställer sig bakom att förhandlingsdirektivet för kommissionen fastställer att avtalet måste bekräfta EU:s och medlemsstaternas rätt att reglera och införa nya regler för tillhandahållandet av tjänster inom sina territorier i syfte att uppnå allmänpolitiska mål.

| 12. | Kommittén håller, när det gäller offentliga tjänster, med om att det är relevant att i förhandlingsdirektiven hänvisa till artiklarna 14 och 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse och kräver att de lokala och regionala myndigheternas självbestämmanderätt respekteras fullt ut i enlighet med artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I anslutning till detta beklagar vi dock att man i de handelsavtal som EU nu håller på att förhandla fram (Ceta, TTIP, TiSA) använder olika begreppsdefinitioner på området för allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

12.

Kommittén håller, när det gäller offentliga tjänster, med om att det är relevant att i förhandlingsdirektiven hänvisa till artiklarna 14 och 106 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) samt protokoll nr 26 om tjänster av allmänt intresse och kräver att de lokala och regionala myndigheternas självbestämmanderätt respekteras fullt ut i enlighet med artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). I anslutning till detta beklagar vi dock att man i de handelsavtal som EU nu håller på att förhandla fram (Ceta, TTIP, TiSA) använder olika begreppsdefinitioner på området för allmännyttiga tjänster.

| 13. | Kommittén betonar att förhandlingarna om TiSA inte avser privatisering av tjänster. |
| --- | --- |

13.

Kommittén betonar att förhandlingarna om TiSA inte avser privatisering av tjänster.

| 14. | ReK understryker hur viktigt det är att samla in heltäckande och jämförbara uppgifter om hur TiSA-bestämmelserna kommer att påverka den lokala och regionala nivån och att uppdatera statistiska redogörelser och ekonomiska prognoser på grundval av dessa data och konsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

14.

ReK understryker hur viktigt det är att samla in heltäckande och jämförbara uppgifter om hur TiSA-bestämmelserna kommer att påverka den lokala och regionala nivån och att uppdatera statistiska redogörelser och ekonomiska prognoser på grundval av dessa data och konsekvensbedömningar.

| 15. | Vi finner det bekymmersamt att den hållbarhetsbedömning som anges i EU:s förhandlingsdirektiv ännu inte har slutförts (2). ReK anser att TiSA:s effekter på den territoriella sammanhållningen måste beaktas vid denna bedömning (territoriell konsekvensbedömning). |
| --- | --- |

15.

Vi finner det bekymmersamt att den hållbarhetsbedömning som anges i EU:s förhandlingsdirektiv ännu inte har slutförts (2). ReK anser att TiSA:s effekter på den territoriella sammanhållningen måste beaktas vid denna bedömning (territoriell konsekvensbedömning).

| 16. | Vi betonar skyldigheten enligt artikel 11 i EUF-fördraget att även integrera miljöskyddskraven i EU:s utrikeshandelspolitik, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

Vi betonar skyldigheten enligt artikel 11 i EUF-fördraget att även integrera miljöskyddskraven i EU:s utrikeshandelspolitik, särskilt i syfte att främja en hållbar utveckling.

| 17. | Vi vill göra kommissionen uppmärksam på den regionala och lokala nivåns särskilda intressen i förbindelse med TiSA-förhandlingarna. Denna uppgift skulle kunna få avsevärt ökad betydelse om utlåtandet från Europeiska unionens domstol om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore bekräftar att tjänstehandelsavtalet har karaktären av ett blandat handelsavtal, som i vissa medlemsstater måste ratificeras av församlingar som representerar den regionala nivån. |
| --- | --- |

17.

Vi vill göra kommissionen uppmärksam på den regionala och lokala nivåns särskilda intressen i förbindelse med TiSA-förhandlingarna. Denna uppgift skulle kunna få avsevärt ökad betydelse om utlåtandet från Europeiska unionens domstol om frihandelsavtalet mellan EU och Singapore bekräftar att tjänstehandelsavtalet har karaktären av ett blandat handelsavtal, som i vissa medlemsstater måste ratificeras av församlingar som representerar den regionala nivån.

| 18. | Kommittén erinrar om att den gemensamma handelspolitiken enligt artikel 3.1 i EUF-fördraget är ett område där unionen har exklusiv befogenhet. Om förhandlingarna inverkar på medlemsstaternas behörighetsområde måste man dock med hänsyn till subsidiaritetsprincipen i ett tidigt skede klargöra befogenhetsfördelningen i handelsförhandlingarna. |
| --- | --- |

18.

Kommittén erinrar om att den gemensamma handelspolitiken enligt artikel 3.1 i EUF-fördraget är ett område där unionen har exklusiv befogenhet. Om förhandlingarna inverkar på medlemsstaternas behörighetsområde måste man dock med hänsyn till subsidiaritetsprincipen i ett tidigt skede klargöra befogenhetsfördelningen i handelsförhandlingarna.

Förslag

| 19. | ReK stöder tanken på att en negativ förteckning över områden som ska undantas från avtalet skulle användas beträffande icke-diskriminering, medan en positiv förteckning över vilka politikområden som TiSA ska tillämpas på skulle gälla beträffande marknadstillträdet. |
| --- | --- |

19.

ReK stöder tanken på att en negativ förteckning över områden som ska undantas från avtalet skulle användas beträffande icke-diskriminering, medan en positiv förteckning över vilka politikområden som TiSA ska tillämpas på skulle gälla beträffande marknadstillträdet.

| 20. | Kommittén förväntar sig att datavänliga strategier, även om de är viktiga för företagen och tillväxten, endast får tillämpas i den mån de inte negativt påverkar medborgarnas rätt till adekvat skydd av privatlivet (dvs. ett heltäckande skydd av personuppgifter, utan förbehåll). Vi vill därför att det införs en villkorslös och allmän undantagsregel för åtgärder för skyddet av enskildas privatliv i samband med bearbetning och spridning av personuppgifter samt skyddet av konfidentialiteten för enskildas register och konton, i enlighet med och baserat på artikel XIV i Gatsavtalet. Vi avvisar dessutom principiellt att avtalet tillämpas på uppgiftsskyddsrelaterade åtgärder, så länge som det inte har införts någon omfattande och rättslig EU-ram om uppgiftsskydd som är anpassad till dagens digitaliseringsläge. |
| --- | --- |

20.

Kommittén förväntar sig att datavänliga strategier, även om de är viktiga för företagen och tillväxten, endast får tillämpas i den mån de inte negativt påverkar medborgarnas rätt till adekvat skydd av privatlivet (dvs. ett heltäckande skydd av personuppgifter, utan förbehåll). Vi vill därför att det införs en villkorslös och allmän undantagsregel för åtgärder för skyddet av enskildas privatliv i samband med bearbetning och spridning av personuppgifter samt skyddet av konfidentialiteten för enskildas register och konton, i enlighet med och baserat på artikel XIV i Gatsavtalet. Vi avvisar dessutom principiellt att avtalet tillämpas på uppgiftsskyddsrelaterade åtgärder, så länge som det inte har införts någon omfattande och rättslig EU-ram om uppgiftsskydd som är anpassad till dagens digitaliseringsläge.

| 21. | Vi avvisar alla inskränkningar av nationella, regionala och lokala myndigheters suveränitet i regleringshänseende, särskilt på områdena utbildning, kultur, teater, bibliotek, museer och ekonomi, samt när det gäller arbetsskydd, miljöskydd, uppgiftsskydd, offentligt finansierade sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, licensiering av vårdinrättningar och laboratorier, i samband med avfallsanläggningar och kraftverk, konsumentskyddsnormer och normer för social sammanhållning, när det gäller skolor och offentligt finansierade utbildningstjänster och andra privatfinansierade utbildningstjänster samt i samband med regler om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

21.

Vi avvisar alla inskränkningar av nationella, regionala och lokala myndigheters suveränitet i regleringshänseende, särskilt på områdena utbildning, kultur, teater, bibliotek, museer och ekonomi, samt när det gäller arbetsskydd, miljöskydd, uppgiftsskydd, offentligt finansierade sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, licensiering av vårdinrättningar och laboratorier, i samband med avfallsanläggningar och kraftverk, konsumentskyddsnormer och normer för social sammanhållning, när det gäller skolor och offentligt finansierade utbildningstjänster och andra privatfinansierade utbildningstjänster samt i samband med regler om offentlig upphandling.

| 22. | Vi motsätter oss restriktioner för korsfinansiering av verksamheter som tillhör samma myndighet, i den mån de sträcker sig längre än begränsningarna i unionsrätten och medlemsstaternas rättsordningar. |
| --- | --- |

22.

Vi motsätter oss restriktioner för korsfinansiering av verksamheter som tillhör samma myndighet, i den mån de sträcker sig längre än begränsningarna i unionsrätten och medlemsstaternas rättsordningar.

| 23. | Det bör införas en översynsklausul, så att avtalet eventuellt kan omprövas, samt en bestämmelse i avtalet så att beslut om liberalisering av en tjänst när som helst kan hävas. |
| --- | --- |

23.

Det bör införas en översynsklausul, så att avtalet eventuellt kan omprövas, samt en bestämmelse i avtalet så att beslut om liberalisering av en tjänst när som helst kan hävas.

| 24. | Kommittén motsätter sig att det införs klausuler som ålägger lokala och regionala myndigheter att bevara den liberaliseringsstatus som gäller vid tidpunkten för avtalet (frysningsklausul), som förhindrar att en avreglerad tjänst återförs till den offentliga sektorn (ratchetklausul) och som gör att alla nya tjänster automatiskt och fullständigt omfattas av liberaliseringen (framtidssäkringsklausul). |
| --- | --- |

24.

Kommittén motsätter sig att det införs klausuler som ålägger lokala och regionala myndigheter att bevara den liberaliseringsstatus som gäller vid tidpunkten för avtalet (frysningsklausul), som förhindrar att en avreglerad tjänst återförs till den offentliga sektorn (ratchetklausul) och som gör att alla nya tjänster automatiskt och fullständigt omfattas av liberaliseringen (framtidssäkringsklausul).

| 25. | TiSA bör endast innehålla miniminormer, utan att begränsa rätten att fastställa striktare normer. |
| --- | --- |

25.

TiSA bör endast innehålla miniminormer, utan att begränsa rätten att fastställa striktare normer.

| 26. | Vi kräver att det införs ett socialt kapitel i TiSA som fastställer skyddsnormer på det sociala området, särskilt arbetsnormer, på grundval av relevanta ILO-konventioner, utan att detta kapitel omöjliggör en multilateralisering av avtalet. |
| --- | --- |

26.

Vi kräver att det införs ett socialt kapitel i TiSA som fastställer skyddsnormer på det sociala området, särskilt arbetsnormer, på grundval av relevanta ILO-konventioner, utan att detta kapitel omöjliggör en multilateralisering av avtalet.

| 27. | Om det finns olika normer vill kommittén att mottagarlandsprincipen iakttas, särskilt inom leveranssätt 4 (fri rörlighet för tjänsteleverantörer med tidsbegränsade avtal och koncerninternt utstationerad personal), så att värdlandets kvalifikationskrav, arbetslagstiftning och kollektiva arbetsrätt respekteras. Fri rörlighet för tjänsteleverantörer med tidsbegränsade avtal och koncerninternt utstationerad personal kan och får inte missbrukas för att förhindra strejker eller kringgå gällande kollektivavtal (genom att personal anställs med tidsbegränsade avtal). |
| --- | --- |

27.

Om det finns olika normer vill kommittén att mottagarlandsprincipen iakttas, särskilt inom leveranssätt 4 (fri rörlighet för tjänsteleverantörer med tidsbegränsade avtal och koncerninternt utstationerad personal), så att värdlandets kvalifikationskrav, arbetslagstiftning och kollektiva arbetsrätt respekteras. Fri rörlighet för tjänsteleverantörer med tidsbegränsade avtal och koncerninternt utstationerad personal kan och får inte missbrukas för att förhindra strejker eller kringgå gällande kollektivavtal (genom att personal anställs med tidsbegränsade avtal).

| 28. | ReK uppmanar till att i förhandlingstexten fullt ut erkänna de europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheternas rätt att reglera i allmänhetens intresse (”rätt att reglera”), och utgår från att regleringssamarbetet inte undergräver demokratiska lagar eller förordningar eller fördröjer utarbetandet av lagstiftningen på någon nivå. |
| --- | --- |

28.

ReK uppmanar till att i förhandlingstexten fullt ut erkänna de europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheternas rätt att reglera i allmänhetens intresse (”rätt att reglera”), och utgår från att regleringssamarbetet inte undergräver demokratiska lagar eller förordningar eller fördröjer utarbetandet av lagstiftningen på någon nivå.

| 29. | Vi kräver att man i TiSA-avtalet ska införa möjligheten till rättslig prövning av huruvida mänskliga rättigheter har respekterats i samband med handeln med tjänster. |
| --- | --- |

29.

Vi kräver att man i TiSA-avtalet ska införa möjligheten till rättslig prövning av huruvida mänskliga rättigheter har respekterats i samband med handeln med tjänster.

| 30. | Vi vill att rättsliga tvister som rör efterlevnaden av detta avtal avgörs i offentliga domstolar på den ort där svaranden har sitt säte, på svarandens språk och i enlighet med gällande lagstiftning i svarandens land. Det ska finnas möjlighet att överklaga. Förfaranden för tvistlösning mellan stater bör bygga på de förfaranden som för närvarande finns på WTO-nivå. En mekanism för tvistlösning mellan investerare och stater är inte önskvärd i detta avtal. |
| --- | --- |

30.

Vi vill att rättsliga tvister som rör efterlevnaden av detta avtal avgörs i offentliga domstolar på den ort där svaranden har sitt säte, på svarandens språk och i enlighet med gällande lagstiftning i svarandens land. Det ska finnas möjlighet att överklaga. Förfaranden för tvistlösning mellan stater bör bygga på de förfaranden som för närvarande finns på WTO-nivå. En mekanism för tvistlösning mellan investerare och stater är inte önskvärd i detta avtal.

| 31. | Kommittén föreslår att man ska överväga att införa bestämmelser om konsumentskydd på internet, särskilt mot bedräglig affärsverksamhet, samt en särskild regel om behörig domstol i samband med försäljning till konsumenter, med Bryssel I-förordningen som modell. |
| --- | --- |

31.

Kommittén föreslår att man ska överväga att införa bestämmelser om konsumentskydd på internet, särskilt mot bedräglig affärsverksamhet, samt en särskild regel om behörig domstol i samband med försäljning till konsumenter, med Bryssel I-förordningen som modell.

| 32. | Samhällsomfattande tjänster måste tryggas, så att medborgare i avlägsna regioner och gränsområden, på öar och i bergsområden osv. varken drabbas av kvalitetsbegränsningar eller tvingas bära en tyngre ekonomisk börda än medborgare i tätorter. |
| --- | --- |

32.

Samhällsomfattande tjänster måste tryggas, så att medborgare i avlägsna regioner och gränsområden, på öar och i bergsområden osv. varken drabbas av kvalitetsbegränsningar eller tvingas bära en tyngre ekonomisk börda än medborgare i tätorter.

| 33. | Vi motsätter oss att kommunala och regionala regler för markanvändning och regionala utvecklings- och detaljplaner klassificeras som icke-tariffära handelshinder. |
| --- | --- |

33.

Vi motsätter oss att kommunala och regionala regler för markanvändning och regionala utvecklings- och detaljplaner klassificeras som icke-tariffära handelshinder.

| 34. | ReK välkomnar att audiovisuella tjänster uttryckligen har undantagits från förhandlingarna men beklagar att detsamma inte gäller för kulturella tjänster. Vi oroar oss över svårigheten att avgränsa kulturella tjänster och kräver skydd av den språkliga mångfalden och de kulturella särdragen på lokal och regional nivå, med särskild hänsyn till minoriteters intressen, liksom av upphovsrätt och immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

34.

ReK välkomnar att audiovisuella tjänster uttryckligen har undantagits från förhandlingarna men beklagar att detsamma inte gäller för kulturella tjänster. Vi oroar oss över svårigheten att avgränsa kulturella tjänster och kräver skydd av den språkliga mångfalden och de kulturella särdragen på lokal och regional nivå, med särskild hänsyn till minoriteters intressen, liksom av upphovsrätt och immateriella rättigheter.

| 35. | Vi avvisar bestämt åtaganden på området för finansiella tjänster som strider mot gällande EU-åtgärder för reglering av finansiella marknader och produkter. |
| --- | --- |

35.

Vi avvisar bestämt åtaganden på området för finansiella tjänster som strider mot gällande EU-åtgärder för reglering av finansiella marknader och produkter.

| 36. | Kommittén vill se ett andra offentligt samråd om tjänstehandelsavtalet och uppmanar Europeiska kommissionen med eftertryck att beakta resultaten av detta och det förra samrådet i sin slutgiltiga utvärdering av bestämmelserna i avtalet. |
| --- | --- |

36.

Kommittén vill se ett andra offentligt samråd om tjänstehandelsavtalet och uppmanar Europeiska kommissionen med eftertryck att beakta resultaten av detta och det förra samrådet i sin slutgiltiga utvärdering av bestämmelserna i avtalet.

| 37. | Kommittén kräver ett öppet genomförande av TiSA-förhandlingarna så att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna kan ansluta sig om de så önskar. |
| --- | --- |

37.

Kommittén kräver ett öppet genomförande av TiSA-förhandlingarna så att utvecklingsländerna och de minst utvecklade länderna kan ansluta sig om de så önskar.

| 38. | Det är viktigt att ha en multilateral ansats eftersom världen blir alltmer sammanlänkad. |
| --- | --- |

38.

Det är viktigt att ha en multilateral ansats eftersom världen blir alltmer sammanlänkad.

| 39. | Vi vill att man förhandlar fram handelsregler som bidrar till rättvis handel och hållbar utveckling, och välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande i dess handelsstrategi om att EU:s handelspolitik bör ligga i linje med 2030-agendan för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

39.

Vi vill att man förhandlar fram handelsregler som bidrar till rättvis handel och hållbar utveckling, och välkomnar i detta sammanhang kommissionens tillkännagivande i dess handelsstrategi om att EU:s handelspolitik bör ligga i linje med 2030-agendan för hållbar utveckling.

Bryssel den 4 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  För närvarande deltar följande stater i förhandlingarna om TiSA: Australien, Chile, Columbia, Costa Rica, Förenta staterna, Hongkong, Island, Israel, Japan, Kanada, Liechtenstein, Mauritius, Mexiko, Norge, Nya Zeeland, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Schweiz, Sydkorea, Taiwan, Turkiet och de 28 EU-medlemsstaterna.

1

(2)  Se punkt 10 i http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/sv/pdf

2

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/43

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Borgmästaravtalets framtid

(2016/C 051/09)

| Föredragande: | Kata TÜTTŐ (HU–PES), ledamot av stadsdelsfullmäktige i Budapest 12 |
| --- | --- |

Föredragande:

Kata TÜTTŐ (HU–PES), ledamot av stadsdelsfullmäktige i Budapest 12

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Stärka borgmästaravtalet och fastställa nya mål

| 1. | Kommittén har alltid stött borgmästaravtalet, som är en europeisk rörelse som lanserades 2008 för att ge de lokala förvaltningar som undertecknat avtalet möjlighet att uppnå och om möjligt överträffa EU:s mål att minska koldioxidutsläppen med 20 % fram till 2020 genom frivilliga mål för energieffektivitet och förnybar energi. Med ett undantag tillämpas borgmästaravtalet nu i alla EU-medlemsstater och mer än 6 000 lokala och regionala förvaltningar, som representerar en tredjedel av EU:s invånare, har anslutit sig. Undertecknarna har åtagit sig att minska koldioxidutsläppen med i genomsnitt 28 %. |
| --- | --- |

1.

Kommittén har alltid stött borgmästaravtalet, som är en europeisk rörelse som lanserades 2008 för att ge de lokala förvaltningar som undertecknat avtalet möjlighet att uppnå och om möjligt överträffa EU:s mål att minska koldioxidutsläppen med 20 % fram till 2020 genom frivilliga mål för energieffektivitet och förnybar energi. Med ett undantag tillämpas borgmästaravtalet nu i alla EU-medlemsstater och mer än 6 000 lokala och regionala förvaltningar, som representerar en tredjedel av EU:s invånare, har anslutit sig. Undertecknarna har åtagit sig att minska koldioxidutsläppen med i genomsnitt 28 %.

| 2. | Kommittén erkänner i enlighet med sina tidigare yttranden (1) de exempellösa framgångar som borgmästaravtalet har haft sedan det ingicks, både när det gäller att mobilisera lokala och regionala förvaltningar kring klimat- och miljöfrågor och att införa flernivåstyre. |
| --- | --- |

2.

Kommittén erkänner i enlighet med sina tidigare yttranden (1) de exempellösa framgångar som borgmästaravtalet har haft sedan det ingicks, både när det gäller att mobilisera lokala och regionala förvaltningar kring klimat- och miljöfrågor och att införa flernivåstyre.

| 3. | ReK uppskattar att Europeiska kommissionen lanserade och finansierar detta initiativ, som genom åtgärder för att främja ren energi och energibesparande åtgärder gör det möjligt för mer än 6 400 städer och regioner i hela världen att minska koldioxidutsläppen. På grundval av de frivilliga åtaganden som gjorts av avtalsparterna bör minskningen uppgå till 28 % år 2020. |
| --- | --- |

3.

ReK uppskattar att Europeiska kommissionen lanserade och finansierar detta initiativ, som genom åtgärder för att främja ren energi och energibesparande åtgärder gör det möjligt för mer än 6 400 städer och regioner i hela världen att minska koldioxidutsläppen. På grundval av de frivilliga åtaganden som gjorts av avtalsparterna bör minskningen uppgå till 28 % år 2020.

| 4. | ReK har ständigt betonat att det är nödvändigt att anta en övergripande strategi för bekämpning av klimatförändringarna och anpassning till de oundvikliga följderna. Vi välkomnar därför kommissionens beslut att slå ihop borgmästaravtalet och Mayors Adapt-initiativet och uppmanar kommissionen att grundligt undersöka de synergier som detta ger. Vi rekommenderar att man väljer en liknande strategi när det gäller Pact of Islands-initiativet. |
| --- | --- |

4.

ReK har ständigt betonat att det är nödvändigt att anta en övergripande strategi för bekämpning av klimatförändringarna och anpassning till de oundvikliga följderna. Vi välkomnar därför kommissionens beslut att slå ihop borgmästaravtalet och Mayors Adapt-initiativet och uppmanar kommissionen att grundligt undersöka de synergier som detta ger. Vi rekommenderar att man väljer en liknande strategi när det gäller Pact of Islands-initiativet.

| 5. | Det är viktigt att lyfta fram att målen i första hand är inriktade på att förbättra energieffektiviteten i offentliga byggnader, modernisera offentlig belysning och bygga ut kollektivtrafiken i städerna. Av den totala utsläppsminskning som man har beslutat om avser 44 % utveckling av byggnaders energianvändning. Energiförbrukningen förväntas dessutom sjunka med 20 % fram till 2020 tack vare investeringar i byggnader och transporter. |
| --- | --- |

5.

Det är viktigt att lyfta fram att målen i första hand är inriktade på att förbättra energieffektiviteten i offentliga byggnader, modernisera offentlig belysning och bygga ut kollektivtrafiken i städerna. Av den totala utsläppsminskning som man har beslutat om avser 44 % utveckling av byggnaders energianvändning. Energiförbrukningen förväntas dessutom sjunka med 20 % fram till 2020 tack vare investeringar i byggnader och transporter.

| 6. | ReK kommer att fortsätta att tillhandahålla institutionellt stöd till borgmästaravtalet genom sina specialiserade verktyg, och uppmuntrar också, genom sina ledamöter, till anslutning till avtalet och det tillhörande åtagandet att uppnå målen och även överträffa målvärdena för EU:s energipolitik. |
| --- | --- |

6.

ReK kommer att fortsätta att tillhandahålla institutionellt stöd till borgmästaravtalet genom sina specialiserade verktyg, och uppmuntrar också, genom sina ledamöter, till anslutning till avtalet och det tillhörande åtagandet att uppnå målen och även överträffa målvärdena för EU:s energipolitik.

| 7. | Vi ställer oss bakom och stöder en utvidgning och uppdatering av borgmästaravtalets mål i enlighet med EU:s ramprogram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, dvs. en minskning med mer än 40 % (2) av växthusgasutsläppen jämfört med 1990 års nivå (3). Vi rekommenderar att inte bara energieffektivitet utan även hållbar resursanvändning tas med som ett nytt mål. |
| --- | --- |

7.

Vi ställer oss bakom och stöder en utvidgning och uppdatering av borgmästaravtalets mål i enlighet med EU:s ramprogram för klimat- och energipolitiken fram till 2030, dvs. en minskning med mer än 40 % (2) av växthusgasutsläppen jämfört med 1990 års nivå (3). Vi rekommenderar att inte bara energieffektivitet utan även hållbar resursanvändning tas med som ett nytt mål.

| 8. | Kommittén uppmanar kommissionen att säkra att borgmästaravtalets verksamhet fortsätter även efter 2020 och att för detta ändamål säkerställa en självständig administrativ budget för borgmästaravtalet i proportion till projektets ökande politiska ambitioner, i syfte att garantera ett långsiktigt perspektiv. Eftersom år 2020 inte är långt borta och EU:s klimat- och energipolitiska ram sträcker sig fram till 2030, bör 2030 användas som mål på medellång sikt, och de långsiktiga målen bör gälla 2050 precis som EU:s mål om övergång till en koldioxidsnål ekonomi senast 2050. |
| --- | --- |

8.

Kommittén uppmanar kommissionen att säkra att borgmästaravtalets verksamhet fortsätter även efter 2020 och att för detta ändamål säkerställa en självständig administrativ budget för borgmästaravtalet i proportion till projektets ökande politiska ambitioner, i syfte att garantera ett långsiktigt perspektiv. Eftersom år 2020 inte är långt borta och EU:s klimat- och energipolitiska ram sträcker sig fram till 2030, bör 2030 användas som mål på medellång sikt, och de långsiktiga målen bör gälla 2050 precis som EU:s mål om övergång till en koldioxidsnål ekonomi senast 2050.

| 9. | På medellång sikt rekommenderar vi att målet för 2030 ska justeras på grundval av de vetenskapliga rapporterna från mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) (4) och ReK:s rekommendationer för den klimat- och energipolitiska ramen fram till 2030 (5), dvs. att fastställa ett mål för minskningen av växthusgaser på minst 50 % jämfört med 1990 års nivå. Vi noterar dock att i det förslag till EU-lagstiftningsram som för närvarande håller på att utarbetas anges ett EU-mål om minskning på 40 % av utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

9.

På medellång sikt rekommenderar vi att målet för 2030 ska justeras på grundval av de vetenskapliga rapporterna från mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) (4) och ReK:s rekommendationer för den klimat- och energipolitiska ramen fram till 2030 (5), dvs. att fastställa ett mål för minskningen av växthusgaser på minst 50 % jämfört med 1990 års nivå. Vi noterar dock att i det förslag till EU-lagstiftningsram som för närvarande håller på att utarbetas anges ett EU-mål om minskning på 40 % av utsläppen av växthusgaser.

| 10. | På längre sikt rekommenderar vi undertecknarna av borgmästaravtalet att ha en minskning på minst 95 % fram till 2050 som mål. EU har på grundval av vetenskapligt välunderbyggda rapporter från IPCC satt som mål att minska utsläppen av växthusgaser med 80–95 % jämfört med 1990 års nivå. Eftersom allt fler vetenskapliga data regelbundet offentliggörs om insatserna och om behovet av ökade ansträngningar då klimatläget förvärras, rekommenderar vi att den övre gränsen på 95 % används i målen för borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

10.

På längre sikt rekommenderar vi undertecknarna av borgmästaravtalet att ha en minskning på minst 95 % fram till 2050 som mål. EU har på grundval av vetenskapligt välunderbyggda rapporter från IPCC satt som mål att minska utsläppen av växthusgaser med 80–95 % jämfört med 1990 års nivå. Eftersom allt fler vetenskapliga data regelbundet offentliggörs om insatserna och om behovet av ökade ansträngningar då klimatläget förvärras, rekommenderar vi att den övre gränsen på 95 % används i målen för borgmästaravtalet.

| 11. | Samtidigt motsätter vi oss att villkoren för att ansluta sig till borgmästaravtalet skärps. Målet för minskade koldioxidutsläpp bör ökas, om än marginellt, eftersom en av de faktorer som gör denna rörelse så attraktiv är att den är enkel. Vi rekommenderar dock att man ger mer ambitiösa deltagare möjlighet att utforma ett flernivåsystem med interna mål och ett åtföljande system för erkännande, i synnerhet för mer grundläggande frågor som byggnadsdesign, transport osv. |
| --- | --- |

11.

Samtidigt motsätter vi oss att villkoren för att ansluta sig till borgmästaravtalet skärps. Målet för minskade koldioxidutsläpp bör ökas, om än marginellt, eftersom en av de faktorer som gör denna rörelse så attraktiv är att den är enkel. Vi rekommenderar dock att man ger mer ambitiösa deltagare möjlighet att utforma ett flernivåsystem med interna mål och ett åtföljande system för erkännande, i synnerhet för mer grundläggande frågor som byggnadsdesign, transport osv.

| 12. | Kommittén föreslår en starkare inriktning på mindre städer och samhällen, eftersom 56 % av EU:s samhällen har 5 000–100 000 invånare. Åtgärder som vidtas av små och medelstora samhällen och städer får en stark kumulativ effekt på genomförandet av hållbara principer för stadsutveckling. Därför rekommenderar vi att det utvecklas åtgärder för att förenkla och modernisera handlingsplanerna för hållbar energi – inbegripet en enkel finansieringsöversikt – och övervakningssystemet, så att man tar hänsyn till samhällenas storlek, eftersom den administration som för närvarande behövs för att delta i borgmästaravtalet är alltför komplex för vissa lokala förvaltningar i samhällen med färre invånare. |
| --- | --- |

12.

Kommittén föreslår en starkare inriktning på mindre städer och samhällen, eftersom 56 % av EU:s samhällen har 5 000–100 000 invånare. Åtgärder som vidtas av små och medelstora samhällen och städer får en stark kumulativ effekt på genomförandet av hållbara principer för stadsutveckling. Därför rekommenderar vi att det utvecklas åtgärder för att förenkla och modernisera handlingsplanerna för hållbar energi – inbegripet en enkel finansieringsöversikt – och övervakningssystemet, så att man tar hänsyn till samhällenas storlek, eftersom den administration som för närvarande behövs för att delta i borgmästaravtalet är alltför komplex för vissa lokala förvaltningar i samhällen med färre invånare.

Globaliseringen av borgmästaravtalet

| 13. | Kommittén gläder sig åt att borgmästaravtalet redan har nått utanför EU:s gränser och att lokala myndigheter från mer än 50 länder i världen har anslutit sig och frivilligt åtagit sig att minska sina koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

13.

Kommittén gläder sig åt att borgmästaravtalet redan har nått utanför EU:s gränser och att lokala myndigheter från mer än 50 länder i världen har anslutit sig och frivilligt åtagit sig att minska sina koldioxidutsläpp.

| 14. | Kommittén stöder den globala exporten av borgmästaravtalsmodellen och är villig att bidra till spridningen genom partnerskap med städer och regioner utanför EU, särskilt städer och regioner i EU:s grannländer som ReK redan har samarbetsstrukturer med genom plattformarna Arlem och Corleap eller genom de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna, för att på så sätt hjälpa världens städer och regioner att möta utmaningarna med klimatförändringen. |
| --- | --- |

14.

Kommittén stöder den globala exporten av borgmästaravtalsmodellen och är villig att bidra till spridningen genom partnerskap med städer och regioner utanför EU, särskilt städer och regioner i EU:s grannländer som ReK redan har samarbetsstrukturer med genom plattformarna Arlem och Corleap eller genom de gemensamma rådgivande kommittéerna och arbetsgrupperna, för att på så sätt hjälpa världens städer och regioner att möta utmaningarna med klimatförändringen.

| 15. | Vi uppmanar kommissionen att sprida de framgångsrika principerna och metoderna för borgmästaravtalet till områden utanför EU och stödja arbetet att i anslutning till klimatmålen främja spridningen av modellen med flernivåstyre (6) som kan öppna för ännu mer decentraliserat samarbete. |
| --- | --- |

15.

Vi uppmanar kommissionen att sprida de framgångsrika principerna och metoderna för borgmästaravtalet till områden utanför EU och stödja arbetet att i anslutning till klimatmålen främja spridningen av modellen med flernivåstyre (6) som kan öppna för ännu mer decentraliserat samarbete.

Fler undertecknare och marknadsföring av rörelsen i EU-medlemsstaterna

| 16. | Kommittén noterar med tillfredsställelse att många ReK-ledamöter företräder kommuner som redan har anslutit sig till borgmästaravtalet och uppmuntrar också sina ledamöter att främja borgmästaravtalet i sina städer och regioner för att skapa politisk kontinuitet i arbetet med att nå målen. |
| --- | --- |

16.

Kommittén noterar med tillfredsställelse att många ReK-ledamöter företräder kommuner som redan har anslutit sig till borgmästaravtalet och uppmuntrar också sina ledamöter att främja borgmästaravtalet i sina städer och regioner för att skapa politisk kontinuitet i arbetet med att nå målen.

| 17. | Vi anser att en förenkling av utformningen och genomförandet av handlingsplaner för hållbar energi och av rapporteringsprocessen kan bidra stort till att locka nya undertecknare. I detta sammanhang skulle det också vara mycket värdefullt att förbättra utvärderingsförfarandena för dessa handlingsplaner och förkorta tidsfristen för att utvärdera dem. Man bör beakta att småstäder och orter på landsbygden i nuläget inte har tillgång till de resurser och den finansiering som krävs för att genomföra handlingsplanen för hållbar energi. |
| --- | --- |

17.

Vi anser att en förenkling av utformningen och genomförandet av handlingsplaner för hållbar energi och av rapporteringsprocessen kan bidra stort till att locka nya undertecknare. I detta sammanhang skulle det också vara mycket värdefullt att förbättra utvärderingsförfarandena för dessa handlingsplaner och förkorta tidsfristen för att utvärdera dem. Man bör beakta att småstäder och orter på landsbygden i nuläget inte har tillgång till de resurser och den finansiering som krävs för att genomföra handlingsplanen för hållbar energi.

| 18. | Kommittén anser att regioner och lokala myndigheter som redan har erfarenhet på detta område kan fungera som mentorer och hjälpa andra lokala myndigheter att ansluta sig till initiativet, samt utarbeta handlingsplaner för hållbar energi och även dela med sig av bästa praxis. |
| --- | --- |

18.

Kommittén anser att regioner och lokala myndigheter som redan har erfarenhet på detta område kan fungera som mentorer och hjälpa andra lokala myndigheter att ansluta sig till initiativet, samt utarbeta handlingsplaner för hållbar energi och även dela med sig av bästa praxis.

| 19. | Vi föreslår att en ”ambassadör för borgmästaravtalet” ska utses i varje medlemsstat för att marknadsföra borgmästaravtalet hos städer och regioner, särskilt de städer och regioner som efter en förändring i den politiska ledningen inte nödvändigtvis fortsätter att delta i borgmästaravtalet. Dessa ”ambassadörer” bör väljas bland borgmästaravtalets medlemmar på frivillig basis och erhålla stöd från ReK, de behöriga ministerierna i medlemsstaten och även från kommissionen, via de ständiga representationerna i medlemsstaterna. Samtidigt skulle de också ha det övergripande ansvaret för att rapportera om målen i de olika länderna. |
| --- | --- |

19.

Vi föreslår att en ”ambassadör för borgmästaravtalet” ska utses i varje medlemsstat för att marknadsföra borgmästaravtalet hos städer och regioner, särskilt de städer och regioner som efter en förändring i den politiska ledningen inte nödvändigtvis fortsätter att delta i borgmästaravtalet. Dessa ”ambassadörer” bör väljas bland borgmästaravtalets medlemmar på frivillig basis och erhålla stöd från ReK, de behöriga ministerierna i medlemsstaten och även från kommissionen, via de ständiga representationerna i medlemsstaterna. Samtidigt skulle de också ha det övergripande ansvaret för att rapportera om målen i de olika länderna.

| 20. | Vi föreslår att man ska utgå från befintliga lokala och regionala partnerskap, särskilt vänortssamverkan, för att marknadsföra borgmästaravtalet och dess mål både inom och utanför EU, för att på så sätt bidra till skapa en global rörelse. |
| --- | --- |

20.

Vi föreslår att man ska utgå från befintliga lokala och regionala partnerskap, särskilt vänortssamverkan, för att marknadsföra borgmästaravtalet och dess mål både inom och utanför EU, för att på så sätt bidra till skapa en global rörelse.

Regionernas roll i borgmästaravtalet

| 21. | Kommittén påpekar att målet för borgmästaravtalet är att skapa en styrningsstruktur med samordning mellan alla förvaltningsnivåer i linje med principerna för flernivåstyre och subsidiaritet, där kostnadseffektiva åtgärder vidtas på så ambitiös nivå som möjligt. Att initiativen till åtgärder tas på gräsrotsnivå är en förutsättning. Det är avgörande att invånarna och lokalsamhällena är engagerade. Den lokala förvaltningsnivån är lämpligast för att utveckla och genomföra handlingsplaner och för att skapa engagemang för dem bland invånarna. Regionerna kan ta ansvar för samordningen och ge stöd till städer med begränsade resurser för att utarbeta handlingsplaner för hållbar energi. Även nationella myndigheter kan bidra med samordning och fördela nationella och europeiska resurser, medan beslut om regelverk, finansiering och tekniska biståndsprogram fattas på EU-nivå. |
| --- | --- |

21.

Kommittén påpekar att målet för borgmästaravtalet är att skapa en styrningsstruktur med samordning mellan alla förvaltningsnivåer i linje med principerna för flernivåstyre och subsidiaritet, där kostnadseffektiva åtgärder vidtas på så ambitiös nivå som möjligt. Att initiativen till åtgärder tas på gräsrotsnivå är en förutsättning. Det är avgörande att invånarna och lokalsamhällena är engagerade. Den lokala förvaltningsnivån är lämpligast för att utveckla och genomföra handlingsplaner och för att skapa engagemang för dem bland invånarna. Regionerna kan ta ansvar för samordningen och ge stöd till städer med begränsade resurser för att utarbeta handlingsplaner för hållbar energi. Även nationella myndigheter kan bidra med samordning och fördela nationella och europeiska resurser, medan beslut om regelverk, finansiering och tekniska biståndsprogram fattas på EU-nivå.

| 22. | Kommittén betonar att alla styresnivåer måste fullgöra sina åtaganden och sina roller inom borgmästaravtalet för att resultaten ska bli så bra som möjligt och framhåller dessutom att ett minimiantal åtaganden bör upprätthållas när borgmästaravtalet har funnits i några år. |
| --- | --- |

22.

Kommittén betonar att alla styresnivåer måste fullgöra sina åtaganden och sina roller inom borgmästaravtalet för att resultaten ska bli så bra som möjligt och framhåller dessutom att ett minimiantal åtaganden bör upprätthållas när borgmästaravtalet har funnits i några år.

| 23. | ReK framhåller att regionerna eller mikroregionerna (Nuts 4-nivån) kan spela en avgörande roll för att stödja de städer som anslutit sig till borgmästaravtalet i arbetet med att ta fram handlingsplaner för hållbar energi samt genomföra och sprida bästa praxis för att undvika dubbelarbete, och göra det möjligt för många små och medelstora städer att delta i initiativet. Denna väsentliga roll för regioner, oavsett storlek, erkänns formellt när de ansluter sig till borgmästaravtalet som territoriella samordnare. |
| --- | --- |

23.

ReK framhåller att regionerna eller mikroregionerna (Nuts 4-nivån) kan spela en avgörande roll för att stödja de städer som anslutit sig till borgmästaravtalet i arbetet med att ta fram handlingsplaner för hållbar energi samt genomföra och sprida bästa praxis för att undvika dubbelarbete, och göra det möjligt för många små och medelstora städer att delta i initiativet. Denna väsentliga roll för regioner, oavsett storlek, erkänns formellt när de ansluter sig till borgmästaravtalet som territoriella samordnare.

| 24. | Vi påminner om våra tidigare rekommendationer om vikten av att regionernas roll som samordnare inom ramen för borgmästaravtalet ska erkännas fullt ut och förstärkas. Denna roll är faktiskt grundläggande för att integrera mindre kommuners insatser och projekt, eftersom de inte får någon ersättning för sina utgifter. |
| --- | --- |

24.

Vi påminner om våra tidigare rekommendationer om vikten av att regionernas roll som samordnare inom ramen för borgmästaravtalet ska erkännas fullt ut och förstärkas. Denna roll är faktiskt grundläggande för att integrera mindre kommuners insatser och projekt, eftersom de inte får någon ersättning för sina utgifter.

Rekommendationer rörande liknande initiativ

| 25. | Kommittén är medveten om att borgmästaravtalet inte är den enda goda lösningen när det gäller kampen mot klimatförändringen. Liknande initiativ finns även i medlemsstaterna och i Europarådet, och man bör utveckla synergieffekter mellan dem. Nationella och regionala initiativ är viktiga för att ge ett mer operativt stöd, särskilt för mindre kommuner. Rapportering och åtaganden inom borgmästaravtalet bör ses över så att de underlättar samordning med andra internationella initiativ för att synliggöra de lokala och regionala nivåerna i samband med FN:s klimatförhandlingar, t.ex. Compact of Mayors, Carbonn och Nazca. |
| --- | --- |

25.

Kommittén är medveten om att borgmästaravtalet inte är den enda goda lösningen när det gäller kampen mot klimatförändringen. Liknande initiativ finns även i medlemsstaterna och i Europarådet, och man bör utveckla synergieffekter mellan dem. Nationella och regionala initiativ är viktiga för att ge ett mer operativt stöd, särskilt för mindre kommuner. Rapportering och åtaganden inom borgmästaravtalet bör ses över så att de underlättar samordning med andra internationella initiativ för att synliggöra de lokala och regionala nivåerna i samband med FN:s klimatförhandlingar, t.ex. Compact of Mayors, Carbonn och Nazca.

| 26. | Vi upprepar vårt förslag om att borgmästaravtalet och Mayors Adapt bör integreras med varandra, vilket vi även föreslog i vårt yttrande om en EU-strategi för klimatanpassning (7), och att också Pact of Islands-initiativet ska inkluderas. |
| --- | --- |

26.

Vi upprepar vårt förslag om att borgmästaravtalet och Mayors Adapt bör integreras med varandra, vilket vi även föreslog i vårt yttrande om en EU-strategi för klimatanpassning (7), och att också Pact of Islands-initiativet ska inkluderas.

| 27. | Vi uppmanar borgmästaravtalets sekretariat och kommissionen att ta vara på de synergieffekter som kan uppstå mellan politiska åtaganden till följd av å ena sidan anslutningen till borgmästaravtalet och Mayors Adapt och å andra sidan de tekniska lösningar som erbjuds av initiativet för smarta städer. |
| --- | --- |

27.

Vi uppmanar borgmästaravtalets sekretariat och kommissionen att ta vara på de synergieffekter som kan uppstå mellan politiska åtaganden till följd av å ena sidan anslutningen till borgmästaravtalet och Mayors Adapt och å andra sidan de tekniska lösningar som erbjuds av initiativet för smarta städer.

| 28. | Kommittén påpekar att de olika initiativen, de olika ansökningsförfarandena, de delvis överlappande målen och de olika kontrollmetoderna kan skapa förvirring och uppmanar därför till en bättre samordning, på borgmästaravtalets initiativ, och strukturering av alla olika faktorer, med särskilt fokus på öppenhet, begriplig kommunikation och minskad administrativ börda. En lösning med en enda kontaktpunkt bör övervägas, där lokala förvaltningar kan få all information de behöver om de olika initiativen. |
| --- | --- |

28.

Kommittén påpekar att de olika initiativen, de olika ansökningsförfarandena, de delvis överlappande målen och de olika kontrollmetoderna kan skapa förvirring och uppmanar därför till en bättre samordning, på borgmästaravtalets initiativ, och strukturering av alla olika faktorer, med särskilt fokus på öppenhet, begriplig kommunikation och minskad administrativ börda. En lösning med en enda kontaktpunkt bör övervägas, där lokala förvaltningar kan få all information de behöver om de olika initiativen.

| 29. | ReK konstaterar att tillgång till finansiering fortfarande är ett stort hinder för genomförandet av handlingsplaner för hållbar energi, särskilt när det gäller mindre kommuner eller länder där stora budgetnedskärningar har genomförts. |
| --- | --- |

29.

ReK konstaterar att tillgång till finansiering fortfarande är ett stort hinder för genomförandet av handlingsplaner för hållbar energi, särskilt när det gäller mindre kommuner eller länder där stora budgetnedskärningar har genomförts.

| 30. | Vi betonar att de lokala förvaltningarna utöver ett starkt institutionellt stöd och ramverk även behöver en gynnsam rättslig och finansiell miljö, samt metoder och marknadsföring som underlättar nätverksarbete och gör det lättare att nå målen (8). |
| --- | --- |

30.

Vi betonar att de lokala förvaltningarna utöver ett starkt institutionellt stöd och ramverk även behöver en gynnsam rättslig och finansiell miljö, samt metoder och marknadsföring som underlättar nätverksarbete och gör det lättare att nå målen (8).

| 31. | Kommittén motsätter sig all diskriminering mot lokala förvaltningar som inte är anslutna till borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

31.

Kommittén motsätter sig all diskriminering mot lokala förvaltningar som inte är anslutna till borgmästaravtalet.

Finansieringsfrågor

| 32. | Kommittén är oroad över att små och medelstora städer har svårt att få tillgång till EU-medel och att vissa av dem inte känner till de finansieringsmöjligheter som finns, samtidigt som andra saknar den kapacitet som krävs för att utarbeta förslag till projekt som kan vara stödberättigade. Därför uppmanar kommittén enträget kommissionen och borgmästaravtalet att informera förvaltningarna om de finansieringsmöjligheter som finns tillgängliga för att de ska kunna uppfylla sina åtaganden (9). Mer allmänt förespråkar ReK att man inrättar särskilda finansieringssystem för små och medelstora kommuner. |
| --- | --- |

32.

Kommittén är oroad över att små och medelstora städer har svårt att få tillgång till EU-medel och att vissa av dem inte känner till de finansieringsmöjligheter som finns, samtidigt som andra saknar den kapacitet som krävs för att utarbeta förslag till projekt som kan vara stödberättigade. Därför uppmanar kommittén enträget kommissionen och borgmästaravtalet att informera förvaltningarna om de finansieringsmöjligheter som finns tillgängliga för att de ska kunna uppfylla sina åtaganden (9). Mer allmänt förespråkar ReK att man inrättar särskilda finansieringssystem för små och medelstora kommuner.

| 33. | Kommittén påpekar att även om handlingsplanerna för hållbar energi i den utformning som har godkänts av EU:s gemensamma forskningscentrum (JRC) är utmärkta koncept för energibesparing i städer, så måste de omvandlas i projekt för att kunna locka till sig finansiering från banker eller privata investerare. De lokala myndigheterna saknar dock ofta den kapacitet som krävs för detta. Elena-programmet, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB), kan hjälpa till med detta, men det programmet gäller nästan enbart stora projekt. För att underlätta genomförandet av så många planer som möjligt måste nationella eller regionala program utformade med Elena-programmet som modell inrättas och erbjuda finansiering även för mindre projekt, särskilt i små och medelstora kommuner. |
| --- | --- |

33.

Kommittén påpekar att även om handlingsplanerna för hållbar energi i den utformning som har godkänts av EU:s gemensamma forskningscentrum (JRC) är utmärkta koncept för energibesparing i städer, så måste de omvandlas i projekt för att kunna locka till sig finansiering från banker eller privata investerare. De lokala myndigheterna saknar dock ofta den kapacitet som krävs för detta. Elena-programmet, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB), kan hjälpa till med detta, men det programmet gäller nästan enbart stora projekt. För att underlätta genomförandet av så många planer som möjligt måste nationella eller regionala program utformade med Elena-programmet som modell inrättas och erbjuda finansiering även för mindre projekt, särskilt i små och medelstora kommuner.

| 34. | Kommittén föreslår att undertecknarna av borgmästaravtalet även i fortsättningen ska erhålla tekniskt stöd (genomförbarhetsstudier, tekniskt bistånd och bistånd för finansieringslösningar, förfaranden för offentlig upphandling osv.), så att de – på grundval av de åtgärder som antagits i deras handlingsplan för hållbar energi – kan utarbeta projekt med finansieringsmöjligheter och införa långsiktiga finansieringsmekanismer för att mobilisera nödvändiga investeringar. EIB:s Elena-instrument har visserligen hjälpt undertecknarna av borgmästaravtalet att genomföra omfattande och långsiktiga finansieringsmodeller, men instrumentet ställer höga krav avseende projektens storlek och hävstångseffekt, vilket medför att små och medelstora deltagare utesluts. EU-stödet måste utökas för att bidra till utarbetandet av handlingsplaner för hållbar energi av olika storlek. De olika finansieringskällorna bör rationaliseras, bland annat EIB:s mekanismer (Efsi, EIAH, Elena), ESI-fonderna (Fi-kompassplattformen), Horisont 2020, EEEF, Jessica, det kommande initiativet om smart finansiering för smarta byggnader osv. |
| --- | --- |

34.

Kommittén föreslår att undertecknarna av borgmästaravtalet även i fortsättningen ska erhålla tekniskt stöd (genomförbarhetsstudier, tekniskt bistånd och bistånd för finansieringslösningar, förfaranden för offentlig upphandling osv.), så att de – på grundval av de åtgärder som antagits i deras handlingsplan för hållbar energi – kan utarbeta projekt med finansieringsmöjligheter och införa långsiktiga finansieringsmekanismer för att mobilisera nödvändiga investeringar. EIB:s Elena-instrument har visserligen hjälpt undertecknarna av borgmästaravtalet att genomföra omfattande och långsiktiga finansieringsmodeller, men instrumentet ställer höga krav avseende projektens storlek och hävstångseffekt, vilket medför att små och medelstora deltagare utesluts. EU-stödet måste utökas för att bidra till utarbetandet av handlingsplaner för hållbar energi av olika storlek. De olika finansieringskällorna bör rationaliseras, bland annat EIB:s mekanismer (Efsi, EIAH, Elena), ESI-fonderna (Fi-kompassplattformen), Horisont 2020, EEEF, Jessica, det kommande initiativet om smart finansiering för smarta byggnader osv.

| 35. | Kommittén uppmanar kommissionen att ge borgmästaravtalets sekretariat möjlighet att underlätta en sammanlänkning av de lokala förvaltningarnas projekt, eventuellt genom en internetbaserad plattform, så att de kan få tillgång till det Elena-program som EIB erbjuder. Kommissionen uppmanas också att utöka det tekniska biståndet och biståndet för kapacitetsuppbyggnad till deltagarna. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar kommissionen att ge borgmästaravtalets sekretariat möjlighet att underlätta en sammanlänkning av de lokala förvaltningarnas projekt, eventuellt genom en internetbaserad plattform, så att de kan få tillgång till det Elena-program som EIB erbjuder. Kommissionen uppmanas också att utöka det tekniska biståndet och biståndet för kapacitetsuppbyggnad till deltagarna.

| 36. | All information om finansieringsalternativ bör samlas i en tydligt utformad broschyr på alla EU-språk och denna broschyr bör revideras årligen och distribueras till intressenterna, däribland ReK och dess ledamöter. |
| --- | --- |

36.

All information om finansieringsalternativ bör samlas i en tydligt utformad broschyr på alla EU-språk och denna broschyr bör revideras årligen och distribueras till intressenterna, däribland ReK och dess ledamöter.

Samarbetet mellan ReK och borgmästaravtalet

| 37. | Vi påminner om att ReK, dvs. den EU-institution som företräder EU:s städer och regioner och som fungerar som kontaktpunkt för många lokala nätverk, bör spela en central roll i systemet med flernivåstyre. Dessutom bör man bibehålla det viktiga stödet till det arbete med system för flernivåstyre som de lokala och regionala energiorganen i Europa och deras nätverk utför inom ramen för borgmästaravtalet. Detta skulle säkerställa att EU-lagstiftningen i högre grad återspeglar samhällenas och städernas situation och behov. |
| --- | --- |

37.

Vi påminner om att ReK, dvs. den EU-institution som företräder EU:s städer och regioner och som fungerar som kontaktpunkt för många lokala nätverk, bör spela en central roll i systemet med flernivåstyre. Dessutom bör man bibehålla det viktiga stödet till det arbete med system för flernivåstyre som de lokala och regionala energiorganen i Europa och deras nätverk utför inom ramen för borgmästaravtalet. Detta skulle säkerställa att EU-lagstiftningen i högre grad återspeglar samhällenas och städernas situation och behov.

| 38. | Vi är beredda att utveckla åtgärder för att öka borgmästaravtalets synlighet bland våra ledamöter, och uppmanar dem som inte har gjort så ännu att ansluta sig till borgmästaravtalet på sina respektive lokala eller regionala myndigheters vägnar. För detta ändamål kommer vi att undersöka möjligheterna att inrätta en tillfällig grupp, ”borgmästaravtalets vänner”, bland de ReK-ledamöter som redan har undertecknat borgmästaravtalet, och som skulle kunna få stöd för att främja avtalet i sina relevanta strukturer både inom och utanför ReK. |
| --- | --- |

38.

Vi är beredda att utveckla åtgärder för att öka borgmästaravtalets synlighet bland våra ledamöter, och uppmanar dem som inte har gjort så ännu att ansluta sig till borgmästaravtalet på sina respektive lokala eller regionala myndigheters vägnar. För detta ändamål kommer vi att undersöka möjligheterna att inrätta en tillfällig grupp, ”borgmästaravtalets vänner”, bland de ReK-ledamöter som redan har undertecknat borgmästaravtalet, och som skulle kunna få stöd för att främja avtalet i sina relevanta strukturer både inom och utanför ReK.

| 39. | Kommittén påpekar att den nuvarande flyktingkrisen, som främst orsakas av krig och ekonomiska svårigheter, i framtiden kan bli ännu allvarligare om klimatförändringen inte framgångsrikt bekämpas, eftersom dess konsekvenser hotar överlevnaden för allt fler människor. |
| --- | --- |

39.

Kommittén påpekar att den nuvarande flyktingkrisen, som främst orsakas av krig och ekonomiska svårigheter, i framtiden kan bli ännu allvarligare om klimatförändringen inte framgångsrikt bekämpas, eftersom dess konsekvenser hotar överlevnaden för allt fler människor.

| 40. | Slutligen är borgmästaravtalet ett av de verktyg som kan föra EU närmare sina invånare. De lokala och regionala myndigheterna har visat att de på frivillig väg kan överträffa EU:s mål. Det går bara att uppnå bättre resultat om även hushållen själva, eventuellt genom initiativ från de lokala myndigheterna, kan nå en punkt där de sätter upp egna mål för en minskad, renare och mer hållbar energiförbrukning, inte bara för sin egen skull, utan för hela planeten. |
| --- | --- |

40.

Slutligen är borgmästaravtalet ett av de verktyg som kan föra EU närmare sina invånare. De lokala och regionala myndigheterna har visat att de på frivillig väg kan överträffa EU:s mål. Det går bara att uppnå bättre resultat om även hushållen själva, eventuellt genom initiativ från de lokala myndigheterna, kan nå en punkt där de sätter upp egna mål för en minskad, renare och mer hållbar energiförbrukning, inte bara för sin egen skull, utan för hela planeten.

Bryssel den 4 december 2015.

Markku MARKKULA

Europeiska regionkommitténs ordförande

---

(1)  CdR1536/2015, CdR 1535/2015, CdR 4084/2014, CdR 2691/2014, CdR 6902/2013, CdR 5810/2013, CdR 140/2011, CdR 408/2010, CdR 164/2010, CdR 241/2008.

1

(2)  I enlighet med målet i ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030: en minskning med 40 % av växthusgasutsläppen jämfört med 1990 års nivå. De som undertecknar borgmästaravtalet förbinder sig att överträffa målen i EU-lagstiftningen.

2

(3)  Upphovsmännen till borgmästaravtalet satte som mål för 2020 att minska utsläppen av växthusgaser med mer 20 % jämfört med 1990 års nivå.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml.

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf.

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/48

---

Yttrande från Europeiska regionkommittén – Bidrag till kontrollen av fågeldirektivets och livsmiljödirektivets ändamålsenlighet

(2016/C 051/10)

| Föredragande: | Roby BIWER (PES-LU) Ledamot av kommunfullmäktige i Bettembourg |
| --- | --- |

Föredragande:

Roby BIWER (PES-LU) Ledamot av kommunfullmäktige i Bettembourg

POLITISKA REKOMMENDATIONER

EUROPEISKA REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer

| 1. | En av de största utmaningarna på miljöområdet i dag är att fram till 2020 stoppa förlusten av biologisk mångfald och naturliga livsmiljöer och förstörelsen av ekosystemtjänsterna samt att återställa dem. |
| --- | --- |

1.

En av de största utmaningarna på miljöområdet i dag är att fram till 2020 stoppa förlusten av biologisk mångfald och naturliga livsmiljöer och förstörelsen av ekosystemtjänsterna samt att återställa dem.

| 2. | Enligt de relevanta skälen i EU:s fågeldirektiv (1) och livsmiljödirektiv (2) (nedan kallade naturvårdsdirektiven) är bland annat bevarande, skydd och förbättring av miljön ett väsentligt mål av allmänt intresse som gemenskapen strävar efter att uppnå, och minskade bestånd av vilda djur och deras livsmiljöer utgör ett allvarligt hot mot bevarandet av den naturliga miljön. |
| --- | --- |

2.

Enligt de relevanta skälen i EU:s fågeldirektiv (1) och livsmiljödirektiv (2) (nedan kallade naturvårdsdirektiven) är bland annat bevarande, skydd och förbättring av miljön ett väsentligt mål av allmänt intresse som gemenskapen strävar efter att uppnå, och minskade bestånd av vilda djur och deras livsmiljöer utgör ett allvarligt hot mot bevarandet av den naturliga miljön.

| 3. | Kommittén uttrycker oro över att aktuella undersökningar, exempelvis rapporten om tillståndet för naturen i Europeiska unionen (3), konstaterar att det mål för den biologiska mångfalden för 2020 som fastställdes av Europeiska rådet den 25 och 26 mars 2010 inte förväntas kunna uppnås endast på basis av de åtgärder som hittills vidtagits eller planeras. |
| --- | --- |

3.

Kommittén uttrycker oro över att aktuella undersökningar, exempelvis rapporten om tillståndet för naturen i Europeiska unionen (3), konstaterar att det mål för den biologiska mångfalden för 2020 som fastställdes av Europeiska rådet den 25 och 26 mars 2010 inte förväntas kunna uppnås endast på basis av de åtgärder som hittills vidtagits eller planeras.

| 4. | Vi instämmer i kommissionens antagande inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald (4) om att naturvårdsdirektiven måste genomföras fullt ut för att stoppa förlusten av biologisk mångfald och uppnå de enskilda mål som anges i strategin. |
| --- | --- |

4.

Vi instämmer i kommissionens antagande inom ramen för EU:s strategi för biologisk mångfald (4) om att naturvårdsdirektiven måste genomföras fullt ut för att stoppa förlusten av biologisk mångfald och uppnå de enskilda mål som anges i strategin.

| 5. | De regionala och lokala myndigheterna har en nyckelroll i genomförandet av naturvårdsdirektiven och kommittén är övertygad om att vi tack vare denna nyckelroll har en särskild erfarenhet av naturvårdsdirektiven. |
| --- | --- |

5.

De regionala och lokala myndigheterna har en nyckelroll i genomförandet av naturvårdsdirektiven och kommittén är övertygad om att vi tack vare denna nyckelroll har en särskild erfarenhet av naturvårdsdirektiven.

| 6. | Vi vill därför, i enlighet med vårt politiska mandat, bidra med vår särskilda erfarenhet av naturvårdsdirektiven till kommissionens pågående kontroll av ändamålsenligheten (5) och kommer i det följande att ta ställning till de olika frågor som kommissionen tar upp. |
| --- | --- |

6.

Vi vill därför, i enlighet med vårt politiska mandat, bidra med vår särskilda erfarenhet av naturvårdsdirektiven till kommissionens pågående kontroll av ändamålsenligheten (5) och kommer i det följande att ta ställning till de olika frågor som kommissionen tar upp.

Relevans

| 7. | Kommittén anser att de skäl och målsättningar som ligger till grund för naturvårdsdirektiven är aktuella även i dag och att naturvårdsdirektiven är nödvändiga för att skydda djur och deras livsmiljöer samt de livsmiljötyper som finns i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

7.

Kommittén anser att de skäl och målsättningar som ligger till grund för naturvårdsdirektiven är aktuella även i dag och att naturvårdsdirektiven är nödvändiga för att skydda djur och deras livsmiljöer samt de livsmiljötyper som finns i Europeiska unionen.

| 8. | Naturvårdsdirektiven tar upp alla de huvudsakliga hoten mot arterna, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna i EU. |
| --- | --- |

8.

Naturvårdsdirektiven tar upp alla de huvudsakliga hoten mot arterna, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna i EU.

| 9. | Vi finner det djupt oroväckande att bestämmelserna i naturvårdsdirektiven ännu inte har genomförts fullt ut av alla medlemsstater. Ofta saknas fortfarande bitvis ett rättsligt skydd av Natura 2000-områdena, förvaltningsplaner har inte utarbetats och konkreta skyddsåtgärder har inte genomförts. Vi vill att de lokala och regionala myndigheterna involveras mer i arbetet med dessa uppgifter. |
| --- | --- |

9.

Vi finner det djupt oroväckande att bestämmelserna i naturvårdsdirektiven ännu inte har genomförts fullt ut av alla medlemsstater. Ofta saknas fortfarande bitvis ett rättsligt skydd av Natura 2000-områdena, förvaltningsplaner har inte utarbetats och konkreta skyddsåtgärder har inte genomförts. Vi vill att de lokala och regionala myndigheterna involveras mer i arbetet med dessa uppgifter.

| 10. | I naturvårdsdirektiven eftersträvas ett omfattande skydd av de arter som är i mest akut behov av skydd, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna inom alla politikområden. En framtida utmaning är därför att närmare integrera natursvårdsintressena i andra politikområden, såsom jordbrukspolitiken, där naturskyddet hittills inte har beaktats på ett optimalt sätt. |
| --- | --- |

10.

I naturvårdsdirektiven eftersträvas ett omfattande skydd av de arter som är i mest akut behov av skydd, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna inom alla politikområden. En framtida utmaning är därför att närmare integrera natursvårdsintressena i andra politikområden, såsom jordbrukspolitiken, där naturskyddet hittills inte har beaktats på ett optimalt sätt.

| 11. | Mot denna bakgrund är naturvårdsdirektiven ytterst relevanta för att skydda arter, deras livsmiljöer och livsmiljötyper från hot och belastningar på lokal och regional nivå till följd av förlorade eller uppsplittrade livsmiljöer, föroreningar samt utbredning av främmande djur och växter. |
| --- | --- |

11.

Mot denna bakgrund är naturvårdsdirektiven ytterst relevanta för att skydda arter, deras livsmiljöer och livsmiljötyper från hot och belastningar på lokal och regional nivå till följd av förlorade eller uppsplittrade livsmiljöer, föroreningar samt utbredning av främmande djur och växter.

Effektivitet

| 12. | ReK konstaterar att tillståndet för arterna, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna bevisligen har förbättrats avsevärt i de områden där naturvårdsdirektiven har genomförts (6) och att man därför kan utgå från att målen i dessa direktiv kommer att kunna uppnås om direktiven genomförs fullt ut. |
| --- | --- |

12.

ReK konstaterar att tillståndet för arterna, deras livsmiljöer och livsmiljötyperna bevisligen har förbättrats avsevärt i de områden där naturvårdsdirektiven har genomförts (6) och att man därför kan utgå från att målen i dessa direktiv kommer att kunna uppnås om direktiven genomförs fullt ut.

| 13. | En mängd konkreta exempel i rapporten om tillståndet för naturen i Europeiska unionen visar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll i skyddet av arter och deras livsmiljöer. |
| --- | --- |

13.

En mängd konkreta exempel i rapporten om tillståndet för naturen i Europeiska unionen visar att medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll i skyddet av arter och deras livsmiljöer.

| 14. | Kommittén finner det djupt oroande att de framgångar som uppnåtts inom art- och livsmiljöskyddet med genomförandet av naturvårdsdirektiven är begränsade i sin omfattning och ofullständiga, eftersom merparten av arterna och livsmiljötyperna alltjämt uppvisar en ogynnsam bevarandestatus och en betydande andel till och med riskerar att få en försämrad bevarandestatus. |
| --- | --- |

14.

Kommittén finner det djupt oroande att de framgångar som uppnåtts inom art- och livsmiljöskyddet med genomförandet av naturvårdsdirektiven är begränsade i sin omfattning och ofullständiga, eftersom merparten av arterna och livsmiljötyperna alltjämt uppvisar en ogynnsam bevarandestatus och en betydande andel till och med riskerar att få en försämrad bevarandestatus.

| 15. | Dessutom uppvisar den biologiska mångfalden i områden som inte omfattas av naturvårdsdirektiven inte samma positiva utveckling som den inom Natura 2000-nätverket, vilket exempelvis visar sig i den dramatiska förlusten av vanliga fågelarter. |
| --- | --- |

15.

Dessutom uppvisar den biologiska mångfalden i områden som inte omfattas av naturvårdsdirektiven inte samma positiva utveckling som den inom Natura 2000-nätverket, vilket exempelvis visar sig i den dramatiska förlusten av vanliga fågelarter.

| 16. | Vi är övertygade om att diskussioner mellan olika berörda parter angående det fåtal arter som skulle kunna orsaka skador kan lösas genom tydliga bestämmelser i förvaltningsplanerna, som fastställer en åtgärdsserie och understöds med lämpliga finansiella resurser och personalresurser, i syfte att värna om folkhälsan och den allmänna säkerheten, undvika allvarliga skador och ge gottgörelse vid oundvikliga konflikter. |
| --- | --- |

16.

Vi är övertygade om att diskussioner mellan olika berörda parter angående det fåtal arter som skulle kunna orsaka skador kan lösas genom tydliga bestämmelser i förvaltningsplanerna, som fastställer en åtgärdsserie och understöds med lämpliga finansiella resurser och personalresurser, i syfte att värna om folkhälsan och den allmänna säkerheten, undvika allvarliga skador och ge gottgörelse vid oundvikliga konflikter.

| 17. | Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut genomföra bestämmelserna i naturvårdsdirektiven, framför allt med hänsyn till utnämningen av och det rättsliga skyddet för Natura 2000-områden och fastställandet av specifika bevarandemål, med hänsyn till art- och livsmiljöskyddet genom praktiska bevarande- och återställandeåtgärder samt med hänsyn till användningen av nödvändiga ekonomiska resurser. Särskilt bristen på finansiering och behovet av att förenkla tillgången till befintlig finansiering är något som man bör komma till rätta med (7). |
| --- | --- |

17.

Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att hjälpa de lokala och regionala myndigheterna att fullt ut genomföra bestämmelserna i naturvårdsdirektiven, framför allt med hänsyn till utnämningen av och det rättsliga skyddet för Natura 2000-områden och fastställandet av specifika bevarandemål, med hänsyn till art- och livsmiljöskyddet genom praktiska bevarande- och återställandeåtgärder samt med hänsyn till användningen av nödvändiga ekonomiska resurser. Särskilt bristen på finansiering och behovet av att förenkla tillgången till befintlig finansiering är något som man bör komma till rätta med (7).

| 18. | Kommissionen uppmanas att anta effektivare genomförandevägledningar och att uppdatera de som finns, så att de är lätta att förstå och finns tillgängliga på de olika språken i medlemsstaterna. De bör vara tillgängliga via en enda internetportal (8), ta upp befintlig rättspraxis och, vid behov, beskriva särdragen i olika sektorer. |
| --- | --- |

18.

Kommissionen uppmanas att anta effektivare genomförandevägledningar och att uppdatera de som finns, så att de är lätta att förstå och finns tillgängliga på de olika språken i medlemsstaterna. De bör vara tillgängliga via en enda internetportal (8), ta upp befintlig rättspraxis och, vid behov, beskriva särdragen i olika sektorer.

| 19. | Kommittén föreslår att kommissionen lägger större tonvikt vid information, utbildning och medvetandehöjande åtgärder, särskilt när det gäller nyttan av naturvårdsinsatser och Natura 2000-områden, och dessutom exempelvis bygger ut Europeiska miljöbyråns befintliga verktyg ‘Natura 2000 Viewer’ till ett omfattande geografiskt informationssystem på internet, som på ett strukturerat sätt informerar allmänheten, planerare, markanvändare och andra aktörer om alla aspekter av genomförandet av naturvårdsdirektiven i de enskilda Natura 2000-områdena. |
| --- | --- |

19.

Kommittén föreslår att kommissionen lägger större tonvikt vid information, utbildning och medvetandehöjande åtgärder, särskilt när det gäller nyttan av naturvårdsinsatser och Natura 2000-områden, och dessutom exempelvis bygger ut Europeiska miljöbyråns befintliga verktyg ‘Natura 2000 Viewer’ till ett omfattande geografiskt informationssystem på internet, som på ett strukturerat sätt informerar allmänheten, planerare, markanvändare och andra aktörer om alla aspekter av genomförandet av naturvårdsdirektiven i de enskilda Natura 2000-områdena.

| 20. | Vi är därför övertygade om att de brister som har konstaterats och den bekymmersamma bevarandestatusen för många arter och livsmiljötyper inte beror på att naturvårdsdirektiven skulle vara ineffektiva. Snarare har dessa direktiv visat sig vara mycket effektiva instrument för att skydda den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

20.

Vi är därför övertygade om att de brister som har konstaterats och den bekymmersamma bevarandestatusen för många arter och livsmiljötyper inte beror på att naturvårdsdirektiven skulle vara ineffektiva. Snarare har dessa direktiv visat sig vara mycket effektiva instrument för att skydda den biologiska mångfalden.

Ändamålsenlighet

| 21. | Bevarandet av den biologiska mångfalden är först och främst en uppgift för samhället, och måste genomföras på grundval av en hållbar, dvs. varaktigt och globalt tillämpbar, ekonomisk modell och levnadsmodell. |
| --- | --- |

21.

Bevarandet av den biologiska mångfalden är först och främst en uppgift för samhället, och måste genomföras på grundval av en hållbar, dvs. varaktigt och globalt tillämpbar, ekonomisk modell och levnadsmodell.

| 22. | ReK konstaterar att de små och medelstora företagen i samband med ett offentligt samråd med kommissionen (9) inte räknade naturvårdsdirektiven till de tio ekonomiskt mest betungande rättsakterna. |
| --- | --- |

22.

ReK konstaterar att de små och medelstora företagen i samband med ett offentligt samråd med kommissionen (9) inte räknade naturvårdsdirektiven till de tio ekonomiskt mest betungande rättsakterna.

| 23. | Kommittén beklagar att planerare, markanvändare och andra nyckelsektorer har drabbats av kostnader, ibland i onödan, till följd av försenade och ofullständiga utnämningar av Natura 2000-områden. Samtidigt bör det påpekas att skillnaderna i kostnader för de lokala och regionala myndigheterna kan förklaras av att mångfalden av arter och livsmiljöer och de naturvårdsinsatser som krävs kan vara ojämnt fördelade över olika regioner. |
| --- | --- |

23.

Kommittén beklagar att planerare, markanvändare och andra nyckelsektorer har drabbats av kostnader, ibland i onödan, till följd av försenade och ofullständiga utnämningar av Natura 2000-områden. Samtidigt bör det påpekas att skillnaderna i kostnader för de lokala och regionala myndigheterna kan förklaras av att mångfalden av arter och livsmiljöer och de naturvårdsinsatser som krävs kan vara ojämnt fördelade över olika regioner.

| 24. | Många av Natura 2000-områdena tillhandahåller betydelsefulla och inkomstbringande ekosystemtjänster på lokal och regional nivå (10), till exempel i form av hälsotjänster, koldioxidlagring, översvämningsskydd, vattenrening, luftrening eller förebyggande av jorderosion. |
| --- | --- |

24.

Många av Natura 2000-områdena tillhandahåller betydelsefulla och inkomstbringande ekosystemtjänster på lokal och regional nivå (10), till exempel i form av hälsotjänster, koldioxidlagring, översvämningsskydd, vattenrening, luftrening eller förebyggande av jorderosion.

| 25. | Aktuell forskning (11) bekräftar ett utomordentligt kostnads-nyttoförhållande på lokal och regional nivå, eftersom den miljömässiga, sociala och ekonomiska nyttan vida överstiger kostnaderna för genomförandet av naturvårdsdirektiven. |
| --- | --- |

25.

Aktuell forskning (11) bekräftar ett utomordentligt kostnads-nyttoförhållande på lokal och regional nivå, eftersom den miljömässiga, sociala och ekonomiska nyttan vida överstiger kostnaderna för genomförandet av naturvårdsdirektiven.

| 26. | ReK noterar att Natura 2000-nätverket medför möjligheter genom att arbetstillfällen och inkomster genereras inom sektorerna för miljövänlig turism och rekreation i naturen. Det är i detta avseende mycket viktigt att skapa nya affärsmöjligheter i missgynnade landsbygdsområden. |
| --- | --- |

26.

ReK noterar att Natura 2000-nätverket medför möjligheter genom att arbetstillfällen och inkomster genereras inom sektorerna för miljövänlig turism och rekreation i naturen. Det är i detta avseende mycket viktigt att skapa nya affärsmöjligheter i missgynnade landsbygdsområden.

| 27. | Vår uppfattning är därför att även om genomförandet av naturvårdsdirektiven av naturliga skäl ger upphov till kostnader, så är dessa kostnader nödvändiga för att bevara den biologiska mångfalden, vilket även krävs av hållbarhetsskäl. Dessutom står kostnaderna i proportion till den långt större nytta som naturvårdsdirektiven ger upphov till, och som bara delvis kan mätas i ekonomiska termer. |
| --- | --- |

27.

Vår uppfattning är därför att även om genomförandet av naturvårdsdirektiven av naturliga skäl ger upphov till kostnader, så är dessa kostnader nödvändiga för att bevara den biologiska mångfalden, vilket även krävs av hållbarhetsskäl. Dessutom står kostnaderna i proportion till den långt större nytta som naturvårdsdirektiven ger upphov till, och som bara delvis kan mätas i ekonomiska termer.

Samstämmighet

| 28. | Kommittén är övertygad om att de båda naturvårdsdirektiven var för sig är utmärkta exempel på en lagstiftning som är koncentrerad, begriplig, konsekvent och systematisk, vilket sammantaget gör den målinriktad. |
| --- | --- |

28.

Kommittén är övertygad om att de båda naturvårdsdirektiven var för sig är utmärkta exempel på en lagstiftning som är koncentrerad, begriplig, konsekvent och systematisk, vilket sammantaget gör den målinriktad.

| 29. | Gemensamt betraktade är naturvårdsdirektiven lyckade exempel på lagstiftningsinstrument, eftersom bägge fungerar på likartat sätt, är konsekventa i förhållande till varandra och på ett meningsfullt sätt kompletterar varandra i fråga om de konkreta skyddsåtgärderna, så att de tillsammans bildar skyddssystemet Natura 2000. |
| --- | --- |

29.

Gemensamt betraktade är naturvårdsdirektiven lyckade exempel på lagstiftningsinstrument, eftersom bägge fungerar på likartat sätt, är konsekventa i förhållande till varandra och på ett meningsfullt sätt kompletterar varandra i fråga om de konkreta skyddsåtgärderna, så att de tillsammans bildar skyddssystemet Natura 2000.

| 30. | Kommittén utgår från att naturvårdsdirektiven även är i samklang med annan EU-miljölagstiftning och påminner i detta sammanhang om EIA-direktivet (12) som uttryckligen ändrades i detta syfte. Vi vill samtidigt uppmuntra medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att bättre samordna genomförandet av olika miljörättsakter och att exempelvis driva på integreringen av tillståndsförfaranden, övervakningsåtgärder och rapporteringsskyldigheter. |
| --- | --- |

30.

Kommittén utgår från att naturvårdsdirektiven även är i samklang med annan EU-miljölagstiftning och påminner i detta sammanhang om EIA-direktivet (12) som uttryckligen ändrades i detta syfte. Vi vill samtidigt uppmuntra medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna att bättre samordna genomförandet av olika miljörättsakter och att exempelvis driva på integreringen av tillståndsförfaranden, övervakningsåtgärder och rapporteringsskyldigheter.

| 31. | ReK menar att en förbättrad samordning av planeringsarbetet i enlighet med naturvårdsdirektiven och vattenramdirektivet (13) samt i förekommande fall även i enlighet med EIA-direktivet och SMB-direktivet (14) skulle kunna vara meningsfullt såväl av miljöskäl som för att undvika onödiga kostnader. |
| --- | --- |

31.

ReK menar att en förbättrad samordning av planeringsarbetet i enlighet med naturvårdsdirektiven och vattenramdirektivet (13) samt i förekommande fall även i enlighet med EIA-direktivet och SMB-direktivet (14) skulle kunna vara meningsfullt såväl av miljöskäl som för att undvika onödiga kostnader.

| 32. | Vi uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna och att bistå dem vid det praktiska genomförandet av ny miljölagstiftning, såsom förordningen om invasiva främmande arter (15). |
| --- | --- |

32.

Vi uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med de lokala och regionala myndigheterna och att bistå dem vid det praktiska genomförandet av ny miljölagstiftning, såsom förordningen om invasiva främmande arter (15).

| 33. | Oberoende av att naturvårdsdirektiven har integrerats väl med annan EU-miljölagstiftning så menar vi att det med hänsyn till uppnåendet av naturvårdsdirektivens mål är problematiskt att andra EU-politikområden, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken eller energi- och transportpolitiken, alltjämt bidrar otillräckligt till bevarandet av den biologiska mångfalden (16). |
| --- | --- |

33.

Oberoende av att naturvårdsdirektiven har integrerats väl med annan EU-miljölagstiftning så menar vi att det med hänsyn till uppnåendet av naturvårdsdirektivens mål är problematiskt att andra EU-politikområden, såsom den gemensamma jordbrukspolitiken, den gemensamma fiskeripolitiken eller energi- och transportpolitiken, alltjämt bidrar otillräckligt till bevarandet av den biologiska mångfalden (16).

| 34. | Kommittén anser att det i kommissionens halvtidsrapport om struktur- och investeringsfonderna måste införas ett krav på att alla projekt som finansieras av EU måste genomgå en bedömning av hur de påverkar den biologiska mångfalden (17). |
| --- | --- |

34.

Kommittén anser att det i kommissionens halvtidsrapport om struktur- och investeringsfonderna måste införas ett krav på att alla projekt som finansieras av EU måste genomgå en bedömning av hur de påverkar den biologiska mångfalden (17).

| 35. | Kommittén uppmanar vidare kommissionen att, i enlighet med den europeiska strategin för biologisk mångfald, lägga fram ett förslag om en lagstiftningsram som ska skydda arter och livsmiljöer utanför Natura 2000-områdena samt arter som inte omfattas av strikta skyddsåtgärder, för att förhindra nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster (18). |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar vidare kommissionen att, i enlighet med den europeiska strategin för biologisk mångfald, lägga fram ett förslag om en lagstiftningsram som ska skydda arter och livsmiljöer utanför Natura 2000-områdena samt arter som inte omfattas av strikta skyddsåtgärder, för att förhindra nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster (18).

| 36. | Kommittén är trots allt övertygad om att naturvårdsdirektiven är väl utformade för att kunna uppfylla sina fastställda mål, men att mer måste göras för att stoppa verksamhet som är till skada för den biologiska mångfalden inom politikområden som inte omfattas av åtgärderna i naturvårdsdirektiven. |
| --- | --- |

36.

Kommittén är trots allt övertygad om att naturvårdsdirektiven är väl utformade för att kunna uppfylla sina fastställda mål, men att mer måste göras för att stoppa verksamhet som är till skada för den biologiska mångfalden inom politikområden som inte omfattas av åtgärderna i naturvårdsdirektiven.

Europeiskt mervärde

| 37. | Kommittén konstaterar att naturvårdsdirektiven avsevärt har bidragit till en mer samstämmig och effektivare förvaltning av natur- och artskyddet och till högre miniminormer på dessa rättsområden i de olika medlemsstaternas regioner. |
| --- | --- |

37.

Kommittén konstaterar att naturvårdsdirektiven avsevärt har bidragit till en mer samstämmig och effektivare förvaltning av natur- och artskyddet och till högre miniminormer på dessa rättsområden i de olika medlemsstaternas regioner.

| 38. | Mångfalden av arter och livsmiljöer i Europa är gränsöverskridande och ojämnt fördelad, och därför behövs en EU-omfattande strategi som samordnar medlemsstaternas insatser för att säkerställa ett effektivt gränsöverskridande skydd medlemsstaterna emellan. |
| --- | --- |

38.

Mångfalden av arter och livsmiljöer i Europa är gränsöverskridande och ojämnt fördelad, och därför behövs en EU-omfattande strategi som samordnar medlemsstaternas insatser för att säkerställa ett effektivt gränsöverskridande skydd medlemsstaterna emellan.

| 39. | Kommittén påminner om att naturvårdsdirektiven utgör ett grundläggande instrument för att EU ska kunna uppfylla sina internationella förpliktelser enligt konventionen om biologisk mångfald och andra internationella konventioner, såsom konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (Bernkonventionen) och Bonnkonventionen om skydd av flyttande vilda djur. Därmed har de även en positiv inverkan på den biologiska mångfalden och på det vilda djur- och växtlivet inom och utanför Europeiska unionen. |
| --- | --- |

39.

Kommittén påminner om att naturvårdsdirektiven utgör ett grundläggande instrument för att EU ska kunna uppfylla sina internationella förpliktelser enligt konventionen om biologisk mångfald och andra internationella konventioner, såsom konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö (Bernkonventionen) och Bonnkonventionen om skydd av flyttande vilda djur. Därmed har de även en positiv inverkan på den biologiska mångfalden och på det vilda djur- och växtlivet inom och utanför Europeiska unionen.

| 40. | Vi är övertygade om att naturvårdsdirektiven på ett avgörande sätt har bidragit till inrättandet av enhetliga rättsliga skyddsnormer i medlemsstaterna och att man därigenom sett till att ekonomiska aktörer fått en tydlig ram med lika konkurrensvillkor på den inre marknaden. |
| --- | --- |

40.

Vi är övertygade om att naturvårdsdirektiven på ett avgörande sätt har bidragit till inrättandet av enhetliga rättsliga skyddsnormer i medlemsstaterna och att man därigenom sett till att ekonomiska aktörer fått en tydlig ram med lika konkurrensvillkor på den inre marknaden.

| 41. | ReK betonar mot bakgrund av detta att behovet av enhetlig lagstiftning på EU-nivå är mer akut än någonsin tidigare för att kunna nå målen i strategin för biologisk mångfald och i de internationella konventionerna och att naturvårdsdirektiven utgör en utmärkt grund för detta. |
| --- | --- |

41.

ReK betonar mot bakgrund av detta att behovet av enhetlig lagstiftning på EU-nivå är mer akut än någonsin tidigare för att kunna nå målen i strategin för biologisk mångfald och i de internationella konventionerna och att naturvårdsdirektiven utgör en utmärkt grund för detta.

Slutkommentarer

| 42. | Kommittén är övertygad om att eventuella problem i samband med art- och livsmiljöskyddet inte har sin grund i själva naturvårdsdirektiven utan i regel hänger samman med genomförandet på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

42.

Kommittén är övertygad om att eventuella problem i samband med art- och livsmiljöskyddet inte har sin grund i själva naturvårdsdirektiven utan i regel hänger samman med genomförandet på lokal, regional och nationell nivå.

| 43. | Av denna anledning anser vi att det inte vore tillrådligt med en översyn av naturvårdsdirektiven, också av den anledningen att den inledande osäkerheten kring tolkningen av naturvårdsdirektiven numera har skingrats, framför allt tack vare EU-domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

43.

Av denna anledning anser vi att det inte vore tillrådligt med en översyn av naturvårdsdirektiven, också av den anledningen att den inledande osäkerheten kring tolkningen av naturvårdsdirektiven numera har skingrats, framför allt tack vare EU-domstolens rättspraxis.

| 44. | En översyn av naturvårdsdirektiven skulle också vara fel väg att gå eftersom lokala och regionala myndigheter behöver tid på sig att genomföra möjliga och planerade åtgärder i naturvårdsdirektiven som ännu inte har genomförts, såsom de förvaltningsplaner som alltjämt saknas, samt för att i ännu större utsträckning utnyttja direktivens potential. |
| --- | --- |

44.

En översyn av naturvårdsdirektiven skulle också vara fel väg att gå eftersom lokala och regionala myndigheter behöver tid på sig att genomföra möjliga och planerade åtgärder i naturvårdsdirektiven som ännu inte har genomförts, såsom de förvaltningsplaner som alltjämt saknas, samt för att i ännu större utsträckning utnyttja direktivens potential.

| 45. | Kommittén oroas också över att en översyn, med hänsyn till intressena hos de olika grupper som tillämpar lagstiftningen, riskerar att leda till långdragna konflikter mellan de samhällsaktörer som berörs av lagstiftningen, följt av årtionden av rättslig osäkerhet. |
| --- | --- |

45.

Kommittén oroas också över att en översyn, med hänsyn till intressena hos de olika grupper som tillämpar lagstiftningen, riskerar att leda till långdragna konflikter mellan de samhällsaktörer som berörs av lagstiftningen, följt av årtionden av rättslig osäkerhet.

| 46. | Kommittén uttrycker sin oro över förstörelsen av enskilda Natura 2000-områden och vidden av det illegala dödande och den illegala fångst av fåglar och andra djurarter som hittills pågått, och är övertygad om att det krävs större ansträngningar på alla myndighetsnivåer för att se till att bestämmelserna i naturvårdsdirektiven följs. |
| --- | --- |

46.

Kommittén uttrycker sin oro över förstörelsen av enskilda Natura 2000-områden och vidden av det illegala dödande och den illegala fångst av fåglar och andra djurarter som hittills pågått, och är övertygad om att det krävs större ansträngningar på alla myndighetsnivåer för att se till att bestämmelserna i naturvårdsdirektiven följs.

| 47. | Kommittén menar därför att kommissionen verkligen måste ta sin roll som fördragens väktare på allvar och kräver att kommissionen tar allvarligt på klagomål om tillämpningen av unionsrätten och inte drar sig för att inleda lämpliga överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

47.

Kommittén menar därför att kommissionen verkligen måste ta sin roll som fördragens väktare på allvar och kräver att kommissionen tar allvarligt på klagomål om tillämpningen av unionsrätten och inte drar sig för att inleda lämpliga överträdelseförfaranden.

| 48. | Sammanfattningsvis uppmanar kommittén kommissionen att utnyttja förfarandet för kontroll av ändamålsenligheten för att visa hur viktigt det är att medlemsstaterna genomför naturvårdsdirektiven ännu bättre, och vi välkomnar alla ansatser från medlemsstaternas sida att involvera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet. |
| --- | --- |

48.

Sammanfattningsvis uppmanar kommittén kommissionen att utnyttja förfarandet för kontroll av ändamålsenligheten för att visa hur viktigt det är att medlemsstaterna genomför naturvårdsdirektiven ännu bättre, och vi välkomnar alla ansatser från medlemsstaternas sida att involvera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet.

Bryssel den 4 december 2015.

Europeiska regionkommitténs ordförande

Markku MARKKULA

---

(1)  Direktiv 2009/147/EG (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

1

(2)  Direktiv 92/43/EEG (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Jfr kommissionens mandat:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Jfr COM(2015) 219 final.

6

(7)  Jfr CdR 112/2010 fin och CdR 8074/2013.

7

(8)  Se ReK:s rapport om territoriell konsekvensbedömning 2015.

8

ReK:s rapport om territoriell konsekvensbedömning 2015

(9)  Se http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_sv.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/et al., ”Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network”, 2011.

10

(11)  EU-rapporter har visat att ett fullständigt genomförande av samtliga Natura 2000-områden skulle kosta medlemsstaterna omkring 6 miljarder euro per år. I gengäld genererar Natura 2000-områdena ekosystemtjänster till ett värde av upp till 300 miljarder euro och har dessutom potential att skapa upp till 8 miljoner arbetstillfällen.

11

(12)  Direktiv 2014/52/EU (EUT L 124, 25.4.2014, s. 1).

12

(13)  Direktiv 2000/60/EG (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

13

(14)  Direktiv 2001/42/EG (EGT L 197, 21.7.2001, s. 30).

14

(15)  Förordning (EU) nr 1143/2014 (EUT L 317, 4.11.2014, s. 35).

15

(16)  Se CdR 112/2010 fin, CdR 22/2009 fin och ReK:s rapport om territoriell konsekvensbedömning 2015 (konflikter med regionalpolitiken).

16

ReK:s rapport om territoriell konsekvensbedömning 2015

(17)  CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Jfr CdR 4577/2013 fin och Europaparlamentets resolution 2011/2307(INI).

18

---