# Eiropas Savienības L 23/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 23 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 29. janvāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 23

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 29. janvāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Īstenošanas regula (ES) 2016/111 (2016. gada 28. janvāris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 101/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/112 (2016. gada 27. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam | 14 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/113 (2016. gada 28. janvāris), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu | 16 |
| | * | Komisijas Regula (ES) 2016/114 (2016. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz 2017. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par veselību un bērnu veselību īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/115 (2016. gada 28. janvāris), ar ko atsauc viena ražotāja eksportētāja saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā | 47 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/116 (2016. gada 28. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 57 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/117 (2016. gada 28. janvāris) par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 atvērtas 2016. gada janvāra apakšperiodam | 59 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/118 (2016. gada 20. janvāris) par to, kā EUNAVFOR MED operācija SOPHIA īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2240 (2015) (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA/1/2016) | 63 |
| | * | Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/119 (2016. gada 28. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā | 65 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/120 (2016. gada 28. janvāris) par atsaukšanos publiskajā iepirkumā uz paplašināmās komerciālo pārskatu valodas (XBRL) 2.1. versiju (
  1
  ) | 77 |
| | | TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM |
| | * | ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2016 (2015. gada 3. decembris), ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju 3. protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm [2016/121] | 79 |
| | * | Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2015. gada 16. decembris), ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1., 3., 4. un 7. pielikumu [2016/122] | 82 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Īstenošanas regula (ES) 2016/111 (2016. gada 28. janvāris), ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 101/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/112 (2016. gada 27. janvāris), ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

14

*

Komisijas Regula (ES) 2016/113 (2016. gada 28. janvāris), ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

16

*

Komisijas Regula (ES) 2016/114 (2016. gada 28. janvāris), ar ko attiecībā uz 2017. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par veselību un bērnu veselību īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (
  1
  )

EU-SILC

1

40

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/115 (2016. gada 28. janvāris), ar ko atsauc viena ražotāja eksportētāja saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

47

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/116 (2016. gada 28. janvāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

57

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/117 (2016. gada 28. janvāris) par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 atvērtas 2016. gada janvāra apakšperiodam

59

LĒMUMI

*

Politikas un drošības komitejas Lēmums (KĀDP) 2016/118 (2016. gada 20. janvāris) par to, kā EUNAVFOR MED operācija SOPHIA īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2240 (2015) (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA/1/2016)

EUNAVFOR MED

SOPHIA

EUNAVFOR MED

63

*

Padomes Lēmums (KĀDP) 2016/119 (2016. gada 28. janvāris), ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā

65

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/120 (2016. gada 28. janvāris) par atsaukšanos publiskajā iepirkumā uz paplašināmās komerciālo pārskatu valodas (XBRL) 2.1. versiju (
  1
  )

XBRL

1

77

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

*

ES un Šveices Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 2/2016 (2015. gada 3. decembris), ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju 3. protokolu par jēdziena noteiktas izcelsmes izstrādājums definīciju un administratīvās sadarbības metodēm [2016/121]

79

*

Kopienas un Šveices Iekšzemes transporta komitejas Lēmums Nr. 1/2016 (2015. gada 16. decembris), ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1., 3., 4. un 7. pielikumu [2016/122]

82

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/1

---

PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/111

(2016. gada 28. janvāris),

ar kuru īsteno Regulu (ES) Nr. 101/2011 par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 101/2011 (2011. gada 4. februāris) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām, vienībām un struktūrām saistībā ar situāciju Tunisijā (1), un jo īpaši tās 12. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 4. februārī pieņēma Regulu (ES) Nr. 101/2011. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 4. februārī pieņēma Regulu (ES) Nr. 101/2011.

| (2) | Pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 101/2011 I pielikumā izklāstītā saraksta pārskatīšanu, būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz 48 personām. |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 101/2011 I pielikumā izklāstītā saraksta pārskatīšanu, būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz 48 personām.

| (3) | Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 101/2011 I pielikums, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr. 101/2011 I pielikums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (ES) Nr. 101/2011 I pielikumu aizstāj ar tekstu, kas izklāstīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  
  OV L 31, 5.2.2011., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

2. PANTĀ MINĒTO PERSONU UN VIENĪBU SARAKSTS

| | Vārds | Personas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Bijušais Tunisijas prezidents, dzimis Hamman-Sousse1936. gada 3. septembrī, Selma HASSEN dēls, precējies ar Leïla TRABELSI, nacionālā identitātes karte (NIK) Nr. 00354671. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par publisko līdzekļu piesavināšanos, ko valsts amatpersona veikusi, esot amatā, par valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1956. gada 24. oktobrī,Saida DHERIF meita, precējusies ar Zine El Abidine BEN ALI, NIK Nr. 00683530. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1944. gada 4. martā,Saida DHERIF dēls, precējies ar Yamina SOUIEI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 11 rue de France – Radès Ben Arous, NIK Nr. 05000799. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Sabha-Lybie1980. gada 7. janvārī, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, precējies ar Inès LEJRI, adrese: Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- 7th floor – apt.
  No 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, NIK Nr. 04524472. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā (attiecībā uz Banque Nationale Agricole uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektora amatu), lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1981. gada 2. decembrī, Naïma BOUTIBA dēls, precējies ar Nesrine BEN ALI, NIK Nr. 04682068. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona (bijušais valsts prezidents Ben Ali) piesavinājās Tunisijas publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu, bijušo valsts prezidentu Ben Ali, nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1987. gada 16. janvārī, Leïla TRABELSI meita, precējusies ar Fahd Mohamed Sakher MATERI, NIK Nr. 00299177. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1992. gada 17. jūlijā, Leïla TRABELSI meita, dzīvo prezidenta pilī, NIK Nr. 09006300. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 5. novembrī, Saida DHERIF dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, NIK Nr. 00777029. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1948. gada 24. jūnijā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Nadia MAKNI, lauksaimniecības uzņēmējsabiedrības vadītāja vietnieks, adrese: 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, NIK Nr. 00104253. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1953. gada 19. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed MAHJOUB, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 21 rue d'Aristote – Carthage Salammbô, NIK Nr. 00403106. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 26. augustā, Najia JERIDI dēls, uzņēmējs, adrese: 124 avenue Habib Bourguiba – Carthage presidence, NIK Nr. 05417770. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1950. gada 26. aprīlī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Souad BEN JEMIA, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00178522. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonu nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1955. gada 25. septembrī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Hela BELHAJ, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, NIK Nr. 05150331. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1958. gada 27. decembrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed Montassar MEHERZI, komercdirektore, adrese: 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, NIK Nr. 00166569. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tunisijas pilsonis, dzimis La Marsa1959. gada 5. maijā, Fatma SFAR dēls, precējies ar Samira TRABELSI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, NIK Nr. 00046988. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1960. gada 1. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Habib ZAKIR, adrese: 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00235016. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tunisijas pilsonis, dzimis 1957. gada 5. martā, Saida BEN ABDALLAH dēls, precējies ar Nefissa TRABELSI, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese: 4 rue Ennawras – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00547946. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1973. gada 3. jūlijā, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese daudzdzīvokļu ēkā: Amine El Bouhaira-rue du Lac Turkana-Les Berges du Lac – Tunis, NIK Nr. 05411511. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā)1975. gada 25. jūnijā, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI māsas) meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, precējusies ar Mourad MEHDOUI, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05417907. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 3. maijā, Neila BARTAJI dēls, precējies ar Lilia NACEF, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05189459. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1976. gada 18. septembrī, Najia JERIDI dēls, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese dzīvojamo ēku kompleksā: Erriadh.2-Gammarth – Tunis, NIK Nr. 05412560. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1971. gada 4. decembrī, Yamina SOUIEI meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 2 rue El Farrouj – La Marsa, NIK Nr. 05418095. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1965. gada 20. decembrī, Radhia MATHLOUTHI dēls, precējies ar Linda CHERNI, biroja darbinieks sabiedrībā Tunisair, adrese: 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, NIK Nr. 00300638. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tunisijas pilsonis, dzimis 1988. gada 29. janvārī, Kaouther Feriel HAMZA dēls, uzņēmējsabiedrības Stafiem – Peugeot ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tunisijas pilsonis, dzimis 1959. gada 13. janvārī, Leïla CHAIBI dēls, precējies ar Dorsaf BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00400688. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1965. gada 5. jūlijā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Slim CHIBOUB, adrese: 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00589759. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1971. gada 21. augustā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Marouene MABROUK, Ārlietu ministrijas padomdevēja, NIK Nr. 05409131. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1972. gada 11. martā, Jaouida El BEJI dēls, precējies ar Sirine BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, NIK Nr. 04766495. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1963. gada 8. martā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Slim ZARROUK, ārste, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00589758. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā)1960. gada 13. augustā, Maherzia GUEDIRA dēls, precējies ar Ghazoua BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00642271. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1949. gada 22. novembrī, Selma HASSEN dēls, preses fotogrāfs Vācijā, adrese: 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam – Sousse, NIK Nr. 02951793. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1947. gada 13. martā, precējies ar Zohra BEN AMMAR, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: rue El Moez – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02800443. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Hammam-Sousse1952. gada 16. maijā, Selma HASSEN meita, precējusies ar Fathi REFAT, sabiedrības Tunisair pārstāve, adrese: 17 avenue de la République.- Hammam-Sousse, NIK Nr. 02914657. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Sousse1956. gada 18. septembrī, Selma HASSEN meita, precējusies ar Sadok Habib MHIRI, uzņēmuma vadītāja, adrese: avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, NIK Nr. 02804872. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1938. gada 28. oktobrī, Selma HASSEN dēls, pensionārs, Selma MANSOUR atraitnis, adrese: 255 cité El Bassatine – Monastir, NIK Nr. 028106l4. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1969. gada 21. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, precējies ar Monia CHEDLI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: avenue Hédi Nouira – Monastir, NIK Nr. 04180053. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1974. gada 29. aprīlī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, uzņēmuma vadītājs, adrese: 83 Cap Marina – Monastir, NIK Nr. 04186963. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1972. gada 12. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, nodarbojas ar komerciālu eksportu un importu, adrese: avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, NIK Nr. 04192479. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1980. gada 8. martā, Selma MANSOUR meita, precējusies ar Zied JAZIRI, uzņēmējsabiedrības sekretāre, adrese: rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 06810509. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1978. gada 8. oktobrī, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 05590835. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1977. gada 9. augustā, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 17 avenue de la République – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05590836. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1982. gada 30. augustā, Hayet BEN ALI meita, precējusies ar Badreddine BENNOUR, adrese: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 08434380. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1970. gada 13. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, nodaļas vadītājs sabiedrībā Tunisair, adrese: Résidence les Jardins, apt.
  Block b – El Menzah 8 – l'Ariana, NIK Nr. 05514395. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1967. gada 22. oktobrī, Naïma BEN ALI dēls, Transporta ministrijas īpašais padomdevējs, adrese: 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 05504161. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1973. gada 3. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, precējies ar Lamia JEGHAM, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 13 Ennakhil housing estate – Kantaoui – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05539378. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Paris (Parīzē) 1966. gada 27. oktobrī, Paulette HAZAT dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, NIK Nr. 05515496 (dubulta valstspiederība). | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas un Francijas valstspiederība, dzimis Le Petit Quevilly (76) 1971. gada 6. aprīlī (vai 16. aprīlī saskaņā ar viņa Tunisijas identitātes karti); 1932. gada 9. februārī dzimušā Tijani BEN ALI un 1936. gada 23. februārī dzimušās Paulette HAZET (vai HAZAT) dēls, precējies ar Amel SAIED (vai SAID), uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: Chouket El Arressa, Hammam – Sousse saskaņā ar viņa Tunisijas NIK Nr. 00297112, un adrese: 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77) saskaņā ar viņa Francijas NIK Nr. 111277501841. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 28. augustā, Leila DEROUICHE dēls, komercdirektors, adrese: 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 04622472. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |

Vārds

Personas informācija

Pamatojums

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Bijušais Tunisijas prezidents, dzimis Hamman-Sousse1936. gada 3. septembrī, Selma HASSEN dēls, precējies ar Leïla TRABELSI, nacionālā identitātes karte (NIK) Nr. 00354671.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par publisko līdzekļu piesavināšanos, ko valsts amatpersona veikusi, esot amatā, par valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1956. gada 24. oktobrī,Saida DHERIF meita, precējusies ar Zine El Abidine BEN ALI, NIK Nr. 00683530.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1944. gada 4. martā,Saida DHERIF dēls, precējies ar Yamina SOUIEI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 11 rue de France – Radès Ben Arous, NIK Nr. 05000799.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Sabha-Lybie1980. gada 7. janvārī, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, precējies ar Inès LEJRI, adrese: Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- 7th floor – apt.
  No 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, NIK Nr. 04524472.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā (attiecībā uz Banque Nationale Agricole uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektora amatu), lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1981. gada 2. decembrī, Naïma BOUTIBA dēls, precējies ar Nesrine BEN ALI, NIK Nr. 04682068.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona (bijušais valsts prezidents Ben Ali) piesavinājās Tunisijas publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu, bijušo valsts prezidentu Ben Ali, nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1987. gada 16. janvārī, Leïla TRABELSI meita, precējusies ar Fahd Mohamed Sakher MATERI, NIK Nr. 00299177.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1992. gada 17. jūlijā, Leïla TRABELSI meita, dzīvo prezidenta pilī, NIK Nr. 09006300.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 5. novembrī, Saida DHERIF dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, NIK Nr. 00777029.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1948. gada 24. jūnijā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Nadia MAKNI, lauksaimniecības uzņēmējsabiedrības vadītāja vietnieks, adrese: 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, NIK Nr. 00104253.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1953. gada 19. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed MAHJOUB, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 21 rue d'Aristote – Carthage Salammbô, NIK Nr. 00403106.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 26. augustā, Najia JERIDI dēls, uzņēmējs, adrese: 124 avenue Habib Bourguiba – Carthage presidence, NIK Nr. 05417770.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1950. gada 26. aprīlī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Souad BEN JEMIA, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00178522.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonu nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1955. gada 25. septembrī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Hela BELHAJ, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, NIK Nr. 05150331.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1958. gada 27. decembrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed Montassar MEHERZI, komercdirektore, adrese: 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, NIK Nr. 00166569.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tunisijas pilsonis, dzimis La Marsa1959. gada 5. maijā, Fatma SFAR dēls, precējies ar Samira TRABELSI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, NIK Nr. 00046988.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1960. gada 1. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Habib ZAKIR, adrese: 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00235016.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tunisijas pilsonis, dzimis 1957. gada 5. martā, Saida BEN ABDALLAH dēls, precējies ar Nefissa TRABELSI, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese: 4 rue Ennawras – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00547946.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1973. gada 3. jūlijā, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese daudzdzīvokļu ēkā: Amine El Bouhaira-rue du Lac Turkana-Les Berges du Lac – Tunis, NIK Nr. 05411511.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā)1975. gada 25. jūnijā, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI māsas) meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, precējusies ar Mourad MEHDOUI, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05417907.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 3. maijā, Neila BARTAJI dēls, precējies ar Lilia NACEF, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05189459.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1976. gada 18. septembrī, Najia JERIDI dēls, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese dzīvojamo ēku kompleksā: Erriadh.2-Gammarth – Tunis, NIK Nr. 05412560.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1971. gada 4. decembrī, Yamina SOUIEI meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 2 rue El Farrouj – La Marsa, NIK Nr. 05418095.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1965. gada 20. decembrī, Radhia MATHLOUTHI dēls, precējies ar Linda CHERNI, biroja darbinieks sabiedrībā Tunisair, adrese: 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, NIK Nr. 00300638.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tunisijas pilsonis, dzimis 1988. gada 29. janvārī, Kaouther Feriel HAMZA dēls, uzņēmējsabiedrības Stafiem – Peugeot ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tunisijas pilsonis, dzimis 1959. gada 13. janvārī, Leïla CHAIBI dēls, precējies ar Dorsaf BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00400688.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1965. gada 5. jūlijā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Slim CHIBOUB, adrese: 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00589759.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1971. gada 21. augustā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Marouene MABROUK, Ārlietu ministrijas padomdevēja, NIK Nr. 05409131.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1972. gada 11. martā, Jaouida El BEJI dēls, precējies ar Sirine BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, NIK Nr. 04766495.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1963. gada 8. martā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Slim ZARROUK, ārste, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00589758.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā)1960. gada 13. augustā, Maherzia GUEDIRA dēls, precējies ar Ghazoua BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00642271.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1949. gada 22. novembrī, Selma HASSEN dēls, preses fotogrāfs Vācijā, adrese: 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam – Sousse, NIK Nr. 02951793.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1947. gada 13. martā, precējies ar Zohra BEN AMMAR, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: rue El Moez – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02800443.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Hammam-Sousse1952. gada 16. maijā, Selma HASSEN meita, precējusies ar Fathi REFAT, sabiedrības Tunisair pārstāve, adrese: 17 avenue de la République.- Hammam-Sousse, NIK Nr. 02914657.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Sousse1956. gada 18. septembrī, Selma HASSEN meita, precējusies ar Sadok Habib MHIRI, uzņēmuma vadītāja, adrese: avenue de l'Imam Muslim- Khezama ouest-Sousse, NIK Nr. 02804872.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1938. gada 28. oktobrī, Selma HASSEN dēls, pensionārs, Selma MANSOUR atraitnis, adrese: 255 cité El Bassatine – Monastir, NIK Nr. 028106l4.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1969. gada 21. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, precējies ar Monia CHEDLI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: avenue Hédi Nouira – Monastir, NIK Nr. 04180053.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1974. gada 29. aprīlī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, uzņēmuma vadītājs, adrese: 83 Cap Marina – Monastir, NIK Nr. 04186963.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1972. gada 12. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, nodarbojas ar komerciālu eksportu un importu, adrese: avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, NIK Nr. 04192479.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1980. gada 8. martā, Selma MANSOUR meita, precējusies ar Zied JAZIRI, uzņēmējsabiedrības sekretāre, adrese: rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 06810509.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1978. gada 8. oktobrī, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 05590835.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1977. gada 9. augustā, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 17 avenue de la République – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05590836.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1982. gada 30. augustā, Hayet BEN ALI meita, precējusies ar Badreddine BENNOUR, adrese: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 08434380.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1970. gada 13. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, nodaļas vadītājs sabiedrībā Tunisair, adrese: Résidence les Jardins, apt.
  Block b – El Menzah 8 – l'Ariana, NIK Nr. 05514395.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1967. gada 22. oktobrī, Naïma BEN ALI dēls, Transporta ministrijas īpašais padomdevējs, adrese: 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 05504161.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

45.

Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1973. gada 3. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, precējies ar Lamia JEGHAM, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 13 Ennakhil housing estate – Kantaoui – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05539378.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Paris (Parīzē) 1966. gada 27. oktobrī, Paulette HAZAT dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, NIK Nr. 05515496 (dubulta valstspiederība).

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas un Francijas valstspiederība, dzimis Le Petit Quevilly (76) 1971. gada 6. aprīlī (vai 16. aprīlī saskaņā ar viņa Tunisijas identitātes karti); 1932. gada 9. februārī dzimušā Tijani BEN ALI un 1936. gada 23. februārī dzimušās Paulette HAZET (vai HAZAT) dēls, precējies ar Amel SAIED (vai SAID), uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: Chouket El Arressa, Hammam – Sousse saskaņā ar viņa Tunisijas NIK Nr. 00297112, un adrese: 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77) saskaņā ar viņa Francijas NIK Nr. 111277501841.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 28. augustā, Leila DEROUICHE dēls, komercdirektors, adrese: 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 04622472.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/14 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/14

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/112

(2016. gada 27. janvāris),

ar ko Regulu (EK) Nr. 1484/95 groza attiecībā uz reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 183. panta b) punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 510/2014, ar kuru nosaka tirdzniecības režīmu, kas piemērojams dažām lauksaimniecības produktu pārstrādē iegūtām precēm un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 un (EK) Nr. 614/2009 (2), un jo īpaši tās 5. panta 6. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti gan sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai, gan arī reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1484/95 (3) ir paredzēti gan sīki izstrādāti noteikumi papildu ievedmuitas nodokļu sistēmas ieviešanai, gan arī reprezentatīvās cenas mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam.

| (2) | Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes. |
| --- | --- |

(2)

Regulāri pārbaudot datus, uz kuriem balstīta reprezentatīvo cenu noteikšana mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, kļuvis skaidrs, ka ir jāgroza reprezentatīvās cenas konkrētu produktu importam, ņemot vērā cenu svārstības atkarībā no produktu izcelsmes.

| (3) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1484/95. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1484/95.

| (4) | Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā, |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā to, ka ir jānodrošina šā pasākuma piemērošana iespējami drīz pēc atjaunināto datu nosūtīšanas, šai regulai būtu jāstājas spēkā tās publicēšanas dienā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1484/95 I pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikuma tekstu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 27. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 150, 20.5.2014., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas 1995. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1484/95, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par papildu ievedmuitas sistēmas ieviešanu un reprezentatīvo cenu noteikšanu mājputnu gaļas un olu nozarē, kā arī ovalbumīnam, un atceļ Regulu Nr. 163/67/EEK (OV L 145, 29.6.1995., 47. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

| KN kods | Preču apraksts | Reprezentatīvā cena
  (EUR/100 kg) | Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā
  (EUR/100 kg) | Izcelsme (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 12 10 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi” | 137,2 | 0 | AR |
| 0207 12 90 | Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi” | 155,1
  164,0 | 0
  0 | AR
  BR |
| 0207 14 10 | Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali | 310,0
  202,7
  303,3
  244,7 | 0
  29
  0
  17 | AR
  BR
  CL
  TH |
| 0207 27 10 | Bezkaula, saldēti tītaru gabali | 372,9
  253,9 | 0
  13 | BR
  CL |
| 0408 91 80 | Žāvētas olas bez čaumalām | 568,6 | 0 | AR |
| 1602 32 11 | Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi | 236,6 | 15 | BR |

KN kods

Preču apraksts

Reprezentatīvā cena

(EUR/100 kg)

Nodrošinājums, kas minēts 3. pantā

(EUR/100 kg)

Izcelsme (1)

0207 12 10

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “70 % cāļi”

137,2

0

AR

0207 12 90

Nesadalītas, saldētas vistas, t. s. “65 % cāļi”

155,1

164,0

0

0

AR

BR

0207 14 10

Bezkaula, saldēti gaiļu vai vistu gabali

310,0

202,7

303,3

244,7

0

29

0

17

AR

BR

CL

TH

0207 27 10

Bezkaula, saldēti tītaru gabali

372,9

253,9

0

13

BR

CL

0408 91 80

Žāvētas olas bez čaumalām

568,6

0

AR

1602 32 11

Termiski neapstrādāti gaiļa vai vistas gaļas izstrādājumi

236,6

15

BR

---

(1)  Valstu nomenklatūra ir noteikta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.”

1

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/16 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/16

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/113

(2016. gada 28. janvāris),

ar ko Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importam nosaka pagaidu antidempinga maksājumu

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Procedūras sākšana

Procedūras sākšana

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 30. aprīlī, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras (“antidempinga procedūra”) sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu (“HFP stiegrojuma stieņi”), importu Savienībā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 30. aprīlī, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”), informēja par antidempinga procedūras (“antidempinga procedūra”) sākšanu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu (“HFP stiegrojuma stieņi”), importu Savienībā.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

HFP

| (2) | Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 17. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības HFP stiegrojuma stieņu ražošanas kopapjoma. Sūdzībā bija iekļauti tādi pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Antidempinga procedūra tika sākta pēc tam, kad Eiropas Tērauda asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 17. martā iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no Savienības HFP stiegrojuma stieņu ražošanas kopapjoma. Sūdzībā bija iekļauti tādi pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un no tā izrietošo būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

HFP

1.2.   Reģistrācija

Reģistrācija

| (3) | Pēc tam, ka sūdzības iesniedzējs līdz ar nepieciešamajiem pierādījumiem bija iesniedzis lūgumu, Komisija 2015. gada 17. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2015/2386 (3), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu attiecina reģistrāciju no 2015. gada 19. decembra. |
| --- | --- |

(3)

Pēc tam, ka sūdzības iesniedzējs līdz ar nepieciešamajiem pierādījumiem bija iesniedzis lūgumu, Komisija 2015. gada 17. decembrī pieņēma Regulu (ES) 2015/2386 (3), ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes betona stiegrojuma stieņu no tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu, importu attiecina reģistrāciju no 2015. gada 19. decembra.

3

1.3.   Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana

| (4) | Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī Ķīnas iestādes. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski ir izvēlējusies Apvienotos Arābu Emirātus par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par minēto izvēli. |
| --- | --- |

(4)

Komisija par izmeklēšanas sākšanu oficiāli informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, zināmos importētājus un lietotājus, kā arī Ķīnas iestādes. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā provizoriski ir izvēlējusies Apvienotos Arābu Emirātus par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktā nozīmē, un aicināja sniegt piezīmes par minēto izvēli.

| (5) | Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.4.   Atlase

Atlase

| (6) | Ņemot vērā procedūrā iesaistīto attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju iespējamo lielo skaitu un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā ir atlasīs uzņēmumus, kurus izmeklēs saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā procedūrā iesaistīto attiecīgās valsts ražotāju eksportētāju, nesaistīto importētāju un Savienības ražotāju iespējamo lielo skaitu un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija paziņojumā par procedūras sākšanu norādīja, ka tā ir atlasīs uzņēmumus, kurus izmeklēs saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

a)   Ražotāju eksportētāju atlase

Ražotāju eksportētāju atlase

| (7) | Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem tika lūgts pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem. |
| --- | --- |

(7)

Lai Komisija varētu lemt, vai jāveic atlase, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, visiem attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem tika lūgts pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas iestādēm apzināt citus ražotājus eksportētājus, kas varētu būt ieinteresēti piedalīties izmeklēšanā, un/vai sazināties ar tiem.

| (8) | Kopumā trīs ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju, piekrita, ka tās iekļauj izlasē, un lūdza veikt individuālu pārbaudi gadījumā, ja tās neiekļautu izlasē. Ņemot vērā to uzņēmumu mazo skaitu, kuri sadarbojās (kopumā trīs grupas, kurās ietilpa seši ražotāji, trīs saistītie eksportētāji Ķīnā un divi saistītie eksportētāji Singapūrā), Komisija nolēma, ka attiecībā uz attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(8)

Kopumā trīs ražotāju eksportētāju grupas sniedza pieprasīto informāciju, piekrita, ka tās iekļauj izlasē, un lūdza veikt individuālu pārbaudi gadījumā, ja tās neiekļautu izlasē. Ņemot vērā to uzņēmumu mazo skaitu, kuri sadarbojās (kopumā trīs grupas, kurās ietilpa seši ražotāji, trīs saistītie eksportētāji Ķīnā un divi saistītie eksportētāji Singapūrā), Komisija nolēma, ka attiecībā uz attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem atlase nav vajadzīga.

b)   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija četri ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie Savienībā ražo HFP stiegrojuma stieņus. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Par ierosināto izlasi netika saņemtas piezīmes. Atlasītie Savienības ražotāji ražo 90 % no aplēstā Savienības ražošanas kopapjoma. Tiek uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Šajā izlasē sākotnēji bija četri ražotāji, par kuriem Komisijai pirms izmeklēšanas sākšanas bija zināms, ka tie Savienībā ražo HFP stiegrojuma stieņus. Komisija izveidoja izlasi, pamatojoties uz pārdošanas apjomu nesaistītiem pircējiem. Turklāt ieinteresētās personas paziņojumā par procedūras sākšanu bija aicinātas darīt zināmu savu viedokli par pagaidu izlasi. Par ierosināto izlasi netika saņemtas piezīmes. Atlasītie Savienības ražotāji ražo 90 % no aplēstā Savienības ražošanas kopapjoma. Tiek uzskatīts, ka izlase ir Savienības ražošanas nozarei reprezentatīva.

HFP

c)   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (10) | Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. |
| --- | --- |

(10)

Lai Komisija varētu lemt, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visiem nesaistītajiem importētājiem lūdza pieteikties Komisijā un sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju.

| (11) | Kopumā četri nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā to importētāju, kuri sadarbojās, ierobežoto skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga. |
| --- | --- |

(11)

Kopumā četri nesaistīti importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita iekļaušanai izlasē. Ņemot vērā to importētāju, kuri sadarbojās, ierobežoto skaitu, Komisija nolēma, ka atlase nav vajadzīga.

1.5.   Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

Tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas

| (12) | Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas ĶTR iestādēm un ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. |
| --- | --- |

(12)

Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunkta nolūkos Komisija nosūtīja tirgus ekonomikas režīma pieprasījuma veidlapas ĶTR iestādēm un ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Neviens no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu.

1.6.   Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

Atbildes uz anketas jautājumiem un pārbaudes apmeklējumi

| (13) | Visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem (ražotāju eksportētāju grupām), kas sadarbojās, no četriem atlasītiem Savienības ražotājiem, četriem nesaistītiem importētājiem, pieciem nesaistītiem lietotājiem un četriem saistītiem lietotājiem. Pēc tam divi nesaistītie importētāji un trīs nesaistītie lietotāji atteicās no sadarbības. |
| --- | --- |

(13)

Visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas paziņojumā norādītajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no trim ĶTR ražotājiem eksportētājiem (ražotāju eksportētāju grupām), kas sadarbojās, no četriem atlasītiem Savienības ražotājiem, četriem nesaistītiem importētājiem, pieciem nesaistītiem lietotājiem un četriem saistītiem lietotājiem. Pēc tam divi nesaistītie importētāji un trīs nesaistītie lietotāji atteicās no sadarbības.

| (14) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un kas tika uzskatīta par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās.






  a) | ražotāji Savienībā:







  — | Celsa UK, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko bija sniegušas ieinteresētās personas un kas tika uzskatīta par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti šādu personu telpās.

a)

ražotāji Savienībā:

ražotāji Savienībā:

—

Celsa UK, Apvienotā Karaliste,

Celsa UK

| — | Megasa Siderur, Spānija, |
| --- | --- |

—

Megasa Siderur, Spānija,

Megasa Siderur

| — | Riva Acier, Francija, |
| --- | --- |

—

Riva Acier, Francija,

Riva Acier

| — | SN Maia, Portugāle; |
| --- | --- |

—

SN Maia, Portugāle;

SN Maia

| b) | nesaistītie importētāji Savienībā:







  — | Ronly Ltd, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- | --- |

b)

nesaistītie importētāji Savienībā:

nesaistītie importētāji Savienībā:

—

Ronly Ltd, Apvienotā Karaliste;

Ronly Ltd

| c) | lietotāji Savienībā: | saistītie lietotāji:






  — | BRC, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

lietotāji Savienībā:

lietotāji Savienībā:

saistītie lietotāji:

—

BRC, Apvienotā Karaliste,

BRC

| — | Express Limited, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Express Limited, Apvienotā Karaliste,

Express Limited

| — | Rom, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Rom, Apvienotā Karaliste,

Rom

| — | Romtech, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- |

—

Romtech, Apvienotā Karaliste;

Romtech

| | nesaistītie lietotāji:






  — | Capital, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- | --- |

nesaistītie lietotāji:

—

Capital, Apvienotā Karaliste,

Capital

| — | Roe Bros and Northwest Steel, Apvienotā Karaliste; |
| --- | --- |

—

Roe Bros and Northwest Steel, Apvienotā Karaliste;

Roe Bros and Northwest Steel

| d) | ražotāji eksportētāji ĶTR:







  — | Jiangyin Xicheng grupa:






  — | Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., |
| --- | --- | --- | --- |

d)

ražotāji eksportētāji ĶTR:

ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Jiangyin Xicheng grupa:

Jiangyin Xicheng

—

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.,

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd

| — | Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

| — | Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs), |
| --- | --- |

—

Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs),

Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd

| — | Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs); |
| --- | --- |

—

Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs);

Jiangsu Xichuang International Trade Co

Ltd.

| — | Jiangsu Yonggang grupa:






  — | Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Yonggang grupa:

Jiangsu Yonggang

—

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.,

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

| — | Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.;

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang grupa:






  — | Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

—

Jiangsu Shagang grupa:

Jiangsu Shagang

—

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.,

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd

| — | Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.,

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

| — | Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs); |
| --- | --- |

—

Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (ĶTR saistītais eksportētājs);

Jiangsu Shagang International Co

Ltd

| e) | ražotājs analogajā valstī:







  — | ArcelorMittal South Africa (Dienvidāfrika). |
| --- | --- | --- |

e)

ražotājs analogajā valstī:

ražotājs analogajā valstī:

—

ArcelorMittal South Africa (Dienvidāfrika).

ArcelorMittal South Africa

| (15) | Komisija neapmeklēja divu Singapūrā esošu Ķīnas uzņēmumu, kuri sadarbojās, saistīto eksportētāju telpas, proti, Lianfeng International PTE., Ltd. (Yonggang grupas saistītais eksportētājs) un Xinsha International PTE, Ltd. (Shagang grupas saistītais eksportētājs). Tomēr to dokumentācija un konti Komisijai vajadzīgajā apmērā bija pieejami pārbaužu veikšanai laikā, kad tika veikti apmeklējumi uz vietas to attiecīgo ĶTR saistīto ražotāju telpās. |
| --- | --- |

(15)

Komisija neapmeklēja divu Singapūrā esošu Ķīnas uzņēmumu, kuri sadarbojās, saistīto eksportētāju telpas, proti, Lianfeng International PTE., Ltd. (Yonggang grupas saistītais eksportētājs) un Xinsha International PTE, Ltd. (Shagang grupas saistītais eksportētājs). Tomēr to dokumentācija un konti Komisijai vajadzīgajā apmērā bija pieejami pārbaužu veikšanai laikā, kad tika veikti apmeklējumi uz vietas to attiecīgo ĶTR saistīto ražotāju telpās.

Lianfeng International PTE

Ltd

Yonggang

Xinsha International PTE

Ltd

Shagang

1.7.   Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

Izmeklēšanas periods un attiecīgais periods

| (16) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). Pamatojoties uz īpašajiem tirgus apstākļiem 2011. gadā, kā paskaidrots 148. apsvērumā, 2011. gada ietekme kaitējuma analīzē tika samazināta, un attiecīgi lielāks uzsvars tika likts uz notikumiem pēc 2012. gada 1. janvāra. Tāpēc, ja vien iespējams, indeksi pamatojas uz 2012. gadu. |
| --- | --- |

(16)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra periodu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laiku no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). Pamatojoties uz īpašajiem tirgus apstākļiem 2011. gadā, kā paskaidrots 148. apsvērumā, 2011. gada ietekme kaitējuma analīzē tika samazināta, un attiecīgi lielāks uzsvars tika likts uz notikumiem pēc 2012. gada 1. janvāra. Tāpēc, ja vien iespējams, indeksi pamatojas uz 2012. gadu.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

Attiecīgais ražojums

| (17) | Šī izmeklēšana attiecas uz ražojumu, kas ir betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām vai citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti. Galvenā paaugstinātas izturības pret nogurumu pazīme ir spēja izturēt atkārtotu spriegumu nesalūstot un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu, kas pārsniedz 150 MPa. |
| --- | --- |

(17)

Šī izmeklēšana attiecas uz ražojumu, kas ir betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām vai citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti. Galvenā paaugstinātas izturības pret nogurumu pazīme ir spēja izturēt atkārtotu spriegumu nesalūstot un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu, kas pārsniedz 150 MPa.

| (18) | Ražojuma definīcija atbilst Lielbritānijas standarta BS4449 prasībām, un tas parasti ir atšķirams atbilstoši CARES sertifikācijai un marķējumiem uz pašiem stiegrojuma stieņiem. Tāpēc pretēji konkrētu ieinteresēto personu paustajam viedoklim nav problēmu praktiski īstenot pasākumus. |
| --- | --- |

(18)

Ražojuma definīcija atbilst Lielbritānijas standarta BS4449 prasībām, un tas parasti ir atšķirams atbilstoši CARES sertifikācijai un marķējumiem uz pašiem stiegrojuma stieņiem. Tāpēc pretēji konkrētu ieinteresēto personu paustajam viedoklim nav problēmu praktiski īstenot pasākumus.

CARES

| (19) | Attiecīgais ražojums ir 17. apsvērumā aprakstītais ražojums, kura izcelsme ir ĶTR un kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89. |
| --- | --- |

(19)

Attiecīgais ražojums ir 17. apsvērumā aprakstītais ražojums, kura izcelsme ir ĶTR un kuru pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89.

2.2.   Līdzīgais ražojums

Līdzīgais ražojums

| (20) | Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ĶTR un analogās valsts iekšzemes tirgū izgatavotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšana liecināja, ka attiecīgajam ražojumam un ĶTR un analogās valsts iekšzemes tirgū izgatavotajam un pārdotajam ražojumam, kā arī Savienības ražošanas nozares izgatavotajam ražojumam, ko pārdod Savienības tirgū, ir tādas pašas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības un lietojums. Tāpēc tie provizoriski uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   Ievads

Ievads

| (21) | Izmeklēšanā sadarbojās seši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas ietilpa trijās grupās (Jiangyin Xicheng grupā, Jiangsu Yonggang grupā un Jiangsu Shagang grupā). Izmeklēšanas periodā tie pārstāvēja vairāk nekā 95 % visa Ķīnas eksporta uz Savienību. Visi uzņēmumi eksportēja uz Savienību ar saistīto eksportētāju starpniecību, kas atradās ĶTR un/vai Singapūrā. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā sadarbojās seši Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas ietilpa trijās grupās (Jiangyin Xicheng grupā, Jiangsu Yonggang grupā un Jiangsu Shagang grupā). Izmeklēšanas periodā tie pārstāvēja vairāk nekā 95 % visa Ķīnas eksporta uz Savienību. Visi uzņēmumi eksportēja uz Savienību ar saistīto eksportētāju starpniecību, kas atradās ĶTR un/vai Singapūrā.

Jiangyin Xicheng

Jiangsu Yonggang

Jiangsu Shagang

| (22) | Divas sadarbības grupas, Jiangsu Yonggang un Jiangsu Shagang, ir saistītas ar kopīgām īpašumtiesībām uz vienu no HFP stiegrojuma stieņu ražotājiem eksportētājiem, un tas tika atzīts abu grupu atbildēs uz anketas jautājumiem. Tomēr uzņēmumi apgalvoja, ka šīs izmeklēšanas vajadzībām abas grupas vienalga būtu jāuzskata par atsevišķām vienībām. Uzņēmumi uzsvēra arī to, ka tie neiesaistās viens otra lēmumu pieņemšanas procesos, ka tiem nav nekādas darbības saites, ka tiem ir atsevišķas ražošanas līnijas un pilnīgi neatkarīgi tirdzniecības izplatīšanas kanāli vietējos un starptautiskajos tirgos. |
| --- | --- |

(22)

Divas sadarbības grupas, Jiangsu Yonggang un Jiangsu Shagang, ir saistītas ar kopīgām īpašumtiesībām uz vienu no HFP stiegrojuma stieņu ražotājiem eksportētājiem, un tas tika atzīts abu grupu atbildēs uz anketas jautājumiem. Tomēr uzņēmumi apgalvoja, ka šīs izmeklēšanas vajadzībām abas grupas vienalga būtu jāuzskata par atsevišķām vienībām. Uzņēmumi uzsvēra arī to, ka tie neiesaistās viens otra lēmumu pieņemšanas procesos, ka tiem nav nekādas darbības saites, ka tiem ir atsevišķas ražošanas līnijas un pilnīgi neatkarīgi tirdzniecības izplatīšanas kanāli vietējos un starptautiskajos tirgos.

Jiangsu Yonggang

Jiangsu Shagang

HFP

| (23) | Kas attiecas uz šo apgalvojumu, ņemot vērā grupu attiecību veidu un apmēru, proti, to, ka vienas grupas viens uzņēmums ir otras grupas attiecīgā ražojuma galvenā ražotāja lielākais vienīgais akcionārs un ka pirmā uzņēmuma amatpersonas ir otra uzņēmuma galvenajās struktūrvienībās, Komisija provizoriski secina, ka abas grupas būtu jāuzskata par saistītām. Tādējādi abu grupu uzņēmumiem piemēro vienu vidējo svērto pagaidu maksājumu. |
| --- | --- |

(23)

Kas attiecas uz šo apgalvojumu, ņemot vērā grupu attiecību veidu un apmēru, proti, to, ka vienas grupas viens uzņēmums ir otras grupas attiecīgā ražojuma galvenā ražotāja lielākais vienīgais akcionārs un ka pirmā uzņēmuma amatpersonas ir otra uzņēmuma galvenajās struktūrvienībās, Komisija provizoriski secina, ka abas grupas būtu jāuzskata par saistītām. Tādējādi abu grupu uzņēmumiem piemēro vienu vidējo svērto pagaidu maksājumu.

| (24) | Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai noteikto vērtību tirgus ekonomikas trešajā valstī (“analogajā valstī”). |
| --- | --- |

(24)

Neviens no ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, nepieprasīja tirgus ekonomikas režīmu. Tāpēc normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu, pamatojoties uz cenu vai noteikto vērtību tirgus ekonomikas trešajā valstī (“analogajā valstī”).

3.2.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (25) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ierosinājusi izvēlēties Apvienotos Arābu Emirātus par piemērotu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu sadarbības apliecinājumu no attiecīgā ražojuma zināmajiem un apzinātajiem ražotājiem šajā valstī. |
| --- | --- |

(25)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā ierosinājusi izvēlēties Apvienotos Arābu Emirātus par piemērotu analogo valsti, un aicināja tās iesniegt piezīmes. Tomēr Komisija nesaņēma nevienu sadarbības apliecinājumu no attiecīgā ražojuma zināmajiem un apzinātajiem ražotājiem šajā valstī.

| (26) | Komisija arī pārbaudīja, vai kādu citu tirgus ekonomikas valsti, kurā ražo HFP stiegrojuma stieņus, varētu uzskatīt par atbilstošu analogu valsti. Saskaņā ar informāciju, kas Komisijai bija pieejama no sūdzības, pušu sniegtās informācijas un Eurostat datiem, citas valstis, kas ražo HFP stiegrojuma stieņus, ir Ēģipte, Omāna, Katara, Saūda Arābija, Dienvidāfrika, Turcija un Ukraina. Komisija sazinājās kopumā ar 38 attiecīgā ražojuma potenciālajiem ražotājiem minētajās valstīs. |
| --- | --- |

(26)

Komisija arī pārbaudīja, vai kādu citu tirgus ekonomikas valsti, kurā ražo HFP stiegrojuma stieņus, varētu uzskatīt par atbilstošu analogu valsti. Saskaņā ar informāciju, kas Komisijai bija pieejama no sūdzības, pušu sniegtās informācijas un Eurostat datiem, citas valstis, kas ražo HFP stiegrojuma stieņus, ir Ēģipte, Omāna, Katara, Saūda Arābija, Dienvidāfrika, Turcija un Ukraina. Komisija sazinājās kopumā ar 38 attiecīgā ražojuma potenciālajiem ražotājiem minētajās valstīs.

HFP

Eurostat

HFP

| (27) | Sadarbībai piekrita tikai viens uzņēmums, kas atradās Dienvidāfrikā. Minētais uzņēmums aizpildīja analogās valsts anketu un piekrita savas atbildes pārbaudei uz vietas. Cits ražotājs, kas atradās Turcijā, sākotnēji pauda gatavību sadarboties, taču galu galā neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, neraugoties uz Komisijas atkārtotiem mēģinājumiem saņemt atbildi. |
| --- | --- |

(27)

Sadarbībai piekrita tikai viens uzņēmums, kas atradās Dienvidāfrikā. Minētais uzņēmums aizpildīja analogās valsts anketu un piekrita savas atbildes pārbaudei uz vietas. Cits ražotājs, kas atradās Turcijā, sākotnēji pauda gatavību sadarboties, taču galu galā neiesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, neraugoties uz Komisijas atkārtotiem mēģinājumiem saņemt atbildi.

| (28) | Kas attiecas uz konkrēto Dienvidāfrikas uzņēmumu, Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija (“CISA”), šajā procedūrā ieinteresēta persona, norādīja, ka minētais uzņēmums bija tāda ES ražotāja meitasuzņēmums, kas atbalstīja sūdzību. Pēc CISA domām jebkādu šā uzņēmuma sniegto datu objektivitāte būtu apšaubāma. |
| --- | --- |

(28)

Kas attiecas uz konkrēto Dienvidāfrikas uzņēmumu, Ķīnas Dzelzs un tērauda asociācija (“CISA”), šajā procedūrā ieinteresēta persona, norādīja, ka minētais uzņēmums bija tāda ES ražotāja meitasuzņēmums, kas atbalstīja sūdzību. Pēc CISA domām jebkādu šā uzņēmuma sniegto datu objektivitāte būtu apšaubāma.

CISA

CISA

| (29) | Attiecībā uz šo apgalvojumu, pirmkārt, jāatzīmē, ka Komisijai bija ierobežotas izvēles iespējas jautājumā par analogo valsti, jo citas valstis nesadarbojās. Otrkārt, saistība starp analogās valsts uzņēmumu un ES ražotāju neattiecas uz šo izmeklēšanu. Komisija atzīmē – ja arī ražotāji analogajās valstīs ir saistīti ar Savienības ražotājiem, šāda saikne nepadara nederīgu vai neietekmē normālās vērtības noteikšanu, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kā to apstiprināja nesenais Tiesas spriedums līdzīgā lietā (4). Turklāt nav konkrēta iemesla apšaubīt šīs analogās valsts ražotāja datu izmantošanu, jo viņš tika pienācīgi pārbaudīts. Turklāt, kas attiecas uz Dienvidāfriku, HFP stiegrojuma stieņu iekšzemes tirgus ir salīdzinoši atvērts, attiecīgo ražojumu neaizsargā importa muitas nodokļi, ir novērojama vairāku vietējo ražotāju iekšējā konkurence un ir ievērojama importa tirgus daļa 13 % apjomā. Pārbaudītajam analogās valsts ražotājam bija milzīgi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū un eksportam, un tā tirgus daļa iekšzemes tirgū bija 13–23 %. Tas ražo līdzīgā ražojuma veidus, kas pielīdzināmi tiem ražojumu veidiem, ko Ķīnas ražotāji eksportē uz Savienību. |
| --- | --- |

(29)

Attiecībā uz šo apgalvojumu, pirmkārt, jāatzīmē, ka Komisijai bija ierobežotas izvēles iespējas jautājumā par analogo valsti, jo citas valstis nesadarbojās. Otrkārt, saistība starp analogās valsts uzņēmumu un ES ražotāju neattiecas uz šo izmeklēšanu. Komisija atzīmē – ja arī ražotāji analogajās valstīs ir saistīti ar Savienības ražotājiem, šāda saikne nepadara nederīgu vai neietekmē normālās vērtības noteikšanu, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, kā to apstiprināja nesenais Tiesas spriedums līdzīgā lietā (4). Turklāt nav konkrēta iemesla apšaubīt šīs analogās valsts ražotāja datu izmantošanu, jo viņš tika pienācīgi pārbaudīts. Turklāt, kas attiecas uz Dienvidāfriku, HFP stiegrojuma stieņu iekšzemes tirgus ir salīdzinoši atvērts, attiecīgo ražojumu neaizsargā importa muitas nodokļi, ir novērojama vairāku vietējo ražotāju iekšējā konkurence un ir ievērojama importa tirgus daļa 13 % apjomā. Pārbaudītajam analogās valsts ražotājam bija milzīgi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū un eksportam, un tā tirgus daļa iekšzemes tirgū bija 13–23 %. Tas ražo līdzīgā ražojuma veidus, kas pielīdzināmi tiem ražojumu veidiem, ko Ķīnas ražotāji eksportē uz Savienību.

4

HFP

| (30) | Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Dienvidāfrika ir piemērota analogā valsts atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(30)

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija šajā procedūras posmā secināja, ka Dienvidāfrika ir piemērota analogā valsts atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam.

3.3.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (31) | Kā norādīts iepriekš 24. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ĶTR ražotāju eksportētāju normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz noteikto vērtību analogajā valstī, kas šajā gadījumā ir Dienvidāfrika. |
| --- | --- |

(31)

Kā norādīts iepriekš 24. apsvērumā, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ĶTR ražotāju eksportētāju normālā vērtība tika noteikta, pamatojoties uz noteikto vērtību analogajā valstī, kas šajā gadījumā ir Dienvidāfrika.

| (32) | Lai to noteiktu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgajiem pircējiem, ko veica ražotājs, kurš sadarbojās, analogajā valstī, bija reprezentatīvs, t. i., vai šāds kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ko katrs attiecīgais Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās, IP laikā pārdeva eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi. |
| --- | --- |

(32)

Lai to noteiktu, Komisija vispirms pārbaudīja, vai līdzīgā ražojuma kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū neatkarīgajiem pircējiem, ko veica ražotājs, kurš sadarbojās, analogajā valstī, bija reprezentatīvs, t. i., vai šāds kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, ko katrs attiecīgais Ķīnas eksportētājs, kas sadarbojās, IP laikā pārdeva eksportam uz Savienību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka kopējie pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi.

| (33) | Pēc tam Komisija veica tādu pašu salīdzinājumu par katru ražojumu veidu, t. i., tika pārbaudīts, vai konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī nebija reprezentatīvi nevienam no ražojumu veidiem attiecībā uz kādu no Ķīnas eksportētājiem. |
| --- | --- |

(33)

Pēc tam Komisija veica tādu pašu salīdzinājumu par katru ražojumu veidu, t. i., tika pārbaudīts, vai konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī bija reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nolūkā. Pamatojoties uz to, tika konstatēts, ka pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū analogajā valstī nebija reprezentatīvi nevienam no ražojumu veidiem attiecībā uz kādu no Ķīnas eksportētājiem.

| (34) | Tāpēc normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, pieskaitot attiecīgā ražojumu veida vidējās ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās vidējās svērtās izmaksas (1 %–5 %) un vidējo svērto peļņu (10 %–20 %), ko izmeklēšanas periodā ieguva ražotājs analogajā valstī no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc normālo vērtību noteica atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam, pieskaitot attiecīgā ražojumu veida vidējās ražošanas izmaksas, pārdošanas, vispārējās un administratīvās vidējās svērtās izmaksas (1 %–5 %) un vidējo svērto peļņu (10 %–20 %), ko izmeklēšanas periodā ieguva ražotājs analogajā valstī no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē.

3.4.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (35) | Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu ar saistīto eksportētāju starpniecību, kas atradās Ķīnā un/vai Singapūrā, vai ar neatkarīgu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kas atradās Ķīnā. |
| --- | --- |

(35)

Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportēja uz Savienību vai nu ar saistīto eksportētāju starpniecību, kas atradās Ķīnā un/vai Singapūrā, vai ar neatkarīgu tirdzniecības uzņēmumu starpniecību, kas atradās Ķīnā.

| (36) | Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz eksporta cenām, ko faktiski samaksāja vai kas bija jāmaksā pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem, vai nu importētājiem Savienībā, vai tirdzniecības uzņēmumiem ĶTR. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, pamatojoties uz eksporta cenām, ko faktiski samaksāja vai kas bija jāmaksā pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem, vai nu importētājiem Savienībā, vai tirdzniecības uzņēmumiem ĶTR.

3.5.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (37) | Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja cenu. |
| --- | --- |

(37)

Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, normālā vērtība un eksporta cena tika salīdzināta, pamatojoties uz ražotāja cenu.

| (38) | Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(38)

Lai nodrošinātu normālās vērtības un eksporta cenas taisnīgu salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (39) | Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Kopumā korekcijas bija diapazonā no 5 % līdz 10 %. |
| --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz to, tika veiktas korekcijas attiecībā uz transporta, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksām, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksām, iepakošanas izmaksām, kredīta izmaksām, atlaidēm un komisijas naudu, ja tika pierādīts, ka tās ietekmē cenu salīdzināmību. Kopumā korekcijas bija diapazonā no 5 % līdz 10 %.

| (40) | Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta izpildes. 4 % PVN netiek atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka tas tiek izteikts tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālo vērtību pielāgoja augšupejoši ar to PVN daļu, ko piemēroja HFP stiegrojuma stieņu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksāja. (5) |
| --- | --- |

(40)

Ķīna PVN atmaksas politiku piemēro tikai daļēji pēc eksporta izpildes. 4 % PVN netiek atmaksāts. Lai nodrošinātu, ka tas tiek izteikts tādā pašā nodokļu līmenī kā eksporta cena, normālo vērtību pielāgoja augšupejoši ar to PVN daļu, ko piemēroja HFP stiegrojuma stieņu eksportam un ko Ķīnas ražotājiem eksportētājiem neatmaksāja. (5)

HFP

5

3.6.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (41) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu attiecībā uz katru uzņēmumu grupu, kas sadarbojās, līdzīgajā ražojuma katra veida vidējā svērtā normālā vērtība analogajā valstī tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu attiecībā uz katru uzņēmumu grupu, kas sadarbojās, līdzīgajā ražojuma katra veida vidējā svērtā normālā vērtība analogajā valstī tika salīdzināta ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (42) | Kā paskaidrots 23. apsvērumā, Komisija secināja, ka abas uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par saistītām. |
| --- | --- |

(42)

Kā paskaidrots 23. apsvērumā, Komisija secināja, ka abas uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par saistītām.

| (43) | Tāpēc tika noteikta vienota dempinga starpība abu grupu ražotājiem eksportētājiem, izsakot to individuālā dempinga apjoma summu kā procentuālo attiecību no summas, kas atbilst to noteiktajām (pamatojoties uz saistīto eksportētāju klātbūtni) CIF vērtībām līdz Savienības robežai. |
| --- | --- |

(43)

Tāpēc tika noteikta vienota dempinga starpība abu grupu ražotājiem eksportētājiem, izsakot to individuālā dempinga apjoma summu kā procentuālo attiecību no summas, kas atbilst to noteiktajām (pamatojoties uz saistīto eksportētāju klātbūtni) CIF vērtībām līdz Savienības robežai.

CIF

| (44) | Attiecībā uz valsts mēroga dempinga starpību Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šajā nolūkā tika salīdzināts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējais eksporta apjoms un ĶTR importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat statistikas datiem par importu. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, valsts mēroga dempinga starpība provizoriski tika noteikta kā visaugstākais dempinga starpības līmenis, kas noteikts ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(44)

Attiecībā uz valsts mēroga dempinga starpību Komisija vispirms noteica sadarbības līmeni. Šajā nolūkā tika salīdzināts ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, kopējais eksporta apjoms un ĶTR importa kopējais apjoms, kurš iegūts no Eurostat statistikas datiem par importu. Tā kā sadarbības līmenis bija augsts, valsts mēroga dempinga starpība provizoriski tika noteikta kā visaugstākais dempinga starpības līmenis, kas noteikts ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās.

Eurostat

| (45) | Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. | 66,0 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. | 51,5 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. | 51,5 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. | 51,5 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 66,0 |

(45)

Ņemot to vērā, vidējā svērtā pagaidu dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda.

CIF

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

66,0

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

66,0

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

51,5

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

51,5

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

51,5

Visi pārējie uzņēmumi

66,0

4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Savienības ražošanas nozare

Savienības ražošanas nozare

| (46) | Līdzīgo ražojumu ražoja 11 Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”. |
| --- | --- |

(46)

Līdzīgo ražojumu ražoja 11 Savienības ražotāji. Tie tiek uzskatīti par Savienības ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē un turpmāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari”.

| (47) | Kāda ieinteresētā puse lūdza Komisijai noskaidrot, vai Savienības ražošanas nozare ir ierobežota uz konkrētu reģionu pamatregulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē. |
| --- | --- |

(47)

Kāda ieinteresētā puse lūdza Komisijai noskaidrot, vai Savienības ražošanas nozare ir ierobežota uz konkrētu reģionu pamatregulas 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē.

| (48) | Komisija atzīmē – lai arī attiecīgā ražojuma lielītāji atrodas tikai AK un Īrijā, līdzīgā ražojuma ražotāji atrodas vairākās dalībvalstīs, nevis tikai AK un Īrijā. Tāpēc Savienības ražošanas nozari interpretē kā atsauci uz ražotājiem visā Savienībā. |
| --- | --- |

(48)

Komisija atzīmē – lai arī attiecīgā ražojuma lielītāji atrodas tikai AK un Īrijā, līdzīgā ražojuma ražotāji atrodas vairākās dalībvalstīs, nevis tikai AK un Īrijā. Tāpēc Savienības ražošanas nozari interpretē kā atsauci uz ražotājiem visā Savienībā.

4.2.   Ražošana Savienībā

Ražošana Savienībā

| (49) | Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(49)

Lai noteiktu Savienības ražošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas savākti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (50) | Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP laikā Savienībā bija apmēram 506 000 tonnu. Šajā skaitlī ietverts visu to Savienības ražotāju ražošanas apjoms, kuri bija paziņojuši par sevi, veidojot visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(50)

Šādi tika aplēsts, ka kopējais ražošanas apjoms IP laikā Savienībā bija apmēram 506 000 tonnu. Šajā skaitlī ietverts visu to Savienības ražotāju ražošanas apjoms, kuri bija paziņojuši par sevi, veidojot visu Savienības ražošanas nozari.

4.3.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (51) | Kā norādīts 9. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas kopā saražo 90 % no kopējā aplēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(51)

Kā norādīts 9. apsvērumā, izlasē tika iekļauti četri Savienības ražotāji, kas kopā saražo 90 % no kopējā aplēstā Savienības līdzīgā ražojuma ražošanas apjoma.

4.4.   Brīvais tirgus un garantētā noieta tirgus

Brīvais tirgus un garantētā noieta tirgus

| (52) | Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja, vai un kādā mērā izvērtējumā jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums. |
| --- | --- |

(52)

Lai noskaidrotu, vai Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts kaitējums, un lai noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozares stāvokli, Komisija pārbaudīja, vai un kādā mērā izvērtējumā jāņem vērā Savienības ražošanas nozares saražotā līdzīgā ražojuma turpmākais lietojums.

| (53) | HFP stiegrojuma stieņus izmanto ražotāji, kas stiegrojuma stieņus griež un loka pasūtījumam atbilstošās formās un garumos un piegādā tos uz būvlaukumiem. Komisija konstatēja, ka atlasīto Savienības ražotāju ražojumu ievērojama daļa (56 %) bija paredzēta iekšējai izmantošanai. Faktiski HFP stiegrojuma stieņus pārdeva viens Savienības ražotājs saistītiem uzņēmumiem, kam nebija brīvas piegādātāju izvēles. |
| --- | --- |

(53)

HFP stiegrojuma stieņus izmanto ražotāji, kas stiegrojuma stieņus griež un loka pasūtījumam atbilstošās formās un garumos un piegādā tos uz būvlaukumiem. Komisija konstatēja, ka atlasīto Savienības ražotāju ražojumu ievērojama daļa (56 %) bija paredzēta iekšējai izmantošanai. Faktiski HFP stiegrojuma stieņus pārdeva viens Savienības ražotājs saistītiem uzņēmumiem, kam nebija brīvas piegādātāju izvēles.

HFP

HFP

| (54) | Atšķirība starp saistīto un brīvo tirgu ir būtiska, analizējot kaitējumu, jo iekšējai izmantošanai paredzēti ražojumi nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu un cenas ir noteiktas grupas iekšienē, tāpēc tās nav uzticamas. Turpretī ražojumi, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgā ražojuma importu, un cenas ir brīvā tirgus cenas. |
| --- | --- |

(54)

Atšķirība starp saistīto un brīvo tirgu ir būtiska, analizējot kaitējumu, jo iekšējai izmantošanai paredzēti ražojumi nav pakļauti tiešai konkurencei ar importu un cenas ir noteiktas grupas iekšienē, tāpēc tās nav uzticamas. Turpretī ražojumi, ko paredzēts pārdot brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgā ražojuma importu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

| (55) | Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu HFP stiegrojuma stieņu ražošanu un noteica, vai ražošana bija paredzēta iekšējai izmantošanai vai brīvajam tirgum. Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo un garantētā noieta tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Minētie faktori ir šādi: tirdzniecība, tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte un naudas plūsma. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp iekšējo izmantošanu Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir iekšējai izmantošanai, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Minētie faktori ir šādi: ražošana, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu garantētā noieta tirgū un brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(55)

Lai sniegtu maksimāli pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija apkopoja datus par visu HFP stiegrojuma stieņu ražošanu un noteica, vai ražošana bija paredzēta iekšējai izmantošanai vai brīvajam tirgum. Saistībā ar dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecās uz Savienības ražošanas nozari, Komisija atsevišķi analizēja datus par brīvo un garantētā noieta tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Minētie faktori ir šādi: tirdzniecība, tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte un naudas plūsma. Tomēr citus ekonomiskos rādītājus pilnvērtīgi varētu pārbaudīt, tikai ietverot visu darbību, tostarp iekšējo izmantošanu Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības, gan tad, ja ražojumi ir iekšējai izmantošanai, gan tad, ja tie pārdoti brīvā tirgū. Minētie faktori ir šādi: ražošana, jauda, jaudas izmantojums, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem ir nodrošināta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai noteiktu Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma pilnu ainu, jo konkrētos datus nevar nodalīt atsevišķi starp pārdošanu garantētā noieta tirgū un brīvajā tirgū.

HFP

| (56) | Komisija atzīmē, ka šī analīze atbilst Savienības tiesu un PTO tiesu praksei (6). |
| --- | --- |

(56)

Komisija atzīmē, ka šī analīze atbilst Savienības tiesu un PTO tiesu praksei (6).

6

5.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

5.1.   Patēriņš Savienībā

Patēriņš Savienībā

| (57) | Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2011. gadā bija vērojams zems Savienības patēriņa līmenis salīdzinājumā ar pārējo attiecīgā perioda laiku. Tomēr tirgus stāvoklis uzlabojās, kā attēlots tabulā, un patēriņš Savienībā palielinājās par 50 % laikā no 2011. gada līdz IP un par 38 % laikā no 2012. gada līdz IP. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš (t) | 546 359 | 595 797 | 628 099 | 854 328 | 822 060 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 92 | 100 | 105 | 143 | 138 |
| Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(57)

Patēriņu Savienībā noteica, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares kopējo pārdošanas apjomu Savienības tirgū un kopējo importu. 2011. gadā bija vērojams zems Savienības patēriņa līmenis salīdzinājumā ar pārējo attiecīgā perioda laiku. Tomēr tirgus stāvoklis uzlabojās, kā attēlots tabulā, un patēriņš Savienībā palielinājās par 50 % laikā no 2011. gada līdz IP un par 38 % laikā no 2012. gada līdz IP.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Patēriņš (t)

546 359

595 797

628 099

854 328

822 060

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

92

92

100

100

105

105

143

143

138

138

Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.2.   Imports Savienībā no attiecīgās valsts

Imports Savienībā no attiecīgās valsts

5.2.1.   Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgā importa apjoms un tirgus daļa

| (58) | Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports Savienībā no Ķīnas Tautas Republikas, kas sākās tikai 2013. gadā, apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Apjoms (t) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| Tirgus daļa brīvajā tirgū (%) | | | 11,7 | 45,9 | 50,9 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(58)

Tika konstatēts, ka attiecīgajā periodā imports Savienībā no Ķīnas Tautas Republikas, kas sākās tikai 2013. gadā, apjoma un tirgus daļas ziņā ir pieaudzis šādi.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Apjoms (t)

49 480

279 484

292 304

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

565

565

591

591

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

7,9

32,7

35,6

Tirgus daļa brīvajā tirgū (%)

11,7

45,9

50,9

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

415

415

451

451

Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (59) | Importa apjomi no Ķīnas attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, no nulles līdz 292 000 tonnu IP laikā. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – no 0 % līdz 36 %. |
| --- | --- |

(59)

Importa apjomi no Ķīnas attiecīgajā periodā būtiski palielinājās, no nulles līdz 292 000 tonnu IP laikā. Ķīnas izcelsmes importa tirgus daļa attiecīgajā periodā ievērojami palielinājās – no 0 % līdz 36 %.

5.2.2.   Importa cenas un cenu samazinājums

Importa cenas un cenu samazinājums

| (60) | Turpmākajā tabulā ir attēlota ĶTR izcelsmes importa vidējā cena. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā cena (EUR/t) | | | 442 | 400 | 401 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze) un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(60)

Turpmākajā tabulā ir attēlota ĶTR izcelsmes importa vidējā cena.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Vidējā cena (EUR/t)

442

400

401

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

90

90

91

91

Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze) un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (61) | Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās atbilstoši pasaules cenu samazinājumam dzelzsrūdai, ko izmanto kā izejmateriālu Ķīnā un analogajā valstī (sk. tabulu 81. apsvērumā). Izmeklēšanas perioda importa cenas noteica, pamatojoties uz pārbaudītām eksporta pārdošanas cenām no atlasītiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Importa vidējās cenas 2013. un 2014. gadam noteica, pamatojoties uz uzraudzības datubāzi. Komisija ņēma vērā ilgo kavēšanos starp rēķinu datumiem un muitas formalitāšu kārtošanas datumiem, jo citādi savstarpēji tiktu salīdzinātas cenas no dažādiem periodiem. Ķīnas izcelsmes importa cenas saglabājās zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām nesaistītiem un saistītiem pircējiem tajā pašā laikposmā. Kā redzams 82. apsvērumā, 2013. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 483 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 456 EUR/t. 2014. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 464 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 434 EUR/t. IP laikā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 458 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 427 EUR/t. |
| --- | --- |

(61)

Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas attiecīgajā periodā samazinājās atbilstoši pasaules cenu samazinājumam dzelzsrūdai, ko izmanto kā izejmateriālu Ķīnā un analogajā valstī (sk. tabulu 81. apsvērumā). Izmeklēšanas perioda importa cenas noteica, pamatojoties uz pārbaudītām eksporta pārdošanas cenām no atlasītiem Ķīnas ražotājiem eksportētājiem. Importa vidējās cenas 2013. un 2014. gadam noteica, pamatojoties uz uzraudzības datubāzi. Komisija ņēma vērā ilgo kavēšanos starp rēķinu datumiem un muitas formalitāšu kārtošanas datumiem, jo citādi savstarpēji tiktu salīdzinātas cenas no dažādiem periodiem. Ķīnas izcelsmes importa cenas saglabājās zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām nesaistītiem un saistītiem pircējiem tajā pašā laikposmā. Kā redzams 82. apsvērumā, 2013. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 483 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 456 EUR/t. 2014. gadā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 464 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 434 EUR/t. IP laikā Savienības ražošanas nozares vidējā pārdošanas cena saistītiem pircējiem bija 458 EUR/t un vidējā pārdošanas cena nesaistītiem pircējiem bija 427 EUR/t.

| (62) | Lai noteiktu, vai IP laikā bija cenu samazinājums un kādā apmērā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās ražotāja cenas līmenī, atņemot faktiskās piegādes izmaksas, komisijas maksas un kredītzīmes, salīdzināja ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. Kā paskaidrots 102. apsvērumā, cenu samazinājumu noteica, salīdzinot tikai ar pārdošanu nesaistītiem pircējiem, jo salīdzinājumā ņēma vērā tikai atbilstīgos ražojumu veidus. Saistītajiem pircējiem tika pārdoti tikai tādi ražojumu veidi, ko neimportēja no Ķīnas. |
| --- | --- |

(62)

Lai noteiktu, vai IP laikā bija cenu samazinājums un kādā apmērā, atlasīto Savienības ražotāju vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū pa ražojuma veidiem, koriģējot tās ražotāja cenas līmenī, atņemot faktiskās piegādes izmaksas, komisijas maksas un kredītzīmes, salīdzināja ar atlasīto Ķīnas ražotāju importa par dempinga cenām atbilstīgajām vidējām svērtajām CIF cenām pa ražojuma veidiem pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū. Kā paskaidrots 102. apsvērumā, cenu samazinājumu noteica, salīdzinot tikai ar pārdošanu nesaistītiem pircējiem, jo salīdzinājumā ņēma vērā tikai atbilstīgos ražojumu veidus. Saistītajiem pircējiem tika pārdoti tikai tādi ražojumu veidi, ko neimportēja no Ķīnas.

CIF

| (63) | Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, cenu samazinājuma starpība svārstījās no 1,7 % līdz 5,6 %. Ķīnas importa apjoma un Ķīnas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums laikā no 2013. gada ir skaidrojams ar to, ka imports par dempinga cenām bija lētāks nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(63)

Salīdzinājuma rezultātu izsakot procentos no atlasīto Savienības ražotāju apgrozījuma IP laikā, cenu samazinājuma starpība svārstījās no 1,7 % līdz 5,6 %. Ķīnas importa apjoma un Ķīnas importa tirgus daļas būtiskais pieaugums laikā no 2013. gada ir skaidrojams ar to, ka imports par dempinga cenām bija lētāks nekā Savienības cenas attiecīgajā periodā.

5.3.   Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

5.3.1.   Ievadpiezīmes

Ievadpiezīmes

| (64) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Ķīnas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(64)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu tas, kā Ķīnas imports par dempinga cenām ietekmē Savienības ražošanas nozari, tika pārbaudīts, ietverot visu to ekonomisko rādītāju novērtējumu, kuri bija saistīti ar Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (65) | Kā norādīts 9. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase. |
| --- | --- |

(65)

Kā norādīts 9. apsvērumā, lai pārbaudītu iespējamo Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, tika izmantota atlase.

| (66) | Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī, un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par ko dati apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī. |
| --- | --- |

(66)

Lai veiktu kaitējuma analīzi, Komisija nošķīra makroekonomiskos un mikroekonomiskos kaitējuma rādītājus. Šajā sakarībā Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis ir novērtēts, pamatojoties uz a) makroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izmantojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, faktiskās dempinga starpības lielums un atgūšanās no iepriekšējā dempinga, par ko dati apkopoti kopējās Savienības ražošanas nozares līmenī, un pamatojoties uz b) mikroekonomiskajiem rādītājiem, piemēram, tādiem rādītājiem kā vidējās vienības cenas, vienības izmaksas, rentabilitāte, naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu, krājumi un darbaspēka izmaksas, par ko dati apkopoti atlasīto Savienības ražotāju līmenī.

| (67) | Visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(67)

Visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, tostarp sūdzībā sniegtā informācija, dati, kas iegūti no Savienības ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas, un atlasīto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem, tika izmantota, lai noteiktu makroekonomiskos rādītājus un jo īpaši datus, kas attiecas uz izlasē neiekļautajiem Savienības ražotājiem.

| (68) | Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(68)

Mikroekonomiskie rādītāji tika noteikti, pamatojoties uz atlasīto Savienības ražotāju atbildēs uz anketas jautājumiem sniegto informāciju.

| (69) | Kā paskaidrots 103. apsvērumā, cenas samazinājumu un pārdošanu zem cenas noteica, pamatojoties uz tiem ražojumu veidiem, kas bija salīdzināmi ar importu no Ķīnas, t. i., kas ietilpa tajā pašā ražojumu koda numurā, un tādējādi tika izslēgta pārdošana saistītajiem pircējiem, kurā ietilpa tikai tie ražojumu veidi, kas netika importēti no Ķīnas. Pārējos kaitējuma rādītājus noteica, pamatojoties uz visiem ražojumu veidiem. Arī tad, ja pārējie kaitējuma rādītāji būtu noteikti, tikai pamatojoties uz salīdzināmiem ražojumu veidiem, tas nebūtu mainījis novērotās tendences. |
| --- | --- |

(69)

Kā paskaidrots 103. apsvērumā, cenas samazinājumu un pārdošanu zem cenas noteica, pamatojoties uz tiem ražojumu veidiem, kas bija salīdzināmi ar importu no Ķīnas, t. i., kas ietilpa tajā pašā ražojumu koda numurā, un tādējādi tika izslēgta pārdošana saistītajiem pircējiem, kurā ietilpa tikai tie ražojumu veidi, kas netika importēti no Ķīnas. Pārējos kaitējuma rādītājus noteica, pamatojoties uz visiem ražojumu veidiem. Arī tad, ja pārējie kaitējuma rādītāji būtu noteikti, tikai pamatojoties uz salīdzināmiem ražojumu veidiem, tas nebūtu mainījis novērotās tendences.

5.3.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

a)   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

| (70) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma tendences bija šādas. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HFP stiegrojuma stieņu ražošanas apjoms (t) | 533 612 | 569 599 | 507 046 | 516 762 | 506 361 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 94 | 100 | 89 | 91 | 89 |
| Visu ražojumu ražošanas apjoms (t) | 5 364 368 | 5 416 193 | 5 169 720 | 5 510 322 | 5 500 486 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 99 | 100 | 95 | 102 | 102 |
| Visu ražojumu ražošanas jauda (t) | 7 700 405 | 7 710 620 | 7 705 934 | 7 688 851 | 7 709 741 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Jaudas izmantojums, visi ražojumi (%) | 70 | 70 | 67 | 72 | 71 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 99 | 100 | 96 | 102 | 102 |
| Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(70)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas apjoma, ražošanas jaudas un jaudas izlietojuma tendences bija šādas.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

HFP stiegrojuma stieņu ražošanas apjoms (t)

HFP

533 612

569 599

507 046

516 762

506 361

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

94

94

100

100

89

89

91

91

89

89

Visu ražojumu ražošanas apjoms (t)

5 364 368

5 416 193

5 169 720

5 510 322

5 500 486

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

99

99

100

100

95

95

102

102

102

102

Visu ražojumu ražošanas jauda (t)

7 700 405

7 710 620

7 705 934

7 688 851

7 709 741

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

100

100

100

100

100

100

Jaudas izmantojums, visi ražojumi (%)

70

70

67

72

71

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

99

99

100

100

96

96

102

102

102

102

Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (71) | Ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās, neraugoties uz patēriņa palielināšanos Savienībā. |
| --- | --- |

(71)

Ražošanas apjoms Savienībā attiecīgajā periodā samazinājās, neraugoties uz patēriņa palielināšanos Savienībā.

| (72) | Tā kā gan līdzīgo ražojumu, gan cita veida stiegrojuma stieņu ražošanā var izmantot tās pašas iekārtas, ražošanas jaudu un izmantojumu aprēķināja visiem stiegrojuma stieņu veidiem. Nav īpašu iekārtu HFP stiegrojuma stieņu ražošanai, ko varētu ņemt vērā, aprēķinot tikai ar līdzīgu ražojumu saistīto jaudu un jaudas izmantojumu. Attiecīgajā periodā jauda un jaudas izmantojums saglabājās nemainīgs, neraugoties uz patēriņa palielināšanos Savienībā. Attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma samazinājumu kompensēja ar citu ražojumu ražošanas apjoma palielinājumu. |
| --- | --- |

(72)

Tā kā gan līdzīgo ražojumu, gan cita veida stiegrojuma stieņu ražošanā var izmantot tās pašas iekārtas, ražošanas jaudu un izmantojumu aprēķināja visiem stiegrojuma stieņu veidiem. Nav īpašu iekārtu HFP stiegrojuma stieņu ražošanai, ko varētu ņemt vērā, aprēķinot tikai ar līdzīgu ražojumu saistīto jaudu un jaudas izmantojumu. Attiecīgajā periodā jauda un jaudas izmantojums saglabājās nemainīgs, neraugoties uz patēriņa palielināšanos Savienībā. Attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma samazinājumu kompensēja ar citu ražojumu ražošanas apjoma palielinājumu.

HFP

b)   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme

| (73) | Viena Savienības ražotāja pārdošanas datos bija ietverta pārdošana iekšējai izmantošanai tā saistītajiem uzņēmumiem. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz garantētā noieta tirgu (pārdošana saistītiem pircējiem) un brīvo tirgu (pārdošana nesaistītiem pircējiem). |
| --- | --- |

(73)

Viena Savienības ražotāja pārdošanas datos bija ietverta pārdošana iekšējai izmantošanai tā saistītajiem uzņēmumiem. Tāpēc pārdošanas apjoms, tirgus daļa un izaugsme tika novērtēti atsevišķi attiecībā uz garantētā noieta tirgu (pārdošana saistītiem pircējiem) un brīvo tirgu (pārdošana nesaistītiem pircējiem).

| (74) | Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (pārdošana saistītiem pircējiem) (t) | 255 388 | 249 832 | 206 004 | 246 055 | 248 213 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 102 | 100 | 82 | 98 | 99 |
| Pārdošana saistītiem pircējiem – tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 46,7 | 41,9 | 32,8 | 28,8 | 30,2 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 111 | 100 | 78 | 69 | 72 |
| Pārdošanas apjoms (pārdošana nesaistītiem pircējiem) (t) | 269 728 | 319 148 | 292 521 | 260 470 | 261 180 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 85 | 100 | 92 | 82 | 82 |
| Pārdošana nesaistītiem pircējiem – tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 49,4 | 53,6 | 46,6 | 30,5 | 31,8 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 92 | 100 | 87 | 57 | 59 |
| Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(74)

Attiecīgajā periodā pārdošanas apjoma, tirgus daļas un izaugsmes tendences bija šādas.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Pārdošanas apjoms (pārdošana saistītiem pircējiem) (t)

255 388

249 832

206 004

246 055

248 213

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

102

102

100

100

82

82

98

98

99

99

Pārdošana saistītiem pircējiem – tirgus daļa no ES patēriņa (%)

46,7

41,9

32,8

28,8

30,2

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

111

111

100

100

78

78

69

69

72

72

Pārdošanas apjoms (pārdošana nesaistītiem pircējiem) (t)

269 728

319 148

292 521

260 470

261 180

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

85

85

100

100

92

92

82

82

82

82

Pārdošana nesaistītiem pircējiem – tirgus daļa no ES patēriņa (%)

49,4

53,6

46,6

30,5

31,8

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

92

92

100

100

87

87

57

57

59

59

Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (75) | Pēc palielinājuma 2011.–2012. gadā pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem sāka samazināties, sākot no 2013. gada, paralēli strauji palielinoties importam par dempinga cenām. To atspoguļo arī perioda beigu krājumu augšupejošā tendence – tie kopumā pieauga par 27 % attiecīgajā periodā un par 28 % no 2012. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(75)

Pēc palielinājuma 2011.–2012. gadā pieaugoša patēriņa kontekstā pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem sāka samazināties, sākot no 2013. gada, paralēli strauji palielinoties importam par dempinga cenām. To atspoguļo arī perioda beigu krājumu augšupejošā tendence – tie kopumā pieauga par 27 % attiecīgajā periodā un par 28 % no 2012. gada līdz IP.

| (76) | Turklāt, kas attiecas uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, tās tirgus daļa Savienības ražošanas nozarē būtiski samazinājās (par 18 % kopš 2011. gada un par 22 % kopš 2012. gada) patēriņa pastāvīga pieauguma kontekstā. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma Savienībā, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(76)

Turklāt, kas attiecas uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, tās tirgus daļa Savienības ražošanas nozarē būtiski samazinājās (par 18 % kopš 2011. gada un par 22 % kopš 2012. gada) patēriņa pastāvīga pieauguma kontekstā. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma Savienībā, jo palielinājās tirgus daļa importam par dempinga cenām.

| (77) | Pārdošana saistītiem pircējiem vispirms samazinājās 2013. gadā, tajā pašā laikā, kad sākās imports par dempinga cenām no Ķīnas, taču tad palielinājās atpakaļ līdz tās iepriekšējam līmenim. Saistītās pārdošanas tirgus daļa kopš 2011. gada samazinājās par 17 % un kopš 2012. gada – par 12 %. Tomēr pārdošana saistītiem pircējiem norisinājās garantētā noieta tirgū, un tādējādi to tikai netieši skāra Ķīnas imports. |
| --- | --- |

(77)

Pārdošana saistītiem pircējiem vispirms samazinājās 2013. gadā, tajā pašā laikā, kad sākās imports par dempinga cenām no Ķīnas, taču tad palielinājās atpakaļ līdz tās iepriekšējam līmenim. Saistītās pārdošanas tirgus daļa kopš 2011. gada samazinājās par 17 % un kopš 2012. gada – par 12 %. Tomēr pārdošana saistītiem pircējiem norisinājās garantētā noieta tirgū, un tādējādi to tikai netieši skāra Ķīnas imports.

c)   Nodarbinātība un ražīgums

| (78) | Nodarbinātība samazinājās no 253 nodarbinātajiem 2011. gadā līdz 231 nodarbinātajiem 2012. gadā, un tad izmeklēšanas periodā turpināja samazināties līdz 209 nodarbinātajiem. Nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē aprēķināja, ņemot vērā ar attiecīgo ražojumu tieši strādājošo nodarbināto skaitu (ja dati bija pieejami) vai attiecinot ražotāju kopējo nodarbinātību proporcionāli pret attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma daļu. Ražīgums, ko noteica kā ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, laikā no 2011. līdz 2012. gadam palielinājās par 15 %. No 2012. gada līdz IP ražīgums vispirms kritās 2013. gadā atbilstīgi ražošanas apjoma samazinājumam, bet tad atgriezās savos iepriekšējos līmeņos, liecinot, ka Savienības ražošanas nozare ievērojami centās uzlabot tās efektivitāti, kamēr tās ražošanas apjoms saglabājās 2013. gada līmenī. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits | 253 | 231 | 243 | 221 | 209 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 109 | 100 | 105 | 96 | 90 |
| Ražīgums (MT/nodarbinātais) | 2 113 | 2 465 | 2 090 | 2 334 | 2 423 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 86 | 100 | 85 | 95 | 98 |
| Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem. |

(78)

Nodarbinātība samazinājās no 253 nodarbinātajiem 2011. gadā līdz 231 nodarbinātajiem 2012. gadā, un tad izmeklēšanas periodā turpināja samazināties līdz 209 nodarbinātajiem. Nodarbinātību Savienības ražošanas nozarē aprēķināja, ņemot vērā ar attiecīgo ražojumu tieši strādājošo nodarbināto skaitu (ja dati bija pieejami) vai attiecinot ražotāju kopējo nodarbinātību proporcionāli pret attiecīgā ražojuma ražošanas apjoma daļu. Ražīgums, ko noteica kā ražošanas apjomu tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, laikā no 2011. līdz 2012. gadam palielinājās par 15 %. No 2012. gada līdz IP ražīgums vispirms kritās 2013. gadā atbilstīgi ražošanas apjoma samazinājumam, bet tad atgriezās savos iepriekšējos līmeņos, liecinot, ka Savienības ražošanas nozare ievērojami centās uzlabot tās efektivitāti, kamēr tās ražošanas apjoms saglabājās 2013. gada līmenī.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Nodarbināto skaits

253

231

243

221

209

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

109

109

100

100

105

105

96

96

90

90

Ražīgums (MT/nodarbinātais)

2 113

2 465

2 090

2 334

2 423

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

86

86

100

100

85

85

95

95

98

98

Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

d)   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (79) | Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga starpība ir ievērojama (sk. 45. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto attiecīgā ražojuma nozari, apjomu, tirgus daļu un cenas Ķīnas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(79)

Atlasīto Ķīnas ražotāju eksportētāju dempinga starpība ir ievērojama (sk. 45. apsvērumu). Ņemot vērā iepriekš aprakstīto attiecīgā ražojuma nozari, apjomu, tirgus daļu un cenas Ķīnas importam par dempinga cenām, faktiskās dempinga starpības ietekmi uz Savienības ražošanas nozari nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

| (80) | Iepriekš imports netika veikts. Rezultātā ražošanas nozare neatgūstas no iepriekšējās dempinga prakses. |
| --- | --- |

(80)

Iepriekš imports netika veikts. Rezultātā ražošanas nozare neatgūstas no iepriekšējās dempinga prakses.

5.3.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

a)   Vienības vidējās pārdošanas cenas Savienības tirgū un vienības ražošanas izmaksas

| (81) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās par 16 %. Cenas samazinājums atspoguļo pasaules cenas vispārējo samazināšanās tendenci izejmateriāliem – gan sasmalcinātiem metāllūžņiem, ko izmanto Savienībā, gan dzelzsrūdai, ko izmanto Ķīnā un analogajā valstī, kā attēlots nākamajā tabulā. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metāllūžņu cena (EUR/t) (atlasītie Savienības ražotāji) | 320 | 308 | 281 | 270 | 260 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 104 | 100 | 91 | 88 | 85 |
| Sasmalcinātu metāllūžņu cena (EUR/t) (Savienības tirgus) | 318 | 285 | 254 | 261 | 251 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 112 | 100 | 89 | 92 | 88 |
| Dzelzsrūdas cena (EUR/t) (Ķīnas izcelsmes imports) | 124 | 100 | 96 | 72 | 60 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 125 | 100 | 96 | 73 | 61 |
| Dzelzsrūdas cena (EUR/t) (imports uz Ķīnu), ko iesnieguši Ķīnas ražotāji eksportētāji | Nav datu | Nav datu | [90–110] | [60–80] | [50–70] |
| Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, www.indexmundi.com, CISA. |

(81)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās par 16 %. Cenas samazinājums atspoguļo pasaules cenas vispārējo samazināšanās tendenci izejmateriāliem – gan sasmalcinātiem metāllūžņiem, ko izmanto Savienībā, gan dzelzsrūdai, ko izmanto Ķīnā un analogajā valstī, kā attēlots nākamajā tabulā.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Metāllūžņu cena (EUR/t) (atlasītie Savienības ražotāji)

320

308

281

270

260

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

104

104

100

100

91

91

88

88

85

85

Sasmalcinātu metāllūžņu cena (EUR/t) (Savienības tirgus)

318

285

254

261

251

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

112

112

100

100

89

89

92

92

88

88

Dzelzsrūdas cena (EUR/t) (Ķīnas izcelsmes imports)

124

100

96

72

60

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

125

125

100

100

96

96

73

73

61

61

Dzelzsrūdas cena (EUR/t) (imports uz Ķīnu), ko iesnieguši Ķīnas ražotāji eksportētāji

Nav datu

Nav datu

[90–110]

[60–80]

[50–70]

Avots: sūdzība, atbildes uz anketas jautājumiem, www.indexmundi.com, CISA.

Avots:

CISA

| (82) | Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās ātrāk nekā izejmateriālu (sasmalcinātu metāllūžņu) cenas gan absolūtajā, gan relatīvajā izteiksmē. Kā redzams nākamajā tabulā, tas radīja zaudējumus, sākot no 2013. gada. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā saistītiem pircējiem | 529 | 540 | 483 | 464 | 458 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 98 | 100 | 89 | 86 | 85 |
| Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem pircējiem | 505 | 507 | 456 | 434 | 427 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 100 | 100 | 90 | 86 | 84 |
| Vienības izmaksas precēm, kas pārdotas saistītiem pircējiem (EUR/t) | 544 | 527 | 490 | 479 | 470 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 103 | 100 | 93 | 91 | 89 |
| Vienības izmaksas precēm, kas pārdotas nesaistītiem pircējiem (EUR/t) | 515 | 502 | 469 | 448 | 439 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 103 | 100 | 93 | 89 | 87 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(82)

Tomēr Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenas laikā no 2012. gada līdz IP samazinājās ātrāk nekā izejmateriālu (sasmalcinātu metāllūžņu) cenas gan absolūtajā, gan relatīvajā izteiksmē. Kā redzams nākamajā tabulā, tas radīja zaudējumus, sākot no 2013. gada.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā saistītiem pircējiem

529

540

483

464

458

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

98

98

100

100

89

89

86

86

85

85

Vidējā vienības pārdošanas cena Savienībā nesaistītiem pircējiem

505

507

456

434

427

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

100

100

100

100

90

90

86

86

84

84

Vienības izmaksas precēm, kas pārdotas saistītiem pircējiem (EUR/t)

544

527

490

479

470

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

103

103

100

100

93

93

91

91

89

89

Vienības izmaksas precēm, kas pārdotas nesaistītiem pircējiem (EUR/t)

515

502

469

448

439

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

103

103

100

100

93

93

89

89

87

87

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

b)   Rentabilitāte, skaidras naudas plūsma, ieguldījumi, ienākums no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu

| (83) | Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas rentabilitāte Savienībā saistītiem pircējiem (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 2,8 | + 2,5 | – 1,5 | – 3,2 | – 2,7 |
| Pārdošanas rentabilitāte Savienībā nesaistītiem pircējiem, pielīdzinot salīdzināmus ražojumu veidus (% no pārdošanas apgrozījuma) | – 3,5 | + 1,6 | – 2,5 | – 3,1 | – 2,4 |
| Naudas plūsma – pārdošana saistītiem pircējiem (EUR) | - 336 830 | 6 965 666 | 1 619 217 | 619 310 | 1 582 626 |
| Naudas plūsma – pārdošana nesaistītiem pircējiem (EUR) | 14 899 504 | 5 240 507 | 600 099 | – 389 019 | – 946 642 |
| Ieguldījumi (EUR) | 7 176 323 | 6 546 524 | 5 880 627 | 4 504 181 | 5 030 792 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 110 | 100 | 90 | 69 | 77 |
| Ienākums no ieguldījumiem (%) | – 83 | 71 | – 76 | – 144 | – 110 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(83)

Attiecīgajā periodā Savienības ražotāju naudas plūsma, ieguldījumi, ienākumi no ieguldījumiem un spēja piesaistīt kapitālu attīstījās šādi.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Pārdošanas rentabilitāte Savienībā saistītiem pircējiem (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 2,8

+ 2,5

– 1,5

– 3,2

– 2,7

Pārdošanas rentabilitāte Savienībā nesaistītiem pircējiem, pielīdzinot salīdzināmus ražojumu veidus (% no pārdošanas apgrozījuma)

– 3,5

+ 1,6

– 2,5

– 3,1

– 2,4

Naudas plūsma – pārdošana saistītiem pircējiem (EUR)

- 336 830

6 965 666

1 619 217

619 310

1 582 626

Naudas plūsma – pārdošana nesaistītiem pircējiem (EUR)

14 899 504

5 240 507

600 099

– 389 019

– 946 642

Ieguldījumi (EUR)

7 176 323

6 546 524

5 880 627

4 504 181

5 030 792

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

110

110

100

100

90

90

69

69

77

77

Ienākums no ieguldījumiem (%)

– 83

71

– 76

– 144

– 110

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (84) | Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem un nesaistītiem pircējiem. Rentabilitāti izteica kā tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas pircējiem Savienībā kā procentuālo attiecību no minētās pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(84)

Atlasīto Savienības ražotāju rentabilitāti noteica atsevišķi attiecībā uz pārdošanu saistītiem un nesaistītiem pircējiem. Rentabilitāti izteica kā tīro peļņu pirms nodokļu nomaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas pircējiem Savienībā kā procentuālo attiecību no minētās pārdošanas apgrozījuma.

| (85) | Kas attiecas uz pārdošanu saistītiem pircējiem, atlasītie Savienības ražotāji 2011. gadā cieta zaudējumus, taču sāka atgūties 2012. gadā atbilstīgi patēriņa palielinājumam Savienībā. 2012. gadā no pārdošanas saistītiem pircējiem tika gūta + 2,5 % peļņa. Pārdošana saistītiem pircējiem atkal kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada. Tomēr pārdošanas cenas saistītiem pircējiem ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, jo cenas nosaka, vienojoties iesaistītajām personām. Tāpēc nevar uzskatīt, ka peļņa no pārdošanas saistītiem pircējiem atspoguļo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti. |
| --- | --- |

(85)

Kas attiecas uz pārdošanu saistītiem pircējiem, atlasītie Savienības ražotāji 2011. gadā cieta zaudējumus, taču sāka atgūties 2012. gadā atbilstīgi patēriņa palielinājumam Savienībā. 2012. gadā no pārdošanas saistītiem pircējiem tika gūta + 2,5 % peļņa. Pārdošana saistītiem pircējiem atkal kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada. Tomēr pārdošanas cenas saistītiem pircējiem ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, jo cenas nosaka, vienojoties iesaistītajām personām. Tāpēc nevar uzskatīt, ka peļņa no pārdošanas saistītiem pircējiem atspoguļo Savienības ražošanas nozares rentabilitāti.

| (86) | Kas attiecas uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, bija novērojama līdzīga tendence kā attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem. Pārdošana nesaistītiem pircējiem līdz 2012. gadam bija nerentabla, 2012. gadā rentabla un, sākot no 2013. gada, atkal kļuva nerentabla. |
| --- | --- |

(86)

Kas attiecas uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, bija novērojama līdzīga tendence kā attiecībā uz pārdošanu saistītiem pircējiem. Pārdošana nesaistītiem pircējiem līdz 2012. gadam bija nerentabla, 2012. gadā rentabla un, sākot no 2013. gada, atkal kļuva nerentabla.

| (87) | Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, sākotnēji bija pozitīva attiecībā uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, taču kopš 2014. gada kļuva negatīva atbilstīgi ilgstošajiem zaudējumiem. Naudas plūsma, kas saistīta ar pārdošanu saistītajiem pircējiem, bija negatīva 2011. gadā, taču pozitīva pārējā attiecīgā perioda laikā. Tomēr tā kā pārdošanas cenas saistītajiem pircējiem ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, nevar uzskatīt, ka uz pārdošanu saistītajiem pircējiem attiecināmā naudas plūsma atspoguļo naudas plūsmas situāciju Savienības ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(87)

Naudas plūsma, kas ir ražošanas nozares spēja pašfinansēt savu darbību, sākotnēji bija pozitīva attiecībā uz pārdošanu nesaistītiem pircējiem, taču kopš 2014. gada kļuva negatīva atbilstīgi ilgstošajiem zaudējumiem. Naudas plūsma, kas saistīta ar pārdošanu saistītajiem pircējiem, bija negatīva 2011. gadā, taču pozitīva pārējā attiecīgā perioda laikā. Tomēr tā kā pārdošanas cenas saistītajiem pircējiem ne vienmēr atspoguļo tirgus cenas, nevar uzskatīt, ka uz pārdošanu saistītajiem pircējiem attiecināmā naudas plūsma atspoguļo naudas plūsmas situāciju Savienības ražošanas nozarē.

| (88) | Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savās darbībās un kavēja to attīstību. Tomēr, pamatojoties uz nozares īpatnībām, ieguldījumus izmanto dažādu ražojumu izgatavošanā, tostarp tādu ražojumu izgatavošanā, uz ko neattiecas izmeklēšana. Šā iemesla dēļ nav iespējams tieši noteikt ieguldījumus un ienākumus no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto grāmatvedības vērtības, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanā iekļauto ražojumu. Tā vietā uzskatīja, ka ražošanas nozares vispārējie ieguldījumi attiecīgajam ražojumam ir piešķirti atbilstoši apgrozījuma daļai. |
| --- | --- |

(88)

Rentabilitātes un naudas plūsmas tendences attiecīgajā periodā ierobežoja atlasīto Savienības ražotāju spēju ieguldīt savās darbībās un kavēja to attīstību. Tomēr, pamatojoties uz nozares īpatnībām, ieguldījumus izmanto dažādu ražojumu izgatavošanā, tostarp tādu ražojumu izgatavošanā, uz ko neattiecas izmeklēšana. Šā iemesla dēļ nav iespējams tieši noteikt ieguldījumus un ienākumus no ieguldījumiem, ko izsaka kā peļņu procentos no ieguldījumu neto grāmatvedības vērtības, jo īpaši attiecībā uz izmeklēšanā iekļauto ražojumu. Tā vietā uzskatīja, ka ražošanas nozares vispārējie ieguldījumi attiecīgajam ražojumam ir piešķirti atbilstoši apgrozījuma daļai.

| (89) | Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji IP laikā saglabājās negatīvi. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā iepriekšminēto, var secināt, ka atlasīto Savienības ražotāju finanšu rādītāji IP laikā saglabājās negatīvi.

c)   Krājumi

| (90) | Atlasīto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 27 %; šis palielinājums sakrita ar tirgus daļas zaudējumiem. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 56 934 | 56 537 | 57 280 | 69 942 | 72 473 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 101 | 100 | 101 | 124 | 128 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(90)

Atlasīto Savienības ražotāju krājumu līmenis attiecīgajā periodā palielinājās par 27 %; šis palielinājums sakrita ar tirgus daļas zaudējumiem.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Krājumi perioda beigās (t)

56 934

56 537

57 280

69 942

72 473

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

101

101

100

100

101

101

124

124

128

128

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

d)   Darbaspēka izmaksas

| (91) | Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mēreni palielinājās. Vienlaikus uzlabojās vidējais ražīgums. Darbaspēka izmaksas bija 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Tādējādi darbaspēka izmaksas nav noteicošais faktors attiecībā uz ražošanas izmaksām. | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR) | 104 161 | 112 246 | 108 249 | 127 588 | 138 047 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 93 | 100 | 96 | 114 | 123 |
| Avots: atbildes uz anketas jautājumiem. |

(91)

Atlasīto Savienības ražotāju vidējās darbaspēka izmaksas attiecīgajā periodā mēreni palielinājās. Vienlaikus uzlabojās vidējais ražīgums. Darbaspēka izmaksas bija 13 % no kopējām ražošanas izmaksām. Tādējādi darbaspēka izmaksas nav noteicošais faktors attiecībā uz ražošanas izmaksām.

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz vienu nodarbināto (EUR)

104 161

112 246

108 249

127 588

138 047

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

93

93

100

100

96

96

114

114

123

123

Avots: atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

5.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (92) | Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā. Sākotnēji, no 2011. līdz 2012. gadam, kaitējuma nebija, arī tāpēc, ka nebija importa, taču pēc tam, sākot no 2013. gada, tās ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās salīdzinājumā ar 2012. gada līmeņiem. Faktiski tādi konkrēti rādītāji kā ražošana un pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarē saglabājās nemainīgi, neraugoties uz patēriņa pastāvīgu palielināšanos Savienībā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa būtiski pazeminājās, jo patēriņa palielinājumu Savienībā apmierināja straujš Ķīnas importa palielinājums. |
| --- | --- |

(92)

Izmeklēšana liecināja, ka Savienības ražošanas nozare neguva labumu no patēriņa pieauguma attiecīgajā periodā. Sākotnēji, no 2011. līdz 2012. gadam, kaitējuma nebija, arī tāpēc, ka nebija importa, taču pēc tam, sākot no 2013. gada, tās ekonomiskais stāvoklis pasliktinājās salīdzinājumā ar 2012. gada līmeņiem. Faktiski tādi konkrēti rādītāji kā ražošana un pārdošanas apjoms Savienības ražošanas nozarē saglabājās nemainīgi, neraugoties uz patēriņa pastāvīgu palielināšanos Savienībā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa būtiski pazeminājās, jo patēriņa palielinājumu Savienībā apmierināja straujš Ķīnas importa palielinājums.

| (93) | Turklāt ar finanšu rādītājiem saistītus konkrētus kaitējuma rādītājus, proti, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un naudas plūsmu, būtiski ietekmēja (rentabilitātes kritums par 4 %) cenu spiediens, kas bija raksturīgs Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt cenas līmenī, kas vajadzīgs, lai sasniegtu 2012. gadā novēroto rentabilitāti, un rezultātā kļuva nerentabla. |
| --- | --- |

(93)

Turklāt ar finanšu rādītājiem saistītus konkrētus kaitējuma rādītājus, proti, Savienības ražošanas nozares rentabilitāti un naudas plūsmu, būtiski ietekmēja (rentabilitātes kritums par 4 %) cenu spiediens, kas bija raksturīgs Savienības tirgū. Savienības ražošanas nozare nespēja saglabāt cenas līmenī, kas vajadzīgs, lai sasniegtu 2012. gadā novēroto rentabilitāti, un rezultātā kļuva nerentabla.

| (94) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(94)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka Savienības ražošanas nozarei tika nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

Ievads

| (95) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarīto iespējamo kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(95)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu pārbaudīja, vai Ķīnas imports par dempinga cenām ir nodarījis kaitējumu Savienības ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to varētu uzskatīt par būtisku. Papildus importam par dempinga cenām tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas tajā pašā laikā varētu kaitēt Savienības ražošanas nozarei, lai nodrošinātu, ka šo citu faktoru nodarīto iespējamo kaitējumu neattiecina uz importu par dempinga cenām.

6.2.   Importa par dempinga cenām radītā ietekme

Importa par dempinga cenām radītā ietekme

| (96) | Izmeklēšana liecināja, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 50 % un vienlaikus Ķīnas izcelsmes importa apjoms būtiski palielinājās. Kā paskaidrots 58.–59. apsvērumā, Ķīnas imports palielinājās no nulles 2012. gadā līdz 292 000 tonnu IP laikā. Importa par dempinga cenām palielinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas krasu samazinājumu. Kā paskaidrots 74.–76. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošana nesaistītiem pircējiem kritās no 319 000 tonnu 2012. gadā līdz 261 000 tonnu IP laikā. |
| --- | --- |

(96)

Izmeklēšana liecināja, ka patēriņš Savienībā attiecīgajā periodā palielinājās par 50 % un vienlaikus Ķīnas izcelsmes importa apjoms būtiski palielinājās. Kā paskaidrots 58.–59. apsvērumā, Ķīnas imports palielinājās no nulles 2012. gadā līdz 292 000 tonnu IP laikā. Importa par dempinga cenām palielinājums sakrita ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas krasu samazinājumu. Kā paskaidrots 74.–76. apsvērumā, Savienības ražošanas nozares pārdošana nesaistītiem pircējiem kritās no 319 000 tonnu 2012. gadā līdz 261 000 tonnu IP laikā.

| (97) | Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. Piedāvājot cenas, kas zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Ķīnas imports palielināja savu tirgus daļu no nulles 2012. gadā līdz 36 % no Savienības patēriņa IP laikā. Brīvajā tirgū Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no nulles 2012. gadā līdz 51 % IP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās no 92 % 2012. gadā līdz 46 % IP laikā. Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma. |
| --- | --- |

(97)

Ņemot vērā cenu spiedienu Savienības tirgū attiecīgajā periodā, tika konstatēts, ka Ķīnas izcelsmes importa vidējās cenas pastāvīgi saglabājās zemākas nekā Savienības ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas. Piedāvājot cenas, kas zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, Ķīnas imports palielināja savu tirgus daļu no nulles 2012. gadā līdz 36 % no Savienības patēriņa IP laikā. Brīvajā tirgū Ķīnas importa tirgus daļa palielinājās no nulles 2012. gadā līdz 51 % IP laikā. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās no 92 % 2012. gadā līdz 46 % IP laikā. Tirgus daļas zaudējums liecina, ka Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no patēriņa pieauguma.

| (98) | Pamatojoties uz cenu spiedienu, ko radīja Ķīnas importa apjomu palielināšanās, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas. Savienības ražošanas nozare bija nerentabla 2011. gadā, un pirms dempinga sākšanās 2012. gadā tā bija tik tikko rentabla. Savienības ražošanas nozare kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada, tajā paša laikā, kad Savienības tirgū sāka ieplūst imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(98)

Pamatojoties uz cenu spiedienu, ko radīja Ķīnas importa apjomu palielināšanās, Savienības ražošanas nozare nespēja segt savas izmaksas. Savienības ražošanas nozare bija nerentabla 2011. gadā, un pirms dempinga sākšanās 2012. gadā tā bija tik tikko rentabla. Savienības ražošanas nozare kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada, tajā paša laikā, kad Savienības tirgū sāka ieplūst imports par dempinga cenām.

| (99) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka pieaugošajam Ķīnas importam par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(99)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tika secināts, ka pieaugošajam Ķīnas importam par dempinga cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām, izraisīja Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.   Citu faktoru ietekme

Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāji

| (100) | Savienības ražošanas nozare neeksportēja gandrīz neko. Eksports uz trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās no 1 % līdz 0 % no pārdošanas apjoma. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt būtiskā kaitējuma cēlonis. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozare neeksportēja gandrīz neko. Eksports uz trešām valstīm attiecīgajā periodā samazinājās no 1 % līdz 0 % no pārdošanas apjoma. Tādējādi var secināt, ka Savienības ražošanas nozares eksporta darbība nevarētu būt būtiskā kaitējuma cēlonis.

6.3.2.   Pārdošana iesaistītajām personām

Pārdošana iesaistītajām personām

| (101) | Ķīnas eksportētāji apgalvoja, ka cēloņsakarība ir izjaukta, jo viena Savienības ražotāja pārdošanas darījumi ir vērsti galvenokārt tikai uz iesaistītajām personām garantētā noieta tirgū. Tāpēc jebkādu kaitējumu varētu radīt zemās transfertcenas, kas noteiktas starp saistītajiem uzņēmumiem, nevis Ķīnas imports. |
| --- | --- |

(101)

Ķīnas eksportētāji apgalvoja, ka cēloņsakarība ir izjaukta, jo viena Savienības ražotāja pārdošanas darījumi ir vērsti galvenokārt tikai uz iesaistītajām personām garantētā noieta tirgū. Tāpēc jebkādu kaitējumu varētu radīt zemās transfertcenas, kas noteiktas starp saistītajiem uzņēmumiem, nevis Ķīnas imports.

| (102) | Pirmkārt, Komisija novēroja, ka tikai viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem pārdeva garantētā noieta tirgū un turklāt veica arī līdzīgā ražojuma pārdošanu brīvajā tirgū. |
| --- | --- |

(102)

Pirmkārt, Komisija novēroja, ka tikai viens no atlasītajiem Savienības ražotājiem pārdeva garantētā noieta tirgū un turklāt veica arī līdzīgā ražojuma pārdošanu brīvajā tirgū.

| (103) | Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka cenas saistītajām personām bija augstākas nekā pārdošanas cenas brīvajā tirgū. Tika arī konstatēts, ka pārdošana saistītiem pircējiem attiecās uz tiem ražojumu veidiem, kas netika importēti no Ķīnas. Cenas samazinājums un pārdošana zem cenas tika konstatēti, tikai pamatojoties uz atbilstīgiem ražojumu veidiem, salīdzinot Ķīnas importa cenas un atbilstīgo ražojumu veidu Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Tādējādi pārdošana saistītiem pircējiem neskāra cenas samazinājuma un pārdošanas zem cenas konstatējumu. Visbeidzot, kaitējuma rādītāju, kas tika analizēti atsevišķi attiecībā uz brīvo un iekšējai izmantošanai paredzēto pārdošanu, attīstības tendence bija salīdzināma. Pamatojoties uz to, Ķīnas eksportētāju paustais arguments tika ņemts vērā, taču tas neietekmē konstatējumus. |
| --- | --- |

(103)

Otrkārt, izmeklēšana apliecināja, ka cenas saistītajām personām bija augstākas nekā pārdošanas cenas brīvajā tirgū. Tika arī konstatēts, ka pārdošana saistītiem pircējiem attiecās uz tiem ražojumu veidiem, kas netika importēti no Ķīnas. Cenas samazinājums un pārdošana zem cenas tika konstatēti, tikai pamatojoties uz atbilstīgiem ražojumu veidiem, salīdzinot Ķīnas importa cenas un atbilstīgo ražojumu veidu Savienības ražotāju pārdošanas cenas. Tādējādi pārdošana saistītiem pircējiem neskāra cenas samazinājuma un pārdošanas zem cenas konstatējumu. Visbeidzot, kaitējuma rādītāju, kas tika analizēti atsevišķi attiecībā uz brīvo un iekšējai izmantošanai paredzēto pārdošanu, attīstības tendence bija salīdzināma. Pamatojoties uz to, Ķīnas eksportētāju paustais arguments tika ņemts vērā, taču tas neietekmē konstatējumus.

6.3.3.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| Valsts | | 2011. g. | 2012. g. | 2013. g. | 2014. g. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Apjoms (t) | | | 49 480 | 279 484 | 292 304 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 565 | 591 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | | | 7,9 | 32,7 | 35,6 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 415 | 451 |
| Vid. cena | | | 442 | 400 | 401 |
| Indekss (2013. gads = 100) | | | 100 | 90 | 91 |
| Turcija | Apjoms (t) | 8 726 | 1 182 | 74 965 | 65 299 | 16 323 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 738 | 100 | 6 342 | 5 525 | 1 381 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 1,6 | 0,2 | 11,9 | 7,6 | 2,0 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 805 | 100 | 6 016 | 3 853 | 1 001 |
| Vid. cena | 697 | 508 | 463 | 565 | 691 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 137 | 100 | 91 | 111 | 136 |
| Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu | Apjoms (t) | 21 243 | 26 817 | 80 094 | 68 319 | 20 362 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 79 | 100 | 299 | 255 | 76 |
| Tirgus daļa no ES patēriņa (%) | 3,9 | 4,5 | 12,8 | 8,0 | 2,5 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 86 | 100 | 283 | 178 | 55 |
| Vid. cena | 657 | 610 | 488 | 659 | 570 |
| Indekss (2012. gads = 100) | 108 | 100 | 80 | 108 | 94 |
| Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem. |

Valsts

2011. g.

2012. g.

2013. g.

2014. g.

IP

ĶTR

Apjoms (t)

49 480

279 484

292 304

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

565

565

591

591

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

7,9

32,7

35,6

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

415

415

451

451

Vid. cena

442

400

401

Indekss (2013. gads = 100)

Indekss (2013. gads = 100)

100

100

90

90

91

91

Turcija

Apjoms (t)

8 726

1 182

74 965

65 299

16 323

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

738

738

100

100

6 342

6 342

5 525

5 525

1 381

1 381

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

1,6

0,2

11,9

7,6

2,0

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

805

805

100

100

6 016

6 016

3 853

3 853

1 001

1 001

Vid. cena

697

508

463

565

691

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

137

137

100

100

91

91

111

111

136

136

Visas trešās valstis kopā, izņemot Ķīnu

Apjoms (t)

21 243

26 817

80 094

68 319

20 362

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

79

79

100

100

299

299

255

255

76

76

Tirgus daļa no ES patēriņa (%)

3,9

4,5

12,8

8,0

2,5

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

86

86

100

100

283

283

178

178

55

55

Vid. cena

657

610

488

659

570

Indekss (2012. gads = 100)

Indekss (2012. gads = 100)

108

108

100

100

80

80

108

108

94

94

Avots: Eiropas Komisija (muitas uzraudzības datubāze), sūdzība un atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (104) | Imports par dempinga cenām no Ķīnas IP laikā bija 93 % no visa importa Savienības tirgū. Bija arī citi importa avoti, tostarp Turcija, kas bija jāpārbauda cēloņsakarības kontekstā. |
| --- | --- |

(104)

Imports par dempinga cenām no Ķīnas IP laikā bija 93 % no visa importa Savienības tirgū. Bija arī citi importa avoti, tostarp Turcija, kas bija jāpārbauda cēloņsakarības kontekstā.

| (105) | Izmeklēšana liecināja, ka Turcijas ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā saglabājās virs Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt Turcijas importa tirgus daļa samazinājās 12 % 2013. gadā līdz 2,0 % IP laikā. |
| --- | --- |

(105)

Izmeklēšana liecināja, ka Turcijas ražotāju eksportētāju vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā saglabājās virs Ķīnas ražotāju eksportētāju un Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām. Turklāt Turcijas importa tirgus daļa samazinājās 12 % 2013. gadā līdz 2,0 % IP laikā.

| (106) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(106)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek secināts, ka šā importa ietekme nav tāda, kas izjauktu cēloņsakarību starp Ķīnas importu un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.4.   Ekonomikas krīze

Ekonomikas krīze

| (107) | Kā paskaidrots 83. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare 2011. gadā bija nerentabla, kad ekonomikas krīzes ietekmē bija vērojams zems stiegrojuma stieņu patēriņš. Nozares stāvoklis uzlabojās 2012. gadā, un tā kļuva rentabla. Pēc tam ražošanas nozare atkal kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada, vienlaikus ar Ķīnas importa par zemām cenām sākšanos. |
| --- | --- |

(107)

Kā paskaidrots 83. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare 2011. gadā bija nerentabla, kad ekonomikas krīzes ietekmē bija vērojams zems stiegrojuma stieņu patēriņš. Nozares stāvoklis uzlabojās 2012. gadā, un tā kļuva rentabla. Pēc tam ražošanas nozare atkal kļuva nerentabla, sākot no 2013. gada, vienlaikus ar Ķīnas importa par zemām cenām sākšanos.

| (108) | Tādējādi ekonomikas krīze nevar izskaidrot ražošanas nozares grūtības, kas atkārtoti parādījās kopš 2013. gada. Tāpēc nevar uzskatīt, ka tai bija tāda ietekme, kas IP laikā izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(108)

Tādējādi ekonomikas krīze nevar izskaidrot ražošanas nozares grūtības, kas atkārtoti parādījās kopš 2013. gada. Tāpēc nevar uzskatīt, ka tai bija tāda ietekme, kas IP laikā izjauktu cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.5.   Galveno izejmateriālu izmaksas

Galveno izejmateriālu izmaksas

| (109) | Ķīnas eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar metāllūžņu kā galvenā izejmateriāla izmantošanu, turpretī Ķīnas ražotāji izmanto dzelzsrūdu. |
| --- | --- |

(109)

Ķīnas eksportētāji apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītais kaitējums ir saistīts ar metāllūžņu kā galvenā izejmateriāla izmantošanu, turpretī Ķīnas ražotāji izmanto dzelzsrūdu.

| (110) | Tomēr Ķīnas eksportētāju sniegtā informācija par cenu liecina, ka metāllūžņu cenas kopumā atbilst dzelzsrūdas cenu veidošanās tendencēm pasaules tirgos. Kā norādīts 81. apsvērumā, gan metāllūžņu, gan dzelzsrūdas cenas ir samazinājušās aptuveni tādā pašā apmērā (cena par tonnu). Tas, ka samazinājums atšķiras procentuālā izteiksmē, neattiecas uz cēloņsakarības noteikšanu, jo ietekmi uz ražošanas izmaksām nosaka cenas par tonnu attīstība absolūtā izteiksmē. Turklāt dzelzsrūdas un metāllūžņu izmaksu atšķirība absolūtā izteiksmē atspoguļo to, ka tērauda ražošanas process ir atšķirīgs atkarībā no izmantotā izejmateriāla. Tādējādi abu atšķirīgo izejmateriālu izmaksas nav tieši salīdzināmas. Iespējamās atšķirības izejmateriālu cenas veidošanās procesā tādējādi nevarētu izjaukt cēloņsakarību starp konstatēto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām. Tādēļ šis apgalvojums ir jānoraida. |
| --- | --- |

(110)

Tomēr Ķīnas eksportētāju sniegtā informācija par cenu liecina, ka metāllūžņu cenas kopumā atbilst dzelzsrūdas cenu veidošanās tendencēm pasaules tirgos. Kā norādīts 81. apsvērumā, gan metāllūžņu, gan dzelzsrūdas cenas ir samazinājušās aptuveni tādā pašā apmērā (cena par tonnu). Tas, ka samazinājums atšķiras procentuālā izteiksmē, neattiecas uz cēloņsakarības noteikšanu, jo ietekmi uz ražošanas izmaksām nosaka cenas par tonnu attīstība absolūtā izteiksmē. Turklāt dzelzsrūdas un metāllūžņu izmaksu atšķirība absolūtā izteiksmē atspoguļo to, ka tērauda ražošanas process ir atšķirīgs atkarībā no izmantotā izejmateriāla. Tādējādi abu atšķirīgo izejmateriālu izmaksas nav tieši salīdzināmas. Iespējamās atšķirības izejmateriālu cenas veidošanās procesā tādējādi nevarētu izjaukt cēloņsakarību starp konstatēto būtisko kaitējumu un importu par dempinga cenām. Tādēļ šis apgalvojums ir jānoraida.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

Secinājums par cēloņsakarību

| (111) | Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieauga apjoms un tirgus daļa Ķīnas izcelsmes importam par dempinga cenām. Turklāt tika konstatēts, ka jo īpaši IP laikā šā importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū. |
| --- | --- |

(111)

Tika pierādīts, ka attiecīgajā periodā ievērojami pieauga apjoms un tirgus daļa Ķīnas izcelsmes importam par dempinga cenām. Turklāt tika konstatēts, ka jo īpaši IP laikā šā importa cenas pastāvīgi bija zemākas par Savienības ražošanas nozares cenām Savienības tirgū.

| (112) | Apjoma un tirgus daļas palielinājums Ķīnas importam par dempinga cenām sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos no 2013. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte saglabājās negatīvi. |
| --- | --- |

(112)

Apjoma un tirgus daļas palielinājums Ķīnas importam par dempinga cenām sakrita ar Savienības ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos no 2013. gada. Tādējādi, neraugoties uz patēriņa pieaugumu, Savienības ražošanas nozare nespēja palielināt savu pārdošanas apjomu un cenas, un rezultātā tādi finanšu rādītāji kā rentabilitāte saglabājās negatīvi.

| (113) | Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem neizjauc cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(113)

Pārbaudot pārējos zināmos faktorus, kas būtu varējuši nodarīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, tika konstatēts, ka neviens no tiem neizjauc cēloņsakarību starp Ķīnas importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (114) | Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no kaitnieciskās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(114)

Pamatojoties uz iepriekšminēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Savienības ražošanas nozares stāvokli ir noteikta un nodalīta no kaitnieciskās ietekmes, kas piemita importam par dempinga cenām, provizoriski tiek secināts, ka imports par dempinga cenām no Ķīnas ir radījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē.

7.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

7.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (115) | Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai, neraugoties uz pagaidu secinājumu par dempinga radīto kaitējumu, nepastāv citi būtiski iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā noteikt pasākumus nav Savienības interesēs. Savienības intereses tika analizētas, novērtējot dažādās iesaistīto personu intereses, proti, Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

| (116) | CISA, ieinteresētā puse, apgalvoja, ka pasākumu noteikšana visā Savienībā būtu lieka, jo imports no Ķīnas ir vērsts tikai uz AK un Īriju. |
| --- | --- |

(116)

CISA, ieinteresētā puse, apgalvoja, ka pasākumu noteikšana visā Savienībā būtu lieka, jo imports no Ķīnas ir vērsts tikai uz AK un Īriju.

CISA

| (117) | Komisija norāda – lai arī patēriņš ir ierobežots uz AK un Īriju, Savienības ražošanas nozare atrodas vairākās dalībvalstīs, un tāpēc jāuzskata, ka Savienības interese attiecas uz visu Savienību. Tā kā attiecīgā ražojuma tirdzniecības plūsmas ir Savienības iekšienē starp AK, Īriju un citām dalībvalstīm, pasākumi jānosaka visā Savienībā, lai tie būtu efektīvi. |
| --- | --- |

(117)

Komisija norāda – lai arī patēriņš ir ierobežots uz AK un Īriju, Savienības ražošanas nozare atrodas vairākās dalībvalstīs, un tāpēc jāuzskata, ka Savienības interese attiecas uz visu Savienību. Tā kā attiecīgā ražojuma tirdzniecības plūsmas ir Savienības iekšienē starp AK, Īriju un citām dalībvalstīm, pasākumi jānosaka visā Savienībā, lai tie būtu efektīvi.

7.2.   Savienības ražošanas nozares intereses

Savienības ražošanas nozares intereses

| (118) | Savienības ražošanas nozarē ir 11 zināmi ražotāji, kas pārstāv visu līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozari. Šie ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 209 cilvēkus. |
| --- | --- |

(118)

Savienības ražošanas nozarē ir 11 zināmi ražotāji, kas pārstāv visu līdzīgā ražojuma Savienības ražošanas nozari. Šie ražotāji atrodas dažādās Savienības dalībvalstīs un IP laikā saistībā ar līdzīgo ražojumu tieši nodarbina 209 cilvēkus.

| (119) | Tika konstatēts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis būtisku kaitējumu. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un tās finansiālais stāvoklis joprojām bija nestabils. |
| --- | --- |

(119)

Tika konstatēts, ka Ķīnas imports par dempinga cenām Savienības ražošanas nozarei bija nodarījis būtisku kaitējumu. Tiek atgādināts, ka Savienības ražošanas nozare nespēja pilnībā gūt labumu no patēriņa pieauguma un tās finansiālais stāvoklis joprojām bija nestabils.

| (120) | Gaidāms, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

(120)

Gaidāms, ka antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, ļaujot Savienības ražošanas nozarei līdzīgā ražojuma cenas pielāgot ražošanas izmaksām.

| (121) | Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus. |
| --- | --- |

(121)

Paredzams arī, ka pasākumu noteikšana ļaus Savienības ražošanas nozarei vismaz daļēji atgūt attiecīgajā periodā zaudēto tirgus daļu un labvēlīgi ietekmēs tās rentabilitāti un vispārējo finansiālo stāvokli. Pasākumu noteikšana ļaus ražošanas nozarei saglabāt un izvērst sāktos rentabilitātes uzlabošanas pasākumus.

| (122) | Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās. |
| --- | --- |

(122)

Ja pasākumi netiktu noteikti, būtu gaidāma turpmāka tirgus daļas zaudēšana un Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pasliktināšanās.

| (123) | Viens Savienības ražotājs veica savus pārdošanas darījumus galvenokārt garantētā noieta tirgū, ko tieši neskāra imports no Ķīnas. Tomēr netieši tas var gūt labumu no augoša tirgus, kurā nav importa par dempinga cenām, ja cenas tiktu noteiktas atbilstīgi pareiziem tirgus nosacījumiem. |
| --- | --- |

(123)

Viens Savienības ražotājs veica savus pārdošanas darījumus galvenokārt garantētā noieta tirgū, ko tieši neskāra imports no Ķīnas. Tomēr netieši tas var gūt labumu no augoša tirgus, kurā nav importa par dempinga cenām, ja cenas tiktu noteiktas atbilstīgi pareiziem tirgus nosacījumiem.

| (124) | Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. |
| --- | --- |

(124)

Tāpēc provizoriski var secināt, ka antidempinga pasākumu noteikšana Ķīnas izcelsmes importam būtu Savienības ražošanas nozares interesēs.

7.3.   Lietotāju intereses

Lietotāju intereses

| (125) | Anketas tika nosūtītas 11 lietotājiem Savienībā. Deviņi lietotāji atbildēja uz anketas jautājumiem, bet trīs no viņiem pēc tam atteicās no sadarbības. Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika novērtēta, pamatojoties uz atbildēm, ko citi lietotāji bija snieguši uz anketas jautājumiem, un pamatojoties uz attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma kopējo Savienības tirgu. |
| --- | --- |

(125)

Anketas tika nosūtītas 11 lietotājiem Savienībā. Deviņi lietotāji atbildēja uz anketas jautājumiem, bet trīs no viņiem pēc tam atteicās no sadarbības. Ierosināto pasākumu iespējamā ietekme tika novērtēta, pamatojoties uz atbildēm, ko citi lietotāji bija snieguši uz anketas jautājumiem, un pamatojoties uz attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma kopējo Savienības tirgu.

| (126) | Četri lietotāji, kas sadarbojās, bija saistīti ar vienu Savienības ražotāju. Viņi tikai iepirka attiecīgo ražojumu no sava mātesuzņēmuma. Tādējādi pasākumu noteikšanai nebūtu tiešas ietekmes uz viņu iepirkumu. Netieši viņu stāvoklis lejupējā tirgū varētu uzlaboties, pieņemot, ka viņu konkurenti vairs nespētu nopirkt lēto importu par dempinga cenām no Ķīnas. |
| --- | --- |

(126)

Četri lietotāji, kas sadarbojās, bija saistīti ar vienu Savienības ražotāju. Viņi tikai iepirka attiecīgo ražojumu no sava mātesuzņēmuma. Tādējādi pasākumu noteikšanai nebūtu tiešas ietekmes uz viņu iepirkumu. Netieši viņu stāvoklis lejupējā tirgū varētu uzlaboties, pieņemot, ka viņu konkurenti vairs nespētu nopirkt lēto importu par dempinga cenām no Ķīnas.

| (127) | Divi nesaistītie lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja apmēram 33 % no kopējā Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa IP laikā. Caurmērā iepirkumi no Ķīnas bija apmēram 88 % no to attiecīgā ražojuma iepirkuma kopapjoma. Attiecīgā ražojuma izmaksas parasti atbilda 75 % no pārdošanas apjoma, kurā bija ietverts attiecīgais ražojums. IP laikā ar ražojumu saistītā apgrozījuma procentuālais lielums bija 76 % no to kopējā apgrozījuma. |
| --- | --- |

(127)

Divi nesaistītie lietotāji, kas sadarbojās, pārstāvēja apmēram 33 % no kopējā Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importa IP laikā. Caurmērā iepirkumi no Ķīnas bija apmēram 88 % no to attiecīgā ražojuma iepirkuma kopapjoma. Attiecīgā ražojuma izmaksas parasti atbilda 75 % no pārdošanas apjoma, kurā bija ietverts attiecīgais ražojums. IP laikā ar ražojumu saistītā apgrozījuma procentuālais lielums bija 76 % no to kopējā apgrozījuma.

| (128) | Izmeklēšana liecināja, ka IP laikā to nesaistīto lietotāju, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte pārdošanas jomā, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, bija 1 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(128)

Izmeklēšana liecināja, ka IP laikā to nesaistīto lietotāju, kas sadarbojās, vidējā rentabilitāte pārdošanas jomā, kas saistīta ar attiecīgo ražojumu, bija 1 % no apgrozījuma.

| (129) | Sliktākajā scenārijā attiecībā uz nesaistītiem lietotājiem, t. i., ja izplatīšanas ķēdē nenotiktu cenu palielināšanās un viņi turpinātu iepirkt no Ķīnas iepriekšējos apjomus, nodokļa ietekme uz lietotāju rentabilitāti, ņemot vērā viņu niecīgo peļņu, Ķīnas importa lielo daļu un attiecīgā ražojuma lielo daļu to kopējās izmaksās, nozīmētu to, ka lietotāji sāktu ciest zaudējumus. |
| --- | --- |

(129)

Sliktākajā scenārijā attiecībā uz nesaistītiem lietotājiem, t. i., ja izplatīšanas ķēdē nenotiktu cenu palielināšanās un viņi turpinātu iepirkt no Ķīnas iepriekšējos apjomus, nodokļa ietekme uz lietotāju rentabilitāti, ņemot vērā viņu niecīgo peļņu, Ķīnas importa lielo daļu un attiecīgā ražojuma lielo daļu to kopējās izmaksās, nozīmētu to, ka lietotāji sāktu ciest zaudējumus.

| (130) | Tomēr būtu jānorāda – tā kā attiecīgais ražojums ir standarta ražojums, lietotāji varētu viegli mainīt savus piegādes avotus, ciktāl tas ir saistīts ar ražojuma kvalitāti. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju, ka attiecīgo ražojumu importē no citām valstīm un pat no Ķīnas, ja ir novērsta dempinga radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme. |
| --- | --- |

(130)

Tomēr būtu jānorāda – tā kā attiecīgais ražojums ir standarta ražojums, lietotāji varētu viegli mainīt savus piegādes avotus, ciktāl tas ir saistīts ar ražojuma kvalitāti. Pasākumu noteikšanai nevajadzētu izslēgt iespēju, ka attiecīgo ražojumu importē no citām valstīm un pat no Ķīnas, ja ir novērsta dempinga radītā tirdzniecību kropļojošā ietekme.

| (131) | Nesaistītie lietotāji apgalvoja, ka pašreizējos lietos importa apjomus no Ķīnas nevarētu viegli aizstāt ar citiem avotiem un ka tādēļ viņi saskartos ar piegādes deficīta situāciju. Tas viņiem liktu zaudēt tirgus daļas par labu saistītajiem lietotājiem. |
| --- | --- |

(131)

Nesaistītie lietotāji apgalvoja, ka pašreizējos lietos importa apjomus no Ķīnas nevarētu viegli aizstāt ar citiem avotiem un ka tādēļ viņi saskartos ar piegādes deficīta situāciju. Tas viņiem liktu zaudēt tirgus daļas par labu saistītajiem lietotājiem.

| (132) | Tomēr, ņemot vērā nodokļu mēreno līmeni, nešķiet, ka viņi pilnībā pārtrauks importu no Ķīnas, kas varētu turpināt ienākt Savienības tirgū par taisnīgām cenām. Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozarē neatkarīgajiem lietotājiem ir pietiekama rezerves jauda, lai aizstātu Ķīnas importa samazinājumu. |
| --- | --- |

(132)

Tomēr, ņemot vērā nodokļu mēreno līmeni, nešķiet, ka viņi pilnībā pārtrauks importu no Ķīnas, kas varētu turpināt ienākt Savienības tirgū par taisnīgām cenām. Izmeklēšana parādīja, ka Savienības ražošanas nozarē neatkarīgajiem lietotājiem ir pietiekama rezerves jauda, lai aizstātu Ķīnas importa samazinājumu.

| (133) | Konkrēti importētāji un lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana novestu pie tā, ka vienam AK reģistrētam Savienības ražotājam un tā saistītajiem lietotājiem rastos monopola stāvoklis, izslēdzot konkurējošos neatkarīgos lietotājus, kuriem vairs nebūtu piekļuves izejmateriāliem par konkurētspējīgām cenām. |
| --- | --- |

(133)

Konkrēti importētāji un lietotāji apgalvoja, ka pasākumu noteikšana novestu pie tā, ka vienam AK reģistrētam Savienības ražotājam un tā saistītajiem lietotājiem rastos monopola stāvoklis, izslēdzot konkurējošos neatkarīgos lietotājus, kuriem vairs nebūtu piekļuves izejmateriāliem par konkurētspējīgām cenām.

| (134) | Komisija norāda, pirmkārt, ka pakārtoto lietotāju iegūšanu ir atzinušas gan AK, gan Īrijas kompetentās iestādes. Tās šajā saistībā ir novērtējušas iespējamo monopolistisko rīcību. |
| --- | --- |

(134)

Komisija norāda, pirmkārt, ka pakārtoto lietotāju iegūšanu ir atzinušas gan AK, gan Īrijas kompetentās iestādes. Tās šajā saistībā ir novērtējušas iespējamo monopolistisko rīcību.

| (135) | Otrkārt, kā paskaidrots iepriekš 130. apsvērumā, neatkarīgajiem lietotājiem ir pieejami alternatīvi piegādes avoti, kas nodrošinās, ka neatkarīgie lietotāji var turpināt konkurēt AK tirgū. |
| --- | --- |

(135)

Otrkārt, kā paskaidrots iepriekš 130. apsvērumā, neatkarīgajiem lietotājiem ir pieejami alternatīvi piegādes avoti, kas nodrošinās, ka neatkarīgie lietotāji var turpināt konkurēt AK tirgū.

| (136) | Ņemot vērā iepriekšminēto, lai gan Ķīnas izcelsmes importam noteiktie pasākumi dažus lietotājus varētu skart negatīvāk nekā citus, Komisija šobrīd uzskata, ka kopējā ietekme uz lietotājiem, kā arī iespējamā ierobežojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekšminēto, lai gan Ķīnas izcelsmes importam noteiktie pasākumi dažus lietotājus varētu skart negatīvāk nekā citus, Komisija šobrīd uzskata, ka kopējā ietekme uz lietotājiem, kā arī iespējamā ierobežojošā ietekme uz konkurenci ir ierobežota.

7.4.   Importētāju intereses

Importētāju intereses

| (137) | Nesaistīto importētāju sadarbība bija neliela. Trīs importētāji sniedza atlases informāciju, bet sadarbojās tikai divi. Tie aptvēra apmēram 37 % no kopējā Ķīnas importa IP laikā. Importētāji iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Ķīna pārliecinoši ir to vissvarīgākais attiecīgā ražojuma piegādātājs. |
| --- | --- |

(137)

Nesaistīto importētāju sadarbība bija neliela. Trīs importētāji sniedza atlases informāciju, bet sadarbojās tikai divi. Tie aptvēra apmēram 37 % no kopējā Ķīnas importa IP laikā. Importētāji iebilst pret pasākumu noteikšanu, jo Ķīna pārliecinoši ir to vissvarīgākais attiecīgā ražojuma piegādātājs.

| (138) | Tomēr importētājiem vajadzētu spēt nodot vismaz daļu cenas palielinājumu, kas saistīti ar pasākumu noteikšanu, tālāk saviem pircējiem. Importētāji varētu arī pārslēgties uz citiem piegādes avotiem. |
| --- | --- |

(138)

Tomēr importētājiem vajadzētu spēt nodot vismaz daļu cenas palielinājumu, kas saistīti ar pasākumu noteikšanu, tālāk saviem pircējiem. Importētāji varētu arī pārslēgties uz citiem piegādes avotiem.

| (139) | Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(139)

Tādējādi tiek provizoriski secināts, ka antidempinga pasākumu piemērošanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz importētāju interesēm.

7.5.   Secinājums par Savienības interesēm

Secinājums par Savienības interesēm

| (140) | Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu. |
| --- | --- |

(140)

Ņemot vērā iepriekšminēto, provizoriski tiek secināts, ka kopumā, pamatojoties uz informāciju par Savienības interesēm, nav pārliecinošu iemeslu, lai nenoteiktu pasākumus attiecībā uz Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma importu.

| (141) | Jebkādu negatīvu ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība. |
| --- | --- |

(141)

Jebkādu negatīvu ietekmi uz nesaistītiem lietotājiem mazina alternatīvu piegādes avotu pieejamība.

| (142) | Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām. |
| --- | --- |

(142)

Turklāt, ņemot vērā antidempinga pasākumu vispārējo ietekmi uz Savienības tirgu, to pozitīvā ietekme, jo īpaši uz Savienības ražošanas nozari, šķiet, atsver iespējamo negatīvo ietekmi uz citām interešu grupām.

8.   PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM

PRIEKŠLIKUMS PAR PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMIEM

| (143) | Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(143)

Ņemot vērā secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko nodara imports par dempinga cenām.

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

Kaitējuma novēršanas līmenis

| (144) | Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai. |
| --- | --- |

(144)

Šo pasākumu līmeņa noteikšanai ir ņemta vērā konstatētā dempinga starpība un maksājuma apmērs, kāds vajadzīgs Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma novēršanai.

| (145) | Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(145)

Aprēķinot maksājuma apmēru, kāds vajadzīgs kaitējumu radošā dempinga ietekmes novēršanai, tika uzskatīts, ka pasākumiem jābūt tādiem, kuri ļauj Savienības ražošanas nozarei segt ražošanas izmaksas un gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare šajā sektorā varētu pienācīgi gūt, pārdodot līdzīgo ražojumu Savienībā normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav importa par dempinga cenām.

| (146) | Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija apsvēra pārdošanā nesaistītiem pircējiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(146)

Lai noteiktu mērķa peļņu, Komisija apsvēra pārdošanā nesaistītiem pircējiem gūto peļņu, ko izmanto, lai noteiktu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (147) | Mērķa peļņas norma provizoriski tika noteikta 1,65 % apjomā atbilstīgi 2012. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem pircējiem. Tā kā imports par dempinga cenām sākās 2013. gadā, uzskata, ka 2012. gada peļņas līmenis atspoguļo to, ko pamatoti varētu sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(147)

Mērķa peļņas norma provizoriski tika noteikta 1,65 % apjomā atbilstīgi 2012. gada peļņai no pārdošanas nesaistītiem pircējiem. Tā kā imports par dempinga cenām sākās 2013. gadā, uzskata, ka 2012. gada peļņas līmenis atspoguļo to, ko pamatoti varētu sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (148) | Turpretī 2011. gadu neuzskatīja par piemērotu atsauces gadu normāliem konkurences apstākļiem: kā paskaidrots 107. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare joprojām atguvās no ekonomikas krīzes ietekmes un bija nerentabla. Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka tērauda pieprasījums AK 2011. gadā tika aplēsts ārkārtīgi zemā līmenī (25 % zemāks nekā 2007. gadā). Arī ražošanas izmaksas bija ļoti augstas, pamatojoties uz metāllūžņu cenas maksimālo apmēru 2011. gadā, kā norādīts 81. apsvērumā. Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka stiegrojuma stieņu tirgus AK īslaicīgi bija traucēts, jo viens AK ražotājs, Thamesteel, izpārdeva savus krājumus pirms tā likvidācijas 2012. gada janvārī, kas izraisīja piegādes apjomu īslaicīgu palielināšanos un cenu pazemināšanos 2011. gadā. Šo iemeslu dēļ 2011. gadu nevarētu uzskatīt par normālu tirgus apstākļu laikposmu, un to neizmantoja mērķa peļņas noteikšanai. |
| --- | --- |

(148)

Turpretī 2011. gadu neuzskatīja par piemērotu atsauces gadu normāliem konkurences apstākļiem: kā paskaidrots 107. apsvērumā, Savienības ražošanas nozare joprojām atguvās no ekonomikas krīzes ietekmes un bija nerentabla. Sūdzības iesniedzēji norādīja, ka tērauda pieprasījums AK 2011. gadā tika aplēsts ārkārtīgi zemā līmenī (25 % zemāks nekā 2007. gadā). Arī ražošanas izmaksas bija ļoti augstas, pamatojoties uz metāllūžņu cenas maksimālo apmēru 2011. gadā, kā norādīts 81. apsvērumā. Visbeidzot, sūdzības iesniedzēji apgalvoja, ka stiegrojuma stieņu tirgus AK īslaicīgi bija traucēts, jo viens AK ražotājs, Thamesteel, izpārdeva savus krājumus pirms tā likvidācijas 2012. gada janvārī, kas izraisīja piegādes apjomu īslaicīgu palielināšanos un cenu pazemināšanos 2011. gadā. Šo iemeslu dēļ 2011. gadu nevarētu uzskatīt par normālu tirgus apstākļu laikposmu, un to neizmantoja mērķa peļņas noteikšanai.

Thamesteel

| (149) | Pamatojoties uz to, kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kā noteikts saistībā ar cenu samazinājuma aprēķiniem 62. apsvērumā, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(149)

Pamatojoties uz to, kaitējuma novēršanas līmeni aprēķināja, salīdzinot vidējo svērto cenu importam par dempinga cenām, kā noteikts saistībā ar cenu samazinājuma aprēķiniem 62. apsvērumā, un pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares līdzīgā ražojuma cenu, kas nerada kaitējumu.

| (150) | Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas. |
| --- | --- |

(150)

Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību pēc tam izteica procentos no vidējās kopējās CIF importa cenas.

CIF

| (151) | Kā paskaidrots 23. apsvērumā, Komisija secināja, ka abas uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par saistītām. Tāpēc tika noteikts vienots kaitējuma apmērs abu grupu ražotājiem eksportētājiem, izsakot to individuālās pārdošanas zem cenas vērtības summu kā procentuālo attiecību no summas, kas atbilst to noteiktajām CIF vērtībām līdz Savienības robežai. |
| --- | --- |

(151)

Kā paskaidrots 23. apsvērumā, Komisija secināja, ka abas uzņēmumu grupas, kas sadarbojās, būtu jāuzskata par saistītām. Tāpēc tika noteikts vienots kaitējuma apmērs abu grupu ražotājiem eksportētājiem, izsakot to individuālās pārdošanas zem cenas vērtības summu kā procentuālo attiecību no summas, kas atbilst to noteiktajām CIF vērtībām līdz Savienības robežai.

CIF

8.2.   Pagaidu pasākumi

Pagaidu pasākumi

| (152) | Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes HFP stiegrojuma stieņu importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma apmērs – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(152)

Ievērojot iepriekšminēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga pagaidu maksājumi ĶTR izcelsmes HFP stiegrojuma stieņu importam jānosaka kā mazākais no diviem lielumiem – dempinga starpība vai kaitējuma apmērs – saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

HFP

| (153) | Kā norādīts iepriekš 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) 2015/2386 noteica, ka uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jāattiecina reģistrācija, ņemot vērā antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(153)

Kā norādīts iepriekš 3. apsvērumā, Komisija ar Regulu (ES) 2015/2386 noteica, ka uz ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importu jāattiecina reģistrācija, ņemot vērā antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku atbilstoši pamatregulas 10. panta 4. punktam.

| (154) | Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, būtu jāpārtrauc importa reģistrācija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

(154)

Ņemot vērā iepriekšminētos konstatējumus, būtu jāpārtrauc importa reģistrācija saskaņā ar pamatregulas 14. panta 5. punktu.

| (155) | Šajā procedūras posmā nav iespējams pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(155)

Šajā procedūras posmā nav iespējams pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

| (156) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apmēru un dempinga starpību. Līdz ar to ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.








  Uzņēmums | Kaitējuma apmērs
  (%) | Dempinga starpība
  (%) | Pagaidu antidempinga maksājuma likme
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.
  Jiangyin | 9,2 | 66,0 | 9,2 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.
  Zhangjiagang | 13,0 | 51,5 | 13,0 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,0 | 66,0 | 13,0 |

(156)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, pagaidu antidempinga maksājuma likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma apmēru un dempinga starpību. Līdz ar to ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.

Uzņēmums

Kaitējuma apmērs

(%)

Dempinga starpība

(%)

Pagaidu antidempinga maksājuma likme

(%)

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.

Jiangyin

9,2

66,0

9,2

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd.

Zhangjiagang

13,0

51,5

13,0

Visi pārējie uzņēmumi

13,0

66,0

13,0

| (157) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Līdz ar to minētās maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme. |
| --- | --- |

(157)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas konstatējumiem. Līdz ar to tās atspoguļo situāciju, kādu izmeklēšanas laikā konstatēja attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Līdz ar to minētās maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”) piemēro tikai to attiecīgo ražojumu importam, kuru izcelsme ir ĶTR un kurus ražojuši šie uzņēmumi – tātad minētās konkrētās juridiskās personas. Šīs likmes nevar piemērot tāda uzņēmuma importētajam attiecīgajam ražojumam, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā ar norādītu nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, un uz tiem attiecas “visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamā maksājuma likme.

| (158) | Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(158)

Visas prasības piemērot uzņēmumam šīs individuālās antidempinga maksājuma likmes (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai pēc jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības izveidošanas) būtu nekavējoties jānosūta Komisijai (7), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par pārmaiņām uzņēmuma darbībā, kas skar ražošanu, pārdošanu iekšzemes tirgū un eksportam saistībā ar, piemēram, nosaukuma maiņu vai ražošanas vai tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kam piemēro atsevišķās maksājuma likmes.

7

| (159) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(159)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, kas nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (160) | Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību. |
| --- | --- |

(160)

Lai nodrošinātu pareizu antidempinga maksājuma piemērošanu, atlikusī maksājuma likme būtu jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri IP laikā neveica eksportu uz Savienību.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMS

NOBEIGUMA NOTEIKUMS

| (161) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

(161)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

| (162) | Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā, |
| --- | --- |

(162)

Secinājumi attiecībā uz pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski un var tikt grozīti izmeklēšanas galīgajā posmā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums šādu ražojumu importam: betona stiegrojuma stieņi no dzelzs vai tērauda, kuriem ir paaugstināta izturība pret nogurumu un kuri ir izgatavoti no dzelzs, neleģētā tērauda vai leģētā tērauda (izņemot nerūsējošo tēraudu, ātrgriezējtēraudu un silīcijmangāntēraudu), pēc karstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, taču ieskaitot pēc velmēšanas liektus stieņus; šie stieņi var būt ar velmēšanas procesā iegūtiem dobumiem, izciļņiem, rievām vai citām deformācijām vai pēc velmēšanas liekti; paaugstinātas izturības pret nogurumu pamatīpašība ir spēja nesaplīstot izturēt atkārtotu spriegumu un, konkrētāk, spēja izturēt vairāk nekā 4,5 milj. noguruma ciklu, izmantojot sprieguma attiecību (min./maks.) 0,2 un sprieguma diapazonu virs 150 MPa, ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 un ex 7228 30 89 (Taric kodi 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 un 7228308910) un kā izcelsmes valsts ir Ķīnas Tautas Republika.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, ko piemēro 1. punktā aprakstītā un turpmāk minētajos uzņēmumos izgatavotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas.

| Uzņēmums | Maksājums (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin | 9,2 | C060 |
| Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin | 9,2 | C061 |
| Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C062 |
| Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C063 |
| Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C064 |
| Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang | 13,0 | C065 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 13,0 | C999 |

Uzņēmums

Maksājums (%)

Taric papildu kods

Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin

9,2

C060

Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd.,Jiangyin

9,2

C061

Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C062

Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C063

Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C064

Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang

13,0

C065

Visi pārējie uzņēmumi

13,0

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, uz kura jābūt šādai deklarācijai, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka (attiecīgā ražojuma) (apjomu), kas pārdots eksportā uz Eiropas Savienību un uz ko attiecas šis rēķins, ir saražojis (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Es apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza.”
  Ja šāds rēķins netiek uzrādīts, piemēro maksājuma likmi, ko piemēro “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

4.   Par 1. punktā norādītā ražojuma laišanu brīvā apgrozībā Savienībā iemaksā drošības naudu, kas vienāda ar pagaidu maksājuma summu.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; un |
| --- | --- |

b)

iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; un

| c) | pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt uzklausīšanu Komisijā un/vai pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas.

2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Regulas (ES) 2015/2386 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras beigām.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV C 143, 30.4.2015., 12. lpp.

2

(3)  
  OV L 332, 18.12.2015., 111. lpp.

3

(4)  C-687/13, 2015. gada 10. septembris, 68. punkts.

4

(5)  Šo metodi akceptēja Vispārējā tiesa lietā T-423/09 Dashiqiao pret Padomi (2011. gada 16. decembra spriedums, 34.–50. punkts).

5

Dashiqiao

(6)  Lieta C-315/90 Gimelec pret Komisiju, EU:C:1991:447, 16.–29. punkts; PTO Apelācijas institūcijas 2001. gada 24. jūlija ziņojums, WT/DS184/AB/R, 181.–215. punkts.

6

Gimelec

(7)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium.

7

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/039, 1049 Brussels, Belgium

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/40 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/40

---

KOMISIJAS REGULA (ES) 2016/114

(2016. gada 28. janvāris),

ar ko attiecībā uz 2017. gada sekundāro mērķa mainīgo lielumu sarakstu par veselību un bērnu veselību īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. jūnija Regulu (EK) Nr. 1177/2003 par Kopienas statistiku attiecībā uz ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) (1) un jo īpaši tās 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu apvienojumā ar 15. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1177/2003 ir izveidota vienota sistēma Savienības statistikas sistemātiskai sagatavošanai par ienākumiem un dzīves apstākļiem, lai nodrošinātu to, ka valstu un Savienības līmenī ir pieejami salīdzināmi un atjaunināti šķērsgriezuma un garengriezuma dati par ienākumiem un nabadzības līmeni un struktūru, un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1177/2003 ir izveidota vienota sistēma Savienības statistikas sistemātiskai sagatavošanai par ienākumiem un dzīves apstākļiem, lai nodrošinātu to, ka valstu un Savienības līmenī ir pieejami salīdzināmi un atjaunināti šķērsgriezuma un garengriezuma dati par ienākumiem un nabadzības līmeni un struktūru, un sociālo atstumtību.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1177/2003 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu katru gadu būtu jāpieņem īstenošanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai precizētu sekundārās mērķa jomas un mainīgos lielumus, kas minētajā gadā jāiekļauj EU-SILC šķērsgriezuma komponentā. Tāpēc būtu jāpieņem īstenošanas pasākumi, kuros precizēti sekundārie mērķa mainīgie lielumi un to identifikatori 2017. gada modulim par veselību un bērnu veselību. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1177/2003 15. panta 2. punkta f) apakšpunktu katru gadu būtu jāpieņem īstenošanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai precizētu sekundārās mērķa jomas un mainīgos lielumus, kas minētajā gadā jāiekļauj EU-SILC šķērsgriezuma komponentā. Tāpēc būtu jāpieņem īstenošanas pasākumi, kuros precizēti sekundārie mērķa mainīgie lielumi un to identifikatori 2017. gada modulim par veselību un bērnu veselību.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Pielikumā ir iekļauts saraksts, kurā ietverti sekundārie mērķa mainīgie lielumi un to identifikatori 2017. gada modulim par veselību un bērnu veselību, kas ir daļa no EU-SILC šķērsgriezuma komponenta.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 165, 3.7.2003., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Šajā regulā izmanto šādas vienības, datu vākšanas metodes, pārskata periodus un datu nosūtīšanas metodes:

1.   Vienības

Mērķa mainīgie lielumi attiecas uz dažādiem vienību veidiem:

| | informāciju par finanšu slogu piemēro mājsaimniecības līmenī, un tā attiecas uz mājsaimniecību kopumā; |
| --- | --- |

informāciju par finanšu slogu piemēro mājsaimniecības līmenī, un tā attiecas uz mājsaimniecību kopumā;

| | informācija par veselību sniedzama par visiem esošajiem mājsaimniecības locekļiem vai attiecīgā gadījumā – par visiem izvēlētajiem respondentiem, kam ir 16 un vairāk gadu; |
| --- | --- |

informācija par veselību sniedzama par visiem esošajiem mājsaimniecības locekļiem vai attiecīgā gadījumā – par visiem izvēlētajiem respondentiem, kam ir 16 un vairāk gadu;

| | informācija par vispārējo veselības stāvokli un darbību traucējumiem veselības problēmu dēļ sniedzama par katru bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem; |
| --- | --- |

informācija par vispārējo veselības stāvokli un darbību traucējumiem veselības problēmu dēļ sniedzama par katru bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem;

| | informācija par vajadzīgajām zobārstniecības vai medicīniskajām pārbaudēm vai ārstēšanu, kas nav notikušas, piemēro mājsaimniecības līmenī, un tā attiecas uz bērniem vecumā no 0 līdz 15 gadiem. |
| --- | --- |

informācija par vajadzīgajām zobārstniecības vai medicīniskajām pārbaudēm vai ārstēšanu, kas nav notikušas, piemēro mājsaimniecības līmenī, un tā attiecas uz bērniem vecumā no 0 līdz 15 gadiem.

| | Vecums attiecas uz vecumu intervijas laikā. |
| --- | --- |

Vecums attiecas uz vecumu intervijas laikā.

2.   Datu vākšanas metodes

Attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, ko piemēro mājsaimniecības līmenī, datu vākšanas metode ir personiska intervija ar mājsaimniecības respondentu.

Attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, ko piemēro individuālajā līmenī, datu vākšanas metode ir personiska intervija ar visiem pašreizējiem mājsaimniecības locekļiem, kam ir 16 un vairāk gadu, vai attiecīgā gadījumā – ar katru izvēlētu respondentu.

Attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar bērniem, datu vākšanas metode ir personiska intervija ar mājsaimniecības respondentu.

Ņemot vērā vācamās informācijas veidu, ir atļautas tikai personiskas intervijas (izņēmuma gadījumā – intervijas ar aizstājēju, ja persona īslaicīgi nav uz vietas vai nav spējīga atbildēt).

Ķermeņa masas indeksa (ĶMI) mainīgo lielumu var aprēķināt, ņemot vērā datus par augumu un svaru, kas iegūti intervijas laikā, vai uzzināt tieši no intervējamā, izmantojot kartīti ar paskaidrojumiem. Eurostat jānosūta tikai ĶMI vērtība.

3.   Pārskata periods

Mērķa mainīgie lielumi attiecas uz dažādiem pārskata periodu veidiem:

| | pašreizējo pārskata periodu attiecībā uz ĶMI mainīgo lielumu, bērnu vispārējo veselības stāvokli un bērnu darbību traucējumiem veselības problēmu dēļ; |
| --- | --- |

pašreizējo pārskata periodu attiecībā uz ĶMI mainīgo lielumu, bērnu vispārējo veselības stāvokli un bērnu darbību traucējumiem veselības problēmu dēļ;

| | parasto nedēļu attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar fiziskām aktivitātēm; |
| --- | --- |

parasto nedēļu attiecībā uz mainīgajiem lielumiem, kas saistīti ar fiziskām aktivitātēm;

| | parasto nedēļu attiecīgajā sezonā attiecībā uz augļu un dārzeņu patēriņa biežumu; |
| --- | --- |

parasto nedēļu attiecīgajā sezonā attiecībā uz augļu un dārzeņu patēriņa biežumu;

| | pēdējiem 12 mēnešiem attiecībā uz visiem pārējiem mainīgajiem lielumiem. |
| --- | --- |

pēdējiem 12 mēnešiem attiecībā uz visiem pārējiem mainīgajiem lielumiem.

4.   Datu nosūtīšana

Sekundārie mērķa mainīgie lielumi būtu jānosūta Komisijai (Eurostat) mājsaimniecības datu datnē (H datne), personu reģistra datnē (R datne) un personas datu datnē (P datne) pēc primārajiem mērķa mainīgajiem lielumiem.

| Mainīgā lieluma identifikators | Mērķa mainīgais lielums |
| --- | --- |
| Veselība |
| HS200 | Finansiāls slogs, kas saistīts ar medicīnisko aprūpi

  Liels slogs
  Zināms slogs
  Nemaz neapgrūtina |
| HS200_F | Aizpildīts
  Trūkst
  Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīga medicīniskā aprūpe)
  Nepiemēro (RB010≠ 2017) |
| HS210 | Finansiāls slogs, kas saistīts ar zobārstniecību

  Liels slogs
  Zināms slogs
  Nemaz neapgrūtina |
| HS210_F | Aizpildīts
  Trūkst
  Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīgi zobārstniecības pakalpojumi)
  Nepiemēro (RB010≠ 2017) |
| HS220 | Finansiāls slogs, kas saistīts ar zāļu iegādi

  Liels slogs
  Zināms slogs
  Nemaz neapgrūtina |
| HS220_F | Aizpildīts
  Trūkst
  Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīgas zāles)
  Nepiemēro (RB010≠ 2017) |
| PH080 | Apmeklējumu skaits pie zobārsta vai ortodonta | Nav |

Mainīgā lieluma identifikators

Mērķa mainīgais lielums

Veselība

HS200

Finansiāls slogs, kas saistīts ar medicīnisko aprūpi

Liels slogs

Zināms slogs

Nemaz neapgrūtina

HS200_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīga medicīniskā aprūpe)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HS210

Finansiāls slogs, kas saistīts ar zobārstniecību

Liels slogs

Zināms slogs

Nemaz neapgrūtina

HS210_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīgi zobārstniecības pakalpojumi)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HS220

Finansiāls slogs, kas saistīts ar zāļu iegādi

Liels slogs

Zināms slogs

Nemaz neapgrūtina

HS220_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (nevienam mājsaimniecības loceklim nebija vajadzīgas zāles)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH080

Apmeklējumu skaits pie zobārsta vai ortodonta

Nav

| | 1–2 reizes |
| --- | --- |

1–2 reizes

| | 3–5 reizes |
| --- | --- |

3–5 reizes

| | 6–9 reizes |
| --- | --- |

6–9 reizes

| | 10 reižu vai vairāk |
| --- | --- |

10 reižu vai vairāk

PH080_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH090

Konsultāciju skaits pie terapeita vai ģimenes ārsta

| | Nav |
| --- | --- |

Nav

| | 1–2 reizes |
| --- | --- |

1–2 reizes

| | 3–5 reizes |
| --- | --- |

3–5 reizes

| | 6–9 reizes |
| --- | --- |

6–9 reizes

| | 10 reižu vai vairāk |
| --- | --- |

10 reižu vai vairāk

PH090_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH100

Konsultāciju skaits pie medicīnas speciālista vai ķirurģijas speciālista

| | Nav |
| --- | --- |

Nav

| | 1–2 reizes |
| --- | --- |

1–2 reizes

| | 3–5 reizes |
| --- | --- |

3–5 reizes

| | 6–9 reizes |
| --- | --- |

6–9 reizes

| | 10 reižu vai vairāk |
| --- | --- |

10 reižu vai vairāk

PH100_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH110

Ķermeņa masas indekss (ĶMI)

ĶMI vērtība

PH110_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH120

Fiziskās aktivitātes darbā

Galvenokārt sēdus

Galvenokārt stāvus

Galvenokārt staigājot vai uzdevumi, kuru veikšanai nepieciešama mērena fiziska piepūle

Galvenokārt smags darbs vai liela fiziska slodze

PH120_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (neveic darba uzdevumus)

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH130

Laiks, kas parastajā nedēļā pavadīts fiziskās aktivitātēs (izņemot tās, kas saistītas ar darbu)

SS/MM (stundas/minūtes) nedēļā

PH130_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH140

Augļu patēriņa biežums

| | Divreiz vai vairākas reizes dienā |
| --- | --- |

Divreiz vai vairākas reizes dienā

| | Reizi dienā |
| --- | --- |

Reizi dienā

| | 4 līdz 6 reizes nedēļā |
| --- | --- |

4 līdz 6 reizes nedēļā

| | 1 līdz 3 reizes nedēļā |
| --- | --- |

1 līdz 3 reizes nedēļā

| | Retāk nekā reizi nedēļā |
| --- | --- |

Retāk nekā reizi nedēļā

| | Nekad |
| --- | --- |

Nekad

PH140_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

PH150

Dārzeņu vai salātu patēriņa biežums

| | Divreiz vai vairākas reizes dienā |
| --- | --- |

Divreiz vai vairākas reizes dienā

| | Reizi dienā |
| --- | --- |

Reizi dienā

| | 4 līdz 6 reizes nedēļā |
| --- | --- |

4 līdz 6 reizes nedēļā

| | 1 līdz 3 reizes nedēļā |
| --- | --- |

1 līdz 3 reizes nedēļā

| | Retāk nekā reizi nedēļā |
| --- | --- |

Retāk nekā reizi nedēļā

| | Nekad |
| --- | --- |

Nekad

PH150_F

Aizpildīts

Trūkst

Persona, kas nav izvēlēts respondents

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

Bērnu veselība

RC010

Vispārējs veselības stāvoklis (bērni)

Ļoti labs

Labs

Vidējs

Slikts

Ļoti slikts

RC010_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (bērnam vairāk par 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

RC020

Darbību traucējumi veselības problēmu dēļ (bērni)

Būtiski traucējumi

Vidēji traucējumi

Nekādu traucējumu

RC020_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (bērnam vairāk par 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HC010

Vajadzīgās medicīniskās pārbaudes vai ārstēšana, kas nav notikušas (bērni)

Jā (vismaz vienā reizē vismaz vienam no bērniem nav veikta medicīniskā pārbaude vai ārstēšana)

Nē (ikreiz, kad bērniem bija nepieciešama medicīniskā pārbaude vai ārstēšana, tā ir notikusi)

HC010_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (bērniem nebija nepieciešama medicīniskā pārbaude vai ārstēšana)

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HC020

Pamatiemesls, kādēļ nav notikušas vajadzīgās medicīniskās pārbaudes vai ārstēšana (bērni)

Nevarēja atļauties (par dārgu)

Gaidīšanas saraksts

Nevarēja atrast laiku, jo bija jāstrādā, jāaprūpē pārējie bērni vai citas personas

Pārāk tālu jābrauc vai nav transportlīdzekļa

Cits iemesls

HC020_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (HC010 nav “jā”)

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HC030

Vajadzīgās zobārstniecības pārbaudes vai ārstēšana, kas nav notikušas (bērni)

Jā (vismaz vienā reizē vismaz vienam no bērniem nav veikta zobārstniecības pārbaude vai ārstēšana)

Nē (ikreiz, kad bērniem bija nepieciešama zobārstniecības pārbaude vai ārstēšana, tā ir notikusi)

HC030_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (bērniem nebija nepieciešama zobārstniecības pārbaude vai ārstēšana)

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

HC040

Pamatiemesls, kādēļ nav notikušas vajadzīgās zobārstniecības pārbaudes vai ārstēšana (bērni)

Nevarēja atļauties (par dārgu)

Gaidīšanas saraksts

Nevarēja atrast laiku, jo bija jāstrādā, jāaprūpē pārējie bērni vai citas personas

Pārāk tālu jābrauc vai nav transportlīdzekļa

Cits iemesls

HC040_F

Aizpildīts

Trūkst

Nepiemēro (HC030 nav “jā”)

Nepiemēro (mājsaimniecībā nav bērnu vecumā no 0 līdz 15 gadiem)

Nepiemēro (RB010≠ 2017)

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/47 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/47

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/115

(2016. gada 28. janvāris),

ar ko atsauc viena ražotāja eksportētāja saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES, ar ko apstiprina tādu saistību pieņemšanu, kuras piedāvātas saistībā ar antidempinga un antisubsidēšanas procedūru attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu galīgo pasākumu piemērošanas periodā

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 8. pantu,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (2) (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 13. pantu,

informējusi dalībvalstis,

tā kā:

A.   SAISTĪBAS UN CITI SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

SAISTĪBAS UN CITI SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI

| (1) | Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (“moduļi”) un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Komisija (“Komisija”) ar Regulu (ES) Nr. 513/2013 (3) noteica pagaidu antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes vai no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu (“moduļi”) un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu un plāksnīšu) importam Eiropas Savienībā (“Savienība”).

3

| (2) | Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) tās vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, ko palāta arī izdarīja. No minēto cenu saistību noteikumiem ir skaidrs, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko administratīvi praktisku iemeslu dēļ koordinē CCCME. |
| --- | --- |

(2)

Ražotāju eksportētāju grupa pilnvaroja Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta tirdzniecības palātu (“CCCME”) tās vārdā iesniegt Komisijai cenu saistības, ko palāta arī izdarīja. No minēto cenu saistību noteikumiem ir skaidrs, ka cenu saistības ir pakete ar katra ražotāja eksportētāja individuālām cenu saistībām, ko administratīvi praktisku iemeslu dēļ koordinē CCCME.

CCCME

CCCME

| (3) | Komisija ar Lēmumu 2013/423/ES (4) attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu pieņēma minētās cenu saistības. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija ar Lēmumu 2013/423/ES (4) attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu pieņēma minētās cenu saistības. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 748/2013 (5) grozīja Regulu (ES) Nr. 513/2013, lai ieviestu tehniskas izmaiņas, kas bija vajadzīgas sakarā ar saistību pieņemšanu attiecībā uz pagaidu antidempinga maksājumu.

4

5

| (4) | Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgie ražojumi”) importam Savienībā. Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā. |
| --- | --- |

(4)

Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1238/2013 (6) noteica galīgo antidempinga maksājumu ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītu moduļu un elementu (“attiecīgie ražojumi”) importam Savienībā. Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (7) noteica arī galīgo kompensācijas maksājumu attiecīgā ražojuma importam Savienībā.

6

7

| (5) | Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu. Šā lēmuma pielikumā ir uzskaitīti ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, tostarp: Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd un Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd kopā ar to saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā, uz ko kopīgi attiecas Taric papildu kods B791 (“Trina Solar”). |
| --- | --- |

(5)

Pēc paziņojuma par ražotāju eksportētāju grupas (“ražotāji eksportētāji”) un CCCME cenu saistību grozīto versiju Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (8) apstiprināja grozīto cenu saistību (“saistības”) pieņemšanu attiecībā uz galīgo pasākumu piemērošanas periodu. Šā lēmuma pielikumā ir uzskaitīti ražotāji eksportētāji, kuru saistības tika pieņemtas, tostarp: Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd un Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd kopā ar to saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā, uz ko kopīgi attiecas Taric papildu kods B791 (“Trina Solar”).

CCCME

8

Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd

Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd

Taric

Trina Solar

| (6) | Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) pieņēma ražotāju eksportētāju grupas un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas saistības, proti, ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem moduļiem un elementiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”). Antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas minēti 4. apsvērumā, kopā ar saistībām sauc par “pasākumiem”. |
| --- | --- |

(6)

Komisija ar Īstenošanas lēmumu 2014/657/ES (9) pieņēma ražotāju eksportētāju grupas un CCCME ierosinājumu izdarīt precizējumus par to saistību īstenošanu, kas skar attiecīgo ražojumu, uz kuru attiecas saistības, proti, ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītiem moduļiem un elementiem, kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8541 40 90 (Taric kodi 8541409021, 8541409029, 8541409031 un 8541409039) un kurus ražo ražotāji eksportētāji (“ražojums, uz kuru attiecas saistības”). Antidempinga un kompensācijas maksājumus, kas minēti 4. apsvērumā, kopā ar saistībām sauc par “pasākumiem”.

9

CCCME

Taric

| (7) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(7)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/866 (10) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz trim ražotājiem eksportētājiem.

10

| (8) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(8)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/1403 (11) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz vēl vienu ražotāju eksportētāju.

11

| (9) | Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(9)

Ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2018 (12) Komisija atsauca saistību pieņemšanu attiecībā uz diviem ražotājiem eksportētājiem.

12

| (10) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(10)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (13), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

13

| (11) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu. |
| --- | --- |

(11)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (14), Komisija sāka termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanu saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

14

| (12) | Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (15), Komisija sāka arī daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu. |
| --- | --- |

(12)

Ar paziņojumu par procedūras sākšanu, kas 2015. gada 5. decembrī publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (15), Komisija sāka arī daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

15

B.   SAISTĪBU NOTEIKUMI UN TRINA SOLAR SAISTĪBU BRĪVPRĀTĪGA ATSAUKŠANA

SAISTĪBU NOTEIKUMI UN TRINA SOLAR

| (13) | Saistības paredz to, ka visi ražotāji eksportētāji var brīvprātīgi atsaukt savas saistības jebkurā laikā, kad tās piemēro. |
| --- | --- |

(13)

Saistības paredz to, ka visi ražotāji eksportētāji var brīvprātīgi atsaukt savas saistības jebkurā laikā, kad tās piemēro.

| (14) | Trina Solar 2015. gada decembrī paziņoja Komisijai, ka vēlas brīvprātīgi atsaukt savas saistības. |
| --- | --- |

(14)

Trina Solar 2015. gada decembrī paziņoja Komisijai, ka vēlas brīvprātīgi atsaukt savas saistības.

Trina Solar

C.   SAISTĪBU PIEŅEMŠANAS ATSAUKŠANA UN GALĪGO MAKSĀJUMU NOTEIKŠANA

SAISTĪBU PIEŅEMŠANAS ATSAUKŠANA UN GALĪGO MAKSĀJUMU NOTEIKŠANA

| (15) | Tāpēc saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu, antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu, kā arī saskaņā ar saistību noteikumiem Komisija ir nolēmusi, ka atsauc saistību pieņemšanu attiecībā uz Trina Solar. |
| --- | --- |

(15)

Tāpēc saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu, antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu, kā arī saskaņā ar saistību noteikumiem Komisija ir nolēmusi, ka atsauc saistību pieņemšanu attiecībā uz Trina Solar.

Trina Solar

| (16) | Tādējādi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. pantu, un galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. pantu, no dienas, kad stājas spēkā šī regula, automātiski piemēro ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītam tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši Trina Solar (Taric papildu kods B791). |
| --- | --- |

(16)

Tādējādi saskaņā ar antidempinga pamatregulas 8. panta 9. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 13. panta 9. punktu galīgo antidempinga maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. pantu, un galīgo kompensācijas maksājumu, kas noteikts ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. pantu, no dienas, kad stājas spēkā šī regula, automātiski piemēro ĶTR izcelsmes vai no ĶTR nosūtītam tā attiecīgā ražojuma importam, kuru ražojuši Trina Solar (Taric papildu kods B791).

Trina Solar

Taric

| (17) | Informācijai šīs regulas pielikumā ietvertajā tabulā uzskaitīti tie ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem saistību pieņemšana ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES netiek skarta, |
| --- | --- |

(17)

Informācijai šīs regulas pielikumā ietvertajā tabulā uzskaitīti tie ražotāji eksportētāji, attiecībā uz kuriem saistību pieņemšana ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES netiek skarta,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo tiek atsaukta saistību pieņemšana attiecībā uz Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd, Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd, Changzhou Youze Technology Co. Ltd, Trina Solar Energy (Shanghai) Co. Ltd un Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd kopā ar to saistītajiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā, uz ko kopīgi attiecas Taric papildu kods B791.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

2

(3)  
  OV L 152, 5.6.2013., 5. lpp.

3

(4)  
  OV L 209, 3.8.2013., 26. lpp.

4

(5)  
  OV L 209, 3.8.2013., 1. lpp.

5

(6)  
  OV L 325, 5.12.2013., 1. lpp.

6

(7)  
  OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.

7

(8)  
  OV L 325, 5.12.2013., 214. lpp.

8

(9)  
  OV L 270, 11.9.2014., 6. lpp.

9

(10)  
  OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.

10

(11)  
  OV L 218, 19.8.2015., 1. lpp.

11

(12)  
  OV L 295, 12.11.2015., 23. lpp.

12

(13)  
  OV C 405, 5.12.2015., 8. lpp.

13

(14)  
  OV C 405, 5.12.2015., 20. lpp.

14

(15)  
  OV C 405, 5.12.2015., 33. lpp.

15

---

PIELIKUMS

Uzņēmumu saraksts

| Uzņēmuma nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- |
| Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd | B798 |
| Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd | B799 |
| Anhui Chaoqun Power Co. Ltd | B800 |
| Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd | B802 |
| Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd
  Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd | B801 |
| Anhui Titan PV Co. Ltd | B803 |
| Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited
  TBEA SOLAR CO. LTD
  XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT | B804 |
| Changzhou NESL Solartech Co. Ltd | B806 |
| Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd | B807 |
| CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD | B808 |
| ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd | B811 |
| CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD
  ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD
  HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD | B812 |
| CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd | B813 |
| CSG PVtech Co. Ltd | B814 |
| China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd
  CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd
  CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd
  China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd
  China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd | B809 |
| Delsolar (Wujiang) Ltd | B792 |
| Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd | B816 |
| EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd
  SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD
  JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD | B817 |
| Era Solar Co. Ltd | B818 |
| GD Solar Co. Ltd | B820 |
| Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd
  Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd | B821 |
| Konca Solar Cell Co. Ltd
  Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd
  Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd
  GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited
  GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd
  GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED | B850 |
| Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd | B822 |
| Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd | B824 |
| Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd | B826 |
| Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd | B827 |
| HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD | B828 |
| Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd | B829 |
| Jetion Solar (China) Co. Ltd
  Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd
  Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd | B830 |
| Jiangsu Green Power PV Co. Ltd | B831 |
| Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd | B832 |
| Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B833 |
| Jiangsu Runda PV Co. Ltd | B834 |
| Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd
  Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd | B835 |
| Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd | B836 |
| Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd
  Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd | B837 |
| Jiangsu Sinski PV Co. Ltd | B838 |
| Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd | B839 |
| Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd | B840 |
| Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd | B841 |
| Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd
  LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd | B793 |
| Jiangyin Hareon Power Co. Ltd
  Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Taicang Hareon Solar Co. Ltd
  Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd
  Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd
  Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd | B842 |
| Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd | B843 |
| JingAo Solar Co. Ltd
  Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd
  JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd
  Hefei JA Solar Technology Co. Ltd
  Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd | B794 |
| Jinko Solar Co. Ltd
  Jinko Solar Import and Export Co. Ltd
  ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD
  ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD | B845 |
| Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd
  Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd
  Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd | B795 |
| Juli New Energy Co. Ltd | B846 |
| Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd | B847 |
| King-PV Technology Co. Ltd | B848 |
| Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan) | B849 |
| Lightway Green New Energy Co. Ltd
  Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd | B851 |
| MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD | B852 |
| Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd | B853 |
| NICE SUN PV CO. LTD
  LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD | B854 |
| Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd | B856 |
| Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd | B857 |
| Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd | B858 |
| Ningbo Osda Solar Co. Ltd | B859 |
| Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd | B860 |
| Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd | B861 |
| Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd | B862 |
| Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd | B863 |
| Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd | B864 |
| Perlight Solar Co. Ltd | B865 |
| Phono Solar Technology Co. Ltd
  Sumec Hardware & Tools Co. Ltd | B866 |
| RISEN ENERGY CO. LTD | B868 |
| SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD | B869 |
| SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD
  SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD | B870 |
| Shanghai BYD Co. Ltd
  BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd | B871 |
| Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd
  Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd | B872 |
| Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd
  Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd | B873 |
| SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD | B874 |
| SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD
  Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd
  Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd | B875 |
| Shanghai ST Solar Co. Ltd
  Jiangsu ST Solar Co. Ltd | B876 |
| Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd | B878 |
| Shenzhen Topray Solar Co. Ltd
  Shanxi Topray Solar Co. Ltd
  Leshan Topray Cell Co. Ltd | B880 |
| Sopray Energy Co. Ltd
  Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd | B881 |
| SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD
  Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd | B882 |
| SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD | B883 |
| TDG Holding Co. Ltd | B884 |
| Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd
  Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd | B885 |
| Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd | B886 |
| Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd | B877 |
| Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd | B879 |
| Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd | B889 |
| Wuxi Saijing Solar Co. Ltd | B890 |
| Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd | B891 |
| Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd | B892 |
| Wuxi Suntech Power Co. Ltd
  Suntech Power Co. Ltd
  Wuxi Sunshine Power Co. Ltd
  Luoyang Suntech Power Co. Ltd
  Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd
  Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd | B796 |
| Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd
  Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd
  Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd | B893 |
| Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd
  State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation
  Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd | B896 |
| Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.
  Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd | B897 |
| Years Solar Co. Ltd | B898 |
| Yingli Energy (China) Co. Ltd
  Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd
  Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd
  Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd | B797 |
| Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd
  Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd | B899 |
| Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd | B900 |
| Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd | B902 |
| Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd | B903 |
| Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd | B904 |
| Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd | B905 |
| Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd
  Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd | B906 |
| Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd | B907 |
| Zhejiang Koly Energy Co. Ltd | B908 |
| Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd
  Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd | B910 |
| Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd | B911 |
| Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd | B912 |
| Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company
  Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd | B914 |
| Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd | B915 |
| Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd | B916 |
| Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd
  Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd | B917 |
| Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd
  WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD | B918 |
| Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd | B919 |
| ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD | B920 |
| Zhongli Talesun Solar Co. Ltd | B922 |

Uzņēmuma nosaukums

Taric papildu kods

Jiangsu Aide Solar Energy Technology Co. Ltd

B798

Alternative Energy (AE) Solar Co. Ltd

B799

Anhui Chaoqun Power Co. Ltd

B800

Anji DaSol Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

B802

Anhui Schutten Solar Energy Co. Ltd

Quanjiao Jingkun Trade Co. Ltd

B801

Anhui Titan PV Co. Ltd

B803

Xi'an SunOasis (Prime) Company Limited

TBEA SOLAR CO. LTD

XINJIANG SANG'O SOLAR EQUIPMENT

B804

Changzhou NESL Solartech Co. Ltd

B806

Changzhou Shangyou Lianyi Electronic Co. Ltd

B807

CHINALAND SOLAR ENERGY CO. LTD

B808

ChangZhou EGing Photovoltaic Technology Co. Ltd

B811

CIXI CITY RIXING ELECTRONICS CO. LTD

ANHUI RINENG ZHONGTIAN SEMICONDUCTOR DEVELOPMENT CO. LTD

HUOSHAN KEBO ENERGY & TECHNOLOGY CO. LTD

B812

CNPV Dongying Solar Power Co. Ltd

B813

CSG PVtech Co. Ltd

B814

China Sunergy (Nanjing) Co. Ltd

CEEG Nanjing Renewable Energy Co. Ltd

CEEG (Shanghai) Solar Science Technology Co. Ltd

China Sunergy (Yangzhou) Co. Ltd

China Sunergy (Shanghai) Co. Ltd

B809

Delsolar (Wujiang) Ltd

B792

Dongfang Electric (Yixing) MAGI Solar Power Technology Co. Ltd

B816

EOPLLY New Energy Technology Co. Ltd

SHANGHAI EBEST SOLAR ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

JIANGSU EOPLLY IMPORT & EXPORT CO. LTD

B817

Era Solar Co. Ltd

B818

GD Solar Co. Ltd

B820

Greenway Solar-Tech (Shanghai) Co. Ltd

Greenway Solar-Tech (Huaian) Co. Ltd

B821

Konca Solar Cell Co. Ltd

Suzhou GCL Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jiangsu GCL Silicon Material Technology Development Co. Ltd

Jiangsu Zhongneng Polysilicon Technology Development Co. Ltd

GCL-Poly (Suzhou) Energy Limited

GCL-Poly Solar Power System Integration (Taicang) Co. Ltd

GCL SOLAR POWER (SUZHOU) LIMITED

B850

Guodian Jintech Solar Energy Co. Ltd

B822

Hangzhou Bluesun New Material Co. Ltd

B824

Hanwha SolarOne (Qidong) Co. Ltd

B826

Hengdian Group DMEGC Magnetics Co. Ltd

B827

HENGJI PV-TECH ENERGY CO. LTD

B828

Himin Clean Energy Holdings Co. Ltd

B829

Jetion Solar (China) Co. Ltd

Junfeng Solar (Jiangsu) Co. Ltd

Jetion Solar (Jiangyin) Co. Ltd

B830

Jiangsu Green Power PV Co. Ltd

B831

Jiangsu Hosun Solar Power Co. Ltd

B832

Jiangsu Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B833

Jiangsu Runda PV Co. Ltd

B834

Jiangsu Sainty Photovoltaic Systems Co. Ltd

Jiangsu Sainty Machinery Imp. And Exp. Corp. Ltd

B835

Jiangsu Seraphim Solar System Co. Ltd

B836

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Changzhou Shunfeng Photovoltaic Materials Co. Ltd

Jiangsu Shunfeng Photovoltaic Electronic Power Co. Ltd

B837

Jiangsu Sinski PV Co. Ltd

B838

Jiangsu Sunlink PV Technology Co. Ltd

B839

Jiangsu Zhongchao Solar Technology Co. Ltd

B840

Jiangxi Risun Solar Energy Co. Ltd

B841

Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd

LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd

B793

Jiangyin Hareon Power Co. Ltd

Hareon Solar Technology Co. Ltd

Taicang Hareon Solar Co. Ltd

Hefei Hareon Solar Technology Co. Ltd

Jiangyin Xinhui Solar Energy Co. Ltd

Altusvia Energy (Taicang) Co. Ltd

B842

Jiangyin Shine Science and Technology Co. Ltd

B843

JingAo Solar Co. Ltd

Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd

JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd

Hefei JA Solar Technology Co. Ltd

Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd

B794

Jinko Solar Co. Ltd

Jinko Solar Import and Export Co. Ltd

ZHEJIANG JINKO SOLAR CO. LTD

ZHEJIANG JINKO SOLAR TRADING CO. LTD

B845

Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd

Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd

Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd

Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd

B795

Juli New Energy Co. Ltd

B846

Jumao Photonic (Xiamen) Co. Ltd

B847

King-PV Technology Co. Ltd

B848

Kinve Solar Power Co. Ltd (Maanshan)

B849

Lightway Green New Energy Co. Ltd

Lightway Green New Energy(Zhuozhou) Co. Ltd

B851

MOTECH (SUZHOU) RENEWABLE ENERGY CO. LTD

B852

Nanjing Daqo New Energy Co. Ltd

B853

NICE SUN PV CO. LTD

LEVO SOLAR TECHNOLOGY CO. LTD

B854

Ningbo Huashun Solar Energy Technology Co. Ltd

B856

Ningbo Jinshi Solar Electrical Science & Technology Co. Ltd

B857

Ningbo Komaes Solar Technology Co. Ltd

B858

Ningbo Osda Solar Co. Ltd

B859

Ningbo Qixin Solar Electrical Appliance Co. Ltd

B860

Ningbo South New Energy Technology Co. Ltd

B861

Ningbo Sunbe Electric Ind Co. Ltd

B862

Ningbo Ulica Solar Science & Technology Co. Ltd

B863

Perfectenergy (Shanghai) Co. Ltd

B864

Perlight Solar Co. Ltd

B865

Phono Solar Technology Co. Ltd

Sumec Hardware & Tools Co. Ltd

B866

RISEN ENERGY CO. LTD

B868

SHANDONG LINUO PHOTOVOLTAIC HI-TECH CO. LTD

B869

SHANGHAI ALEX SOLAR ENERGY Science & TECHNOLOGY CO. LTD

SHANGHAI ALEX NEW ENERGY CO. LTD

B870

Shanghai BYD Co. Ltd

BYD(Shangluo)Industrial Co. Ltd

B871

Shanghai Chaori Solar Energy Science & Technology Co. Ltd

Shanghai Chaori International Trading Co. Ltd

B872

Propsolar (Zhejiang) New Energy Technology Co. Ltd

Shanghai Propsolar New Energy Co. Ltd

B873

SHANGHAI SHANGHONG ENERGY TECHNOLOGY CO. LTD

B874

SHANGHAI SOLAR ENERGY S&T CO. LTD

Shanghai Shenzhou New Energy Development Co. Ltd

Lianyungang Shenzhou New Energy Co. Ltd

B875

Shanghai ST Solar Co. Ltd

Jiangsu ST Solar Co. Ltd

B876

Shenzhen Sacred Industry Co.Ltd

B878

Shenzhen Topray Solar Co. Ltd

Shanxi Topray Solar Co. Ltd

Leshan Topray Cell Co. Ltd

B880

Sopray Energy Co. Ltd

Shanghai Sopray New Energy Co. Ltd

B881

SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

NINGBO SUN EARTH SOLAR POWER CO. LTD

Ningbo Sun Earth Solar Energy Co. Ltd

B882

SUZHOU SHENGLONG PV-TECH CO. LTD

B883

TDG Holding Co. Ltd

B884

Tianwei New Energy Holdings Co. Ltd

Tianwei New Energy (Chengdu) PV Module Co. Ltd

Tianwei New Energy (Yangzhou) Co. Ltd

B885

Wenzhou Jingri Electrical and Mechanical Co. Ltd

B886

Shanghai Topsolar Green Energy Co. Ltd

B877

Shenzhen Sungold Solar Co. Ltd

B879

Wuhu Zhongfu PV Co. Ltd

B889

Wuxi Saijing Solar Co. Ltd

B890

Wuxi Shangpin Solar Energy Science and Technology Co. Ltd

B891

Wuxi Solar Innova PV Co. Ltd

B892

Wuxi Suntech Power Co. Ltd

Suntech Power Co. Ltd

Wuxi Sunshine Power Co. Ltd

Luoyang Suntech Power Co. Ltd

Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd

Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd

B796

Wuxi Taichang Electronic Co. Ltd

Wuxi Machinery & Equipment Import & Export Co. Ltd

Wuxi Taichen Machinery & Equipment Co. Ltd

B893

Xi'an Huanghe Photovoltaic Technology Co. Ltd

State-run Huanghe Machine-Building Factory Import and Export Corporation

Shanghai Huanghe Fengjia Photovoltaic Technology Co. Ltd

B896

Xi'an LONGi Silicon Materials Corp.

Wuxi LONGi Silicon Materials Co. Ltd

B897

Years Solar Co. Ltd

B898

Yingli Energy (China) Co. Ltd

Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd

Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd

Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd

B797

Yuhuan BLD Solar Technology Co. Ltd

Zhejiang BLD Solar Technology Co. Ltd

B899

Yuhuan Sinosola Science & Technology Co.Ltd

B900

Zhangjiagang City SEG PV Co. Ltd

B902

Zhejiang Fengsheng Electrical Co. Ltd

B903

Zhejiang Global Photovoltaic Technology Co. Ltd

B904

Zhejiang Heda Solar Technology Co. Ltd

B905

Zhejiang Jiutai New Energy Co. Ltd

Zhejiang Topoint Photovoltaic Co. Ltd

B906

Zhejiang Kingdom Solar Energy Technic Co. Ltd

B907

Zhejiang Koly Energy Co. Ltd

B908

Zhejiang Mega Solar Energy Co. Ltd

Zhejiang Fortune Photovoltaic Co. Ltd

B910

Zhejiang Shuqimeng Photovoltaic Technology Co. Ltd

B911

Zhejiang Shinew Photoelectronic Technology Co. Ltd

B912

Zhejiang Sunflower Light Energy Science & Technology Limited Liability Company

Zhejiang Yauchong Light Energy Science & Technology Co. Ltd

B914

Zhejiang Sunrupu New Energy Co. Ltd

B915

Zhejiang Tianming Solar Technology Co. Ltd

B916

Zhejiang Trunsun Solar Co. Ltd

Zhejiang Beyondsun PV Co. Ltd

B917

Zhejiang Wanxiang Solar Co. Ltd

WANXIANG IMPORT & EXPORT CO LTD

B918

Zhejiang Xiongtai Photovoltaic Technology Co. Ltd

B919

ZHEJIANG YUANZHONG SOLAR CO. LTD

B920

Zhongli Talesun Solar Co. Ltd

B922

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/57 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/57

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/116

(2016. gada 28. janvāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | IL | 236,2 |
| MA | 82,1 |
| TN | 116,3 |
| TR | 87,7 |
| ZZ | 130,6 |
| 0707 00 05 | MA | 86,8 |
| TR | 158,2 |
| ZZ | 122,5 |
| 0709 93 10 | MA | 49,1 |
| TR | 161,3 |
| ZZ | 105,2 |
| 0805 10 20 | EG | 50,3 |
| MA | 61,6 |
| TN | 54,4 |
| TR | 60,6 |
| ZZ | 56,7 |
| 0805 20 10 | IL | 147,6 |
| MA | 82,6 |
| ZZ | 115,1 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | IL | 121,6 |
| JM | 154,6 |
| MA | 86,4 |
| TR | 94,9 |
| ZZ | 114,4 |
| 0805 50 10 | TR | 92,8 |
| ZZ | 92,8 |
| 0808 10 80 | CL | 88,0 |
| US | 160,6 |
| ZZ | 124,3 |
| 0808 30 90 | CN | 57,3 |
| TR | 200,0 |
| ZA | 84,4 |
| ZZ | 113,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

IL

236,2

MA

82,1

TN

116,3

TR

87,7

ZZ

130,6

0707 00 05

MA

86,8

TR

158,2

ZZ

122,5

0709 93 10

MA

49,1

TR

161,3

ZZ

105,2

0805 10 20

EG

50,3

MA

61,6

TN

54,4

TR

60,6

ZZ

56,7

0805 20 10

IL

147,6

MA

82,6

ZZ

115,1

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

IL

121,6

JM

154,6

MA

86,4

TR

94,9

ZZ

114,4

0805 50 10

TR

92,8

ZZ

92,8

0808 10 80

CL

88,0

US

160,6

ZZ

124,3

0808 30 90

CN

57,3

TR

200,0

ZA

84,4

ZZ

113,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/59 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/59

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/117

(2016. gada 28. janvāris)

par rīsu importa licenču izdošanu saskaņā ar tarifa kvotām, kas ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 atvērtas 2016. gada janvāra apakšperiodam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1), un jo īpaši tās 188. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 (2) ir atvērtas konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēta šo kvotu pārvaldība; kvotas ir sagrupētas pēc produkta izcelsmes valsts un iedalītas apakšperiodos saskaņā ar minētās īstenošanas regulas I pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011 (2) ir atvērtas konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēta šo kvotu pārvaldība; kvotas ir sagrupētas pēc produkta izcelsmes valsts un iedalītas apakšperiodos saskaņā ar minētās īstenošanas regulas I pielikumu.

| (2) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām kvotām pirmais apakšperiods ir janvāris. |
| --- | --- |

(2)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā noteiktajām kvotām pirmais apakšperiods ir janvāris.

| (3) | No paziņojumiem, kas nosūtīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 8. panta a) punktu, izriet, ka daudzumi, kuri norādīti pieteikumos, kas atbilstīgi minētās īstenošanas regulas 4. panta 1. punktam iesniegti 2016. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās un attiecas uz kvotām ar kārtas numuriem 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166, pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojumiem, kas nosūtīti saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 8. panta a) punktu, izriet, ka daudzumi, kuri norādīti pieteikumos, kas atbilstīgi minētās īstenošanas regulas 4. panta 1. punktam iesniegti 2016. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās un attiecas uz kvotām ar kārtas numuriem 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166, pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc būtu jānosaka, par kādu apjomu importa licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, kas piemērojams pieprasītajiem daudzumiem un ir aprēķināts saskaņā ar Komisijas Regulas (EK) Nr. 1301/2006 (3) 7. panta 2. punktu.

| (4) | Turklāt no minētajiem paziņojumiem izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 4. panta 1. punktam iesniegti 2016. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās un attiecas uz kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 un 09.4154, ir mazāki par pieejamo daudzumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt no minētajiem paziņojumiem izriet, ka daudzumi, kas norādīti pieteikumos, kuri atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 4. panta 1. punktam iesniegti 2016. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās un attiecas uz kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 un 09.4154, ir mazāki par pieejamo daudzumu.

| (5) | Turklāt atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 5. panta pirmajai daļai būtu jānosaka nākamajā apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums kvotām, kuru kārtas numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166. |
| --- | --- |

(5)

Turklāt atbilstīgi Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 5. panta pirmajai daļai būtu jānosaka nākamajā apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums kvotām, kuru kārtas numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166.

| (6) | Lai efektīvāk pārvaldītu importa licenču izdošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, |
| --- | --- |

(6)

Lai efektīvāk pārvaldītu importa licenču izdošanu, šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izdodot rīsu importa licences atbilstoši pieteikumiem, kuri iesniegti 2016. gada janvāra pirmajās desmit darbdienās un attiecas uz Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1273/2011 minētajām kvotām ar kārtas numuriem 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166, izdod licences, pieprasītajam daudzumam piemērojot šīs regulas pielikumā noteikto piešķīruma koeficientu.

2.   Šīs regulas pielikumā ir noteikts kopējais daudzums, kas attiecībā uz Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1273/2011 paredzētajām kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4148 – 09.4149 – 09.4150 – 09.4152 – 09.4153 – 09.4154 – 09.4112 – 09.4116 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 un 09.4166 ir pieejams nākamajā apakšperiodā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 7. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1273/2011, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (OV L 325, 8.12.2011., 6. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2006. gada 31. augusta Regula (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

2016. gada janvāra apakšperiodā piešķiramie daudzumi un nākamajā apakšperiodā pieejamie daudzumi, piemērojot Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1273/2011

| a) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30








  Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā | 2016. gada aprīļa apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | — (1) | 24 049 050 |
| Taizeme | 09.4128 | — (1) | 10 104 831 |
| Austrālija | 09.4129 | — (2) | 1 019 000 |
| Citas valstis | 09.4130 | — (2) | 1 805 000 |

a)

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā

2016. gada aprīļa apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

— (1)

24 049 050

Taizeme

09.4128

— (1)

10 104 831

Austrālija

09.4129

— (2)

1 019 000

Citas valstis

09.4130

— (2)

1 805 000

| b) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā kvota lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20








  Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā | 2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visas valstis | 09.4148 | — (3) | 578 000 |

b)

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā

2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg)

Visas valstis

09.4148

— (3)

578 000

| c) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētā kvota šķeltiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00








  Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā | 2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4149 | — (4) | 49 768 810 |
| Austrālija | 09.4150 | — (5) | 16 000 000 |
| Gajāna | 09.4152 | — (5) | 11 000 000 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4153 | — (5) | 9 000 000 |
| Citas valstis | 09.4154 | — (4) | 10 460 000 |

c)

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā

2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg)

Taizeme

09.4149

— (4)

49 768 810

Austrālija

09.4150

— (5)

16 000 000

Gajāna

09.4152

— (5)

11 000 000

Amerikas Savienotās Valstis

09.4153

— (5)

9 000 000

Citas valstis

09.4154

— (4)

10 460 000

| d) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1273/2011 1. panta 1. punkta d) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30








  Izcelsme | Kārtas numurs | Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā
  (%) | 2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Taizeme | 09.4112 | 0,791841 | 0 |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4116 | 1,749886 | 0 |
| Indija | 09.4117 | 0,994524 | 0 |
| Pakistāna | 09.4118 | 0,777752 | 0 |
| Citas valstis | 09.4119 | 0,725775 | 0 |
| Visas valstis | 09.4166 | 0,577781 | 17 011 014 |

d)

Izcelsme

Kārtas numurs

Piešķīruma koeficients 2016. gada janvāra apakšperiodā

(%)

2016. gada jūlija apakšperiodā pieejamais kopējais daudzums (kg)

Taizeme

09.4112

0,791841

0

Amerikas Savienotās Valstis

09.4116

1,749886

0

Indija

09.4117

0,994524

0

Pakistāna

09.4118

0,777752

0

Citas valstis

09.4119

0,725775

0

Visas valstis

09.4166

0,577781

17 011 014

---

(1)  Pieprasītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem vai vienādi ar tiem, tātad visi pieteikumi ir jāpieņem.

(2)  Šajā apakšperiodā nav pieejamo daudzumu.

(3)  Pieprasītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem vai vienādi ar tiem, tātad visi pieteikumi ir jāpieņem.

(4)  Pieprasītie daudzumi ir mazāki par pieejamajiem daudzumiem vai vienādi ar tiem, tātad visi pieteikumi ir jāpieņem.

(5)  Šajā apakšperiodā nepiemēro piešķīruma koeficientu, jo Komisija nav saņēmusi paziņojumus par licences pieteikumiem.

---

LĒMUMI

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/63 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/63

---

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMS (KĀDP) 2016/118

(2016. gada 20. janvāris)

par to, kā EUNAVFOR MED operācija SOPHIA īsteno Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūciju 2240 (2015) (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA/1/2016)

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 38. panta trešo daļu,

ņemot vērā Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/778 (2015. gada 18. maijs) par Eiropas Savienības militāro operāciju Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (1) un jo īpaši tā 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/778 ir noteikts, ka Eiropas Savienības militāro operācija Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (“operācija”) jāīsteno dažādos posmos. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Lēmumā (KĀDP) 2015/778 ir noteikts, ka Eiropas Savienības militāro operācija Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) (“operācija”) jāīsteno dažādos posmos.

| (2) | Padome 2015. gada 14. septembrī secināja, ka ir izpildīti visi nosacījumi, lai operācija varētu pāriet uz operācijas otrā posma atklātā jūrā daļu. Politikas un drošības komiteja 2015. gada 28. septembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1772 (2) par EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA pāreju uz operācijas otro posmu, kā paredzēts Lēmuma (KĀDP) 2015/778 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā, un ar minēto lēmumu arī apstiprināja pielāgotos spēka lietošanas noteikumus minētajam operācijas posmam. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2015. gada 14. septembrī secināja, ka ir izpildīti visi nosacījumi, lai operācija varētu pāriet uz operācijas otrā posma atklātā jūrā daļu. Politikas un drošības komiteja 2015. gada 28. septembrī pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2015/1772 (2) par EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA pāreju uz operācijas otro posmu, kā paredzēts Lēmuma (KĀDP) 2015/778 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktā, un ar minēto lēmumu arī apstiprināja pielāgotos spēka lietošanas noteikumus minētajam operācijas posmam.

| (3) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2015. gada 9. oktobrī pieņēma Rezolūciju 2240 (2015). Minētajā rezolūcijā ir nostiprinātas pilnvaras veikt pasākumus pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību no Lībijas teritorijas un tās piekrastē. Jo īpaši 7., 8. un 10. punktā tā dalībvalstis pilnvaro, rīkojoties valsts līmenī vai reģionālās organizācijās, kas iesaistītas cīņā pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, vienu gadu ilgā laikposmā “atklātā jūrā Lībijas piekrastē pārbaudīt kuģus, par kuriem ir pamatotas aizdomas, ka tos izmanto migrantu kontrabandai vai cilvēku tirdzniecībai no Lībijas, ar noteikumu, ka šīs dalībvalstis un reģionālās organizācijas pirms šajā punktā izklāstīto pilnvaru izmantošanas labticīgi cenšas iegūt kuģa karoga valsts piekrišanu”. Tā arī ļauj dalībvalstīm “aizturēt kuģus, kuri tiek pārbaudīti saskaņā ar 7. punkta pilnvarām un par kuriem ir apstiprināts, ka tos izmanto migrantu kontrabandai vai cilvēku tirdzniecībai no Lībijas, uzsverot, ka turpmākā rīcība ar šādiem kuģiem, kuri tiek pārbaudīti saskaņā ar 7. punkta pilnvarām, tostarp to atsavināšana, tiks veikta saskaņā ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām, pienācīgi ņemot vērā labticīgu trešo pušu intereses” un “pilnībā ievērojot piemērojamās starptautiskās humanitārās tiesības, veicot pasākumus saskaņā ar 7. un 8. punktu, izmantot visus ar konkrētajiem apstākļiem samērīgos pasākumus pret migrantu kontrabandistiem vai cilvēku tirgotājiem”. |
| --- | --- |

(3)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP) 2015. gada 9. oktobrī pieņēma Rezolūciju 2240 (2015). Minētajā rezolūcijā ir nostiprinātas pilnvaras veikt pasākumus pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību no Lībijas teritorijas un tās piekrastē. Jo īpaši 7., 8. un 10. punktā tā dalībvalstis pilnvaro, rīkojoties valsts līmenī vai reģionālās organizācijās, kas iesaistītas cīņā pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, vienu gadu ilgā laikposmā “atklātā jūrā Lībijas piekrastē pārbaudīt kuģus, par kuriem ir pamatotas aizdomas, ka tos izmanto migrantu kontrabandai vai cilvēku tirdzniecībai no Lībijas, ar noteikumu, ka šīs dalībvalstis un reģionālās organizācijas pirms šajā punktā izklāstīto pilnvaru izmantošanas labticīgi cenšas iegūt kuģa karoga valsts piekrišanu”. Tā arī ļauj dalībvalstīm “aizturēt kuģus, kuri tiek pārbaudīti saskaņā ar 7. punkta pilnvarām un par kuriem ir apstiprināts, ka tos izmanto migrantu kontrabandai vai cilvēku tirdzniecībai no Lībijas, uzsverot, ka turpmākā rīcība ar šādiem kuģiem, kuri tiek pārbaudīti saskaņā ar 7. punkta pilnvarām, tostarp to atsavināšana, tiks veikta saskaņā ar piemērojamām starptautiskajām tiesībām, pienācīgi ņemot vērā labticīgu trešo pušu intereses” un “pilnībā ievērojot piemērojamās starptautiskās humanitārās tiesības, veicot pasākumus saskaņā ar 7. un 8. punktu, izmantot visus ar konkrētajiem apstākļiem samērīgos pasākumus pret migrantu kontrabandistiem vai cilvēku tirgotājiem”.

| (4) | EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA komandieris 2015. gada 16. oktobrī norādīja, ka operācija bija gatava īstenot ANO DP Rezolūciju 2240 (2015). |
| --- | --- |

(4)

EUNAVFOR MED operācijas SOPHIA komandieris 2015. gada 16. oktobrī norādīja, ka operācija bija gatava īstenot ANO DP Rezolūciju 2240 (2015).

| (5) | Pēc vienošanās Politikas un drošības komitejā Padome 2016. gada 18. janvārī secināja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai operācija varētu īstenot ar ANO DP Rezolūciju 2240 (2015) piešķirtās pilnvaras atklātā jūrā Lībijas piekrastē saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/778. |
| --- | --- |

(5)

Pēc vienošanās Politikas un drošības komitejā Padome 2016. gada 18. janvārī secināja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai operācija varētu īstenot ar ANO DP Rezolūciju 2240 (2015) piešķirtās pilnvaras atklātā jūrā Lībijas piekrastē saskaņā ar Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/778.

| (6) | Tādēļ operācijai atklātā jūrā būtu jāveic uzkāpšana uz kuģiem, kurus tur aizdomās par izmantošanu cilvēku kontrabandai vai tirdzniecībai, šo kuģu pārmeklēšana, aizturēšana un novirzīšana saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti ANO DP Rezolūcijā 2240 (2015), un šajā sakarā būtu jāapstiprina pielāgotie spēka lietošanas noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ operācijai atklātā jūrā būtu jāveic uzkāpšana uz kuģiem, kurus tur aizdomās par izmantošanu cilvēku kontrabandai vai tirdzniecībai, šo kuģu pārmeklēšana, aizturēšana un novirzīšana saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti ANO DP Rezolūcijā 2240 (2015), un šajā sakarā būtu jāapstiprina pielāgotie spēka lietošanas noteikumi.

| (7) | Pāreja uz operācijas nākamajiem posmiem, tostarp pasākumiem piekrastes valsts teritoriālajos un iekšējos ūdeņos atbilstīgi Lēmuma (KĀDP) 2015/778 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktam, būs atkarīga no Padomes turpmāka vērtējuma par to, vai ir izpildīti minētās pārejas nosacījumi, ņemot vērā jebkuru piemērojamu ANO DP rezolūciju un attiecīgo piekrastes valstu piekrišanu, un Politikas un drošības komitejas lēmumu par to, kad veikt pāreju, saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/778 un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/972 (3), |
| --- | --- |

(7)

Pāreja uz operācijas nākamajiem posmiem, tostarp pasākumiem piekrastes valsts teritoriālajos un iekšējos ūdeņos atbilstīgi Lēmuma (KĀDP) 2015/778 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) punktam, būs atkarīga no Padomes turpmāka vērtējuma par to, vai ir izpildīti minētās pārejas nosacījumi, ņemot vērā jebkuru piemērojamu ANO DP rezolūciju un attiecīgo piekrastes valstu piekrišanu, un Politikas un drošības komitejas lēmumu par to, kad veikt pāreju, saskaņā ar Lēmumu (KĀDP) 2015/778 un Padomes Lēmumu (KĀDP) 2015/972 (3),

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības militārā operācija Vidusjūras apgabala centrālās daļas dienvidos (EUNAVFOR MED operācija SOPHIA) ar šo ir pilnvarota atbilstīgi Lēmumam (KĀDP) 2015/778 veikt uzkāpšanu uz kuģiem atklātā jūrā, kurus tur aizdomās par izmantošanu cilvēku kontrabandai vai tirdzniecībai, šo kuģu pārmeklēšanu, aizturēšanu un novirzīšanu saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti ANO DP Rezolūcijā 2240 (2015), uz minētajā rezolūcijā noteikto laikposmu, tostarp uz jebkādiem Drošības padomes noteiktiem secīgiem minētā laikposma pagarinājumiem.

2. pants

Ar šo tiek apstiprināti pielāgotie spēka lietošanas noteikumi, ar kuriem nodrošina 1. pantā minēto pilnvaru īstenošanu.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Briselē, 2016. gada 20. janvārī

Politikas un drošības komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

W. STEVENS

---

(1)  
  OV L 122, 19.5.2015., 31. lpp.

1

(2)  
  OV L 258, 3.10.2015., 5. lpp.

2

(3)  
  OV L 157, 23.6.2015., 51. lpp.

3

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/65 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/65

---

PADOMES LĒMUMS (KĀDP) 2016/119

(2016. gada 28. janvāris),

ar ko groza Lēmumu 2011/72/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 29. pantu,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Padome 2011. gada 31. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/72/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2011. gada 31. janvārī pieņēma Lēmumu 2011/72/KĀDP (1) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā.

| (2) | Lēmumā 2011/72/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi ir piemērojami līdz 2016. gada 31. janvārim. Pamatojoties uz minētā lēmuma pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2017. gada 31. janvārim. Būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz 48 personām. |
| --- | --- |

(2)

Lēmumā 2011/72/KĀDP paredzētie ierobežojošie pasākumi ir piemērojami līdz 2016. gada 31. janvārim. Pamatojoties uz minētā lēmuma pārskatīšanu, ierobežojošie pasākumi būtu jāpagarina līdz 2017. gada 31. janvārim. Būtu jāgroza ieraksti attiecībā uz 48 personām.

| (3) | Tāpēc Lēmums 2011/72/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc Lēmums 2011/72/KĀDP būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2011/72/KĀDP groza šādi:

| 1) | 5. pantu aizstāj ar šādu:

  “5. pants
  Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 31. janvārim. To pastāvīgi pārskata. Lēmumu vajadzības gadījumā var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”; |
| --- | --- |

1)

5. pantu aizstāj ar šādu:

“5. pants

Šo lēmumu piemēro līdz 2017. gada 31. janvārim. To pastāvīgi pārskata. Lēmumu vajadzības gadījumā var atjaunināt vai grozīt, ja Padome uzskata, ka tā mērķi nav sasniegti.”;

| 2) | Lēmuma 2011/72/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā. |
| --- | --- |

2)

Lēmuma 2011/72/KĀDP pielikumu aizstāj ar tekstu šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

A.G. KOENDERS

---

(1)  Padomes Lēmums 2011/72/KĀDP (2011. gada 31. janvāris) par ierobežojošiem pasākumiem, kas vērsti pret konkrētām personām un vienībām saistībā ar situāciju Tunisijā (OV L 28, 2.2.2011., 62. lpp.).

1

---

PIELIKUMS

1. PANTĀ MINĒTO PERSONU UN VIENĪBU SARAKSTS

| | Vārds | Personas informācija | Pamatojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Bijušais Tunisijas prezidents, dzimis Hamman-Sousse1936. gada 3. septembrī, Selma HASSEN dēls, precējies ar Leïla TRABELSI, nacionālā identitātes karte (NIK) Nr. 00354671. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par publisko līdzekļu piesavināšanos, ko valsts amatpersona veikusi, esot amatā, par valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 2. | Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1956. gada 24. oktobrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Zine El Abidine BEN ALI, NIK Nr. 00683530. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 3. | Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1944. gada 4. martā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Yamina SOUIEI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 11 rue de France – Radès Ben Arous, NIK Nr. 05000799. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 4. | Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Sabha-Lybie1980. gada 7. janvārī, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, precējies ar Inès LEJRI, adrese: Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- 7th floor – apt.
  No 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, NIK Nr. 04524472. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā (attiecībā uz Banque Nationale Agricole uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektora amatu), lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 5. | Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1981. gada 2. decembrī, Naïma BOUTIBA dēls, precējies ar Nesrine BEN ALI, NIK Nr. 04682068. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona (bijušais valsts prezidents Ben Ali) piesavinājās Tunisijas publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu, bijušo valsts prezidentu Ben Ali, nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 6. | Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1987. gada 16. janvārī, Leïla TRABELSI meita, precējusies ar Fahd Mohamed Sakher MATERI, NIK Nr. 00299177. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1992. gada 17. jūlijā, Leïla TRABELSI meita, dzīvo prezidenta pilī, NIK Nr. 09006300. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 8. | Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 5. novembrī, Saida DHERIF dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, NIK Nr. 00777029. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 9. | Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1948. gada 24. jūnijā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Nadia MAKNI, lauksaimniecības uzņēmējsabiedrības vadītāja vietnieks, adrese: 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, NIK Nr. 00104253. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 10. | Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1953. gada 19. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed MAHJOUB, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 21 rue d'Aristote – Carthage Salammbô, NIK Nr. 00403106. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 11. | Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 26. augustā, Najia JERIDI dēls, uzņēmējs, adrese: 124 avenue Habib Bourguiba – Carthage presidence, NIK Nr. 05417770. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 12. | Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1950. gada 26. aprīlī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Souad BEN JEMIA, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00178522. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonu nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 13. | Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1955. gada 25. septembrī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Hela BELHAJ, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, NIK Nr. 05150331. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 14. | Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1958. gada 27. decembrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed Montassar MEHERZI, komercdirektore, adrese: 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, NIK Nr. 00166569. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam. |
| 15. | Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI | Tunisijas pilsonis, dzimis La Marsa1959. gada 5. maijā, Fatma SFAR dēls, precējies ar Samira TRABELSI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, NIK Nr. 00046988. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 16. | Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1960. gada 1. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Habib ZAKIR, adrese: 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00235016. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 17. | Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR | Tunisijas pilsonis, dzimis 1957. gada 5. martā, Saida BEN ABDALLAH dēls, precējies ar Nefissa TRABELSI, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese: 4 rue Ennawras – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00547946. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 18. | Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1973. gada 3. jūlijā, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese daudzdzīvokļu ēkā: Amine El Bouhaira-rue du Lac Turkana-Les Berges du Lac – Tunis, NIK Nr. 05411511. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 19. | Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF | Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā)1975. gada 25. jūnijā, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI māsas) meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, precējusies ar Mourad MEHDOUI, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05417907. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 20. | Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 3. maijā, Neila BARTAJI dēls, precējies ar Lilia NACEF, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05189459. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 21. | Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1976. gada 18. septembrī, Najia JERIDI dēls, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese dzīvojamo ēku kompleksā: Erriadh.2-Gammarth – Tunis, NIK Nr. 05412560. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 22. | Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsone, dzimusi 1971. gada 4. decembrī, Yamina SOUIEI meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 2 rue El Farrouj – La Marsa, NIK Nr. 05418095. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 23. | Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1965. gada 20. decembrī, Radhia MATHLOUTHI dēls, precējies ar Linda CHERNI, biroja darbinieks sabiedrībā Tunisair, adrese: 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, NIK Nr. 00300638. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 24. | Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED | Tunisijas pilsonis, dzimis 1988. gada 29. janvārī, Kaouther Feriel HAMZA dēls, uzņēmējsabiedrības Stafiem – Peugeot ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 25. | Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB | Tunisijas pilsonis, dzimis 1959. gada 13. janvārī, Leïla CHAIBI dēls, precējies ar Dorsaf BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00400688. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 26. | Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1965. gada 5. jūlijā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Slim CHIBOUB, adrese: 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00589759. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 27. | Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1971. gada 21. augustā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Marouene MABROUK, Ārlietu ministrijas padomdevēja, NIK Nr. 05409131. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 28. | Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1972. gada 11. martā, Jaouida El BEJI dēls, precējies ar Sirine BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, NIK Nr. 04766495. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1963. gada 8. martā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Slim ZARROUK, ārste, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00589758. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 30. | Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā)1960. gada 13. augustā, Maherzia GUEDIRA dēls, precējies ar Ghazoua BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00642271. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 31. | Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1949. gada 22. novembrī, Selma HASSEN dēls, preses fotogrāfs Vācijā, adrese: 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam – Sousse, NIK Nr. 02951793. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 32. | Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1947. gada 13. martā, precējies ar Zohra BEN AMMAR, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: rue El Moez – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02800443. | Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 33. | Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Hammam-Sousse1952. gada 16. maijā, Selma HASSEN meita, precējusies ar Fathi REFAT, sabiedrības Tunisair pārstāve, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02914657. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 34. | Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Sousse1956. gada 18. septembrī, Selma HASSEN meita, precējusies ar Sadok Habib MHIRI, uzņēmuma vadītāja, adrese: avenue de l'Imam Muslim – Khezama ouest-Sousse, NIK Nr. 02804872. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 35. | Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis 1938. gada 28. oktobrī, Selma HASSEN dēls, pensionārs, Selma MANSOUR atraitnis, adrese: 255 cité El Bassatine – Monastir, NIK Nr. 028106l4. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 36. | Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1969. gada 21. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, precējies ar Monia CHEDLI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: avenue Hédi Nouira – Monastir, NIK Nr. 04180053. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 37. | Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1974. gada 29. aprīlī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, uzņēmuma vadītājs, adrese: 83 Cap Marina – Monastir, NIK Nr. 04186963. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 38. | Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1972. gada 12. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, nodarbojas ar komerciālu eksportu un importu, adrese: avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, NIK Nr. 04192479. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 39. | Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1980. gada 8. martā, Selma MANSOUR meita, precējusies ar Zied JAZIRI, uzņēmējsabiedrības sekretāre, adrese: rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 06810509. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 40. | Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1978. gada 8. oktobrī, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 05590835. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 41. | Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1977. gada 9. augustā, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 17 avenue de la République – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05590836. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1982. gada 30. augustā, Hayet BEN ALI meita, precējusies ar Badreddine BENNOUR, adrese: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 08434380. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 43. | Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1970. gada 13. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, nodaļas vadītājs sabiedrībā Tunisair, adrese: Résidence les Jardins, apt.
  Block b – El Menzah 8 – l'Ariana, NIK Nr. 05514395. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 44. | Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1967. gada 22. oktobrī, Naïma BEN ALI dēls, Transporta ministrijas īpašais padomdevējs, adrese: 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 05504161. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 45. | Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF | Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1973. gada 3. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, precējies ar Lamia JEGHAM, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 13 Ennakhil housing estate – Kantaoui – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05539378. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 46. | Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Paris (Parīzē) 1966. gada 27. oktobrī, Paulette HAZAT dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, NIK Nr. 05515496 (dubulta valstspiederība). | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 47. | Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas un Francijas valstspiederība, dzimis Le Petit Quevilly (76) 1971. gada 6. aprīlī (vai 16. aprīlī saskaņā ar viņa Tunisijas identitātes karti); 1932. gada 9. februārī dzimušā Tijani BEN ALI un 1936. gada 23. februārī dzimušās Paulette HAZET (vai HAZAT) dēls, precējies ar Amel SAIED (vai SAID), uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: Chouket El Arressa, Hammam – Sousse saskaņā ar viņa Tunisijas NIK Nr. 00297112, un adrese: 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77) saskaņā ar viņa Francijas NIK Nr. 111277501841. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |
| 48. | Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI | Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 28. augustā, Leila DEROUICHE dēls, komercdirektors, adrese: 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 04622472. | Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai. |

Vārds

Personas informācija

Pamatojums

1.

Zine El Abidine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Bijušais Tunisijas prezidents, dzimis Hamman-Sousse1936. gada 3. septembrī, Selma HASSEN dēls, precējies ar Leïla TRABELSI, nacionālā identitātes karte (NIK) Nr. 00354671.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par publisko līdzekļu piesavināšanos, ko valsts amatpersona veikusi, esot amatā, par valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

2.

Leila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1956. gada 24. oktobrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Zine El Abidine BEN ALI, NIK Nr. 00683530.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

3.

Moncef Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1944. gada 4. martā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Yamina SOUIEI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 11 rue de France – Radès Ben Arous, NIK Nr. 05000799.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

4.

Mohamed Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Sabha-Lybie1980. gada 7. janvārī, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, precējies ar Inès LEJRI, adrese: Résidence de l'Étoile du Nord – suite B- 7th floor – apt.
  No 25 – Centre urbain du nord – Cité El Khadra – Tunis, NIK Nr. 04524472.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā (attiecībā uz Banque Nationale Agricole uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektora amatu), lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

5.

Fahd Mohamed Sakher Ben Moncef Ben Mohamed Hfaiez MATERI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1981. gada 2. decembrī, Naïma BOUTIBA dēls, precējies ar Nesrine BEN ALI, NIK Nr. 04682068.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona (bijušais valsts prezidents Ben Ali) piesavinājās Tunisijas publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu, bijušo valsts prezidentu Ben Ali, nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

6.

Nesrine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1987. gada 16. janvārī, Leïla TRABELSI meita, precējusies ar Fahd Mohamed Sakher MATERI, NIK Nr. 00299177.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1992. gada 17. jūlijā, Leïla TRABELSI meita, dzīvo prezidenta pilī, NIK Nr. 09006300.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

8.

Belhassen Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 5. novembrī, Saida DHERIF dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 32 rue Hédi Karray – El Menzah – Tunis, NIK Nr. 00777029.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

9.

Mohamed Naceur Ben Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1948. gada 24. jūnijā, Saida DHERIF dēls, precējies ar Nadia MAKNI, lauksaimniecības uzņēmējsabiedrības vadītāja vietnieks, adrese: 20 rue El Achfat – Carthage – Tunis, NIK Nr. 00104253.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

10.

Jalila Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā) 1953. gada 19. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed MAHJOUB, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 21 rue d'Aristote – Carthage Salammbô, NIK Nr. 00403106.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

11.

Mohamed Imed Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 26. augustā, Najia JERIDI dēls, uzņēmējs, adrese: 124 avenue Habib Bourguiba – Carthage presidence, NIK Nr. 05417770.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

12.

Mohamed Adel Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1950. gada 26. aprīlī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Souad BEN JEMIA, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 3 rue de la Colombe – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00178522.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonu nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

13.

Mohamed Mourad Ben Mohamed Ben Rehouma TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1955. gada 25. septembrī, Saida DHERIF dēls, precējies ar Hela BELHAJ, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 20 rue Ibn Chabat – Salammbô – Carthage -Tunis, NIK Nr. 05150331.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

14.

Samira Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1958. gada 27. decembrī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Mohamed Montassar MEHERZI, komercdirektore, adrese: 4 rue Taoufik EI Hakim – La Marsa, NIK Nr. 00166569.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, nelikumīgi ietekmējot valsts amatpersonu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai, kā arī par nodarījumu, kad valsts amatpersona saņem publiskus līdzekļus, zinot, ka tie nepienākas, un tos izmanto savam vai savas ģimenes locekļu personīgajam labumam.

15.

Mohamed Montassar Ben Kbaier Ben Mohamed MEHERZI

Tunisijas pilsonis, dzimis La Marsa1959. gada 5. maijā, Fatma SFAR dēls, precējies ar Samira TRABELSI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Taoufik El Hakim-La Marsa, NIK Nr. 00046988.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

16.

Nefissa Bent Mohamed Ben Rhouma TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1960. gada 1. februārī, Saida DHERIF meita, precējusies ar Habib ZAKIR, adrese: 4 rue de la Mouette – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00235016.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

17.

Habib Ben Kaddour Ben Mustapha BEN ZAKIR

Tunisijas pilsonis, dzimis 1957. gada 5. martā, Saida BEN ABDALLAH dēls, precējies ar Nefissa TRABELSI, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese: 4 rue Ennawras – Gammarth Supérieur, NIK Nr. 00547946.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

18.

Moez Ben Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1973. gada 3. jūlijā, Yamina SOUIEI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, nekustamā īpašuma projektu attīstītājs, adrese daudzdzīvokļu ēkā: Amine El Bouhaira-rue du Lac Turkana-Les Berges du Lac – Tunis, NIK Nr. 05411511.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

19.

Lilia Bent Noureddine Ben Ahmed NACEF

Tunisijas pilsone, dzimusi Tunis (Tunisā)1975. gada 25. jūnijā, Mounira TRABELSI (Leila TRABELSI māsas) meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, precējusies ar Mourad MEHDOUI, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05417907.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

20.

Mourad Ben Hédi Ben Ali MEHDOUI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1962. gada 3. maijā, Neila BARTAJI dēls, precējies ar Lilia NACEF, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 41 rue Garibaldi – Tunis, NIK Nr. 05189459.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

21.

Houssem Ben Mohamed Naceur Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1976. gada 18. septembrī, Najia JERIDI dēls, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese dzīvojamo ēku kompleksā: Erriadh.2-Gammarth – Tunis, NIK Nr. 05412560.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

22.

Bouthaina Bent Moncef Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsone, dzimusi 1971. gada 4. decembrī, Yamina SOUIEI meita, uzņēmējsabiedrības vadītāja, adrese: 2 rue El Farrouj – La Marsa, NIK Nr. 05418095.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

23.

Nabil Ben Abderrazek Ben Mohamed TRABELSI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1965. gada 20. decembrī, Radhia MATHLOUTHI dēls, precējies ar Linda CHERNI, biroja darbinieks sabiedrībā Tunisair, adrese: 12 rue Taieb Mhiri-Le Kram – Tunis, NIK Nr. 00300638.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

24.

Mehdi Ben Ridha Ben Mohamed BEN GAIED

Tunisijas pilsonis, dzimis 1988. gada 29. janvārī, Kaouther Feriel HAMZA dēls, uzņēmējsabiedrības Stafiem – Peugeot ģenerāldirektors, adrese: 4 rue Mohamed Makhlouf – El Manar.2-Tunis.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

25.

Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah CHIBOUB

Tunisijas pilsonis, dzimis 1959. gada 13. janvārī, Leïla CHAIBI dēls, precējies ar Dorsaf BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: rue du Jardin – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00400688.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

26.

Dorsaf Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1965. gada 5. jūlijā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Slim CHIBOUB, adrese: 5 rue El Montazah – Sidi Bousaid – Tunis, NIK Nr. 00589759.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

27.

Sirine Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1971. gada 21. augustā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Mohamed Marouene MABROUK, Ārlietu ministrijas padomdevēja, NIK Nr. 05409131.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

28.

Mohamed Marouen Ben Ali Ben Mohamed MABROUK

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1972. gada 11. martā, Jaouida El BEJI dēls, precējies ar Sirine BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 8 rue du Commandant Béjaoui – Carthage – Tunis, NIK Nr. 04766495.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Le Bardo1963. gada 8. martā, Naïma EL KEFI meita, precējusies ar Slim ZARROUK, ārste, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00589758.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

30.

Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed ZARROUK

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā)1960. gada 13. augustā, Maherzia GUEDIRA dēls, precējies ar Ghazoua BEN ALI, uzņēmējsabiedrības ģenerāldirektors, adrese: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage, NIK Nr. 00642271.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

31.

Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1949. gada 22. novembrī, Selma HASSEN dēls, preses fotogrāfs Vācijā, adrese: 11 rue Sidi el Gharbi – Hammam – Sousse, NIK Nr. 02951793.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

32.

Faouzi Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam-Sousse1947. gada 13. martā, precējies ar Zohra BEN AMMAR, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: rue El Moez – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02800443.

Persona (mirusi), attiecībā uz kuras darbībām Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

33.

Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Hammam-Sousse1952. gada 16. maijā, Selma HASSEN meita, precējusies ar Fathi REFAT, sabiedrības Tunisair pārstāve, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 02914657.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

34.

Najet Bent Haj Hamda Ben Raj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Sousse1956. gada 18. septembrī, Selma HASSEN meita, precējusies ar Sadok Habib MHIRI, uzņēmuma vadītāja, adrese: avenue de l'Imam Muslim – Khezama ouest-Sousse, NIK Nr. 02804872.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

35.

Slaheddine Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis 1938. gada 28. oktobrī, Selma HASSEN dēls, pensionārs, Selma MANSOUR atraitnis, adrese: 255 cité El Bassatine – Monastir, NIK Nr. 028106l4.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

36.

Kaïs Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1969. gada 21. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, precējies ar Monia CHEDLI, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: avenue Hédi Nouira – Monastir, NIK Nr. 04180053.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

37.

Hamda Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1974. gada 29. aprīlī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, uzņēmuma vadītājs, adrese: 83 Cap Marina – Monastir, NIK Nr. 04186963.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

38.

Najmeddine Ben Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Monastir1972. gada 12. oktobrī, Selma MANSOUR dēls, neprecējies, nodarbojas ar komerciālu eksportu un importu, adrese: avenue Mohamed Salah Sayadi – Skanes – Monastir, NIK Nr. 04192479.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

39.

Najet Bent Slaheddine Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1980. gada 8. martā, Selma MANSOUR meita, precējusies ar Zied JAZIRI, uzņēmējsabiedrības sekretāre, adrese: rue Abu Dhar El Ghafari – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 06810509.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

40.

Douraied Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1978. gada 8. oktobrī, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: 17 avenue de la République – Hammam-Sousse, NIK Nr. 05590835.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

41.

Akrem Ben Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1977. gada 9. augustā, Hayet BEN ALI dēls, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 17 avenue de la République – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05590836.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Tunisijas pilsone, dzimusi Monastir1982. gada 30. augustā, Hayet BEN ALI meita, precējusies ar Badreddine BENNOUR, adrese: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse, NIK Nr. 08434380.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

43.

Imed Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1970. gada 13. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, nodaļas vadītājs sabiedrībā Tunisair, adrese: Résidence les Jardins, apt.
  Block b – El Menzah 8 – l'Ariana, NIK Nr. 05514395.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

44.

Naoufel Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Hammam – Sousse1967. gada 22. oktobrī, Naïma BEN ALI dēls, Transporta ministrijas īpašais padomdevējs, adrese: 4 avenue Tahar SFAR – El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 05504161.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

45.

Montassar Ben Habib Ben Bouali LTAIEF

Tunisijas pilsonis, dzimis Sousse1973. gada 3. janvārī, Naïma BEN ALI dēls, precējies ar Lamia JEGHAM, uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: 13 Ennakhil housing estate – Kantaoui – Hammam – Sousse, NIK Nr. 05539378.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

46.

Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Paris (Parīzē) 1966. gada 27. oktobrī, Paulette HAZAT dēls, uzņēmējsabiedrības direktors, adrese: Chouket El Arressa, Hammam-Sousse, NIK Nr. 05515496 (dubulta valstspiederība).

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas (bijušā valsts prezidenta Ben Ali) dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

47.

Slim Ben Tijani Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas un Francijas valstspiederība, dzimis Le Petit Quevilly (76) 1971. gada 6. aprīlī (vai 16. aprīlī saskaņā ar viņa Tunisijas identitātes karti); 1932. gada 9. februārī dzimušā Tijani BEN ALI un 1936. gada 23. februārī dzimušās Paulette HAZET (vai HAZAT) dēls, precējies ar Amel SAIED (vai SAID), uzņēmējsabiedrības vadītājs, adrese: Chouket El Arressa, Hammam – Sousse saskaņā ar viņa Tunisijas NIK Nr. 00297112, un adrese: 14, esplanade des Guinandiers à Bailly Romainvilliers (77) saskaņā ar viņa Francijas NIK Nr. 111277501841.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

48.

Sofiene Ben Habib Ben Haj Hamda BEN ALI

Tunisijas pilsonis, dzimis Tunis (Tunisā) 1974. gada 28. augustā, Leila DEROUICHE dēls, komercdirektors, adrese: 23 rue Ali Zlitni, El Manar 2-Tunis, NIK Nr. 04622472.

Attiecībā uz šo personu Tunisijas iestādes veic tiesas izmeklēšanu par līdzdalību nodarījumā, kad valsts amatpersona piesavinājās publiskos līdzekļus, par līdzdalību valsts amatpersonas dienesta stāvokļa ļaunprātīgā izmantošanā, lai panāktu nepamatotas priekšrocības trešai personai un radītu zaudējumus administrācijai, un par valsts amatpersonas nelikumīgu ietekmēšanu nolūkā gūt tiešu vai netiešu labumu citai personai.

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/77 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/77

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2016/120

(2016. gada 28. janvāris)

par atsaukšanos publiskajā iepirkumā uz paplašināmās komerciālo pārskatu valodas (XBRL) 2.1. versiju

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1025/2012 par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (1), un jo īpaši tās 13. panta 1. punktu,

pēc apspriešanās Eiropas daudzpusējā ieinteresēto personu forumā par IKT standartizāciju un ar nozares ekspertiem,

tā kā:

| (1) | Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” noteikts, ka standartizācijai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstīšanā (2). Vairākās stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvās uzsvērts, ka produktu un pakalpojumu saderības un sadarbspējas nodrošināšanā, tehnikas attīstības veicināšanā un inovācijas sekmēšanā liela nozīme ir brīvprātīgai standartizācijai ražojumu vai pakalpojumu tirgos. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas paziņojumā “Eiropa 2020 – stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” noteikts, ka standartizācijai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020” atbalstīšanā (2). Vairākās stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvās uzsvērts, ka produktu un pakalpojumu saderības un sadarbspējas nodrošināšanā, tehnikas attīstības veicināšanā un inovācijas sekmēšanā liela nozīme ir brīvprātīgai standartizācijai ražojumu vai pakalpojumu tirgos.

| (2) | Komisijas paziņojumā “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu” (3) akcentēts, ka digitālā vienotā tirgus pabeigšana ir svarīga Eiropas Savienības prioritāte. Paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (4) Komisija uzsvērusi, cik liela ir standartizācijas un sadarbspējas nozīme, radot Eiropas digitālo ekonomiku ar ilgtermiņa izaugsmes potenciālu. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas paziņojumā “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu” (3) akcentēts, ka digitālā vienotā tirgus pabeigšana ir svarīga Eiropas Savienības prioritāte. Paziņojumā “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (4) Komisija uzsvērusi, cik liela ir standartizācijas un sadarbspējas nozīme, radot Eiropas digitālo ekonomiku ar ilgtermiņa izaugsmes potenciālu.

| (3) | Bez standartizācijas digitālajā sabiedrībā nav iespējams nodrošināt ierīču, lietojumprogrammu, datu repozitoriju, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis – līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (5) atzīts, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) standartizācijas process ir visai specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām. |
| --- | --- |

(3)

Bez standartizācijas digitālajā sabiedrībā nav iespējams nodrošināt ierīču, lietojumprogrammu, datu repozitoriju, pakalpojumu un tīklu sadarbspēju. Komisijas paziņojumā “Eiropas standartu stratēģisks redzējums: virzības mērķis – līdz 2020. gadam sekmēt un paātrināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi” (5) atzīts, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) standartizācijas process ir visai specifisks, proti, IKT risinājumus, lietojumus un pakalpojumus bieži izstrādā pasaules mēroga IKT forumi un konsorciji, un tie arī izvirzījušies par vadošajām IKT standartu izstrādes organizācijām.

| (4) | Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Tās izveidotā sistēma ļauj Komisijai pieņemt lēmumu noteikt visnozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras izdevušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai nacionālās standartizācijas organizācijas. Iespēja izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu, iepērkot aparatūru, programmatūru un informācijas tehnoloģiju pakalpojumus, padarīs iespējamu sadarbspēju starp iekārtām, pakalpojumiem un lietojumprogrammām, palīdzēs pārvaldes iestādēm nenonākt strupceļā, kad publiskā iepirkuma rīkotājs pēc iepirkuma līguma termiņa notecēšanas nevar nomainīt pakalpojuma sniedzēju tāpēc, ka izmanto tam piederošus IKT risinājumus, un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (ES) Nr. 1025/2012 mērķis ir Eiropas standartizācijas sistēmas modernizācija un uzlabošana. Tās izveidotā sistēma ļauj Komisijai pieņemt lēmumu noteikt visnozīmīgākās un izplatītākās IKT tehniskās specifikācijas, kuras izdevušas organizācijas, kas nav Eiropas, starptautiskās vai nacionālās standartizācijas organizācijas. Iespēja izmantot visu IKT tehnisko specifikāciju klāstu, iepērkot aparatūru, programmatūru un informācijas tehnoloģiju pakalpojumus, padarīs iespējamu sadarbspēju starp iekārtām, pakalpojumiem un lietojumprogrammām, palīdzēs pārvaldes iestādēm nenonākt strupceļā, kad publiskā iepirkuma rīkotājs pēc iepirkuma līguma termiņa notecēšanas nevar nomainīt pakalpojuma sniedzēju tāpēc, ka izmanto tam piederošus IKT risinājumus, un veicinās konkurenci sadarbspējīgu IKT risinājumu piegādē.

| (5) | Lai uz IKT tehniskajām specifikācijām drīkstētu atsaukties publiskajā iepirkumā, tām ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Atbilstība šīm prasībām garantē publiskajām iestādēm, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar atklātuma, taisnīguma, objektivitātes un nediskriminēšanas principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija. |
| --- | --- |

(5)

Lai uz IKT tehniskajām specifikācijām drīkstētu atsaukties publiskajā iepirkumā, tām ir jāatbilst Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām. Atbilstība šīm prasībām garantē publiskajām iestādēm, ka IKT tehniskās specifikācijas ir noteiktas saskaņā ar atklātuma, taisnīguma, objektivitātes un nediskriminēšanas principiem, ko standartizācijas jomā atzīst Pasaules Tirdzniecības organizācija.

| (6) | Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu IKT standartizācijas jautājumos, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C-349/04 (6), un citādām konsultācijām ar nozares ekspertiem. |
| --- | --- |

(6)

Lēmums par IKT specifikācijas noteikšanu jāpieņem pēc apspriešanās ar Eiropas daudzpusējo ieinteresēto personu forumu IKT standartizācijas jautājumos, kas izveidots ar Komisijas Lēmumu 2011/C-349/04 (6), un citādām konsultācijām ar nozares ekspertiem.

| (7) | Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums IKT standartizācijas jautājumos 2015. gada 26. februārī novērtēja paplašināmās komerciālo pārskatu valodas 2.1. versijas (XBRL 2.1) atbilstību Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām un ieteica to atzīt par izmantojamu atsaucēm publiskajā iepirkumā. Tad XBRL 2.1 novērtējums tika iesniegts apspriešanai nozares ekspertiem, kas apstiprināja ieteikumu XBRL 2.1 atzīt par izmantojamu. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas daudzpusējais ieinteresēto personu forums IKT standartizācijas jautājumos 2015. gada 26. februārī novērtēja paplašināmās komerciālo pārskatu valodas 2.1. versijas (XBRL 2.1) atbilstību Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā izklāstītajām prasībām un ieteica to atzīt par izmantojamu atsaucēm publiskajā iepirkumā. Tad XBRL 2.1 novērtējums tika iesniegts apspriešanai nozares ekspertiem, kas apstiprināja ieteikumu XBRL 2.1 atzīt par izmantojamu.

| (8) | XBRL 2.1 ir tehniskā specifikācija digitālajiem komerciālajiem pārskatiem, un to pārvalda pasaules bezpeļņas konsorcijs XBRL International. Konsorcijā ietilpst aptuveni 600 publiskā un privātā sektora dalīborganizācijas no visas pasaules. Konsorcija mērķis ir vispārības interesēs uzlabot pārskatu sniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

XBRL 2.1 ir tehniskā specifikācija digitālajiem komerciālajiem pārskatiem, un to pārvalda pasaules bezpeļņas konsorcijs XBRL International. Konsorcijā ietilpst aptuveni 600 publiskā un privātā sektora dalīborganizācijas no visas pasaules. Konsorcija mērķis ir vispārības interesēs uzlabot pārskatu sniegšanu.

| (9) | XBRL 2.1 var izmantot dažnedažādiem komerciāliem un finansiāliem datiem. Ar to tiek vienveidota komerciālās un finansiālās darbības pārskatu sagatavošana iekšējai un ārējai lēmumu pieņemšanai. Izmantojot XBRL 2.1, uzņēmumi un citi finansiālo datu un komerciālo pārskatu veidotāji var automatizēt datu vākšanu. |
| --- | --- |

(9)

XBRL 2.1 var izmantot dažnedažādiem komerciāliem un finansiāliem datiem. Ar to tiek vienveidota komerciālās un finansiālās darbības pārskatu sagatavošana iekšējai un ārējai lēmumu pieņemšanai. Izmantojot XBRL 2.1, uzņēmumi un citi finansiālo datu un komerciālo pārskatu veidotāji var automatizēt datu vākšanu.

| (10) | Tādēļ XBRL 2.1 būtu jānosaka par IKT tehnisko specifikāciju, uz kuru drīkst atsaukties publiskajā iepirkumā, |
| --- | --- |

(10)

Tādēļ XBRL 2.1 būtu jānosaka par IKT tehnisko specifikāciju, uz kuru drīkst atsaukties publiskajā iepirkumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Publiskajā iepirkumā drīkst atsaukties uz paplašināmās komerciālo pārskatu valodas 2.1. versiju (XBRL 2.1).

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2016. gada 28. janvārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

1

(2)  COM(2010) 2020 galīgā redakcija, 2010. gada 3. marts.

2

(3)  COM(2014) 902 galīgā redakcija, 2014. gada 28. novembris.

3

(4)  COM(2015) 192 final, 2015. gada 6. maijs.

4

(5)  COM(2011) 311 galīgā redakcija, 2011. gada 1. jūnijs.

5

(6)  Komisijas 2011. gada 28. novembra Lēmums 2011/C-349/04, ar ko izveido Eiropas daudzpusēju ieinteresēto personu forumu par IKT standartizāciju (OV C 349, 30.11.2011., 4. lpp.).

6

---

TIESĪBU AKTI, KO PIEŅEM STRUKTŪRAS, KURAS IZVEIDOTAS AR STARPTAUTISKIEM NOLĪGUMIEM

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/79 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/79

---

ES UN ŠVEICES APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 2/2016

(2015. gada 3. decembris),

ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm [2016/121]

APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju, kas parakstīts Briselē 1972. gada 22. jūlijā (1) (“nolīgums”), un jo īpaši tā 11. pantu,

ņemot vērā nolīguma 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājumu” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm (“3. protokols”),

tā kā:

| (1) | Nolīguma 11. pants atsaucas uz 3. protokolu, kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp ES, Šveici (ietverot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju, Fēru salām un Barselonas procesa dalībniekiem (2). |
| --- | --- |

(1)

Nolīguma 11. pants atsaucas uz 3. protokolu, kurā noteikti izcelsmes noteikumi un paredzēta izcelsmes kumulācija starp ES, Šveici (ietverot Lihtenšteinu), Islandi, Norvēģiju, Turciju, Fēru salām un Barselonas procesa dalībniekiem (2).

| (2) | Nolīguma 3. protokola 39. pants nosaka, ka Apvienotā komiteja, kas paredzēta ar nolīguma 29. pantu, var pieņemt lēmumu grozīt minētā protokola noteikumus. |
| --- | --- |

(2)

Nolīguma 3. protokola 39. pants nosaka, ka Apvienotā komiteja, kas paredzēta ar nolīguma 29. pantu, var pieņemt lēmumu grozīt minētā protokola noteikumus.

| (3) | Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”) nolūks ir ar vienu tiesību aktu aizstāt protokolus par izcelsmes noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs. |
| --- | --- |

(3)

Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (3) (“konvencija”) nolūks ir ar vienu tiesību aktu aizstāt protokolus par izcelsmes noteikumiem, kuri pašlaik ir spēkā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīs.

| (4) | ES un Šveice konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā. |
| --- | --- |

(4)

ES un Šveice konvenciju parakstīja 2011. gada 15. jūnijā.

| (5) | ES un Šveice savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Šveici konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2012. gada 1. janvārī. |
| --- | --- |

(5)

ES un Šveice savus pieņemšanas dokumentus konvencijas depozitāram iesniedza attiecīgi 2012. gada 26. martā un 2011. gada 28. novembrī. Piemērojot konvencijas 10. panta 3. punktu, attiecībā uz ES un Šveici konvencija tādējādi stājās spēkā attiecīgi 2012. gada 1. maijā un 2012. gada 1. janvārī.

| (6) | Ar konvenciju stabilizācijas un asociācijas procesa dalībnieki un Moldovas Republika ir iekļauti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā. |
| --- | --- |

(6)

Ar konvenciju stabilizācijas un asociācijas procesa dalībnieki un Moldovas Republika ir iekļauti Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes kumulācijas zonā.

| (7) | Nolīguma 3. protokols tādēļ būtu jāgroza, lai izdarītu atsauci uz konvenciju, |
| --- | --- |

(7)

Nolīguma 3. protokols tādēļ būtu jāgroza, lai izdarītu atsauci uz konvenciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Nolīguma 3. protokolu par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

To piemēro no 2016. gada 1. februāra

Briselē, 2015. gada 3. decembrī

Apvienotās komitejas vārdā –

priekšsēdētājs

Luc DEVIGNE

---

(1)  
  OV L 300, 31.12.1972., 189. lpp.

1

(2)  Alžīrija, Ēģipte, Izraēla, Jordānija, Libāna, Maroka, Rietumkrasts un Gazas josla, Sīrija un Tunisija.

2

(3)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“3. PROTOKOLS

par jēdziena “noteiktas izcelsmes izstrādājums” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

1. pants

Piemērojamie izcelsmes noteikumi

Piemērojot šo nolīgumu, piemēro Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (1) (“konvencija”) I papildinājumu un attiecīgos II papildinājuma noteikumus.

1

Konvencijas I papildinājumā un attiecīgajos II papildinājuma noteikumos ar visām atsaucēm uz “attiecīgo nolīgumu” saprot atsauces uz šo nolīgumu.

2. pants

Strīdu izšķiršana

Ja strīdus, kas radušies saistībā ar konvencijas I papildinājuma 32. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, nevar izšķirt starp muitas iestādēm, kuras pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgajām muitas iestādēm, tos nodod Apvienotajai komitejai.

Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājvalsts muitas iestādēm notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem.

3. pants

Protokola grozījumi

Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt šā protokola noteikumus.

4. pants

Izstāšanās no konvencijas

1.   Ja ES vai Šveice konvencijas depozitāram rakstiski dara zināmu savu nodomu izstāties no konvencijas saskaņā ar tās 9. pantu, ES un Šveice nekavējoties sāk sarunas par izcelsmes noteikumiem, lai īstenotu šo nolīgumu.

2.   Iekams nav stājušies spēkā šādi sarunu ceļā no jauna pieņemti izcelsmes noteikumi, šim nolīgumam piemēro konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un vajadzības gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus, kuri bija spēkā izstāšanās brīdī. Tomēr no izstāšanās brīža konvencijas I papildinājuma izcelsmes noteikumus un vajadzības gadījumā attiecīgos II papildinājuma noteikumus saprot tā, ka divpusējā kumulācija tiek pieļauta tikai starp ES un Šveici.

5. pants

Pārejas noteikumi – kumulācija

Neatkarīgi no konvencijas I papildinājuma 16. panta 5. punkta un 21. panta 3. punkta, ja kumulācija attiecas tikai uz EBTA valstīm, Fēru salām, ES, Turciju, Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībniekiem un Moldovas Republiku, izcelsmes apliecinājums var būt preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai izcelsmes deklarācija.”

---

(1)  
  OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp.

1

---

| 29.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 23/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 23/82

---

KOPIENAS UN ŠVEICES IEKŠZEMES TRANSPORTA KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 1/2016

(2015. gada 16. decembris),

ar ko groza Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīguma par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem 1., 3., 4. un 7. pielikumu [2016/122]

KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas nolīgumu par preču un pasažieru pārvadāšanu pa dzelzceļu un autoceļiem (turpmāk – nolīgums) un jo īpaši tā 52. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar nolīguma 52. panta 4. punkta pirmo ievilkumu Apvienotajai komitejai jāpieņem lēmumi par 1., 3., 4. un 7. pielikuma pārskatīšanu. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar nolīguma 52. panta 4. punkta pirmo ievilkumu Apvienotajai komitejai jāpieņem lēmumi par 1., 3., 4. un 7. pielikuma pārskatīšanu.

| (2) | Jaunākie labojumi 1. pielikumā izdarīti ar Apvienotās komitejas 2013. gada 6. decembra Lēmumu 1/2013 (1). |
| --- | --- |

(2)

Jaunākie labojumi 1. pielikumā izdarīti ar Apvienotās komitejas 2013. gada 6. decembra Lēmumu 1/2013 (1).

| (3) | Eiropas Savienībā ir pieņemti jauni tiesību akti jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Tāpēc 1., 3., 4. un 7. pielikuma teksts būtu jāgroza, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Eiropas Savienības tiesību aktos. Juridiskās skaidrības un vienkāršošanas labad ir ieteicams aizstāt nolīguma 1., 3., 4. un 7. pielikumu ar šā lēmuma pielikumu tekstu, |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Savienībā ir pieņemti jauni tiesību akti jomās, uz kurām attiecas nolīgums. Tāpēc 1., 3., 4. un 7. pielikuma teksts būtu jāgroza, lai ņemtu vērā attiecīgās izmaiņas Eiropas Savienības tiesību aktos. Juridiskās skaidrības un vienkāršošanas labad ir ieteicams aizstāt nolīguma 1., 3., 4. un 7. pielikumu ar šā lēmuma pielikumu tekstu,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI:

1. pants

1.   Nolīguma 1. pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikuma tekstu.

2.   Nolīguma 3. pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 2. pielikuma tekstu.

3.   Nolīguma 4. pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 3. pielikuma tekstu.

4.   Nolīguma 7. pielikumu aizstāj ar šā lēmuma 4. pielikuma tekstu.

2. pants

Kravu pārvadājumiem ar Šveicē reģistrētiem mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pilnā masa, ietverot piekabju masu, ir 3,5 līdz 6 tonnas, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1072/2009 (2) 3. pantā paredzēto prasību par atļauju piemēro tikai, sākot no 2018. gada 1. janvāra.

3. pants

Atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 881/92 (3) nolīguma 9. pantā uzskata par atsaucēm uz Regulu (EK) Nr. 1072/2009, un atsauces uz Padomes Regulu (EEK) Nr. 684/92 (4) nolīguma 17. pantā uzskata par atsaucēm uz Eiropas parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 (5).

4. pants

Šis lēmums stājas spēkā 2016. gada 1. janvārī.

Briselē, 2015. gada 16. decembris

Eiropas Savienības vārdā –

priekšsēdētājs

Fotis KARAMITSOS

Šveices Konfederācijas vārdā –

Šveices delegācijas vadītājs

Peter FÜGLISTALER

---

(1)  
  OV L 352, 24.12.2013., 79. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.).

2

(3)  Padomes 1992. gada 26. marta Regula (EEK) Nr. 881/92 par piekļuvi Kopienas kravu autopārvadājumu tirgum, ja pārvadājumus veic uz dalībvalsts teritoriju vai no tās, vai arī šķērsojot vienas vai vairāku dalībvalstu teritoriju (OV L 95, 9.4.1992., 1. lpp.).

3

(4)  Padomes 1992. gada 16. marta Regula (EEK) Nr. 684/92 par kopējiem noteikumiem attiecībā uz starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem (OV L 74, 20.3.1992., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

5

---

1. PIELIKUMS

“1. PIELIKUMS

PIEMĒROJAMIE NOTEIKUMI

Saskaņā ar šā nolīguma 52. panta 6. punkta prasībām Šveice piemēro juridiskos noteikumus, kas līdzvērtīgi turpmāk minētajiem noteikumiem.

Attiecīgie Savienības tiesību aktu noteikumi

1. SADAĻA – ATĻAUJA VEIKT PROFESIONĀLO DARBĪBU

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).
  Šā nolīguma nolūkos:






  a) | Eiropas Savienība un Šveices Konfederācija atbrīvo no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu visus Šveices Konfederācijas, Eiropas Savienības dalībvalstu un Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstu pilsoņus; |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum (OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

Šā nolīguma nolūkos:

a)

Eiropas Savienība un Šveices Konfederācija atbrīvo no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu visus Šveices Konfederācijas, Eiropas Savienības dalībvalstu un Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstu pilsoņus;

| b) | Šveices Konfederācija no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu a) apakšpunktā neminēto valstu pilsoņus var atbrīvot tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Savienību un pēc tās piekrišanas saņemšanas; |
| --- | --- |

b)

Šveices Konfederācija no pienākuma iegūt autovadītāja atestātu a) apakšpunktā neminēto valstu pilsoņus var atbrīvot tikai pēc apspriešanās ar Eiropas Savienību un pēc tās piekrišanas saņemšanas;

| c) | Regulas (EK) Nr. 1072/2009 III nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro. |
| --- | --- |

c)

Regulas (EK) Nr. 1072/2009 III nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).
  Šā nolīguma nolūkos Regulas (EK) Nr. 1073/2009 V nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2013. gada 13. maija Regulu (ES) Nr. 517/2013 (OV L 158, 10.6.2013., 1. lpp.).

Šā nolīguma nolūkos Regulas (EK) Nr. 1073/2009 V nodaļas noteikumus (par kabotāžu) nepiemēro.

| — | Komisijas 2009. gada 17. decembra Lēmums 2009/992/ES par prasību minimumu attiecībā uz datiem, kas ievadāmi valsts elektroniskajā autotransporta uzņēmumu reģistrā (OV L 339, 22.12.2009., 36. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2009. gada 17. decembra Lēmums 2009/992/ES par prasību minimumu attiecībā uz datiem, kas ievadāmi valsts elektroniskajā autotransporta uzņēmumu reģistrā (OV L 339, 22.12.2009., 36. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1213/2010, ar ko ievieš kopīgus noteikumus par autotransporta uzņēmumu valstu elektronisko reģistru savstarpējo savienošanu (OV L 335, 18.12.2010., 21. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 16. decembra Regula (ES) Nr. 1213/2010, ar ko ievieš kopīgus noteikumus par autotransporta uzņēmumu valstu elektronisko reģistru savstarpējo savienošanu (OV L 335, 18.12.2010., 21. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Regula (ES) Nr. 361/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 attiecībā uz dokumentiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2121/98 (OV L 107, 10.4.2014., 39. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Regula (ES) Nr. 361/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 attiecībā uz dokumentiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2121/98 (OV L 107, 10.4.2014., 39. lpp.).

2. SADAĻA – SOCIĀLĀS PRASĪBAS

| — | Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regulu (ES) Nr. 1161/2014 (OV L 311, 31.10.2014., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1985. gada 20. decembra Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā (OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 30. oktobra Regulu (ES) Nr. 1161/2014 (OV L 311, 31.10.2014., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīva 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu (OV L 226, 10.9.2003., 4. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 (OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvu 2009/5/EK (OV L 29, 31.1.2009., 45. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu (OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvu 2009/5/EK (OV L 29, 31.1.2009., 45. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 1. jūlija Regula (ES) Nr. 581/2010 par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 1. jūlija Regula (ES) Nr. 581/2010 par maksimālajiem termiņiem, kuros jāveic attiecīgo datu lejupielāde no transportlīdzekļa datu saglabāšanas ierīces un vadītāja kartes (OV L 168, 2.7.2010., 16. lpp.).

3. SADAĻA – TEHNISKĀS PRASĪBAS

Motorizētie transportlīdzekļi

| — | Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/157/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Direktīvu 2007/34/EK (OV L 155, 15.6.2007., 49. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1970. gada 6. februāra Direktīva 70/157/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu pieļaujamo trokšņu līmeni un izplūdes gāzu sistēmu (OV L 42, 23.2.1970., 16. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2007. gada 14. jūnija Direktīvu 2007/34/EK (OV L 155, 15.6.2007., 49. lpp.).

| — | Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2001. gada 10. aprīļa Direktīvu 2001/27/EK (OV L 107, 18.4.2001., 10. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1987. gada 3. decembra Direktīva 88/77/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2001. gada 10. aprīļa Direktīvu 2001/27/EK (OV L 107, 18.4.2001., 10. lpp.).

| — | Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/671/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz obligātu drošības jostas izmantošanu transportlīdzekļos, kas sver mazāk nekā 3,5 tonnas (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 27. februāra Īstenošanas direktīvu 2014/37/ES (OV L 59, 28.2.2014., 32. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1991. gada 16. decembra Direktīva 91/671/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz obligātu drošības jostas izmantošanu transportlīdzekļos, kas sver mazāk nekā 3,5 tonnas (OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 27. februāra Īstenošanas direktīvu 2014/37/ES (OV L 59, 28.2.2014., 32. lpp.).

| — | Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīva 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/85/EK (OV L 327, 4.12.2002., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīva 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 5. novembra Direktīvu 2002/85/EK (OV L 327, 4.12.2002., 8. lpp.).

| — | Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/24/EEK par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (OV L 129, 14.5.1992., 154. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/11/EK (OV L 44, 14.2.2004., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 31. marta Direktīva 92/24/EEK par ātruma ierobežošanas ierīcēm vai līdzīgām uzstādītām ātruma ierobežošanas sistēmām dažu kategoriju mehāniskos transportlīdzekļos (OV L 129, 14.5.1992., 154. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīvu 2004/11/EK (OV L 44, 14.2.2004., 19. lpp.).

| — | Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīva 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Direktīvu 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1996. gada 25. jūlija Direktīva 96/53/EK, ar kuru paredz noteiktu Kopienā izmantotu transportlīdzekļu maksimālos pieļaujamos gabarītus iekšzemes un starptautiskajos autopārvadājumos, kā arī šo transportlīdzekļu maksimālo pieļaujamo masu starptautiskajos autopārvadājumos (OV L 235, 17.9.1996., 59. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 18. februāra Direktīvu 2002/7/EK (OV L 67, 9.3.2002., 47. lpp.).

| — | Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2411/98 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas dalībvalsts pazīšanas zīmes atzīšanu Kopienas iekšējā satiksmē (OV L 299, 10.11.1998., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1998. gada 3. novembra Regula (EK) Nr. 2411/98 par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju reģistrācijas dalībvalsts pazīšanas zīmes atzīšanu Kopienas iekšējā satiksmē (OV L 299, 10.11.1998., 1. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem (OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2010. gada 5. jūlija Direktīvu 2010/47/ES (OV L 173, 8.7.2010., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 6. jūnija Direktīva 2000/30/EK par Kopienā izmantotu komerciālo transportlīdzekļu tehniskām pārbaudēm uz ceļiem (OV L 203, 10.8.2000., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2010. gada 5. jūlija Direktīvu 2010/47/ES (OV L 173, 8.7.2010., 33. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Direktīva 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2008. gada 18. jūlija Direktīvu 2008/74/EK (OV L 192, 19.7.2008., 51. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 28. septembra Direktīva 2005/55/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic, lai samazinātu gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no kompresijaizdedzes motoriem, kuri paredzēti transportlīdzekļiem, un gāzveida piesārņotāju emisiju no dzirksteļaizdedzes motoriem, ko darbina ar dabasgāzi vai sašķidrinātu naftas gāzi un kas paredzēti transportlīdzekļiem (OV L 275, 20.10.2005., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2008. gada 18. jūlija Direktīvu 2008/74/EK (OV L 192, 19.7.2008., 51. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/40/EK par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (pārstrādāta versija) (OV L 141, 6.6.2009., 12. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 31. janvāra Regulu (ES) Nr. 133/2014 (OV L 47, 18.2.2014., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 31. janvāra Regulu (ES) Nr. 133/2014 (OV L 47, 18.2.2014., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 25. maija Regula (ES) Nr. 582/2011, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK I un III pielikumu (OV L 167, 25.6.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 627/2014 (OV L 174, 13.6.2014., 28. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 25. maija Regula (ES) Nr. 582/2011, ar ko īsteno un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 595/2009 attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI) un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2007/46/EK I un III pielikumu (OV L 167, 25.6.2011., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 12. jūnija Regulu (ES) Nr. 627/2014 (OV L 174, 13.6.2014., 28. lpp.).

Bīstamo kravu pārvadājumi

| — | Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/54/EK (OV L 162, 21.6.2008., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 6. oktobra Direktīva 95/50/EK par vienotu kārtību, kādā pārbauda bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (OV L 249, 17.10.1995., 35. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīvu 2008/54/EK (OV L 162, 21.6.2008., 11. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 21. novembra Direktīvu 2014/103/ES (OV L 335, 22.11.2014., 15. lpp.).
  Šā nolīguma mērķiem Šveicē piemēro šādas atkāpes no Direktīvas 2008/68/EK:
  1.   Autotransports

  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RO – a – CH – 1

  Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 6.8. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: izņēmumi, kas attiecas uz pārvadātajiem daudzumiem uz vienu transporta vienību, noteikumi par cisternu konstrukciju.
  Valsts tiesību akta saturs: autocisternām, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202, var piemērot izņēmumus, kas iekļauti ADR 1.1.3.6. punktā.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta b) apakšpunkts un 6.14. punkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

  RO – a – CH – 2

  Par: atbrīvojumu no prasības pēc pārvadājuma dokumenta dažiem 1.1.3.6. punktā definēto bīstamo kravu daudzumiem.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 5.4.1. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.
  Valsts tiesību akta saturs: pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā paredzēto pārvadājuma dokumentu neattiecas uz tādu neiztīrītu tukšu cisternu pārvadājumiem, kas pieder 4. transporta kategorijai, un avārijas dienestos vai niršanas ekipējumā izmantojamajiem elpošanas aparātiem paredzētu piepildītu vai tukšu gāzes balonu pārvadājumiem, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta c) apakšpunkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

  RO – a – CH – 3

  Par: neiztīrītu tukšu tvertņu pārvadājumiem, ko veic uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 6.5., 6.8., 8.2. un 9. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: tvertņu un transportlīdzekļu konstrukcija, aprīkošana un pārbaude. Autovadītāju apmācība.
  Valsts tiesību akta saturs: ADR paredzētie konstrukcijas, aprīkojuma un pārbaudes noteikumi, kā arī marķēšanas un oranžās numurzīmes identifikācijas noteikumi neattiecas uz transportlīdzekļiem un neiztīrītām tukšām cisternām vai tvertnēm, ko izmanto uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas, lai saturētu šķidrumus, kamēr tiek apkalpotas stacionārās tvertnes. Uz tiem attiecas īpaši marķēšanas un identifikācijas noteikumi, kā arī transportlīdzekļa vadītājam nav obligāti jāievēro apmācību prasība, kas noteikta 8.2. punktā.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3.10. punkts (SDR; RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.
  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RO – bi – CH – 1

  Par: bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 4.1.10., 5.2. un 5.4. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, kombinētais iepakojums, marķēšana un etiķetēšana, dokumentācija.
  Valsts tiesību akta saturs: noteikumi ietver nolikumus attiecībā uz kompetentās iestādes atzīta eksperta veiktu tādu sadzīves atkritumu vienkāršotu klasificēšanu, kas satur bīstamo kravu (sadzīves atkritumi), atbilstošām tvertnēm un vadītāju apmācību. Sadzīves atkritumus, ko eksperts nevar klasificēt, drīkst pārvest uz pārstrādes centru mazos daudzumos, kas identificēti ar iepakojuma un transporta vienības numuru.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.7. punkts (SDR; RS 741.621).
  Piezīmes: šos noteikumus var piemērot tikai bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem no publiskām pārstrādes vietām uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

  RO – bi – CH – 2

  Par: ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2.1.2. un 5.4. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija un dokumentācija.
  Valsts tiesību akta saturs: ar mērķi atvieglot tādas ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu no mazumtirgotājiem pie piegādātājiem, kurai ir ANO klasifikācijas numuri 0335, 0336 un 0337, ir paredzētas atkāpes attiecībā uz norādi pārvadājuma dokumentā par neto masu un produktu klasifikāciju.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.8. punkts (SDR; RS 741.621).
  Piezīmes: sīkas pārbaudes veikšana attiecībā uz katra nepārdota produkta precīzu saturu katrā iepakojumā ir praktiski neiespējama produktiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai.
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

  RO – bi – CH – 3

  Par: ADR apmācības apliecību braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, veikt remontu, pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu un braucieniem, ko ar autocisternām veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.
  Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.
  Valsts tiesību akta saturs: ADR apmācības un apliecība nav vajadzīga braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, ar remontu saistītiem testa braucieniem, ar mērķi pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu veiktiem braucieniem un braucieniem, ko veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Federālā vides, transporta, enerģētikas un komunikāciju departamenta (DETEC) 2008. gada 30. septembra instrukcijas par bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem.
  Piezīmes: dažos gadījumos bojātos transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuriem veic remontdarbus, un autocisternā, kas tiek sagatavoti tehniskajai apskatei vai arī, ja šī apskate notiek pārbaudes laikā, vēl joprojām ir bīstamā krava.
  Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.
  2.   Dzelzceļa transports

  Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

  RA – a – CH – 1

  Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.
  Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8. punkts.
  Direktīvas pielikuma saturs: cisternu konstrukcijas prasības.
  Valsts tiesību akta saturs: ir atļautas autocisternas, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6), un 1. papildinājuma 6.14. nodaļa Rīkojumā par bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (SDR, RS 741.621).
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

  RA – a – CH – 2

  Par: pārvadājuma dokumentu.
  Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.1.1.
  Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumentā norādāmā vispārējā informācija.
  Valsts tiesību akta saturs: kopēja termina izmantošana transporta dokumentā un pievienotajā sarakstā, kurā iekļauta noteikta informācija, kā norādīts iepriekš.
  Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6).
  Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim. |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 24. septembra Direktīva 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 21. novembra Direktīvu 2014/103/ES (OV L 335, 22.11.2014., 15. lpp.).

Šā nolīguma mērķiem Šveicē piemēro šādas atkāpes no Direktīvas 2008/68/EK:

1.   Autotransports

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RO – a – CH – 1

Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 6.8. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: izņēmumi, kas attiecas uz pārvadātajiem daudzumiem uz vienu transporta vienību, noteikumi par cisternu konstrukciju.

Valsts tiesību akta saturs: autocisternām, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202, var piemērot izņēmumus, kas iekļauti ADR 1.1.3.6. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta b) apakšpunkts un 6.14. punkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

RO – a – CH – 2

Par: atbrīvojumu no prasības pēc pārvadājuma dokumenta dažiem 1.1.3.6. punktā definēto bīstamo kravu daudzumiem.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 1.1.3.6. un 5.4.1. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: pienākums līdzi vest pārvadājuma dokumentu.

Valsts tiesību akta saturs: pienākums līdzi vest 5.4.1. punktā paredzēto pārvadājuma dokumentu neattiecas uz tādu neiztīrītu tukšu cisternu pārvadājumiem, kas pieder 4. transporta kategorijai, un avārijas dienestos vai niršanas ekipējumā izmantojamajiem elpošanas aparātiem paredzētu piepildītu vai tukšu gāzes balonu pārvadājumiem, kas nepārsniedz 1.1.3.6. punktā noteiktos ierobežojumus.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3. punkta c) apakšpunkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

RO – a – CH – 3

Par: neiztīrītu tukšu tvertņu pārvadājumiem, ko veic uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 6.5., 6.8., 8.2. un 9. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: tvertņu un transportlīdzekļu konstrukcija, aprīkošana un pārbaude. Autovadītāju apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: ADR paredzētie konstrukcijas, aprīkojuma un pārbaudes noteikumi, kā arī marķēšanas un oranžās numurzīmes identifikācijas noteikumi neattiecas uz transportlīdzekļiem un neiztīrītām tukšām cisternām vai tvertnēm, ko izmanto uzņēmumi, kas apkalpo ūdenim bīstamu šķidrumu glabātavas, lai saturētu šķidrumus, kamēr tiek apkalpotas stacionārās tvertnes. Uz tiem attiecas īpaši marķēšanas un identifikācijas noteikumi, kā arī transportlīdzekļa vadītājam nav obligāti jāievēro apmācību prasība, kas noteikta 8.2. punktā.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.6.3.10. punkts (SDR; RS 741.621).

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) punktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RO – bi – CH – 1

Par: bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2., 4.1.10., 5.2. un 5.4. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija, kombinētais iepakojums, marķēšana un etiķetēšana, dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: noteikumi ietver nolikumus attiecībā uz kompetentās iestādes atzīta eksperta veiktu tādu sadzīves atkritumu vienkāršotu klasificēšanu, kas satur bīstamo kravu (sadzīves atkritumi), atbilstošām tvertnēm un vadītāju apmācību. Sadzīves atkritumus, ko eksperts nevar klasificēt, drīkst pārvest uz pārstrādes centru mazos daudzumos, kas identificēti ar iepakojuma un transporta vienības numuru.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.7. punkts (SDR; RS 741.621).

Piezīmes: šos noteikumus var piemērot tikai bīstamu kravu saturošu sadzīves atkritumu pārvadājumiem no publiskām pārstrādes vietām uz atkritumu apglabāšanas iekārtām.

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

RO – bi – CH – 2

Par: ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 2.1.2. un 5.4. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: klasifikācija un dokumentācija.

Valsts tiesību akta saturs: ar mērķi atvieglot tādas ar uguņošanu saistītas kravas atpakaļpārvešanu no mazumtirgotājiem pie piegādātājiem, kurai ir ANO klasifikācijas numuri 0335, 0336 un 0337, ir paredzētas atkāpes attiecībā uz norādi pārvadājuma dokumentā par neto masu un produktu klasifikāciju.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Rīkojuma par bīstamu kravu pārvadāšanu pa autoceļiem 1. papildinājuma 1.1.3.8. punkts (SDR; RS 741.621).

Piezīmes: sīkas pārbaudes veikšana attiecībā uz katra nepārdota produkta precīzu saturu katrā iepakojumā ir praktiski neiespējama produktiem, kas paredzēti mazumtirdzniecībai.

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

RO – bi – CH – 3

Par: ADR apmācības apliecību braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, veikt remontu, pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu un braucieniem, ko ar autocisternām veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.

Atsauce uz šīs direktīvas I pielikuma I.1. iedaļu: 8.2.1. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: Autotransporta līdzekļu vadītājiem jāapmeklē apmācība.

Valsts tiesību akta saturs: ADR apmācības un apliecība nav vajadzīga braucieniem, kas saistīti ar mērķi pārvadāt bojātus transportlīdzekļus, ar remontu saistītiem testa braucieniem, ar mērķi pārbaudīt transportlīdzekli vai cisternu veiktiem braucieniem un braucieniem, ko veic eksperti, kas atbild par attiecīgā transportlīdzekļa pārbaudi.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: Federālā vides, transporta, enerģētikas un komunikāciju departamenta (DETEC) 2008. gada 30. septembra instrukcijas par bīstamo kravu pārvadājumiem pa autoceļiem.

Piezīmes: dažos gadījumos bojātos transportlīdzekļos vai transportlīdzekļos, kuriem veic remontdarbus, un autocisternā, kas tiek sagatavoti tehniskajai apskatei vai arī, ja šī apskate notiek pārbaudes laikā, vēl joprojām ir bīstamā krava.

Prasības, kas ietvertas 1.3. un 8.2.3. punktā, joprojām turpina piemērot.

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

2.   Dzelzceļa transports

Atkāpes attiecībā uz Šveici saskaņā ar 6. panta 2. punkta a) apakšpunktu 2008. gada 24. septembra Direktīvā 2008/68/EK par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem.

RA – a – CH – 1

Par: dīzeļdegvielas un mazuta ar ANO klasifikācijas numuru 1202 pārvadājumiem autocisternās.

Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 6.8. punkts.

Direktīvas pielikuma saturs: cisternu konstrukcijas prasības.

Valsts tiesību akta saturs: ir atļautas autocisternas, kuru uzbūve neatbilst 6.8. punktam, bet kuras ir būvētas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un kuru tilpums ir 1 210 l vai mazāks, un kuras izmanto, lai pārvadātu mazutu vai dīzeļdegvielu ar ANO klasifikācijas numuru 1202.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6), un 1. papildinājuma 6.14. nodaļa Rīkojumā par bīstamo kravu pārvadāšanu pa autoceļiem (SDR, RS 741.621).

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

RA – a – CH – 2

Par: pārvadājuma dokumentu.

Atsauce uz šīs direktīvas II pielikuma II.1. iedaļu: 5.4.1.1.1.

Direktīvas pielikuma saturs: pārvadājuma dokumentā norādāmā vispārējā informācija.

Valsts tiesību akta saturs: kopēja termina izmantošana transporta dokumentā un pievienotajā sarakstā, kurā iekļauta noteikta informācija, kā norādīts iepriekš.

Sākotnējā atsauce uz valsts tiesību aktu: pielikums DETEC
  1996. gada 3. decembra Rīkojumam, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un trošu ceļu iekārtām (RSD, RS 742.401.6).

Spēkā līdz: 2017. gada 1. janvārim.

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīva 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 16. jūnija Direktīva 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām un par Padomes Direktīvu 76/767/EEK, 84/525/EEK, 84/526/EEK, 84/527/EEK un 1999/36/EK atcelšanu (OV L 165, 30.6.2010., 1. lpp.).

4. SADAĻA – PIEKĻUVES UN TRANZĪTA TIESĪBAS ATTIECĪBĀ UZ DZELZCEĻU

| — | Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

| — | Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 70. lpp.).

| — | Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/19/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un infrastruktūras maksājumu iekasēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 75. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1995. gada 19. jūnija Direktīva 95/19/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas iedalīšanu un infrastruktūras maksājumu iekasēšanu (OV L 143, 27.6.1995., 75. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 9. jūlija Direktīvu 2014/88/ES (OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/49/EK par drošību Kopienas dzelzceļos, un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (Dzelzceļu drošības direktīva) (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 9. jūlija Direktīvu 2014/88/ES (OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.).

| — | Komisijas 2007. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 653/2007 par vienota Eiropas parauga izmantošanu drošības sertifikātiem un pieteikuma dokumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu un par to drošības sertifikātu derīguma termiņu, kas izdoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/14/EK (OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 10. maija Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 13. jūnija Regula (EK) Nr. 653/2007 par vienota Eiropas parauga izmantošanu drošības sertifikātiem un pieteikuma dokumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu un par to drošības sertifikātu derīguma termiņu, kas izdoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/14/EK (OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2011. gada 10. maija Regulu (ES) Nr. 445/2011 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

| — | Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmums 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2011. gada 10. februāra Lēmumu 2011/107/ES (OV L 43, 17.2.2011., 33. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2007. gada 9. novembra Lēmums 2007/756/EK, ar ko pieņem Direktīvas 96/48/EK un Direktīvas 2001/16/EK 14. panta 4. un 5. punktā paredzētās valsts ritekļu reģistru kopīgās specifikācijas (OV L 305, 23.11.2007., 30. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2011. gada 10. februāra Lēmumu 2011/107/ES (OV L 43, 17.2.2011., 33. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 10. marta Direktīvu 2014/38/ES (OV L 70, 11.3.2014., 20. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 17. jūnija Direktīva 2008/57/EK par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (pārstrādāta) (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2014. gada 10. marta Direktīvu 2014/38/ES (OV L 70, 11.3.2014., 20. lpp.).

| — | Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam (OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2009. gada 24. aprīļa Regula (EK) Nr. 352/2009 par kopīgas drošības metodes ieviešanu riska noteikšanai un novērtēšanai atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punkta a) apakšpunktam (OV L 108, 29.4.2009., 4. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 9. novembra Lēmums 2010/713/ES par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 9. decembra Regula (ES) Nr. 1158/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).

| — | Komisijas 2010. gada 10. decembra Regula (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2010. gada 10. decembra Regula (ES) Nr. 1169/2010 par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības atļaujas iegūšanas prasībām (OV L 327, 11.12.2010., 13. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 1. marta Regula (ES) Nr. 201/2011 par apstiprināta dzelzceļa ritekļa tipa atbilstības deklarācijas paraugu (OV L 57, 2.3.2011., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 1. marta Regula (ES) Nr. 201/2011 par apstiprināta dzelzceļa ritekļa tipa atbilstības deklarācijas paraugu (OV L 57, 2.3.2011., 8. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2012. gada 23. jūlija Lēmumu 2012/464/ES (OV L 217, 14.8.2012., 20. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 26. aprīļa Lēmums 2011/275/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas parasto dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai (OV L 126, 14.5.2011., 53. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2012. gada 23. jūlija Lēmumu 2012/464/ES (OV L 217, 14.8.2012., 20. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 10. maija Regula (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 10. maija Regula (ES) Nr. 445/2011, ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 25. februāra Regulu (ES) 2015/302 (OV L 55, 26.2.2015., 2. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 5. maija Regula (ES) Nr. 454/2011 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmu (OV L 123, 12.5.2011., 11. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 25. februāra Regulu (ES) 2015/302 (OV L 55, 26.2.2015., 2. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmums 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām (OV L 256, 1.10.2011., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 15. septembra Īstenošanas lēmums 2011/633/ES par dzelzceļa infrastruktūras reģistra kopīgajām specifikācijām (OV L 256, 1.10.2011., 1. lpp.).

| — | Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2011. gada 4. oktobra Īstenošanas lēmums 2011/665/ES par Eiropas apstiprināto dzelzceļa ritekļu tipu reģistru (OV L 264, 8.10.2011., 32. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām (OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 5. janvāra Lēmumu (ES) 2015/14 (OV L 3, 7.1.2015., 44. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 25. janvāra Lēmums 2012/88/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas dzelzceļu sistēmas vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām (OV L 51, 23.2.2012., 1. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas 2015. gada 5. janvāra Lēmumu (ES) 2015/14 (OV L 3, 7.1.2015., 44. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 14. novembra Lēmums 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2013. gada 2. decembra Lēmumu 2013/710/ES (OV L 323, 4.12.2013., 35. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 14. novembra Lēmums 2012/757/ES par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas satiksmes nodrošināšanas un vadības apakšsistēmu un par grozījumiem Lēmumā 2007/756/EK (OV L 345, 15.12.2012., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas 2013. gada 2. decembra Lēmumu 2013/710/ES (OV L 323, 4.12.2013., 35. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1077/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (OV L 320, 17.11.2012., 3. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1077/2012 par kopīgo drošības metodi uzraudzībā, ko veic valsts drošības iestādes pēc drošības sertifikāta izdošanas vai drošības atļaujas izdošanas (OV L 320, 17.11.2012., 3. lpp.).

| — | Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1078/2012 par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2012. gada 16. novembra Regula (ES) Nr. 1078/2012 par kopīgo drošības metodi pārraudzībā, kas jāveic dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem pēc drošības sertifikāta vai drošības atļaujas saņemšanas un par tehnisko apkopi atbildīgajām struktūrvienībām (OV L 320, 17.11.2012., 8. lpp.).

| — | Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1236/2013 (OV L 322, 3.12.2013., 23. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2013. gada 13. marta Regula (ES) Nr. 321/2013 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu “Ritošais sastāvs – kravas vagoni” un par Komisijas Lēmuma 2006/861/EK atcelšanu (OV L 104, 12.4.2013., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1236/2013 (OV L 322, 3.12.2013., 23. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1300/2014 par savstarpējas izmantojamības tehniskajām specifikācijām attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām (OV L 356, 12.12.2014., 110. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1301/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Savienības dzelzceļu sistēmas energoapgādes apakšsistēmai (OV L 356, 12.12.2014., 179. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1302/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas ritošā sastāva apakšsistēmu “Lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs” (OV L 356, 12.12.2014., 228. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1303/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 18. novembra Regula (ES) Nr. 1303/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju saistībā ar Eiropas Savienības dzelzceļa sistēmas drošību dzelzceļa tuneļos (OV L 356, 12.12.2014., 394. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1304/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 26. novembra Regula (ES) Nr. 1304/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju attiecībā uz apakšsistēmu “ritošais sastāvs – troksnis”, ar ko groza Lēmumu 2008/232/EK un atceļ Lēmumu 2011/229/ES (OV L 356, 12.12.2014., 421. lpp.).

| — | Komisijas 2014. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.). |
| --- | --- |

—

Komisijas 2014. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1305/2014 par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas Savienības dzelzceļu sistēmas kravas pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu apakšsistēmai un Regulas (EK) Nr. 62/2006 atcelšanu (OV L 356, 12.12.2014., 438. lpp.).

5. SADAĻA – CITAS JOMAS

| — | Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/82/EEK par minerāleļļām uzlikto akcīzes nodokļu likmju tuvināšanu (OV L 316, 31.10.1992., 19. lpp.). |
| --- | --- |

—

Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/82/EEK par minerāleļļām uzlikto akcīzes nodokļu likmju tuvināšanu (OV L 316, 31.10.1992., 19. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem (OV L 167, 30.4.2004., 39. lpp.).

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).” |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/96/EK par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību (OV L 319, 29.11.2008., 59. lpp.).”

---

2. PIELIKUMS

“3. PIELIKUMS

EIROPAS KOPIENA

(Atļaujas pirmā lappuse)

(Teksts atļaujas izsniedzējas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) vai kādā no oficiālajām valodām)

| Atļaujas izsniedzējas dalībvalsts atšķirības zīme (1) | | Kompetentās iestādes vai struktūras nosaukums |
| --- | --- | --- |

Atļaujas izsniedzējas dalībvalsts atšķirības zīme (1)

Kompetentās iestādes vai struktūras nosaukums

ATĻAUJA Nr ...

vai

APLIECINĀTA KOPIJA Nr.

starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu

Šīs atļaujas turētājam (2)...

...

...

ir atļauts veikt starptautiskus kravu komercpārvadājumus ar autotransportu jebkurā maršrutā, komercpārvadājumu braucienos vai braucienu daļās Kopienā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1072/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum, ievērojot šīs atļaujas vispārīgos noteikumus.

| Piezīmes: ... |
| --- |
| ... |
| Šī atļauja ir derīga no ... | līdz ... |
| Izsniegta (vieta) ..., | (datums) ... |
| ... (3) |

Piezīmes: ...

...

Šī atļauja ir derīga no ...

līdz ...

Izsniegta (vieta) ...,

(datums) ...

... (3)

(Teksts atļaujas izsniedzējas dalībvalsts oficiālajā(-ās) valodā(-ās) vai kādā no oficiālajām valodām)

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

Šī atļauja ir izsniegta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009.

Tā turētājam dod tiesības nodarboties ar starptautiskiem kravu komercpārvadājumiem ar autotransportu jebkurā maršrutā, veicot braucienus vai braucienu daļas Kopienas teritorijā atbilstīgi kādam no šiem nosacījumiem:

| — | ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ja pārvadājuma sākuma vieta un galamērķa vieta atrodas divās dažādās dalībvalstīs, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm,

| — | ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ja pārvadājums tiek veikts no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, braucot vai nebraucot tranzītā cauri vienai vai vairākām dalībvalstīm vai trešām valstīm,

| — | ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai, |
| --- | --- |

—

ja pārvadājums tiek veikts starp trešām valstīm, braucot tranzītā cauri vienas vai vairāku dalībvalstu teritorijai,

kā arī veikt ar šādiem pārvadājumiem saistītus tukšbraucienus.

Veicot pārvadājumus no dalībvalsts uz trešo valsti vai otrādi, šī atļauja ir derīga brauciena daļai Kopienas teritorijā. Tā ir derīga tās dalībvalsts teritorijā, kurā krava tiek iekrauta vai izkrauta, tikai pēc tam, kad starp Kopienu un šo trešo valsti ir noslēgts attiecīgs nolīgums saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009.

Atļauju var izmantot tikai tās turētājs, un tā nav nododama trešām personām.

Izsniedzējas dalībvalsts kompetentā iestāde to var anulēt, sevišķi gadījumos, ja turētājs:

| — | nav ievērojis visus atļaujas izmantošanas noteikumus, |
| --- | --- |

—

nav ievērojis visus atļaujas izmantošanas noteikumus,

| — | sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami atļaujas izdošanai vai pagarināšanai. |
| --- | --- |

—

sniedzis nepatiesu informāciju par datiem, kas nepieciešami atļaujas izdošanai vai pagarināšanai.

Atļaujas oriģināls jāglabā pārvadātāja uzņēmumā.

Apliecinātai atļaujas kopijai jāatrodas transportlīdzeklī (4). Izmantojot sakabinātus transportlīdzekļus, atļaujai jābūt mehāniskajā transportlīdzeklī. Sakabinātiem transportlīdzekļiem tā derīga arī tad, ja piekabe vai puspiekabe nav reģistrēta vai tiesības izmantot to autopārvadājumiem nav reģistrētas uz atļaujas turētāja vārda, kā arī tad, ja piekabes ir reģistrētas vai ja tās atļauts izmantot autopārvadājumiem citā dalībvalstī.

Atļauja jāuzrāda pārbaudei pēc attiecīgi pilnvarota kontroles darbinieka pieprasījuma.

Atļaujas turētājam katras dalībvalsts teritorijā jāievēro tajā spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti, īpaši attiecībā uz transportu un ceļu satiksmi.”

---

(1)  Dalībvalstu atšķirības zīmes: (B) Beļģija, (BG) Bulgārija, (CZ) Čehija, (DK) Dānija, (D) Vācija, (EST) Igaunija, (IRL) Īrija, (GR) Grieķija, (E) Spānija, (F) Francija, (HR) Horvātija, (I) Itālija, (CY) Kipra, (LV) Latvija, (LT) Lietuva, (L) Luksemburga, (H) Ungārija, (MT) Malta, (NL) Nīderlande, (A) Austrija, (PL) Polija, (P) Portugāle, (RO) Rumānija, (SLO) Slovēnija, (SK) Slovākija, (FIN) Somija, (S) Zviedrija, (UK) Apvienotā Karaliste.

1

(2)  Pārvadātāja pilns vārds vai uzņēmuma nosaukums un pilna adrese.

2

(3)  Paraksts un tās kompetentās iestādes vai struktūras zīmogs, kas izsniedz atļauju.

3

(4)  
  “Transportlīdzeklis” ir dalībvalstī reģistrēts mehānisks transportlīdzeklis vai sakabinātu transportlīdzekļu apvienojums, no kuriem vismaz sakabē esošais mehāniskais transportlīdzeklis ir reģistrēts dalībvalstī, un to izmanto tikai kravu pārvadājumiem.

4

---

3. PIELIKUMS

“4. PIELIKUMS

PĀRVADĀJUMI UN AR ŠĀDIEM PĀRVADĀJUMIEM SAISTĪTI TUKŠBRAUCIENI, UZ KO NEATTIECAS ATĻAUJU IZSNIEGŠANAS REŽĪMS UN KAM NAV VAJADZĪGA PĀRVADĀŠANAS ATĻAUJA

| 1. | Pasta pārvadājumi kā universālais pakalpojums. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Bojātu vai avarējušu transportlīdzekļu pārvadājumi. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, kuru maksimālā pilna masa, ietverot piekabju masu, nepārsniedz 3,5 tonnas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | Kravu pārvadājumi ar mehāniskajiem transportlīdzekļiem, ievērojot šādus nosacījumus:






  a) | pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums vai arī uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, pārstrādājis vai remontējis; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

pārvadājamā krava ir uzņēmuma īpašums vai arī uzņēmums to pārdevis, nopircis, iznomājis vai nomājis, izgatavojis, ieguvis, pārstrādājis vai remontējis;

| b) | brauciena uzdevums ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām; |
| --- | --- |

b)

brauciena uzdevums ir atvest kravu uz uzņēmumu vai aizvest no tā, vai arī to pārvietot uzņēmuma teritorijā vai ārpus tās savām vajadzībām;

| c) | šādiem pārvadājumiem izmantojamie mehāniskie transportlīdzekļi jāvada personālam, kas strādā uzņēmumā vai ir nodots uzņēmuma rīcībā saskaņā ar līgumsaistībām; |
| --- | --- |

c)

šādiem pārvadājumiem izmantojamie mehāniskie transportlīdzekļi jāvada personālam, kas strādā uzņēmumā vai ir nodots uzņēmuma rīcībā saskaņā ar līgumsaistībām;

| d) | transportlīdzekļi, ar kuriem pārvadā kravu, pieder uzņēmumam vai uzņēmums tos ir iegādājies kredītā vai īrē, ar nosacījumu, ka šajā gadījumā tie atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/1/EK (1) paredzētajiem nosacījumiem.
  Šis noteikums neattiecas uz transportlīdzekli, ar ko aizstāj parasti izmantojamo transportlīdzekli tā īslaicīgu bojājumu laikā; |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļi, ar kuriem pārvadā kravu, pieder uzņēmumam vai uzņēmums tos ir iegādājies kredītā vai īrē, ar nosacījumu, ka šajā gadījumā tie atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/1/EK (1) paredzētajiem nosacījumiem.

Šis noteikums neattiecas uz transportlīdzekli, ar ko aizstāj parasti izmantojamo transportlīdzekli tā īslaicīgu bojājumu laikā;

| e) | salīdzinājumā ar uzņēmuma vispārējo darbību pārvadājumiem jābūt tikai palīgdarbībai. |
| --- | --- |

e)

salīdzinājumā ar uzņēmuma vispārējo darbību pārvadājumiem jābūt tikai palīgdarbībai.

| 5. | Medikamentu, medicīnas ierīču, iekārtu un citu neatliekamas medicīniskas palīdzības sniegšanai vajadzīgu piederumu pārvadājumi, jo īpaši uz dabas katastrofu piemeklētām vietām.” |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. janvāra Direktīva 2006/1/EK par bez transportlīdzekļa vadītājiem nomātu transportlīdzekļu izmantošanu kravu autopārvadājumiem (OV L 33, 4.2.2006., 82. lpp.).

1

---

4. PIELIKUMS

“7. PIELIKUMS

STARPTAUTISKIE PASAŽIERU PĀRVADĀJUMI AR AUTOBUSIEM

1. pants

Definīcijas

Šajā nolīgumā izmanto šādas definīcijas.

1.   Regulāri pārvadājumi

1.1.   Regulāri pārvadājumi ir tādi braucieni, kas nodrošina pasažieru pārvadājumus noteiktos laika intervālos pa noteiktiem maršrutiem, pasažieriem iekāpjot un izkāpjot iepriekš noteiktās pieturvietās. Regulārie pārvadājumi ir pieejami visiem, izņemot, kad vajadzības gadījumā tas ir atkarīgs no obligātas rezervācijas.

Tas, ka pārvadājumu veikšanas nosacījumos tiek izdarītas izmaiņas, neietekmē to piederību regulāriem pārvadājumiem.

1.2.   Pārvadājumi, neatkarīgi no tā, kas ir to organizētājs, kuri nodrošina noteiktu pasažieru kategoriju pārvadājumus, pārējos pasažierus atskaitot, tiek uzskatīti par regulāriem pārvadājumiem, ciktāl šos pārvadājumus veic saskaņā ar 1.1. punkta noteikumiem. Šādi pārvadājumi še turpmāk saukti “speciāli regulāri pārvadājumi”.

Speciālie regulārie pārvadājumi ietver:

| a) | darbinieku pārvadāšanu no mājām uz darbu un atpakaļ; |
| --- | --- |

a)

darbinieku pārvadāšanu no mājām uz darbu un atpakaļ;

| b) | skolnieku un studentu pārvadāšanu uz mācību iestādi un atpakaļ. |
| --- | --- |

b)

skolnieku un studentu pārvadāšanu uz mācību iestādi un atpakaļ.

Tas, ka speciālo pārvadājumu veikšanas nosacījumus var mainīt saskaņā ar lietotāju vajadzībām, neietekmē to piederību pie regulāriem pārvadājumiem.

1.3.   Uz paralēlu vai pagaidu pārvadājumu organizēšanu, kas apkalpo tos pašus pasažierus kā esošie regulārie pārvadājumi, neapstājas atsevišķās pieturvietās vai piestāj papildu pieturvietās esošo regulāro pārvadājumu maršrutos, attiecas tie paši noteikumi, ko piemēro esošajiem regulārajiem pārvadājumiem.

2.   Neregulāri pārvadājumi

2.1.   Neregulāri pārvadājumi ir tādi pārvadājumi, kas neatbilst regulāro pārvadājumu, tai skaitā speciālo regulāro pārvadājumu, definīcijai un kam raksturīgs pirmām kārtām tas, ka tajos pārvadā pasažieru grupas, kuras izveidotas pēc pasūtītāja vai paša pārvadātāja iniciatīvas.

Paralēlu vai pagaidu pārvadājumu organizēšanai, kas ir līdzvērtīga pastāvošiem regulāriem pārvadājumiem un apkalpo tos pašus pasažierus, jāsaņem atļauja saskaņā ar I iedaļā noteikto procedūru.

2.2.   Pārvadājumi, kas minēti 2. punktā, nepārstāj būt neregulāri pārvadājumi tikai un vienīgi tāpēc, ka tos veic ar zināmiem intervāliem.

2.3.   Neregulāros pārvadājumus var veikt pārvadātāju grupa, kas darbojas viena un tā paša rīkotāja vārdā.

Šādu pārvadātāju nosaukumus un pārsēšanās punktus ceļā paziņo Eiropas Savienības attiecīgo dalībvalstu un Šveices kompetentajām iestādēm saskaņā ar procedūrām, kuras nosaka Apvienotā komiteja.

3.   Pašpārvadājumi

Pašpārvadājumi ir pārvadājumi, ko fiziska vai juridiska persona veic nekomerciālos un bezpeļņas nolūkos, kur:

| — | attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus, |
| --- | --- |

—

attiecīgos pārvadājumus šī fiziskā vai juridiskā persona veic tikai kā palīgpakalpojumus,

| — | izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums vai šī persona ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki vai pati fiziskā persona, vai personāls, kas nodarbināts attiecīgajā uzņēmumā vai kas atbilstīgi līgumsaistībām nodots attiecīgā uzņēmuma rīcībā. |
| --- | --- |

—

izmantojamie transportlīdzekļi ir fiziskās vai juridiskās personas īpašums vai šī persona ir tos iegādājusies uz nomaksu, vai arī tie ir ilgtermiņa nomas līguma priekšmets un to vadītāji ir fiziskās vai juridiskās personas darbinieki vai pati fiziskā persona, vai personāls, kas nodarbināts attiecīgajā uzņēmumā vai kas atbilstīgi līgumsaistībām nodots attiecīgā uzņēmuma rīcībā.

I iedaļa

REGULĀRI PĀRVADĀJUMI, KURIEM VAJADZĪGA ATĻAUJA

2. pants

Atļaujas veids

1.   Atļaujas izsniedz uz transporta uzņēmuma vārda un šis uzņēmums nedrīkst tās nodot trešām personām. Tomēr pārvadātājs, kas ir saņēmis atļauju, ar šā pielikuma 3. panta 1. punktā minētās iestādes piekrišanu var veikt transporta pakalpojumus ar apakšuzņēmēja starpniecību. Šādā gadījumā apakšuzņēmēja nosaukumu un tā apakšuzņēmēja lomu norāda atļaujā. Apakšuzņēmējam jāatbilst nolīguma 17. panta nosacījumiem.

Ja regulāro pārvadājumu veikšanai uzņēmumi apvienojas, atļauju izsniedz uz visu šo uzņēmumu nosaukumiem. To saņem uzņēmums, kas pārvalda operāciju veikšanu, bet pārējiem uzņēmumiem izsniedz kopijas. Atļaujā norāda visu pārvadātāju nosaukumus.

2.   Atļaujas derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus.

3.   Atļaujās norāda šādus datus:

| a) | pārvadājumu veids; |
| --- | --- |

a)

pārvadājumu veids;

| b) | pārvadājumu maršruts, konkrēti norādot izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi; |
| --- | --- |

b)

pārvadājumu maršruts, konkrēti norādot izbraukšanas vietu un brauciena galamērķi;

| c) | atļaujas derīguma termiņš; |
| --- | --- |

c)

atļaujas derīguma termiņš;

| d) | pieturvietas un kustības grafiks. |
| --- | --- |

d)

pieturvietas un kustības grafiks.

4.   Atļaujai jāatbilst Komisijas Regulā (ES) Nr. 361/2014 (1) paredzētajam paraugam.

5.   Atļauja dod tiesības atļaujas turētājam vai turētājiem veikt regulārus pārvadājumus līgumslēdzēju pušu teritorijā.

6.   Regulāro pārvadājumu veicējs pagaidu un ārkārtas situācijās var izmantot papildu transportlīdzekļus.

Šādā gadījumā pārvadātājam jānodrošina, ka transportlīdzeklī atrodas šādi dokumenti:

| — | regulārā pārvadājuma atļaujas kopija, |
| --- | --- |

—

regulārā pārvadājuma atļaujas kopija,

| — | līguma kopija, kas noslēgts starp regulārā pārvadājuma veicēju un uzņēmumu, kas piegādā papildu transportlīdzekļus, vai līdzvērtīgs dokuments, |
| --- | --- |

—

līguma kopija, kas noslēgts starp regulārā pārvadājuma veicēju un uzņēmumu, kas piegādā papildu transportlīdzekļus, vai līdzvērtīgs dokuments,

| — | pārvadātājam, kas pakalpojuma veikšanai nodrošina papildu transportlīdzekļus, izsniegtās Kopienas atļaujas apliecināta kopija Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzvērtīgas Šveices atļaujas apliecināta kopija Šveices pārvadātājiem. |
| --- | --- |

—

pārvadātājam, kas pakalpojuma veikšanai nodrošina papildu transportlīdzekļus, izsniegtās Kopienas atļaujas apliecināta kopija Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzvērtīgas Šveices atļaujas apliecināta kopija Šveices pārvadātājiem.

3. pants

Atļaujas pieteikuma iesniegšana

1.   Eiropas Savienības uzņēmēji atļaujas pieteikumu iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1073/2009 (2) 7. pantu, savukārt Šveices uzņēmēji atļaujas pieteikumu iesniedz saskaņā ar 3. nodaļas noteikumiem 2009. gada 4. novembra Rīkojumā par pasažieru pārvadāšanu (OTV) (3). Attiecībā uz pārvadājumiem, kuriem Šveicē atļauja nav nepieciešama, bet tā ir nepieciešama Eiropas Savienībā, Šveices uzņēmēji atļaujas pieteikumu iesniedz Šveices kompetentajām iestādēm, ja pārvadājumu sākuma vieta atrodas Šveicē.

2.   Pieteikumiem jāatbilst Regulā (ES) Nr. 361/2014 paredzētajam paraugam.

3.   Atļaujas pieteikuma pamatošanai pieteikuma iesniedzējs sniedz visu papildu informāciju, ko tas uzskata par lietderīgu vai ko tam pieprasa atļaujas izsniedzēja iestāde, un jo īpaši braukšanas grafiku, kas dod iespēju kontrolēt atbilstību tiesību aktiem par transportlīdzekļa vadītāja darba un atpūtas režīmu, kā arī Kopienas atļaujas kopiju starptautiskiem pasažieru komercpārvadājumiem ar autotransportu attiecībā uz Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgas Šveices atļaujas kopiju Šveices pārvadātājiem, kas izsniegta regulāro pārvadājumu veicējam.

4. pants

Atļaujas piešķiršanas procedūra

1.   Atļaujas izsniedz pēc vienošanās ar to līgumslēdzēju pušu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijās notiek pasažieru iekāpšana vai izkāpšana. Atļaujas izsniedzēja iestāde nosūta šīm iestādēm, kā arī to Eiropas Savienības dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuru teritorijas tiek šķērsotas bez pasažieru iekāpšanas vai izkāpšanas, pieteikuma kopiju, tai pievienojot visu citu pie lietas piederošo dokumentu kopijas un savu novērtējumu.

2.   To Eiropas Savienības dalībvalstu un Šveices kompetentās iestādes, kuru piekrišana ir lūgta, divu mēnešu laikā paziņo atļaujas izsniedzējai iestādei savu lēmumu attiecībā uz pieteikumu. Šo termiņu aprēķina, skaitot no dienas, kurā saņemts lūgums izteikt piekrišanu un kura norādīta saņemšanas apstiprinājuma kvītī. Ja šajā laikā atļaujas izsniedzēja iestāde nesaņem atbildi, uzskata, ka iestādes, ar kurām notikusi apspriešanās, ir devušas piekrišanu, un atļaujas izsniedzēja iestāde piešķir atļauju. Ja to līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes, kurām lūgta piekrišana, pieņem negatīvu lēmumu, tajā ietver atbilstīgu iemeslu skaidrojumu.

3.   Atbilstīgi 7. un 8. punktam atļaujas izsniedzēja iestāde pieņem lēmumu par pieteikumu četros mēnešos, skaitot no dienas, kad pārvadātājs iesniedzis šo pieteikumu.

4.   Atļaujas nepiešķir, ja:

| a) | iesniedzējs nav spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot viņam tieši pieejamo aprīkojumu; |
| --- | --- |

a)

iesniedzējs nav spējīgs sniegt pakalpojumu, kas ir pieteikuma priekšmets, izmantojot viņam tieši pieejamo aprīkojumu;

| b) | iesniedzējs iepriekš nav ievērojis valsts vai starptautiskos tiesību aktus autotransporta jomā, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai ir izdarījis nopietnus likumpārkāpumus attiecībā uz noteikumiem autotransporta jomā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmam; |
| --- | --- |

b)

iesniedzējs iepriekš nav ievērojis valsts vai starptautiskos tiesību aktus autotransporta jomā, jo īpaši noteikumus un prasības attiecībā uz atļaujām veikt starptautiskus pasažieru autopārvadājumus, vai ir izdarījis nopietnus likumpārkāpumus attiecībā uz noteikumiem autotransporta jomā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un autovadītāju darba un atpūtas režīmam;

| c) | attiecībā uz atļaujas pagarināšanas pieteikumu nav ievēroti atļaujas nosacījumi; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz atļaujas pagarināšanas pieteikumu nav ievēroti atļaujas nosacījumi;

| d) | vienas līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, pamatojoties uz detalizētu analīzi, nolemj, ka attiecīgais pakalpojums varētu nopietni apdraudēt tāda līdzīga pakalpojuma dzīvotspēju attiecīgajos tiešās satiksmes posmos, uz ko attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas atbilst attiecīgās līgumslēdzējas puses tiesību aktiem. Šādā gadījumā kompetentā iestāde izstrādā nediskriminējošus kritērijus, lai noteiktu, vai pakalpojums, attiecībā uz kuru iesniegts pieteikums, varētu nopietni apdraudēt minētā līdzīgā pakalpojuma izdzīvošanas iespējas, un pēc Apvienotās komitejas lūguma nosūta tos minētajai komitejai; |
| --- | --- |

d)

vienas līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, pamatojoties uz detalizētu analīzi, nolemj, ka attiecīgais pakalpojums varētu nopietni apdraudēt tāda līdzīga pakalpojuma dzīvotspēju attiecīgajos tiešās satiksmes posmos, uz ko attiecas viens vai vairāki sabiedrisko pakalpojumu līgumi, kas atbilst attiecīgās līgumslēdzējas puses tiesību aktiem. Šādā gadījumā kompetentā iestāde izstrādā nediskriminējošus kritērijus, lai noteiktu, vai pakalpojums, attiecībā uz kuru iesniegts pieteikums, varētu nopietni apdraudēt minētā līdzīgā pakalpojuma izdzīvošanas iespējas, un pēc Apvienotās komitejas lūguma nosūta tos minētajai komitejai;

| e) | kādas līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, pamatojoties uz detalizētu analīzi, lemj, ka pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp punktiem, kas atrodas dažādās līgumslēdzējās pusēs. |
| --- | --- |

e)

kādas līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, pamatojoties uz detalizētu analīzi, lemj, ka pakalpojuma galvenais mērķis nav pārvadāt pasažierus starp punktiem, kas atrodas dažādās līgumslēdzējās pusēs.

Gadījumos, kad konstatē, ka kāds starptautisks pasažieru pārvadājums ar autobusu ārkārtas apstākļu dēļ, kurus nevarēja paredzēt atļaujas piešķiršanas laikā, attiecīgos tiešās satiksmes posmos nopietni apdraud tādu līdzīgu pakalpojumu sniegšanas dzīvotspēju, uz ko attiecas viens vai vairāki saskaņā ar vienas līgumslēdzējas puses tiesību aktiem noslēgti sabiedrisko pakalpojumu līgumi, vienas līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde var ar Apvienotās komitejas piekrišanu apturēt vai anulēt atļauju veikt starptautiskos pasažieru pārvadājumus ar autobusu, sešus mēnešus pirms tam brīdinot par to pārvadātāju.

Tas, ka pārvadātājs piedāvā zemākas cenas nekā tās, ko piedāvā citi autopārvadātāji, vai tas, ka attiecīgajā satiksmes līnijā jau darbojas citi autopārvadātāji, pats par sevi nevar būt par pamatojumu pieteikuma noraidīšanai.

5.   Atļaujas izsniedzēja iestāde var noraidīt pieteikumus, tikai pamatojoties uz iemesliem, kas ir saskaņā ar šo nolīgumu.

6.   Ja 1. punktā paredzētā vienošanās procedūra nedod rezultātus, var vērsties Apvienotajā komitejā.

7.   Apvienotā komiteja iespējami īsā laikā pieņem lēmumu, kas stājas spēkā 30 dienu laikā pēc tā paziņošanas Šveicei un ieinteresētajām Eiropas Savienības dalībvalstīm.

8.   Pabeidzot šajā pantā noteikto procedūru, atļaujas izsniedzēja iestāde savu lēmumu dara zināmu visām 1. punktā minētajām iestādēm, attiecīgā gadījumā nosūtot tām piešķirtās atļaujas kopiju.

5. pants

Atļauju izsniegšana un pagarināšana

1.   Pabeidzot šā pielikuma 4. pantā minēto procedūru, atļaujas izsniedzēja iestāde piešķir atļauju vai oficiāli noraida pieteikumu.

2.   Lēmumi par pieteikuma noraidīšanu jāpamato. Līgumslēdzējas puses nodrošina, ka pārvadātājiem tiek dota iespēja iesniegt protestu, ja to pieteikums ir noraidīts.

3.   Šā pielikuma 4. pantu mutatis mutandis piemēro pieteikumiem par atļauju pagarināšanu vai par nosacījumu maiņu, ar kuriem jāveic pakalpojumi, par ko saņemta atļauja.

Ja darbības nosacījumos izdara maznozīmīgas izmaiņas, proti, koriģē intervālus, braukšanas maksu un kustības grafikus, atļaujas izsniedzējai iestādei pietiek paziņot par konkrētajām izmaiņām otras līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm.

6. pants

Atļaujas darbības pārtraukšana

Atļaujas darbības pārtraukšanas gadījumos ievēro procedūru, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1073/2009 10. pantā un OTV 46. pantā.

7. pants

Pārvadātāju pienākumi

1.   Izņemot force majeure gadījumus, regulāro pārvadājumu veicējs līdz viņam piešķirtās atļaujas derīguma termiņa beigām veic visus pasākumus, lai garantētu transporta pakalpojumus, kas atbilst nepārtrauktības, regularitātes un kapacitātes standartiem, kā arī citiem noteikumiem, ko kompetentā iestāde nosaka saskaņā ar šā pielikuma 2. panta 3. punktu.

2.   Pārvadātājs publisko pārvadājuma maršrutu, autobusu pieturvietas, kustības grafiku, braukšanas maksas un pārvadājuma noteikumus tādā veidā, lai nodrošinātu šīs informācijas brīvu pieejamību visiem lietotājiem.

3.   Šveice un attiecīgās Eiropas Savienības dalībvalstis, vienojoties savstarpēji un ar atļaujas turētāju, var izdarīt izmaiņas darbības noteikumos, kas attiecas uz regulāriem pārvadājumiem.

II iedaļa

NEREGULĀRI PĀRVADĀJUMI UN CITI PĀRVADĀJUMI, KURIEM NAV VAJADZĪGA ATĻAUJA

8. pants

Kontroles dokuments

1.   Nolīguma 18. panta 1. punktā minētie pakalpojumi tiek veikti, izmantojot kontroles dokumentu (brauciena formulāru).

2.   Pārvadātājs, kas veic neregulārus pārvadājumus, aizpilda brauciena formulāru pirms katra brauciena.

3.   Brauciena formulāru grāmatiņas piegādā Šveices kompetentās iestādes un tās Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentās iestādes, kur pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, vai šo iestāžu izraudzītās struktūras.

4.   Kontroles dokumenta paraugs un tā izmantošanas kārtība ir noteikti Regulā (ES) Nr. 361/2014.

5.   Braucieniem, kas minēti nolīguma 18. panta 2. punktā, par kontroles dokumentu kalpo līgums vai tā apliecināta kopija.

9. pants

Sertifikāts

Nolīguma 18. panta 6. punktā paredzēto sertifikātu izsniedz Šveices vai tās Eiropas Savienības dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā transportlīdzeklis ir reģistrēts.

Sertifikāts atbilst Regulā (ES) Nr. 361/2014 noteiktajam paraugam.

III iedaļa

KONTROLES UN SANKCIJAS

10. pants

Transporta biļetes

1.   Pārvadātāji, kas sniedz regulāru pārvadājumu pakalpojumus, izņemot speciālus regulārus pārvadājumus, izsniedz vai nu individuālas, vai kolektīvas transporta biļetes, kurās norāda:

| — | izbraukšanas un iebraukšanas vietu, kā arī attiecīgā gadījumā tiesības uz atpakaļbraucienu, |
| --- | --- |

—

izbraukšanas un iebraukšanas vietu, kā arī attiecīgā gadījumā tiesības uz atpakaļbraucienu,

| — | biļetes derīguma termiņu, |
| --- | --- |

—

biļetes derīguma termiņu,

| — | maksu par braucienu. |
| --- | --- |

—

maksu par braucienu.

2.   Transporta biļeti, kas minēta 1. punktā, uzrāda pēc pilnvarota inspekcijas darbinieka pieprasījuma.

11. pants

Pārbaudes ceļā un uzņēmumos

1.   Komercpārvadājumu gadījumā transportlīdzeklī ir jābūt Kopienas atļaujas apliecinātai kopijai Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzvērtīgai Šveices atļaujai Šveices pārvadātājiem, kā arī – atkarībā no pakalpojuma – atļaujai (vai apliecinātai tās kopijai) vai brauciena formulāram, kas jāuzrāda pēc pilnvarota inspekcijas darbinieka pieprasījuma.

Pašpārvadājumu gadījumā transportlīdzeklī jāatrodas sertifikātam (vai apliecinātai tā kopijai), kas jāuzrāda pēc pilnvarota inspekcijas darbinieka pieprasījuma.

2.   Pārvadātāji, kas veic starptautiskus pasažieru pārvadājumus ar autobusiem, dod iespēju veikt visas pārbaudes, kuru nolūks ir nodrošināt, ka transporta pakalpojumi tiek veikti pareizi, īpaši attiecībā uz autobusu vadītāju darba un atpūtas periodiem.

12. pants

Savstarpēja palīdzība un sankcijas

1.   Līgumslēdzēju pušu kompetentās iestādes palīdz viena otrai, lai nodrošinātu šajā pielikumā paredzēto noteikumu piemērošanu un kontroli. Tās apmainās ar informāciju, izmantojot atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1071/2009 (4) 18. pantam izveidotos valstu kontaktpunktus.

2.   Tās līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, anulē Kopienas atļauju Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgu Šveices atļauju Šveices pārvadātājiem, ja atļaujas turētājs:

| a) | vairs neatbilst nolīguma 17. panta 1. punkta nosacījumiem; vai |
| --- | --- |

a)

vairs neatbilst nolīguma 17. panta 1. punkta nosacījumiem; vai

| b) | ir sniedzis neprecīzu informāciju par datiem, kas nepieciešami Kopienas atļaujas izsniegšanai Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgas Šveices atļaujas izsniegšanai Šveices pārvadātājiem. |
| --- | --- |

b)

ir sniedzis neprecīzu informāciju par datiem, kas nepieciešami Kopienas atļaujas izsniegšanai Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgas Šveices atļaujas izsniegšanai Šveices pārvadātājiem.

3.   Atļaujas izsniedzēja iestāde anulē atļauju, ja tās turētājs vairs neatbilst nosacījumiem, uz kuru pamata šī atļauja tika izsniegta saskaņā ar šo nolīgumu, īpaši, ja to pieprasa tās līgumslēdzējas puses kompetentā iestāde, kurā šis pārvadātājs veic uzņēmējdarbību. Iestāde tūlīt informē otras līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes.

4.   Ja ir noticis autopārvadājumu un ceļu satiksmes drošības noteikumu nopietns pārkāpums, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro transportlīdzekļiem un transportlīdzekļu vadītāju darba un atpūtas režīmam, kā arī, ja 1. panta 2.1. punktā minētos paralēlos vai pagaidu satiksmes pakalpojumus sniedz bez atļaujas, tās līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs, kas izdarījis pārkāpumu, veic uzņēmējdarbību, var anulēt Kopienas atļauju Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgu Šveices atļauju Šveices pārvadātājiem vai var uz laiku un/vai daļēji anulēt Kopienas atļaujas apliecinātās kopijas Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgas Šveices atļaujas apliecinātās kopijas Šveices pārvadātājiem.

Šīs sankcijas nosaka, ņemot vērā Kopienas atļaujas turētāja Eiropas Savienības pārvadātāja gadījumā vai līdzīgas Šveices atļaujas turētāja – Šveices pārvadātāja gadījumā – izdarītā pārkāpuma smagumu un atļaujas apliecināto kopiju kopskaitu, kas ir pārvadātāja rīcībā darbībai starptautiskajā transporta pakalpojumu tirgū.

Uzņēmējdarbības līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes pēc iespējas drīz un vēlākais sešu nedēļu laikā pēc galīgā lēmuma pieņemšanas paziņo tās līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm, kurā atklāti pārkāpumi, par paredzēto sankciju piemērošanu. Ja šīs sankcijas nav piemērotas, uzņēmējdarbības līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes norāda nepiemērošanas iemeslus.

5.   Ja vienas līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes konstatējušas, ka tās teritorijā noticis šā pielikuma vai autopārvadājumu jomas tiesību aktu nopietns pārkāpums, ko izdarījis nerezidents pārvadātājs, tad līgumslēdzēja puse, kuras teritorijā pārkāpums atklāts, pēc iespējas drīz un vēlākais sešu nedēļu laikā pēc galīgā lēmuma pieņemšanas šajā lietā nosūta šādu informāciju tās līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību:

| a) | pārkāpuma apraksts un datums un laiks, kad pārkāpums izdarīts, |
| --- | --- |

a)

pārkāpuma apraksts un datums un laiks, kad pārkāpums izdarīts,

| b) | pārkāpuma kategorija, veids un smagums, un |
| --- | --- |

b)

pārkāpuma kategorija, veids un smagums, un

| c) | piemērotās un izpildītās sankcijas. |
| --- | --- |

c)

piemērotās un izpildītās sankcijas.

Uzņēmējas līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes var pieprasīt, lai tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā pārvadātājs veic uzņēmējdarbību, uzliek administratīvos sodus saskaņā ar 4. punktu.

6.   Līgumslēdzējas puses nodrošina, lai pārvadātāji tiesā varētu pārsūdzēt jebkuru administratīvo sodu, kas tiem piemērots saskaņā ar šo pantu.

13. pants

Ierakstīšana valsts elektroniskajos reģistros

Līgumslēdzējas puses nodrošina, lai valsts autopārvadātāju uzņēmumu elektroniskajā reģistrā būtu ievadīti autopārvadājumu tiesību aktu nopietni pārkāpumi, kas attiecināmi uz pārvadātājiem, kuri veic uzņēmējdarbību to teritorijā, un kā rezultātā Eiropas Savienības dalībvalstī vai Šveicē ir piemērotas sankcijas, kā arī to, lai minētajā reģistrā būtu ievadīta informācija par Kopienas atļauju Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgu Šveices atļauju Šveices pārvadātājiem, vai šādu atļauju apliecinātu kopiju pagaidu vai pastāvīgu anulēšanu. Reģistrā ievadītie dati, kas attiecas uz Kopienas atļaujas Eiropas Savienības pārvadātājiem vai līdzīgas Šveices atļaujas Šveices pārvadātājiem pagaidu vai pastāvīgu anulēšanu, datu bāzē jāglabā vismaz divus gadus, sākot no Kopienas atļaujas anulēšanas perioda beigu datuma gadījumā, ja Kopienas atļauju anulē pagaidu kārtā, un no anulēšanas brīža gadījumā, ja Kopienas atļauju anulē pastāvīgi.”

---

(1)  Komisijas 2014. gada 9. aprīļa Regula (ES) Nr. 361/2014, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/2009 attiecībā uz dokumentiem starptautiskiem pasažieru pārvadājumiem ar autobusiem, un atceļ Komisijas Regulu (EK) Nr. 2121/98 (OV L 107, 10.4.2014., 39. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.).

2

(3)  RS/SR/745.11.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un atceļ Padomes Direktīvu 96/26/EK (OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.).

4

---