# Úřední věstník L 92/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 92 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 606. dubna 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 92

České vydání

Právní předpisy

Ročník 606. dubna 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/640 ze dne 23. března 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Novac afumat din Țara Bârsei (CHZO)) | 1 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/641 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu růžichy šedé ve vodách Unie a v mezinárodních vodách oblastí VI, VII a VIII plavidly plujícími pod vlajkou Francie | 3 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/642 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína modrého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 5 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/643 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína bělavého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska | 7 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/644 ze dne 5. dubna 2017, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 589/2014 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Nařízení Komise (EU) 2017/645 ze dne 5. dubna 2017, kterým se opravuje lotyšské znění nařízení (ES) č. 152/2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (
  1
  ) | 35 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/646 ze dne 5. dubna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/378, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014, pokud jde o postup schvalování roční účetní závěrky a schvalování souladu | 36 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/647 ze dne 5. dubna 2017, kterým se přijímají mimořádná opatření na podporu trhu s vepřovým masem v Polsku, pokud jde o některé prasnice a jiná prasata poražená v období od 1. srpna do 30. listopadu 2016 | 41 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/648 ze dne 5. dubna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 48 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky | 68 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/650 ze dne 5. dubna 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 97 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2017/651 ze dne 3. dubna 2017 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Nizozemským královstvím | 99 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2017/652 ze dne 29. března 2017 týkající se navrhované občanské iniciativy s názvem Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe

  (oznámeno pod číslem C(2017) 2200) | 100 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/640 ze dne 23. března 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Novac afumat din Țara Bârsei (CHZO))

1

*

Nařízení Komise (EU) 2017/641 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu růžichy šedé ve vodách Unie a v mezinárodních vodách oblastí VI, VII a VIII plavidly plujícími pod vlajkou Francie

3

*

Nařízení Komise (EU) 2017/642 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína modrého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

5

*

Nařízení Komise (EU) 2017/643 ze dne 3. dubna 2017, kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína bělavého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

7

*

Nařízení Komise (EU) 2017/644 ze dne 5. dubna 2017, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 589/2014 (
  1
  )

1

9

*

Nařízení Komise (EU) 2017/645 ze dne 5. dubna 2017, kterým se opravuje lotyšské znění nařízení (ES) č. 152/2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (
  1
  )

1

35

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/646 ze dne 5. dubna 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/378, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014, pokud jde o postup schvalování roční účetní závěrky a schvalování souladu

36

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/647 ze dne 5. dubna 2017, kterým se přijímají mimořádná opatření na podporu trhu s vepřovým masem v Polsku, pokud jde o některé prasnice a jiná prasata poražená v období od 1. srpna do 30. listopadu 2016

41

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/648 ze dne 5. dubna 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

48

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649 ze dne 5. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

68

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/650 ze dne 5. dubna 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

97

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2017/651 ze dne 3. dubna 2017 o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Nizozemským královstvím

99

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2017/652 ze dne 29. března 2017 týkající se navrhované občanské iniciativy s názvem Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe

  (oznámeno pod číslem C(2017) 2200)

Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe

(oznámeno pod číslem C(2017) 2200)

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/1

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/640

ze dne 23. března 2017

o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Novac afumat din Țara Bârsei (CHZO))

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Žádost o zápis názvu „Novac afumat din Țara Bârsei“ předložená Rumunskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2). |
| --- | --- |

(1)

Žádost o zápis názvu „Novac afumat din Țara Bârsei“ předložená Rumunskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

| (2) | Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Novac afumat din Țara Bârsei“ zapsán do rejstříku, |
| --- | --- |

(2)

Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Novac afumat din Țara Bârsei“ zapsán do rejstříku,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Název „Novac afumat din Țara Bârsei“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.

Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 23. března 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Phil HOGAN

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 459, 9.12.2016, s. 28.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/3

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/641

ze dne 3. dubna 2017,

kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu růžichy šedé ve vodách Unie a v mezinárodních vodách oblastí VI, VII a VIII plavidly plujícími pod vlajkou Francie

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2016/2285 (2) stanoví kvóty na rok 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2016/2285 (2) stanoví kvóty na rok 2017.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2017 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. dubna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel

Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2016/2285 ze dne 12. prosince 2016, kterým se pro roky 2017 a 2018 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Unie a kterým se mění nařízení (EU) 2016/72 (Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 32).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 04/TQ2285 |
| --- | --- |
| Členský stát | Francie |
| Populace | SBR/678- |
| Druh | Růžicha šedá (Pagellus bogaraveo) |
| Oblast | Vody Unie a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII |
| Datum ukončení | 16.2.2017 |

Č.

04/TQ2285

Členský stát

Francie

Populace

SBR/678-

Druh

Růžicha šedá (Pagellus bogaraveo)

Oblast

Vody Unie a mezinárodní vody oblastí VI, VII a VIII

Datum ukončení

16.2.2017

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/5

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/642

ze dne 3. dubna 2017,

kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína modrého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2017/127 (2) stanoví kvóty na rok 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2017/127 (2) stanoví kvóty na rok 2017.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2017 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. dubna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel

Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2017/127 ze dne 20. ledna 2017, kterým se pro rok 2017 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 24, 28.1.2017, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| č. | 05/TQ127 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Populace | BUM/ATLANT |
| Druh | Marlín modrý (Makaira nigricans) |
| Oblast | Atlantský oceán |
| Datum ukončení | 1.1.2017 |

č.

05/TQ127

Členský stát

Španělsko

Populace

BUM/ATLANT

Druh

Marlín modrý (Makaira nigricans)

Oblast

Atlantský oceán

Datum ukončení

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/643

ze dne 3. dubna 2017,

kterým se stanoví dočasný zákaz rybolovu marlína bělavého v Atlantském oceánu plavidly plujícími pod vlajkou Španělska

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Unie k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Rady (EU) 2017/127 (2) stanoví kvóty na rok 2017. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Rady (EU) 2017/127 (2) stanoví kvóty na rok 2017.

| (2) | Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017. |
| --- | --- |

(2)

Podle informací, jež Komise obdržela, úlovky populace uvedené v příloze tohoto nařízení, které byly odloveny plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými, vyčerpaly kvótu přidělenou na rok 2017.

| (3) | Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat, |
| --- | --- |

(3)

Rybolov uvedené populace je proto nutné zakázat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Vyčerpání kvóty

Rybolovná kvóta přidělená na rok 2017 členskému státu uvedenému v příloze tohoto nařízení pro populaci uvedenou ve zmíněné příloze se považuje za vyčerpanou od data stanoveného v uvedené příloze.

Článek 2

Zákazy

Rybolov populace uvedené v příloze tohoto nařízení plavidly plujícími pod vlajkou členského státu uvedeného ve zmíněné příloze nebo plavidly v něm registrovanými se zakazuje od data stanoveného v uvedené příloze. Po tomto datu se zejména zakazuje úlovky z uvedené populace odlovené těmito plavidly uchovávat na palubě, přemísťovat, překládat nebo vykládat.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 3. dubna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

João AGUIAR MACHADO

generální ředitel

Generální ředitelství pro námořní záležitosti a rybolov

---

(1)  
  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Nařízení Rady (EU) 2017/127 ze dne 20. ledna 2017, kterým se pro rok 2017 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací (Úř. věst. L 24, 28.1.2017, s. 1).

2

---

PŘÍLOHA

| Č. | 06/TQ127 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Populace | WHM/ATLANT |
| Druh | Marlín bělavý (Tetrapturus albidus) |
| Oblast | Atlantský oceán |
| Datum ukončení | 1.1.2017 |

Č.

06/TQ127

Členský stát

Španělsko

Populace

WHM/ATLANT

Druh

Marlín bělavý (Tetrapturus albidus)

Oblast

Atlantský oceán

Datum ukončení

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/644

ze dne 5. dubna 2017,

kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 589/2014

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity pro polychlorované bifenyly (PCB) bez dioxinového efektu, dioxiny a furany a pro sumu dioxinů, furanů a PCB s dioxinovým efektem v některých potravinách. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 (2) stanoví maximální limity pro polychlorované bifenyly (PCB) bez dioxinového efektu, dioxiny a furany a pro sumu dioxinů, furanů a PCB s dioxinovým efektem v některých potravinách.

| (2) | Doporučení Komise 2013/711/EU (3) stanoví intervenční prahové hodnoty (akční limity) s cílem podpořit proaktivní přístup ke snižování přítomnosti polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDD/PCDF) a PCB s dioxinovým efektem v potravinách. Tyto akční limity slouží příslušným orgánům a provozovatelům k určení, zda je vhodné identifikovat zdroj kontaminace a přijmout nezbytná opatření k jeho omezení nebo odstranění. |
| --- | --- |

(2)

Doporučení Komise 2013/711/EU (3) stanoví intervenční prahové hodnoty (akční limity) s cílem podpořit proaktivní přístup ke snižování přítomnosti polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDD/PCDF) a PCB s dioxinovým efektem v potravinách. Tyto akční limity slouží příslušným orgánům a provozovatelům k určení, zda je vhodné identifikovat zdroj kontaminace a přijmout nezbytná opatření k jeho omezení nebo odstranění.

| (3) | Nařízení Komise (ES) č. 589/2014 (4) zavádí zvláštní ustanovení týkající se odběru vzorků a metod analýzy pro účely úřední kontroly obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu. |
| --- | --- |

(3)

Nařízení Komise (ES) č. 589/2014 (4) zavádí zvláštní ustanovení týkající se odběru vzorků a metod analýzy pro účely úřední kontroly obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu.

| (4) | Ustanovení tohoto nařízení se týkají pouze odběru vzorků a analýzy dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu pro účely provádění nařízení (ES) č. 1881/2006 a doporučení 2013/711/EU. Tato ustanovení nemají vliv na strategii, rozsah nebo četnost odběru vzorků, jak jsou vymezeny v přílohách III a IV směrnice Rady 96/23/ES (5). Rovněž nemají vliv na kritéria pro cílený odběr vzorků, jak jsou stanovena v rozhodnutí Komise 98/179/ES (6). |
| --- | --- |

(4)

Ustanovení tohoto nařízení se týkají pouze odběru vzorků a analýzy dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu pro účely provádění nařízení (ES) č. 1881/2006 a doporučení 2013/711/EU. Tato ustanovení nemají vliv na strategii, rozsah nebo četnost odběru vzorků, jak jsou vymezeny v přílohách III a IV směrnice Rady 96/23/ES (5). Rovněž nemají vliv na kritéria pro cílený odběr vzorků, jak jsou stanovena v rozhodnutí Komise 98/179/ES (6).

| (5) | Je vhodné zajistit, aby provozovatelé potravinářských zařízení podléhající kontrolám, které se provádějí v rámci článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (7), používali postupy odběru vzorků, které jsou rovnocenné postupům odběru vzorků stanoveným tímto nařízením, aby se zajistilo, že vzorky odebrané pro tyto kontroly jsou reprezentativní. Kromě toho referenční laboratoř Evropské unie pro dioxiny a PCB poskytla důkazy, že analytické výsledky nejsou v některých případech spolehlivé, pokud laboratoře provádějící analýzu vzorků odebraných provozovateli potravinářských zařízení v rámci článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004 nepoužívají pracovní kritéria stanovená tímto nařízením. Je proto vhodné stanovit, aby se používání pracovních kritérií stalo závazným rovněž pro analýzu těchto vzorků. |
| --- | --- |

(5)

Je vhodné zajistit, aby provozovatelé potravinářských zařízení podléhající kontrolám, které se provádějí v rámci článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (7), používali postupy odběru vzorků, které jsou rovnocenné postupům odběru vzorků stanoveným tímto nařízením, aby se zajistilo, že vzorky odebrané pro tyto kontroly jsou reprezentativní. Kromě toho referenční laboratoř Evropské unie pro dioxiny a PCB poskytla důkazy, že analytické výsledky nejsou v některých případech spolehlivé, pokud laboratoře provádějící analýzu vzorků odebraných provozovateli potravinářských zařízení v rámci článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004 nepoužívají pracovní kritéria stanovená tímto nařízením. Je proto vhodné stanovit, aby se používání pracovních kritérií stalo závazným rovněž pro analýzu těchto vzorků.

| (6) | Vzhledem k tomu, že se přístup používání rozhodovací meze pro zajištění toho, aby analytický výsledek překročil maximální úroveň s určitou pravděpodobností, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise 2002/657/ES (8), pro analýzu dioxinů a PCB v potravinách již nepoužívá, je vhodné tento přístup zrušit a zachovat pouze přístup rozšířené nejistoty při použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá hladině spolehlivosti asi 95 %. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem k tomu, že se přístup používání rozhodovací meze pro zajištění toho, aby analytický výsledek překročil maximální úroveň s určitou pravděpodobností, jak je stanoveno v rozhodnutí Komise 2002/657/ES (8), pro analýzu dioxinů a PCB v potravinách již nepoužívá, je vhodné tento přístup zrušit a zachovat pouze přístup rozšířené nejistoty při použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá hladině spolehlivosti asi 95 %.

| (7) | V souladu s požadavky na podávání zpráv o bioanalytických screeningových metodách je vhodné stanovit rovněž fyzikálně-chemické metody používané pro screening specifických požadavků na podávání zpráv. |
| --- | --- |

(7)

V souladu s požadavky na podávání zpráv o bioanalytických screeningových metodách je vhodné stanovit rovněž fyzikálně-chemické metody používané pro screening specifických požadavků na podávání zpráv.

| (8) | Vzhledem k tomu, že se analýzy dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu ve většině případů provádějí společně, je vhodné sladit pracovní kritéria pro PCB bez dioxinového efektu s pracovními kritérii pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem. Jedná se o zjednodušení bez podstatných změn v praxi, jelikož je v případě PCB bez dioxinového efektu relativní intenzita identifikačních iontů v porovnání s cílovým iontem > 50 %. |
| --- | --- |

(8)

Vzhledem k tomu, že se analýzy dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu ve většině případů provádějí společně, je vhodné sladit pracovní kritéria pro PCB bez dioxinového efektu s pracovními kritérii pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem. Jedná se o zjednodušení bez podstatných změn v praxi, jelikož je v případě PCB bez dioxinového efektu relativní intenzita identifikačních iontů v porovnání s cílovým iontem > 50 %.

| (9) | Kromě toho se navrhuje několik dalších drobných změn stávajících ustanovení, kvůli kterým je třeba nařízení (EU) č. 589/2014 zrušit a nahradit je novým nařízením, aby se zachovala srozumitelnost textu. |
| --- | --- |

(9)

Kromě toho se navrhuje několik dalších drobných změn stávajících ustanovení, kvůli kterým je třeba nařízení (EU) č. 589/2014 zrušit a nahradit je novým nařízením, aby se zachovala srozumitelnost textu.

| (10) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(10)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice a zkratky uvedené v příloze I.

Článek 2

Odběr vzorků pro úřední kontrolu obsahu dioxinů, furanů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v potravinách uvedených v oddíle 5 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provede v souladu s metodami uvedenými v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Příprava vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, furanů a PCB s dioxinovým efektem v potravinách uvedených v oddíle 5 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provedou v souladu s metodami uvedenými v příloze III tohoto nařízení.

Článek 4

Analýzy pro kontrolu obsahu PCB bez dioxinového efektu v potravinách uvedených v oddíle 5 přílohy nařízení (ES) č. 1881/2006 se provedou v souladu s požadavky na analytické postupy uvedenými v příloze IV tohoto nařízení.

Článek 5

Nařízení (EU) č. 589/2014 se zrušuje.

Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení.

Článek 6

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách (Úř. věst. L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  Doporučení Komise 2013/711/EU ze dne 3. prosince 2013 o snižování přítomnosti dioxinů, furanů a PCB v krmivech a potravinách (Úř. věst. L 323, 4.12.2013, s. 37).

3

(4)  Nařízení Komise (EU) č. 589/2014 ze dne 2. června 2014, kterým se stanoví metody odběru vzorků a analýzy pro kontrolu obsahu dioxinů, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v některých potravinách a kterým se ruší nařízení (EU) č. 252/2012 (Úř. věst. L 164, 3.6.2014, s. 18).

4

(5)  Směrnice Rady 96/23/ES ze dne 29. dubna 1996 o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech a o zrušení směrnic 85/358/EHS a 86/469/EHS a rozhodnutí 89/187/EHS a 91/664/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 10).

5

(6)  Rozhodnutí Komise 98/179/ES ze dne 23. února 1998, kterým se stanoví prováděcí pravidla k úřednímu odběru vzorků pro zjišťování některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech (Úř. věst. L 65, 5.3.1998, s. 31).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).

7

(8)  Rozhodnutí Komise 2002/657/ES ze dne 14. srpna 2002, kterým se provádí směrnice Rady 96/23/ES, pokud jde o provádění analytických metod a interpretaci výsledků (Úř. věst. L 221, 17.8.2002, s. 8).

8

---

PŘÍLOHA I

DEFINICE A ZKRATKY

I.   DEFINICE

Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v příloze I rozhodnutí 2002/657/ES.

Kromě uvedených definic se pro účely tohoto nařízení použijí následující definice:

| 1.1. | „Akčním limitem“ se rozumí množství dané látky stanovené v příloze doporučení 2013/711/EU, které vede k zahájení šetření za účelem zjištění zdroje uvedené látky v případech, kdy jsou zjištěny zvýšené hodnoty příslušné látky. |
| --- | --- |

1.1.

„Akčním limitem“ se rozumí množství dané látky stanovené v příloze doporučení 2013/711/EU, které vede k zahájení šetření za účelem zjištění zdroje uvedené látky v případech, kdy jsou zjištěny zvýšené hodnoty příslušné látky.

| 1.2. | „Screeningovými metodami“ se rozumí metody používané k identifikaci vzorků s obsahem PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem převyšujícím maximální nebo akční limity. Tyto metody musí umožňovat nákladově efektivní analýzu velkého množství vzorků, čímž se zvyšuje možnost zjistit nové případy, při nichž může vysoká expozice vést k ohrožení zdraví spotřebitelů. Screeningové metody musí být založeny na bioanalytických metodách nebo metodách GC-MS. Výsledky u vzorků, které překročily mezní hodnotu pro kontrolu dodržení maximálních limitů, musí být ověřeny úplnou opětovnou analýzou z původního vzorku pomocí konfirmační metody. |
| --- | --- |

1.2.

„Screeningovými metodami“ se rozumí metody používané k identifikaci vzorků s obsahem PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem převyšujícím maximální nebo akční limity. Tyto metody musí umožňovat nákladově efektivní analýzu velkého množství vzorků, čímž se zvyšuje možnost zjistit nové případy, při nichž může vysoká expozice vést k ohrožení zdraví spotřebitelů. Screeningové metody musí být založeny na bioanalytických metodách nebo metodách GC-MS. Výsledky u vzorků, které překročily mezní hodnotu pro kontrolu dodržení maximálních limitů, musí být ověřeny úplnou opětovnou analýzou z původního vzorku pomocí konfirmační metody.

| 1.3. | „Konfirmačními metodami“ se rozumí metody, které poskytují úplné nebo doplňující informace pro jednoznačnou identifikaci a kvantifikaci PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem u maximálního nebo, v případě potřeby, akčního limitu. Tyto metody využívají plynovou chromatografii / hmotnostní spektrometrii s vysokým rozlišením (GC-HRMS) nebo plynovou chromatografii / tandemovou hmotnostní spektrometrii (GC-MS/MS). |
| --- | --- |

1.3.

„Konfirmačními metodami“ se rozumí metody, které poskytují úplné nebo doplňující informace pro jednoznačnou identifikaci a kvantifikaci PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem u maximálního nebo, v případě potřeby, akčního limitu. Tyto metody využívají plynovou chromatografii / hmotnostní spektrometrii s vysokým rozlišením (GC-HRMS) nebo plynovou chromatografii / tandemovou hmotnostní spektrometrii (GC-MS/MS).

| 1.4. | „Bioanalytickými metodami“ se rozumí metody založené na využití biologických principů, jako jsou buněčné testy, receptorové testy nebo imunologické testy. Neposkytují výsledky na úrovni kongeneru, ale pouze orientační hodnoty (1) úrovně TEQ, vyjádřené v bioanalytických ekvivalentech (BEQ), aby byla zohledněna skutečnost, že ne všechny sloučeniny přítomné v extraktu vzorku, který při zkoušce dává odezvu, nutně splňují všechny požadavky principu TEQ. |
| --- | --- |

1.4.

„Bioanalytickými metodami“ se rozumí metody založené na využití biologických principů, jako jsou buněčné testy, receptorové testy nebo imunologické testy. Neposkytují výsledky na úrovni kongeneru, ale pouze orientační hodnoty (1) úrovně TEQ, vyjádřené v bioanalytických ekvivalentech (BEQ), aby byla zohledněna skutečnost, že ne všechny sloučeniny přítomné v extraktu vzorku, který při zkoušce dává odezvu, nutně splňují všechny požadavky principu TEQ.

| 1.5. | „Zjevnou výtěžností biologické zkoušky“ se rozumí hodnota BEQ vypočtená z kalibrační křivky TCDD nebo PCB 126 upravená o hodnoty slepého stanovení a poté vydělená hodnotou TEQ určenou konfirmační metodou. Jejím účelem je korekce činitelů, jako je ztráta PCDD/PCDF a sloučenin s dioxinovým efektem během extrakce a čištění, současně extrahované sloučeniny zesilující nebo tlumící odezvu (agonistické a antagonistické účinky), kvalita kalibrace nebo rozdíly mezi hodnotami TEF a REP. Zjevná výtěžnost biologické zkoušky se vypočte z vhodných referenčních vzorků s reprezentativním zastoupením kongenerů kolem maximálního nebo akčního limitu. |
| --- | --- |

1.5.

„Zjevnou výtěžností biologické zkoušky“ se rozumí hodnota BEQ vypočtená z kalibrační křivky TCDD nebo PCB 126 upravená o hodnoty slepého stanovení a poté vydělená hodnotou TEQ určenou konfirmační metodou. Jejím účelem je korekce činitelů, jako je ztráta PCDD/PCDF a sloučenin s dioxinovým efektem během extrakce a čištění, současně extrahované sloučeniny zesilující nebo tlumící odezvu (agonistické a antagonistické účinky), kvalita kalibrace nebo rozdíly mezi hodnotami TEF a REP. Zjevná výtěžnost biologické zkoušky se vypočte z vhodných referenčních vzorků s reprezentativním zastoupením kongenerů kolem maximálního nebo akčního limitu.

| 1.6. | „Opakovanou analýzou“ se rozumí samostatná analýza sledovaných analytů na základě druhého alikvotu téhož homogenizovaného vzorku. |
| --- | --- |

1.6.

„Opakovanou analýzou“ se rozumí samostatná analýza sledovaných analytů na základě druhého alikvotu téhož homogenizovaného vzorku.

| 1.7. | „Schválenou specifickou mezí stanovitelnosti (2) jednotlivého kongeneru ve vzorku“ se rozumí nejnižší obsah analytu, který může být změřen s rozumnou mírou statistické jistoty, splňující identifikační kritéria popsaná v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 („Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS“) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí.
  Mez stanovitelnosti jednotlivého kongeneru může být identifikována jako:






  a) | koncentrace analytu v extraktu vzorku, jež dává instrumentální odezvu na dvou různých iontech, které mají být monitorovány při poměru signál-šum 3:1 pro méně intenzivní signál;
  nebo, pokud z technických důvodů výpočet signál-šum neposkytuje spolehlivé výsledky, |
| --- | --- | --- |

1.7.

„Schválenou specifickou mezí stanovitelnosti (2) jednotlivého kongeneru ve vzorku“ se rozumí nejnižší obsah analytu, který může být změřen s rozumnou mírou statistické jistoty, splňující identifikační kritéria popsaná v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 („Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS“) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí.

Mez stanovitelnosti jednotlivého kongeneru může být identifikována jako:

a)

koncentrace analytu v extraktu vzorku, jež dává instrumentální odezvu na dvou různých iontech, které mají být monitorovány při poměru signál-šum 3:1 pro méně intenzivní signál;

nebo, pokud z technických důvodů výpočet signál-šum neposkytuje spolehlivé výsledky,

| b) | nejnižší bod koncentrace na kalibrační křivce, který vykazuje přijatelnou (≤ 30 %) a stálou (měřeno alespoň na začátku a na konci analytické série vzorků) odchylku od průměrného relativního odezvového faktoru vypočteného pro všechny body na kalibrační křivce v každé sérii vzorků (3). |
| --- | --- |

b)

nejnižší bod koncentrace na kalibrační křivce, který vykazuje přijatelnou (≤ 30 %) a stálou (měřeno alespoň na začátku a na konci analytické série vzorků) odchylku od průměrného relativního odezvového faktoru vypočteného pro všechny body na kalibrační křivce v každé sérii vzorků (3).

| 1.8. | „Horním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro příspěvek každého nekvantifikovaného kongeneru použití hodnoty meze stanovitelnosti. |
| --- | --- |

1.8.

„Horním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro příspěvek každého nekvantifikovaného kongeneru použití hodnoty meze stanovitelnosti.

| 1.9. | „Dolním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro příspěvek každého nekvantifikovaného kongeneru použití nulové hodnoty. |
| --- | --- |

1.9.

„Dolním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro příspěvek každého nekvantifikovaného kongeneru použití nulové hodnoty.

| 1.10. | „Středním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro výpočet příspěvku každého nekvantifikovaného kongeneru použití poloviny hodnoty meze stanovitelnosti. |
| --- | --- |

1.10.

„Středním odhadem“ se rozumí koncept, který vyžaduje pro výpočet příspěvku každého nekvantifikovaného kongeneru použití poloviny hodnoty meze stanovitelnosti.

| 1.11. | „Šarží“ se rozumí identifikovatelné množství potravinové komodity dodané ve stejném okamžiku, u nějž příslušný pracovník zjistil jednotné vlastnosti, jako je původ, druh, typ obalu, balírna, zasílatel nebo označení. U ryb a produktů rybolovu musí být srovnatelná také velikost ryb. I v případě, že velikost a/nebo hmotnost ryb nejsou v rámci zásilky srovnatelné, lze zásilku považovat za šarži, musí se však použít specifický postup odběru vzorků. |
| --- | --- |

1.11.

„Šarží“ se rozumí identifikovatelné množství potravinové komodity dodané ve stejném okamžiku, u nějž příslušný pracovník zjistil jednotné vlastnosti, jako je původ, druh, typ obalu, balírna, zasílatel nebo označení. U ryb a produktů rybolovu musí být srovnatelná také velikost ryb. I v případě, že velikost a/nebo hmotnost ryb nejsou v rámci zásilky srovnatelné, lze zásilku považovat za šarži, musí se však použít specifický postup odběru vzorků.

| 1.12. | „Částí šarže“ se rozumí určitá část velké šarže vyčleněná k tomu, aby z ní byl proveden odběr vzorků. Každá část šarže musí být fyzicky samostatná a identifikovatelná. |
| --- | --- |

1.12.

„Částí šarže“ se rozumí určitá část velké šarže vyčleněná k tomu, aby z ní byl proveden odběr vzorků. Každá část šarže musí být fyzicky samostatná a identifikovatelná.

| 1.13. | „Dílčím vzorkem“ se rozumí množství materiálu odebrané z jednoho místa šarže nebo části šarže. |
| --- | --- |

1.13.

„Dílčím vzorkem“ se rozumí množství materiálu odebrané z jednoho místa šarže nebo části šarže.

| 1.14. | „Souhrnným vzorkem“ se rozumí souhrn všech dílčích vzorků odebraných ze šarže nebo části šarže. |
| --- | --- |

1.14.

„Souhrnným vzorkem“ se rozumí souhrn všech dílčích vzorků odebraných ze šarže nebo části šarže.

| 1.15. | „Laboratorním vzorkem“ se rozumí reprezentativní část nebo množství souhrnného vzorku určené pro laboratoř. |
| --- | --- |

1.15.

„Laboratorním vzorkem“ se rozumí reprezentativní část nebo množství souhrnného vzorku určené pro laboratoř.

II.   POUŽITÉ ZKRATKY

| BEQ | Bioanalytické ekvivalenty |
| --- | --- |
| GC | Plynová chromatografie |
| HRMS | Hmotnostní spektrometrie s vysokým rozlišením |
| LRMS | Hmotnostní spektrometrie s nízkým rozlišením |
| MS/MS | Tandemová hmotnostní spektrometrie |
| PCB | Polychlorovaný bifenyl |
| PCB bez dioxinového efektu | PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 a PCB 180 |
| PCDD | Polychlorované dibenzo-p-dioxiny |
| PCDF | Polychlorované dibenzofurany |
| QC | Kontrola kvality |
| REP | Relativní účinnost |
| TEF | Faktor toxické rovnocennosti |
| TEQ | Toxické ekvivalenty |
| TCDD | 2,3,7,8-tetrachlordibenzo-p-dioxin |
| U | Rozšířená nejistota měření |

BEQ

Bioanalytické ekvivalenty

GC

Plynová chromatografie

HRMS

Hmotnostní spektrometrie s vysokým rozlišením

LRMS

Hmotnostní spektrometrie s nízkým rozlišením

MS/MS

Tandemová hmotnostní spektrometrie

PCB

Polychlorovaný bifenyl

PCB bez dioxinového efektu

PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 a PCB 180

PCDD

Polychlorované dibenzo-p-dioxiny

PCDF

Polychlorované dibenzofurany

QC

Kontrola kvality

REP

Relativní účinnost

TEF

Faktor toxické rovnocennosti

TEQ

Toxické ekvivalenty

TCDD

2,3,7,8-tetrachlordibenzo-p-dioxin

U

Rozšířená nejistota měření

---

(1)  Bioanalytické metody nejsou specifické pro kongenery zahrnuté v systému TEF. V extraktu vzorku mohou být přítomny jiné strukturně příbuzné AhR-aktivní sloučeniny, které přispívají k celkové reakci. Proto bioanalytické výsledky nelze považovat za odhad, ale spíše za orientační úroveň TEQ ve vzorku.

(2)  V příslušném případě je třeba se řídit zásadami popsanými v dokumentu Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [link to website].

(3)  Mez stanovitelnosti se vypočte z nejnižšího bodu koncentrace, přičemž se zohlední výtěžnost vnitřních standardů a množství vzorku.

---

PŘÍLOHA II

METODY ODBĚRU VZORKŮ PRO ÚŘEDNÍ KONTROLU OBSAHU DIOXINŮ (PCDD/PCDF), PCB S DIOXINOVÝM EFEKTEM A PCB BEZ DIOXINOVÉHO EFEKTU V NĚKTERÝCH POTRAVINÁCH

I.   OBLAST PŮSOBNOSTI

Vzorky určené pro úřední kontrolu obsahu dioxinů (PCDD/PCDF), PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v potravinách musí být odebírány pomocí metod popsaných v této příloze. Takto získané souhrnné vzorky se považují za reprezentativní pro šarže nebo části šarží, z nichž byly odebrány. Dodržení maximálních limitů stanovených v nařízení (ES) č. 1881/2006 se posuzuje na základě hodnot zjištěných v laboratorních vzorcích.

Aby se zajistilo dodržování ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004, musí provozovatel potravinářského podniku odebírat vzorky určené pro kontrolu obsahu dioxinů (PCDD/PCDF), PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu pomocí metod popsaných v kapitole III této přílohy nebo použít rovnocenný postup odběru vzorků, který je prokazatelně stejně reprezentativní jako postup odběru vzorků popsaný v kapitole III této přílohy.

II.   OBECNÁ USTANOVENÍ

1.   Personál

Úřední odběr vzorků provádí oprávněná osoba určená členským státem.

2.   Materiál, který má být odebrán

Každá šarže nebo část šarže, která má být analyzována, se vzorkuje samostatně.

3.   Předběžná opatření

Při odběru vzorků a při přípravě vzorků se provedou předběžná opatření s cílem zamezit jakýmkoliv změnám, které by mohly ovlivnit obsah dioxinů a PCB, nepříznivě ovlivnit analytické stanovení nebo znehodnotit reprezentativnost souhrnných vzorků.

4.   Dílčí vzorky

Dílčí vzorky se odeberou pokud možno z různých míst celé šarže nebo části šarže. Odchylky od tohoto postupu se zaznamenají v záznamu podle bodu II.8.

5.   Příprava souhrnného vzorku

Souhrnný vzorek se připraví kombinací dílčích vzorků. Jeho hmotnost musí být nejméně 1 kg, pokud to není nepraktické, například odebírá-li se vzorek jediného balení nebo pokud jde o výrobek velké obchodní hodnoty.

6.   Replicitní vzorky

Replicitní vzorky pro účely prosazování předpisů, obhajoby a rozhodčího řízení se odeberou z homogenizovaného souhrnného vzorku, pokud tento postup není v rozporu s předpisy členských států týkajícími se práv provozovatele potravinářského podniku. Velikost laboratorních vzorků pro účely prosazování předpisů musí být dostatečná alespoň pro provedení opakované analýzy.

7.   Balení a přeprava vzorků

Každý vzorek se uloží do čisté nádoby z inertního materiálu, která poskytuje dostatečnou ochranu před kontaminací, ztrátou analytů adsorpcí na vnitřních stěnách nádoby a před poškozením při přepravě. Přijmou se všechna nezbytná opatření s cílem zamezit jakékoli změně složení vzorku, ke které může dojít při přepravě nebo skladování.

8.   Uzavření a označení vzorků

Každý vzorek odebraný k úředním účelům se uzavře na místě odběru a označí se podle předpisů členského státu.

Z každého odběru vzorků se vystaví záznam umožňující jednoznačnou identifikaci šarže, v němž se uvede den a místo odběru vzorků a jakékoli další údaje, které mohou být pro osobu provádějící analýzu užitečné.

III.   PLÁN ODBĚRU VZORKŮ

Použitá metoda odběru vzorků musí zaručit, že je souhrnný vzorek reprezentativní pro šarži (část šarže), která má být kontrolována.

1.   Rozdělení šarží na části

Velké šarže se rozdělí na části za podmínky, že části šarže lze fyzicky oddělit. Na produkty, s nimiž se obchoduje ve velkých volně ložených zásilkách (např. rostlinné oleje), se vztahuje tabulka 1. Na ostatní produkty se vztahuje tabulka 2. Vzhledem k tomu, že hmotnost šarže není vždy přesným násobkem hmotnosti částí šarže, může hmotnost části šarže překročit uvedenou hmotnost nejvýše o 20 %.

Tabulka 1

Rozdělení šarží na části u produktů, s nimiž se obchoduje ve volně ložených zásilkách

| Hmotnost šarže (v tunách) | Hmotnost nebo počet částí šarže |
| --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 tun |
| > 300 a < 1 500 | 3 části šarže |
| ≥ 50 a ≤ 300 | 100 tun |
| < 50 | –– |

Hmotnost šarže (v tunách)

Hmotnost nebo počet částí šarže

≥ 1 500

500 tun

> 300 a < 1 500

3 části šarže

≥ 50 a ≤ 300

100 tun

< 50

––

Tabulka 2

Rozdělení šarží na části u ostatních produktů

| Hmotnost šarže (v tunách) | Hmotnost nebo počet částí šarže |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 15–30 tun |
| < 15 | — |

Hmotnost šarže (v tunách)

Hmotnost nebo počet částí šarže

≥ 15

15–30 tun

< 15

—

2.   Počet dílčích vzorků

Hmotnost souhrnného vzorku, který vznikne sdružením všech dílčích vzorků, musí být alespoň 1 kg (viz bod II.5).

Minimální počet dílčích vzorků, které mají být odebrány z šarže nebo z části šarže, je uveden v tabulkách 3 a 4.

V případě volně ložených kapalných produktů musí být šarže nebo část šarže těsně před odebráním vzorku manuálně nebo mechanicky důkladně promíchána, pokud je to možné a pokud tím není ovlivněna jakost produktu. V tomto případě lze předpokládat rovnoměrné rozložení kontaminujících látek v dané šarži nebo její části. Proto stačí z každé šarže nebo její části odebrat tři dílčí vzorky, které budou tvořit souhrnný vzorek.

Dílčí vzorky musí mít podobnou hmotnost. Hmotnost dílčího vzorku musí být alespoň 100 gramů.

Odchylky od tohoto postupu musí být zaznamenány v záznamu podle bodu II.8 této přílohy. V souladu s ustanoveními rozhodnutí Komise 97/747/ES (1) je velikost souhrnného vzorku u slepičích vajec alespoň 12 vajec (pro šarže volně ložených vajec i pro šarže sestávající z jednotlivých balení se použijí tabulky 3 a 4).

Tabulka 3

Minimální počet dílčích vzorků, které musí být odebrány ze šarže nebo z části šarže

| Hmotnost nebo objem šarže / části šarže (v kg nebo v litrech) | Minimální počet dílčích vzorků, které musí být odebrány |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| 50 až 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Hmotnost nebo objem šarže / části šarže (v kg nebo v litrech)

Minimální počet dílčích vzorků, které musí být odebrány

< 50

3

50 až 500

5

> 500

10

Sestává-li šarže nebo její část z jednotlivých balení nebo jednotek, je počet balení nebo jednotek, které musí být odebrány za účelem vytvoření souhrnného vzorku, uveden v tabulce 4.

Tabulka 4

Počet balení nebo jednotek (dílčích vzorků), které musí být odebrány za účelem vytvoření souhrnného vzorku, sestává-li šarže nebo její část z jednotlivých balení nebo jednotek

| Počet balení nebo jednotek v šarži / části šarže | Počet balení nebo jednotek, které musí být odebrány |
| --- | --- |
| 1 až 25 | alespoň 1 balení nebo 1 jednotka |
| 26 až 100 | přibližně 5 %, alespoň 2 balení nebo 2 jednotky |
| > 100 | přibližně 5 %, nejvýše 10 balení nebo 10 jednotek |

Počet balení nebo jednotek v šarži / části šarže

Počet balení nebo jednotek, které musí být odebrány

1 až 25

alespoň 1 balení nebo 1 jednotka

26 až 100

přibližně 5 %, alespoň 2 balení nebo 2 jednotky

> 100

přibližně 5 %, nejvýše 10 balení nebo 10 jednotek

3.   Zvláštní ustanovení pro odběr vzorků z šarží sestávajících z celých ryb srovnatelné velikosti a hmotnosti

Ryby jsou z hlediska velikosti a hmotnosti považovány za srovnatelné, pokud rozdíl ve velikosti a hmotnosti nepřesahuje přibližně 50 %.

Počet dílčích vzorků, které musí být odebrány z šarže, je stanoven v tabulce 3. Hmotnost souhrnného vzorku, který vznikne sdružením všech dílčích vzorků, musí být alespoň 1 kg (viz bod II.5).

| — | Pokud vzorkovaná šarže obsahuje malé ryby (jednotlivé ryby o hmotnosti < přibližně 1 kg), odebírá se jako dílčí vzorek k vytvoření souhrnného vzorku celá ryba. Pokud je hmotnost takto vytvořeného souhrnného vzorku větší než 3 kg, může dílčí vzorek sestávat ze středních částí ryb tvořících souhrnný vzorek, přičemž každá tato část má hmotnost alespoň 100 g. Celá část, na niž se vztahuje maximální limit, se použije k homogenizaci vzorku.
  Střední část ryby je část, v níž je těžiště. To se zpravidla nachází v hřbetní ploutvi (pokud ryba takovou ploutev má) nebo v polovině mezi žaberním a řitním otvorem. |
| --- | --- |

—

Pokud vzorkovaná šarže obsahuje malé ryby (jednotlivé ryby o hmotnosti < přibližně 1 kg), odebírá se jako dílčí vzorek k vytvoření souhrnného vzorku celá ryba. Pokud je hmotnost takto vytvořeného souhrnného vzorku větší než 3 kg, může dílčí vzorek sestávat ze středních částí ryb tvořících souhrnný vzorek, přičemž každá tato část má hmotnost alespoň 100 g. Celá část, na niž se vztahuje maximální limit, se použije k homogenizaci vzorku.

Střední část ryby je část, v níž je těžiště. To se zpravidla nachází v hřbetní ploutvi (pokud ryba takovou ploutev má) nebo v polovině mezi žaberním a řitním otvorem.

| — | Pokud vzorkovaná šarže obsahuje větší ryby (jednotlivé ryby o hmotnosti větší než přibližně 1 kg), tvoří dílčí vzorek střední část ryby. Hmotnost každého dílčího vzorku je alespoň 100 gramů.
  U ryb s průměrnou velikostí (přibližně 1–6 kg) se dílčí vzorek odebírá jako řez od páteře k břichu ve střední části ryby.
  U velmi velkých ryb (tj. > přibližně 6 kg) je dílčí vzorek odebrán ze svaloviny na pravé straně (pohled zpředu) hřbetu a boku ve střední části ryby. Pokud by odebrání takového kusu ze střední části způsobilo významnou hospodářskou škodu, lze za dostatečné považovat odebrání alespoň tří dílčích vzorků o alespoň 350 gramech, a to bez ohledu na velikost šarže, nebo lze případně odebrat rovnocennou část svaloviny z blízkosti ocasu a z blízkosti hlavy z téže ryby, což představuje dílčí vzorek, jenž je reprezentativní z hlediska množství dioxinů v celé rybě. |
| --- | --- |

—

Pokud vzorkovaná šarže obsahuje větší ryby (jednotlivé ryby o hmotnosti větší než přibližně 1 kg), tvoří dílčí vzorek střední část ryby. Hmotnost každého dílčího vzorku je alespoň 100 gramů.

U ryb s průměrnou velikostí (přibližně 1–6 kg) se dílčí vzorek odebírá jako řez od páteře k břichu ve střední části ryby.

U velmi velkých ryb (tj. > přibližně 6 kg) je dílčí vzorek odebrán ze svaloviny na pravé straně (pohled zpředu) hřbetu a boku ve střední části ryby. Pokud by odebrání takového kusu ze střední části způsobilo významnou hospodářskou škodu, lze za dostatečné považovat odebrání alespoň tří dílčích vzorků o alespoň 350 gramech, a to bez ohledu na velikost šarže, nebo lze případně odebrat rovnocennou část svaloviny z blízkosti ocasu a z blízkosti hlavy z téže ryby, což představuje dílčí vzorek, jenž je reprezentativní z hlediska množství dioxinů v celé rybě.

4.   Odebírání vzorků z šarží ryb sestávajících z celých ryb různé velikosti a/nebo hmotnosti

| — | Pokud jde o strukturu vzorku, použijí se ustanovení bodu III.3. |
| --- | --- |

—

Pokud jde o strukturu vzorku, použijí se ustanovení bodu III.3.

| — | Pokud převládá určitá třída/kategorie velikosti nebo hmotnosti (přibližně 80 % nebo větší podíl šarže), odebere se vzorek z ryb s převládající velikostí nebo hmotností. Takový vzorek se považuje za reprezentativní pro celou šarži. |
| --- | --- |

—

Pokud převládá určitá třída/kategorie velikosti nebo hmotnosti (přibližně 80 % nebo větší podíl šarže), odebere se vzorek z ryb s převládající velikostí nebo hmotností. Takový vzorek se považuje za reprezentativní pro celou šarži.

| — | Pokud žádná konkrétní třída/kategorie velikosti nebo hmotnosti nepřevládá, musí se zajistit, aby ryby vybrané do vzorku byly pro danou šarži reprezentativní. Zvláštní pokyny pro takové případy jsou stanoveny v „Pokynech pro odběr vzorků z celých ryb různé velikosti a/nebo hmotnosti“
   (2). |
| --- | --- |

—

Pokud žádná konkrétní třída/kategorie velikosti nebo hmotnosti nepřevládá, musí se zajistit, aby ryby vybrané do vzorku byly pro danou šarži reprezentativní. Zvláštní pokyny pro takové případy jsou stanoveny v „Pokynech pro odběr vzorků z celých ryb různé velikosti a/nebo hmotnosti“
   (2).

5.   Odběr vzorků v maloobchodním prodeji

Odběr vzorků potravin v maloobchodním prodeji se provádí pokud možno podle ustanovení o odběru vzorků uvedených v bodě III.2.

Pokud to není možné, lze použít náhradní metodu odběru vzorků v maloobchodním prodeji, pokud tato metoda zaručuje, že je daná šarže nebo její část dostatečně reprezentativní.

IV.   SOULAD ŠARŽE S PŘÍSLUŠNOU SPECIFIKACÍ

1.   Pokud jde o PCB bez dioxinového efektu

Šarže se přijme jako vyhovující, pokud analytický výsledek nepřekračuje příslušný maximální limit pro PCB bez dioxinového efektu stanovený v nařízení (ES) č. 1881/2006 při zohlednění rozšířené nejistoty měření (3).

Šarže nevyhovuje maximálnímu limitu stanovenému v nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud střední hodnota dvou horních odhadů výsledků analýzy získaná opakovanou analýzou (4) při zohlednění rozšířené nejistoty měření takřka nepochybně překračuje maximální limit.

Rozšířená nejistota měření se vypočítá za použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %. Šarže nevyhovuje, pokud je střední hodnota naměřených hodnot minus rozšířená nejistota měření střední hodnoty vyšší než stanovené maximální limity.

Pravidla zmíněná ve výše uvedených odstavcích tohoto bodu se použijí na analytické výsledky získané u vzorků pro úřední kontrolu. V případě analýzy za účelem obhajoby nebo rozhodčího řízení se použijí vnitrostátní předpisy.

2.   Pokud jde o dioxiny (PCDD/PCDF) a PCB s dioxinovým efektem

Šarže vyhovuje, pokud výsledek jedné analýzy

| — | provedené screeningovou metodou s mírou falešně vyhovujících vzorků nižší než 5 % naznačuje, že hladina nepřekračuje příslušný maximální limit pro PCDD/PCDF a pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006, |
| --- | --- |

—

provedené screeningovou metodou s mírou falešně vyhovujících vzorků nižší než 5 % naznačuje, že hladina nepřekračuje příslušný maximální limit pro PCDD/PCDF a pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006,

| — | provedené konfirmační metodou nepřekročí příslušný maximální limit pro PCDD/PCDF a pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006, při zohlednění rozšířené nejistoty měření (5). |
| --- | --- |

—

provedené konfirmační metodou nepřekročí příslušný maximální limit pro PCDD/PCDF a pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006, při zohlednění rozšířené nejistoty měření (5).

U screeningových zkoušek se pro rozhodnutí o souladu s příslušnými maximálními limity stanovenými buď pro PCDD/PCDF, nebo pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem stanoví mezní hodnoty.

Šarže nevyhovuje maximálnímu limitu stanovenému v nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud střední hodnota dvou horních odhadů výsledků analýzy (opakovaná analýza) (6) získaná konfirmační metodou při zohlednění rozšířené nejistoty měření takřka nepochybně překračuje maximální limit.

Rozšířená nejistota měření se vypočítá za použití faktoru pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %. Šarže nevyhovuje, pokud je střední hodnota naměřených hodnot minus rozšířená nejistota měření střední hodnoty vyšší než stanovené maximální limity.

Pro odhad rozšířené nejistoty měření sumy PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem se musí použít suma odhadované rozšířené nejistoty měření samostatných analytických výsledků u PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem.

Pravidla zmíněná ve výše uvedených odstavcích tohoto bodu se použijí na analytické výsledky získané u vzorků pro úřední kontrolu. V případě analýzy za účelem obhajoby nebo rozhodčího řízení se použijí vnitrostátní předpisy.

V.   PŘEKROČENÍ AKČNÍCH LIMITŮ

Akční limity slouží jako nástroj pro výběr vzorků v případech, kdy je žádoucí zjistit zdroj kontaminace a přijmout opatření pro jeho omezení nebo odstranění. Screeningové metody stanoví vhodné mezní hodnoty pro výběr těchto vzorků. V případě, kdy je zjištění zdroje a omezení nebo odstranění kontaminace velmi náročné, může být účelné potvrdit překročení akčního limitu opakovanou analýzou s použitím konfirmační metody s přihlédnutím k rozšířené nejistotě měření (7).

---

(1)  Rozhodnutí Komise 97/747/ES ze dne 27. října 1997, kterým se stanoví rozsah a četnost odběru vzorků podle směrnice Rady 96/23/ES o kontrolních opatřeních u některých látek a jejich reziduí v živých zvířatech a živočišných produktech (Úř. věst. L 303, 6.11.1997, s. 12).

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/cs_contaminants_catalogue_dioxins_guidance-sampling_exemples-dec2006_en.pdf

(3)  V příslušném případě je třeba se řídit zásadami popsanými v dokumentu Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [link to website].

(4)  Opakovaná analýza je nutná, pokud je výsledek prvního stanovení nevyhovující. Opakovaná analýza je nutná k vyloučení možnosti vnitřní křížové kontaminace nebo náhodného promíchání vzorků. Je-li analýza prováděna v rámci kontaminační aféry, lze od konfirmace opakovanou analýzou upustit, pokud lze zpětně vysledovat spojitost vzorků vybraných pro analýzu s danou kontaminační aférou a zjištěný obsah je výrazně vyšší než maximální limit.

(5)  
  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [link to website], Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [link to website].

(6)  Opakovaná analýza je nutná, pokud výsledek prvního stanovení při použití konfirmačních metod s použitím vnitřního standardu značeného izotopem13C pro příslušné analyty není vyhovující. Opakovaná analýza je nutná k vyloučení možnosti vnitřní křížové kontaminace nebo náhodného promíchání vzorků. Je-li analýza prováděna v rámci kontaminační aféry, lze od konfirmace opakovanou analýzou upustit, pokud lze zpětně vysledovat spojitost vzorků vybraných pro analýzu s danou kontaminační aférou a zjištěný obsah je výrazně vyšší než maximální limit.

(7)  Totožné vysvětlení a požadavky na provedení opakované analýzy pro kontrolu akčních limitů jako v poznámce pod čarou č. 6 pro maximální limity.

---

PŘÍLOHA III

PŘÍPRAVA VZORKŮ A POŽADAVKY NA ANALYTICKÉ METODY POUŽÍVANÉ PŘI KONTROLE OBSAHU DIOXINŮ (PCDD/FS) A PCB S DIOXINOVÝM EFEKTEM V NĚKTERÝCH POTRAVINÁCH

1.   OBLAST POUŽITÍ

Požadavky stanovené v této příloze se vztahují na analýzu potravin pro úřední kontrolu obsahu polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů substituovaných v polohách 2,3,7,8 a polychlorovaných dibenzofuranů (PCDD/PCDF) a polychlorovaných bifenylů s dioxinovým efektem (PCB s dioxinovým efektem) a pro přípravu vzorků a analytické požadavky k jiným regulačním účelům, včetně kontrol prováděných provozovatelem potravinářského podniku k zajištění dodržování ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.

Sledování přítomnosti PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v potravinách může být provedeno dvěma různými druhy analytických metod:

a)   Screeningové metody

Cílem screeningových metod je identifikovat vzorky s obsahem PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem převyšujícím maximální nebo akční limity. Screeningové metody zajistí nákladově efektivní analýzu velkého množství vzorků, čímž se zvyšuje možnost zjistit nové případy, při nichž může vysoká expozice vést k ohrožení zdraví spotřebitelů. Cílem jejich použití je zabránit falešně vyhovujícím výsledkům. Tyto metody mohou zahrnovat bioanalytické metody a metody GC/MS.

Screeningové metody porovnávají analytický výsledek s mezní hodnotou a poskytují tak odpověď ano/ne, pokud jde o možné překročení maximálního nebo akčního limitu. Koncentraci PCDD/PCDF a sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem ve vzorcích, u nichž panuje podezření, že jsou nevyhovující, pokud jde o maximální limit, je třeba stanovit nebo potvrdit konfirmační metodou.

Kromě toho mohou screeningové metody udávat orientační obsah PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem přítomných ve vzorku. V případě použití bioanalytických screeningových metod se výsledek vyjádří v bioanalytických ekvivalentech (BEQ), zatímco v případě použití fyzikálně-chemických metod GC-MS se vyjádří v toxických ekvivalentech (TEQ). Numericky vyjádřené výsledky screeningových metod jsou vhodné k prokázání souladu nebo podezření na nedodržení nebo překročení akčních limitů a udávají rozmezí úrovní v případě následné zkoušky pomocí konfirmačních metod. Nejsou vhodné pro účely, jako je hodnocení úrovní pozadí, odhad příjmu, sledování vývoje úrovní v čase nebo přehodnocení akčních a maximálních limitů.

b)   Konfirmační metody

Konfirmační metody umožňují jednoznačnou identifikaci a kvantifikaci PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem přítomných ve vzorku a poskytují úplné informace o úrovni kongeneru. Uvedené metody proto umožňují kontrolu maximálních a akčních limitů, včetně konfirmace výsledků získaných pomocí screeningových metod. Výsledky mohou být navíc dále využity pro účely, jako je stanovení nízkých úrovní pozadí při monitoringu potravin, sledování vývoje v čase, posouzení expozice populace a vytvoření databáze za účelem případného přehodnocení akčních a maximálních limitů. Rovněž jsou významné pro stanovení zastoupení kongenerů za účelem zjištění zdroje možné kontaminace. Tyto metody využívají GC-HRMS. Pro konfirmaci souladu nebo nesouladu s maximálními limity lze rovněž použít GC-MS/MS.

2.   SOUVISLOSTI

Pro výpočet koncentrací TEQ se koncentrace jednotlivých látek v daném vzorku vynásobí jejich příslušnými TEF, které jsou stanoveny Světovou zdravotnickou organizací a jsou uvedeny v dodatku k této příloze, sečtou se a výsledná suma je celkovou koncentrací sloučenin s dioxinovým efektem vyjádřenou v TEQ.

Screeningové a konfirmační metody mohou být použity pouze pro kontrolu určité matrice, pokud jsou tyto metody dostatečně citlivé, aby spolehlivě zjistily hladiny na úrovni maximálního nebo akčního limitu.

3.   POŽADAVKY NA ZABEZPEČENÍ KVALITY

| — | Na každém stupni odběru vzorků a analýzy se musí přijmout opatření k zamezení křížové kontaminaci. |
| --- | --- |

—

Na každém stupni odběru vzorků a analýzy se musí přijmout opatření k zamezení křížové kontaminaci.

| — | Vzorky musí být uchovávány a přepravovány ve skleněných, hliníkových, polypropylenových nebo polyethylenových nádobách vhodných pro skladování bez jakéhokoli vlivu na úrovně PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem ve vzorcích. Z nádoby na vzorky musí být odstraněny stopy papírového prachu. |
| --- | --- |

—

Vzorky musí být uchovávány a přepravovány ve skleněných, hliníkových, polypropylenových nebo polyethylenových nádobách vhodných pro skladování bez jakéhokoli vlivu na úrovně PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem ve vzorcích. Z nádoby na vzorky musí být odstraněny stopy papírového prachu.

| — | Vzorky musí být uchovávány a přepravovány tak, aby byla zachována integrita vzorku potraviny. |
| --- | --- |

—

Vzorky musí být uchovávány a přepravovány tak, aby byla zachována integrita vzorku potraviny.

| — | Pokud je to relevantní, jednotlivé laboratorní vzorky se jemně rozemelou a důkladně promísí postupem, u něhož je prokázáno, že se jím dosáhne úplné homogenizace (např. rozemletím a proséváním přes síto s průměrem oček 1 mm); je-li vlhkost vzorků příliš vysoká, musí se vzorky před rozemletím sušit. |
| --- | --- |

—

Pokud je to relevantní, jednotlivé laboratorní vzorky se jemně rozemelou a důkladně promísí postupem, u něhož je prokázáno, že se jím dosáhne úplné homogenizace (např. rozemletím a proséváním přes síto s průměrem oček 1 mm); je-li vlhkost vzorků příliš vysoká, musí se vzorky před rozemletím sušit.

| — | Je vždy důležité zkontrolovat činidla, pomůcky ze skla a vybavení z hlediska možného vlivu na výsledky založené na TEQ nebo BEQ. |
| --- | --- |

—

Je vždy důležité zkontrolovat činidla, pomůcky ze skla a vybavení z hlediska možného vlivu na výsledky založené na TEQ nebo BEQ.

| — | Provede se slepý pokus, při němž se provede celý analytický postup bez vzorku. |
| --- | --- |

—

Provede se slepý pokus, při němž se provede celý analytický postup bez vzorku.

| — | U bioanalytických metod je velmi důležité, aby u veškerých pomůcek ze skla a rozpouštědel použitých při analýze bylo zkouškou potvrzeno, že jsou prosty sloučenin, které mohou bránit zjištění cílových sloučenin v pracovním rozsahu. Skleněné pomůcky se vypláchnou rozpouštědly nebo/a zahřejí na teploty vhodné pro odstranění stop PCDD/PCDF, sloučenin s dioxinovým efektem a interferujících sloučenin z jejich povrchu. |
| --- | --- |

—

U bioanalytických metod je velmi důležité, aby u veškerých pomůcek ze skla a rozpouštědel použitých při analýze bylo zkouškou potvrzeno, že jsou prosty sloučenin, které mohou bránit zjištění cílových sloučenin v pracovním rozsahu. Skleněné pomůcky se vypláchnou rozpouštědly nebo/a zahřejí na teploty vhodné pro odstranění stop PCDD/PCDF, sloučenin s dioxinovým efektem a interferujících sloučenin z jejich povrchu.

| — | Množství vzorku použité pro extrakci musí být dostatečné, aby byly splněny požadavky s ohledem na dostatečně nízký pracovní rozsah včetně koncentrací maximálních nebo akčních limitů. |
| --- | --- |

—

Množství vzorku použité pro extrakci musí být dostatečné, aby byly splněny požadavky s ohledem na dostatečně nízký pracovní rozsah včetně koncentrací maximálních nebo akčních limitů.

| — | Specifické postupy přípravy vzorku použité pro zkoumané produkty musí splňovat mezinárodně uznávané metodiky. |
| --- | --- |

—

Specifické postupy přípravy vzorku použité pro zkoumané produkty musí splňovat mezinárodně uznávané metodiky.

| — | Z ryb se musí odstranit kůže, vzhledem k tomu, že maximální limit se vztahuje na svalovinu bez kůže. Je však nutné, aby všechna zbylá svalovina a tuková tkáň na vnitřní straně kůže byly z kůže pečlivě a úplně seškrabány a přidány k analyzovanému vzorku. |
| --- | --- |

—

Z ryb se musí odstranit kůže, vzhledem k tomu, že maximální limit se vztahuje na svalovinu bez kůže. Je však nutné, aby všechna zbylá svalovina a tuková tkáň na vnitřní straně kůže byly z kůže pečlivě a úplně seškrabány a přidány k analyzovanému vzorku.

4.   POŽADAVKY NA LABORATOŘE

| — | V souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 musí být laboratoře akreditovány uznaným subjektem působícím v souladu s pokyny ISO Guide 58, aby bylo zaručeno, že uplatňují postupy zajištění analytické kvality. Laboratoře musí být akreditovány podle normy EN ISO/IEC 17025. V příslušném případě je třeba se řídit zásadami popsanými v technických pokynech pro odhad nejistoty měření a meze stanovitelnosti pro analýzu PCDD/PCDF a PCB (1). |
| --- | --- |

—

V souladu s nařízením (ES) č. 882/2004 musí být laboratoře akreditovány uznaným subjektem působícím v souladu s pokyny ISO Guide 58, aby bylo zaručeno, že uplatňují postupy zajištění analytické kvality. Laboratoře musí být akreditovány podle normy EN ISO/IEC 17025. V příslušném případě je třeba se řídit zásadami popsanými v technických pokynech pro odhad nejistoty měření a meze stanovitelnosti pro analýzu PCDD/PCDF a PCB (1).

| — | Způsobilost laboratoře prokazuje soustavná úspěšná účast v mezilaboratorních studiích týkajících se stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v příslušných matricích potravin a koncentračních rozpětích. |
| --- | --- |

—

Způsobilost laboratoře prokazuje soustavná úspěšná účast v mezilaboratorních studiích týkajících se stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v příslušných matricích potravin a koncentračních rozpětích.

| — | Laboratoře, které pro rutinní kontrolu vzorků používají screeningové metody, by měly úzce spolupracovat s laboratořemi používajícími konfirmační metodu, za účelem jak kontroly kvality, tak konfirmace výsledku analýzy podezřelých vzorků. |
| --- | --- |

—

Laboratoře, které pro rutinní kontrolu vzorků používají screeningové metody, by měly úzce spolupracovat s laboratořemi používajícími konfirmační metodu, za účelem jak kontroly kvality, tak konfirmace výsledku analýzy podezřelých vzorků.

5.   ZÁKLADNÍ POŽADAVKY, KTERÉ MUSÍ SPLŇOVAT ANALYTICKÝ POSTUP U DIOXINŮ (PCDD/PCDF) A PCB S DIOXINOVÝM EFEKTEM

5.1.   Nízký pracovní rozsah a meze stanovitelnosti

| — | V případě PCDD/PCDF musí být zjistitelná množství z důvodu extrémní toxicity některých těchto sloučenin na horní úrovni femtogramů (10– 15 g). V případě většiny kongenerů PCB je dostatečná již mez stanovitelnosti na úrovni nanogramů (10– 9 g). Pro měření toxičtějších kongenerů PCB s dioxinovým efektem (zejména non-orto substituovaných kongenerů) však musí nejspodnější část pracovního rozsahu dosahovat nízkých úrovní pikogramů (10– 12 g). |
| --- | --- |

—

V případě PCDD/PCDF musí být zjistitelná množství z důvodu extrémní toxicity některých těchto sloučenin na horní úrovni femtogramů (10– 15 g). V případě většiny kongenerů PCB je dostatečná již mez stanovitelnosti na úrovni nanogramů (10– 9 g). Pro měření toxičtějších kongenerů PCB s dioxinovým efektem (zejména non-orto substituovaných kongenerů) však musí nejspodnější část pracovního rozsahu dosahovat nízkých úrovní pikogramů (10– 12 g).

5.2.   Vysoká selektivita (specifičnost)

| — | Je třeba rozlišit PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem a řadu jiných sloučenin, které se extrahují společně s těmito látkami, mohou rušit při jejich stanovování a jsou přítomny v koncentracích až o několik řádů vyšších než koncentrace sledovaných analytů. U metod založených na plynové chromatografii / hmotnostní spektrometrii (GC-MS) je nezbytné rozlišení mezi různými kongenery, např. mezi toxickými kongenery (např. sedmnácti PCDD/PCDF substituovanými v polohách 2,3,7,8 a dvanácti PCB s dioxinovým efektem) a ostatními kongenery. |
| --- | --- |

—

Je třeba rozlišit PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem a řadu jiných sloučenin, které se extrahují společně s těmito látkami, mohou rušit při jejich stanovování a jsou přítomny v koncentracích až o několik řádů vyšších než koncentrace sledovaných analytů. U metod založených na plynové chromatografii / hmotnostní spektrometrii (GC-MS) je nezbytné rozlišení mezi různými kongenery, např. mezi toxickými kongenery (např. sedmnácti PCDD/PCDF substituovanými v polohách 2,3,7,8 a dvanácti PCB s dioxinovým efektem) a ostatními kongenery.

| — | Bioanalytické metody musí být schopny detekovat cílové sloučeniny jako sumu PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem. Přečištění vzorku se zaměří na odstranění sloučenin způsobujících falešně nevyhovující výsledky nebo sloučenin, které mohou způsobovat snížení odezvy vedoucí k falešně vyhovujícím výsledkům. |
| --- | --- |

—

Bioanalytické metody musí být schopny detekovat cílové sloučeniny jako sumu PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem. Přečištění vzorku se zaměří na odstranění sloučenin způsobujících falešně nevyhovující výsledky nebo sloučenin, které mohou způsobovat snížení odezvy vedoucí k falešně vyhovujícím výsledkům.

5.3.   Vysoká správnost (pravdivost a přesnost, zjevná výtěžnost biologické zkoušky)

| — | U metod GC-MS musí stanovení poskytovat správný odhad skutečné koncentrace ve vzorku. Vysoká správnost (správnost měření: těsnost shody mezi výsledkem měření a skutečnou nebo přidělenou hodnotou) je nezbytná k tomu, aby nedošlo k zamítnutí výsledku analýzy vzorku na základě malé spolehlivosti stanovené úrovně TEQ. Správnost je vyjádřena pravdivostí (rozdílem mezi střední naměřenou hodnotou analytu v certifikovaném materiálu a jeho certifikovanou hodnotou, vyjádřeným v procentech této hodnoty) a přesností (RSDR je relativní směrodatná odchylka vypočtená z výsledků získaných za podmínek reprodukovatelnosti). |
| --- | --- |

—

U metod GC-MS musí stanovení poskytovat správný odhad skutečné koncentrace ve vzorku. Vysoká správnost (správnost měření: těsnost shody mezi výsledkem měření a skutečnou nebo přidělenou hodnotou) je nezbytná k tomu, aby nedošlo k zamítnutí výsledku analýzy vzorku na základě malé spolehlivosti stanovené úrovně TEQ. Správnost je vyjádřena pravdivostí (rozdílem mezi střední naměřenou hodnotou analytu v certifikovaném materiálu a jeho certifikovanou hodnotou, vyjádřeným v procentech této hodnoty) a přesností (RSDR je relativní směrodatná odchylka vypočtená z výsledků získaných za podmínek reprodukovatelnosti).

| — | Pro bioanalytické metody se určí zjevná výtěžnost biologické zkoušky. |
| --- | --- |

—

Pro bioanalytické metody se určí zjevná výtěžnost biologické zkoušky.

5.4.   Validace v rozsahu maximálního limitu a obecná opatření pro kontrolu kvality

| — | Laboratoře musí prokázat výkonnost metody v rozsahu kolem maximálního limitu, např. v polovině, jednonásobku a dvojnásobku maximálního limitu, a to s přijatelným variačním koeficientem pro opakovanou analýzu, a sice během validace a/nebo během rutinní analýzy. |
| --- | --- |

—

Laboratoře musí prokázat výkonnost metody v rozsahu kolem maximálního limitu, např. v polovině, jednonásobku a dvojnásobku maximálního limitu, a to s přijatelným variačním koeficientem pro opakovanou analýzu, a sice během validace a/nebo během rutinní analýzy.

| — | Jako opatření v rámci vnitřní kontroly kvality se provádějí pravidelná slepá kontrolní stanovení, stanovení s obohacenými vzorky nebo analýzy kontrolních vzorků (nejlépe certifikovaného referenčního materiálu, je-li k dispozici). Ze slepých kontrolních stanovení, stanovení s obohacenými vzorky nebo analýz kontrolních vzorků se vyhotoví a ověří grafy kontroly kvality, aby bylo zajištěno, že analytická výkonnost je v souladu s požadavky. |
| --- | --- |

—

Jako opatření v rámci vnitřní kontroly kvality se provádějí pravidelná slepá kontrolní stanovení, stanovení s obohacenými vzorky nebo analýzy kontrolních vzorků (nejlépe certifikovaného referenčního materiálu, je-li k dispozici). Ze slepých kontrolních stanovení, stanovení s obohacenými vzorky nebo analýz kontrolních vzorků se vyhotoví a ověří grafy kontroly kvality, aby bylo zajištěno, že analytická výkonnost je v souladu s požadavky.

5.5.   Mez stanovitelnosti

| — | Pro bioanalytické screeningové metody není stanovení meze stanovitelnosti nezbytné, příslušná metoda však musí prokázat, že umožňuje rozlišení mezi hodnotou slepého stanovení a mezní hodnotou. Při poskytování úrovně BEQ se stanoví oznamovací mez pro vzorky s odezvou nižší než tato mez. Musí být prokázáno, že se oznamovací mez významně (nejméně trojnásobně) liší od slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup s odezvou nižší než pracovní rozsah. Vypočte se proto ze vzorků obsahujících cílové sloučeniny přibližně v požadované minimální úrovni, a nikoli z poměru signál-šum nebo ze slepé zkoušky. |
| --- | --- |

—

Pro bioanalytické screeningové metody není stanovení meze stanovitelnosti nezbytné, příslušná metoda však musí prokázat, že umožňuje rozlišení mezi hodnotou slepého stanovení a mezní hodnotou. Při poskytování úrovně BEQ se stanoví oznamovací mez pro vzorky s odezvou nižší než tato mez. Musí být prokázáno, že se oznamovací mez významně (nejméně trojnásobně) liší od slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup s odezvou nižší než pracovní rozsah. Vypočte se proto ze vzorků obsahujících cílové sloučeniny přibližně v požadované minimální úrovni, a nikoli z poměru signál-šum nebo ze slepé zkoušky.

| — | Mez stanovitelnosti u konfirmačních metod činí přibližně jednu pětinu maximálního limitu. |
| --- | --- |

—

Mez stanovitelnosti u konfirmačních metod činí přibližně jednu pětinu maximálního limitu.

5.6.   Analytická kritéria

| — | Pro spolehlivé výsledky konfirmačních nebo screeningových metod musí být v rozsahu maximálního limitu splněna následující kritéria pro hodnotu TEQ a BEQ, ať už je určena jako celkový TEQ nebo celkový BEQ (jako suma PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem), nebo samostatně pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem. |
| --- | --- |

—

Pro spolehlivé výsledky konfirmačních nebo screeningových metod musí být v rozsahu maximálního limitu splněna následující kritéria pro hodnotu TEQ a BEQ, ať už je určena jako celkový TEQ nebo celkový BEQ (jako suma PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem), nebo samostatně pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem.

| | Screening pomocí bioanalytických nebo fyzikálně-chemických metod | Konfirmační metody |
| --- | --- | --- |
| Míra falešně vyhovujících výsledků (*1) | < 5 % | |
| Pravdivost | | – 20 % až + 20 % |
| Opakovatelnost (RSDr) | < 20 % | |
| Mezilehlá přesnost (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

Screening pomocí bioanalytických nebo fyzikálně-chemických metod

Konfirmační metody

Míra falešně vyhovujících výsledků (*1)

< 5 %

Pravdivost

– 20 % až + 20 %

Opakovatelnost (RSDr)

< 20 %

Mezilehlá přesnost (RSDR)

< 25 %

< 15 %

5.7.   Zvláštní požadavky na screeningové metody

| — | Pro screening mohou být použity jak metody GC-MS, tak bioanalytické metody. V případě metod GC-MS platí požadavky uvedené v bodě 6. Pro buněčné bioanalytické metody jsou zvláštní požadavky stanoveny v bodě 7. |
| --- | --- |

—

Pro screening mohou být použity jak metody GC-MS, tak bioanalytické metody. V případě metod GC-MS platí požadavky uvedené v bodě 6. Pro buněčné bioanalytické metody jsou zvláštní požadavky stanoveny v bodě 7.

| — | Laboratoře, které pro rutinní kontrolu vzorků používají screeningové metody, by měly úzce spolupracovat s laboratořemi používajícími konfirmační metodu. |
| --- | --- |

—

Laboratoře, které pro rutinní kontrolu vzorků používají screeningové metody, by měly úzce spolupracovat s laboratořemi používajícími konfirmační metodu.

| — | Během rutinní analýzy je nutné ověřovat výkonnost příslušné screeningové metody, a to kontrolou kvality při analýzách a průběžnou validací metody. Musí být zaveden stálý program kontroly vyhovujících výsledků. |
| --- | --- |

—

Během rutinní analýzy je nutné ověřovat výkonnost příslušné screeningové metody, a to kontrolou kvality při analýzách a průběžnou validací metody. Musí být zaveden stálý program kontroly vyhovujících výsledků.

| — | Kontrola možného potlačení buněčné odezvy a cytotoxicity.
  20 % extraktů vzorků se změří při rutinním screeningu bez přidání a s přidáním TCDD v množství odpovídajícím maximálnímu nebo akčnímu limitu, aby se zjistilo, zda odezva není potlačována interferujícími látkami přítomnými v extraktu vzorku. Naměřená koncentrace u obohaceného vzorku se porovná se sumou koncentrace neobohaceného extraktu a koncentrace obohacující látky. Pokud je tato naměřená koncentrace o více než 25 % nižší než vypočtená (souhrnná) koncentrace, svědčí to o tom, že možná dochází k potlačení odezvy, a dotčený vzorek musí být podroben konfirmační analýze. Výsledky musí být zaznamenány v grafech kontroly kvality. |
| --- | --- |

—

Kontrola možného potlačení buněčné odezvy a cytotoxicity.

20 % extraktů vzorků se změří při rutinním screeningu bez přidání a s přidáním TCDD v množství odpovídajícím maximálnímu nebo akčnímu limitu, aby se zjistilo, zda odezva není potlačována interferujícími látkami přítomnými v extraktu vzorku. Naměřená koncentrace u obohaceného vzorku se porovná se sumou koncentrace neobohaceného extraktu a koncentrace obohacující látky. Pokud je tato naměřená koncentrace o více než 25 % nižší než vypočtená (souhrnná) koncentrace, svědčí to o tom, že možná dochází k potlačení odezvy, a dotčený vzorek musí být podroben konfirmační analýze. Výsledky musí být zaznamenány v grafech kontroly kvality.

| — | Kontrola kvality u vyhovujících vzorků
  Potvrzeno musí být přibližně 2 % až 10 % vyhovujících vzorků, v závislosti na matrici vzorků a zkušenostech laboratoře. |
| --- | --- |

—

Kontrola kvality u vyhovujících vzorků

Potvrzeno musí být přibližně 2 % až 10 % vyhovujících vzorků, v závislosti na matrici vzorků a zkušenostech laboratoře.

| — | Určení míry falešně vyhovujících vzorků na základě údajů z kontroly kvality
  Určí se míra falešně vyhovujících výsledků na základě screeningu nižších a vyšších než maximální nebo akční limit. Skutečný podíl falešně vyhovujících výsledků musí být nižší než 5 %.
  Poté, co je k dispozici nejméně 20 potvrzených výsledků z kontroly kvality vyhovujících vzorků na matrici/matricovou skupinu, vyvodí se z těchto výsledků závěry ohledně míry falešně vyhovujících výsledků. Do minimálního počtu 20 výsledků pro hodnocení míry falešně vyhovujících výsledků se mohou zahrnout i výsledky ze vzorků analyzovaných pomocí kruhových testů nebo při kontaminačních aférách, které pokrývají rozpětí koncentrace až např. do dvojnásobku maximálního limitu. Vzorky musí zahrnovat nejčastější zastoupení kongenerů, které představují různé zdroje.
  Ačkoli se mají screeningové testy přednostně zaměřit na zjištění vzorků přesahujících akční limit, je kritériem pro stanovení míry falešně vyhovujících vzorků maximální limit, s přihlédnutím k rozšířené nejistotě měření konfirmační metody. |
| --- | --- |

—

Určení míry falešně vyhovujících vzorků na základě údajů z kontroly kvality

Určí se míra falešně vyhovujících výsledků na základě screeningu nižších a vyšších než maximální nebo akční limit. Skutečný podíl falešně vyhovujících výsledků musí být nižší než 5 %.

Poté, co je k dispozici nejméně 20 potvrzených výsledků z kontroly kvality vyhovujících vzorků na matrici/matricovou skupinu, vyvodí se z těchto výsledků závěry ohledně míry falešně vyhovujících výsledků. Do minimálního počtu 20 výsledků pro hodnocení míry falešně vyhovujících výsledků se mohou zahrnout i výsledky ze vzorků analyzovaných pomocí kruhových testů nebo při kontaminačních aférách, které pokrývají rozpětí koncentrace až např. do dvojnásobku maximálního limitu. Vzorky musí zahrnovat nejčastější zastoupení kongenerů, které představují různé zdroje.

Ačkoli se mají screeningové testy přednostně zaměřit na zjištění vzorků přesahujících akční limit, je kritériem pro stanovení míry falešně vyhovujících vzorků maximální limit, s přihlédnutím k rozšířené nejistotě měření konfirmační metody.

| — | Případné nevyhovující výsledky ze screeningu musí být vždy ověřeny kompletní opakovanou analýzou původního vzorku pomocí konfirmační metody. Tyto vzorky mohou být také použity pro vyhodnocení podílu falešně nevyhovujících výsledků. U screeningových metod je mírou falešně nevyhovujících výsledků podíl výsledků, které konfirmační analýza potvrdí jako vyhovující, zatímco při předchozím screeningu bylo vysloveno podezření, že je vzorek nevyhovující. Hodnocení výhodnosti použití screeningové metody však musí vycházet z porovnání falešně nevyhovujících vzorků a celkového počtu kontrolovaných vzorků. Tento poměr musí být dostatečně nízký, aby bylo možné považovat používání příslušného screeningového nástroje za výhodné. |
| --- | --- |

—

Případné nevyhovující výsledky ze screeningu musí být vždy ověřeny kompletní opakovanou analýzou původního vzorku pomocí konfirmační metody. Tyto vzorky mohou být také použity pro vyhodnocení podílu falešně nevyhovujících výsledků. U screeningových metod je mírou falešně nevyhovujících výsledků podíl výsledků, které konfirmační analýza potvrdí jako vyhovující, zatímco při předchozím screeningu bylo vysloveno podezření, že je vzorek nevyhovující. Hodnocení výhodnosti použití screeningové metody však musí vycházet z porovnání falešně nevyhovujících vzorků a celkového počtu kontrolovaných vzorků. Tento poměr musí být dostatečně nízký, aby bylo možné považovat používání příslušného screeningového nástroje za výhodné.

| — | Bioanalytické metody musí alespoň při validačních podmínkách poskytovat platné údaje o úrovni TEQ, vypočtené a vyjádřené jako BEQ. |
| --- | --- |

—

Bioanalytické metody musí alespoň při validačních podmínkách poskytovat platné údaje o úrovni TEQ, vypočtené a vyjádřené jako BEQ.

| — | Pro bioanalytické metody prováděné za podmínek opakovatelnosti je vnitrolaboratorní RSDr obvykle menší než reprodukovatelnost RSDR. |
| --- | --- |

—

Pro bioanalytické metody prováděné za podmínek opakovatelnosti je vnitrolaboratorní RSDr obvykle menší než reprodukovatelnost RSDR.

6.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY, KTERÉ MUSÍ SPLŇOVAT METODY GC-MS, ABY VYHOVOVALY PRO ÚČELY SCREENINGU NEBO KONFIRMACE

6.1.   Přijatelné rozdíly mezi horním odhadem a dolním odhadem hladin WHO-TEQ

| — | Rozdíl mezi horním odhadem a dolním odhadem nesmí překročit 20 %, aby bylo potvrzeno překročení maximálního nebo v případě potřeby akčního limitu. |
| --- | --- |

—

Rozdíl mezi horním odhadem a dolním odhadem nesmí překročit 20 %, aby bylo potvrzeno překročení maximálního nebo v případě potřeby akčního limitu.

6.2.   Kontrola výtěžnosti

| — | Vnitřní standardy 2,3,7,8-chlor-substituovaných PCDD/PCDF značené izotopem 13C a standardy PCB s dioxinovým efektem značené izotopem 13C musí být přidány na samém začátku analýzy, např. před extrakcí, aby bylo možné validovat analytický postup. Alespoň jeden kongener musí být přidán pro každou z tetra až okta-chlorovaných homologických skupin PCDD/PCDF a alespoň jeden kongener pro každou z homologických skupin PCB s dioxinovým efektem (nebo alespoň jeden kongener pro každou skupinu vybraných iontů při použití hmotnostní spektrometrie v režimu registrace vybraných iontů použitou pro sledování PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem). V případě konfirmačních metod se použije všech 17 vnitřních standardů 2,3,7,8-substituovaných PCDD/PCDF značených izotopem 13C a všech 12 vnitřních standardů PCB s dioxinovým efektem značených izotopem 13C. |
| --- | --- |

—

Vnitřní standardy 2,3,7,8-chlor-substituovaných PCDD/PCDF značené izotopem 13C a standardy PCB s dioxinovým efektem značené izotopem 13C musí být přidány na samém začátku analýzy, např. před extrakcí, aby bylo možné validovat analytický postup. Alespoň jeden kongener musí být přidán pro každou z tetra až okta-chlorovaných homologických skupin PCDD/PCDF a alespoň jeden kongener pro každou z homologických skupin PCB s dioxinovým efektem (nebo alespoň jeden kongener pro každou skupinu vybraných iontů při použití hmotnostní spektrometrie v režimu registrace vybraných iontů použitou pro sledování PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem). V případě konfirmačních metod se použije všech 17 vnitřních standardů 2,3,7,8-substituovaných PCDD/PCDF značených izotopem 13C a všech 12 vnitřních standardů PCB s dioxinovým efektem značených izotopem 13C.

| — | Relativní faktory odezvy se s pomocí vhodných kalibračních roztoků stanoví také pro kongenery, pro něž nebyly přidány sloučeniny značené izotopem 13C. |
| --- | --- |

—

Relativní faktory odezvy se s pomocí vhodných kalibračních roztoků stanoví také pro kongenery, pro něž nebyly přidány sloučeniny značené izotopem 13C.

| — | U potravin rostlinného původu a potravin živočišného původu s obsahem tuku nižším než 10 % je přidání vnitřních standardů povinné před extrakcí. U potravin živočišného původu s obsahem tuku vyšším než 10 % lze vnitřní standardy přidat buď před extrakcí tuku, nebo po ní. Vhodným způsobem se validuje účinnost extrakce, a to v závislosti na fázi, ve které se přidávají vnitřní standardy, a podle toho, zda se vydávané výsledky vztahují na výrobek nebo na tuk ve výrobku obsažený. |
| --- | --- |

—

U potravin rostlinného původu a potravin živočišného původu s obsahem tuku nižším než 10 % je přidání vnitřních standardů povinné před extrakcí. U potravin živočišného původu s obsahem tuku vyšším než 10 % lze vnitřní standardy přidat buď před extrakcí tuku, nebo po ní. Vhodným způsobem se validuje účinnost extrakce, a to v závislosti na fázi, ve které se přidávají vnitřní standardy, a podle toho, zda se vydávané výsledky vztahují na výrobek nebo na tuk ve výrobku obsažený.

| — | Před analýzou metodou GC-MS musí být přidány 1 nebo 2 obohacené standardy (recovery standardy) pro stanovení výtěžnosti. |
| --- | --- |

—

Před analýzou metodou GC-MS musí být přidány 1 nebo 2 obohacené standardy (recovery standardy) pro stanovení výtěžnosti.

| — | Kontrola výtěžnosti je nezbytná. U konfirmačních metod se výtěžnost jednotlivých vnitřních standardů musí pohybovat v rozmezí 60 až 120 %. Nižší nebo vyšší hodnota výtěžnosti u jednotlivých kongenerů, zejména některých hepta- a okta-chlorovaných dibenzo-p-dioxinů a dibenzofuranů, je přípustná pod podmínkou, že jejich příspěvek k hodnotě TEQ nepřesáhne 10 % celkové hodnoty TEQ (na základě sumy PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem). Hodnota výtěžnosti u screeningových metod GC-MS se musí pohybovat mezi 30 a 140 %. |
| --- | --- |

—

Kontrola výtěžnosti je nezbytná. U konfirmačních metod se výtěžnost jednotlivých vnitřních standardů musí pohybovat v rozmezí 60 až 120 %. Nižší nebo vyšší hodnota výtěžnosti u jednotlivých kongenerů, zejména některých hepta- a okta-chlorovaných dibenzo-p-dioxinů a dibenzofuranů, je přípustná pod podmínkou, že jejich příspěvek k hodnotě TEQ nepřesáhne 10 % celkové hodnoty TEQ (na základě sumy PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem). Hodnota výtěžnosti u screeningových metod GC-MS se musí pohybovat mezi 30 a 140 %.

6.3.   Odstranění interferujících látek

| — | Oddělení PCDD/PCDF od interferujících chlorovaných sloučenin, jako jsou PCB bez dioxinového efektu a chlorované difenylethery, se provede vhodnými chromatografickými technikami (nejlépe na florisilové, aluminové a/nebo uhlíkové koloně). |
| --- | --- |

—

Oddělení PCDD/PCDF od interferujících chlorovaných sloučenin, jako jsou PCB bez dioxinového efektu a chlorované difenylethery, se provede vhodnými chromatografickými technikami (nejlépe na florisilové, aluminové a/nebo uhlíkové koloně).

| — | Oddělení isomerů pomocí plynové chromatografie musí být dostatečné (< 25 % překryvu mezi píky 1,2,3,4,7,8-HxCDF a 1,2,3,6,7,8-HxCDF). |
| --- | --- |

—

Oddělení isomerů pomocí plynové chromatografie musí být dostatečné (< 25 % překryvu mezi píky 1,2,3,4,7,8-HxCDF a 1,2,3,6,7,8-HxCDF).

6.4.   Kalibrace pomocí standardní křivky

| — | Rozsah kalibrační křivky musí pokrývat odpovídající rozpětí maximálních nebo akčních limitů. |
| --- | --- |

—

Rozsah kalibrační křivky musí pokrývat odpovídající rozpětí maximálních nebo akčních limitů.

6.5.   Zvláštní kritéria pro konfirmační metody

| — | Pro GC-HRMS:






  — | V případě HRMS musí být rozlišení vyšší nebo rovno 10 000 v celém rozsahu hmotností při 10 % sedle. |
| --- | --- | --- |

—

Pro GC-HRMS:

—

V případě HRMS musí být rozlišení vyšší nebo rovno 10 000 v celém rozsahu hmotností při 10 % sedle.

| — | Splnění dalších identifikačních a konfirmačních kritérií popsaných v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 (Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí. |
| --- | --- |

—

Splnění dalších identifikačních a konfirmačních kritérií popsaných v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 (Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí.

| — | Pro GC-MS/MS:






  — | Sledování alespoň 2 specifických prekurzorových iontů, každý s jedním odpovídajícím specifickým přechodovým produktovým iontem pro všechny (izotopově) značené a neznačené analyty v rozsahu analýzy. |
| --- | --- | --- |

—

Pro GC-MS/MS:

—

Sledování alespoň 2 specifických prekurzorových iontů, každý s jedním odpovídajícím specifickým přechodovým produktovým iontem pro všechny (izotopově) značené a neznačené analyty v rozsahu analýzy.

| — | Nejvyšší přípustná tolerance pro relativní intenzity iontů v rozmezí ± 15 % na vybrané produktové ionty ve srovnání s vypočtenými nebo naměřenými hodnotami (průměr z kalibračních standardů), za použití identických MS/MS podmínek, zejména kolizní energie a tlaku kolizního plynu, pro každý přechod analytu. |
| --- | --- |

—

Nejvyšší přípustná tolerance pro relativní intenzity iontů v rozmezí ± 15 % na vybrané produktové ionty ve srovnání s vypočtenými nebo naměřenými hodnotami (průměr z kalibračních standardů), za použití identických MS/MS podmínek, zejména kolizní energie a tlaku kolizního plynu, pro každý přechod analytu.

| — | Rozlišení pro každý quadrupol má být nastaveno tak, aby se rovnalo nebo bylo lepší než jednotkové hmotnostní rozlišení (jednotkové hmotnostní rozlišení: dostatečné rozlišení pro rozdělení dvou píků jedné jednotky hmotnosti), za účelem minimalizování možné interference sledovaných analytů. |
| --- | --- |

—

Rozlišení pro každý quadrupol má být nastaveno tak, aby se rovnalo nebo bylo lepší než jednotkové hmotnostní rozlišení (jednotkové hmotnostní rozlišení: dostatečné rozlišení pro rozdělení dvou píků jedné jednotky hmotnosti), za účelem minimalizování možné interference sledovaných analytů.

| — | Splnění dalších kritérií popsaných v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 (Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí, s výjimkou povinnosti použití GC-HRMS. |
| --- | --- |

—

Splnění dalších kritérií popsaných v mezinárodně uznávaných normách, jako je například norma EN 16215:2012 (Krmiva – stanovení dioxinů a PCB s dioxinovým efektem pomocí GC/HRMS a indikátorových PCB pomocí GC/HRMS) a/nebo v metodách EPA 1613 a 1668 ve znění pozdějších revizí, s výjimkou povinnosti použití GC-HRMS.

7.   ZVLÁŠTNÍ POŽADAVKY NA BIOANALYTICKÉ METODY

Bioanalytické metody jsou metody založené na využití biologických principů, jako jsou buněčné testy, receptorové testy nebo imunologické testy. V této části se stanoví obecné požadavky na bioanalytické metody.

Screeningové metody v zásadě klasifikují vzorky jako vyhovující nebo vzorky podezřelé jako nevyhovující. Za tímto účelem se vypočtená hladina BEQ porovnává s mezní hodnotou (viz bod 7.3). Vzorky nižší než mezní hodnota se považují za vyhovující, vzorky rovnající se mezní hodnotě nebo vyšší se považují za podezřelé jako nevyhovující a je nutné provést jejich analýzu pomocí konfirmační metody. Prakticky může jako mezní hodnota sloužit množství BEQ odpovídající 2/3 maximálního limitu, pokud je zajištěna míra falešně vyhovujících vzorků nižší než 5 % a přijatelná míra falešně nevyhovujících vzorků. Při různém maximálním limitu pro PCDD/PCDF a pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem vyžaduje kontrola souladu vzorků bez frakcionace vhodné mezní hodnoty pro biologickou zkoušku pro PCDD/PCDF. Pro kontrolu vzorků překračujících akční limity je vhodnou mezní hodnotou přiměřené procento příslušného akčního limitu.

Je-li orientační úroveň vyjádřená v BEQ, musí být výsledky vzorku vyjádřeny v pracovním rozsahu a přesahovat oznamovací mez (viz body 7.1.1 a 7.1.6).

7.1.   Hodnocení odezvy zkoušky

7.1.1.   Obecné požadavky

| — | Při výpočtu koncentrace z kalibrační křivky TCDD vykáží hodnoty na horním konci křivky velký křivkový rozptyl (vysoký variační koeficient (CV)). Pracovní rozsah je oblast, kde je tento CV menší než 15 %. Nejspodnější část pracovního rozsahu (oznamovací mez) musí být stanovena tak, aby výrazně (nejméně trojnásobně) přesahovala hodnoty slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup. Horní část pracovního rozsahu obvykle představuje hodnota EC70 (70 % maximální účinné koncentrace), je však nižší, pokud je CV v tomto rozpětí vyšší než 15 %. Pracovní rozsah se stanoví během validace. Mezní hodnoty (viz bod 7.3) musí být uvnitř pracovního rozsahu. |
| --- | --- |

—

Při výpočtu koncentrace z kalibrační křivky TCDD vykáží hodnoty na horním konci křivky velký křivkový rozptyl (vysoký variační koeficient (CV)). Pracovní rozsah je oblast, kde je tento CV menší než 15 %. Nejspodnější část pracovního rozsahu (oznamovací mez) musí být stanovena tak, aby výrazně (nejméně trojnásobně) přesahovala hodnoty slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup. Horní část pracovního rozsahu obvykle představuje hodnota EC70 (70 % maximální účinné koncentrace), je však nižší, pokud je CV v tomto rozpětí vyšší než 15 %. Pracovní rozsah se stanoví během validace. Mezní hodnoty (viz bod 7.3) musí být uvnitř pracovního rozsahu.

| — | Standardní roztoky a extrakty vzorku se zkouší třikrát nebo alespoň duplicitně. Při duplicitních zkouškách musí standardní roztok nebo kontrolní extrakt zkoušený ve 4–6 jamkách rozložených na destičce poskytnout odezvu nebo koncentraci (možné pouze v pracovním rozsahu) vycházející z CV < 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardní roztoky a extrakty vzorku se zkouší třikrát nebo alespoň duplicitně. Při duplicitních zkouškách musí standardní roztok nebo kontrolní extrakt zkoušený ve 4–6 jamkách rozložených na destičce poskytnout odezvu nebo koncentraci (možné pouze v pracovním rozsahu) vycházející z CV < 15 %.

7.1.2.   Kalibrace

7.1.2.1.   Kalibrace pomocí standardní křivky

| — | Za účelem výpočtu úrovně BEQ v extraktu a následně ve vzorku lze úroveň ve vzorcích odhadnout srovnáním jejich odezvy s odezvou kalibrační křivky TCDD (nebo PCB 126 nebo standardní směsi PCDD/PCDF/PCB s dioxinovým efektem). |
| --- | --- |

—

Za účelem výpočtu úrovně BEQ v extraktu a následně ve vzorku lze úroveň ve vzorcích odhadnout srovnáním jejich odezvy s odezvou kalibrační křivky TCDD (nebo PCB 126 nebo standardní směsi PCDD/PCDF/PCB s dioxinovým efektem).

| — | Kalibrační křivky musí obsahovat 8 až 12 koncentrací (alespoň duplicitních), s dostatečným počtem koncentrací ve spodní části křivky (pracovním rozsahu). Zvláštní pozornost musí být věnována kvalitě proložení kalibračních bodů křivkou v pracovním rozsahu. Hodnota R2 sama o sobě má pouze zanedbatelný nebo žádný význam při hodnocení kvality proložení kalibračních bodů křivkou při nelineární regresi. Lepšího proložení se dosáhne minimalizací rozdílu mezi vypočtenými a zjištěnými úrovněmi v pracovním rozsahu křivky (např. minimalizací sumy druhých mocnin reziduí). |
| --- | --- |

—

Kalibrační křivky musí obsahovat 8 až 12 koncentrací (alespoň duplicitních), s dostatečným počtem koncentrací ve spodní části křivky (pracovním rozsahu). Zvláštní pozornost musí být věnována kvalitě proložení kalibračních bodů křivkou v pracovním rozsahu. Hodnota R2 sama o sobě má pouze zanedbatelný nebo žádný význam při hodnocení kvality proložení kalibračních bodů křivkou při nelineární regresi. Lepšího proložení se dosáhne minimalizací rozdílu mezi vypočtenými a zjištěnými úrovněmi v pracovním rozsahu křivky (např. minimalizací sumy druhých mocnin reziduí).

| — | Od odhadované úrovně v extraktu vzorku se následně odečte úroveň BEQ vypočtená pro slepý vzorek matrice nebo rozpouštědla (aby se zohlednily nečistoty z použitých rozpouštědel a chemikálií) a provede se korekce na zjevnou výtěžnost (vypočtenou na základě úrovně BEQ vhodných referenčních vzorků s reprezentativním zastoupením kongenerů kolem maximálního nebo akčního limitu). Pro provedení korekce na výtěžnost musí být zjevná výtěžnost vždy v požadovaném rozmezí (viz bod 7.1.4). Referenční vzorky použité pro korekci na výtěžnost musí splňovat požadavky uvedené v bodě 7.2. |
| --- | --- |

—

Od odhadované úrovně v extraktu vzorku se následně odečte úroveň BEQ vypočtená pro slepý vzorek matrice nebo rozpouštědla (aby se zohlednily nečistoty z použitých rozpouštědel a chemikálií) a provede se korekce na zjevnou výtěžnost (vypočtenou na základě úrovně BEQ vhodných referenčních vzorků s reprezentativním zastoupením kongenerů kolem maximálního nebo akčního limitu). Pro provedení korekce na výtěžnost musí být zjevná výtěžnost vždy v požadovaném rozmezí (viz bod 7.1.4). Referenční vzorky použité pro korekci na výtěžnost musí splňovat požadavky uvedené v bodě 7.2.

7.1.2.2.   Kalibrace pomocí referenčních vzorků

Případně lze použít kalibrační křivku zhotovenou alespoň ze čtyř referenčních vzorků (viz bod 7.2): jednoho matričního slepého vzorku plus tří referenčních vzorků na polovině, jednonásobku a dvojnásobku maximálního nebo akčního limitu, čímž odpadne nutnost odečtu hodnoty slepého stanovení a korekce na výtěžnost, pokud se vlastnosti matrice referenčních vzorků kryjí s vlastnostmi neznámých vzorků. V tomto případě lze odezvu odpovídající 2/3 maximálního limitu (viz bod 7.3) vypočítat přímo z těchto vzorků a použít ji jako mezní hodnotu. Pro kontrolu vzorků překračujících akční limity je vhodnou mezní hodnotou přiměřené procento těchto akčních limitů.

7.1.3.   Samostatné stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem

Extrakty lze rozdělit do frakcí obsahujících PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem, což umožňuje získání oddělených údajů o hladinách TEQ pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem (v BEQ). Pro hodnocení výsledků pro frakci obsahující PCB s dioxinovým efektem se přednostně použije kalibrační křivka standardu PCB 126.

7.1.4.   Zjevná výtěžnost biologické zkoušky

„Zjevná výtěžnost biologické zkoušky“ se vypočte z vhodných referenčních vzorků s reprezentativním zastoupením kongenerů kolem maximálního nebo akčního limitu a vyjádří se jako procento hladiny BEQ v porovnání s hladinou TEQ. V závislosti na použitém typu zkoušky a použitých TEF (2) mohou rozdíly mezi faktory TEF a REP pro PCB s dioxinovým efektem způsobit nízkou zjevnou výtěžnost u PCB s dioxinovým efektem v porovnání s PCDD/PCDF. Proto při samostatném stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem musí být zjevná výtěžnost biologických zkoušek následující: u PCB s dioxinovým efektem 20 až 60 %, u PCDD/PCDF 50 až 130 % (rozmezí platná pro kalibrační křivku TCDD). Jelikož podíl PCB s dioxinovým efektem na sumě PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem se může u různých matric a vzorků lišit, odráží se tyto rozdíly i ve zjevné výtěžnosti biologických zkoušek pro tento souhrnný parametr, která se musí pohybovat v rozmezí 30 až 130 %.

7.1.5.   Kontrola výtěžnosti pro účely čištění

Při validaci je nutné zkontrolovat ztrátu sloučenin během čištění. Slepý vzorek obohacený směsí různých kongenerů se podrobí čištění (alespoň n = 3) a výtěžnost a variabilita se ověří konfirmační metodou. Výtěžnost musí být v rozmezí 60 až 120 %, zejména u kongenerů s podílem na množství TEQ v různých směsích, který je vyšší než 10 %.

7.1.6.   Oznamovací mez

Při vydávání úrovní BEQ musí být stanovena oznamovací mez z příslušných matričních vzorků zahrnujících typická zastoupení kongenerů, avšak vzhledem k nízké přesnosti v dolním rozsahu křivky nikoli z kalibrační křivky standardů. Je třeba vzít v úvahu účinky extrakce a čištění. Oznamovací mez musí být stanovena významně (nejméně trojnásobně) vyšší než hodnoty slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup.

7.2.   Použití referenčních vzorků

| — | Referenční vzorky musí představovat matrice vzorku, zastoupení kongenerů a rozpětí koncentrací pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem kolem maximálního nebo akčního limitu. |
| --- | --- |

—

Referenční vzorky musí představovat matrice vzorku, zastoupení kongenerů a rozpětí koncentrací pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem kolem maximálního nebo akčního limitu.

| — | Každá série zkoušek musí zahrnovat slepý vzorek odrážející celý pracovní postup, či nejlépe slepý matriční vzorek, a referenční vzorek maximálního nebo akčního limitu. Tyto vzorky musí být extrahovány a zkoušeny současně a za stejných podmínek. Referenční vzorek musí vykázat jasně vyšší odezvu v porovnání s odezvou slepého vzorku, čímž je zajištěna vhodnost zkoušky. Tyto vzorky mohou být použity pro korekci o hodnoty slepého stanovení a korekci na výtěžnost. |
| --- | --- |

—

Každá série zkoušek musí zahrnovat slepý vzorek odrážející celý pracovní postup, či nejlépe slepý matriční vzorek, a referenční vzorek maximálního nebo akčního limitu. Tyto vzorky musí být extrahovány a zkoušeny současně a za stejných podmínek. Referenční vzorek musí vykázat jasně vyšší odezvu v porovnání s odezvou slepého vzorku, čímž je zajištěna vhodnost zkoušky. Tyto vzorky mohou být použity pro korekci o hodnoty slepého stanovení a korekci na výtěžnost.

| — | Referenční vzorky vybrané pro provedení korekce na výtěžnost musí být reprezentativní pro zkušební vzorky, což znamená, že zastoupení kongenerů nesmí vést k podhodnocení úrovní. |
| --- | --- |

—

Referenční vzorky vybrané pro provedení korekce na výtěžnost musí být reprezentativní pro zkušební vzorky, což znamená, že zastoupení kongenerů nesmí vést k podhodnocení úrovní.

| — | Pro prokázání odpovídající výkonnosti zkoušky ve sledovaném rozsahu pro kontrolu maximálního nebo akčního limitu lze kromě toho zahrnout ještě referenční vzorky o např. poloviční a dvojnásobné koncentraci, než je maximální nebo akční limit. Dohromady mohou být tyto vzorky použity pro výpočet úrovní BEQ ve zkušebních vzorcích (viz bod 7.1.2.2). |
| --- | --- |

—

Pro prokázání odpovídající výkonnosti zkoušky ve sledovaném rozsahu pro kontrolu maximálního nebo akčního limitu lze kromě toho zahrnout ještě referenční vzorky o např. poloviční a dvojnásobné koncentraci, než je maximální nebo akční limit. Dohromady mohou být tyto vzorky použity pro výpočet úrovní BEQ ve zkušebních vzorcích (viz bod 7.1.2.2).

7.3.   Stanovení mezních hodnot

Je nutné určit vztah mezi výsledky biologické zkoušky v BEQ a výsledky z konfirmačních metod v TEQ (např. pomocí kalibračních pokusů, které zohledňují vliv matrice, s referenčními vzorky obohacenými na nule, polovině, jednonásobku a dvojnásobku maximálního limitu s šesti opakováními na každé úrovni (n = 24)). Na základě tohoto vztahu lze odhadnout korekční faktory (odečtení blanku a korekce na výtěžnost), je však nutno je v každé sérii zkoušek ověřit zahrnutím slepých vzorků/matričních slepých vzorků a vzorků výtěžnosti (viz bod 7.2).

Je nutné stanovit mezní hodnoty pro účely rozhodnutí ohledně souladu vzorku s maximálními limity nebo pro kontrolu akčních limitů, jsou-li sledovanou hodnotou, s příslušnými maximálními nebo akčními limity buď zvlášť pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem, nebo pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem. Tyto hodnoty jsou zastoupeny nižším cílovým bodem distribuce výsledků biologické zkoušky (upravených o hodnoty slepého stanovení a korigovaných na výtěžnost) odpovídajícím rozhodovací mezi u příslušné konfirmační metody na základě 95 % spolehlivosti, z čehož vyplývá míra falešně vyhovujících výsledků < 5 %, a na základě RSDR < 25 %. Rozhodovací mezí u konfirmační metody je maximální limit při zohlednění rozšířené nejistoty měření.

V praxi lze mezní hodnotu (v BEQ) vypočítat těmito způsoby (viz graf 1):

7.3.1.   S použitím nižší části 95 % predikčního intervalu ve výši rozhodovací meze konfirmační metody:

Formula

kde:

| BEQDL | je BEQ odpovídající rozhodovací mezi u konfirmační metody, což je maximální limit včetně rozšířené nejistoty měření |
| --- | --- |
| sy,x | je reziduální směrodatná odchylka |
| t α,f = m – 2 | je kvantil Studentova t-rozdělení (α = 5 %, f = stupně volnosti, jednostranný) |
| m | je celkový počet kalibračních bodů (index j) |
| n | je počet opakování na každé úrovni |
| xi | je koncentrace vzorku (v TEQ) v kalibračním bodě i stanovená konfirmační metodou |
| | je průměr koncentrací (v TEQ) všech kalibračních vzorků |

BEQDL

je BEQ odpovídající rozhodovací mezi u konfirmační metody, což je maximální limit včetně rozšířené nejistoty měření

sy,x

je reziduální směrodatná odchylka

t α,f = m – 2

je kvantil Studentova t-rozdělení (α = 5 %, f = stupně volnosti, jednostranný)

m

je celkový počet kalibračních bodů (index j)

n

je počet opakování na každé úrovni

xi

je koncentrace vzorku (v TEQ) v kalibračním bodě i stanovená konfirmační metodou

Formula

je průměr koncentrací (v TEQ) všech kalibračních vzorků

Formula
  je parametr sumy čtverců

| i | = | index pro kalibrační bod i |
| --- | --- | --- |

i

=

index pro kalibrační bod i

7.3.2.   Z výsledků biologické zkoušky (upravených o hodnoty slepého stanovení a korigovaných na výtěžnost) získaných z vícenásobných analýz vzorků (n ≥ 6) kontaminovaných na úrovni rozhodovací meze konfirmační metody, jakožto nižší část rozdělení výsledků na odpovídající průměrné hodnotě BEQ:

Mezní hodnota = BEQDL – 1,64 × SDR

kde

| SDR | je směrodatná odchylka výsledků biologické zkoušky na BEQDL, měřeno za podmínek vnitrolaboratorní reprodukovatelnosti. |
| --- | --- |

SDR

je směrodatná odchylka výsledků biologické zkoušky na BEQDL, měřeno za podmínek vnitrolaboratorní reprodukovatelnosti.

7.3.3.   Výpočet jako střední hodnota výsledků biologické zkoušky (v BEQ, upravených o hodnoty slepého stanovení a korigovaných na výtěžnost) z vícenásobné analýzy vzorků (n ≥ 6) kontaminovaných na 2/3 maximálního nebo akčního limitu. To vychází z poznatku, že tato úroveň se bude pohybovat kolem mezní hodnoty určené podle bodu 7.3.1 nebo 7.3.2.

Výpočet mezních hodnot vycházející z 95 % míry spolehlivosti, z níž vyplývá míra falešně vyhovujících výsledků < 5 %, a z RSDR < 25 %:

| 1. | Z nižší části 95 % predikčního intervalu na úrovni rozhodovací meze konfirmační metody; |
| --- | --- |

1.

Z nižší části 95 % predikčního intervalu na úrovni rozhodovací meze konfirmační metody;

| 2. | z vícenásobné analýzy vzorků (n ≥ 6) kontaminovaných na úrovni rozhodovací meze konfirmační metody jakožto nižší část distribuce údajů (v grafu je znázorňuje křivka ve tvaru zvonu) na odpovídající průměrné hodnotě BEQ. |
| --- | --- |

2.

z vícenásobné analýzy vzorků (n ≥ 6) kontaminovaných na úrovni rozhodovací meze konfirmační metody jakožto nižší část distribuce údajů (v grafu je znázorňuje křivka ve tvaru zvonu) na odpovídající průměrné hodnotě BEQ.

Graf 1

Rozhodovací mez pro BEQ

Rozhodova cí mez

Výsledky HRGC/HRMS (TEQ)

Akční limit pro BEQ

Mezní hodnota

Výsledky biologické zkoušky(BEQ)

Regresní přímka s 95% predikčním intervalem

β = 5 %

Max. limit

Akční limit

7.3.4.   Omezení mezních hodnot

Mezní hodnoty vycházející z BEQ a vypočtené z RSDR dosažené při validaci s použitím omezeného počtu vzorků s různým zastoupením matrice/kongenerů mohou být vyšší než maximální nebo akční limity vycházející z TEQ, vzhledem k větší přesnosti, než je přesnost, jíž lze běžně dosáhnout s neznámým spektrem zastoupení kongenerů. V takových případech se mezní hodnoty vypočtou z RSDR = 25 % nebo se dá přednost dvěma třetinám maximálního nebo akčního limitu.

7.4.   Pracovní charakteristiky

| — | Vzhledem k tomu, že při bioanalytických metodách nelze použít žádné vnitřní standardy, provedou se zkoušky opakovatelnosti pro získání informací o směrodatné odchylce v rámci zkoušek a mezi sériemi zkoušek. Opakovatelnost musí být nižší než 20 %, vnitrolaboratorní reprodukovatelnost pak nižší než 25 %. To musí vycházet z vypočtených úrovní v BEQ po odečtení hodnot slepého stanovení a korekci na výtěžnost. |
| --- | --- |

—

Vzhledem k tomu, že při bioanalytických metodách nelze použít žádné vnitřní standardy, provedou se zkoušky opakovatelnosti pro získání informací o směrodatné odchylce v rámci zkoušek a mezi sériemi zkoušek. Opakovatelnost musí být nižší než 20 %, vnitrolaboratorní reprodukovatelnost pak nižší než 25 %. To musí vycházet z vypočtených úrovní v BEQ po odečtení hodnot slepého stanovení a korekci na výtěžnost.

| — | Jako součást postupu validace musí být prokázáno, že zkouška umožňuje rozlišit slepý vzorek a úroveň ve výši mezní hodnoty, a umožňuje tak identifikovat vzorky nad příslušnou mezní hodnotou (viz bod 7.1.2). |
| --- | --- |

—

Jako součást postupu validace musí být prokázáno, že zkouška umožňuje rozlišit slepý vzorek a úroveň ve výši mezní hodnoty, a umožňuje tak identifikovat vzorky nad příslušnou mezní hodnotou (viz bod 7.1.2).

| — | Je třeba určit cílové sloučeniny, možné interference a nejvyšší přípustný obsah ve slepém vzorku. |
| --- | --- |

—

Je třeba určit cílové sloučeniny, možné interference a nejvyšší přípustný obsah ve slepém vzorku.

| — | Procentní směrodatná odchylka odezvy nebo koncentrace vypočtená z odezvy (možné pouze v pracovním rozsahu) trojnásobného stanovení extraktu vzorku nesmí být vyšší než 15 %. |
| --- | --- |

—

Procentní směrodatná odchylka odezvy nebo koncentrace vypočtená z odezvy (možné pouze v pracovním rozsahu) trojnásobného stanovení extraktu vzorku nesmí být vyšší než 15 %.

| — | Pro hodnocení výkonnosti bioanalytické metody v daném časovém období se použijí nekorigované výsledky referenčního vzorku (referenčních vzorků) vyjádřené v BEQ (pro slepý vzorek a maximální nebo akční limit). |
| --- | --- |

—

Pro hodnocení výkonnosti bioanalytické metody v daném časovém období se použijí nekorigované výsledky referenčního vzorku (referenčních vzorků) vyjádřené v BEQ (pro slepý vzorek a maximální nebo akční limit).

| — | Pro slepé vzorky odrážející celý pracovní postup a pro každý typ referenčního vzorku se zaznamenávají a ověřují grafy kontroly kvality, aby bylo zajištěno, že analytická výkonnost je v souladu s příslušnými požadavky, u slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup zejména s ohledem na požadovanou minimální odlišnost v nejnižší části pracovního rozsahu a u referenčních vzorků zejména s ohledem na vnitrolaboratorní reprodukovatelnost. Slepé vzorky odrážející celý pracovní postup musí být důkladně kontrolovány, aby se zamezilo falešně vyhovujícím výsledkům po jejich odečtení. |
| --- | --- |

—

Pro slepé vzorky odrážející celý pracovní postup a pro každý typ referenčního vzorku se zaznamenávají a ověřují grafy kontroly kvality, aby bylo zajištěno, že analytická výkonnost je v souladu s příslušnými požadavky, u slepých vzorků odrážejících celý pracovní postup zejména s ohledem na požadovanou minimální odlišnost v nejnižší části pracovního rozsahu a u referenčních vzorků zejména s ohledem na vnitrolaboratorní reprodukovatelnost. Slepé vzorky odrážející celý pracovní postup musí být důkladně kontrolovány, aby se zamezilo falešně vyhovujícím výsledkům po jejich odečtení.

| — | Výsledky konfirmačních metod u podezřelých vzorků a 2 až 10 % vyhovujících vzorků (minimálně 20 vzorků na jednu matrici) se zaznamenají a použijí se pro hodnocení výkonnosti screeningové metody a vztahu mezi BEQ a TEQ. Tuto databázi lze použít pro přehodnocení mezních hodnot platných pro běžné vzorky pro validované matrice. |
| --- | --- |

—

Výsledky konfirmačních metod u podezřelých vzorků a 2 až 10 % vyhovujících vzorků (minimálně 20 vzorků na jednu matrici) se zaznamenají a použijí se pro hodnocení výkonnosti screeningové metody a vztahu mezi BEQ a TEQ. Tuto databázi lze použít pro přehodnocení mezních hodnot platných pro běžné vzorky pro validované matrice.

| — | Dobrou výkonnost metody lze rovněž prokázat v kruhových testech. Výsledky vzorků analyzovaných v kruhových testech, které pokrývají rozsah koncentrací až do např. dvojnásobku maximálního limitu, se rovněž mohou zahrnout do hodnocení podílu falešně vyhovujících výsledků, je-li laboratoř schopna prokázat dobrou výkonnost. Vzorky musí zahrnovat nejčastější zastoupení kongenerů, které představují různé zdroje. |
| --- | --- |

—

Dobrou výkonnost metody lze rovněž prokázat v kruhových testech. Výsledky vzorků analyzovaných v kruhových testech, které pokrývají rozsah koncentrací až do např. dvojnásobku maximálního limitu, se rovněž mohou zahrnout do hodnocení podílu falešně vyhovujících výsledků, je-li laboratoř schopna prokázat dobrou výkonnost. Vzorky musí zahrnovat nejčastější zastoupení kongenerů, které představují různé zdroje.

| — | Při incidentech lze mezní hodnoty přehodnotit, aby odrážely konkrétní matrici a zastoupení kongenerů tohoto konkrétního incidentu. |
| --- | --- |

—

Při incidentech lze mezní hodnoty přehodnotit, aby odrážely konkrétní matrici a zastoupení kongenerů tohoto konkrétního incidentu.

8.   VYDÁVÁNÍ VÝSLEDKŮ

Konfirmační metody

| — | Analytické výsledky musí obsahovat hodnoty jednotlivých kongenerů PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem a hodnoty TEQ se vydávají jako dolní, horní a střední odhad, aby se do vydávání výsledků zahrnulo co nejvíce informací, a umožnil se tak výklad výsledků podle příslušných zvláštních požadavků. |
| --- | --- |

—

Analytické výsledky musí obsahovat hodnoty jednotlivých kongenerů PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem a hodnoty TEQ se vydávají jako dolní, horní a střední odhad, aby se do vydávání výsledků zahrnulo co nejvíce informací, a umožnil se tak výklad výsledků podle příslušných zvláštních požadavků.

| — | Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné. |
| --- | --- |

—

Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné.

| — | Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6.2, je-li překročen maximální limit (v tomto případě výtěžnosti pro jednu ze dvou opakovaných analýz) nebo v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy. |
| --- | --- |

—

Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6.2, je-li překročen maximální limit (v tomto případě výtěžnosti pro jednu ze dvou opakovaných analýz) nebo v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy.

| — | Protože se má při rozhodování o souladu vzorku přihlédnout také k rozšířené nejistotě měření, je třeba poskytnout také tento parametr. Analytické výsledky se proto vydají ve tvaru „x +/– U“, kde x je výsledek analýzy a U je rozšířená nejistota měření, přičemž se použije faktor pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %. V případě samostatného stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem se pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem musí použít suma odhadované rozšířené nejistoty měření samostatných výsledků analýzy pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem. |
| --- | --- |

—

Protože se má při rozhodování o souladu vzorku přihlédnout také k rozšířené nejistotě měření, je třeba poskytnout také tento parametr. Analytické výsledky se proto vydají ve tvaru „x +/– U“, kde x je výsledek analýzy a U je rozšířená nejistota měření, přičemž se použije faktor pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %. V případě samostatného stanovení PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem se pro sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem musí použít suma odhadované rozšířené nejistoty měření samostatných výsledků analýzy pro PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem.

| — | Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006.

Bioanalytické screeningové metody

| — | Výsledek screeningu se vyjádří jako vyhovující nebo podezřelý jako nevyhovující („podezřelý“). |
| --- | --- |

—

Výsledek screeningu se vyjádří jako vyhovující nebo podezřelý jako nevyhovující („podezřelý“).

| — | Kromě toho je možné vydat orientační výsledek pro PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem vyjádřený v BEQ (nikoli TEQ) (viz bod 1). Vzorky s odezvou nižší než oznamovací mez musí být vyjádřeny jako nižší než oznamovací mez. Vzorky s odezvou vyšší než pracovní rozsah se vydávají jako vzorky překračující pracovní rozsah a úroveň odpovídající horní části pracovního rozsahu se uvede v BEQ. |
| --- | --- |

—

Kromě toho je možné vydat orientační výsledek pro PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem vyjádřený v BEQ (nikoli TEQ) (viz bod 1). Vzorky s odezvou nižší než oznamovací mez musí být vyjádřeny jako nižší než oznamovací mez. Vzorky s odezvou vyšší než pracovní rozsah se vydávají jako vzorky překračující pracovní rozsah a úroveň odpovídající horní části pracovního rozsahu se uvede v BEQ.

| — | Pro každý typ matrice vzorku musí protokol uvádět maximální nebo akční limit, z něhož hodnocení vychází. |
| --- | --- |

—

Pro každý typ matrice vzorku musí protokol uvádět maximální nebo akční limit, z něhož hodnocení vychází.

| — | Protokol musí uvádět použitý typ zkoušky, základní principy zkoušky a druh kalibrace. |
| --- | --- |

—

Protokol musí uvádět použitý typ zkoušky, základní principy zkoušky a druh kalibrace.

| — | Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné. |
| --- | --- |

—

Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné.

| — | V případě vzorků podezřelých jako nevyhovující musí protokol obsahovat poznámku o tom, jaká opatření mají být učiněna. Koncentraci PCDD/PCDF a sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v těchto vzorcích se zvýšeným obsahem je třeba stanovit/potvrdit konfirmační metodou. |
| --- | --- |

—

V případě vzorků podezřelých jako nevyhovující musí protokol obsahovat poznámku o tom, jaká opatření mají být učiněna. Koncentraci PCDD/PCDF a sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v těchto vzorcích se zvýšeným obsahem je třeba stanovit/potvrdit konfirmační metodou.

| — | Nevyhovující výsledky se vydávají pouze tehdy, pokud byly zjištěny konfirmační analýzou. |
| --- | --- |

—

Nevyhovující výsledky se vydávají pouze tehdy, pokud byly zjištěny konfirmační analýzou.

Fyzikálně-chemické screeningové metody

| — | Výsledek screeningu se vyjádří jako vyhovující nebo podezřelý jako nevyhovující („podezřelý“). |
| --- | --- |

—

Výsledek screeningu se vyjádří jako vyhovující nebo podezřelý jako nevyhovující („podezřelý“).

| — | Pro každý typ matrice vzorku musí protokol uvádět maximální nebo akční limit, z něhož hodnocení vychází. |
| --- | --- |

—

Pro každý typ matrice vzorku musí protokol uvádět maximální nebo akční limit, z něhož hodnocení vychází.

| — | Kromě toho mohou být hodnoty jednotlivých kongenerů PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem a hodnoty TEQ udávány jako dolní, horní a střední odhad. Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a (alespoň) se stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Kromě toho mohou být hodnoty jednotlivých kongenerů PCDD/PCDF a/nebo PCB s dioxinovým efektem a hodnoty TEQ udávány jako dolní, horní a střední odhad. Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a (alespoň) se stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006.

| — | Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6.2 a v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy. |
| --- | --- |

—

Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6.2 a v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy.

| — | V protokolu musí být uvedeno, která metoda GC-MS byla použita. |
| --- | --- |

—

V protokolu musí být uvedeno, která metoda GC-MS byla použita.

| — | Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné. |
| --- | --- |

—

Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCDD/PCDF, PCB s dioxinovým efektem a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a vydán pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné.

| — | V případě vzorků podezřelých jako nevyhovující musí protokol obsahovat poznámku o tom, jaká opatření mají být učiněna. Koncentraci PCDD/PCDF a sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v těchto vzorcích se zvýšeným obsahem je třeba stanovit/potvrdit konfirmační metodou. |
| --- | --- |

—

V případě vzorků podezřelých jako nevyhovující musí protokol obsahovat poznámku o tom, jaká opatření mají být učiněna. Koncentraci PCDD/PCDF a sumu PCDD/PCDF a PCB s dioxinovým efektem v těchto vzorcích se zvýšeným obsahem je třeba stanovit/potvrdit konfirmační metodou.

| — | O nevyhovění může být rozhodnuto pouze konfirmační analýzou. |
| --- | --- |

—

O nevyhovění může být rozhodnuto pouze konfirmační analýzou.

---

(1)  
  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [link to website], Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [link to website].

(*1)  S ohledem na maximální limity.

(2)  Současné požadavky vycházejí z TEF vydaných v: M. Van den Berg et al, Toxicol Sci 93 (2), 223–241 (2006).

Dodatek

WHO-TEF (faktory toxické rovnocennosti Světové zdravotnické organizace) pro hodnocení nebezpečnosti pro člověka vycházející ze závěrů zasedání odborníků Světové zdravotnické organizace (WHO) – Mezinárodní program chemické bezpečnosti (IPCS), které se konalo v Ženevě v červnu 2005 (1)

| Kongener | Hodnota TEF | Kongener | Hodnota TEF |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenzo-p-dioxiny („PCDD“) | PCB „s dioxinovým efektem“



  Non-ortho PCB + Mono-ortho PCB |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Non-ortho PCB | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB 169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | | |
| Dibenzofurany (PCDF) | Mono-ortho PCB |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |
| Použité zkratky: | „T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = hexa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = chlordibenzo-p-dioxin; „CDF“ = chlordibenzofuran; „CB“ = chlorbifenyl. |

Kongener

Hodnota TEF

Kongener

Hodnota TEF

Dibenzo-p-dioxiny („PCDD“)

PCB „s dioxinovým efektem“

Non-ortho PCB + Mono-ortho PCB

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Non-ortho PCB

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB 169

0,03

OCDD

0,0003

Dibenzofurany (PCDF)

Mono-ortho PCB

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Použité zkratky:

„T“ = tetra; „Pe“ = penta; „Hx“ = hexa; „Hp“ = hepta; „O“ = okta; „CDD“ = chlordibenzo-p-dioxin; „CDF“ = chlordibenzofuran; „CB“ = chlorbifenyl.

---

(1)  Martin van den Berg et al., The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds. Toxicological Sciences 93(2), 223–241 (2006).

---

PŘÍLOHA IV

PŘÍPRAVA VZORKŮ A POŽADAVKY NA ANALYTICKÉ METODY POUŽÍVANÉ PŘI KONTROLE OBSAHU PCB BEZ DIOXINOVÉHO EFEKTU V NĚKTERÝCH POTRAVINÁCH

Požadavky stanovené v této příloze se vztahují na analýzu potravin pro úřední kontrolu obsahu PCB bez dioxinového efektu a pro přípravu vzorků a analytické požadavky k jiným regulačním účelům, včetně kontrol prováděných provozovatelem potravinářského podniku k zajištění dodržování ustanovení článku 4 nařízení (ES) č. 852/2004.

Ustanovení o přípravě vzorku podle bodu 3 přílohy III tohoto nařízení se použijí rovněž na kontrolu obsahu PCB bez dioxinového efektu v potravinách.

1.   Použitelné metody detekce

Plynová chromatografie v tandemu s detektorem elektronového záchytu (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS nebo rovnocenné metody.

2.   Identifikace a konfirmace sledovaných analytů

| — | Relativní retenční čas ve vztahu k vnitřním standardům nebo referenčním standardům (s přijatelnou odchylkou ± 0,25 %). |
| --- | --- |

—

Relativní retenční čas ve vztahu k vnitřním standardům nebo referenčním standardům (s přijatelnou odchylkou ± 0,25 %).

| — | Separace PCB bez dioxinového efektu plynovou chromatografií od interferujících látek, zejména současně se eluujících PCB, zvláště jsou-li úrovně vzorků v rozmezí limitů stanovených právními předpisy a případné nevyhovění má být teprve potvrzeno (1). |
| --- | --- |

—

Separace PCB bez dioxinového efektu plynovou chromatografií od interferujících látek, zejména současně se eluujících PCB, zvláště jsou-li úrovně vzorků v rozmezí limitů stanovených právními předpisy a případné nevyhovění má být teprve potvrzeno (1).

| — | Techniky GC-MS:






  — | Sledování alespoň následujícího počtu molekulárních iontů nebo charakteristických iontů z molekulárních klastrů:






  — | dvou specifických iontů u HRMS, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Techniky GC-MS:

—

Sledování alespoň následujícího počtu molekulárních iontů nebo charakteristických iontů z molekulárních klastrů:

—

dvou specifických iontů u HRMS,

| — | tří specifických iontů u LRMS, |
| --- | --- |

—

tří specifických iontů u LRMS,

| — | dvou specifických prekurzorových iontů, každý s jedním odpovídajícím specifickým přechodovým produktovým iontem pro MS-MS. |
| --- | --- |

—

dvou specifických prekurzorových iontů, každý s jedním odpovídajícím specifickým přechodovým produktovým iontem pro MS-MS.

| — | Nejvyšší přípustné tolerance intenzity vybraných hmotnostních fragmentů:
  Relativní odchylka intenzity vybraných hmotnostních fragmentů od teoretické intenzity nebo kalibračního standardu pro cílový iont (nejintenzivnější sledovaný iont) a identifikační iont (ionty): ± 15 %. |
| --- | --- |

—

Nejvyšší přípustné tolerance intenzity vybraných hmotnostních fragmentů:

Relativní odchylka intenzity vybraných hmotnostních fragmentů od teoretické intenzity nebo kalibračního standardu pro cílový iont (nejintenzivnější sledovaný iont) a identifikační iont (ionty): ± 15 %.

| — | Pro GC-ECD:
  Konfirmace výsledků překračujících maximální limit s dvěma kolonami GC se stacionární fází jiné polarity. |
| --- | --- |

—

Pro GC-ECD:

Konfirmace výsledků překračujících maximální limit s dvěma kolonami GC se stacionární fází jiné polarity.

3.   Prokazování výkonnosti metody

Validace v rozsahu maximálního limitu (polovina až dvojnásobek maximálního limitu) s přijatelným variačním koeficientem pro opakovanou analýzu (viz požadavky na mezilehlou přesnost uvedené v bodě 8).

4.   Mez stanovitelnosti

Suma mezí stanovitelnosti (2) PCB bez dioxinového efektu nesmí překročit jednu třetinu maximálního limitu (3).

5.   Kontrola kvality

Pravidelné slepé kontrolní vzorky, analýzy obohacených vzorků, vzorky pro kontrolu kvality, účast v mezilaboratorních studiích na příslušných matricích.

6.   Kontrola výtěžností

| — | Použití vhodných vnitřních standardů s fyzikálně-chemickými vlastnostmi porovnatelnými se sledovanými analyty. |
| --- | --- |

—

Použití vhodných vnitřních standardů s fyzikálně-chemickými vlastnostmi porovnatelnými se sledovanými analyty.

| — | Přidání vnitřních standardů:






  — | přidání k produktům (před extrakcí a čištěním), |
| --- | --- | --- |

—

Přidání vnitřních standardů:

—

přidání k produktům (před extrakcí a čištěním),

| — | vnitřní standardy lze rovněž přidat k extrahovanému tuku (před čištěním), pokud je maximální limit vztažen na tuk. |
| --- | --- |

—

vnitřní standardy lze rovněž přidat k extrahovanému tuku (před čištěním), pokud je maximální limit vztažen na tuk.

| — | Požadavky na metody s využitím všech šesti izotopicky značených kongenerů PCB bez dioxinového efektu:






  — | korekce výsledků na výtěžnost vnitřních standardů, |
| --- | --- | --- |

—

Požadavky na metody s využitím všech šesti izotopicky značených kongenerů PCB bez dioxinového efektu:

—

korekce výsledků na výtěžnost vnitřních standardů,

| — | obecně přijatelné výtěžnosti izotopicky značených vnitřních standardů jsou mezi 60 a 120 %, |
| --- | --- |

—

obecně přijatelné výtěžnosti izotopicky značených vnitřních standardů jsou mezi 60 a 120 %,

| — | nižší nebo vyšší výtěžnosti jednotlivých kongenerů, které se na sumě PCB bez dioxinového efektu podílejí méně než 10 %, jsou přijatelné. |
| --- | --- |

—

nižší nebo vyšší výtěžnosti jednotlivých kongenerů, které se na sumě PCB bez dioxinového efektu podílejí méně než 10 %, jsou přijatelné.

| — | Požadavky na metody, které nevyužívají všech šesti izotopicky značených vnitřních standardů nebo jiných vnitřních standardů:






  — | kontrola výtěžnosti vnitřního standardu (vnitřních standardů) pro každý vzorek, |
| --- | --- | --- |

—

Požadavky na metody, které nevyužívají všech šesti izotopicky značených vnitřních standardů nebo jiných vnitřních standardů:

—

kontrola výtěžnosti vnitřního standardu (vnitřních standardů) pro každý vzorek,

| — | přijatelné výtěžnosti vnitřního standardu (vnitřních standardů) mezi 60 a 120 %, |
| --- | --- |

—

přijatelné výtěžnosti vnitřního standardu (vnitřních standardů) mezi 60 a 120 %,

| — | korekce výsledků na výtěžnost vnitřních standardů. |
| --- | --- |

—

korekce výsledků na výtěžnost vnitřních standardů.

| — | Výtěžnosti neoznačených kongenerů se ověří pomocí obohacených vzorků nebo vzorků pro kontrolu kvality s koncentracemi v rozsahu maximálního limitu. Přijatelné výtěžnosti těchto kongenerů jsou mezi 60 a 120 %. |
| --- | --- |

—

Výtěžnosti neoznačených kongenerů se ověří pomocí obohacených vzorků nebo vzorků pro kontrolu kvality s koncentracemi v rozsahu maximálního limitu. Přijatelné výtěžnosti těchto kongenerů jsou mezi 60 a 120 %.

7.   Požadavky na laboratoře

V souladu s ustanoveními nařízení (ES) č. 882/2004 musí být laboratoře akreditovány uznaným subjektem působícím v souladu s pokyny ISO Guide 58, aby bylo zaručeno, že uplatňují postupy zajištění analytické kvality. Laboratoře musí být akreditovány podle normy EN ISO/IEC 17025. Kromě toho je v příslušném případě třeba řídit se zásadami popsanými v technických pokynech pro odhad nejistoty měření a meze stanovitelnosti pro analýzu PCB (4).

8.   Pracovní charakteristiky: kritéria pro sumu PCB bez dioxionového efektu při maximálním limitu

| | Hmotnostní spektrometrie s izotopovým zřeďováním (*1) | Jiné techniky |
| --- | --- | --- |
| Pravdivost | – 20 % až + 20 % | – 30 % až + 30 % |
| Mezilehlá přesnost (RSDR) | ≤ 15 % | ≤ 20 % |
| Rozdíl mezi výpočtem horního a dolního odhadu | ≤ 20 % | ≤ 20 % |

Hmotnostní spektrometrie s izotopovým zřeďováním (*1)

Jiné techniky

Pravdivost

– 20 % až + 20 %

– 30 % až + 30 %

Mezilehlá přesnost (RSDR)

≤ 15 %

≤ 20 %

Rozdíl mezi výpočtem horního a dolního odhadu

≤ 20 %

≤ 20 %

9.   Vydávání výsledků

| — | Analytické výsledky musí obsahovat hodnoty jednotlivých kongenerů PCB bez dioxinového efektu a sumu PCB bez dioxinového efektu uváděných jako dolní, horní a střední odhad, aby se do vydávání výsledků zahrnulo co nejvíce informací, a umožnil se tak výklad výsledků podle příslušných zvláštních požadavků. |
| --- | --- |

—

Analytické výsledky musí obsahovat hodnoty jednotlivých kongenerů PCB bez dioxinového efektu a sumu PCB bez dioxinového efektu uváděných jako dolní, horní a střední odhad, aby se do vydávání výsledků zahrnulo co nejvíce informací, a umožnil se tak výklad výsledků podle příslušných zvláštních požadavků.

| — | Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCB a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a uváděn pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné. |
| --- | --- |

—

Protokol musí také zahrnovat metodu použitou pro extrakci PCB a lipidů. Obsah lipidů ve vzorku musí být stanoven a uváděn pro potravinové vzorky s maximálními limity vztaženými na tuk a očekávané koncentrace tuku v rozmezí 0–2 % (v souladu se stávajícími předpisy). U ostatních vzorků je stanovení obsahu lipidů nepovinné.

| — | Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6, je-li překročen maximální limit nebo v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy. |
| --- | --- |

—

Pokud výtěžnost leží mimo rozpětí uvedené v bodě 6, je-li překročen maximální limit nebo v ostatních případech na žádost musí být dány k dispozici hodnoty výtěžnosti pro jednotlivé vnitřní standardy.

| — | Protože se má při rozhodování o vyhovění vzorku přihlédnout také k rozšířené nejistotě měření, je třeba poskytnout také tento parametr. Analytické výsledky se proto uvádějí ve tvaru „x +/– U“, kde x je výsledek analýzy a U je rozšířená nejistota měření, přičemž se použije faktor pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %. |
| --- | --- |

—

Protože se má při rozhodování o vyhovění vzorku přihlédnout také k rozšířené nejistotě měření, je třeba poskytnout také tento parametr. Analytické výsledky se proto uvádějí ve tvaru „x +/– U“, kde x je výsledek analýzy a U je rozšířená nejistota měření, přičemž se použije faktor pokrytí 2, který odpovídá míře spolehlivosti přibližně 95 %.

| — | Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Výsledky se vyjádří ve stejných jednotkách a stejným počtem platných číslic jako maximální limity stanovené v nařízení (ES) č. 1881/2006.

---

(1)  Mezi kongenery, u nichž je často zjištěno, že se eluují zároveň, patří např. PCB 28/31, PCB 52/69 a PCB 138/163/164. U GC-MS je rovněž nutné vzít v úvahu možné interference z fragmentů vyšších chlorovaných kongenerů.

(2)  V příslušném případě je třeba se řídit zásadami popsanými v dokumentu Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [link to website].

(3)  Velmi se doporučuje, aby hodnoty slepého stanovení činidla byly nižší, než je obsah kontaminující látky ve vzorku. Je povinností laboratoře kontrolovat rozptyl hodnot slepých stanovení, zejména v případě, kdy se hodnoty slepého stanovení odečítají.

(4)  
  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [link to website], Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [link to website].

(*1)  Jako vnitřní standardy musí být použito všech šest sloučenin značených izotopem 13C.

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/35

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/645

ze dne 5. dubna 2017,

kterým se opravuje lotyšské znění nařízení (ES) č. 152/2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V lotyšském znění nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (2), ve znění nařízení Komise (EU) č. 691/2013 (3), se vyskytla chyba. Proto je v lotyšském znění nařízení (ES) č. 152/2009 nezbytná oprava znění poznámek pod čarou k tabulkám v bodech 5.1.1, 5.1.3 a 5.1.5 přílohy I. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění. |
| --- | --- |

(1)

V lotyšském znění nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (2), ve znění nařízení Komise (EU) č. 691/2013 (3), se vyskytla chyba. Proto je v lotyšském znění nařízení (ES) č. 152/2009 nezbytná oprava znění poznámek pod čarou k tabulkám v bodech 5.1.1, 5.1.3 a 5.1.5 přílohy I. Tato oprava se netýká ostatních jazykových znění.

| (2) | Nařízení (ES) č. 152/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno. |
| --- | --- |

(2)

Nařízení (ES) č. 152/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem opraveno.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Týká se pouze lotyšského znění.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 152/2009 ze dne 27. ledna 2009, kterým se stanoví metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení pro úřední kontrolu krmiv (Úř. věst. L 54, 26.2.2009, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (EU) č. 691/2013 ze dne 19. července 2013, kterým se mění nařízení (ES) č. 152/2009, pokud jde o metody odběru vzorků a laboratorního zkoušení (Úř. věst. L 197, 20.7.2013, s. 1).

3

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/36

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/646

ze dne 5. dubna 2017,

kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/378, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014, pokud jde o postup schvalování roční účetní závěrky a schvalování souladu

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014 ze dne 16. dubna 2014 o obecných ustanoveních týkajících se Azylového, migračního a integračního fondu a nástroje pro finanční podporu policejní spolupráce, předcházení trestné činnosti, boje proti trestné činnosti a řešení krizí (1), a zejména na čl. 47 odst. 6 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | První schvalování roční účetní závěrky podle článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/378 (2) zdůraznilo potřebu vyjasnit stav ročních předběžných plateb, které nejsou v předložené roční účetní závěrce plně zúčtovány. |
| --- | --- |

(1)

První schvalování roční účetní závěrky podle článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/378 (2) zdůraznilo potřebu vyjasnit stav ročních předběžných plateb, které nejsou v předložené roční účetní závěrce plně zúčtovány.

| (2) | Je třeba stanovit podmínky schvalování souladu, a zejména pravidla týkající se kritérií pro určení úrovně finanční opravy, kterou může Komise uplatnit podle článku 47 nařízení (EU) č. 514/2014 po dokončení uvedeného postupu. |
| --- | --- |

(2)

Je třeba stanovit podmínky schvalování souladu, a zejména pravidla týkající se kritérií pro určení úrovně finanční opravy, kterou může Komise uplatnit podle článku 47 nařízení (EU) č. 514/2014 po dokončení uvedeného postupu.

| (3) | Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy, je nezbytné vyjasnit kritéria pro určování nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy takových nedostatků a stanovit kritéria pro určení úrovně finanční opravy. |
| --- | --- |

(3)

Aby byla zajištěna právní jistota a rovné zacházení se všemi členskými státy, je nezbytné vyjasnit kritéria pro určování nedostatků v účinném fungování systémů řízení a kontroly, definovat základní druhy takových nedostatků a stanovit kritéria pro určení úrovně finanční opravy.

| (4) | Prováděcí nařízení (EU) 2015/378 by proto mělo být změněno. |
| --- | --- |

(4)

Prováděcí nařízení (EU) 2015/378 by proto mělo být změněno.

| (5) | Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost, |
| --- | --- |

(5)

Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro Azylový, migrační a integrační fond a Fond pro vnitřní bezpečnost,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Prováděcí nařízení (EU) 2015/378 se mění takto:

| 1) | Článek 1 se mění takto:






  a) | odstavec 6 se nahrazuje tímto:

  „6.   Pokud je částka akceptovaná Komisí v rozhodnutí o schválení účetní závěrky za rozpočtový rok N nižší než roční předběžná platba za rozpočtový rok N, zúčtuje se roční předběžná platba proti částce akceptované Komisí. Případná neuhrazená částka předběžného financování se zúčtuje v průběhu následujících schvalování účetních závěrek.
  První pododstavec se použije rovněž v případech, kdy členský stát vykáže v předložené roční účetní závěrce nulovou platbu.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Článek 1 se mění takto:

a)

odstavec 6 se nahrazuje tímto:

„6.   Pokud je částka akceptovaná Komisí v rozhodnutí o schválení účetní závěrky za rozpočtový rok N nižší než roční předběžná platba za rozpočtový rok N, zúčtuje se roční předběžná platba proti částce akceptované Komisí. Případná neuhrazená částka předběžného financování se zúčtuje v průběhu následujících schvalování účetních závěrek.

První pododstavec se použije rovněž v případech, kdy členský stát vykáže v předložené roční účetní závěrce nulovou platbu.“;

| b) | odstavec 7 se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

odstavec 7 se zrušuje.

| 2) | Vkládají se články, které znějí:

  „Článek 3a

  Kritéria pro určování nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly

  1.   Komise posuzuje účinné fungování systému řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů, které provedly členské státy, útvary Komise a Účetní dvůr, výsledků šetření prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům nebo na základě jakýchkoli jiných informací o splnění kritérií pro určení uvedených v čl. 2 odst. 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1042/2014 (*1).
  Posouzení Komise se týká prostředí vnitřní kontroly národního programu, řídicích a kontrolních činností odpovědného orgánu a kontrolních a auditních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy.


  2.   Soulad s klíčovými požadavky zmíněnými v odstavci 1 podle kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy se použije k posouzení účinného fungování jednotlivých příslušných orgánů a k učinění celkového závěru ohledně systému řízení a kontroly. V celkovém závěru ohledně systému řízení a kontroly se zohlední případné polehčující nebo přitěžující faktory.


  3.   Dospěje-li se k závěru, že kterýkoli z klíčových požadavků 2, 4, 5, 8, 11, 12 nebo 14 v tabulce 1 přílohy, nebo dva či více ostatních klíčových požadavků ve zmíněné tabulce spadají do kategorií 3 nebo 4 uvedených v tabulce 2 přílohy, musí to být považováno za druh závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly.



  Článek 3b

  Kritéria pro uplatnění a určení úrovně finančních oprav

  1.   Komise uplatní finanční opravy, pokud zjistí jednu nebo více jednotlivých nebo systémových nesrovnalostí, nebo jeden nebo více nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly (dále jen „systémové nedostatky“).
  Pro účely tohoto nařízení se nesrovnalostí rozumí jakékoli porušení právních předpisů Unie či vnitrostátních právních předpisů nebo jakékoli porušení vnitrostátních předpisů vyplývající z jednání nebo opomenutí příjemce nebo příjemců, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie započtením neoprávněného výdaje.
  Výše finanční opravy se posuzuje pokud možno případ od případu a rovná se přesně výši výdajů nesprávně zúčtovaných k tíži rozpočtu EU.
  Pokud Komise zjistí nesrovnalosti v reprezentativním vzorku výdajů v celém národním programu nebo jeho části, avšak ověření správnosti dalších výdajů není nákladově efektivní, lze opravu určit extrapolací výsledků posouzení vzorku na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.
  Pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti nebo systémové nedostatky, pro které nelze přesně vyčíslit opravu ani pomocí extrapolace, uplatní se na výdaje vykázané za dotčenou část systému paušální finanční oprava, a to v souladu s orientačními kritérii a stupnicí uvedenými v odstavcích 2 a 3.
  Paušální opravu lze použít také na jednotlivé nesrovnalosti.


  2.   Úroveň paušální opravy se určí s přihlédnutím k následujícím faktorům:






  a) | stupeň závažnosti dané nesrovnalosti nebo systémového nedostatku v souvislosti s celkovým systémem nebo jeho částí nebo s druhy vykázaných výdajů; |
| --- | --- | --- |

2)

Vkládají se články, které znějí:

„Článek 3a

Kritéria pro určování nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly

1.   Komise posuzuje účinné fungování systému řízení a kontroly na základě výsledků všech dostupných auditů, které provedly členské státy, útvary Komise a Účetní dvůr, výsledků šetření prováděných Evropským úřadem pro boj proti podvodům nebo na základě jakýchkoli jiných informací o splnění kritérií pro určení uvedených v čl. 2 odst. 1 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1042/2014 (*1).

Posouzení Komise se týká prostředí vnitřní kontroly národního programu, řídicích a kontrolních činností odpovědného orgánu a kontrolních a auditních činností auditního orgánu a je podloženo ověřením souladu s klíčovými požadavky uvedenými v tabulce 1 přílohy.

2.   Soulad s klíčovými požadavky zmíněnými v odstavci 1 podle kategorií uvedených v tabulce 2 přílohy se použije k posouzení účinného fungování jednotlivých příslušných orgánů a k učinění celkového závěru ohledně systému řízení a kontroly. V celkovém závěru ohledně systému řízení a kontroly se zohlední případné polehčující nebo přitěžující faktory.

3.   Dospěje-li se k závěru, že kterýkoli z klíčových požadavků 2, 4, 5, 8, 11, 12 nebo 14 v tabulce 1 přílohy, nebo dva či více ostatních klíčových požadavků ve zmíněné tabulce spadají do kategorií 3 nebo 4 uvedených v tabulce 2 přílohy, musí to být považováno za druh závažného nedostatku v účinném fungování systému řízení a kontroly.

Článek 3b

Kritéria pro uplatnění a určení úrovně finančních oprav

1.   Komise uplatní finanční opravy, pokud zjistí jednu nebo více jednotlivých nebo systémových nesrovnalostí, nebo jeden nebo více nedostatků v účinném fungování systému řízení a kontroly (dále jen „systémové nedostatky“).

Pro účely tohoto nařízení se nesrovnalostí rozumí jakékoli porušení právních předpisů Unie či vnitrostátních právních předpisů nebo jakékoli porušení vnitrostátních předpisů vyplývající z jednání nebo opomenutí příjemce nebo příjemců, v důsledku kterého je nebo by mohl být poškozen souhrnný rozpočet Evropské unie započtením neoprávněného výdaje.

Výše finanční opravy se posuzuje pokud možno případ od případu a rovná se přesně výši výdajů nesprávně zúčtovaných k tíži rozpočtu EU.

Pokud Komise zjistí nesrovnalosti v reprezentativním vzorku výdajů v celém národním programu nebo jeho části, avšak ověření správnosti dalších výdajů není nákladově efektivní, lze opravu určit extrapolací výsledků posouzení vzorku na zbytek souboru, z nějž byl vzorek vybrán.

Pokud Komise zjistí systémové nesrovnalosti nebo systémové nedostatky, pro které nelze přesně vyčíslit opravu ani pomocí extrapolace, uplatní se na výdaje vykázané za dotčenou část systému paušální finanční oprava, a to v souladu s orientačními kritérii a stupnicí uvedenými v odstavcích 2 a 3.

Paušální opravu lze použít také na jednotlivé nesrovnalosti.

2.   Úroveň paušální opravy se určí s přihlédnutím k následujícím faktorům:

a)

stupeň závažnosti dané nesrovnalosti nebo systémového nedostatku v souvislosti s celkovým systémem nebo jeho částí nebo s druhy vykázaných výdajů;

| b) | míra rizika ztráty, kterému byl rozpočet EU vystaven v důsledku nesrovnalosti nebo systémového nedostatku; |
| --- | --- |

b)

míra rizika ztráty, kterému byl rozpočet EU vystaven v důsledku nesrovnalosti nebo systémového nedostatku;

| c) | možnost podvodné manipulace s výdaji v důsledku nesrovnalosti nebo systémového nedostatku; |
| --- | --- |

c)

možnost podvodné manipulace s výdaji v důsledku nesrovnalosti nebo systémového nedostatku;

| d) | případné polehčující nebo přitěžující faktory. |
| --- | --- |

d)

případné polehčující nebo přitěžující faktory.

3.   Úroveň opravy se určí takto:

| a) | jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představují naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %; |
| --- | --- |

a)

jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky natolik zásadní, časté nebo rozšířené, že představují naprosté selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost všech dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 100 %;

| b) | jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky natolik časté nebo rozšířené, že představují extrémně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %; |
| --- | --- |

b)

jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky natolik časté nebo rozšířené, že představují extrémně závažné selhání systému, kterým je ohrožena legalita a správnost velmi vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 25 %;

| c) | jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky zapříčiněny tím, že systém funguje jen částečně, špatně nebo zřídka, takže je tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %; |
| --- | --- |

c)

jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky zapříčiněny tím, že systém funguje jen částečně, špatně nebo zřídka, takže je tím ohrožena legalita a správnost vysokého podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 10 %;

| d) | jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky zapříčiněny tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %. |
| --- | --- |

d)

jsou-li nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo systémový nedostatek nebo systémové nedostatky zapříčiněny tím, že systém nefunguje důsledně, takže je tím ohrožena legalita a správnost významného podílu dotčených výdajů, uplatní se paušální sazba ve výši 5 %.

V souladu se zásadou proporcionality se sazba může snížit na 2 %, pokud se lze domnívat, že povaha a závažnost nesrovnalosti nebo systémového nedostatku neopravňuje 5 % sazbu opravy.

4.   Jestliže odpovědný orgán v daném rozpočtovém roce nepřijal v návaznosti na uplatnění finanční opravy příslušná nápravná opatření, a stejná nesrovnalost nebo nesrovnalosti nebo stejný nedostatek nebo nedostatky jsou proto zjištěny i v následujícím rozpočtovém roce, sazba paušální opravy může být z důvodu trvání nesrovnalosti nebo nesrovnalostí nebo nedostatku nebo nedostatků zvýšena na úroveň, jež nepřesahuje nejbližší další úroveň na stupnici stanovené v odstavci 3.

(*1)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 1042/2014 ze dne 25. července 2014, kterým se doplňuje nařízení (EU) č. 514/2014, pokud jde o určení odpovědných orgánů a jejich řídicí a kontrolní povinnosti a o postavení a povinnosti auditních orgánů (Úř. věst. L 289, 3.10.2014, s. 3).“
  "

*1

| 3) | Doplňuje se nová příloha ve znění uvedeném v příloze tohoto nařízení. |
| --- | --- |

3)

Doplňuje se nová příloha ve znění uvedeném v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve členských státech v souladu se Smlouvami.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 112.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/378 ze dne 2. března 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 514/2014, pokud jde o postup schvalování roční účetní závěrky a schvalování souladu (Úř. věst. L 64, 7.3.2015, s. 30).

2

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

Klíčové požadavky na systémy řízení a kontroly a jejich klasifikace s ohledem na jejich účinné fungování

(podle článku 3a prováděcího nařízení (EU) 2015/378)

Tabulka 1

Klíčové požadavky

| | Klíčové požadavky na systémy řízení a kontroly | Dotčené subjekty/orgány | Oblast působnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Adekvátní popis a oddělení funkcí a adekvátní systémy podávání zpráv a monitorování v případech, kdy odpovědný orgán pověří výkonem úkolů jiný subjekt | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Vnitřní prostředí |
| 2 | Vhodný výběr projektů | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti |
| 3 | Adekvátní informace pro příjemce, případné příjemce a veřejnost | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Vnitřní informace a komunikace |
| 4 | Dostatečné kontroly | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti |
| 5 | Účinné systémy a postupy, které zajistí uchovávání všech dokladů týkajících se výdajů a kontrol pro zajištění adekvátní auditní stopy | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti |
| 6 | Spolehlivé počítačové systémy pro účetnictví, ukládání a přenos finančních údajů a údajů o ukazatelích, jakož i pro monitorování a podávání zpráv | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti/vnitřní informace a komunikace |
| 7 | Účinné provádění postupů pro prevenci, odhalování a nápravu nesrovnalostí, včetně přiměřených opatření proti podvodům | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti |
| 8 | Vhodné postupy pro vypracování ročních závěrek, prohlášení řídicího orgánu a ročního shrnutí závěrečných zpráv o auditu a provedených kontrol | Odpovědný orgán/orgán s přenesenou pravomocí | Kontrolní činnosti |
| 9 | Náležitý a úplný výkaz částek, které mají být získány zpět, částek získaných zpět a částek zrušených | Odpovědný orgán/pověřený orgán | Kontrolní činnosti |
| 10 | Adekvátní popis a oddělení funkcí, funkční nezávislost na odpovědném orgánu a adekvátní systémy pro zajištění toho, aby jiný subjekt provádějící audit disponoval nezbytnou mírou funkční nezávislosti a zohledňoval mezinárodně uznávané auditorské standardy | Auditní orgán | Vnitřní prostředí |
| 11 | Adekvátní audity systémů | Auditní orgán | Kontrolní činnosti |
| 12 | Adekvátní audity výdajů | Auditní orgán | Kontrolní činnosti |
| 13 | Adekvátní audity účetních závěrek | Auditní orgán | Kontrolní činnosti |
| 14 | Adekvátní postupy pro vydávání spolehlivých výroků auditora a zpráv o auditu | Auditní orgán | Kontrolní činnosti |

Klíčové požadavky na systémy řízení a kontroly

Dotčené subjekty/orgány

Oblast působnosti

1

Adekvátní popis a oddělení funkcí a adekvátní systémy podávání zpráv a monitorování v případech, kdy odpovědný orgán pověří výkonem úkolů jiný subjekt

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Vnitřní prostředí

2

Vhodný výběr projektů

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti

3

Adekvátní informace pro příjemce, případné příjemce a veřejnost

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Vnitřní informace a komunikace

4

Dostatečné kontroly

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti

5

Účinné systémy a postupy, které zajistí uchovávání všech dokladů týkajících se výdajů a kontrol pro zajištění adekvátní auditní stopy

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti

6

Spolehlivé počítačové systémy pro účetnictví, ukládání a přenos finančních údajů a údajů o ukazatelích, jakož i pro monitorování a podávání zpráv

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti/vnitřní informace a komunikace

7

Účinné provádění postupů pro prevenci, odhalování a nápravu nesrovnalostí, včetně přiměřených opatření proti podvodům

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti

8

Vhodné postupy pro vypracování ročních závěrek, prohlášení řídicího orgánu a ročního shrnutí závěrečných zpráv o auditu a provedených kontrol

Odpovědný orgán/orgán s přenesenou pravomocí

Kontrolní činnosti

9

Náležitý a úplný výkaz částek, které mají být získány zpět, částek získaných zpět a částek zrušených

Odpovědný orgán/pověřený orgán

Kontrolní činnosti

10

Adekvátní popis a oddělení funkcí, funkční nezávislost na odpovědném orgánu a adekvátní systémy pro zajištění toho, aby jiný subjekt provádějící audit disponoval nezbytnou mírou funkční nezávislosti a zohledňoval mezinárodně uznávané auditorské standardy

Auditní orgán

Vnitřní prostředí

11

Adekvátní audity systémů

Auditní orgán

Kontrolní činnosti

12

Adekvátní audity výdajů

Auditní orgán

Kontrolní činnosti

13

Adekvátní audity účetních závěrek

Auditní orgán

Kontrolní činnosti

14

Adekvátní postupy pro vydávání spolehlivých výroků auditora a zpráv o auditu

Auditní orgán

Kontrolní činnosti

Tabulka 2

Klasifikace klíčových požadavků na systémy řízení a kontroly s ohledem na jejich fungování

| Kategorie 1 | Funguje dobře. Žádná, nebo jen drobná zlepšení nutná. |
| --- | --- |
| Kategorie 2 | Funguje. Jistá zlepšení nutná. |
| Kategorie 3 | Částečně funguje. Podstatná zlepšení nutná. |
| Kategorie 4 | V podstatě nefunguje. |

Kategorie 1

Funguje dobře. Žádná, nebo jen drobná zlepšení nutná.

Kategorie 2

Funguje. Jistá zlepšení nutná.

Kategorie 3

Částečně funguje. Podstatná zlepšení nutná.

Kategorie 4

V podstatě nefunguje.

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/41

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/647

ze dne 5. dubna 2017,

kterým se přijímají mimořádná opatření na podporu trhu s vepřovým masem v Polsku, pokud jde o některé prasnice a jiná prasata poražená v období od 1. srpna do 30. listopadu 2016

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 220 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V období od 1. srpna do 30. září 2016 Polsko zjistilo a oznámilo Komisi řadu případů výskytu afrického moru prasat souvisejícího s lidským faktorem. Tato epidemie byla zvlášť závažná, protože šíření viru bylo potvrzeno na několika hospodářstvích s chovem prasat domácích v relativně široké zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

(1)

V období od 1. srpna do 30. září 2016 Polsko zjistilo a oznámilo Komisi řadu případů výskytu afrického moru prasat souvisejícího s lidským faktorem. Tato epidemie byla zvlášť závažná, protože šíření viru bylo potvrzeno na několika hospodářstvích s chovem prasat domácích v relativně široké zeměpisné oblasti.

| (2) | Polsko neprodleně přijalo nezbytná veterinární opatření podle směrnice Rady 2002/60/ES (2), která stanoví minimální opatření, jež se mají uplatňovat v rámci Unie pro tlumení afrického moru prasat. Polsko přijalo zejména kontrolní, monitorovací a preventivní opatření v souladu s prováděcím rozhodnutím Komise 2014/709/EU (3) ve znění prováděcích rozhodnutí Komise (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) a (EU) 2016/1900 (7) a vymezilo ochranná pásma a pásma dozoru v souladu s prováděcími rozhodnutími Komise (EU) 2016/1367 (8) a (EU) 2016/1406 (9). |
| --- | --- |

(2)

Polsko neprodleně přijalo nezbytná veterinární opatření podle směrnice Rady 2002/60/ES (2), která stanoví minimální opatření, jež se mají uplatňovat v rámci Unie pro tlumení afrického moru prasat. Polsko přijalo zejména kontrolní, monitorovací a preventivní opatření v souladu s prováděcím rozhodnutím Komise 2014/709/EU (3) ve znění prováděcích rozhodnutí Komise (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) a (EU) 2016/1900 (7) a vymezilo ochranná pásma a pásma dozoru v souladu s prováděcími rozhodnutími Komise (EU) 2016/1367 (8) a (EU) 2016/1406 (9).

| (3) | Mimoto, aby se zabránilo šíření afrického moru prasat a dalšímu narušení obchodu v Polsku a v zahraničí, provedlo Polsko v dotčených oblastech některá další preventivní opatření. Především přemísťování a přeprava prasat podléhají přísnějším opatřením v oblasti dozoru a uvádění prasat na trh podléhá na domácím trhu opatřením, která jdou nad rámec opatření stanovených v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

Mimoto, aby se zabránilo šíření afrického moru prasat a dalšímu narušení obchodu v Polsku a v zahraničí, provedlo Polsko v dotčených oblastech některá další preventivní opatření. Především přemísťování a přeprava prasat podléhají přísnějším opatřením v oblasti dozoru a uvádění prasat na trh podléhá na domácím trhu opatřením, která jdou nad rámec opatření stanovených v prováděcím rozhodnutí 2014/709/EU.

| (4) | Uplatňováním uvedených opatření se Polsku podařilo zabránit dalšímu šíření této nákazy. Veterinární opatření Unie a Polska byla ve všech příslušných hospodářstvích uplatňována až do 18. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(4)

Uplatňováním uvedených opatření se Polsku podařilo zabránit dalšímu šíření této nákazy. Veterinární opatření Unie a Polska byla ve všech příslušných hospodářstvích uplatňována až do 18. listopadu 2016.

| (5) | Polsko informovalo Komisi, že uvedená opatření zasáhla velký počet hospodářství s chovem prasat a že dotyční producenti utrpěli ztráty příjmů, které nejsou způsobilé pro finanční příspěvek Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (10). Komise dne 4. listopadu 2016 obdržela formální žádost Polska o spolufinancování některých výjimečných opatření na podporu trhu podle čl. 220 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Polsko informovalo Komisi, že uvedená opatření zasáhla velký počet hospodářství s chovem prasat a že dotyční producenti utrpěli ztráty příjmů, které nejsou způsobilé pro finanční příspěvek Unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (10). Komise dne 4. listopadu 2016 obdržela formální žádost Polska o spolufinancování některých výjimečných opatření na podporu trhu podle čl. 220 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (6) | U prasat chovaných v dotčených oblastech by podpora měla být poskytnuta pouze na poražená zvířata. Výše podpory, která má být vyplacena na poražená zvířata, by měla být vyjádřena jako částka na kilogram pro omezený počet zvířat. Částka podpory by měla být stanovena s přihlédnutím k informacím o cenách shromážděných Polskem a rovněž k cenám, které byly skutečně vyplaceny producentům z oblastí, na které se vztahují veterinární opatření, uvedeným na fakturách. |
| --- | --- |

(6)

U prasat chovaných v dotčených oblastech by podpora měla být poskytnuta pouze na poražená zvířata. Výše podpory, která má být vyplacena na poražená zvířata, by měla být vyjádřena jako částka na kilogram pro omezený počet zvířat. Částka podpory by měla být stanovena s přihlédnutím k informacím o cenách shromážděných Polskem a rovněž k cenám, které byly skutečně vyplaceny producentům z oblastí, na které se vztahují veterinární opatření, uvedeným na fakturách.

| (7) | Podle informací, které poskytlo Polsko, by měl být maximální počet zvířat způsobilých pro financování stanoven na základě žádosti obdržené od tohoto členského státu. |
| --- | --- |

(7)

Podle informací, které poskytlo Polsko, by měl být maximální počet zvířat způsobilých pro financování stanoven na základě žádosti obdržené od tohoto členského státu.

| (8) | Aby se vyloučilo riziko dvojího financování, neměly by být utrpěné ztráty kompenzovány pomocí státních podpor ani pojištění a podpora by měla být omezena na způsobilá zvířata, na která nebyl poskytnut žádný finanční příspěvek Unie podle nařízení (EU) č. 652/2014. |
| --- | --- |

(8)

Aby se vyloučilo riziko dvojího financování, neměly by být utrpěné ztráty kompenzovány pomocí státních podpor ani pojištění a podpora by měla být omezena na způsobilá zvířata, na která nebyl poskytnut žádný finanční příspěvek Unie podle nařízení (EU) č. 652/2014.

| (9) | Mělo by se stanovit, že příslušné orgány v Polsku přijmou veškerá nezbytná opatření a provádějí všechny požadované kontroly a následně o nich informují Komisi. Mezi tyto kontroly by měly zejména patřit kontroly ex ante týkající se způsobilosti a správnosti žádosti o podporu. |
| --- | --- |

(9)

Mělo by se stanovit, že příslušné orgány v Polsku přijmou veškerá nezbytná opatření a provádějí všechny požadované kontroly a následně o nich informují Komisi. Mezi tyto kontroly by měly zejména patřit kontroly ex ante týkající se způsobilosti a správnosti žádosti o podporu.

| (10) | Rozsah a doba trvání výjimečných opatření na podporu trhu stanovených tímto nařízením by měly být omezeny na naprosté minimum nutné pro podporu trhu. Především by výjimečná opatření na podporu trhu měla platit pouze pro produkci prasat chovaných v hospodářstvích, která se nacházejí v příslušných vymezených oblastech, na něž se vztahují veterinární opatření stanovená v právních předpisech Unie a Polska v souvislosti s ohnisky afrického moru prasat, a to v období od 1. srpna do 18. listopadu 2016. |
| --- | --- |

(10)

Rozsah a doba trvání výjimečných opatření na podporu trhu stanovených tímto nařízením by měly být omezeny na naprosté minimum nutné pro podporu trhu. Především by výjimečná opatření na podporu trhu měla platit pouze pro produkci prasat chovaných v hospodářstvích, která se nacházejí v příslušných vymezených oblastech, na něž se vztahují veterinární opatření stanovená v právních předpisech Unie a Polska v souvislosti s ohnisky afrického moru prasat, a to v období od 1. srpna do 18. listopadu 2016.

| (11) | Omezení při přemísťování a přepravě prasat se uplatňovala v dotčených oblastech po dobu několika týdnů a tato situace vedla k narušení trhu, výraznému snížení cen a ztrátám pro producenty, jakož i ke značnému nárůstu hmotnosti zvířat, což následně vedlo k neúnosné situaci z hlediska dobrých životních podmínek zvířat. Proto by se opatření stanovená tímto nařízením měla vztahovat na zvířata dodaná na jatka v období od 1. srpna do 30. listopadu. |
| --- | --- |

(11)

Omezení při přemísťování a přepravě prasat se uplatňovala v dotčených oblastech po dobu několika týdnů a tato situace vedla k narušení trhu, výraznému snížení cen a ztrátám pro producenty, jakož i ke značnému nárůstu hmotnosti zvířat, což následně vedlo k neúnosné situaci z hlediska dobrých životních podmínek zvířat. Proto by se opatření stanovená tímto nařízením měla vztahovat na zvířata dodaná na jatka v období od 1. srpna do 30. listopadu.

| (12) | V zájmu řádného rozpočtového řízení těchto výjimečných opatření na podporu trhu a včasné platby producentům by neměl být použitelný čl. 5 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (11) a částky, které Polsko uhradilo příjemcům po 30. září 2017, by neměly být způsobilé pro spolufinancování Unií. |
| --- | --- |

(12)

V zájmu řádného rozpočtového řízení těchto výjimečných opatření na podporu trhu a včasné platby producentům by neměl být použitelný čl. 5 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 (11) a částky, které Polsko uhradilo příjemcům po 30. září 2017, by neměly být způsobilé pro spolufinancování Unií.

| (13) | Aby mohla Unie provést finanční kontrolu, mělo by Polsko Komisi předložit vyúčtování plateb. |
| --- | --- |

(13)

Aby mohla Unie provést finanční kontrolu, mělo by Polsko Komisi předložit vyúčtování plateb.

| (14) | Vzhledem k tomu, že omezení týkající se ohnisek afrického moru prasat vstoupila v platnost v dotčených oblastech k různým datům, a vzhledem k tomu, že toto nařízení nestanoví lhůtu pro předložení žádostí o podporu, je třeba považovat datum vstupu tohoto nařízení v platnost za datum uvedené v čl. 29 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014. |
| --- | --- |

(14)

Vzhledem k tomu, že omezení týkající se ohnisek afrického moru prasat vstoupila v platnost v dotčených oblastech k různým datům, a vzhledem k tomu, že toto nařízení nestanoví lhůtu pro předložení žádostí o podporu, je třeba považovat datum vstupu tohoto nařízení v platnost za datum uvedené v čl. 29 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014.

| (15) | Aby bylo zaručeno, že Polsko začne tato opatření provádět okamžitě, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. |
| --- | --- |

(15)

Aby bylo zaručeno, že Polsko začne tato opatření provádět okamžitě, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

| (16) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(16)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Polsku je povoleno poskytnout podporu producentům v odvětví vepřového masa, jejichž hospodářství podléhala veterinárním opatřením pro tlumení afrického moru prasat a současně se nacházejí v oblastech Polska uvedených v právních předpisech Unie a Polska, které obsahuje příloha. Tato podpora se poskytuje pouze v souvislosti s porážkou těchto zvířat:

| a) | prasnic kódu KN 0103 92 11; |
| --- | --- |

a)

prasnic kódu KN 0103 92 11;

| b) | jiných prasat kódu KN 0103 92 19. |
| --- | --- |

b)

jiných prasat kódu KN 0103 92 19.

2.   Podpora uvedená v odstavci 1 se poskytuje pouze v případě, že jsou splněny tyto podmínky:

| a) | zvířata byla chována v oblastech Polska uvedených v odstavci 1 a byla předmětem určitých omezení týkajících se uvádění na trh z důvodu afrického moru prasat v období od 1. srpna 2016 do 18. listopadu 2016; |
| --- | --- |

a)

zvířata byla chována v oblastech Polska uvedených v odstavci 1 a byla předmětem určitých omezení týkajících se uvádění na trh z důvodu afrického moru prasat v období od 1. srpna 2016 do 18. listopadu 2016;

| b) | zvířata se nacházela v jedné z oblastí uvedených v odstavci 1 ke dni, kdy se na ně začalo omezení vztahovat, nebo se narodila a byla chována v těchto oblastech po uvedeném datu; |
| --- | --- |

b)

zvířata se nacházela v jedné z oblastí uvedených v odstavci 1 ke dni, kdy se na ně začalo omezení vztahovat, nebo se narodila a byla chována v těchto oblastech po uvedeném datu;

| c) | zvířata byla poražena v období od 1. srpna 2016 do 30. listopadu 2016; |
| --- | --- |

c)

zvířata byla poražena v období od 1. srpna 2016 do 30. listopadu 2016;

| d) | producent, který žádá o podporu („žadatel“), nevyužívá na tatáž zvířat státní podpory, pojištění ani podpory financované z příspěvku Unie podle nařízení (EU) č. 652/2014. |
| --- | --- |

d)

producent, který žádá o podporu („žadatel“), nevyužívá na tatáž zvířat státní podpory, pojištění ani podpory financované z příspěvku Unie podle nařízení (EU) č. 652/2014.

Článek 2

1.   Pro prasnice podle čl. 1 odst. 1 písm. a) činí podpora 0,34 EUR na kilogram hmotnosti jatečně upraveného těla.

2.   Pro ostatní prasata podle čl. 1 odst. 1 písm. b) se podpora vypočítá na kilogram z cenového rozdílu mezi cenou, kterou Polsko oznámilo pro oblast, ve které se hospodářství producenta nachází, pro týden, kdy byla prasata dodána na jatka, a cenou, kterou producent skutečně zaplatil, jak bylo prokázáno na základě faktury. Podpora na kilogram nepřekročí tyto částky:

| a) | 0,23 EUR za kilogram na prase o maximální hmotnosti jatečně upraveného těla 93 kilogramů; |
| --- | --- |

a)

0,23 EUR za kilogram na prase o maximální hmotnosti jatečně upraveného těla 93 kilogramů;

| b) | 0,34 EUR za kilogram na prase o hmotnosti jatečně upraveného těla vyšší než 93 kilogramů, ale maximálně 105 kg; |
| --- | --- |

b)

0,34 EUR za kilogram na prase o hmotnosti jatečně upraveného těla vyšší než 93 kilogramů, ale maximálně 105 kg;

| c) | 0,46 EUR za kilogram na prase o hmotnosti jatečně upraveného těla vyšší než 105 kg. |
| --- | --- |

c)

0,46 EUR za kilogram na prase o hmotnosti jatečně upraveného těla vyšší než 105 kg.

Článek 3

1.   Polsko přijme veškerá nezbytná opatření, včetně důkladných správních kontrol a kontrol na místě v souladu s články 58 a 59 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (12), aby bylo zajištěno splnění podmínek stanovených v tomto nařízení. Polsko zejména ověří:

| a) | způsobilost žadatele; |
| --- | --- |

a)

způsobilost žadatele;

| b) | u jednotlivých žadatelů množství a cenový rozdíl uvedený v čl. 2 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

u jednotlivých žadatelů množství a cenový rozdíl uvedený v čl. 2 odst. 2;

| c) | že žádný způsobilý žadatel neobdržel na kompenzaci ztrát v souvislosti s porážkou zvířat financování z jiného zdroje; |
| --- | --- |

c)

že žádný způsobilý žadatel neobdržel na kompenzaci ztrát v souvislosti s porážkou zvířat financování z jiného zdroje;

| d) | že zvířata, na která je podpora poskytována, splňují podmínky spojené s omezeními platnými pro oblasti uvedené v čl. 1 odst. 1. |
| --- | --- |

d)

že zvířata, na která je podpora poskytována, splňují podmínky spojené s omezeními platnými pro oblasti uvedené v čl. 1 odst. 1.

2.   V případě způsobilých žadatelů, u nichž jsou správní kontroly dokončeny, může být podpora vyplacena bez čekání na provedení všech kontrol, zejména těch, které se týkají žadatelů vybraných pro kontroly na místě.

3.   V případech, kdy způsobilost žadatele nebyla potvrzena, se podpora vrací zpět a jsou uplatněny sankce.

Článek 4

1.   Výdaje jsou způsobilé pro spolufinancování Unií pouze tehdy, pokud je Polsko příjemcům uhradilo nejpozději do 30. září 2017.

2.   Ustanovení čl. 5 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 se nepoužije.

Článek 5

Unie poskytne spolufinancování ve výši 50 % výdajů hrazených Polskem u podpory uvedené v článku 1, která se vztahuje na maximálně 50 000 zvířat.

Článek 6

1.   Polsko informuje Komisi o opatřeních přijatých v souladu s článkem 3 nejpozději deset dnů po vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Nejpozději do 30. října 2017 Polsko zašle Komisi podrobnou zprávu o provádění tohoto nařízení, včetně podrobných informací o provádění přijatých opatření a kontrol prováděných podle článku 3.

3.   Polsko předloží Komisi vyúčtování plateb.

Článek 7

Pro účely čl. 29 odst. 4 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 je rozhodnou skutečností pro směnný kurz ve vztahu k částkám uvedeným v článku 2 vstup tohoto nařízení v platnost.

Článek 8

Podpora uvedená v článku 1 se považuje za výjimečná opatření na podporu trhu, jak je uvedeno v čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1306/2013.

Článek 9

Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Směrnice Rady 2002/60/ES ze dne 27. června 2002, kterou se stanoví zvláštní ustanovení pro tlumení afrického moru prasat a kterou se mění směrnice 92/119/EHS, pokud jde o těšínskou chorobu prasat a africký mor prasat (Úř. věst. L 192, 20.7.2002, s. 27).

2

(3)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63).

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1236 ze dne 27. července 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, pokud jde o položky pro Estonsko, Lotyšsko, Litvu a Polsko (Úř. věst. L 202, 28.7.2016, s. 45).

4

(5)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1372 ze dne 10. srpna 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, pokud jde o položky pro Lotyšsko a Polsko (Úř. věst. L 217, 12.8.2016, s. 38).

5

(6)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1405 ze dne 22. srpna 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech (Úř. věst. L 228, 23.8.2016, s. 33).

6

(7)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1900 ze dne 26. října 2016, kterým se mění příloha prováděcího rozhodnutí 2014/709/EU o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech, pokud jde o položky pro Estonsko, Lotyšsko a Polsko (Úř. věst. L 293, 28.10.2016, s. 46).

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1367 ze dne 10. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku (Úř. věst. L 216, 11.8.2016, s. 26).

8

(9)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1406 ze dne 22. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku a o zrušení prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1367 (Úř. věst. L 228, 23.8.2016, s. 46).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 1).

10

(11)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 907/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schválení účetní závěrky, jistoty a použití eura (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 18).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

12

---

PŘÍLOHA

Oblasti Polska uvedené v článku 1

Oblasti Polska vymezené v těchto právních předpisech Unie a Polska:

| a) | Právní předpisy Unie:






  — | prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1367 ze dne 10. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku (Úř. věst. L 216, 11.8.2016, s. 26), |
| --- | --- | --- |

a)

Právní předpisy Unie:

—

prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1367 ze dne 10. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku (Úř. věst. L 216, 11.8.2016, s. 26),

| — | prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1406 ze dne 22. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku a o zrušení prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1367 (Úř. věst. L 228, 23.8.2016, s. 46), |
| --- | --- |

—

prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1406 ze dne 22. srpna 2016 o některých ochranných opatřeních v souvislosti s africkým morem prasat v Polsku a o zrušení prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/1367 (Úř. věst. L 228, 23.8.2016, s. 46),

| — | část III přílohy prováděcího rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63), ve znění prováděcích rozhodnutí (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 a (EU) 2016/1900. |
| --- | --- |

—

část III přílohy prováděcího rozhodnutí Komise 2014/709/EU ze dne 9. října 2014 o veterinárních opatřeních pro tlumení afrického moru prasat v některých členských státech a o zrušení prováděcího rozhodnutí 2014/178/EU (Úř. věst. L 295, 11.10.2014, s. 63), ve znění prováděcích rozhodnutí (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 a (EU) 2016/1900.

| b) | Polské právní předpisy:






  — | Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.), |
| --- | --- | --- |

b)

Polské právní předpisy:

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.),

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218),

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253),

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276),

| — | Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.),

| — | Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300),

| — | Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301),

| — | Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302),

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.),

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363),

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375),

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376),

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385),

| — | Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698),

| — | Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.),

| — | Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612),

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468),

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.), |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.),

| — | Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028).

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/48

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/648

ze dne 5. dubna 2017

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“). Opatření měla podobu valorického cla a výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce. Po přezkumu před pozbytím platnosti byla tato opatření zachována prováděcím nařízením Rady (EU) č. 82/2011 (3) (dále jen „předchozí přezkum“). |
| --- | --- |

(1)

V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1942/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“). Opatření měla podobu valorického cla a výše uloženého cla byla stanovená v rozmezí od 6,5 % do 23,5 % pro čtyři výrobce a 66,7 % pro všechny ostatní výrobce. Po přezkumu před pozbytím platnosti byla tato opatření zachována prováděcím nařízením Rady (EU) č. 82/2011 (3) (dále jen „předchozí přezkum“).

2

3

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (2) | Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu opatření vůči ČLR před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (5) (dále jen „žádost o přezkum před pozbytím platnosti“ nebo „žádost“). |
| --- | --- |

(2)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu opatření vůči ČLR před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (5) (dále jen „žádost o přezkum před pozbytím platnosti“ nebo „žádost“).

4

5

| (3) | Žádost podala dne 22. října 2015 Evropská federace výrobců desek (European Panel Federation – „EPF“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby překližovaných desek z okoumé v Unii. Žádost je odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(3)

Žádost podala dne 22. října 2015 Evropská federace výrobců desek (European Panel Federation – „EPF“) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby překližovaných desek z okoumé v Unii. Žádost je odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k obnovení dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

| (4) | Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. ledna 2016 vyhlásila oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009. |
| --- | --- |

(4)

Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 29. ledna 2016 vyhlásila oznámením v Úředním věstníku Evropské unie (6) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009.

Úředním věstníku Evropské unie

6

4.   Šetření

Šetření

4.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (5) | Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(5)

Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

4.2.   Strany dotčené šetřením

Strany dotčené šetřením

| (6) | Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(6)

Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.

| (7) | Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(7)

Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně vyjádřit své stanovisko k situaci a požádat o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

4.3.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (8) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(8)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

4.3.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

| (9) | S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. |
| --- | --- |

(9)

S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku.

| (10) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření. |
| --- | --- |

(10)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

| (11) | Jelikož se přihlásily pouze dvě společnosti v ČLR, výběr vzorku nebyl nutný. |
| --- | --- |

(11)

Jelikož se přihlásily pouze dvě společnosti v ČLR, výběr vzorku nebyl nutný.

4.3.2.   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (12) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, přičemž přihlédla rovněž k objemu prodeje a k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával z pěti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 74 % celkové výroby během období přezkumného šetření. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. |
| --- | --- |

(12)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, přičemž přihlédla rovněž k objemu prodeje a k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával z pěti výrobců v Unii. Na výrobce v Unii zařazené do vzorku připadalo přibližně 74 % celkové výroby během období přezkumného šetření. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly vzneseny žádné připomínky, a předběžný vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek se považoval za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

4.3.3.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, dotazníky a spolupráce

| (13) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(13)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (14) | Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno asi 35 potenciálních známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(14)

Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno asi 35 potenciálních známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu.

| (15) | Formulář pro výběr vzorku předložilo třináct dovozců. Všichni z nich uvedli, že překližované desky z okoumé z Číny nedováželi. Výběr vzorku se tedy nepokládal za odůvodněný. |
| --- | --- |

(15)

Formulář pro výběr vzorku předložilo třináct dovozců. Všichni z nich uvedli, že překližované desky z okoumé z Číny nedováželi. Výběr vzorku se tedy nepokládal za odůvodněný.

4.4.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (16) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti přetrvání či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. |
| --- | --- |

(16)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné za účelem stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti přetrvání či obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie.

| (17) | Komise zaslala dotazníky pro vyvážející výrobce dvěma společnostem v ČLR zmíněným v 11. bodě odůvodnění, dvanácti známým výrobcům v možných srovnatelných zemích (Gabon, Maroko, Švýcarsko a Turecko) a pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku. |
| --- | --- |

(17)

Komise zaslala dotazníky pro vyvážející výrobce dvěma společnostem v ČLR zmíněným v 11. bodě odůvodnění, dvanácti známým výrobcům v možných srovnatelných zemích (Gabon, Maroko, Švýcarsko a Turecko) a pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.

| (18) | Na dotazník částečně odpověděla pouze jedna společnost v ČLR a úplné odpovědi na dotazník poskytli dva výrobci v Gabonu, jeden výrobce v Maroku a pět výrobců v Unii zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(18)

Na dotazník částečně odpověděla pouze jedna společnost v ČLR a úplné odpovědi na dotazník poskytli dva výrobci v Gabonu, jeden výrobce v Maroku a pět výrobců v Unii zařazených do vzorku.

| (19) | Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:






  a) | výrobci v Unii:






  — | F.A. MOURIKIS S.A. (Řecko), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

a)

výrobci v Unii:

—

F.A. MOURIKIS S.A. (Řecko),

| — | GARNICA PLYWOOD SA (Španělsko), |
| --- | --- |

—

GARNICA PLYWOOD SA (Španělsko),

| — | JEAN THÉBAULT SAS (Francie), |
| --- | --- |

—

JEAN THÉBAULT SAS (Francie),

| — | JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francie), |
| --- | --- |

—

JOUBERT LES ELIOTS SAS (Francie),

| — | JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Francie). |
| --- | --- |

—

JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Francie).

| b) | výrobce v zemi s tržním hospodářstvím:






  — | CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko). |
| --- | --- | --- |

b)

výrobce v zemi s tržním hospodářstvím:

—

CEMA BOIS DE L'ATLAS (Maroko).

4.5.   Poskytování informací

Poskytování informací

| (20) | Dne 13. února poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(20)

Dne 13. února poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlá zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (21) | Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (kód TARIC 4412311010). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří. |
| --- | --- |

(21)

Dotčený výrobek je stejný výrobek jako v původním šetření a je definován takto: překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, pocházející z ČLR v současné době kódu KN ex 4412 31 10 (kód TARIC 4412311010). Dotčený výrobek má velký počet způsobů konečného využití. Ve stavebnictví se používá ve stavebním truhlářství a tesařství na dřevěné obklady, bednění, vnější základy a balustrády a úpravy břehů. Rovněž se používá pro dekorativní účely, mimo jiné v silniční dopravě (např. v autech, autobusech, karavanech, kempinkových automobilech), námořní dopravě (jachty), k výrobě nábytku a dveří.

| (22) | Existují dva hlavní typy překližovaných desek z okoumé: překližované desky vyrobené výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližované desky s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo (tento typ může být označován také jako „combi“ nebo „twin“). Oba hlavní typy překližovaných desek z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzikální a technické vlastnosti a v podstatě se používají ke stejným základním účelům. |
| --- | --- |

(22)

Existují dva hlavní typy překližovaných desek z okoumé: překližované desky vyrobené výhradně z okoumé („celookoumová“) a překližované desky s alespoň jednou vnější vrstvou z okoumé („s povrchem z okoumé“), přičemž na zbytek se použije jiné dřevo (tento typ může být označován také jako „combi“ nebo „twin“). Oba hlavní typy překližovaných desek z okoumé vypadají z vnějšku stejně. Navzdory rozdílům v mechanických vlastnostech mají všechny stejné fyzikální a technické vlastnosti a v podstatě se používají ke stejným základním účelům.

2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (23) | Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | dotčený výrobek, |
| --- | --- | --- |

(23)

Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

dotčený výrobek,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (24) | Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(24)

Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (25) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.

| (26) | Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, na dotazník částečně odpověděla pouze jedna společnost v ČLR. Tato společnost uvedla, že v posuzovaném období překližované desky z okoumé nevyráběla ani neprodávala. |
| --- | --- |

(26)

Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, na dotazník částečně odpověděla pouze jedna společnost v ČLR. Tato společnost uvedla, že v posuzovaném období překližované desky z okoumé nevyráběla ani neprodávala.

| (27) | Vzhledem k tomu, že žádný další výrobce v ČLR nespolupracoval, Komise informovala čínské orgány, že se v souladu s článkem 18 základního nařízení mohou použít dostupné údaje. Komise od čínských orgánů neobdržela žádné připomínky ani žádosti o intervenci úředníka pro slyšení. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem k tomu, že žádný další výrobce v ČLR nespolupracoval, Komise informovala čínské orgány, že se v souladu s článkem 18 základního nařízení mohou použít dostupné údaje. Komise od čínských orgánů neobdržela žádné připomínky ani žádosti o intervenci úředníka pro slyšení.

| (28) | Na tomto základě byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, zejména na:






  i) | informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti; |
| --- | --- | --- |

(28)

Na tomto základě byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, zejména na:

i)

informacích v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti;

| ii) | statistikách Eurostatu a údajích shromážděných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“); |
| --- | --- |

ii)

statistikách Eurostatu a údajích shromážděných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“);

| iii) | veřejně dostupných statistikách Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO). |
| --- | --- |

iii)

veřejně dostupných statistikách Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO).

Databáze čínské vývozní statistiky nemohla být použita, neboť její kódovací struktura nebyla dostatečně přesná, aby mohla poskytnout užitečné informace.

| (29) | Z databáze Eurostatu a databáze podle čl. 14 odst. 6 nevyplývá, že se dotčený výrobek během období přezkumného šetření z ČLR dovážel; proto nebylo možné během tohoto období na trhu Unie stanovit dumping. |
| --- | --- |

(29)

Z databáze Eurostatu a databáze podle čl. 14 odst. 6 nevyplývá, že se dotčený výrobek během období přezkumného šetření z ČLR dovážel; proto nebylo možné během tohoto období na trhu Unie stanovit dumping.

| (30) | Výpočty dumpingu byly provedeny s ohledem na pravděpodobnost obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(30)

Výpočty dumpingu byly provedeny s ohledem na pravděpodobnost obnovení dumpingu.

2.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

| (31) | Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě zrušení opatření byly analyzovány tyto prvky: i) možné úrovně dumpingu na trhu Unie a v ostatních třetích zemích, ii) výroba a výrobní kapacita v Číně a iii) atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(31)

Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení dumpingu v případě zrušení opatření byly analyzovány tyto prvky: i) možné úrovně dumpingu na trhu Unie a v ostatních třetích zemích, ii) výroba a výrobní kapacita v Číně a iii) atraktivita trhu Unie.

| (32) | V souladu s článkem 18 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, a sice na zdrojích zmíněných v 28. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(32)

V souladu s článkem 18 základního nařízení byla níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, a sice na zdrojích zmíněných v 28. bodě odůvodnění.

i)   
  možné úrovně dumpingu na trhu Unie a v ostatních třetích zemích

možné úrovně dumpingu na trhu Unie a v ostatních třetích zemích

Srovnatelná země

Srovnatelná země

| (33) | V původním šetření bylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno čtyřem vyvážejícím výrobcům. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro zbývající vyvážející výrobce určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelnou zemi“). |
| --- | --- |

(33)

V původním šetření bylo zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno čtyřem vyvážejícím výrobcům. Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota pro zbývající vyvážející výrobce určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím („srovnatelnou zemi“).

| (34) | V původním šetření a předchozím přezkumu bylo jako srovnatelná země vybráno Turecko. V oznámení o zahájení tohoto přezkumu navrhla Komise použít jako srovnatelnou zemi Turecko. |
| --- | --- |

(34)

V původním šetření a předchozím přezkumu bylo jako srovnatelná země vybráno Turecko. V oznámení o zahájení tohoto přezkumu navrhla Komise použít jako srovnatelnou zemi Turecko.

| (35) | Komise si vyžádala informace týkající se výrobců překližovaných desek z okoumé v jiných možných srovnatelných zemích a kontaktovala známé výrobce překližovaných desek z okoumé v Gabonu, Maroku a Švýcarsku a vyzvala je, aby poskytli nezbytné informace. |
| --- | --- |

(35)

Komise si vyžádala informace týkající se výrobců překližovaných desek z okoumé v jiných možných srovnatelných zemích a kontaktovala známé výrobce překližovaných desek z okoumé v Gabonu, Maroku a Švýcarsku a vyzvala je, aby poskytli nezbytné informace.

| (36) | Přihlásili se dva výrobci v Gabonu a jeden výrobce v Maroku, kteří poskytli požadované informace. Žádný z tureckých výrobců nespolupracoval. |
| --- | --- |

(36)

Přihlásili se dva výrobci v Gabonu a jeden výrobce v Maroku, kteří poskytli požadované informace. Žádný z tureckých výrobců nespolupracoval.

| (37) | Gabon nebyl považován za vhodnou srovnatelnou zemi, neboť místní výrobci překližovaných desek z okoumé měli jasnou konkurenční výhodu z důvodu výrazně nižších nákladů na suroviny (7), výrobek vyráběný v Gabonu na prodej na domácím trhu měl zjevně nižší kvalitu, domácí trh byl malý bez dovozu překližovaných desek z okoumé a s dovozním clem ve výši 30 %. |
| --- | --- |

(37)

Gabon nebyl považován za vhodnou srovnatelnou zemi, neboť místní výrobci překližovaných desek z okoumé měli jasnou konkurenční výhodu z důvodu výrazně nižších nákladů na suroviny (7), výrobek vyráběný v Gabonu na prodej na domácím trhu měl zjevně nižší kvalitu, domácí trh byl malý bez dovozu překližovaných desek z okoumé a s dovozním clem ve výši 30 %.

7

| (38) | Za vhodnou srovnatelnou zemi bylo považováno Maroko, neboť navzdory vysokým dovozním clům mělo významný podíl dovozu obdobného výrobku, který konkuroval výrobku vyráběnému na domácím trhu. |
| --- | --- |

(38)

Za vhodnou srovnatelnou zemi bylo považováno Maroko, neboť navzdory vysokým dovozním clům mělo významný podíl dovozu obdobného výrobku, který konkuroval výrobku vyráběnému na domácím trhu.

| (39) | Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(39)

Zúčastněné strany byly vyzvány, aby se k tomuto výběru vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

Běžná hodnota

Běžná hodnota

—   pro vyvážející výrobce, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (40) | Jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění výše, zacházení jako v tržním hospodářství bylo v původním šetření přiznáno čtyřem vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k nedostatečné spolupráci byla běžná hodnota pro tyto vyvážející výrobce – v souladu s článkem 18 základního nařízení – založena na dostupných údajích, konkrétně na odhadech provedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(40)

Jak bylo uvedeno v 33. bodě odůvodnění výše, zacházení jako v tržním hospodářství bylo v původním šetření přiznáno čtyřem vyvážejícím výrobcům. Vzhledem k nedostatečné spolupráci byla běžná hodnota pro tyto vyvážející výrobce – v souladu s článkem 18 základního nařízení – založena na dostupných údajích, konkrétně na odhadech provedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

—   pro vyvážející výrobce, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (41) | Jeden marocký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách tohoto výrobce, jak je uvedeno níže. |
| --- | --- |

(41)

Jeden marocký výrobce při šetření spolupracoval a zaslal vyplněný dotazník. V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě údajů ověřených v prostorách tohoto výrobce, jak je uvedeno níže.

| (42) | Běžná hodnota byla určena pro dva hlavní typy výrobku popsané v 23. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(42)

Běžná hodnota byla určena pro dva hlavní typy výrobku popsané v 23. bodě odůvodnění.

| (43) | Bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(43)

Bylo zkoumáno, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření.

| (44) | Objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, proto byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr pouze ze ziskového prodeje. |
| --- | --- |

(44)

Objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, proto byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr pouze ze ziskového prodeje.

Vývozní cena

Vývozní cena

| (45) | Jak bylo zmíněno výše v 28. bodě odůvodnění, vzhledem k nespolupráci čínských výrobců vycházela vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, tj. z informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. Konkrétně vycházela vývozní cena pro dva hlavní typy výrobku popsané ve 23. bodě odůvodnění z více než deseti komerčních nabídek pro trh Unie a dalších třetích zemí (jmenovitě Bosny a Hercegoviny, Švýcarska, Turecka, států Perského zálivu a Norska), které byly získány prostřednictvím e-mailu nebo z dostupných komerčních nabídek na různých čínských webových stránkách během OPŠ, jak byly uvedeny v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. Ceny obsažené v komerčních nabídkách se pohybovaly v rozmezí od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3 (CIF). Je třeba poznamenat, že tato úroveň cen se pohybovala ve stejném rozmezí jako úroveň cen dovozu překližovaných desek z okoumé z Číny uvedená ve statistikách Eurostatu a databázi podle čl. 14 odst. 6 po OPŠ (třetí čtvrtletí roku 2016). I když byla příslušná množství minimální, tato cenová úroveň potvrzuje reprezentativnost obchodních nabídek jako ukazatele možných cen vývozu překližovaných desek z okoumé z Číny. |
| --- | --- |

(45)

Jak bylo zmíněno výše v 28. bodě odůvodnění, vzhledem k nespolupráci čínských výrobců vycházela vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení z dostupných údajů, tj. z informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. Konkrétně vycházela vývozní cena pro dva hlavní typy výrobku popsané ve 23. bodě odůvodnění z více než deseti komerčních nabídek pro trh Unie a dalších třetích zemí (jmenovitě Bosny a Hercegoviny, Švýcarska, Turecka, států Perského zálivu a Norska), které byly získány prostřednictvím e-mailu nebo z dostupných komerčních nabídek na různých čínských webových stránkách během OPŠ, jak byly uvedeny v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. Ceny obsažené v komerčních nabídkách se pohybovaly v rozmezí od 313 EUR/m3 do 540 EUR/m3 (CIF). Je třeba poznamenat, že tato úroveň cen se pohybovala ve stejném rozmezí jako úroveň cen dovozu překližovaných desek z okoumé z Číny uvedená ve statistikách Eurostatu a databázi podle čl. 14 odst. 6 po OPŠ (třetí čtvrtletí roku 2016). I když byla příslušná množství minimální, tato cenová úroveň potvrzuje reprezentativnost obchodních nabídek jako ukazatele možných cen vývozu překližovaných desek z okoumé z Číny.

3

3

Srovnání

Srovnání

| (46) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou na základě ceny ze závodu podle typu výrobku popsaného ve 23. bodě odůvodnění. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Úpravy byly provedeny s ohledem na náklady na dopravu (domácí a námořní přeprava) na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. |
| --- | --- |

(46)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou na základě ceny ze závodu podle typu výrobku popsaného ve 23. bodě odůvodnění. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Úpravy byly provedeny s ohledem na náklady na dopravu (domácí a námořní přeprava) na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. informací obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (47) | Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou podle jednotlivých typů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(47)

Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou podle jednotlivých typů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

—   pro vyvážející výrobce, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (48) | Na základě toho bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jak na trhu Unie, tak v dalších třetích zemích vyšší než 45 %. |
| --- | --- |

(48)

Na základě toho bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jak na trhu Unie, tak v dalších třetích zemích vyšší než 45 %.

—   pro vyvážející výrobce, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

| (49) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením bylo jak na trhu Unie, tak v dalších třetích zemích vyšší než 100 %. |
| --- | --- |

(49)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením bylo jak na trhu Unie, tak v dalších třetích zemích vyšší než 100 %.

ii)   
  Výroba a výrobní kapacita v Číně

Výroba a výrobní kapacita v Číně

Výroba v Číně

Výroba v Číně

| (50) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali a že nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné informace, byla výroba v ČLR stanovena na základě odhadů poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o současné šetření před pozbytím platnosti, a to na základě jeho nejlepších znalostí trhu. |
| --- | --- |

(50)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci nespolupracovali a že nebyly k dispozici žádné veřejně dostupné informace, byla výroba v ČLR stanovena na základě odhadů poskytnutých žadatelem v jeho žádosti o současné šetření před pozbytím platnosti, a to na základě jeho nejlepších znalostí trhu.

| (51) | Žadatel odhadl výrobu překližovaných desek z okoumé v Číně na základě počtu kmenů okoumé dovezených do Číny v roce 2014, které byly použity na výrobu překližovaných desek. Na tomto základě se odhad výroby překližovaných desek pohyboval v rozmezí od nejméně 290 000 m3 do nejvýše 2,9 mil. m3, a to v závislosti na typu vyráběného výrobku, jak je popsáno v 23. bodě odůvodnění, tj. celookoumových překližovaných desek nebo desek s povrchem z okoumé. To odpovídá nejméně 1,5násobku až nejvýše 15násobku celkové spotřeby v Unii. |
| --- | --- |

(51)

Žadatel odhadl výrobu překližovaných desek z okoumé v Číně na základě počtu kmenů okoumé dovezených do Číny v roce 2014, které byly použity na výrobu překližovaných desek. Na tomto základě se odhad výroby překližovaných desek pohyboval v rozmezí od nejméně 290 000 m3 do nejvýše 2,9 mil. m3, a to v závislosti na typu vyráběného výrobku, jak je popsáno v 23. bodě odůvodnění, tj. celookoumových překližovaných desek nebo desek s povrchem z okoumé. To odpovídá nejméně 1,5násobku až nejvýše 15násobku celkové spotřeby v Unii.

3

3

Výrobní kapacita v Číně

Výrobní kapacita v Číně

| (52) | Vzhledem k tomu, že čínští výrobci překližovaných desek z okoumé nespolupracovali nebo že nebyly k dispozici žádné další údaje o čínském odvětví výroby překližovaných desek z okoumé, byla posouzena situace čínského odvětví výroby překližovaných desek z okoumé jako celku (bez ohledu na použitý druh dřeva), stejně jako tomu bylo v předchozím přezkumu. V souladu s předchozím šetřením bylo potvrzeno, že překližované desky vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení bez ohledu na používaný druh dřeva. Z předchozího přezkumu rovněž vyplynulo, že překližované desky z okoumé jsou lukrativnější než jiné typy překližovaných desek. Pokud by nebyla přijata opatření, je pravděpodobné, že by čínští výrobci přeorientovali svou výrobu z jiných typů překližovaných desek na lukrativnější překližované desky z okoumé. |
| --- | --- |

(52)

Vzhledem k tomu, že čínští výrobci překližovaných desek z okoumé nespolupracovali nebo že nebyly k dispozici žádné další údaje o čínském odvětví výroby překližovaných desek z okoumé, byla posouzena situace čínského odvětví výroby překližovaných desek z okoumé jako celku (bez ohledu na použitý druh dřeva), stejně jako tomu bylo v předchozím přezkumu. V souladu s předchozím šetřením bylo potvrzeno, že překližované desky vyrábějí stejné společnosti pomocí stejného vybavení bez ohledu na používaný druh dřeva. Z předchozího přezkumu rovněž vyplynulo, že překližované desky z okoumé jsou lukrativnější než jiné typy překližovaných desek. Pokud by nebyla přijata opatření, je pravděpodobné, že by čínští výrobci přeorientovali svou výrobu z jiných typů překližovaných desek na lukrativnější překližované desky z okoumé.

| (53) | Na tomto základě objem výroby všech typů překližovaných desek – které podle statistik FAO činily 113 mil. m3 během OPŠ – naznačují, že by v Číně mohly být k dispozici značné výrobní kapacity. V důsledku toho je pro výrazné zvýšení objemu výroby překližovaných desek z okoumé určených na vývoz potřebný jen malý posun od ostatních typů překližovaných desek z okoumé. |
| --- | --- |

(53)

Na tomto základě objem výroby všech typů překližovaných desek – které podle statistik FAO činily 113 mil. m3 během OPŠ – naznačují, že by v Číně mohly být k dispozici značné výrobní kapacity. V důsledku toho je pro výrazné zvýšení objemu výroby překližovaných desek z okoumé určených na vývoz potřebný jen malý posun od ostatních typů překližovaných desek z okoumé.

3

iii)   
  Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (54) | Hlavním prvkem použitým ke stanovení atraktivity trhu Unie v případě, že by opatření byla zrušena, byla úroveň cen čínského vývozu do jiných třetích zemí ve srovnání s úrovní cen čínského vývozu do Unie. Komerční nabídky, které byly zmíněny výše v 45. bodě odůvodnění, pro trh Unie a další třetí země naznačovaly, že trh Unie byl během OPŠ skutečně atraktivní vzhledem k tomu, že čínské ceny vývozu překližovaných desek z okoumé na trh Unie byly vyšší než čínské vývozní ceny na všechny ostatní trhy v třetích zemích, pro něž byly k dispozici obchodní nabídky, s výjimkou Norska. Konkrétně byly cenové nabídky vývozu na trh Unie asi o 30 % vyšší než do Bosny a Hercegoviny a asi o 40 % vyšší než do Turecka a států Perského zálivu. Jelikož nebyly k dispozici žádné statistiky o objemu vývozu překližovaných desek z okoumé z Číny do těchto zemí, nemohla být stanovena reprezentativnost z hlediska objemu. Avšak potenciálně vyšší vývozní ceny do Unie by trh Unie činily atraktivním, neboť vývoz do Unie by přinášel vyšší zisky. |
| --- | --- |

(54)

Hlavním prvkem použitým ke stanovení atraktivity trhu Unie v případě, že by opatření byla zrušena, byla úroveň cen čínského vývozu do jiných třetích zemí ve srovnání s úrovní cen čínského vývozu do Unie. Komerční nabídky, které byly zmíněny výše v 45. bodě odůvodnění, pro trh Unie a další třetí země naznačovaly, že trh Unie byl během OPŠ skutečně atraktivní vzhledem k tomu, že čínské ceny vývozu překližovaných desek z okoumé na trh Unie byly vyšší než čínské vývozní ceny na všechny ostatní trhy v třetích zemích, pro něž byly k dispozici obchodní nabídky, s výjimkou Norska. Konkrétně byly cenové nabídky vývozu na trh Unie asi o 30 % vyšší než do Bosny a Hercegoviny a asi o 40 % vyšší než do Turecka a států Perského zálivu. Jelikož nebyly k dispozici žádné statistiky o objemu vývozu překližovaných desek z okoumé z Číny do těchto zemí, nemohla být stanovena reprezentativnost z hlediska objemu. Avšak potenciálně vyšší vývozní ceny do Unie by trh Unie činily atraktivním, neboť vývoz do Unie by přinášel vyšší zisky.

| (55) | Kromě toho existují antidumpingová cla na dovoz překližovaných desek z Číny (8) v Korejské republice, Maroku a Turecku; navíc Spojené státy americké vydaly v lednu 2017 předběžná zjištění k vyrovnávacím opatřením vůči dovozu čínských překližovaných desek. Čínští vyvážející výrobci tedy budou mít omezený přístup na tyto trhy a budou omezeni při vývozu svých výrobků nebo přesměrovávání svého vývozu na tyto trhy. Tím se trh Unie stává pro čínský dovoz překližovaných desek ještě atraktivnějším. |
| --- | --- |

(55)

Kromě toho existují antidumpingová cla na dovoz překližovaných desek z Číny (8) v Korejské republice, Maroku a Turecku; navíc Spojené státy americké vydaly v lednu 2017 předběžná zjištění k vyrovnávacím opatřením vůči dovozu čínských překližovaných desek. Čínští vyvážející výrobci tedy budou mít omezený přístup na tyto trhy a budou omezeni při vývozu svých výrobků nebo přesměrovávání svého vývozu na tyto trhy. Tím se trh Unie stává pro čínský dovoz překližovaných desek ještě atraktivnějším.

8

| (56) | Vzhledem ke značné výrobní kapacitě v Číně, kterou lze snadno ještě zvýšit, je proto v případě zrušení opatření pravděpodobné, že by se čínský dovoz na trh Unie ve značném objemu obnovil. Stojí za to připomenout, že před uložením původních opatření v roce 2004 činil objem čínského prodeje na vývoz na trh Unie 83 606 m3, což odpovídá 44 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(56)

Vzhledem ke značné výrobní kapacitě v Číně, kterou lze snadno ještě zvýšit, je proto v případě zrušení opatření pravděpodobné, že by se čínský dovoz na trh Unie ve značném objemu obnovil. Stojí za to připomenout, že před uložením původních opatření v roce 2004 činil objem čínského prodeje na vývoz na trh Unie 83 606 m3, což odpovídá 44 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

3

3.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

| (57) | Závěrem lze říci, že značná výrobní kapacita dostupná v Číně, skutečnost, že čínští výrobci mohou snadno zvýšit objem výroby určené na vývoz, možné vysoké dumpingové ceny na trzích v ostatních třetích zemích, jakož i na trhu Unie, a atraktivita trhu Unie naznačují, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo čínské vyvážející výrobce k návratu na trh Unie za dumpingové ceny a ve významném množství. Proto se má za to, že v případě pozbytí platnosti současných antidumpingových opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(57)

Závěrem lze říci, že značná výrobní kapacita dostupná v Číně, skutečnost, že čínští výrobci mohou snadno zvýšit objem výroby určené na vývoz, možné vysoké dumpingové ceny na trzích v ostatních třetích zemích, jakož i na trhu Unie, a atraktivita trhu Unie naznačují, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo čínské vyvážející výrobce k návratu na trh Unie za dumpingové ceny a ve významném množství. Proto se má za to, že v případě pozbytí platnosti současných antidumpingových opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení dumpingu.

D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

| (58) | Je známo, že obdobný výrobek vyrábí v Unii třináct výrobců ve Francii, Řecku, Maďarsku, Itálii a Španělsku. Celková výroba Unie se odhaduje na 162 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(58)

Je známo, že obdobný výrobek vyrábí v Unii třináct výrobců ve Francii, Řecku, Maďarsku, Itálii a Španělsku. Celková výroba Unie se odhaduje na 162 000 m3. Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu Unie, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

3

| (59) | Jak je zmíněno v 12. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek pěti výrobců v Unii, kteří představovali 74 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(59)

Jak je zmíněno v 12. bodě odůvodnění, byl vybrán vzorek pěti výrobců v Unii, kteří představovali 74 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření.

E.   SITUACE NA TRHU UNIE

SITUACE NA TRHU UNIE

1.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (60) | Spotřeba překližovaných desek z okoumé v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobců v Unii, kteří podali žádost, a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu. |
| --- | --- |

(60)

Spotřeba překližovaných desek z okoumé v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobců v Unii, kteří podali žádost, a jiných výrobců v Unii na trhu Unie a objemu dovozu ze třetích zemí do Unie na základě údajů Eurostatu.

| (61) | Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

  Tabulka 1


  Spotřeba v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba (v m3) | 181 749 | 176 005 | 175 652 | 188 727 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 104 |
| Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník. |

(61)

Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2012

2013

2014

OPŠ

Celková spotřeba (v m3)

3

181 749

176 005

175 652

188 727

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

104

104

Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, Eurostat, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (62) | Spotřeba v Unii od roku 2012 do roku 2013 klesala. V letech 2012 až 2014 se klesající trend postupně stabilizoval a během OPŠ došlo k jejímu zvyšování, což poukazuje na mírné zlepšení v některých průmyslových činnostech. V důsledku toho se spotřeba v Unii mírně zvýšila, a to o 4 % během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(62)

Spotřeba v Unii od roku 2012 do roku 2013 klesala. V letech 2012 až 2014 se klesající trend postupně stabilizoval a během OPŠ došlo k jejímu zvyšování, což poukazuje na mírné zlepšení v některých průmyslových činnostech. V důsledku toho se spotřeba v Unii mírně zvýšila, a to o 4 % během posuzovaného období.

| (63) | Na to je však třeba pohlížet v souvislosti s vývojem po předchozím přezkumu. Mezi OPŠ v rámci předchozího přezkumu (1. říjen 2008 až 30. září 2009) a OPŠ v rámci stávajícího přezkumu se spotřeba v Unii celkově snížila o 35 % (z 291 421 m3 během OPŠ v rámci přechozícho přezkumu na 188 727 m3 během OPŠ v rámci stávajícího přezkumu), a to navzdory mírně rostoucímu trendu během současného posuzovaného období. Obecně klesající trend, který fakticky započal již před zahájením předchozího přezkumu, byl vysvětlován skutečností, že překližované desky z okoumé byly do jisté míry nahrazeny jinými druhy tropického dřeva. Ke klesající poptávce po překližovaných deskách z okoumé v Unii přispěly také hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit, včetně stavitelství, oblasti rekreačních plavidel a lehkých rekreačních/komerčních vozidel. |
| --- | --- |

(63)

Na to je však třeba pohlížet v souvislosti s vývojem po předchozím přezkumu. Mezi OPŠ v rámci předchozího přezkumu (1. říjen 2008 až 30. září 2009) a OPŠ v rámci stávajícího přezkumu se spotřeba v Unii celkově snížila o 35 % (z 291 421 m3 během OPŠ v rámci přechozícho přezkumu na 188 727 m3 během OPŠ v rámci stávajícího přezkumu), a to navzdory mírně rostoucímu trendu během současného posuzovaného období. Obecně klesající trend, který fakticky započal již před zahájením předchozího přezkumu, byl vysvětlován skutečností, že překližované desky z okoumé byly do jisté míry nahrazeny jinými druhy tropického dřeva. Ke klesající poptávce po překližovaných deskách z okoumé v Unii přispěly také hospodářská krize a následný útlum určitých průmyslových aktivit, včetně stavitelství, oblasti rekreačních plavidel a lehkých rekreačních/komerčních vozidel.

3

3

2.   Objem, ceny a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem, ceny a podíl dovozu z ČLR na trhu

2.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Tabulka 2

Tabulka 2

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu (v m3) | 1 043 | 0 | 62 | 0 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 0 | 6 | 0 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,57 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Objem dovozu (v m3)

3

1 043

0

62

0

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

0

0

6

6

0

0

Podíl na trhu (v %)

0,57

0,00

0,04

0,00

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (64) | Během posuzovaného období v původním šetření podíl dovozu z Číny na trhu rychle vzrostl, a to prakticky z nuly na 18,7 % (9). Následně během OPŠ v rámci předchozího přezkumu klesl na 4,3 % (12 620 m3) (10). Během posuzovaného období v současném přezkumu dovoz z Číny prakticky ustal, s výjimkou roku 2012, kdy objem čínského dovozu činil přibližně 1 000 m3. |
| --- | --- |

(64)

Během posuzovaného období v původním šetření podíl dovozu z Číny na trhu rychle vzrostl, a to prakticky z nuly na 18,7 % (9). Následně během OPŠ v rámci předchozího přezkumu klesl na 4,3 % (12 620 m3) (10). Během posuzovaného období v současném přezkumu dovoz z Číny prakticky ustal, s výjimkou roku 2012, kdy objem čínského dovozu činil přibližně 1 000 m3.

9

3

10

3

2.2.   Cena dovozu a cenové podbízení

Cena dovozu a cenové podbízení

Tabulka 3

Tabulka 3

Průměrná cena dovozu z ČLR a cenové podbízení

Průměrná cena dovozu z ČLR a cenové podbízení

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná cena (v EUR/m3) | 549 | 0,00 | 168 | 0,00 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 0 | 31 | 0 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrná cena (v EUR/m3)

3

549

0,00

168

0,00

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

0

0

31

31

0

0

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (65) | Jediným rokem, kdy dovoz z Číny dosáhl značného množství, byl rok 2012. Během uvedeného roku činila průměrná cena čínského dovozu 549 EUR/m3, která tak byla podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během téhož roku (756 EUR/m3). |
| --- | --- |

(65)

Jediným rokem, kdy dovoz z Číny dosáhl značného množství, byl rok 2012. Během uvedeného roku činila průměrná cena čínského dovozu 549 EUR/m3, která tak byla podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie během téhož roku (756 EUR/m3).

3

3

3.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Dovoz z ostatních třetích zemí

Tabulka 4

Tabulka 4

Objem dovozu, podíly na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí

Objem dovozu, podíly na trhu a ceny dovozu z jiných třetích zemí

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | 40 467 | 43 964 | 41 029 | 42 711 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 109 | 101 | 106 |
| Podíl na trhu (v %) | 22,3 | 25,0 | 23,4 | 22,6 |
| Průměrná cena (v EUR/m3) | 628,64 | 625,76 | 636,40 | 645,32 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Maroko | 15 431 | 7 298 | 5 182 | 4 492 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 47 | 34 | 29 |
| Podíl na trhu (v %) | 8,5 | 4,1 | 3,0 | 2,4 |
| Průměrná cena (v EUR/m3) | 662,27 | 678,51 | 696,75 | 700,81 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Ostatní třetí země
   (*1) | 774 | 549 | 1 550 | 78 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 71 | 200 | 10 |
| Podíl na trhu (v %) | 0,4 | 0,3 | 0,9 | 0,0 |
| Průměrná cena (v EUR/m3) | 545,80 | 572,55 | 576,47 | 842,50 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 106 | 154 |
| Ostatní třetí země celkem | 56 672 | 51 812 | 47 761 | 47 281 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Podíl na trhu (v %) | 31,2 | 29,4 | 27,2 | 25,1 |
| Průměrná cena (v EUR/m3) | 636,66 | 632,63 | 641,01 | 650,92 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 101 | 102 |
| Zdroj: Eurostat. |

2012

2013

2014

OPŠ

Gabon

Gabon

40 467

40 467

43 964

43 964

41 029

41 029

42 711

42 711

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

109

109

101

101

106

106

Podíl na trhu (v %)

22,3

25,0

23,4

22,6

Průměrná cena (v EUR/m3)

3

628,64

625,76

636,40

645,32

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

103

103

Maroko

Maroko

15 431

15 431

7 298

7 298

5 182

5 182

4 492

4 492

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

47

47

34

34

29

29

Podíl na trhu (v %)

8,5

4,1

3,0

2,4

Průměrná cena (v EUR/m3)

3

662,27

678,51

696,75

700,81

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Ostatní třetí země
   (*1)

Ostatní třetí země

*1

774

774

549

549

1 550

1 550

78

78

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

71

71

200

200

10

10

Podíl na trhu (v %)

0,4

0,3

0,9

0,0

Průměrná cena (v EUR/m3)

3

545,80

572,55

576,47

842,50

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

106

106

154

154

Ostatní třetí země celkem

Ostatní třetí země celkem

56 672

56 672

51 812

51 812

47 761

47 761

47 281

47 281

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

84

84

83

83

Podíl na trhu (v %)

31,2

29,4

27,2

25,1

Průměrná cena (v EUR/m3)

3

636,66

632,63

641,01

650,92

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

101

101

102

102

Zdroj: Eurostat.

Zdroj:

| (66) | Během posuzovaného období pocházel dovoz z ostatních třetích zemí téměř výhradně z Gabonu a Maroka, zatímco podíl všech ostatních třetích zemí byl zanedbatelný. Dovoz z Gabonu a Maroka do Unie se neustále snižoval z 55 899 m3 v roce 2012 na 47 203 m3 během OPŠ, tj. o 16 %. Jelikož se spotřeba Unie zvýšila pouze o 4 % (viz 62. bod odůvodnění a tabulka 1), příslušný podíl Gabonu a Maroka na trhu poklesl ještě více, tj. z 30,8 % v roce 2012 na 25,0 % v OPŠ, tzn. o 5,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(66)

Během posuzovaného období pocházel dovoz z ostatních třetích zemí téměř výhradně z Gabonu a Maroka, zatímco podíl všech ostatních třetích zemí byl zanedbatelný. Dovoz z Gabonu a Maroka do Unie se neustále snižoval z 55 899 m3 v roce 2012 na 47 203 m3 během OPŠ, tj. o 16 %. Jelikož se spotřeba Unie zvýšila pouze o 4 % (viz 62. bod odůvodnění a tabulka 1), příslušný podíl Gabonu a Maroka na trhu poklesl ještě více, tj. z 30,8 % v roce 2012 na 25,0 % v OPŠ, tzn. o 5,7 procentního bodu.

3

3

| (67) | Ceny dovozu z Gabonu a Maroka byly během posuzovaného období v současném šetření v průměru o 16 % až 17 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie (viz tabulka 8). V porovnání s cenami dovozu z Číny v roce 2012 (což byl jediný rok v posuzovaném období, kdy Čína vyvezla do Unie značná množství) byly ceny dovozu z těchto zemí v průměru o 16 % vyšší než čínské dovozní ceny. |
| --- | --- |

(67)

Ceny dovozu z Gabonu a Maroka byly během posuzovaného období v současném šetření v průměru o 16 % až 17 % nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie (viz tabulka 8). V porovnání s cenami dovozu z Číny v roce 2012 (což byl jediný rok v posuzovaném období, kdy Čína vyvezla do Unie značná množství) byly ceny dovozu z těchto zemí v průměru o 16 % vyšší než čínské dovozní ceny.

| (68) | Konkrétněji, Gabon je nejvýznamnější třetí zemí vyvážející do Unie. Objem dovozu z Gabonu se zvýšil z 40 467 m3 v roce 2012 na 42 711 m3 během OPŠ, tj. o 6 %. Tento nárůst se promítl do mírného zvýšení jeho podílu na trhu z 22,3 % v roce 2012 na 22,6 % v OPŠ, tj. zvýšení o 0,3 procentního bodu. Průměrné dovozní ceny z Gabonu byly o 17 % až 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz tabulka 8), ale vyšší než průměrné ceny dovozu z Číny v roce 2012, který byl jediným rokem se značným objemem dovozu z této země na trh Unie. Byly taktéž vyšší než potenciální ceny dovozu z Číny vycházející z obchodních nabídek v OPŠ uvedených výše v 45. bodě odůvodnění. Tyto ceny mírně vzrostly z 628,64 EUR/m3 v roce 2012 na 645,32 EUR/m3 v OPŠ, což odpovídalo nárůstu o 3 %. |
| --- | --- |

(68)

Konkrétněji, Gabon je nejvýznamnější třetí zemí vyvážející do Unie. Objem dovozu z Gabonu se zvýšil z 40 467 m3 v roce 2012 na 42 711 m3 během OPŠ, tj. o 6 %. Tento nárůst se promítl do mírného zvýšení jeho podílu na trhu z 22,3 % v roce 2012 na 22,6 % v OPŠ, tj. zvýšení o 0,3 procentního bodu. Průměrné dovozní ceny z Gabonu byly o 17 % až 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (viz tabulka 8), ale vyšší než průměrné ceny dovozu z Číny v roce 2012, který byl jediným rokem se značným objemem dovozu z této země na trh Unie. Byly taktéž vyšší než potenciální ceny dovozu z Číny vycházející z obchodních nabídek v OPŠ uvedených výše v 45. bodě odůvodnění. Tyto ceny mírně vzrostly z 628,64 EUR/m3 v roce 2012 na 645,32 EUR/m3 v OPŠ, což odpovídalo nárůstu o 3 %.

3

3

3

3

| (69) | Pokud jde o Maroko, objem jeho dovozu se v posuzovaném období výrazně snížil (z 15 431 m3 v roce 2012 na 4 492 m3 během OPŠ). V důsledku toho se podíl na trhu snížil z 8,5 % v roce 2012 na 2,4 % v OPŠ. Ceny dovozu z Maroka byly vyšší než ceny dovozu z Číny v roce 2012 i vyšší než potenciální dovozní ceny založené na komerčních nabídkách během OPŠ zmíněných výše v 45. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(69)

Pokud jde o Maroko, objem jeho dovozu se v posuzovaném období výrazně snížil (z 15 431 m3 v roce 2012 na 4 492 m3 během OPŠ). V důsledku toho se podíl na trhu snížil z 8,5 % v roce 2012 na 2,4 % v OPŠ. Ceny dovozu z Maroka byly vyšší než ceny dovozu z Číny v roce 2012 i vyšší než potenciální dovozní ceny založené na komerčních nabídkách během OPŠ zmíněných výše v 45. bodě odůvodnění.

3

3

4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

4.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (70) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(70)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

| (71) | Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, za účelem stanovení újmy byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(71)

Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, za účelem stanovení újmy byl proveden výběr vzorku.

| (72) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku na základě údajů, které uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(72)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, a údajů uvedených v odpovědích výrobců v Unii zařazených do vzorku. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku na základě údajů, které uvedli výrobci v Unii zařazení do vzorku ve svých odpovědích na dotazník. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (73) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(73)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (74) | Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(74)

Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

4.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (75) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 5


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v m3) | 143 729 | 145 002 | 146 287 | 147 767 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Objem výroby (v m3) | 179 561 | 182 583 | 184 388 | 184 738 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Využití kapacity (%) | 80 | 79 | 79 | 80 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník. |

(75)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 5

Tabulka 5

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

2012

2013

2014

OPŠ

Objem výroby (v m3)

3

143 729

145 002

146 287

147 767

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Objem výroby (v m3)

3

179 561

182 583

184 388

184 738

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

103

103

Využití kapacity (%)

80

79

79

80

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

100

100

Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (76) | Výroba se během posuzovaného období mírně zvýšila z 143 729 m3 v roce 2012 na 147 767 m3 během OPŠ, tj. o 3 %. Tento nárůst odrážel mírné zlepšení na trhu se dřevem okoumé v Unii, jak je uvedeno v 62. bodě odůvodnění. Navzdory mírnému nárůstu zůstal objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v období šetření v rámci původního šetření i během OPŠ v rámci předchozího přezkumu, tj. nižší než 267 591 m3. Důvodem byl pokles spotřeby na trhu a skutečnost, že výroba probíhá především na základě objednávek. |
| --- | --- |

(76)

Výroba se během posuzovaného období mírně zvýšila z 143 729 m3 v roce 2012 na 147 767 m3 během OPŠ, tj. o 3 %. Tento nárůst odrážel mírné zlepšení na trhu se dřevem okoumé v Unii, jak je uvedeno v 62. bodě odůvodnění. Navzdory mírnému nárůstu zůstal objem výroby výrobního odvětví Unie nižší než objemy zjištěné v období šetření v rámci původního šetření i během OPŠ v rámci předchozího přezkumu, tj. nižší než 267 591 m3. Důvodem byl pokles spotřeby na trhu a skutečnost, že výroba probíhá především na základě objednávek.

3

3

3

| (77) | Výrobní kapacita se stejně jako objem výroby mírně zvýšila ze 179 561 m3 v roce 2012 na 184 738 m3 během OPŠ, tj. o 3 %. Tato kapacita je však výrazně nižší, než byla při předchozím přezkumu, tj. o 68 % nižší než kapacita 577 205 m3 zjištěná během OPŠ v rámci předchozího přezkumu. Důvodem bylo ukončení činnosti řady unijních výrobců překližovaných desek z okoumé, včetně největšího výrobce v Unii, společnosti Plysorol, a také snížení výroby těch výrobců v Unii, kteří stále provozují činnost. |
| --- | --- |

(77)

Výrobní kapacita se stejně jako objem výroby mírně zvýšila ze 179 561 m3 v roce 2012 na 184 738 m3 během OPŠ, tj. o 3 %. Tato kapacita je však výrazně nižší, než byla při předchozím přezkumu, tj. o 68 % nižší než kapacita 577 205 m3 zjištěná během OPŠ v rámci předchozího přezkumu. Důvodem bylo ukončení činnosti řady unijních výrobců překližovaných desek z okoumé, včetně největšího výrobce v Unii, společnosti Plysorol, a také snížení výroby těch výrobců v Unii, kteří stále provozují činnost.

3

3

3

| (78) | I když k přizpůsobení výrobní kapacity, aby odpovídala nižší úrovni spotřeby, došlo především před posuzovaným obdobím, míra využití kapacity byla stabilní a na vyšší úrovni v porovnání s mírami zjištěnými během OPŠ v rámci předchozího přezkumu (41 %) (11). |
| --- | --- |

(78)

I když k přizpůsobení výrobní kapacity, aby odpovídala nižší úrovni spotřeby, došlo především před posuzovaným obdobím, míra využití kapacity byla stabilní a na vyšší úrovni v porovnání s mírami zjištěnými během OPŠ v rámci předchozího přezkumu (41 %) (11).

11

4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

| (79) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Objem prodeje a podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v m3) | 124 033 | 124 193 | 127 829 | 141 446 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 114 |
| Podíl na trhu (%) | 68,2 | 70,6 | 72,8 | 74,9 |
| Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník. |

(79)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Objem prodeje a podíl na trhu

Objem prodeje a podíl na trhu

2012

2013

2014

OPŠ

Objem výroby (v m3)

3

124 033

124 193

127 829

141 446

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

114

114

Podíl na trhu (%)

68,2

70,6

72,8

74,9

Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (80) | Objem prodeje v posuzovaném období vzrostl z 124 033 m3 v roce 2012 na přibližně 141 446 m3 během OPŠ, tj. o 14 %, což bylo více než 4 % zvýšení spotřeby popsané v 62. bodě odůvodnění. Zvýšení objemu prodeje, s přihlédnutím k souběžnému snížení dovozu z ostatních třetích zemí, jak bylo popsáno v 66. bodě odůvodnění, proto vedlo k zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 68,2 % v roce 2012 na 74,9 % v OPŠ. Tato úroveň podílu na trhu však stále nedosahuje podílu na trhu ve výši 80,2 %, kterého výrobní odvětví Unie dosahovalo během OPŠ v rámci předchozího přezkumu. |
| --- | --- |

(80)

Objem prodeje v posuzovaném období vzrostl z 124 033 m3 v roce 2012 na přibližně 141 446 m3 během OPŠ, tj. o 14 %, což bylo více než 4 % zvýšení spotřeby popsané v 62. bodě odůvodnění. Zvýšení objemu prodeje, s přihlédnutím k souběžnému snížení dovozu z ostatních třetích zemí, jak bylo popsáno v 66. bodě odůvodnění, proto vedlo k zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu z 68,2 % v roce 2012 na 74,9 % v OPŠ. Tato úroveň podílu na trhu však stále nedosahuje podílu na trhu ve výši 80,2 %, kterého výrobní odvětví Unie dosahovalo během OPŠ v rámci předchozího přezkumu.

3

3

4.2.3.   Růst

| (81) | Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie rostl rychleji, tj. o 14 %, což se projevilo zvýšením podílu na trhu o 6,7 procentního bodu. |
| --- | --- |

(81)

Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie rostl rychleji, tj. o 14 %, což se projevilo zvýšením podílu na trhu o 6,7 procentního bodu.

4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

| (82) | Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Zaměstnanost a produktivita | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 543 | 480 | 470 | 492 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 87 | 91 |
| Produktivita (m3/zaměstnance) | 265 | 302 | 311 | 300 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 118 | 113 |
| Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník. |

(82)

Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Zaměstnanost a produktivita

Zaměstnanost a produktivita

2012

2013

2014

OPŠ

Počet zaměstnanců

543

480

470

492

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

87

87

91

91

Produktivita (m3/zaměstnance)

3

265

302

311

300

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

118

118

113

113

Zdroj: žádost o přezkum před pozbytím platnosti, ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (83) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se od roku 2012 do roku 2014 celkově snížila o 13 % a následně se od roku 2014 do OPŠ mírně zvýšila (o 4 %). V průběhu posuzovaného období celkově klesla o 9 %. Jelikož některé společnosti ukončily činnost a nebo došlo k restrukturalizaci, úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období dosáhla asi jen poloviny úrovně zjištěné během OPŠ v rámci předchozího šetření (983 osob). |
| --- | --- |

(83)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie se od roku 2012 do roku 2014 celkově snížila o 13 % a následně se od roku 2014 do OPŠ mírně zvýšila (o 4 %). V průběhu posuzovaného období celkově klesla o 9 %. Jelikož některé společnosti ukončily činnost a nebo došlo k restrukturalizaci, úroveň zaměstnanosti v posuzovaném období dosáhla asi jen poloviny úrovně zjištěné během OPŠ v rámci předchozího šetření (983 osob).

| (84) | Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění, objem výroby se během posuzovaného období zvýšil o 3 %. V důsledku toho se produktivita měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance během posuzovaného období zvýšila o 13 %. To je dáno tím, že výroba se mírně zvýšila, zatímco míra zaměstnanosti poklesla. To je známkou lepší účinnosti a výsledků restrukturalizace provedené výrobci v Unii. |
| --- | --- |

(84)

Jak je vysvětleno v 76. bodě odůvodnění, objem výroby se během posuzovaného období zvýšil o 3 %. V důsledku toho se produktivita měřená jako roční výstup (v metrech krychlových) na zaměstnance během posuzovaného období zvýšila o 13 %. To je dáno tím, že výroba se mírně zvýšila, zatímco míra zaměstnanosti poklesla. To je známkou lepší účinnosti a výsledků restrukturalizace provedené výrobci v Unii.

4.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (85) | Jak je zmíněno v 29. bodě odůvodnění, dotčený výrobek se během období přezkumného šetření z ČLR nedovážel. Proto nebylo možné na trhu Unie během tohoto období stanovit dumping, ani nemohl být posouzen rozsah dumpingového rozpětí. Proto také během posuzovaného období nedocházelo k žádnému přímému cenovému tlaku na trh Unie. Z tohoto hlediska byla platná antidumpingová opatření celkově účinná. |
| --- | --- |

(85)

Jak je zmíněno v 29. bodě odůvodnění, dotčený výrobek se během období přezkumného šetření z ČLR nedovážel. Proto nebylo možné na trhu Unie během tohoto období stanovit dumping, ani nemohl být posouzen rozsah dumpingového rozpětí. Proto také během posuzovaného období nedocházelo k žádnému přímému cenovému tlaku na trh Unie. Z tohoto hlediska byla platná antidumpingová opatření celkově účinná.

4.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (86) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/m3) | 756 | 760 | 771 | 780 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/m3) | 783 | 762 | 759 | 778 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 99 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(86)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/m3)

3

756

760

771

780

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Jednotkové výrobní náklady (EUR/m3)

3

783

762

759

778

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

99

99

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (87) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 3 %. Tyto úrovně cen byly nicméně nižší než úrovně zaznamenané během předchozího přezkumného šetření, kdy se zvýšily ze 786 EUR/m3 v roce 2006 na 887 EUR/m3 během OPŠ, přičemž nejvyšší hodnoty 930 EUR/m3 bylo dosaženo v roce 2008 (12). |
| --- | --- |

(87)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období zvýšila o 3 %. Tyto úrovně cen byly nicméně nižší než úrovně zaznamenané během předchozího přezkumného šetření, kdy se zvýšily ze 786 EUR/m3 v roce 2006 na 887 EUR/m3 během OPŠ, přičemž nejvyšší hodnoty 930 EUR/m3 bylo dosaženo v roce 2008 (12).

3

3

3

12

| (88) | Během posuzovaného období se jednotkové výrobní náklady mírně snížily o 1 %. |
| --- | --- |

(88)

Během posuzovaného období se jednotkové výrobní náklady mírně snížily o 1 %.

| (89) | Komise zjistila, že se výrobní odvětví Unie přizpůsobilo zhoršené situaci na trhu tím, že snížilo svou výrobní kapacitu a výrobní náklady v porovnání s OPŠ v rámci předchozího přezkumu. Jak je vysvětleno v 77. bodě odůvodnění, jednalo se o ukončení činnosti velkých výrobců v Unii a snížení výroby před posuzovaným obdobím a zlepšení produktivity během posuzovaného období, jak je popsáno v 84. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(89)

Komise zjistila, že se výrobní odvětví Unie přizpůsobilo zhoršené situaci na trhu tím, že snížilo svou výrobní kapacitu a výrobní náklady v porovnání s OPŠ v rámci předchozího přezkumu. Jak je vysvětleno v 77. bodě odůvodnění, jednalo se o ukončení činnosti velkých výrobců v Unii a snížení výroby před posuzovaným obdobím a zlepšení produktivity během posuzovaného období, jak je popsáno v 84. bodě odůvodnění.

4.3.2.   Náklady práce

| (90) | Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Náklady práce | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR) | 32 266 | 33 259 | 33 516 | 32 638 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 104 | 101 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(90)

Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Náklady práce

Náklady práce

2012

2013

2014

OPŠ

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

32 266

33 259

33 516

32 638

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

104

104

101

101

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (91) | Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření zůstaly průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku stabilní. Zvýšily se pouze mírně o 1 %. |
| --- | --- |

(91)

Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření zůstaly průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii zařazených do vzorku stabilní. Zvýšily se pouze mírně o 1 %.

4.3.3.   Zásoby

| (92) | Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

  Tabulka 10


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob (v m3) | 10 172 | 10 780 | 12 060 | 7 661 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 106 | 119 | 75 |
| Konečný stav zásob jako procento výroby (%) | 9 | 9 | 10 | 7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 106 | 117 | 73 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

(92)

Úroveň zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

OPŠ

Konečný stav zásob (v m3)

3

10 172

10 780

12 060

7 661

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

106

106

119

119

75

75

Konečný stav zásob jako procento výroby (%)

9

9

10

7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

106

106

117

117

73

73

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (93) | Jak bylo rovněž zjištěno během původního šetření, překližované desky z okoumé se zpravidla vyrábějí na objednávku a úroveň zásob je proto obvykle nízká. Úroveň zásob se však v průběhu posuzovaného období v rámci předchozího přezkumu zvýšila a během OPŠ v rámci předchozího přezkumu dosáhla v důsledku poklesu objemu prodeje 6 589 m3. Během posuzovaného období v rámci současného přezkumu zůstávala stále na relativně vysoké úrovni a snížila se teprve během současného OPŠ. V každém případě stále zůstávala nad úrovní, kterou by bylo možné považovat za úroveň odrážející množství prodaného, avšak dosud nedodaného zboží. |
| --- | --- |

(93)

Jak bylo rovněž zjištěno během původního šetření, překližované desky z okoumé se zpravidla vyrábějí na objednávku a úroveň zásob je proto obvykle nízká. Úroveň zásob se však v průběhu posuzovaného období v rámci předchozího přezkumu zvýšila a během OPŠ v rámci předchozího přezkumu dosáhla v důsledku poklesu objemu prodeje 6 589 m3. Během posuzovaného období v rámci současného přezkumu zůstávala stále na relativně vysoké úrovni a snížila se teprve během současného OPŠ. V každém případě stále zůstávala nad úrovní, kterou by bylo možné považovat za úroveň odrážející množství prodaného, avšak dosud nedodaného zboží.

3

| (94) | V posuzovaném období došlo ke snížení celkového konečného stavu zásob o 25 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se snížil z 9 % v roce 2012 na 7 % během období přezkumného šetření, tj. o 2 procentní body. |
| --- | --- |

(94)

V posuzovaném období došlo ke snížení celkového konečného stavu zásob o 25 %. Konečný stav zásob jako procento výroby se snížil z 9 % v roce 2012 na 7 % během období přezkumného šetření, tj. o 2 procentní body.

4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

Tabulka 11

Tabulka 11

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, schopnost získat kapitál

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic, schopnost získat kapitál

| | 2012 | 2013 | 2014 | OPŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje) | – 3,5 | – 0,2 | 1,6 | 0,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Peněžní tok (v EUR) | 2 212 306 | 3 019 172 | 3 020 670 | 1 614 559 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 137 | 73 |
| Investice (v EUR) | 665 967 | 3 052 041 | 9 226 166 | 1 991 786 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 458 | 1 385 | 299 |
| Návratnost investic (%) | – 8,2 | – 0,4 | 3,9 | 0,7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník. |

2012

2013

2014

OPŠ

Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

– 3,5

– 0,2

1,6

0,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Peněžní tok (v EUR)

2 212 306

3 019 172

3 020 670

1 614 559

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

137

137

73

73

Investice (v EUR)

665 967

3 052 041

9 226 166

1 991 786

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

458

458

1 385

1 385

299

299

Návratnost investic (%)

– 8,2

– 0,4

3,9

0,7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník.

Zdroj:

| (95) | Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V celém posuzovaném období byla ziskovost výrobního odvětví Unie velmi nízká. Na počátku posuzovaného období dosahovala záporné hodnoty a v roce 2014 a během OPŠ dosáhla mírně kladných hodnot. Celkově se zlepšila z – 3,5 % v roce 2012 na 0,3 % v OPŠ. Tato úroveň je výrazně nižší než úroveň zjištěná v předchozím přezkumu, kdy se pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Jak bylo vysvětleno v 86. až 89. bodě odůvodnění výše, zlepšení ziskovosti bylo způsobeno mírným zvýšením prodejních cen a objemu prodeje a rovněž mírným snížením výrobních nákladů, k čemuž částečně došlo v důsledku zvýšení produktivity. |
| --- | --- |

(95)

Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V celém posuzovaném období byla ziskovost výrobního odvětví Unie velmi nízká. Na počátku posuzovaného období dosahovala záporné hodnoty a v roce 2014 a během OPŠ dosáhla mírně kladných hodnot. Celkově se zlepšila z – 3,5 % v roce 2012 na 0,3 % v OPŠ. Tato úroveň je výrazně nižší než úroveň zjištěná v předchozím přezkumu, kdy se pohybovala mezi 4,3 % a 9,8 %. Jak bylo vysvětleno v 86. až 89. bodě odůvodnění výše, zlepšení ziskovosti bylo způsobeno mírným zvýšením prodejních cen a objemu prodeje a rovněž mírným snížením výrobních nákladů, k čemuž částečně došlo v důsledku zvýšení produktivity.

| (96) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se v letech 2012 až 2014 zvýšil a během OPŠ se snížil a dosáhl nižní úrovně než v roce 2012. V absolutním vyjádření byl peněžní tok během posuzovaného období celkově na nízké úrovni a byl výrazně nižší než během posuzovaného období v rámci předchozího přezkumu, kdy kolísal mezi 10,5 mil. EUR a 15,9 mil. EUR. Nízká úroveň peněžního toku odpovídá nízké ziskovosti zaznamenané během posuzovaného období v rámci současného přezkumu. |
| --- | --- |

(96)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok se v letech 2012 až 2014 zvýšil a během OPŠ se snížil a dosáhl nižní úrovně než v roce 2012. V absolutním vyjádření byl peněžní tok během posuzovaného období celkově na nízké úrovni a byl výrazně nižší než během posuzovaného období v rámci předchozího přezkumu, kdy kolísal mezi 10,5 mil. EUR a 15,9 mil. EUR. Nízká úroveň peněžního toku odpovídá nízké ziskovosti zaznamenané během posuzovaného období v rámci současného přezkumu.

| (97) | V souvislosti se snižováním produkce výrobního odvětví Unie byly investice na počátku posuzovaného období (2012) na velmi nízké úrovni a podstatně nižší než úrovně zaznamenané během předchozího přezkumu, jakož i pod úrovní, která je nutná ke kompenzaci odpisů fixních aktiv. V letech 2013 a 2014 dosáhly úrovně srovnatelné s předchozím přezkumem (3,6 mil. EUR až 8,1 mil. EUR), avšak během OPŠ v rámci stávajícího šetření se opět snížily. |
| --- | --- |

(97)

V souvislosti se snižováním produkce výrobního odvětví Unie byly investice na počátku posuzovaného období (2012) na velmi nízké úrovni a podstatně nižší než úrovně zaznamenané během předchozího přezkumu, jakož i pod úrovní, která je nutná ke kompenzaci odpisů fixních aktiv. V letech 2013 a 2014 dosáhly úrovně srovnatelné s předchozím přezkumem (3,6 mil. EUR až 8,1 mil. EUR), avšak během OPŠ v rámci stávajícího šetření se opět snížily.

| (98) | Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku byla v letech 2012 a 2013 záporná a v roce 2014 a OPŠ dosáhla mírně kladných hodnot, což bylo odrazem vývojové tendence ziskovosti. Celkově návratnost investic v průběhu posuzovaného období vzrostla z – 8,2 % na 0,7 %. |
| --- | --- |

(98)

Návratností investic se rozumí zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě fixních aktiv. Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku byla v letech 2012 a 2013 záporná a v roce 2014 a OPŠ dosáhla mírně kladných hodnot, což bylo odrazem vývojové tendence ziskovosti. Celkově návratnost investic v průběhu posuzovaného období vzrostla z – 8,2 % na 0,7 %.

| (99) | Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, nízký zisk výrobního odvětví Unie a jeho nedostatečná schopnost vytvářet hotovost způsobily, že byl nárůst vlastních vnitřních zdrojů velmi nízký. V důsledku toho se schopnost opatřit si kapitál oproti předchozímu přezkumu zhoršila. V některých případech to mělo dopad na schopnost provádět investice. |
| --- | --- |

(99)

Co se týče schopnosti opatřit si kapitál, nízký zisk výrobního odvětví Unie a jeho nedostatečná schopnost vytvářet hotovost způsobily, že byl nárůst vlastních vnitřních zdrojů velmi nízký. V důsledku toho se schopnost opatřit si kapitál oproti předchozímu přezkumu zhoršila. V některých případech to mělo dopad na schopnost provádět investice.

5.   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (100) | Z analýzy vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo v obtížné situaci. Po snížení spotřeby na trhu Unie po předchozím přezkumu, jak je popsáno v 62. bodě odůvodnění, bylo výrobní odvětví Unie nuceno přizpůsobit se zhoršeným podmínkám na trhu, které se zlepšily až během OPŠ. Unie reagovala restrukturalizací a výrazným snížením výroby, což vedlo k tomu, že v porovnání s předchozím přezkumem řada výrobců v Unii ukončila činnost, došlo ke značným ztrátám pracovních míst, jakož i k podstatnému snížení výrobní kapacity a objemu výroby. Toto úsilí začalo mít pozitivní dopad ke konci posuzovaného období v rámci současného přezkumu, kdy se produktivita, prodej, podíl na trhu a ziskovost výrobního odvětví Unie opět zvýšily. Avšak proces zotavování výrobního odvětví Unie je pomalý a stále v nejranější fázi vzhledem k tomu, že zisk dosažený během OPŠ byl velice nízký ve srovnání se ziskem dosaženým během posuzovaného období v předchozím přezkumu. |
| --- | --- |

(100)

Z analýzy vyplynulo, že výrobní odvětví Unie bylo v obtížné situaci. Po snížení spotřeby na trhu Unie po předchozím přezkumu, jak je popsáno v 62. bodě odůvodnění, bylo výrobní odvětví Unie nuceno přizpůsobit se zhoršeným podmínkám na trhu, které se zlepšily až během OPŠ. Unie reagovala restrukturalizací a výrazným snížením výroby, což vedlo k tomu, že v porovnání s předchozím přezkumem řada výrobců v Unii ukončila činnost, došlo ke značným ztrátám pracovních míst, jakož i k podstatnému snížení výrobní kapacity a objemu výroby. Toto úsilí začalo mít pozitivní dopad ke konci posuzovaného období v rámci současného přezkumu, kdy se produktivita, prodej, podíl na trhu a ziskovost výrobního odvětví Unie opět zvýšily. Avšak proces zotavování výrobního odvětví Unie je pomalý a stále v nejranější fázi vzhledem k tomu, že zisk dosažený během OPŠ byl velice nízký ve srovnání se ziskem dosaženým během posuzovaného období v předchozím přezkumu.

F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

| (101) | Na základě předchozího přezkumu byl přijat závěr, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Číny (13). |
| --- | --- |

(101)

Na základě předchozího přezkumu byl přijat závěr, že by skončení platnosti opatření pravděpodobně vedlo k obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Číny (13).

13

| (102) | Od předešlého přezkumu se situace na trhu s překližovanými deskami z okoumé v Unii zhoršila a došlo ke snížení spotřeby, jak je popsáno v 63. bodě odůvodnění výše. Proto se oživení zjištěné v předchozím přezkumu zvrátilo a výrobní odvětví Unie zaznamenalo ukončení činnosti řady výrobců. Až v posledních dvou letech posuzovaného období v rámci současného přezkumu začalo být výrobní odvětví Unie opět ziskové, i když zisky byly během OPŠ stálé velmi nízké a pouze mírně nad hranicí rentability. |
| --- | --- |

(102)

Od předešlého přezkumu se situace na trhu s překližovanými deskami z okoumé v Unii zhoršila a došlo ke snížení spotřeby, jak je popsáno v 63. bodě odůvodnění výše. Proto se oživení zjištěné v předchozím přezkumu zvrátilo a výrobní odvětví Unie zaznamenalo ukončení činnosti řady výrobců. Až v posledních dvou letech posuzovaného období v rámci současného přezkumu začalo být výrobní odvětví Unie opět ziskové, i když zisky byly během OPŠ stálé velmi nízké a pouze mírně nad hranicí rentability.

| (103) | Ze stávajícího přezkumu vyplynulo, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci. Výrobní odvětví Unie by proto bylo obzvláště zranitelné, kdyby se na trh Unie opět vrátil dumpigový a levný dovoz z Číny. Je tedy velmi pravděpodobné, že by v případě pozbytí platnosti opatření došlo k obnovení podstatné újmy. Toto tvrzení dokládá řada prvků. |
| --- | --- |

(103)

Ze stávajícího přezkumu vyplynulo, že výrobní odvětví Unie je v obtížné situaci. Výrobní odvětví Unie by proto bylo obzvláště zranitelné, kdyby se na trh Unie opět vrátil dumpigový a levný dovoz z Číny. Je tedy velmi pravděpodobné, že by v případě pozbytí platnosti opatření došlo k obnovení podstatné újmy. Toto tvrzení dokládá řada prvků.

| (104) | Za prvé, jak je popsáno v 52. a 53. bodě odůvodnění výše, vzhledem ke značné výrobní kapacitě čínských vyvážejících výrobců, významné odhadované volné kapacitě v Číně a atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by nebyla přijata opatření, dovoz z Číny do Unie by se ve značném množství obnovil. Jako ukazatel potenciálu čínských vyvážejících výrobců rychle zvýšit svou výrobu a vývoz překližovaných desek z okoumé se připomíná, že v původním šetření čínští vyvážející výrobci byli schopni zvýšit svůj vývoz na trh Unie z přibližně 9 500 m3 na více než 83 500 m3 za méně než tři roky (od roku 2001 do poloviny roku 2003). |
| --- | --- |

(104)

Za prvé, jak je popsáno v 52. a 53. bodě odůvodnění výše, vzhledem ke značné výrobní kapacitě čínských vyvážejících výrobců, významné odhadované volné kapacitě v Číně a atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by nebyla přijata opatření, dovoz z Číny do Unie by se ve značném množství obnovil. Jako ukazatel potenciálu čínských vyvážejících výrobců rychle zvýšit svou výrobu a vývoz překližovaných desek z okoumé se připomíná, že v původním šetření čínští vyvážející výrobci byli schopni zvýšit svůj vývoz na trh Unie z přibližně 9 500 m3 na více než 83 500 m3 za méně než tři roky (od roku 2001 do poloviny roku 2003).

3

3

| (105) | Nic nenasvědčuje tomu, že by použití dřeva okoumé při výrobě překližovaných desek bylo stabilně nahrazeno jinými druhy dřeva. Z šetření vyplynulo, že čínští výrobci stále používají k výrobě překližovaných desek dřevo okoumé, jak je prokázáno v 51. bodě odůvodnění výše značným objemem výroby překližovaných desek z okoumé, který je v Číně stále k dispozici. Díky zavedenému antidumpingovému clu dovoz z Číny během posuzovaného období téměř ustal, nicméně šetření potvrdilo, že ve stejném období byla na trhu Unie poptávka po překližovaných deskách z okoumé. |
| --- | --- |

(105)

Nic nenasvědčuje tomu, že by použití dřeva okoumé při výrobě překližovaných desek bylo stabilně nahrazeno jinými druhy dřeva. Z šetření vyplynulo, že čínští výrobci stále používají k výrobě překližovaných desek dřevo okoumé, jak je prokázáno v 51. bodě odůvodnění výše značným objemem výroby překližovaných desek z okoumé, který je v Číně stále k dispozici. Díky zavedenému antidumpingovému clu dovoz z Číny během posuzovaného období téměř ustal, nicméně šetření potvrdilo, že ve stejném období byla na trhu Unie poptávka po překližovaných deskách z okoumé.

| (106) | Za druhé, pokud jde o pravděpodobnou úroveň cen, za kterou by čínští vyvážející výrobci vyváželi na trh Unie, byla tato cena – jelikož během OPŠ nedocházelo k žádnému dovozu z Číny – založena na obchodních nabídkách pro trh Unie a další třetí země předložených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jak je popsáno ve 45. bodě odůvodnění. Na tomto základě by se ceny pohybovaly v rozmezí 313 EUR/m3 až 540 EUR/m3. Reprezentativnost těchto cenových ukazatelů byla potvrzena úrovní cen uvedenou v databázi podle čl. 14 odst. 6 po OPŠ v rámci stávajícího přezkumu, jak je zmíněno ve 45. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(106)

Za druhé, pokud jde o pravděpodobnou úroveň cen, za kterou by čínští vyvážející výrobci vyváželi na trh Unie, byla tato cena – jelikož během OPŠ nedocházelo k žádnému dovozu z Číny – založena na obchodních nabídkách pro trh Unie a další třetí země předložených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, jak je popsáno ve 45. bodě odůvodnění. Na tomto základě by se ceny pohybovaly v rozmezí 313 EUR/m3 až 540 EUR/m3. Reprezentativnost těchto cenových ukazatelů byla potvrzena úrovní cen uvedenou v databázi podle čl. 14 odst. 6 po OPŠ v rámci stávajícího přezkumu, jak je zmíněno ve 45. bodě odůvodnění.

3

3

| (107) | V takovém případě by se ceny dovozu z Číny podbízely cenám výrobního odvětví Unie v průměru o více než 100 %. |
| --- | --- |

(107)

V takovém případě by se ceny dovozu z Číny podbízely cenám výrobního odvětví Unie v průměru o více než 100 %.

| (108) | Považuje se za pravděpodobné, že dovoz dotčeného výrobku z Číny na trh Unie za dumpingové ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, a ve značném množství by se obnovil a že výrobní odvětví Unie by nebylo schopno udržet svou současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo stávající, stále jen mírné zotavování výrobního odvětví Unie a výrobní odvětví Unie by se velmi rychle dostalo do ztráty. |
| --- | --- |

(108)

Považuje se za pravděpodobné, že dovoz dotčeného výrobku z Číny na trh Unie za dumpingové ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, a ve značném množství by se obnovil a že výrobní odvětví Unie by nebylo schopno udržet svou současnou cenovou úroveň. Toto pravděpodobné snížení cen by skutečně ohrozilo stávající, stále jen mírné zotavování výrobního odvětví Unie a výrobní odvětví Unie by se velmi rychle dostalo do ztráty.

| (109) | Kromě toho by výrobní odvětví Unie rychle ztratilo odbyt a podíl na trhu Unie, a následně by se snížila i výroba. V důsledku toho by se míra využití kapacity, která se vrátila na přijatelnou úroveň až po procesu rozsáhlé restrukturalizace, opět snížila. Tento vývoj by pravděpodobně vedl k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii. S přihlédnutím ke stále ještě obtížné situaci výrobního odvětví Unie fakticky není vyloučeno, že by byla ohrožena samotná existence tohoto odvětví v Unii. |
| --- | --- |

(109)

Kromě toho by výrobní odvětví Unie rychle ztratilo odbyt a podíl na trhu Unie, a následně by se snížila i výroba. V důsledku toho by se míra využití kapacity, která se vrátila na přijatelnou úroveň až po procesu rozsáhlé restrukturalizace, opět snížila. Tento vývoj by pravděpodobně vedl k dalšímu ukončování činnosti výrobců v Unii. S přihlédnutím ke stále ještě obtížné situaci výrobního odvětví Unie fakticky není vyloučeno, že by byla ohrožena samotná existence tohoto odvětví v Unii.

| (110) | Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dojde pravděpodobně k rychlému obnovení podstatné újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Číny. |
| --- | --- |

(110)

Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dojde pravděpodobně k rychlému obnovení podstatné újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Číny.

G.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (111) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

2.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (112) | Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z Číny by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by výrobnímu odvětví Unie pomohla udržet své ceny na přiměřené úrovni, která by pokrývala jeho výrobní náklady. Opatření by zabránila čínským vyvážejícím výrobcům výrazně zvýšit objem vývozu za nízké a dumpingové ceny, a tím vytlačit výrobní odvětví Unie z trhu. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k obnovení dumpingu působícího újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie zejména s ohledem na složitou situaci po zhoršení podmínek na trhu nemohlo odolávat. Opatření by výrobnímu odvětví Unie pomohla konsolidovat oživení a zlepšit jeho hospodářské a finanční ukazatele směrem ke stabilní a dobré ziskovosti. Na druhé straně, pokud by opatření pozbyla platnosti, byla by ohrožena samotná existence výrobního odvětví Unie, což by na trhu Unie vedlo k zavírání podniků a ztrátě pracovních míst. |
| --- | --- |

(112)

Zachování antidumpingových opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku z Číny by zvýšilo možnost výrobního odvětví Unie dosáhnout přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by výrobnímu odvětví Unie pomohla udržet své ceny na přiměřené úrovni, která by pokrývala jeho výrobní náklady. Opatření by zabránila čínským vyvážejícím výrobcům výrazně zvýšit objem vývozu za nízké a dumpingové ceny, a tím vytlačit výrobní odvětví Unie z trhu. Existuje totiž značná pravděpodobnost, že dojde k obnovení dumpingu působícího újmu v rozsahu, kterému by výrobní odvětví Unie zejména s ohledem na složitou situaci po zhoršení podmínek na trhu nemohlo odolávat. Opatření by výrobnímu odvětví Unie pomohla konsolidovat oživení a zlepšit jeho hospodářské a finanční ukazatele směrem ke stabilní a dobré ziskovosti. Na druhé straně, pokud by opatření pozbyla platnosti, byla by ohrožena samotná existence výrobního odvětví Unie, což by na trhu Unie vedlo k zavírání podniků a ztrátě pracovních míst.

| (113) | Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(113)

Proto se dospělo k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně bude jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie.

3.   Zájem dovozců

Zájem dovozců

| (114) | Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno asi 36 potenciálních známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(114)

Při zahájení přezkumu bylo kontaktováno asi 36 potenciálních známých dovozců/uživatelů, kteří byli vyzváni, aby objasnili svou činnost a popřípadě vyplnili formulář pro výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení, jenž byl připojen k oznámení o zahájení přezkumu.

| (115) | Formulář pro výběr vzorku předložilo třináct dovozců. Všichni z nich uvedli, že překližované desky z okoumé z Číny nedováželi. |
| --- | --- |

(115)

Formulář pro výběr vzorku předložilo třináct dovozců. Všichni z nich uvedli, že překližované desky z okoumé z Číny nedováželi.

| (116) | Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření měla významný dopad na dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii. |
| --- | --- |

(116)

Jelikož neexistuje žádný důkaz, že platná antidumpingová opatření měla významný dopad na dovozce, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.

| (117) | Pokud jde o uživatele, působí hlavní uživatelé ve stavebnictví, v oblasti průmyslových aplikací, jako jsou doprava a konečná užití v lodní dopravě, a další odbyt, jako je trh s nábytkem. Podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti představují tato odvětví přibližně 80 % spotřeby překližovaných desek z okoumé. Dalšími hlavními uživateli jsou průmysloví výrobci mobilních produktů, jako jsou silniční, železniční a námořní dopravní prostředky, a vertikální přeprava (výtahy). |
| --- | --- |

(117)

Pokud jde o uživatele, působí hlavní uživatelé ve stavebnictví, v oblasti průmyslových aplikací, jako jsou doprava a konečná užití v lodní dopravě, a další odbyt, jako je trh s nábytkem. Podle žádosti o přezkum před pozbytím platnosti představují tato odvětví přibližně 80 % spotřeby překližovaných desek z okoumé. Dalšími hlavními uživateli jsou průmysloví výrobci mobilních produktů, jako jsou silniční, železniční a námořní dopravní prostředky, a vertikální přeprava (výtahy).

| (118) | Žádný z uživatelů, kteří byli kontaktováni v zahajovací fázi, nevznesl připomínky. Navíc se po zveřejnění oznámení o zahájení řízení nepřihlásily ani žádné hospodářské subjekty. |
| --- | --- |

(118)

Žádný z uživatelů, kteří byli kontaktováni v zahajovací fázi, nevznesl připomínky. Navíc se po zveřejnění oznámení o zahájení řízení nepřihlásily ani žádné hospodářské subjekty.

| (119) | Jelikož nejsou známa žádná sdružení uživatelů překližovaných desek z okoumé, Komise kontaktovala Evropskou organizaci spotřebitelů a vyzvala ji, aby vyjádřila své stanovisko. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(119)

Jelikož nejsou známa žádná sdružení uživatelů překližovaných desek z okoumé, Komise kontaktovala Evropskou organizaci spotřebitelů a vyzvala ji, aby vyjádřila své stanovisko. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

| (120) | Připomínky nevznesli ani žádní další uživatelé nebo sdružení. |
| --- | --- |

(120)

Připomínky nevznesli ani žádní další uživatelé nebo sdružení.

| (121) | Na základě výše uvedených informací dospěla Komise k závěru, že zachování opatření nebude mít žádný významný negativní dopad na uživatele v Unii. |
| --- | --- |

(121)

Na základě výše uvedených informací dospěla Komise k závěru, že zachování opatření nebude mít žádný významný negativní dopad na uživatele v Unii.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (122) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření uložená na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Číny. |
| --- | --- |

(122)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody k domněnce, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření uložená na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z Číny.

H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (123) | Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z ČLR uložená prováděcím nařízením (EU) č. 82/2011 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována. |
| --- | --- |

(123)

Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz překližovaných desek z okoumé pocházejících z ČLR uložená prováděcím nařízením (EU) č. 82/2011 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.

| (124) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(124)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (125) | Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(125)

Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí např. s uvedenou změnou názvu nebo změnou výrobních a prodejních subjektů. V případě potřeby bude poté toto nařízení příslušným způsobem změněno a bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

| (126) | Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(126)

Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách a v zájmu zajištění řádného používání antidumpingového cla, je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření. Tato zvláštní opatření zahrnují předložení platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům uvedeným v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení, celním orgánům členských států. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá antidumpingovému clu, které platí pro „všechny ostatní společnosti“.

| (127) | Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření týkající se obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo, |
| --- | --- |

(127)

Pokud by se po uložení dotčených opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložených opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny příslušné podmínky, lze zahájit šetření týkající se obcházení opatření. V rámci takového šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušit individuální celní sazby a následně uložit celostátní clo,

| (128) | Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(128)

Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz překližovaných desek z okoumé definovaných jako překližované desky sestávající pouze z dřevěných listů, z nichž každý má tloušťku nejvýše 6 mm, alespoň s jednou vnější vrstvou z okoumé nepotaženou trvalým filmem z jiných materiálů, v současnosti kódu KN ex 4412 31 10 (kód TARIC 4412311010) a pochází z Čínské lidové republiky.

2.   Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Čínská lidová republika | 9,6 % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Čínská lidová republika | 23,5 % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Čínská lidová republika | 6,5 % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Čínská lidová republika | 17 % | A529 |
| Všechny ostatní společnosti | 66,7 % | A999 |

Společnost

Celní sazba

Doplňkový kód TARIC

Nantong Zongyi Plywood Co. Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu Province, Čínská lidová republika

9,6 %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co. Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Čínská lidová republika

23,5 %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co. Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui Province 235323, Čínská lidová republika

6,5 %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co. Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang Province, Čínská lidová republika

17 %

A529

Všechny ostatní společnosti

66,7 %

A999

3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění:
  „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) překližovaných desek z okoumé prodávaných na vývoz do Evropské unie, na něž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“
  Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1942/2004 ze dne 2. listopadu 2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu překližovaných desek z okoumé pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 336, 12.11.2004, s. 4).

2

(3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 82/2011 ze dne 31. ledna 2011, kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky a ukončuje částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 28, 2.2.2011, s. 1).

3

(4)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 161, 14.5.2015, s. 8.)

4

(5)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51). Toto nařízení bylo zrušeno nařízením (EU) 2016/1036.

5

(6)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření uložených na dovoz překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 34, 29.1.2016, s. 5).

6

(7)  Okoumé je tropické dřevo, které roste především v Gabonu a v menší míře v Rovníkové Guineji a v Kamerunu.

7

(8)  Kód HS 4412 31.

8

(9)  Viz 77. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 988/2004 ze dne 17. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovozy překližky z okoumé pocházející z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 181, 18.5.2004, s. 5).

9

(10)  Viz 42. a 43. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 82/2011.

10

(*1)  Kromě Gabonu a Maroka

*1

(11)  Viz 50. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 82/2011.

11

(12)  Viz 53. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 82/2011.

12

(13)  Viz 64. až 72. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 82/2011.

13

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/68

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/649

ze dne 5. dubna 2017,

kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,

Vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

1.1   Prozatímní opatření

Prozatímní opatření

| (1) | Dne 7. října 2016 Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1778 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 7. října 2016 Evropská komise (dále jen „Komise“) uložila prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1778 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

2

| (2) | Šetření bylo zahájeno dne 13. února 2016 (3) na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2016 Evropské sdružení oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 90 % celkové výroby určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli v Unii. |
| --- | --- |

(2)

Šetření bylo zahájeno dne 13. února 2016 (3) na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2016 Evropské sdružení oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 90 % celkové výroby určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli v Unii.

3

| (3) | Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(3)

Jak je uvedeno v 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

| (4) | Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž zahájila následující dvě šetření:






  a) | dne 13. května 2016 (4) antisubvenční šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky; |
| --- | --- | --- |

(4)

Jak je uvedeno v 3. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise rovněž zahájila následující dvě šetření:

a)

dne 13. května 2016 (4) antisubvenční šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Čínské lidové republiky;

4

| b) | dne 7. července 2016 (5) antidumpingové šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny. |
| --- | --- |

b)

dne 7. července 2016 (5) antidumpingové šetření dovozu téhož výrobku pocházejícího z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny.

5

1.2   Registrace

Registrace

| (5) | Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dne 5. dubna 2016 předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 žadatel žádost aktualizoval poskytnutím novějších finančních informací, ale dne 11. srpna 2016 ji stáhl. |
| --- | --- |

(5)

Jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, žadatel dne 5. dubna 2016 předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 žadatel žádost aktualizoval poskytnutím novějších finančních informací, ale dne 11. srpna 2016 ji stáhl.

1.3   Následný postup

Následný postup

| (6) | Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které požádaly o slyšení, byla tato možnost poskytnuta. |
| --- | --- |

(6)

Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo uloženo prozatímní antidumpingové clo (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které požádaly o slyšení, byla tato možnost poskytnuta.

| (7) | Jak je podrobně popsáno v 135. a dalších bodech odůvodnění níže, útvary Komise vyzvaly jednu zúčastněnou stranu, aby požádala o zásah úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“) ohledně přesnosti předběžných výpočtů a jejího práva na přístup k utajovaným informacím. Slyšení proběhlo dne 7. února 2017. |
| --- | --- |

(7)

Jak je podrobně popsáno v 135. a dalších bodech odůvodnění níže, útvary Komise vyzvaly jednu zúčastněnou stranu, aby požádala o zásah úředníka pro slyšení v určitých obchodních řízeních (dále jen „úředník pro slyšení“) ohledně přesnosti předběžných výpočtů a jejího práva na přístup k utajovaným informacím. Slyšení proběhlo dne 7. února 2017.

| (8) | Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Aby získala obsáhlejší informace o výrobních nákladech v Unii (podle jednotlivých typů výrobku za čtvrtletí období šetření), požádala výrobce v Unii zařazené do vzorku o doplňující údaje. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku poskytli požadované informace. |
| --- | --- |

(8)

Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Aby získala obsáhlejší informace o výrobních nákladech v Unii (podle jednotlivých typů výrobku za čtvrtletí období šetření), požádala výrobce v Unii zařazené do vzorku o doplňující údaje. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku poskytli požadované informace.

| (9) | Komise všechny strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlala uložit konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku do Unie. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit. |
| --- | --- |

(9)

Komise všechny strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlala uložit konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku do Unie. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta lhůta, v níž se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.

| (10) | Stanoviska předložená zúčastněnými stranami byla zvážena a případně vzata v úvahu. |
| --- | --- |

(10)

Stanoviska předložená zúčastněnými stranami byla zvážena a případně vzata v úvahu.

1.4   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

Dotčený výrobek a obdobný výrobek

| (11) | Prozatímní definice dotčeného výrobku je uvedena v 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Prozatímní definice dotčeného výrobku je uvedena v 24. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (12) | V 29. až 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tvrdí, že jeden vyvážející čínský výrobce a jeden dovozce požadovali, aby byla nástrojová ocel a rychlořezná ocel vyňata z definice výrobku, a uvádějí důvody, proč Komise z definice výrobku nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel prozatím vyňala. |
| --- | --- |

(12)

V 29. až 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tvrdí, že jeden vyvážející čínský výrobce a jeden dovozce požadovali, aby byla nástrojová ocel a rychlořezná ocel vyňata z definice výrobku, a uvádějí důvody, proč Komise z definice výrobku nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel prozatím vyňala.

| (13) | Po poskytnutí konečných informací žadatel zopakoval svou připomínku, že tato žádost nebyla opodstatněná a že existuje riziko obcházení v případě, že by Komise těmto žádostem vyhověla. Komise uvedla, že již v prozatímní fázi šetření zvažovala riziko obcházení. Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise zjistila, že dovoz nástrojové oceli a rychlořezné oceli představuje z hlediska objemu 1,25 % celkového čínského dovozu v roce 2015 a že nástrojová ocel a rychlořezná ocel spadají pod různé specifické kódy KN. Kromě toho Komise neobdržela žádné důkazy, které by po uložení prozatímních opatření naznačovaly změnu obchodních toků, která by poukazovala na možné obcházení. |
| --- | --- |

(13)

Po poskytnutí konečných informací žadatel zopakoval svou připomínku, že tato žádost nebyla opodstatněná a že existuje riziko obcházení v případě, že by Komise těmto žádostem vyhověla. Komise uvedla, že již v prozatímní fázi šetření zvažovala riziko obcházení. Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise zjistila, že dovoz nástrojové oceli a rychlořezné oceli představuje z hlediska objemu 1,25 % celkového čínského dovozu v roce 2015 a že nástrojová ocel a rychlořezná ocel spadají pod různé specifické kódy KN. Kromě toho Komise neobdržela žádné důkazy, které by po uložení prozatímních opatření naznačovaly změnu obchodních toků, která by poukazovala na možné obcházení.

| (14) | Z důvodů uvedených ve 32. až 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jelikož nebyly předloženy žádné nové skutečnosti či důkazy, Komise potvrdila své rozhodnutí vyjmout nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel z definice výrobku. |
| --- | --- |

(14)

Z důvodů uvedených ve 32. až 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a jelikož nebyly předloženy žádné nové skutečnosti či důkazy, Komise potvrdila své rozhodnutí vyjmout nástrojovou ocel a rychlořeznou ocel z definice výrobku.

| (15) | V 36. a 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že jeden italský uživatel žádal, aby byly z definice výrobku vyňaty další určité typy výrobku. Jak se uvádí v 38. a 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise prozatím tyto žádosti zamítla, avšak uvedla, že bude tuto žádost o vynětí výrobku nadále prošetřovat. Po poskytnutí prozatímních informací tento italský uživatel svou žádost zopakoval. |
| --- | --- |

(15)

V 36. a 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že jeden italský uživatel žádal, aby byly z definice výrobku vyňaty další určité typy výrobku. Jak se uvádí v 38. a 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise prozatím tyto žádosti zamítla, avšak uvedla, že bude tuto žádost o vynětí výrobku nadále prošetřovat. Po poskytnutí prozatímních informací tento italský uživatel svou žádost zopakoval.

| (16) | Během inspekce na místě v prostorách společnosti Komise usilovala o vyjasnění bodů, na které tento uživatel poukázal. |
| --- | --- |

(16)

Během inspekce na místě v prostorách společnosti Komise usilovala o vyjasnění bodů, na které tento uživatel poukázal.

| (17) | Během těchto diskusí však tento uživatel nepředložil žádný nový prvek. Komise proto tato tvrzení zamítla a potvrdila své závěry učiněné ve 38. a 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(17)

Během těchto diskusí však tento uživatel nepředložil žádný nový prvek. Komise proto tato tvrzení zamítla a potvrdila své závěry učiněné ve 38. a 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

| (18) | Po poskytnutí konečných informací italský uživatel zopakoval svou žádost, aby byly z dotčeného výrobku vyňaty tyto typy dotčeného výrobku: typy ocelí bez intersticií (IF), typy dvoufázových ocelí, typy vysokouhlíkových ocelí a typy ocelí s neorientovanou strukturou. Tento uživatel se odvolával na diskusi s vyšetřovateli Komise, během níž úředníci Komise podle uživatele údajně souhlasili s tím, že existuje rozdíl mezi „běžnými“ a dalšími vysoce kvalitními typy dotčeného výrobku, pokud jde o chemické vlastnosti a konečné užití. Kromě toho tento uživatel odkazoval na dvě další šetření, kdy Komise měla rozhodnout o vynětí některých typů výrobku. Prvním případem bylo šetření ohledně obcházení, které se týkalo některých hliníkových fólií z Čínské lidové republiky, na základě údajné nepatrné úpravy výrobku. V uvedeném případě byl konkrétní typ hliníkové folie používané k dalšímu zpracování údajně vyňat z rozšíření na mírně změněný výrobek (6). Druhý případ se týkal šetření určitých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (7), kde byl výrobek definován tak, aby vylučoval z působnosti opatření třídy pro automobilový průmysl. |
| --- | --- |

(18)

Po poskytnutí konečných informací italský uživatel zopakoval svou žádost, aby byly z dotčeného výrobku vyňaty tyto typy dotčeného výrobku: typy ocelí bez intersticií (IF), typy dvoufázových ocelí, typy vysokouhlíkových ocelí a typy ocelí s neorientovanou strukturou. Tento uživatel se odvolával na diskusi s vyšetřovateli Komise, během níž úředníci Komise podle uživatele údajně souhlasili s tím, že existuje rozdíl mezi „běžnými“ a dalšími vysoce kvalitními typy dotčeného výrobku, pokud jde o chemické vlastnosti a konečné užití. Kromě toho tento uživatel odkazoval na dvě další šetření, kdy Komise měla rozhodnout o vynětí některých typů výrobku. Prvním případem bylo šetření ohledně obcházení, které se týkalo některých hliníkových fólií z Čínské lidové republiky, na základě údajné nepatrné úpravy výrobku. V uvedeném případě byl konkrétní typ hliníkové folie používané k dalšímu zpracování údajně vyňat z rozšíření na mírně změněný výrobek (6). Druhý případ se týkal šetření určitých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (7), kde byl výrobek definován tak, aby vylučoval z působnosti opatření třídy pro automobilový průmysl.

6

7

| (19) | Komise tuto žádost zamítla. Za prvé, účelem setkání v prostorách této společnosti byla výměna informací, aby se vyjasnily některé body, na které uživatel poukázal. Uživatel nemůže z takového neformálního setkání vyvozovat žádná legitimní očekávání. Kromě toho vyšetřovatelé Komise – v rozporu s tím, co tvrdil uživatel – nikdy nesouhlasili s tím, že existuje rozdíl mezi určitými typy dotčeného výrobku, pokud jde o chemické vlastnosti a koncová užití. Za druhé, je pravda, že současný popis a kódy KN dotčeného výrobku zahrnují z hlediska kvality širokou škálu typů. Nicméně výroba vysoce kvalitních typů dotčeného výrobku, a to jak v případě výrobců v Unii, tak vyvážejících výrobců, patří k výrobnímu procesu dotčeného výrobku a typy vyšší kvality se vyrábí z téhož základního materiálu a na témže výrobním zařízení. Takový argument proto nepostačuje k vynětí, které uživatel požadoval. Za třetí, řízení v obou případech, na které se uživatel odvolává, ještě probíhají a dosud nebyly vyvozeny konečné závěry. Navíc se jeden z těchto případů (případ týkající se konkrétního typu hliníkové fólie) týká šetření možného obcházení, a tudíž není relevantní. Za čtvrté, v případě různých typů dotčeného výrobku, včetně tzv. vysoce kvalitních typů, není možné určit rozdíl mezi mnoha typy dotčeného výrobku na základě vizuální prohlídky, a proto by vynětí bylo pro celní orgány neproveditelné. Za páté, v mnoha případech výrobky nemohou být rozlišeny ani chemickou nebo mikrostrukturální analýzou, neboť tyto specifické vlastnosti vznikají až později v průběhu dalšího procesu válcování za studena. Závěrem lze říci, že tyto typy poměrně vyšší kvality také zcela vyhovují definici dotčeného výrobku a že nebyl předložen přesvědčivý argument pro jejich vynětí z definice dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(19)

Komise tuto žádost zamítla. Za prvé, účelem setkání v prostorách této společnosti byla výměna informací, aby se vyjasnily některé body, na které uživatel poukázal. Uživatel nemůže z takového neformálního setkání vyvozovat žádná legitimní očekávání. Kromě toho vyšetřovatelé Komise – v rozporu s tím, co tvrdil uživatel – nikdy nesouhlasili s tím, že existuje rozdíl mezi určitými typy dotčeného výrobku, pokud jde o chemické vlastnosti a koncová užití. Za druhé, je pravda, že současný popis a kódy KN dotčeného výrobku zahrnují z hlediska kvality širokou škálu typů. Nicméně výroba vysoce kvalitních typů dotčeného výrobku, a to jak v případě výrobců v Unii, tak vyvážejících výrobců, patří k výrobnímu procesu dotčeného výrobku a typy vyšší kvality se vyrábí z téhož základního materiálu a na témže výrobním zařízení. Takový argument proto nepostačuje k vynětí, které uživatel požadoval. Za třetí, řízení v obou případech, na které se uživatel odvolává, ještě probíhají a dosud nebyly vyvozeny konečné závěry. Navíc se jeden z těchto případů (případ týkající se konkrétního typu hliníkové fólie) týká šetření možného obcházení, a tudíž není relevantní. Za čtvrté, v případě různých typů dotčeného výrobku, včetně tzv. vysoce kvalitních typů, není možné určit rozdíl mezi mnoha typy dotčeného výrobku na základě vizuální prohlídky, a proto by vynětí bylo pro celní orgány neproveditelné. Za páté, v mnoha případech výrobky nemohou být rozlišeny ani chemickou nebo mikrostrukturální analýzou, neboť tyto specifické vlastnosti vznikají až později v průběhu dalšího procesu válcování za studena. Závěrem lze říci, že tyto typy poměrně vyšší kvality také zcela vyhovují definici dotčeného výrobku a že nebyl předložen přesvědčivý argument pro jejich vynětí z definice dotčeného výrobku.

| (20) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, byly závěry uvedené v 24. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeny. |
| --- | --- |

(20)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, byly závěry uvedené v 24. až 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzeny.

| (21) | Dotčený výrobek je tak vymezen jako určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené, pocházející z ČLR.
  Dotčený výrobek nezahrnuje:






  — | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- | --- |

(21)

Dotčený výrobek je tak vymezen jako určité ploché válcované výrobky ze železa, nelegované oceli nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracované, neplátované, nepokovené ani nepotažené, pocházející z ČLR.

Dotčený výrobek nezahrnuje:

—

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou,

| — | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

—

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli,

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 a 7226 91 99.

2.   DUMPING

DUMPING

2.1   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (22) | Po uložení prozatímních opatření a po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení výrobců železa a oceli (China Iron & Steel Association – CISA) tvrdilo, že rozdíl mezi újmou a dumpingovým rozpětím vyvolal pochybnosti ohledně přesnosti metodiky Komise. Sdružení CISA odhadovalo, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi byla o 61 % vyšší než cílová cena výrobního odvětví Unie. Podle sdružení CISA jsou běžné hodnoty stanovené výrobcem, jenž je ve spojení s žadatelem, jak je tomu v případě stávajícího šetření, někdy abnormálně vysoké. |
| --- | --- |

(22)

Po uložení prozatímních opatření a po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení výrobců železa a oceli (China Iron & Steel Association – CISA) tvrdilo, že rozdíl mezi újmou a dumpingovým rozpětím vyvolal pochybnosti ohledně přesnosti metodiky Komise. Sdružení CISA odhadovalo, že běžná hodnota ve srovnatelné zemi byla o 61 % vyšší než cílová cena výrobního odvětví Unie. Podle sdružení CISA jsou běžné hodnoty stanovené výrobcem, jenž je ve spojení s žadatelem, jak je tomu v případě stávajícího šetření, někdy abnormálně vysoké.

| (23) | Sdružení CISA kromě toho prohlásilo, že pokud jsou údaje s ohledem na tento rozdíl věcně správné, měla by Komise zrušit výběr USA jako platné srovnatelné země, tyto údaje upravit nebo namísto nich použít údaje EU. |
| --- | --- |

(23)

Sdružení CISA kromě toho prohlásilo, že pokud jsou údaje s ohledem na tento rozdíl věcně správné, měla by Komise zrušit výběr USA jako platné srovnatelné země, tyto údaje upravit nebo namísto nich použít údaje EU.

| (24) | Podle práva Unie je Komise oprávněna použít ceny společností, které jsou ve spojení s výrobci EU, pokud je srovnatelná země vhodná. Tak tomu bylo v případě šetření týkajícího se tyčí pro výztuž do betonu z oceli s vysokými únavovými parametry (Jižní Afrika) (8) a plochých za studena válcovaných výrobků z oceli (Kanada) (9), jak uvedlo samo sdružení CISA. Existence spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii neruší platnost ani neovlivňuje určení běžné hodnoty, která se zakládá na řádně ověřených údajích. |
| --- | --- |

(24)

Podle práva Unie je Komise oprávněna použít ceny společností, které jsou ve spojení s výrobci EU, pokud je srovnatelná země vhodná. Tak tomu bylo v případě šetření týkajícího se tyčí pro výztuž do betonu z oceli s vysokými únavovými parametry (Jižní Afrika) (8) a plochých za studena válcovaných výrobků z oceli (Kanada) (9), jak uvedlo samo sdružení CISA. Existence spojení mezi výrobcem ve srovnatelné zemi a výrobcem v Unii neruší platnost ani neovlivňuje určení běžné hodnoty, která se zakládá na řádně ověřených údajích.

8

9

| (25) | Výpočty týkající se běžné hodnoty byly provedeny a ověřeny podle příslušných právních předpisů. Věcně jsou správné. |
| --- | --- |

(25)

Výpočty týkající se běžné hodnoty byly provedeny a ověřeny podle příslušných právních předpisů. Věcně jsou správné.

| (26) | USA jsou konkurenčním trhem s deseti domácími výrobci a významným dovozem z několika zemí. Mají platná antidumpingová a vyrovnávací opatření, která umožňují jejich podnikům fungovat za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise proto nevidí žádný důvod, proč nepoužít ceny USA. Kromě toho nebyly předloženy žádné důkazy, které by odůvodňovaly provedení úpravy. |
| --- | --- |

(26)

USA jsou konkurenčním trhem s deseti domácími výrobci a významným dovozem z několika zemí. Mají platná antidumpingová a vyrovnávací opatření, která umožňují jejich podnikům fungovat za běžných podmínek hospodářské soutěže. Komise proto nevidí žádný důvod, proč nepoužít ceny USA. Kromě toho nebyly předloženy žádné důkazy, které by odůvodňovaly provedení úpravy.

| (27) | Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana opět zpochybnila výběr USA coby platné srovnatelné země pro tento případ, přičemž zpochybnila věrohodnost běžné hodnoty v této zemi, kterou považovala za příliš vysokou ve srovnání s cenou na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že údaje o výrobci ve srovnatelné zemi byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou správné, byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(27)

Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná strana opět zpochybnila výběr USA coby platné srovnatelné země pro tento případ, přičemž zpochybnila věrohodnost běžné hodnoty v této zemi, kterou považovala za příliš vysokou ve srovnání s cenou na trhu Unie. Vzhledem k tomu, že údaje o výrobci ve srovnatelné zemi byly ověřeny a bylo zjištěno, že jsou správné, byl tento argument zamítnut.

| (28) | Pokud jde o návrh týkající se cen, které byly nebo mají být skutečně zaplaceny v Unii, čl. 2 odst. 7 základního nařízení umožňuje použití těchto cen, pouze pokud není možné použití tuzemských nebo vývozních cen ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Jelikož je v tomto případě možné použít ceny USA (metoda srovnatelné země), byl tento návrh zamítnut. |
| --- | --- |

(28)

Pokud jde o návrh týkající se cen, které byly nebo mají být skutečně zaplaceny v Unii, čl. 2 odst. 7 základního nařízení umožňuje použití těchto cen, pouze pokud není možné použití tuzemských nebo vývozních cen ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Jelikož je v tomto případě možné použít ceny USA (metoda srovnatelné země), byl tento návrh zamítnut.

| (29) | Komise tudíž potvrdila svá zjištění týkající se běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(29)

Komise tudíž potvrdila svá zjištění týkající se běžné hodnoty.

2.2   Vývozní ceny

Vývozní ceny

| (30) | V prozatímní fázi Komise provedla úpravy u transakcí, v jejichž rámci vyvážející výrobci vyvážejí dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce. |
| --- | --- |

(30)

V prozatímní fázi Komise provedla úpravy u transakcí, v jejichž rámci vyvážející výrobci vyvážejí dotčený výrobek do Unie prostřednictvím společností ve spojení, které působí jako dovozce.

| (31) | Tyto úpravy byly provedeny s ohledem na skutečný zisk dovozců ve spojení. |
| --- | --- |

(31)

Tyto úpravy byly provedeny s ohledem na skutečný zisk dovozců ve spojení.

| (32) | Vzhledem ke vztahu mezi těmito vyvážejícími výrobci a jejich obchodníky/dovozci ve spojení však musí být skutečné zisky dovozců ve spojení považovány za nespolehlivé. Z tohoto důvodu a v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení by orgán pro šetření měl vhodným způsobem stanovit přiměřené ziskové rozpětí. Komise měla za to, že zisky dosažené dovozcem, který není ve spojení, představují v této situaci vhodný způsob. |
| --- | --- |

(32)

Vzhledem ke vztahu mezi těmito vyvážejícími výrobci a jejich obchodníky/dovozci ve spojení však musí být skutečné zisky dovozců ve spojení považovány za nespolehlivé. Z tohoto důvodu a v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení by orgán pro šetření měl vhodným způsobem stanovit přiměřené ziskové rozpětí. Komise měla za to, že zisky dosažené dovozcem, který není ve spojení, představují v této situaci vhodný způsob.

| (33) | Avšak s ohledem na to, že s Komisí během tohoto šetření nespolupracoval žádný dovozce, který není ve spojení, použila Komise zisk dovozce nejpodobnějšího výrobku, který není ve spojení. Komise proto použila zisk dovozce plochých za studena válcovaných výrobků z oceli, které se v mnoha ohledech podobají dotčenému výrobku, jak je objasněno ve 221. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento zisk byl stanoven při šetření ohledně plochých za studena válcovaných výrobků z oceli, které bylo zmíněno ve 24. bodě odůvodnění výše. Výpočet vývozních cen byl odpovídajícím způsobem upraven. |
| --- | --- |

(33)

Avšak s ohledem na to, že s Komisí během tohoto šetření nespolupracoval žádný dovozce, který není ve spojení, použila Komise zisk dovozce nejpodobnějšího výrobku, který není ve spojení. Komise proto použila zisk dovozce plochých za studena válcovaných výrobků z oceli, které se v mnoha ohledech podobají dotčenému výrobku, jak je objasněno ve 221. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento zisk byl stanoven při šetření ohledně plochých za studena válcovaných výrobků z oceli, které bylo zmíněno ve 24. bodě odůvodnění výše. Výpočet vývozních cen byl odpovídajícím způsobem upraven.

2.3   Srovnání

Srovnání

| (34) | Vyvážející výrobce Jiangsu Shagang Group tvrdil, že Komise neinformovala o všech úpravách provedených u vývozní ceny společnosti Shagang, a přitom poukázal na jednu konkrétní úpravu. Komise objasnila, že právním základem této úpravy byl čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť odkazuje na přirážku společnosti ve spojení, která plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Na to společnost Shagang tvrdila, že měla být spolu se svými společnostmi ve spojení považována za jediný hospodářský subjekt, a že proto neměla být tato úprava provedena. Dne 16. listopadu 2016 proběhlo na žádost společnosti Shagang slyšení mezi společností Shagang a útvary Komise, aby tuto otázku dále projednaly. Navíc po poskytnutí konečných informací dne 12. ledna 2017 proběhlo druhé slyšení s cílem projednat mimo jiné tuto úpravu. |
| --- | --- |

(34)

Vyvážející výrobce Jiangsu Shagang Group tvrdil, že Komise neinformovala o všech úpravách provedených u vývozní ceny společnosti Shagang, a přitom poukázal na jednu konkrétní úpravu. Komise objasnila, že právním základem této úpravy byl čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení, neboť odkazuje na přirážku společnosti ve spojení, která plní funkce obdobné funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize. Na to společnost Shagang tvrdila, že měla být spolu se svými společnostmi ve spojení považována za jediný hospodářský subjekt, a že proto neměla být tato úprava provedena. Dne 16. listopadu 2016 proběhlo na žádost společnosti Shagang slyšení mezi společností Shagang a útvary Komise, aby tuto otázku dále projednaly. Navíc po poskytnutí konečných informací dne 12. ledna 2017 proběhlo druhé slyšení s cílem projednat mimo jiné tuto úpravu.

| (35) | Společnost Shagang zopakovala, že její společnosti ve spojení (dva obchodníci v Hongkongu a Singapuru) se zabývají výrobky společnosti Shagang pouze do té míry, pokud jde o výrobky z oceli, a že skutečnost, že obchodníci ve spojení se zabývají také obchodem s výrobky (jinými než z oceli), které společnost Shagang nevyrábí, není relevantní při stanovení existence jediného hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(35)

Společnost Shagang zopakovala, že její společnosti ve spojení (dva obchodníci v Hongkongu a Singapuru) se zabývají výrobky společnosti Shagang pouze do té míry, pokud jde o výrobky z oceli, a že skutečnost, že obchodníci ve spojení se zabývají také obchodem s výrobky (jinými než z oceli), které společnost Shagang nevyrábí, není relevantní při stanovení existence jediného hospodářského subjektu.

| (36) | Podle ustálené judikatury musí unijní orgány zohlednit všechny relevantní činitele umožňující určit, zda obchodník ve spojení vykonává funkce vnitřního prodejního oddělení tohoto výrobce, a tyto činitelé nemohou být omezeny na dotčený výrobek. Unijní orgány tak mohou zejména zohlednit takové činitele, jako jsou prodeje, uskutečněné obchodníkem ve spojení, jiných výrobků než je dotčený výrobek, jakož i prodeje výrobků dodaných jinými výrobci než je výrobce, s nímž je ve spojení, které uskutečnil tento obchodník. Komise tedy analyzovala několik činitelů a mimo jiné stanovila, že: i) společnost ve spojení v Číně účtovala svým obchodníkům v zahraničí, se kterými byla ve spojení, stálou přirážku; ii) hlavní činnost těchto obchodníků, která představovala asi 90 % jejich obratu, spočívala v obchodu s jinými výrobky, než je dotčený výrobek, včetně obchodních činností se stranami, které nejsou ve spojení; iii) v některých případech bylo zjištěno, že byly při prodeji na vývoz do Unie hrazeny poplatky a náklady; iv) v živnostenském oprávnění jednoho z těchto obchodníků ve spojení je jeho hlavní činnost popsána jako „zprostředkování velkoobchodu a velkoobchod v zastoupení, např. služby komisionářů“; v) na základě ověřeného výkazu zisků a ztrát bylo zjištěno, že všechny příslušné kancelářské výdaje byly pokryty vlastním ziskem obchodníků ve spojení, namísto aby byly tyto výdaje hrazeny finančními příspěvky od mateřské společnosti. Komise proto dospěla k závěru, že obchodníci ve spojení a společnost Shagang netvoří jedinou hospodářskou jednotku. Tvrzení bylo proto odmítnuto a úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byla potvrzena. |
| --- | --- |

(36)

Podle ustálené judikatury musí unijní orgány zohlednit všechny relevantní činitele umožňující určit, zda obchodník ve spojení vykonává funkce vnitřního prodejního oddělení tohoto výrobce, a tyto činitelé nemohou být omezeny na dotčený výrobek. Unijní orgány tak mohou zejména zohlednit takové činitele, jako jsou prodeje, uskutečněné obchodníkem ve spojení, jiných výrobků než je dotčený výrobek, jakož i prodeje výrobků dodaných jinými výrobci než je výrobce, s nímž je ve spojení, které uskutečnil tento obchodník. Komise tedy analyzovala několik činitelů a mimo jiné stanovila, že: i) společnost ve spojení v Číně účtovala svým obchodníkům v zahraničí, se kterými byla ve spojení, stálou přirážku; ii) hlavní činnost těchto obchodníků, která představovala asi 90 % jejich obratu, spočívala v obchodu s jinými výrobky, než je dotčený výrobek, včetně obchodních činností se stranami, které nejsou ve spojení; iii) v některých případech bylo zjištěno, že byly při prodeji na vývoz do Unie hrazeny poplatky a náklady; iv) v živnostenském oprávnění jednoho z těchto obchodníků ve spojení je jeho hlavní činnost popsána jako „zprostředkování velkoobchodu a velkoobchod v zastoupení, např. služby komisionářů“; v) na základě ověřeného výkazu zisků a ztrát bylo zjištěno, že všechny příslušné kancelářské výdaje byly pokryty vlastním ziskem obchodníků ve spojení, namísto aby byly tyto výdaje hrazeny finančními příspěvky od mateřské společnosti. Komise proto dospěla k závěru, že obchodníci ve spojení a společnost Shagang netvoří jedinou hospodářskou jednotku. Tvrzení bylo proto odmítnuto a úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byla potvrzena.

2.4   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (37) | Vzhledem k opravě početního určení vývozní ceny uvedené ve 33. bodě odůvodnění výše byla dumpingová rozpětí pro dvě skupiny společností přepočítána, což vedlo k jejich mírnému zvýšení. Toto zvýšení mělo rovněž vliv na dumpingové rozpětí pro všechny další spolupracující i nespolupracující společnosti, neboť toto rozpětí vychází z rozpětí pro spolupracující společnosti. |
| --- | --- |

(37)

Vzhledem k opravě početního určení vývozní ceny uvedené ve 33. bodě odůvodnění výše byla dumpingová rozpětí pro dvě skupiny společností přepočítána, což vedlo k jejich mírnému zvýšení. Toto zvýšení mělo rovněž vliv na dumpingové rozpětí pro všechny další spolupracující i nespolupracující společnosti, neboť toto rozpětí vychází z rozpětí pro spolupracující společnosti.

| (38) | Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

  Tabulka 1


  Dumpingová rozpětí, ČLR







  Čínští vyvážející výrobci | Konečné dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 97,3 % |
| Hesteel Group Co., Ltd. | 95,5 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 100,5 % |
| Všechny ostatní společnosti | 106,9 % |

(38)

Konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

Tabulka 1

Tabulka 1

Dumpingová rozpětí, ČLR

Dumpingová rozpětí, ČLR

Čínští vyvážející výrobci

Konečné dumpingové rozpětí

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

97,3 %

Hesteel Group Co., Ltd.

95,5 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Ostatní spolupracující společnosti

100,5 %

Všechny ostatní společnosti

106,9 %

3.   ÚJMA

ÚJMA

3.1   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (39) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky týkající se definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii, byly potvrzeny závěry uvedené v 62. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(39)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky týkající se definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii, byly potvrzeny závěry uvedené v 62. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.2   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (40) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že celková spotřeba v Unii byla podhodnocena, jelikož z výpočtu spotřeby v Unii byl vyloučen prodej výrobců v Unii společnostem ve spojení uskutečněný za podmínek srovnatelných s podmínkami na volném trhu. |
| --- | --- |

(40)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že celková spotřeba v Unii byla podhodnocena, jelikož z výpočtu spotřeby v Unii byl vyloučen prodej výrobců v Unii společnostem ve spojení uskutečněný za podmínek srovnatelných s podmínkami na volném trhu.

| (41) | Toto tvrzení bylo zamítnuto. Za prvé, jak bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naproti tomu výroba určená pro volný trh podstupuje přímou hospodářskou soutěž s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu. Za druhé, celkový volný trh zahrnuje prodej výrobců Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a prodej společnostem ve spojení pro jinou než vlastní spotřebu. Bylo prošetřeno a potvrzeno, že tento prodej pro jinou než vlastní spotřebu je skutečně prodejem za tržní ceny a že kupující ve spojení měl možnost volného výběru dodavatele bez ohledu na to, zda je tento dodavatel ve spojení, či nikoli. Spotřeba v Unii (volný trh) proto nebyla podhodnocena. |
| --- | --- |

(41)

Toto tvrzení bylo zamítnuto. Za prvé, jak bylo uvedeno v 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, rozlišení mezi závislým a volným trhem je pro analýzu újmy důležité, neboť výrobky určené k využití pro vlastní spotřebu přímo nesoutěží s dovozem a převodní ceny se stanovují v rámci skupin podle různých cenových politik. Naproti tomu výroba určená pro volný trh podstupuje přímou hospodářskou soutěž s dovozem dotčeného výrobku a ceny jsou cenami na volném trhu. Za druhé, celkový volný trh zahrnuje prodej výrobců Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a prodej společnostem ve spojení pro jinou než vlastní spotřebu. Bylo prošetřeno a potvrzeno, že tento prodej pro jinou než vlastní spotřebu je skutečně prodejem za tržní ceny a že kupující ve spojení měl možnost volného výběru dodavatele bez ohledu na to, zda je tento dodavatel ve spojení, či nikoli. Spotřeba v Unii (volný trh) proto nebyla podhodnocena.

| (42) | V tomto ohledu byl v tabulkách 2 a 3 prozatímního nařízení uveden a vysvětlen vývoj spotřeby Unie na závislém trhu a na volném trhu. Sloučíme-li tyto tabulky, vyvíjela se celková spotřeba (tedy na závislém i volném trhu) v posuzovaném období takto:

  Tabulka 2


  Celková spotřeba (na závislém i volném trhu) (v tunách) | 2012 | 2013 | 2014 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celková spotřeba | 72 181 046 | 74 710 254 | 76 026 649 | 77 427 389 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 107 |
| Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat |

(42)

V tomto ohledu byl v tabulkách 2 a 3 prozatímního nařízení uveden a vysvětlen vývoj spotřeby Unie na závislém trhu a na volném trhu. Sloučíme-li tyto tabulky, vyvíjela se celková spotřeba (tedy na závislém i volném trhu) v posuzovaném období takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Celková spotřeba (na závislém i volném trhu) (v tunách)

Celková spotřeba (na závislém i volném trhu) (v tunách)

2012

2013

2014

OŠ

Celková spotřeba

72 181 046

74 710 254

76 026 649

77 427 389

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

107

107

Zdroj: Odpovědi sdružení Eurofer na dotazník a Eurostat

Zdroj:

| (43) | Z výše uvedené tabulky vyplývá, že celková spotřeba vzrostla na úroveň, která byla v období šetření vyšší než na začátku posuzovaného období. Tento trend se vysvětluje zvýšením vlastní spotřeby, která byla v absolutních číslech mnohem vyšší než zvýšení spotřeby na volném trhu. |
| --- | --- |

(43)

Z výše uvedené tabulky vyplývá, že celková spotřeba vzrostla na úroveň, která byla v období šetření vyšší než na začátku posuzovaného období. Tento trend se vysvětluje zvýšením vlastní spotřeby, která byla v absolutních číslech mnohem vyšší než zvýšení spotřeby na volném trhu.

| (44) | Komise tudíž potvrdila své závěry týkající se spotřeby v Unii uvedené v 67. až 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Komise tudíž potvrdila své závěry týkající se spotřeby v Unii uvedené v 67. až 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.3   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

| (45) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky týkající se objemu, podílu na trhu a ceny dovozu z dotčené země, Komise potvrdila také své závěry týkající se těchto témat uvedené v 75. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(45)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné připomínky týkající se objemu, podílu na trhu a ceny dovozu z dotčené země, Komise potvrdila také své závěry týkající se těchto témat uvedené v 75. až 82. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.4   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

3.4.1   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (46) | K této části prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(46)

K této části prozatímního nařízení nebyly předloženy žádné připomínky.

3.4.2   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

| (47) | V návaznosti na prozatímní opatření jedna zúčastněná strana tvrdila, že většina makroekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazuje pozitivní trend, a nesouhlasila se zjištěním Komise, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma. |
| --- | --- |

(47)

V návaznosti na prozatímní opatření jedna zúčastněná strana tvrdila, že většina makroekonomických ukazatelů výrobního odvětví Unie vykazuje pozitivní trend, a nesouhlasila se zjištěním Komise, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.

| (48) | Toto tvrzení bylo zamítnuto. Za prvé, Komise v prozatímním nařízení neuvedla, že byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Naopak, ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uvedla, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Za druhé, Komise v této souvislosti, jak je popsáno v 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poukázala na skutečnost, že některé makroekonomické ukazatele (např. objem výroby, míry využití kapacity díky nárůstu vlastní i volné spotřeby) stále vykazovaly pozitivní trend. |
| --- | --- |

(48)

Toto tvrzení bylo zamítnuto. Za prvé, Komise v prozatímním nařízení neuvedla, že byla výrobnímu odvětví Unie způsobena podstatná újma. Naopak, ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uvedla, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Za druhé, Komise v této souvislosti, jak je popsáno v 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poukázala na skutečnost, že některé makroekonomické ukazatele (např. objem výroby, míry využití kapacity díky nárůstu vlastní i volné spotřeby) stále vykazovaly pozitivní trend.

| (49) | Komise tudíž s ohledem na makroekonomické ukazatele potvrdila své závěry uvedené v 87. až 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(49)

Komise tudíž s ohledem na makroekonomické ukazatele potvrdila své závěry uvedené v 87. až 103. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.4.3   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

| (50) | Stejná zúčastněná strana poukázala na to, že během posuzovaného období byly jednotkové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku bez ohledu na objem dovozu z Číny (nízký či vysoký) vždy vyšší než jejich prodejní ceny, přičemž jedinou výjimkou byl rok 2014. Uvedla také, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v posuzovaném období stále ve velké míře nevykazovali zisky. Tato zúčastněná strana proto požádala Komisi, aby dále prošetřila, proč:






  a) | výrobcům oceli v Unii zařazeným do vzorku vznikly největší ztráty v období 2012–2013, kdy byl objem čínského dovozu na nízké úrovni a ceny čínského dovozu byly stejné nebo dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie; |
| --- | --- | --- |

(50)

Stejná zúčastněná strana poukázala na to, že během posuzovaného období byly jednotkové náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku bez ohledu na objem dovozu z Číny (nízký či vysoký) vždy vyšší než jejich prodejní ceny, přičemž jedinou výjimkou byl rok 2014. Uvedla také, že výrobci v Unii zařazení do vzorku v posuzovaném období stále ve velké míře nevykazovali zisky. Tato zúčastněná strana proto požádala Komisi, aby dále prošetřila, proč:

a)

výrobcům oceli v Unii zařazeným do vzorku vznikly největší ztráty v období 2012–2013, kdy byl objem čínského dovozu na nízké úrovni a ceny čínského dovozu byly stejné nebo dokonce vyšší než ceny výrobního odvětví Unie;

| b) | během stejného období byly jejich prodejní ceny nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

během stejného období byly jejich prodejní ceny nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (51) | Komise v tomto ohledu nejprve odkázala na 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení. V něm Komise uvedla, že na výkon výrobního odvětví Unie měly v letech 2012 a 2013 negativní vliv dopady dluhové krize eurozóny, jakož i klesající poptávka po oceli v roce 2012. V roce 2014 a také v první polovině roku 2015 se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Toto dočasné zlepšení situace výrobního odvětví EU nastalo díky zvýšenému úsilí o zachování konkurenceschopnosti, především zvyšováním produktivity pracovní síly výrobního odvětví Unie. Za druhé, jak bylo zmíněno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní náklady zůstaly obecně vyšší než klesající prodejní ceny a v zájmu omezení ztrát podílu na trhu výrobci v Unii sledovali sestupnou spirálu cen a výrazně snižovali své prodejní ceny, především v průběhu roku 2015. Komise se proto domnívala, že tyto prvky dostatečně prošetřila a vyjasnila. |
| --- | --- |

(51)

Komise v tomto ohledu nejprve odkázala na 106. bod odůvodnění prozatímního nařízení. V něm Komise uvedla, že na výkon výrobního odvětví Unie měly v letech 2012 a 2013 negativní vliv dopady dluhové krize eurozóny, jakož i klesající poptávka po oceli v roce 2012. V roce 2014 a také v první polovině roku 2015 se výrobní odvětví Unie začalo zotavovat. Toto dočasné zlepšení situace výrobního odvětví EU nastalo díky zvýšenému úsilí o zachování konkurenceschopnosti, především zvyšováním produktivity pracovní síly výrobního odvětví Unie. Za druhé, jak bylo zmíněno ve 107. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní náklady zůstaly obecně vyšší než klesající prodejní ceny a v zájmu omezení ztrát podílu na trhu výrobci v Unii sledovali sestupnou spirálu cen a výrazně snižovali své prodejní ceny, především v průběhu roku 2015. Komise se proto domnívala, že tyto prvky dostatečně prošetřila a vyjasnila.

| (52) | Stejná zúčastněná strana také tvrdila, že při zpětném výpočtu objemu prodeje na základě tabulky 7 a 14 prozatímního nařízení zjistila, že výrobci v Unii zařazení do vzorku představují pouze 31 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, zatímco v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že představují 45 % celkové výroby v Unii. Tato zúčastněná strana tvrdila, že tento velký rozdíl vyvolává pochybnosti týkající se reprezentativnosti vzorku a že jakákoli změna vzorku mohla vést k naprosto odlišným zjištěním újmy. |
| --- | --- |

(52)

Stejná zúčastněná strana také tvrdila, že při zpětném výpočtu objemu prodeje na základě tabulky 7 a 14 prozatímního nařízení zjistila, že výrobci v Unii zařazení do vzorku představují pouze 31 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie, zatímco v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že představují 45 % celkové výroby v Unii. Tato zúčastněná strana tvrdila, že tento velký rozdíl vyvolává pochybnosti týkající se reprezentativnosti vzorku a že jakákoli změna vzorku mohla vést k naprosto odlišným zjištěním újmy.

| (53) | Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, celková výroba v Unii byla stanovena přibližně na 74,7 milionu tun. Zahrnovala jak volný, tak závislý trh. Naproti tomu tabulky 7 a 14 v prozatímním nařízení jasně odkazují pouze na volný trh. Zahrnují tedy pouze prodej na volném trhu. Zjištěný rozdíl se vysvětluje skutečností, že celková výroba použitá pro srovnání provedené touto zúčastněnou stranou zahrnovala závislý prodej, i když měla zahrnovat pouze prodej na volném trhu. Není proto důvod pochybovat o reprezentativnosti vybraného vzorku. |
| --- | --- |

(53)

Jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, celková výroba v Unii byla stanovena přibližně na 74,7 milionu tun. Zahrnovala jak volný, tak závislý trh. Naproti tomu tabulky 7 a 14 v prozatímním nařízení jasně odkazují pouze na volný trh. Zahrnují tedy pouze prodej na volném trhu. Zjištěný rozdíl se vysvětluje skutečností, že celková výroba použitá pro srovnání provedené touto zúčastněnou stranou zahrnovala závislý prodej, i když měla zahrnovat pouze prodej na volném trhu. Není proto důvod pochybovat o reprezentativnosti vybraného vzorku.

| (54) | Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 104. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

Jelikož nebyly vzneseny jiné připomínky, byly potvrzeny závěry uvedené ve 104. až 116. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

3.4.4   Závěr ohledně újmy

Závěr ohledně újmy

| (55) | Na základě analýzy těchto připomínek, jak jsou shrnuty v 39. až 54. bodě odůvodnění výše, Komise potvrdila své závěry uvedené ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(55)

Na základě analýzy těchto připomínek, jak jsou shrnuty v 39. až 54. bodě odůvodnění výše, Komise potvrdila své závěry uvedené ve 117. až 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo na konci období šetření oslabeno, ale ne do takové míry, aby výrobní odvětví Unie během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

4.   HROZÍCÍ ÚJMA

HROZÍCÍ ÚJMA

| (56) | Podle judikatury jsou orgány Unie za určitých okolností při provádění antidumpingových šetření zahájených na základě tvrzení o hrozbě újmy oprávněny použít údaje z doby po období šetření. Tato judikatura vychází z toho, že určení hrozící újmy vyžaduje z povahy věci analýzu perspektivy. Kromě toho se v čl. 3 odst. 9 základního nařízení uvádí, že zjištění, zda hrozí podstatná újma, musí vycházet ze skutečností, a nikoli pouze z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti a že změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně. |
| --- | --- |

(56)

Podle judikatury jsou orgány Unie za určitých okolností při provádění antidumpingových šetření zahájených na základě tvrzení o hrozbě újmy oprávněny použít údaje z doby po období šetření. Tato judikatura vychází z toho, že určení hrozící újmy vyžaduje z povahy věci analýzu perspektivy. Kromě toho se v čl. 3 odst. 9 základního nařízení uvádí, že zjištění, zda hrozí podstatná újma, musí vycházet ze skutečností, a nikoli pouze z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti a že změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně.

| (57) | Jak bylo povoleno judikaturou a jak bylo uvedeno ve 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise po uložení prozatímních opatření pokračovala se svou analýzou perspektivy, zejména shromažďováním údajů z druhé poloviny roku 2016 ke všem činitelům, které prozatímně prošetřila, a analýzou, zda je možné tyto dodatečné údaje použít k potvrzení nebo vyvrácení zjištění založených na údajích z období šetření. |
| --- | --- |

(57)

Jak bylo povoleno judikaturou a jak bylo uvedeno ve 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise po uložení prozatímních opatření pokračovala se svou analýzou perspektivy, zejména shromažďováním údajů z druhé poloviny roku 2016 ke všem činitelům, které prozatímně prošetřila, a analýzou, zda je možné tyto dodatečné údaje použít k potvrzení nebo vyvrácení zjištění založených na údajích z období šetření.

| (58) | Komise dále připomíná, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který se obdobně použije i na šetření zahájená na základě tvrzení o hrozbě újmy, musí být reprezentativní zjištění založena na období, které končí před zahájením řízení. Tato zásada má za cíl zajistit, aby výsledky šetření byly reprezentativní a hodnověrné tím, že se zajistí, aby faktory, na kterých je založeno stanovení dumpingu a újmy, nebyly ovlivněny jednáním dotčených výrobců následujícím po zahájení antidumpingového řízení, a tedy aby konečné clo uložené v řízení mohlo účinně nahradit újmu vyplývající z dumpingu. |
| --- | --- |

(58)

Komise dále připomíná, že podle čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který se obdobně použije i na šetření zahájená na základě tvrzení o hrozbě újmy, musí být reprezentativní zjištění založena na období, které končí před zahájením řízení. Tato zásada má za cíl zajistit, aby výsledky šetření byly reprezentativní a hodnověrné tím, že se zajistí, aby faktory, na kterých je založeno stanovení dumpingu a újmy, nebyly ovlivněny jednáním dotčených výrobců následujícím po zahájení antidumpingového řízení, a tedy aby konečné clo uložené v řízení mohlo účinně nahradit újmu vyplývající z dumpingu.

4.1   Významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu

Významná míra zvýšení objemu dumpingového dovozu na trh Unie naznačující pravděpodobné podstatné zvýšení dovozu

4.1.1   Aktualizace údajů z doby po OŠ

Aktualizace údajů z doby po OŠ

| (59) | Jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z dotčené země podstatně vzrostl z 246 720 na 1 519 304 tun v období mezi rokem 2012 a obdobím šetření. V témže bodě odůvodnění je rovněž zmíněno, že objem čínského dovozu dále rostl (o 8,5 %) v první polovině roku 2016 (773 275 tun) v porovnání s první polovinou roku 2015 (712 390 tun). |
| --- | --- |

(59)

Jak je uvedeno ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, dovoz z dotčené země podstatně vzrostl z 246 720 na 1 519 304 tun v období mezi rokem 2012 a obdobím šetření. V témže bodě odůvodnění je rovněž zmíněno, že objem čínského dovozu dále rostl (o 8,5 %) v první polovině roku 2016 (773 275 tun) v porovnání s první polovinou roku 2015 (712 390 tun).

| (60) | Z dostupných údajů pro další období od července do září 2016 vyplývá, že čínský dumpingový dovoz, je-li vyjádřen na základě měsíčních průměrů, se začal ve srovnání s obdobím šetření (2015) a dobou po OŠ od ledna do června 2016 snižovat.

  Tabulka 3


  Vývoj objemu čínského dovozu (v tunách) | 2014 | OŠ (2015) | leden–červen 2016 | červenec–prosinec 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem dovozu z Číny | 592 104 | 1 519 304 | 773 275 | 296 267 |
| Průměrný měsíční dovoz z Číny | 49 342 | 126 608 | 128 879 | 98 756 |
| Zdroj: Eurostat |

(60)

Z dostupných údajů pro další období od července do září 2016 vyplývá, že čínský dumpingový dovoz, je-li vyjádřen na základě měsíčních průměrů, se začal ve srovnání s obdobím šetření (2015) a dobou po OŠ od ledna do června 2016 snižovat.

Tabulka 3

Tabulka 3

Vývoj objemu čínského dovozu (v tunách)

Vývoj objemu čínského dovozu (v tunách)

2014

OŠ (2015)

leden–červen 2016

červenec–prosinec 2016

Objem dovozu z Číny

592 104

1 519 304

773 275

296 267

Průměrný měsíční dovoz z Číny

49 342

126 608

128 879

98 756

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (61) | Komise tedy zjistila, že trend rostoucího objemu se zastavil. Avšak při posuzování významu a spolehlivosti těchto údajů pro potvrzení nebo vyvrácení analýzy hrozby újmy Komise rovněž zjistila, že:






  a) | průměrný měsíční objem dovozu z Číny v období od července do září 2016 je stále dvojnásobně vyšší než průměrný měsíční dovoz v roce 2014; |
| --- | --- | --- |

(61)

Komise tedy zjistila, že trend rostoucího objemu se zastavil. Avšak při posuzování významu a spolehlivosti těchto údajů pro potvrzení nebo vyvrácení analýzy hrozby újmy Komise rovněž zjistila, že:

a)

průměrný měsíční objem dovozu z Číny v období od července do září 2016 je stále dvojnásobně vyšší než průměrný měsíční dovoz v roce 2014;

| b) | snižování průměrného měsíčního objemu dovozu z Číny od července do září 2016 (v porovnání s rokem 2015) lze vysvětlit:






  — | odrazujícím účinkem žádosti o registraci podané žadatelem dne 5. dubna 2016 a aktualizované v červnu 2016 (která byla stažena až v polovině srpna 2016), |
| --- | --- | --- |

b)

snižování průměrného měsíčního objemu dovozu z Číny od července do září 2016 (v porovnání s rokem 2015) lze vysvětlit:

—

odrazujícím účinkem žádosti o registraci podané žadatelem dne 5. dubna 2016 a aktualizované v červnu 2016 (která byla stažena až v polovině srpna 2016),

| — | přijetím prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1329 (10), podle něhož byla antidumpingová cla poprvé vybírána se zpětnou působností, a |
| --- | --- |

—

přijetím prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1329 (10), podle něhož byla antidumpingová cla poprvé vybírána se zpětnou působností, a

10

| — | vědomím, že Komise má v úmyslu rozhodnout o prozatímních opatřeních do osmi měsíců od zahájení řízení (namísto devíti měsíců). |
| --- | --- |

—

vědomím, že Komise má v úmyslu rozhodnout o prozatímních opatřeních do osmi měsíců od zahájení řízení (namísto devíti měsíců).

4.1.2   Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení

Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení

| (62) | Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise založila svou analýzu zejména na souboru údajů, tj. od konce roku 2015, který je v době šetření více než devět měsíců starý a který nemůže poskytovat nejspolehlivější údaje o pravděpodobnosti podstatného zvýšení dovozu. Dále rovněž tvrdila, že analýza dovozních trendů pro reprezentativní období by ukázala, že objem dovozu klesá. Tato zúčastněná strana proto kvalifikovala analýzu hrozby újmy jako chybnou. |
| --- | --- |

(62)

Jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise založila svou analýzu zejména na souboru údajů, tj. od konce roku 2015, který je v době šetření více než devět měsíců starý a který nemůže poskytovat nejspolehlivější údaje o pravděpodobnosti podstatného zvýšení dovozu. Dále rovněž tvrdila, že analýza dovozních trendů pro reprezentativní období by ukázala, že objem dovozu klesá. Tato zúčastněná strana proto kvalifikovala analýzu hrozby újmy jako chybnou.

| (63) | Za prvé, Komise uvedla, že poskytla všechny údaje v tuto dobu dostupné ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to jak pro posuzované období, tak pro dobu po období šetření. Za druhé, Komise v 60. bodě odůvodnění opět aktualizovala veškeré údaje týkající se objemu dovozu z Číny. V této aktualizaci Komise skutečně poznamenala, že v období od července 2016 došlo ke snížení průměrného měsíčního objemu dovozu z Číny. Toto snížení však lze vysvětlit zejména důvody uvedenými v 61. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(63)

Za prvé, Komise uvedla, že poskytla všechny údaje v tuto dobu dostupné ve 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a to jak pro posuzované období, tak pro dobu po období šetření. Za druhé, Komise v 60. bodě odůvodnění opět aktualizovala veškeré údaje týkající se objemu dovozu z Číny. V této aktualizaci Komise skutečně poznamenala, že v období od července 2016 došlo ke snížení průměrného měsíčního objemu dovozu z Číny. Toto snížení však lze vysvětlit zejména důvody uvedenými v 61. bodě odůvodnění.

4.1.3   Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

| (64) | Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) na jedné straně uvítalo, že Komise použila další údaje z doby po období šetření, ale na druhé straně tvrdila, že hodnocení Komise ohledně vývoje čínského dovozu počínaje červencem 2016 bylo nesprávné. Tato zúčastněná strana uvedla, že z faktického hlediska začal objem čínského dovozu od počátku roku 2016 soustavně klesat. Navíc tvrdila, že Komise porušovala obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení tím, že tvrdila, že poslední snížení čínského vývozu bylo pravděpodobně dočasným jevem, neboť zjištění, zda hrozí podstatná újma, „musí vycházet ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti“. Požádala proto Komisi, aby posoudila nejnovější údaje z doby po OŠ na základě pouhých faktů a aby se zdržela výkladu nejnovějších údajů z doby po OŠ ve světle vzdálených možností nebo nepodložených tvrzení. Podobné připomínky předložili dva další čínští vyvážející výrobci a jeden italský uživatel. |
| --- | --- |

(64)

Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) na jedné straně uvítalo, že Komise použila další údaje z doby po období šetření, ale na druhé straně tvrdila, že hodnocení Komise ohledně vývoje čínského dovozu počínaje červencem 2016 bylo nesprávné. Tato zúčastněná strana uvedla, že z faktického hlediska začal objem čínského dovozu od počátku roku 2016 soustavně klesat. Navíc tvrdila, že Komise porušovala obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení tím, že tvrdila, že poslední snížení čínského vývozu bylo pravděpodobně dočasným jevem, neboť zjištění, zda hrozí podstatná újma, „musí vycházet ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti“. Požádala proto Komisi, aby posoudila nejnovější údaje z doby po OŠ na základě pouhých faktů a aby se zdržela výkladu nejnovějších údajů z doby po OŠ ve světle vzdálených možností nebo nepodložených tvrzení. Podobné připomínky předložili dva další čínští vyvážející výrobci a jeden italský uživatel.

| (65) | Komise souhlasila, že se trend zvyšování objemů zastavil, především však až od července 2016. Podotýká však také, že absolutní úroveň byla stále vysoká. Zatímco čínský dovoz za období leden až červen 2016 (773 275 tun za 6 měsíců) byl nižší než v období červenec až prosinec 2015 (806 914 tun za 6 měsíců), průměrný objem dovozu za období leden až červen 2016 byl stále vyšší než za období leden až červen 2015 (712 390 tun za 6 měsíců) i za všechna ostatní dřívější šestiměsíční období. Za druhé, Komise neprovedla analýzu trendu objemů dovozu jako izolovaného faktoru, avšak zvolila komplexní přístup. Zvážila a posoudila nejen všechny faktory uvedené v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení, ale navíc některé další faktory, jako je příjem objednávek nebo ziskovost (viz oddíly 4.2 – 4.5 níže), aby měla silný faktický základ pro své celkové hodnocení. |
| --- | --- |

(65)

Komise souhlasila, že se trend zvyšování objemů zastavil, především však až od července 2016. Podotýká však také, že absolutní úroveň byla stále vysoká. Zatímco čínský dovoz za období leden až červen 2016 (773 275 tun za 6 měsíců) byl nižší než v období červenec až prosinec 2015 (806 914 tun za 6 měsíců), průměrný objem dovozu za období leden až červen 2016 byl stále vyšší než za období leden až červen 2015 (712 390 tun za 6 měsíců) i za všechna ostatní dřívější šestiměsíční období. Za druhé, Komise neprovedla analýzu trendu objemů dovozu jako izolovaného faktoru, avšak zvolila komplexní přístup. Zvážila a posoudila nejen všechny faktory uvedené v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení, ale navíc některé další faktory, jako je příjem objednávek nebo ziskovost (viz oddíly 4.2 – 4.5 níže), aby měla silný faktický základ pro své celkové hodnocení.

| (66) | Pokud jde o zdůvodnění, proč čínský vývoz poklesl zejména od druhé poloviny roku 2016, vysvětlení Komise vycházejí ze tří skutečností: ze zveřejněných oznámení ve sdělení týkajícím se oceli, z žádosti žadatele o registraci v této věci a z rozhodnutí o vybírání cel na některé ocelové výrobky válcované za studena se zpětnou působností.






  — | Na základě sdělení Komise ze dne 16. března 2016 týkajícího se oceli („Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“) (11) byli čínští vyvážející výrobci informováni o úmyslu Komise „
  bezprostředně využít dostupné možnosti, jak přijímání prozatímních opatření dále urychlit, a to zkrácením vyšetřovacích postupů o jeden měsíc (z devíti měsíců na osm).
  “ Proto si v souvislosti se zahájením řízení v této věci dne 13. února 2016 byli vědomi, že prozatímní opatření mohou být uložena počátkem října 2016. |
| --- | --- | --- |

(66)

Pokud jde o zdůvodnění, proč čínský vývoz poklesl zejména od druhé poloviny roku 2016, vysvětlení Komise vycházejí ze tří skutečností: ze zveřejněných oznámení ve sdělení týkajícím se oceli, z žádosti žadatele o registraci v této věci a z rozhodnutí o vybírání cel na některé ocelové výrobky válcované za studena se zpětnou působností.

—

Na základě sdělení Komise ze dne 16. března 2016 týkajícího se oceli („Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“) (11) byli čínští vyvážející výrobci informováni o úmyslu Komise „
  bezprostředně využít dostupné možnosti, jak přijímání prozatímních opatření dále urychlit, a to zkrácením vyšetřovacích postupů o jeden měsíc (z devíti měsíců na osm).
  “ Proto si v souvislosti se zahájením řízení v této věci dne 13. února 2016 byli vědomi, že prozatímní opatření mohou být uložena počátkem října 2016.

11

bezprostředně využít dostupné možnosti, jak přijímání prozatímních opatření dále urychlit, a to zkrácením vyšetřovacích postupů o jeden měsíc (z devíti měsíců na osm).

| — | Dne 5. dubna 2016 žadatel předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 ji aktualizoval poskytnutím novějších informací. Proto dobře informovaní vyvážející výrobci a vývozci věděli, že existuje riziko, že pokud budou dodávat dotčený výrobek od druhé poloviny roku 2016, na jejich vyvážené obdobné výrobky může být uloženo clo se zpětnou působností až 90 dní před možným uložením prozatímních cel v říjnu 2016, tj. od července 2016. |
| --- | --- |

—

Dne 5. dubna 2016 žadatel předložil žádost o registraci dovozu dotčeného výrobku z ČLR. Dne 2. června 2016 ji aktualizoval poskytnutím novějších informací. Proto dobře informovaní vyvážející výrobci a vývozci věděli, že existuje riziko, že pokud budou dodávat dotčený výrobek od druhé poloviny roku 2016, na jejich vyvážené obdobné výrobky může být uloženo clo se zpětnou působností až 90 dní před možným uložením prozatímních cel v říjnu 2016, tj. od července 2016.

| — | Komise dne 29. července 2016 přijala prováděcí nařízení (EU) 2016/1329, podle něhož byla antidumpingová cla na některé ocelové výrobky válcované za studena, tedy rovněž na výrobek z oceli, vybírána poprvé zpětně. Riziko, že by se opatření v tomto řízení uplatňovala od začátku července 2016, bylo proto ještě jistější z důvodu zpětného výběru cla, který se v tomto případě týká výrobku z oceli. |
| --- | --- |

—

Komise dne 29. července 2016 přijala prováděcí nařízení (EU) 2016/1329, podle něhož byla antidumpingová cla na některé ocelové výrobky válcované za studena, tedy rovněž na výrobek z oceli, vybírána poprvé zpětně. Riziko, že by se opatření v tomto řízení uplatňovala od začátku července 2016, bylo proto ještě jistější z důvodu zpětného výběru cla, který se v tomto případě týká výrobku z oceli.

| (67) | CISA rovněž tvrdí, že vysvětlením Komise, proč se čínský dovoz od druhé poloviny roku 2016 snižoval, jsou „vzdálené možnosti nebo nepodložená tvrzení“. Jak bylo ukázáno výše, vysvětlení Komise jsou založena na faktech. Komise poznamenává, že sdružení CISA samo nepředložilo věrohodné alternativní vysvětlení, proč se čínský vývoz se snížil. |
| --- | --- |

(67)

CISA rovněž tvrdí, že vysvětlením Komise, proč se čínský dovoz od druhé poloviny roku 2016 snižoval, jsou „vzdálené možnosti nebo nepodložená tvrzení“. Jak bylo ukázáno výše, vysvětlení Komise jsou založena na faktech. Komise poznamenává, že sdružení CISA samo nepředložilo věrohodné alternativní vysvětlení, proč se čínský vývoz se snížil.

| (68) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, Komise potvrdila svůj závěr, že poslední snížení čínského vývozu bylo pravděpodobně dočasným jevem z důvodu zvláštních okolností uvedených v 61. bodě odůvodnění, který nepostačuje k vyvrácení zjištění Komise ohledně existence hrozící újmy. Nebudou-li v konečné fázi šetření přijata žádná opatření, objem čínského dovozu se velmi pravděpodobně opět zvýší, zejména ve světle současných nadměrných kapacit v ČLR a nedostatečné absorpční kapacity třetích zemí nebo samotné ČLR, jak je vysvětleno od 70. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(68)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, Komise potvrdila svůj závěr, že poslední snížení čínského vývozu bylo pravděpodobně dočasným jevem z důvodu zvláštních okolností uvedených v 61. bodě odůvodnění, který nepostačuje k vyvrácení zjištění Komise ohledně existence hrozící újmy. Nebudou-li v konečné fázi šetření přijata žádná opatření, objem čínského dovozu se velmi pravděpodobně opět zvýší, zejména ve světle současných nadměrných kapacit v ČLR a nedostatečné absorpční kapacity třetích zemí nebo samotné ČLR, jak je vysvětleno od 70. bodu odůvodnění.

4.1.4   Závěr

Závěr

| (69) | Snížení objemu čínského dovozu po červenci 2016 lze vysvětlit odrazujícím účinkem žádosti o registraci a vědomím, že Komise má v úmyslu rozhodnout o prozatímních opatřeních do osmi měsíců od zahájení řízení. Kromě toho absolutní úroveň objemu čínského dovozu po červenci 2016 zůstává ve srovnání s rokem 2014 velmi vysoká. Z těchto důvodů je pravděpodobné, že by toto snížení objemu dovozu bylo jen dočasné, a takový trend by se v případě neuložení opatření vrátil. Hodnocení Komise, že na konci období šetření existovala jasná a bezprostřední hrozba újmy, se tím tudíž nezměnilo. |
| --- | --- |

(69)

Snížení objemu čínského dovozu po červenci 2016 lze vysvětlit odrazujícím účinkem žádosti o registraci a vědomím, že Komise má v úmyslu rozhodnout o prozatímních opatřeních do osmi měsíců od zahájení řízení. Kromě toho absolutní úroveň objemu čínského dovozu po červenci 2016 zůstává ve srovnání s rokem 2014 velmi vysoká. Z těchto důvodů je pravděpodobné, že by toto snížení objemu dovozu bylo jen dočasné, a takový trend by se v případě neuložení opatření vrátil. Hodnocení Komise, že na konci období šetření existovala jasná a bezprostřední hrozba újmy, se tím tudíž nezměnilo.

4.2   Dostatečná volně dostupná kapacita

Dostatečná volně dostupná kapacita

4.2.1   Aktualizace údajů z doby po OŠ

Aktualizace údajů z doby po OŠ

| (70) | Jak bylo uvedeno ve 133. bodě odůvodnění a v tabulce ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skutečná výroba obdobného výrobku v roce 2014 v ČLR (317,4 milionu tun) je asi pětinásobkem celkové produkce v Rusku, na Ukrajině, v Íránu a Brazílii dohromady (57,4 milionu tun). Tato skutečnost byla známkou enormní výrobní kapacity obdobného výrobku v ČLR. Kromě toho, jak je uvedeno v 140. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise shledala, že absorpční kapacita trhu ČLR není dostatečná a že je velmi nepravděpodobné, že by třetí země samy absorbovaly obrovský objem volné čínské kapacity. |
| --- | --- |

(70)

Jak bylo uvedeno ve 133. bodě odůvodnění a v tabulce ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skutečná výroba obdobného výrobku v roce 2014 v ČLR (317,4 milionu tun) je asi pětinásobkem celkové produkce v Rusku, na Ukrajině, v Íránu a Brazílii dohromady (57,4 milionu tun). Tato skutečnost byla známkou enormní výrobní kapacity obdobného výrobku v ČLR. Kromě toho, jak je uvedeno v 140. a 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise shledala, že absorpční kapacita trhu ČLR není dostatečná a že je velmi nepravděpodobné, že by třetí země samy absorbovaly obrovský objem volné čínské kapacity.

| (71) | Po uložení prozatímních opatření Komise aktualizovala tabulku ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení na základě nejnovějších dostupných údajů takto:

  Tabulka 4


  Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)












  Země | Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2015 (12) | Výroba surové oceli v roce 2014 | Výroba surové oceli v roce 2015 (13) | Teoretická nadměrná kapacita v roce 2015 (13) | Skutečná výroba PTV v roce 2014 | Skutečná výroba PTV v roce 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusko | 90 000 | 71 461 | 70 898 | 19 102 | 26 898 | 27 509 |
| ČLR | 1 153 098 | 822 750 | 803 825 | 349 273 | 317 387 | 322 259 |
| Ukrajina | 42 500 | 27 170 | 22 968 | 19 532 | 7 867 | 6 314 |
| Írán | 28 850 | 16 331 | 16 146 | 12 704 | 8 276 | 7 872 |
| Brazílie | 49 220 | 33 897 | 33 256 | 15 964 | 14 229 | 13 388 |

(71)

Po uložení prozatímních opatření Komise aktualizovala tabulku ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení na základě nejnovějších dostupných údajů takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)

Skutečná výroba obdobného výrobku ve třetích zemích (v tisících tun)

Země

Kapacita surové oceli odhadovaná pro rok 2015 (12)

12

Výroba surové oceli v roce 2014

Výroba surové oceli v roce 2015 (13)

13

Teoretická nadměrná kapacita v roce 2015 (13)

13

Skutečná výroba PTV v roce 2014

Skutečná výroba PTV v roce 2015

Rusko

90 000

71 461

70 898

19 102

26 898

27 509

ČLR

1 153 098

822 750

803 825

349 273

317 387

322 259

Ukrajina

42 500

27 170

22 968

19 532

7 867

6 314

Írán

28 850

16 331

16 146

12 704

8 276

7 872

Brazílie

49 220

33 897

33 256

15 964

14 229

13 388

Výše aktualizovaná čísla za rok 2015 týkající se výroby obdobného výrobku ukazují, že dotčená země zdaleka překonává všechny ostatní velké vývozní země; výše aktualizované údaje za rok 2015 týkající se kapacity pro surovou ocel rovněž uvádějí, že pouze ČLR má takové ohromné nadměrné kapacity (činící téměř 350 milionů tun v roce 2015 v porovnání s 317 miliony tun v roce 2014, jak je uvedeno v tabulce ve 185. bodě odůvodnění prozatímního nařízení).

Komise tudíž zopakovala, že nadměrná kapacita ve výrobě oceli v ČLR je důležitým ukazatelem existence hrozby bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie.

| (72) | Kromě toho informace a odhady týkající se čínské kapacity surové oceli a dotčeného výrobku, které byly k dispozici po červenci 2016, stále vykazovaly stejné nesrovnalosti:






  a) | Na jedné straně Komise obdržela neoficiální informace, že ČLR podle všeho začala snižovat nadměrnou kapacitu. V tomto ohledu zastoupení EU v Pekingu oznámilo, že zástupce ředitele Čínského sdružení výrobců železa a oceli (CISA) prohlásil, že ČLR pravděpodobně během roku 2016 nadměrnou kapacitu sníží o 70 milionů tun oceli (oznámení ze dne 28. října 2016). Kromě toho skupiny Baosteel Group a Wuhan Steel Group rovněž oznámily, že svého cíle v oblasti snižování kapacity pro rok 2016 dosáhly již v říjnu 2016 (prohlášení ze dne 24. října 2016). |
| --- | --- | --- |

(72)

Kromě toho informace a odhady týkající se čínské kapacity surové oceli a dotčeného výrobku, které byly k dispozici po červenci 2016, stále vykazovaly stejné nesrovnalosti:

a)

Na jedné straně Komise obdržela neoficiální informace, že ČLR podle všeho začala snižovat nadměrnou kapacitu. V tomto ohledu zastoupení EU v Pekingu oznámilo, že zástupce ředitele Čínského sdružení výrobců železa a oceli (CISA) prohlásil, že ČLR pravděpodobně během roku 2016 nadměrnou kapacitu sníží o 70 milionů tun oceli (oznámení ze dne 28. října 2016). Kromě toho skupiny Baosteel Group a Wuhan Steel Group rovněž oznámily, že svého cíle v oblasti snižování kapacity pro rok 2016 dosáhly již v říjnu 2016 (prohlášení ze dne 24. října 2016).

| b) | Na druhé straně nedávné prognózy OECD (14) odhadují, že se čínské kapacity budou v letech 2016, 2017 a 2018 dokonce dále zvyšovat. Čínská strana se i nadále vyhýbala tomu, aby se zapojila do dvoustranné platformy mezi Unií a ČLR pro sledování nadbytečné kapacity v ocelářství. Kromě toho 13. pětiletý plán v souvislosti s plánem přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu (2016–2020) předpokládá v roce 2020 objem výroby surové oceli 750–800 mil. tun a kapacitu výroby surové oceli 100–150 mil. tun do roku 2020. Plán navíc vybízí úspěšné ocelářské podniky, aby v zámoří zakládaly zařízení pro výrobu oceli, jakož i zpracovatelská a distribuční střediska. |
| --- | --- |

b)

Na druhé straně nedávné prognózy OECD (14) odhadují, že se čínské kapacity budou v letech 2016, 2017 a 2018 dokonce dále zvyšovat. Čínská strana se i nadále vyhýbala tomu, aby se zapojila do dvoustranné platformy mezi Unií a ČLR pro sledování nadbytečné kapacity v ocelářství. Kromě toho 13. pětiletý plán v souvislosti s plánem přizpůsobení a modernizace ocelářského průmyslu (2016–2020) předpokládá v roce 2020 objem výroby surové oceli 750–800 mil. tun a kapacitu výroby surové oceli 100–150 mil. tun do roku 2020. Plán navíc vybízí úspěšné ocelářské podniky, aby v zámoří zakládaly zařízení pro výrobu oceli, jakož i zpracovatelská a distribuční střediska.

14

Pro shrnutí, čínské orgány uznávají problém nadměrné kapacity v ocelářství v ČLR a navzdory určitým prohlášením učiněným po 30. červnu 2016 není pravděpodobné, že by se v blízké budoucnosti vyřešil. Čínské nadměrné kapacity jsou tak ohromné, že reálně nemohou v krátkodobém nebo střednědobém horizontu zaniknout.

| (73) | Údaje týkající se absorpční kapacity ČLR, které byly k dispozici po červenci 2016, jsou omezené. Komise nicméně zjistila, že prognóza domácí poptávky po oceli v ČLR očekává v nadcházejících 4–5 letech (2015–2020) „nízký až žádný růst“, jelikož investice (například ve stavebnictví) jsou nízké, což dramaticky ovlivní domácí spotřebu hotové oceli v Číně (15). |
| --- | --- |

(73)

Údaje týkající se absorpční kapacity ČLR, které byly k dispozici po červenci 2016, jsou omezené. Komise nicméně zjistila, že prognóza domácí poptávky po oceli v ČLR očekává v nadcházejících 4–5 letech (2015–2020) „nízký až žádný růst“, jelikož investice (například ve stavebnictví) jsou nízké, což dramaticky ovlivní domácí spotřebu hotové oceli v Číně (15).

15

| (74) | Údaje týkající se absorpční kapacity třetích zemí, které byly k dispozici po červenci 2016, naznačovaly, že:






  a) | na jedné straně, Malajsie v lednu 2016 ukončila šetření ohledně ochranných opatření vůči Číně a několika dalším zemím s ohledem na za tepla válcované svitky, zatímco Turecko v dubnu 2016 ukončilo antidumpingové šetření týkající se dovozu za tepla válcovaných svitků z Číny, Francie, Japonska, Rumunska, Ruska, Slovenska a Ukrajiny; |
| --- | --- | --- |

(74)

Údaje týkající se absorpční kapacity třetích zemí, které byly k dispozici po červenci 2016, naznačovaly, že:

a)

na jedné straně, Malajsie v lednu 2016 ukončila šetření ohledně ochranných opatření vůči Číně a několika dalším zemím s ohledem na za tepla válcované svitky, zatímco Turecko v dubnu 2016 ukončilo antidumpingové šetření týkající se dovozu za tepla válcovaných svitků z Číny, Francie, Japonska, Rumunska, Ruska, Slovenska a Ukrajiny;

| b) | na druhé straně Indie v nedávné době uložila konečné celní sazby v šetření ohledně ochranných opatření týkajících se za tepla válcovaných plochých desek a desek z legované nebo nelegované oceli. Kromě toho Brazílie zahájila antisubvenční řízení týkající se dovozu za tepla válcované ploché uhlíkové oceli. Turečtí výrobci navíc podali nové žádosti v souvislosti s antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz za tepla válcovaných svitků pocházejících mimo jiné z Číny. V této souvislosti jedna zúčastněná strana po poskytnutí konečných informací informovala Komisi, že turecké orgány mezitím dne 21. prosince 2016 zahájily nové dumpingové šetření týkající se tlustých plechů a některých typů plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků (PTV). |
| --- | --- |

b)

na druhé straně Indie v nedávné době uložila konečné celní sazby v šetření ohledně ochranných opatření týkajících se za tepla válcovaných plochých desek a desek z legované nebo nelegované oceli. Kromě toho Brazílie zahájila antisubvenční řízení týkající se dovozu za tepla válcované ploché uhlíkové oceli. Turečtí výrobci navíc podali nové žádosti v souvislosti s antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz za tepla válcovaných svitků pocházejících mimo jiné z Číny. V této souvislosti jedna zúčastněná strana po poskytnutí konečných informací informovala Komisi, že turecké orgány mezitím dne 21. prosince 2016 zahájily nové dumpingové šetření týkající se tlustých plechů a některých typů plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků (PTV).

Z těchto aktualizovaných informací vyplývá, že třetí země pravděpodobně nebudou schopny absorbovat rostoucí čínský vývoz v důsledku obrovského množství volné čínské kapacity. I kdyby zůstal současný stav čínského vývozu do jiných třetích zemí zachován, trh Unie by pravděpodobně nadále patřil mezi hlavní cíle čínského dumpingového vývozu, pokud by nebyla zavedena žádná opatření.

4.2.2   Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení a poskytnutí konečných informací

Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení a poskytnutí konečných informací

| (75) | V návaznosti na prozatímní nařízení žadatel upozornil na skutečnost, že ČLR oznámila od roku 2008 několik plánů, jak řešit nadměrnou kapacitu v ocelářství, avšak žádný z nich nebyl úspěšný. Po zveřejnění konečných informací žadatel zopakoval, že předchozí čínské snahy omezit nadměrnou kapacitu rovněž selhaly. Tato zúčastněná strana se domnívá, že v důsledku toho čínská vláda pravděpodobně nebude schopna vyřešit nadměrnou kapacitu, která zasáhla odvětví oceli na mnoho let a kterou se již dříve několikrát snažila vyřešit, ale nevyřešila. |
| --- | --- |

(75)

V návaznosti na prozatímní nařízení žadatel upozornil na skutečnost, že ČLR oznámila od roku 2008 několik plánů, jak řešit nadměrnou kapacitu v ocelářství, avšak žádný z nich nebyl úspěšný. Po zveřejnění konečných informací žadatel zopakoval, že předchozí čínské snahy omezit nadměrnou kapacitu rovněž selhaly. Tato zúčastněná strana se domnívá, že v důsledku toho čínská vláda pravděpodobně nebude schopna vyřešit nadměrnou kapacitu, která zasáhla odvětví oceli na mnoho let a kterou se již dříve několikrát snažila vyřešit, ale nevyřešila.

| (76) | Na druhé straně po poskytnutí konečných informací jiná zúčastněná strana uvedla, že čínská vláda nedávno oznámila, že v roce 2016 splnila své cíle v oblasti snižování kapacity v odvětví oceli a že je pevně odhodlána kapacity v tomto odvětví dále snižovat. |
| --- | --- |

(76)

Na druhé straně po poskytnutí konečných informací jiná zúčastněná strana uvedla, že čínská vláda nedávno oznámila, že v roce 2016 splnila své cíle v oblasti snižování kapacity v odvětví oceli a že je pevně odhodlána kapacity v tomto odvětví dále snižovat.

| (77) | Pokud jde o tvrzení, že se čínské vládě soustavně nedaří snížit masivní nadměrnou kapacitu v odvětví oceli, Komise je povinna provést v případě hrozící újmy analýzu perspektivy. Proto považovala prohlášení žadatele za neopodstatněná, neboť se vztahují k minulosti a nemohou být použity k extrapolaci na budoucí chování čínské vlády. |
| --- | --- |

(77)

Pokud jde o tvrzení, že se čínské vládě soustavně nedaří snížit masivní nadměrnou kapacitu v odvětví oceli, Komise je povinna provést v případě hrozící újmy analýzu perspektivy. Proto považovala prohlášení žadatele za neopodstatněná, neboť se vztahují k minulosti a nemohou být použity k extrapolaci na budoucí chování čínské vlády.

| (78) | Pokud jde o opačné tvrzení dalších zúčastněných stran ohledně snížení čínské kapacity, Komise zopakovala, že informace a odhady týkající se čínské kapacity surové oceli a dotčeného výrobku, které jsou k dispozici, vykazují nesrovnalosti. I když se nezpochybňují seriózní čínské závazky snížit své kapacity, faktem zůstává, že stávající čínská nadměrná kapacita, jak ukazuje tabulka 20 prozatímního nařízení, je tak obrovská, že nemůže reálně v krátkodobém nebo střednědobém horizontu zaniknout. |
| --- | --- |

(78)

Pokud jde o opačné tvrzení dalších zúčastněných stran ohledně snížení čínské kapacity, Komise zopakovala, že informace a odhady týkající se čínské kapacity surové oceli a dotčeného výrobku, které jsou k dispozici, vykazují nesrovnalosti. I když se nezpochybňují seriózní čínské závazky snížit své kapacity, faktem zůstává, že stávající čínská nadměrná kapacita, jak ukazuje tabulka 20 prozatímního nařízení, je tak obrovská, že nemůže reálně v krátkodobém nebo střednědobém horizontu zaniknout.

| (79) | Pokud jde o absorpční kapacitu třetích zemí, jedna zúčastněná strana poukázala na to, že Malajsie a Turecko ukončily dvě šetření proti ČLR týkající se za tepla válcovaných svitků. Tato zúčastněná strana proto dospěla k závěru, že údajná pravděpodobnost přesměrování obchodu na trh Unie se snížila. |
| --- | --- |

(79)

Pokud jde o absorpční kapacitu třetích zemí, jedna zúčastněná strana poukázala na to, že Malajsie a Turecko ukončily dvě šetření proti ČLR týkající se za tepla válcovaných svitků. Tato zúčastněná strana proto dospěla k závěru, že údajná pravděpodobnost přesměrování obchodu na trh Unie se snížila.

| (80) | Uvedená prohlášení byla zamítnuta. Jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, pravděpodobně i další země přijmou opatření, díky čemuž není pravděpodobné, že by třetí země samy začaly absorbovat obrovskou čínskou kapacitu. |
| --- | --- |

(80)

Uvedená prohlášení byla zamítnuta. Jak je uvedeno v 74. bodě odůvodnění, pravděpodobně i další země přijmou opatření, díky čemuž není pravděpodobné, že by třetí země samy začaly absorbovat obrovskou čínskou kapacitu.

| (81) | Pokud jde o absorpční kapacitu ČLR, žádná zúčastněná strana nepředložila žádné připomínky. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o absorpční kapacitu ČLR, žádná zúčastněná strana nepředložila žádné připomínky.

4.2.3   Závěr

Závěr

| (82) | Závěrem údaje z doby po OŠ potvrzují analýzu Komise v prozatímní fázi. Vzhledem k omezenému pokroku při omezování ohromné nadměrné kapacity v roce 2016 je pravděpodobné, že podstatný objem stávající ohromné nadměrné kapacity v ocelářství, včetně obdobného výrobku, bude nadále směřovat na trh Unie, pokud nebudou přijata žádná opatření. Současná nadměrná kapacita a nedostatečná absorpční kapacita třetích zemí nebo samotné ČLR naznačují pravděpodobný výrazný nárůst čínského vývozu do Unie, pokud nebudou v konečné fázi šetření přijata žádná opatření. |
| --- | --- |

(82)

Závěrem údaje z doby po OŠ potvrzují analýzu Komise v prozatímní fázi. Vzhledem k omezenému pokroku při omezování ohromné nadměrné kapacity v roce 2016 je pravděpodobné, že podstatný objem stávající ohromné nadměrné kapacity v ocelářství, včetně obdobného výrobku, bude nadále směřovat na trh Unie, pokud nebudou přijata žádná opatření. Současná nadměrná kapacita a nedostatečná absorpční kapacita třetích zemí nebo samotné ČLR naznačují pravděpodobný výrazný nárůst čínského vývozu do Unie, pokud nebudou v konečné fázi šetření přijata žádná opatření.

4.3   Cenová hladina dovozu

Cenová hladina dovozu

4.3.1   Aktualizace údajů z doby po OŠ

Aktualizace údajů z doby po OŠ

| (83) | Pokud jde o cenovou hladinu dovozu, ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že průměrné dovozní ceny z dotčené země poklesly o 33 %, z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu v roce 2015. Dále tabulka ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje další pokračující pokles čínských jednotkových cen v době po období šetření mezi lednem a červnem 2016 při vstupu na trh Unie. |
| --- | --- |

(83)

Pokud jde o cenovou hladinu dovozu, ve 142. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že průměrné dovozní ceny z dotčené země poklesly o 33 %, z 600 EUR za tunu v roce 2012 na 404 EUR za tunu v roce 2015. Dále tabulka ve 145. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje další pokračující pokles čínských jednotkových cen v době po období šetření mezi lednem a červnem 2016 při vstupu na trh Unie.

| (84) | Dostupné údaje týkající se cenové hladiny dovozu v období červenec–září 2016 ukazují, že průměrné čínské dovozní ceny vzrostly:

  Tabulka 5


  Průměrné čínské dovozní ceny v době po OŠ | leden 2016 | červen 2016 | červenec 2016 | srpen 2016 | září 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné dovozní ceny čínského dovozu
  (EUR za tunu) | 326 | 308 | 371 | 367 | 370 |
| Zdroj: Eurostat |

(84)

Dostupné údaje týkající se cenové hladiny dovozu v období červenec–září 2016 ukazují, že průměrné čínské dovozní ceny vzrostly:

Tabulka 5

Tabulka 5

Průměrné čínské dovozní ceny v době po OŠ

Průměrné čínské dovozní ceny v době po OŠ

leden 2016

červen 2016

červenec 2016

srpen 2016

září 2016

Průměrné dovozní ceny čínského dovozu

(EUR za tunu)

326

308

371

367

370

Zdroj: Eurostat

Zdroj:

| (85) | Na současný nárůst čínských dovozních cen musí být pohlíženo v tomto kontextu:






  a) | čínské dovozní ceny nebyly jedinými cenami, které se po 30. červnu 2016 zvýšily. Dovozní ceny dalších hlavních zemí vyvážejících do Unie se po 30. červnu 2016 rovněž zvýšily; |
| --- | --- | --- |

(85)

Na současný nárůst čínských dovozních cen musí být pohlíženo v tomto kontextu:

a)

čínské dovozní ceny nebyly jedinými cenami, které se po 30. červnu 2016 zvýšily. Dovozní ceny dalších hlavních zemí vyvážejících do Unie se po 30. červnu 2016 rovněž zvýšily;

| b) | úroveň, které dosáhly v posledních třech měsících (červenec–září 2016), byla stále nižší než průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie (přibližně 431 EUR za tunu na konci období šetření, jak vyplývá z tabulky 11 ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). Proto i navzdory nárůstu cenových úrovní přetrvává enormní tlak na snižování cen, což je důvodem neudržitelného postavení výrobního odvětví EU; |
| --- | --- |

b)

úroveň, které dosáhly v posledních třech měsících (červenec–září 2016), byla stále nižší než průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie (přibližně 431 EUR za tunu na konci období šetření, jak vyplývá z tabulky 11 ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení). Proto i navzdory nárůstu cenových úrovní přetrvává enormní tlak na snižování cen, což je důvodem neudržitelného postavení výrobního odvětví EU;

| c) | významným důvodem tohoto globálního růstu cen dotčeného výrobku je zvýšení cen surovin. Konkrétně ceny koksovatelného uhlí se v říjnu 2016 v porovnání s cenami v první polovině roku 2016 téměř zdvojnásobily (na přibližně 200 EUR za tunu). Důvodem byl kombinovaný účinek povinného zkrácení pracovní doby v čínských uhelných dolech a několik přerušení provozu v australských dolech. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ČLR a Austrálie patří mezi největší výrobce koksovatelného uhlí na světě. Dramatický nárůst ceny koksovatelného uhlí je znázorněn v následujícím grafu (16). |
| --- | --- |

c)

významným důvodem tohoto globálního růstu cen dotčeného výrobku je zvýšení cen surovin. Konkrétně ceny koksovatelného uhlí se v říjnu 2016 v porovnání s cenami v první polovině roku 2016 téměř zdvojnásobily (na přibližně 200 EUR za tunu). Důvodem byl kombinovaný účinek povinného zkrácení pracovní doby v čínských uhelných dolech a několik přerušení provozu v australských dolech. V této souvislosti je třeba poznamenat, že ČLR a Austrálie patří mezi největší výrobce koksovatelného uhlí na světě. Dramatický nárůst ceny koksovatelného uhlí je znázorněn v následujícím grafu (16).

16

Graf 1

Graf 1

Vývoj ceny koksovatelného uhlí

Vývoj ceny koksovatelného uhlí

říjen 2016

duben 2016

říjen 2015

duben 2015

říjen 2014

duben 2014

Graf dne: ceny prémiového koksovatelného uhlí

Prémiové koksovatelné uhlí, smlouva (USD/t, fob Qld)

Prémiové koksovatelné uhlí (USD/t, fob Qld)

250 USD/t

230 USD/t

210 USD/t

190 USD/t

170 USD/t

150 USD/t

130 USD/t

110 USD/t

90 USD/t

70 USD/t

Lze proto předpokládat, že ceny dotčeného výrobku začnou opět klesat, jakmile dopad těchto mimořádných okolností týkajících se koksovatelného uhlí pomine.

4.3.2.   Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení

Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení

| (86) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že se analýza Komise omezuje na červen 2016, zatímco ceny dovozu dotčeného výrobku po červnu 2016 neustále rostly. Požádala Komisi, aby vzala v úvahu nejnovější údaje. Jiná zúčastněná strana rovněž uvedla, že ceny dovozu v poslední době začaly stoupat. |
| --- | --- |

(86)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že se analýza Komise omezuje na červen 2016, zatímco ceny dovozu dotčeného výrobku po červnu 2016 neustále rostly. Požádala Komisi, aby vzala v úvahu nejnovější údaje. Jiná zúčastněná strana rovněž uvedla, že ceny dovozu v poslední době začaly stoupat.

| (87) | Komise potvrdila, že čínské dovozní ceny se v období od července do září 2016 zvýšily, jak je uvedeno v tabulce v 84. bodě odůvodnění. Tyto zúčastněné strany však neuvedly, že ceny se zvýšily globálně kvůli nárůstu cen surovin, zejména koksovatelného uhlí, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(87)

Komise potvrdila, že čínské dovozní ceny se v období od července do září 2016 zvýšily, jak je uvedeno v tabulce v 84. bodě odůvodnění. Tyto zúčastněné strany však neuvedly, že ceny se zvýšily globálně kvůli nárůstu cen surovin, zejména koksovatelného uhlí, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění výše.

4.3.3   Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

| (88) | Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) opět tvrdilo, že Komise porušovala obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení, neboť zjištění, zda hrozí podstatná újma „musí vycházet ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti“. V tomto ohledu odkazovalo na „konkrétní kontext, který se skládá z pouhých možností“. Za druhé tvrdilo, že prohlášení Komise, že průměrná dovozní cena během posledního období od července do září 2016 byla nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie na konci období šetření, je zavádějící, neboť takové srovnání je založeno na dvou různých obdobích, a tudíž nejde o srovnávání dvou srovnatelných věcí. Podobné připomínky předložili ostatní čínští vyvážející výrobci a jeden italský uživatel. Jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců uvedl, že ceny dovozu se v období od ledna do září 2016 snížily o 13,5 %. |
| --- | --- |

(88)

Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) opět tvrdilo, že Komise porušovala obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení, neboť zjištění, zda hrozí podstatná újma „musí vycházet ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálené možnosti“. V tomto ohledu odkazovalo na „konkrétní kontext, který se skládá z pouhých možností“. Za druhé tvrdilo, že prohlášení Komise, že průměrná dovozní cena během posledního období od července do září 2016 byla nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie na konci období šetření, je zavádějící, neboť takové srovnání je založeno na dvou různých obdobích, a tudíž nejde o srovnávání dvou srovnatelných věcí. Podobné připomínky předložili ostatní čínští vyvážející výrobci a jeden italský uživatel. Jeden z těchto čínských vyvážejících výrobců uvedl, že ceny dovozu se v období od ledna do září 2016 snížily o 13,5 %.

| (89) | Jiný čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že trend nárůstu dovozních cen svědčí o tom, že neexistuje žádná hrozba újmy, a v tomto smyslu odkazoval na judikaturu. |
| --- | --- |

(89)

Jiný čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že trend nárůstu dovozních cen svědčí o tom, že neexistuje žádná hrozba újmy, a v tomto smyslu odkazoval na judikaturu.

| (90) | Za prvé, pokud jde o tvrzení, že Komise porušila obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení, Komise zopakovala, že její zjištění vycházelo ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálených možností. Komise vzala v úvahu takové skutečnosti, jako jsou údaje v tabulce 5, a tyto údaje interpretovala, přičemž do června 2016 byl zaznamenán pokles cen, a poté nárůst zejména z důvodu zvýšení cen surovin, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění výše. Za druhé, sdružení CISA samo nepředložilo věrohodné alternativní vysvětlení k vývoji čínských dovozních cen. Za třetí, Komise neprovedla analýzu vývoje čínských cen jako izolovaného faktoru, avšak zvolila komplexní přístup. Zvážila a posoudila nejen všechny faktory uvedené v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení, ale rovněž další faktory, jako je příjem objednávek nebo ziskovost (viz oddíly 4.5), aby měla silný faktický základ pro své celkové hodnocení. |
| --- | --- |

(90)

Za prvé, pokud jde o tvrzení, že Komise porušila obecnou zásadu uvedenou v čl. 3 odst. 9 základního nařízení, Komise zopakovala, že její zjištění vycházelo ze skutečností, a nikoli z tvrzení, domněnek nebo vzdálených možností. Komise vzala v úvahu takové skutečnosti, jako jsou údaje v tabulce 5, a tyto údaje interpretovala, přičemž do června 2016 byl zaznamenán pokles cen, a poté nárůst zejména z důvodu zvýšení cen surovin, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění výše. Za druhé, sdružení CISA samo nepředložilo věrohodné alternativní vysvětlení k vývoji čínských dovozních cen. Za třetí, Komise neprovedla analýzu vývoje čínských cen jako izolovaného faktoru, avšak zvolila komplexní přístup. Zvážila a posoudila nejen všechny faktory uvedené v čl. 3 odst. 9 druhém pododstavci základního nařízení, ale rovněž další faktory, jako je příjem objednávek nebo ziskovost (viz oddíly 4.5), aby měla silný faktický základ pro své celkové hodnocení.

| (91) | Pokud jde o tvrzení, že Komise uvedla zúčastněné strany záměrně v omyl srovnáním průměrné dovozní ceny během období od července do září 2016 s výrobními náklady výrobního odvětví Unie na konci období šetření, Komise obě období jasně rozlišila. V této souvislosti je dále důležité zdůraznit, že údaje o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie na konci období šetření byly posledními dostupnými údaji v tomto řízení, neboť údaje o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie z doby po OŠ nejsou shromážděny. V každém případě, i kdyby se – hypoteticky – výrobní náklady výrobního odvětví Unie v posledním období snížily, nevyvrátilo by to skutečnost, že úroveň čínských cen v září 2016 stále vyvíjela enormní tlak na ceny výrobního odvětví oceli v Unii. |
| --- | --- |

(91)

Pokud jde o tvrzení, že Komise uvedla zúčastněné strany záměrně v omyl srovnáním průměrné dovozní ceny během období od července do září 2016 s výrobními náklady výrobního odvětví Unie na konci období šetření, Komise obě období jasně rozlišila. V této souvislosti je dále důležité zdůraznit, že údaje o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie na konci období šetření byly posledními dostupnými údaji v tomto řízení, neboť údaje o výrobních nákladech výrobního odvětví Unie z doby po OŠ nejsou shromážděny. V každém případě, i kdyby se – hypoteticky – výrobní náklady výrobního odvětví Unie v posledním období snížily, nevyvrátilo by to skutečnost, že úroveň čínských cen v září 2016 stále vyvíjela enormní tlak na ceny výrobního odvětví oceli v Unii.

| (92) | Pokud jde o tvrzení, že se Komise neřídila judikaturou, Komise uvedla, že tento argument je neúčinný, neboť Komise v tomto případě analyzovala vývoj cen surovin v době po období šetření, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(92)

Pokud jde o tvrzení, že se Komise neřídila judikaturou, Komise uvedla, že tento argument je neúčinný, neboť Komise v tomto případě analyzovala vývoj cen surovin v době po období šetření, jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění. Toto tvrzení tedy bylo zamítnuto.

4.3.4   Závěr

Závěr

| (93) | Navzdory nárůstu cen čínského dovozu od července 2016 a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, údaje z doby po OŠ celkově nevyvracejí zjištění, že pokles čínských cen vedl k hrozící újmě. Tato hrozba újmy nedávným nárůstem cen čínského dovozu od července 2015 nepominula. Jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, porovnání vyšších čínských cen s výrobními náklady výrobců v Unii na konci období šetření ukazuje, že ani tato vyšší úroveň cen nezastavila obrovský tlak na snižování cen, v důsledku kterého se výrobní odvětví EU dostává do neudržitelného postavení. Nakonec Komise dospěla k závěru, že rostoucí ceny dovozu by mohly být jen dočasným trendem, který pravděpodobně skončí, jakmile pominou důvody pro zvýšení cen surovin. Čínští vyvážející výrobci uplatňovali na trhu Unie agresivní tvorbu cen, zejména ve druhé polovině roku 2015 a v první polovině roku 2016. Nebudou-li přijata žádná opatření, mohli by čínští vyvážející výrobci při zohlednění současné masivní čínské nadměrné kapacity, pokud jde o ocel, včetně dotčeného výrobku, zachovat agresivní cenovou strategii a snižovat své prodejní ceny na minimální úroveň. |
| --- | --- |

(93)

Navzdory nárůstu cen čínského dovozu od července 2016 a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, údaje z doby po OŠ celkově nevyvracejí zjištění, že pokles čínských cen vedl k hrozící újmě. Tato hrozba újmy nedávným nárůstem cen čínského dovozu od července 2015 nepominula. Jak je uvedeno v 85. bodě odůvodnění, porovnání vyšších čínských cen s výrobními náklady výrobců v Unii na konci období šetření ukazuje, že ani tato vyšší úroveň cen nezastavila obrovský tlak na snižování cen, v důsledku kterého se výrobní odvětví EU dostává do neudržitelného postavení. Nakonec Komise dospěla k závěru, že rostoucí ceny dovozu by mohly být jen dočasným trendem, který pravděpodobně skončí, jakmile pominou důvody pro zvýšení cen surovin. Čínští vyvážející výrobci uplatňovali na trhu Unie agresivní tvorbu cen, zejména ve druhé polovině roku 2015 a v první polovině roku 2016. Nebudou-li přijata žádná opatření, mohli by čínští vyvážející výrobci při zohlednění současné masivní čínské nadměrné kapacity, pokud jde o ocel, včetně dotčeného výrobku, zachovat agresivní cenovou strategii a snižovat své prodejní ceny na minimální úroveň.

4.4   Stav zásob

Stav zásob

4.4.1   Aktualizace údajů z doby po OŠ

Aktualizace údajů z doby po OŠ

| (94) | Pokud jde o úroveň zásob, ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že Komise nepovažovala tento činitel za nijak zvlášť významný zejména proto, že výrobci v Unii vyrábějí především na objednávku, což jim umožňuje udržovat co nejnižší zásoby. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o úroveň zásob, ve 147. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že Komise nepovažovala tento činitel za nijak zvlášť významný zejména proto, že výrobci v Unii vyrábějí především na objednávku, což jim umožňuje udržovat co nejnižší zásoby.

| (95) | Pokud jde o zásoby v ČLR, Komise navzdory žádostem zaslaným čínským spolupracujícím výrobcům a vlastním průzkumům opět nebyla schopna získat komplexní údaje o zásobách z doby po období šetření. |
| --- | --- |

(95)

Pokud jde o zásoby v ČLR, Komise navzdory žádostem zaslaným čínským spolupracujícím výrobcům a vlastním průzkumům opět nebyla schopna získat komplexní údaje o zásobách z doby po období šetření.

| (96) | Komise nicméně zjistila, že se zásoby oceli ve skladech ve 40 velkých čínských městech údajně snížily z 9,41 mil. tun koncem září 2016 na 8,89 mil. tun koncem října 2016. Navíc dosáhly zásoby oceli v 80 největších čínských ocelárnách koncem září 2016 úrovně 13,46 mil. tun (17), v porovnání s 16,07 mil. tun na konci září 2015. |
| --- | --- |

(96)

Komise nicméně zjistila, že se zásoby oceli ve skladech ve 40 velkých čínských městech údajně snížily z 9,41 mil. tun koncem září 2016 na 8,89 mil. tun koncem října 2016. Navíc dosáhly zásoby oceli v 80 největších čínských ocelárnách koncem září 2016 úrovně 13,46 mil. tun (17), v porovnání s 16,07 mil. tun na konci září 2015.

17

4.4.2   Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení a poskytnutí konečných informací

Připomínky zúčastněných stran v návaznosti na prozatímní nařízení a poskytnutí konečných informací

| (97) | Od zúčastněných stran nebyly ohledně stavu zásob předloženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(97)

Od zúčastněných stran nebyly ohledně stavu zásob předloženy žádné připomínky.

4.4.3   Závěr

Závěr

| (98) | Zásoby oceli v ČLR zůstaly po 30. červnu 2016 zhruba na stejné úrovni, jako je úroveň uvedená ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise proto potvrdila své zjištění uvedené ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(98)

Zásoby oceli v ČLR zůstaly po 30. červnu 2016 zhruba na stejné úrovni, jako je úroveň uvedená ve 150. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Komise proto potvrdila své zjištění uvedené ve 151. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

4.5   Ostatní prvky: ziskovost výrobního odvětví Unie a příjem objednávek tímto odvětvím v Unii

Ostatní prvky: ziskovost výrobního odvětví Unie a příjem objednávek tímto odvětvím v Unii

4.5.1   Aktualizace údajů z doby po OŠ

Aktualizace údajů z doby po OŠ

| (99) | Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, příjem objednávek se vyvíjel negativně. Šetřením se dále zjistilo, že došlo k dalšímu zhoršení ziskovosti žadatelů, na které připadá 90 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.
  Z údajů dostupných za období červenec 2015 až červen 2016 vyplývá, že navzdory pozitivnějšímu vývoji v příjmu objednávek (v porovnání s rokem 2015) došlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, jak je znázorněno níže:

  Tabulka 6


  Vývoj ziskovosti žadatelů a jejich příjmu objednávek











  Popis | 2013 | 2014 | 2015 | duben 2015 – březen 2016 | červenec 2015 – červen 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3 % až – 5 % | – 5 % až – 7 % | – 7 % až – 9 % |
| Příjem objednávek | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 | 15 944 183 |
| Zdroj: Eurofer, všechny údaje kromě posledního sloupce ověřené |

(99)

Jak je uvedeno ve 155. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, příjem objednávek se vyvíjel negativně. Šetřením se dále zjistilo, že došlo k dalšímu zhoršení ziskovosti žadatelů, na které připadá 90 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.

Z údajů dostupných za období červenec 2015 až červen 2016 vyplývá, že navzdory pozitivnějšímu vývoji v příjmu objednávek (v porovnání s rokem 2015) došlo k dalšímu zhoršení ziskovosti, jak je znázorněno níže:

Tabulka 6

Tabulka 6

Vývoj ziskovosti žadatelů a jejich příjmu objednávek

Vývoj ziskovosti žadatelů a jejich příjmu objednávek

Popis

2013

2014

2015

duben 2015 – březen 2016

červenec 2015 – červen 2016

Ziskovost

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3 % až – 5 %

– 5 % až – 7 %

– 7 % až – 9 %

Příjem objednávek

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

15 944 183

Zdroj: Eurofer, všechny údaje kromě posledního sloupce ověřené

Zdroj:

4.5.2   Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

Připomínky zúčastněných stran po poskytnutí konečných informací

| (100) | Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) tvrdilo, že jelikož se příjem objednávek v době po OŠ zvýšil, výrobci v Unii obdrželi více objednávek, a proto výrobní odvětví Unie čeká pozitivní budoucnost. |
| --- | --- |

(100)

Po poskytnutí konečných informací Čínské sdružení železa a oceli (CISA) tvrdilo, že jelikož se příjem objednávek v době po OŠ zvýšil, výrobci v Unii obdrželi více objednávek, a proto výrobní odvětví Unie čeká pozitivní budoucnost.

| (101) | Komise souhlasila s tím, že se příjem objednávek mírně zvýšil, ale zároveň poukázala na rekordní ztráty vzniklé žadatelům, jak rovněž vyplývá ze stejné tabulky. Proto, i kdyby během poslední doby po OŠ došlo k případnému ozdravení výrobců v Unii, toto ozdravení by nevyrovnalo dramatický nárůst ztrát vzniklých v průběhu téhož období. |
| --- | --- |

(101)

Komise souhlasila s tím, že se příjem objednávek mírně zvýšil, ale zároveň poukázala na rekordní ztráty vzniklé žadatelům, jak rovněž vyplývá ze stejné tabulky. Proto, i kdyby během poslední doby po OŠ došlo k případnému ozdravení výrobců v Unii, toto ozdravení by nevyrovnalo dramatický nárůst ztrát vzniklých v průběhu téhož období.

4.5.3   Závěr

Závěr

| (102) | Na závěr a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, je třeba uvést, že Komise v posledním období zjistila další zhoršení ziskovosti žadatelů. Hodnocení, že na konci roku 2015 existovala hrozba bezprostřední újmy, tedy nebylo vyvráceno. Další zhoršení ziskovosti za celou první polovinu roku 2016 spíše potvrdilo přesnost hodnocení tohoto ukazatele. |
| --- | --- |

(102)

Na závěr a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, je třeba uvést, že Komise v posledním období zjistila další zhoršení ziskovosti žadatelů. Hodnocení, že na konci roku 2015 existovala hrozba bezprostřední újmy, tedy nebylo vyvráceno. Další zhoršení ziskovosti za celou první polovinu roku 2016 spíše potvrdilo přesnost hodnocení tohoto ukazatele.

4.6   Předvídatelnost a bezprostřednost změn okolností

Předvídatelnost a bezprostřednost změn okolností

| (103) | V čl. 3 odst. 9 základního nařízení se uvádí, že „... změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně.“ |
| --- | --- |

(103)

V čl. 3 odst. 9 základního nařízení se uvádí, že „... změna okolností, jež by přivodila stav, v němž by dumping působil újmu, musí být zřetelně předvídatelná a musí hrozit bezprostředně.“

| (104) | Jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, všechny výše uvedené činitele byly analyzovány a ověřeny s ohledem na období šetření. Především ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku dosáhla ve 4. čtvrtletí roku 2015, kdy byl čínský tlak na ceny nejcitelnější, neudržitelné úrovně – 10 %. |
| --- | --- |

(104)

Jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, všechny výše uvedené činitele byly analyzovány a ověřeny s ohledem na období šetření. Především ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku dosáhla ve 4. čtvrtletí roku 2015, kdy byl čínský tlak na ceny nejcitelnější, neudržitelné úrovně – 10 %.

| (105) | Navíc údaje z období po šetření odhalily, že tento negativní trend v ziskovosti Unie, který započal v druhé polovině roku 2015, v první polovině roku 2016 pokračoval. |
| --- | --- |

(105)

Navíc údaje z období po šetření odhalily, že tento negativní trend v ziskovosti Unie, který započal v druhé polovině roku 2015, v první polovině roku 2016 pokračoval.

| (106) | Dostupné údaje za období od července do září 2016 působí smíšeným dojmem. Zatímco se objem čínského dovozu snížil, nadměrná kapacita zůstala hrozbou. Pokud jde o zvýšení čínských cen během téhož posledního období, i kdyby se – hypoteticky – výrobní náklady výrobního odvětví Unie v posledním období snížily, faktem zůstává, že úroveň čínských cen v září 2016 stále vyvíjela enormní tlak na ceny výrobního odvětví oceli v Unii. Z toho vyplývá, že hrozba újmy byla po skončení období šetření bezprostřední a předvídatelná. |
| --- | --- |

(106)

Dostupné údaje za období od července do září 2016 působí smíšeným dojmem. Zatímco se objem čínského dovozu snížil, nadměrná kapacita zůstala hrozbou. Pokud jde o zvýšení čínských cen během téhož posledního období, i kdyby se – hypoteticky – výrobní náklady výrobního odvětví Unie v posledním období snížily, faktem zůstává, že úroveň čínských cen v září 2016 stále vyvíjela enormní tlak na ceny výrobního odvětví oceli v Unii. Z toho vyplývá, že hrozba újmy byla po skončení období šetření bezprostřední a předvídatelná.

| (107) | Komise tedy potvrdila, že na konci období šetření došlo k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, jež by mohla vést k situaci, v níž by dumping způsobil újmu. |
| --- | --- |

(107)

Komise tedy potvrdila, že na konci období šetření došlo k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, jež by mohla vést k situaci, v níž by dumping způsobil újmu.

4.7   Závěry ohledně hrozící újmy

Závěry ohledně hrozící újmy

| (108) | Jak je uvedeno v 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Všechny činitele hodnocené v rámci čl. 3 odst. 9 základního nařízení, především výrazné zvýšení dumpingového dovozu v roce 2015 za stále se snižujících cen, obrovská nadměrná kapacita v ČLR a negativní vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie, tudíž ukazují stejným směrem. |
| --- | --- |

(108)

Jak je uvedeno v 158. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen. Všechny činitele hodnocené v rámci čl. 3 odst. 9 základního nařízení, především výrazné zvýšení dumpingového dovozu v roce 2015 za stále se snižujících cen, obrovská nadměrná kapacita v ČLR a negativní vývoj ziskovosti výrobního odvětví Unie, tudíž ukazují stejným směrem.

| (109) | Dostupné údaje za období od července do září 2016 působí smíšeným dojmem. Zatímco objem čínského dovozu se snížil, nadměrná kapacita zůstala hrozbou a ceny byly i nadále nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie i přes jejich nedávné zvýšení. |
| --- | --- |

(109)

Dostupné údaje za období od července do září 2016 působí smíšeným dojmem. Zatímco objem čínského dovozu se snížil, nadměrná kapacita zůstala hrozbou a ceny byly i nadále nižší než výrobní náklady výrobního odvětví Unie i přes jejich nedávné zvýšení.

| (110) | S ohledem na tuto analýzu Komise dospěla k závěru, že na konci období šetření existovala hrozba zřetelně předvídatelné a bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie. Toto posouzení nebylo výše analyzovaným vývojem po období šetření vyvráceno. |
| --- | --- |

(110)

S ohledem na tuto analýzu Komise dospěla k závěru, že na konci období šetření existovala hrozba zřetelně předvídatelné a bezprostřední újmy pro výrobní odvětví Unie. Toto posouzení nebylo výše analyzovaným vývojem po období šetření vyvráceno.

| (111) | Komise dále zamítla tvrzení sdružení CISA – po poskytnutí konečných informací –, že hodnocení Komise nebylo v souladu s judikaturou, s upozorněním na následující dva hlavní rozdíly mezi jejím přístupem v tomto případě a přístupem, který vedl k přijetí nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (18):






  — | Za prvé, jak je zmíněno ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie bylo v tomto případě na konci období šetření považováno za oslabené, ale ne do takové míry, aby během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- | --- |

(111)

Komise dále zamítla tvrzení sdružení CISA – po poskytnutí konečných informací –, že hodnocení Komise nebylo v souladu s judikaturou, s upozorněním na následující dva hlavní rozdíly mezi jejím přístupem v tomto případě a přístupem, který vedl k přijetí nařízení Rady (ES) č. 926/2009 (18):

18

—

Za prvé, jak je zmíněno ve 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, výrobní odvětví Unie bylo v tomto případě na konci období šetření považováno za oslabené, ale ne do takové míry, aby během posuzovaného období utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

| — | Za druhé, Komise analyzovala a důkladně posoudila údaje za dobu po OŠ do té míry, do jaké to bylo v tomto případě možné, aby bylo možno potvrdit nebo vyvrátit její zjištění, jak to umožňuje judikatura. |
| --- | --- |

—

Za druhé, Komise analyzovala a důkladně posoudila údaje za dobu po OŠ do té míry, do jaké to bylo v tomto případě možné, aby bylo možno potvrdit nebo vyvrátit její zjištění, jak to umožňuje judikatura.

5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

| (112) | Jedna zúčastněná strana zopakovala, že na Rusko připadal během období šetření největší objem dovozu do Unie a že podíl čínského dovozu na trhu stále zůstával na velmi nízké úrovni, tj. přibližně 4 %, i když se během posuzovaného období zvýšil. Po poskytnutí konečných informací jiná zúčastněná strana rovněž uvedla, že pouhý 4 % podíl čínského dovozu na trhu znemožnil určení příčinné souvislosti. |
| --- | --- |

(112)

Jedna zúčastněná strana zopakovala, že na Rusko připadal během období šetření největší objem dovozu do Unie a že podíl čínského dovozu na trhu stále zůstával na velmi nízké úrovni, tj. přibližně 4 %, i když se během posuzovaného období zvýšil. Po poskytnutí konečných informací jiná zúčastněná strana rovněž uvedla, že pouhý 4 % podíl čínského dovozu na trhu znemožnil určení příčinné souvislosti.

| (113) | Těmito tvrzeními se již zabývá 177. až 188. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Navíc pokud jde o podíl na trhu, v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že celkový tržní podíl čínského dovozu do Unie se během posuzovaného období více než zpětinásobil. |
| --- | --- |

(113)

Těmito tvrzeními se již zabývá 177. až 188. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Navíc pokud jde o podíl na trhu, v 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se uvádí, že celkový tržní podíl čínského dovozu do Unie se během posuzovaného období více než zpětinásobil.

| (114) | Podle žadatele by bylo vhodné posuzovat účinky dumpingového dovozu z Číny souhrnně s dumpingovým dovozem z dalších pěti zemí, na který se vztahuje jiné právě probíhající šetření. Po poskytnutí konečných informací žadatel tento bod zopakoval. |
| --- | --- |

(114)

Podle žadatele by bylo vhodné posuzovat účinky dumpingového dovozu z Číny souhrnně s dumpingovým dovozem z dalších pěti zemí, na který se vztahuje jiné právě probíhající šetření. Po poskytnutí konečných informací žadatel tento bod zopakoval.

| (115) | Komise v tomto případě nepovažovala za možné posuzovat dumpingový dovoz souhrnně sloučením dvou šetření. Pojem dovozu, který je „současně předmětem antidumpingového šetření“ podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení, požaduje, aby se buď jednalo o dovoz spadající pod jedno šetření, nebo o dovoz spadající pod dvě různá šetření probíhající současně se stejným obdobím šetření nebo obdobím šetření, která se ve velké míře překrývají. V tomto případě se obě šetření týkala různých období šetření, která se překrývala pouze šest měsíců v období šetření. |
| --- | --- |

(115)

Komise v tomto případě nepovažovala za možné posuzovat dumpingový dovoz souhrnně sloučením dvou šetření. Pojem dovozu, který je „současně předmětem antidumpingového šetření“ podle čl. 3 odst. 4 základního nařízení, požaduje, aby se buď jednalo o dovoz spadající pod jedno šetření, nebo o dovoz spadající pod dvě různá šetření probíhající současně se stejným obdobím šetření nebo obdobím šetření, která se ve velké míře překrývají. V tomto případě se obě šetření týkala různých období šetření, která se překrývala pouze šest měsíců v období šetření.

současně předmětem antidumpingového šetření

| (116) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrdila své závěry učiněné ve 197. až 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(116)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise potvrdila své závěry učiněné ve 197. až 198. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

6.1   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (117) | Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se závěr uvedený ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(117)

Jelikož k zájmu výrobního odvětví Unie nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se závěr uvedený ve 203. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.2   Zájem dovozců

Zájem dovozců

| (118) | Jelikož k zájmu dovozců nebyly vzneseny žádné připomínky, Komise potvrdila rovněž svůj závěr uvedený ve 204. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(118)

Jelikož k zájmu dovozců nebyly vzneseny žádné připomínky, Komise potvrdila rovněž svůj závěr uvedený ve 204. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.3   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (119) | Po poskytnutí prozatímních informací někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření vůči dotčené zemi by nebylo v zájmu Unie. Tvrdili, že antidumpingová opatření by byla v rozporu se zájmy uživatelů, neboť by:






  a) | měla protisoutěžní účinek; |
| --- | --- | --- |

(119)

Po poskytnutí prozatímních informací někteří uživatelé tvrdili, že uložení antidumpingových opatření vůči dotčené zemi by nebylo v zájmu Unie. Tvrdili, že antidumpingová opatření by byla v rozporu se zájmy uživatelů, neboť by:

a)

měla protisoutěžní účinek;

| b) | vedla k většímu objemu dovozu navazujících výrobků vyrobených ve třetích zemích. |
| --- | --- |

b)

vedla k většímu objemu dovozu navazujících výrobků vyrobených ve třetích zemích.

| (120) | Tvrzením, že by antidumpingová opatření měla protisoutěžní účinek, se zabývaly již 205. až 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení, že by antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku vedla k většímu objemu dovozu navazujících výrobků vyrobených ve třetích zemích, nebylo podloženo žádnými významnými doplňujícími informacemi. Komise tedy toto tvrzení odmítla. |
| --- | --- |

(120)

Tvrzením, že by antidumpingová opatření měla protisoutěžní účinek, se zabývaly již 205. až 212. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Tvrzení, že by antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku vedla k většímu objemu dovozu navazujících výrobků vyrobených ve třetích zemích, nebylo podloženo žádnými významnými doplňujícími informacemi. Komise tedy toto tvrzení odmítla.

| (121) | Italský uživatel, který během šetření spolupracoval, tvrdil, že 210. bod odůvodnění prozatímního nařízení by měl být doplněn o informace týkající se také dopadu antidumpingových opatření na jeho ziskové rozpětí. V této souvislosti italský uživatel zmínil, že při předpokládaném antidumpingovém clu ve výši 22,6 % by se jeho zisk před zdaněním snížil o 2,3 procentního bodu. Proto dospěl k závěru, že uložení antidumpingových opatření by mělo značný dopad na jeho ziskovost, a tím spíše na další menší uživatele, kteří nejsou ve spojení a zpracovávají dotčený výrobek. Komise uznala, že antidumpingové clo bude mít negativní dopad na ziskovost italského uživatele. Komise nicméně také uvedla, že uživatel není závislý výhradně na čínském dovozu, ale že dotčený výrobek nakupoval během období šetření také od výrobců v Unii i od dalších výrobců v třetích zemích. Kromě toho by jeho ziskovost zůstala pozitivní, byť na nižší úrovni. |
| --- | --- |

(121)

Italský uživatel, který během šetření spolupracoval, tvrdil, že 210. bod odůvodnění prozatímního nařízení by měl být doplněn o informace týkající se také dopadu antidumpingových opatření na jeho ziskové rozpětí. V této souvislosti italský uživatel zmínil, že při předpokládaném antidumpingovém clu ve výši 22,6 % by se jeho zisk před zdaněním snížil o 2,3 procentního bodu. Proto dospěl k závěru, že uložení antidumpingových opatření by mělo značný dopad na jeho ziskovost, a tím spíše na další menší uživatele, kteří nejsou ve spojení a zpracovávají dotčený výrobek. Komise uznala, že antidumpingové clo bude mít negativní dopad na ziskovost italského uživatele. Komise nicméně také uvedla, že uživatel není závislý výhradně na čínském dovozu, ale že dotčený výrobek nakupoval během období šetření také od výrobců v Unii i od dalších výrobců v třetích zemích. Kromě toho by jeho ziskovost zůstala pozitivní, byť na nižší úrovni.

| (122) | Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že výsledky tohoto italského uživatele, pokud jde o růst a zisky, jsou v silném rozporu s výsledky výrobců v Unii, kteří zaznamenali velké ztráty. Komise se domnívala, že tento argument analýzu dopadu na uživatele nezmění. Jak je stanoveno v oddíle 6.1, zájmy výrobců v Unii se již zohlednily. |
| --- | --- |

(122)

Po poskytnutí konečných informací žadatel tvrdil, že výsledky tohoto italského uživatele, pokud jde o růst a zisky, jsou v silném rozporu s výsledky výrobců v Unii, kteří zaznamenali velké ztráty. Komise se domnívala, že tento argument analýzu dopadu na uživatele nezmění. Jak je stanoveno v oddíle 6.1, zájmy výrobců v Unii se již zohlednily.

| (123) | V neposlední řadě Komise nemohla posoudit dopad uložení opatření na další uživatele, jelikož tito uživatelé v tomto šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(123)

V neposlední řadě Komise nemohla posoudit dopad uložení opatření na další uživatele, jelikož tito uživatelé v tomto šetření nespolupracovali.

| (124) | Vzhledem k výše uvedeným informacím a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, Komise potvrdila své závěry učiněné v 213. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(124)

Vzhledem k výše uvedeným informacím a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, Komise potvrdila své závěry učiněné v 213. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

6.4   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (125) | Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo v 214. až 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. |
| --- | --- |

(125)

Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se zájmu Unie, byly potvrzeny závěry, k nimž se dospělo v 214. až 217. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

7.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

7.1   Úroveň pro odstranění újmy

Úroveň pro odstranění újmy

| (126) | Komise se rozhodla předběžně stanovit cílový zisk na 7 %, a to na základě studie OECD, která simuluje způsob, jakým by probíhalo ozdravení výrobního odvětví Unie z recese způsobené hospodářskou a finanční krizí v roce 2009. Po uložení prozatímních opatření a jak je uvedeno v 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se touto otázkou dále zabývala nejen na základě připomínek obdržených po poskytnutí informací, ale také tak, že požádala v tomto směru o více informací a analyzovala je. |
| --- | --- |

(126)

Komise se rozhodla předběžně stanovit cílový zisk na 7 %, a to na základě studie OECD, která simuluje způsob, jakým by probíhalo ozdravení výrobního odvětví Unie z recese způsobené hospodářskou a finanční krizí v roce 2009. Po uložení prozatímních opatření a jak je uvedeno v 224. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise se touto otázkou dále zabývala nejen na základě připomínek obdržených po poskytnutí informací, ale také tak, že požádala v tomto směru o více informací a analyzovala je.

| (127) | Po poskytnutí prozatímních a konečných informací několik stran vyjádřilo připomínky k 7 % cílovému zisku. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že je příliš nízký, zatímco jiná zúčastněná strana uváděla, že je přehnaný. |
| --- | --- |

(127)

Po poskytnutí prozatímních a konečných informací několik stran vyjádřilo připomínky k 7 % cílovému zisku. Jedna zúčastněná strana tvrdila, že je příliš nízký, zatímco jiná zúčastněná strana uváděla, že je přehnaný.

| (128) | Sdružení Eurofor se domnívalo, že cílový zisk 7 % je příliš nízký. Za prvé uvedlo, že nejvhodnější metoda pro stanovení ziskového rozpětí je buď na základě údajů z předchozího šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků (v roce 2000), nebo na základě ziskovosti dosažené v odvětví oceli během roku 2008. Pokud by se vycházelo ze zisků dosažených v roce 2000, dosáhlo by se cílového zisku 12,9 %, zatímco pokud by se vycházelo ze zisků dosažených během roku 2008, dosáhlo by se cílového zisku 14,4 %. Sdružení Eurofer tvrdilo, že vzhledem k tomu, že v Unii od roku 2000 nedošlo k žádným technologickým ani finančním změnám, bylo by vhodné použít zisky dosažené v roce 2000, Další možností by bylo použití zisků dosažených v roce 2008, neboť Komise ověřila údaje o ziskovosti za dobu 10 let, včetně roku 2008, což byl rok před propuknutím finanční krize. Sdružení Eurofer podotklo, že cílový zisk by se neměl odvozovat z let zasažených hospodářskou krizí nebo dumpingovým dovozem z dotčené země. Za druhé, pokud by Komise oba přístupy zamítla, sdružení Eurofer tvrdilo, že cílový zisk podložený studií OECD z roku 2013 by měl být upraven podle skutečných výsledků dosažených odvětvím PTV v Unii během období šetření. Tím by se dosáhlo přiměřeného ziskové rozpětí ve výši 10 %. |
| --- | --- |

(128)

Sdružení Eurofor se domnívalo, že cílový zisk 7 % je příliš nízký. Za prvé uvedlo, že nejvhodnější metoda pro stanovení ziskového rozpětí je buď na základě údajů z předchozího šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků (v roce 2000), nebo na základě ziskovosti dosažené v odvětví oceli během roku 2008. Pokud by se vycházelo ze zisků dosažených v roce 2000, dosáhlo by se cílového zisku 12,9 %, zatímco pokud by se vycházelo ze zisků dosažených během roku 2008, dosáhlo by se cílového zisku 14,4 %. Sdružení Eurofer tvrdilo, že vzhledem k tomu, že v Unii od roku 2000 nedošlo k žádným technologickým ani finančním změnám, bylo by vhodné použít zisky dosažené v roce 2000, Další možností by bylo použití zisků dosažených v roce 2008, neboť Komise ověřila údaje o ziskovosti za dobu 10 let, včetně roku 2008, což byl rok před propuknutím finanční krize. Sdružení Eurofer podotklo, že cílový zisk by se neměl odvozovat z let zasažených hospodářskou krizí nebo dumpingovým dovozem z dotčené země. Za druhé, pokud by Komise oba přístupy zamítla, sdružení Eurofer tvrdilo, že cílový zisk podložený studií OECD z roku 2013 by měl být upraven podle skutečných výsledků dosažených odvětvím PTV v Unii během období šetření. Tím by se dosáhlo přiměřeného ziskové rozpětí ve výši 10 %.

| (129) | Jak je objasněno v 220. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vycházet u cílového zisku ze zisků dosažených v roce 2000 není rozumnou možností. I za nepravděpodobného předpokladu – jak tvrdí Eurofer–, že v Unii od roku 2000 nedošlo k žádným technologickým ani finančním změnám, došlo od roku 2000 přinejmenším k určitým změnám ve velikosti trhu Unie v důsledku rostoucího počtu členských států v období 2000–2016. Za druhé, z důvodů vysvětlených ve 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, založit cílový zisk na ziscích dosažených v roce 2008 rovněž není vhodnou možností, především proto, že v případě hrozící újmy je třeba využít spíše analýzu perspektivy. A nakonec, žádost Euroferu zvýšit cílový zisk ze 7 % na 10 % – v případě, že by cílový zisk nevycházel ani z údajů za rok 2000, ani za rok 2008 – nebyla dostatečně odůvodněna. |
| --- | --- |

(129)

Jak je objasněno v 220. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetřením bylo zjištěno, že vycházet u cílového zisku ze zisků dosažených v roce 2000 není rozumnou možností. I za nepravděpodobného předpokladu – jak tvrdí Eurofer–, že v Unii od roku 2000 nedošlo k žádným technologickým ani finančním změnám, došlo od roku 2000 přinejmenším k určitým změnám ve velikosti trhu Unie v důsledku rostoucího počtu členských států v období 2000–2016. Za druhé, z důvodů vysvětlených ve 222. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, založit cílový zisk na ziscích dosažených v roce 2008 rovněž není vhodnou možností, především proto, že v případě hrozící újmy je třeba využít spíše analýzu perspektivy. A nakonec, žádost Euroferu zvýšit cílový zisk ze 7 % na 10 % – v případě, že by cílový zisk nevycházel ani z údajů za rok 2000, ani za rok 2008 – nebyla dostatečně odůvodněna.

| (130) | Čínský vyvážející výrobce Hebei Iron & Steel Group (19) a jeho dovozce ve spojení Duferco S.A. uvedli, že použití 7 % cílového zisku bylo přehnané, nepřiměřené a nepřesné z těchto důvodů: za prvé, odráží odhad výdělků, který je zatížen nejistotou a jehož základní parametry se mezitím změnily; za druhé, odráží ziskovost potřebnou pro přežití celého ocelářského průmyslu Unie, a nikoli specificky pro přežití unijních výrobců oceli vyrábějících dotčený výrobek; za třetí, jelikož Komise předběžně zjistila, že dovoz byl v roce 2015 dumpingový, naproti tomu v letech 2012–2014, kdy bylo dosaženo výsledku v rozmezí – 3,3 % (ztráta) a 0,4 % (zisk), k dumpingu nedocházelo. Avšak za předpokladu, že během let 2012–2014 docházelo k dumpingu, je posledním rokem, kdy neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu dotčeného výrobku, rok 2011, v němž bylo v průměru dosaženo zisku 3,11 %. Po poskytnutí konečných informací navíc stejný čínský vyvážející výrobce tvrdil, že tento přístup je zjevně v rozporu s judikaturou Soudního dvora, neboť zohledňoval jiné faktory než dumping a měl spíše zajistit přežití výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(130)

Čínský vyvážející výrobce Hebei Iron & Steel Group (19) a jeho dovozce ve spojení Duferco S.A. uvedli, že použití 7 % cílového zisku bylo přehnané, nepřiměřené a nepřesné z těchto důvodů: za prvé, odráží odhad výdělků, který je zatížen nejistotou a jehož základní parametry se mezitím změnily; za druhé, odráží ziskovost potřebnou pro přežití celého ocelářského průmyslu Unie, a nikoli specificky pro přežití unijních výrobců oceli vyrábějících dotčený výrobek; za třetí, jelikož Komise předběžně zjistila, že dovoz byl v roce 2015 dumpingový, naproti tomu v letech 2012–2014, kdy bylo dosaženo výsledku v rozmezí – 3,3 % (ztráta) a 0,4 % (zisk), k dumpingu nedocházelo. Avšak za předpokladu, že během let 2012–2014 docházelo k dumpingu, je posledním rokem, kdy neexistují žádné důkazy o dumpingovém dovozu dotčeného výrobku, rok 2011, v němž bylo v průměru dosaženo zisku 3,11 %. Po poskytnutí konečných informací navíc stejný čínský vyvážející výrobce tvrdil, že tento přístup je zjevně v rozporu s judikaturou Soudního dvora, neboť zohledňoval jiné faktory než dumping a měl spíše zajistit přežití výrobního odvětví Unie.

19

| (131) | Za prvé se Komise domnívá, že zúčastněná strana nedoložila svá tvrzení, že se základní parametry, které byly základem pro studii použitou k určení cílového zisku ve výši 7 %, mezitím změnily. |
| --- | --- |

(131)

Za prvé se Komise domnívá, že zúčastněná strana nedoložila svá tvrzení, že se základní parametry, které byly základem pro studii použitou k určení cílového zisku ve výši 7 %, mezitím změnily.

| (132) | Za druhé, zúčastněná strana rovněž tvrdila, že studie odráží ziskovost nezbytnou pro udržení celého ocelářského průmyslu Unie, nejen konkrétních unijních výrobců oceli vyrábějících dotčený výrobek. V tomto ohledu, jak již bylo uvedeno v 223. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje, Komise použila tato čísla pro ocelářství jako celek na dotčený výrobek, jelikož PTV tvoří velkou část výroby surové oceli. |
| --- | --- |

(132)

Za druhé, zúčastněná strana rovněž tvrdila, že studie odráží ziskovost nezbytnou pro udržení celého ocelářského průmyslu Unie, nejen konkrétních unijních výrobců oceli vyrábějících dotčený výrobek. V tomto ohledu, jak již bylo uvedeno v 223. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož neexistovaly žádné jiné spolehlivé údaje, Komise použila tato čísla pro ocelářství jako celek na dotčený výrobek, jelikož PTV tvoří velkou část výroby surové oceli.

| (133) | Za třetí, poznámka k použití údajů o ziskovosti buď z období 2012–2014, nebo z roku 2011 se nezdá být vhodná. Cílový zisk je cena, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. Jak je zmíněno ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, roky 2012, 2013 a 2014 nelze považovat za roky za normálních podmínek hospodářské soutěže vzhledem k dopadům dluhové krize eurozóny a klesající poptávce po oceli v roce 2012. Navíc, jak bylo konstatováno ve věci výrobků válcovaných za studena (20), údaje z roku 2011 nemohou být použity z důvodu dopadu finanční krize z roku 2009, která o dva roky později stále ještě ovlivňovala údaje o ziskovosti. |
| --- | --- |

(133)

Za třetí, poznámka k použití údajů o ziskovosti buď z období 2012–2014, nebo z roku 2011 se nezdá být vhodná. Cílový zisk je cena, kterou by výrobní odvětví Unie mohlo účtovat za normálních podmínek hospodářské soutěže bez dumpingového dovozu. Jak je zmíněno ve 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, roky 2012, 2013 a 2014 nelze považovat za roky za normálních podmínek hospodářské soutěže vzhledem k dopadům dluhové krize eurozóny a klesající poptávce po oceli v roce 2012. Navíc, jak bylo konstatováno ve věci výrobků válcovaných za studena (20), údaje z roku 2011 nemohou být použity z důvodu dopadu finanční krize z roku 2009, která o dva roky později stále ještě ovlivňovala údaje o ziskovosti.

20

| (134) | Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že 7 % cílový zisk byl nejvhodnějším základem v tomto případě hrozící újmy. Toto vysvětlení je v souladu s rozsudkem Soudního dvora (21), že určení hrozící újmy vyžaduje z povahy věci prospektivní analýzu. |
| --- | --- |

(134)

Na základě výše uvedených skutečností Komise potvrdila, že 7 % cílový zisk byl nejvhodnějším základem v tomto případě hrozící újmy. Toto vysvětlení je v souladu s rozsudkem Soudního dvora (21), že určení hrozící újmy vyžaduje z povahy věci prospektivní analýzu.

21

7.2   Konečná opatření

Konečná opatření

7.2.1   Přístup k důvěrným údajům

Přístup k důvěrným údajům

| (135) | Právní zástupce čínského vyvážejícího výrobce tvrdil, že informace, které byly součástí prozatímně poskytnutých informací, mu neumožňují podat připomínky ke správnosti a relevanci zjištění Komise, která se týkala výpočtu dumpingového rozpětí, dopadu na ceny a rozpětí újmy, včetně toho, zda byly při výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou zohledněny všechny prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku, nebo pouze těch, u nichž docházelo k prodeji odpovídajících typů výrobku od čínského vyvážejícího výrobce. V této souvislosti čínský vyvážející výrobce požádal dne 8. listopadu 2016 o vyjasnění. Kromě toho dne 8. listopadu 2016 a po poskytnutí konečných informací požádal čínský vyvážející výrobce také o přístup k určitým důvěrným informacím. Navrhl, aby k těmto důvěrným informacím měli přístup pouze právní zástupci, nebo aby byl případně zapojen úředník pro slyšení. |
| --- | --- |

(135)

Právní zástupce čínského vyvážejícího výrobce tvrdil, že informace, které byly součástí prozatímně poskytnutých informací, mu neumožňují podat připomínky ke správnosti a relevanci zjištění Komise, která se týkala výpočtu dumpingového rozpětí, dopadu na ceny a rozpětí újmy, včetně toho, zda byly při výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou zohledněny všechny prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku, nebo pouze těch, u nichž docházelo k prodeji odpovídajících typů výrobku od čínského vyvážejícího výrobce. V této souvislosti čínský vyvážející výrobce požádal dne 8. listopadu 2016 o vyjasnění. Kromě toho dne 8. listopadu 2016 a po poskytnutí konečných informací požádal čínský vyvážející výrobce také o přístup k určitým důvěrným informacím. Navrhl, aby k těmto důvěrným informacím měli přístup pouze právní zástupci, nebo aby byl případně zapojen úředník pro slyšení.

| (136) | Útvary Komise dne 8. prosince 2016 odpověděly, že při výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou byly zohledněny pouze odpovídající typy výrobku, aby se porovnaly údaje o prodeji čínského vyvážejícího výrobce s údaji o prodeji od výrobců v EU. V každém případě objem srovnatelných výrobků prodaných výrobním odvětvím Unie představoval 62 % jeho celkového objemu vývozu. V tomto ohledu výrobky, které tento konkrétní vyvážející výrobce vyvezl do Unie, odpovídaly srovnatelnému výrobku Unie. Útvary Komise dále informovaly právního zástupce uvedené strany, že jeho žádost o přístup k důvěrným informacím nelze akceptovat, neboť Komise je povinna chránit důvěrnost údajů ostatních zúčastněných stran. Jelikož podle platných právních předpisů neexistují jiné prostředky na ochranu důvěrnosti a současně na poskytnutí požadovaných informací stranám, útvary Komise jej vyzvaly, aby se obrátil na úředníka pro slyšení, aby důvěrné informace ověřil. |
| --- | --- |

(136)

Útvary Komise dne 8. prosince 2016 odpověděly, že při výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou byly zohledněny pouze odpovídající typy výrobku, aby se porovnaly údaje o prodeji čínského vyvážejícího výrobce s údaji o prodeji od výrobců v EU. V každém případě objem srovnatelných výrobků prodaných výrobním odvětvím Unie představoval 62 % jeho celkového objemu vývozu. V tomto ohledu výrobky, které tento konkrétní vyvážející výrobce vyvezl do Unie, odpovídaly srovnatelnému výrobku Unie. Útvary Komise dále informovaly právního zástupce uvedené strany, že jeho žádost o přístup k důvěrným informacím nelze akceptovat, neboť Komise je povinna chránit důvěrnost údajů ostatních zúčastněných stran. Jelikož podle platných právních předpisů neexistují jiné prostředky na ochranu důvěrnosti a současně na poskytnutí požadovaných informací stranám, útvary Komise jej vyzvaly, aby se obrátil na úředníka pro slyšení, aby důvěrné informace ověřil.

| (137) | V této souvislosti žadatel po poskytnutí konečných informací vznesl připomínku, že Komise je z právního hlediska povinna chránit důvěrné údaje poskytnuté všemi zúčastněnými stranami. Odmítl proto upustit od ochrany poskytované jeho důvěrným údajům podle článku 19 základního nařízení. |
| --- | --- |

(137)

V této souvislosti žadatel po poskytnutí konečných informací vznesl připomínku, že Komise je z právního hlediska povinna chránit důvěrné údaje poskytnuté všemi zúčastněnými stranami. Odmítl proto upustit od ochrany poskytované jeho důvěrným údajům podle článku 19 základního nařízení.

| (138) | Podle stávajících právních předpisů Unie, jak jsou vykládány v judikatuře Soudního dvora, je právně možné poskytnout přístup k důvěrným údajům předloženým zúčastněnou stranou jiné straně pouze se souhlasem poskytovatele údajů, nebo v případě sporu vedeného u soudů Unie. Jedinou alternativou je kontrolní mechanismus podle článku 15 rozhodnutí předsedy Komise ze dne 29. února 2012 o mandátu úředníka pro slyšení (22). Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení proběhlo dne 7. února 2017. Projednával se na něm právní rámec týkající se přístupu k důvěrným údajům. |
| --- | --- |

(138)

Podle stávajících právních předpisů Unie, jak jsou vykládány v judikatuře Soudního dvora, je právně možné poskytnout přístup k důvěrným údajům předloženým zúčastněnou stranou jiné straně pouze se souhlasem poskytovatele údajů, nebo v případě sporu vedeného u soudů Unie. Jedinou alternativou je kontrolní mechanismus podle článku 15 rozhodnutí předsedy Komise ze dne 29. února 2012 o mandátu úředníka pro slyšení (22). Slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení proběhlo dne 7. února 2017. Projednával se na něm právní rámec týkající se přístupu k důvěrným údajům.

22

7.2.2.   Žádost o další vysvětlení po poskytnutí konečných informací

Žádost o další vysvětlení po poskytnutí konečných informací

| (139) | Po poskytnutí konečných informací byl právní zástupce téhož čínského vyvážejícího vývozce poprvé vyslechnut dne 12. ledna 2017, aby se podrobně projednala jeho požadovaná vysvětlení. Po této schůzce ve svém písemném podání ve stejný den zopakoval svou žádost, aby mu byly poskytnuty informace o výpočtech újmy, aby „pochopil povahu a rozsah údajně existujícího účinku na ceny“. |
| --- | --- |

(139)

Po poskytnutí konečných informací byl právní zástupce téhož čínského vyvážejícího vývozce poprvé vyslechnut dne 12. ledna 2017, aby se podrobně projednala jeho požadovaná vysvětlení. Po této schůzce ve svém písemném podání ve stejný den zopakoval svou žádost, aby mu byly poskytnuty informace o výpočtech újmy, aby „pochopil povahu a rozsah údajně existujícího účinku na ceny“.

| (140) | Dne 18. ledna 2017 útvary Komise poskytly v samostatném dopise všechna vysvětlení v co možná největším rozsahu, tj. aniž by byla porušena ze základního nařízení vyplývající právní povinnost chránit důvěrné údaje, které právní zástupce tohoto čínského vyvážejícího výrobce požadoval. Kromě toho Komise uvedla, že deset typů dotčeného výrobku prodávaných tímto čínským vyvážejícím výrobcem 100 % odpovídá typům prodávaným výrobci Unie. Navíc jen jeden z deseti typů výrobku představuje přibližně 75 % jeho celkového objemu prodeje v Unii během období šetření. |
| --- | --- |

(140)

Dne 18. ledna 2017 útvary Komise poskytly v samostatném dopise všechna vysvětlení v co možná největším rozsahu, tj. aniž by byla porušena ze základního nařízení vyplývající právní povinnost chránit důvěrné údaje, které právní zástupce tohoto čínského vyvážejícího výrobce požadoval. Kromě toho Komise uvedla, že deset typů dotčeného výrobku prodávaných tímto čínským vyvážejícím výrobcem 100 % odpovídá typům prodávaným výrobci Unie. Navíc jen jeden z deseti typů výrobku představuje přibližně 75 % jeho celkového objemu prodeje v Unii během období šetření.

7.2.3   Zahrnutí tzv. rozpětí dovozců do výpočtu rozpětí prodeje pod cenou a cenového podbízení

Zahrnutí tzv. rozpětí dovozců do výpočtu rozpětí prodeje pod cenou a cenového podbízení

| (141) | Po poskytnutí prozatímních a konečných informací jeden čínský vyvážející výrobce napadl způsob, jakým Komise vypočítala rozpětí újmy. Tato zúčastněná strana tvrdila, že čínské prodejní ceny musí být upraveny o tzv. rozpětí dovozců, které zahrnuje celní odbavení, manipulaci, financování, prodejní, správní a režijní náklady a zisk (ve výši 5 %). Cena ze skladu dovozce by jako taková zahrnovala podobné nákladové prvky jako prodejní cena ze závodu výrobního odvětví Unie. Zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že Komise zohlednila jen cenu franko přístav určení (tj. bez úpravy o prodejní, správní a režijní náklady a zisk), což nepostačuje k tomu, aby bylo provedeno odpovídající srovnání mezi příslušnými cenami čínského vyvážejícího výrobce a výrobců v Unii pro výpočet cenového podbízení a prodeje pod cenou. Na podporu tohoto tvrzení zúčastněná strana odkazovala na dvě prozatímní nařízení, která byla přijata před více než 20 lety. Tento čínský vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že Komise nevzala v úvahu skutečnost, že vývozní cena s dodáním na hranice Unie by byla ovlivněna vztahem mezi vývozcem a dovozcem. Při jejím zohlednění by Komise použila převodní cenu mezi společnostmi ve spojení jako základ pro srovnání s cenami ze závodu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(141)

Po poskytnutí prozatímních a konečných informací jeden čínský vyvážející výrobce napadl způsob, jakým Komise vypočítala rozpětí újmy. Tato zúčastněná strana tvrdila, že čínské prodejní ceny musí být upraveny o tzv. rozpětí dovozců, které zahrnuje celní odbavení, manipulaci, financování, prodejní, správní a režijní náklady a zisk (ve výši 5 %). Cena ze skladu dovozce by jako taková zahrnovala podobné nákladové prvky jako prodejní cena ze závodu výrobního odvětví Unie. Zúčastněná strana kromě toho tvrdila, že Komise zohlednila jen cenu franko přístav určení (tj. bez úpravy o prodejní, správní a režijní náklady a zisk), což nepostačuje k tomu, aby bylo provedeno odpovídající srovnání mezi příslušnými cenami čínského vyvážejícího výrobce a výrobců v Unii pro výpočet cenového podbízení a prodeje pod cenou. Na podporu tohoto tvrzení zúčastněná strana odkazovala na dvě prozatímní nařízení, která byla přijata před více než 20 lety. Tento čínský vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že Komise nevzala v úvahu skutečnost, že vývozní cena s dodáním na hranice Unie by byla ovlivněna vztahem mezi vývozcem a dovozcem. Při jejím zohlednění by Komise použila převodní cenu mezi společnostmi ve spojení jako základ pro srovnání s cenami ze závodu výrobního odvětví Unie.

| (142) | Komise toto tvrzení odmítla z následujícího důvodu: účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uložení nižší sazby cla (než je sazba založená na dumpingovém rozpětí) na vývozní cenu dumpingového dovozu postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z vývozní ceny s dodáním na hranice Unie, což je úroveň, která je považována za srovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. Metodika, kterou Komise použila pro srovnání údajů čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii pro výpočet cenového podbízení a prodeje pod cenou, zajišťuje stejné zacházení jak s vyvážejícími výrobci, tak s výrobci v Unii. Komise se domnívala, že určení příslušné dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozy ve spojení nebo nezávislé provozy v Unii. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. Komise navíc odkazuje na 144. bod odůvodnění tohoto nařízení. Komise proto usuzovala, že její přístup byl správný. |
| --- | --- |

(142)

Komise toto tvrzení odmítla z následujícího důvodu: účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uložení nižší sazby cla (než je sazba založená na dumpingovém rozpětí) na vývozní cenu dumpingového dovozu postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z vývozní ceny s dodáním na hranice Unie, což je úroveň, která je považována za srovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. Metodika, kterou Komise použila pro srovnání údajů čínských vyvážejících výrobců a výrobců v Unii pro výpočet cenového podbízení a prodeje pod cenou, zajišťuje stejné zacházení jak s vyvážejícími výrobci, tak s výrobci v Unii. Komise se domnívala, že určení příslušné dovozní ceny pro stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro provozy ve spojení nebo nezávislé provozy v Unii. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. Komise navíc odkazuje na 144. bod odůvodnění tohoto nařízení. Komise proto usuzovala, že její přístup byl správný.

7.2.4   Odkaz na analogické použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení

Odkaz na analogické použití čl. 2 odst. 9 základního nařízení

| (143) | Žadatel uvedl, že Komise by měla při stanovování vývozních cen u prodeje, který probíhal prostřednictvím dovozců ve spojení, v rámci výpočtu rozpětí újmy uplatnit čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tato zúčastněná strana rovněž uvedla, že na rozdíl od případu výrobků válcovaných za studena poskytnutí prozatímních informací výslovně nepotvrdilo, že byla použita tato metodika. |
| --- | --- |

(143)

Žadatel uvedl, že Komise by měla při stanovování vývozních cen u prodeje, který probíhal prostřednictvím dovozců ve spojení, v rámci výpočtu rozpětí újmy uplatnit čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tato zúčastněná strana rovněž uvedla, že na rozdíl od případu výrobků válcovaných za studena poskytnutí prozatímních informací výslovně nepotvrdilo, že byla použita tato metodika.

| (144) | Komise potvrdila, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uložení nižší sazby cla (než je sazba založená na dumpingovém rozpětí) na vývozní cenu dumpingového dovozu postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z vývozní ceny s dodáním na hranice Unie, což je úroveň, která je považována za srovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě prodeje na vývoz prostřednictvím dovozců ve spojení se vývozní cena početně určí na základě ceny dalšího prodeje prvnímu nezávislému zákazníkovi s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Jelikož je vývozní cena při výpočtu rozpětí újmy nepostradatelným prvkem a jelikož je toto ustanovení jediným ustanovením základního nařízení, které poskytuje vodítko k výpočtu vývozní ceny, je analogické použití tohoto článku odůvodněné. |
| --- | --- |

(144)

Komise potvrdila, že účelem výpočtu rozpětí újmy je určit, zda by uložení nižší sazby cla (než je sazba založená na dumpingovém rozpětí) na vývozní cenu dumpingového dovozu postačovalo k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem. Toto posouzení by mělo vycházet z vývozní ceny s dodáním na hranice Unie, což je úroveň, která je považována za srovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě prodeje na vývoz prostřednictvím dovozců ve spojení se vývozní cena početně určí na základě ceny dalšího prodeje prvnímu nezávislému zákazníkovi s náležitou úpravou podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Jelikož je vývozní cena při výpočtu rozpětí újmy nepostradatelným prvkem a jelikož je toto ustanovení jediným ustanovením základního nařízení, které poskytuje vodítko k výpočtu vývozní ceny, je analogické použití tohoto článku odůvodněné.

| (145) | Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA tvrdilo, že bylo překvapené, že Komise použila analogicky čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tvrdilo, že tento postup je v rozporu se samotným čl. 2 odst. 9 základního nařízení a představuje zjevnou chybu spočívající v nesprávném posouzení. Tvrdilo rovněž, že nejméně jeden čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku vyvážel prostřednictvím dovozců ve spojení a že v důsledku toho byla jeho konečná celní sazba nadhodnocena. |
| --- | --- |

(145)

Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA tvrdilo, že bylo překvapené, že Komise použila analogicky čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tvrdilo, že tento postup je v rozporu se samotným čl. 2 odst. 9 základního nařízení a představuje zjevnou chybu spočívající v nesprávném posouzení. Tvrdilo rovněž, že nejméně jeden čínský vyvážející výrobce zařazený do vzorku vyvážel prostřednictvím dovozců ve spojení a že v důsledku toho byla jeho konečná celní sazba nadhodnocena.

| (146) | Za prvé, Komise zopakovala, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení je jediným ustanovením základního nařízení, které poskytuje vodítko k početnímu určení vývozní ceny. V rámci výpočtu rozpětí újmy je tedy jeho uplatňování opodstatněno. Za druhé, na rozdíl od toho, co se tvrdí, je v poslední době praxí Komise důsledně (23) uplatňovat čl. 2 odst. 9 základního nařízení analogicky při výpočtu rozpětí újmy. Za třetí, účelem výpočtů dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej dovozců ve spojení způsobuje výrobcům Unie újmu, ale spíše stanovit, zda má vývoz čínského vyvážejícího výrobce takový poškozující dopad v důsledku cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. Závěrem Komise potvrdila, že při stanovení vývozní ceny pro prodej prováděný dovozci ve spojení použila uvedenou metodiku. |
| --- | --- |

(146)

Za prvé, Komise zopakovala, že čl. 2 odst. 9 základního nařízení je jediným ustanovením základního nařízení, které poskytuje vodítko k početnímu určení vývozní ceny. V rámci výpočtu rozpětí újmy je tedy jeho uplatňování opodstatněno. Za druhé, na rozdíl od toho, co se tvrdí, je v poslední době praxí Komise důsledně (23) uplatňovat čl. 2 odst. 9 základního nařízení analogicky při výpočtu rozpětí újmy. Za třetí, účelem výpočtů dumpingového rozpětí není změřit, do jaké míry prodej dovozců ve spojení způsobuje výrobcům Unie újmu, ale spíše stanovit, zda má vývoz čínského vyvážejícího výrobce takový poškozující dopad v důsledku cenového podbízení a prodeje pod cenou výrobců Unie. Za tímto účelem je příslušnou cenou, která má být zohledněna, cena, za kterou je dotčený výrobek prodáván do Unie, a nikoli cena, za kterou jsou dovážené materiály dále prodávány dovážejícími výrobci v Unii. Závěrem Komise potvrdila, že při stanovení vývozní ceny pro prodej prováděný dovozci ve spojení použila uvedenou metodiku.

23

7.2.5   Období, které se použije pro výpočet rozpětí újmy v případě hrozící újmy

Období, které se použije pro výpočet rozpětí újmy v případě hrozící újmy

| (147) | Žadatel kritizoval skutečnost, že Komise prozatímně uplatnila standardní přístup podstatné újmy, když průměrné rozpětí újmy vztáhla na celé období šetření (tj. rok 2015). Tvrdil, že tento přístup není správný, neboť rozpětí hrozby újmy musí odrážet hrozbu, a pokud se hrozba projeví později v průběhu období šetření, musí rozpětí újmy odrážet konkrétní dopad hrozby. Aby bylo možné účinně odstranit dopad hrozby újmy, měla by se Komise zaměřit na ty části období šetření, kdy se hrozba újmy začala projevovat. V této souvislosti žadatel poukázal na skutečnost, že hrozba újmy začala mít dopad na odvětví oceli v Unii od druhé poloviny roku 2015. Proto by se mělo pro výpočet rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použít pouze druhé pololetí roku 2015. Žadatel rovněž zmínil, že účelem případů hrozící újmy je umožnit Komisi, aby jednala účinně a preventivně ještě před tím, než se hrozící újma projeví vznikem újmy. Pokud by Komise nebyla ochotna změnit svou metodu výpočtu rozpětí (hrozící) újmy, výrobní odvětví by musela čekat déle, dokud by jim nevznikla podstatná újma za celý rok, než by mohla požádat o ochranu před dumpingovým dovozem kvůli získání realistického dumpingového rozpětí. Takové jednání by bylo na úkor pracovních míst a průmyslové činnosti na trhu Unie a zároveň by poškozovalo cíle žádostí ohledně hrozby újmy. |
| --- | --- |

(147)

Žadatel kritizoval skutečnost, že Komise prozatímně uplatnila standardní přístup podstatné újmy, když průměrné rozpětí újmy vztáhla na celé období šetření (tj. rok 2015). Tvrdil, že tento přístup není správný, neboť rozpětí hrozby újmy musí odrážet hrozbu, a pokud se hrozba projeví později v průběhu období šetření, musí rozpětí újmy odrážet konkrétní dopad hrozby. Aby bylo možné účinně odstranit dopad hrozby újmy, měla by se Komise zaměřit na ty části období šetření, kdy se hrozba újmy začala projevovat. V této souvislosti žadatel poukázal na skutečnost, že hrozba újmy začala mít dopad na odvětví oceli v Unii od druhé poloviny roku 2015. Proto by se mělo pro výpočet rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou použít pouze druhé pololetí roku 2015. Žadatel rovněž zmínil, že účelem případů hrozící újmy je umožnit Komisi, aby jednala účinně a preventivně ještě před tím, než se hrozící újma projeví vznikem újmy. Pokud by Komise nebyla ochotna změnit svou metodu výpočtu rozpětí (hrozící) újmy, výrobní odvětví by musela čekat déle, dokud by jim nevznikla podstatná újma za celý rok, než by mohla požádat o ochranu před dumpingovým dovozem kvůli získání realistického dumpingového rozpětí. Takové jednání by bylo na úkor pracovních míst a průmyslové činnosti na trhu Unie a zároveň by poškozovalo cíle žádostí ohledně hrozby újmy.

| (148) | Na základě podrobné analýzy argumentů žadatele Komise připomněla, že předběžně dospěla k závěru, že na konci období šetření došlo k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, za nichž by dumping způsobil újmu. V tomto ohledu Komise mimo jiné odkazovala na 157., 159. a 198 bod odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž se uvádí, že „přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen.“ Dále ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uvedla, že „vzhledem k časovému souběhu stále se zvyšující úrovně dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti, především v druhém pololetí 2015 a dále, Komise vyvozuje, že dumpingový dovoz měl negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie.“ |
| --- | --- |

(148)

Na základě podrobné analýzy argumentů žadatele Komise připomněla, že předběžně dospěla k závěru, že na konci období šetření došlo k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, za nichž by dumping způsobil újmu. V tomto ohledu Komise mimo jiné odkazovala na 157., 159. a 198 bod odůvodnění prozatímního nařízení, v nichž se uvádí, že „přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen.“ Dále ve 163. bodě odůvodnění prozatímního nařízení uvedla, že „vzhledem k časovému souběhu stále se zvyšující úrovně dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti, především v druhém pololetí 2015 a dále, Komise vyvozuje, že dumpingový dovoz měl negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie.“

přestože se výrobní odvětví Unie během roku 2014 a v prvních dvou čtvrtletích roku 2015 vzpamatovávalo, téměř všechny ukazatele újmy se v druhé polovině roku 2015 začaly dramaticky propadat. Šetření odhalilo, že tento negativní trend, který započal v druhé polovině roku 2015, nebyl v první polovině roku 2016 přerušen.

vzhledem k časovému souběhu stále se zvyšující úrovně dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a na druhé straně ztráty podílu na trhu výrobního odvětví Unie a stlačení cen vedoucího ke ztrátovosti, především v druhém pololetí 2015 a dále, Komise vyvozuje, že dumpingový dovoz měl negativní dopad na situaci výrobního odvětví Unie

| (149) | Za druhé, Komise ve věci samé stanovila, že – jak je uvedeno ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení – negativní trend započal v druhé polovině roku 2015 a na konci období šetření vedl k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, což by vedlo k situaci, v níž by dumping způsobil újmu, pokud by nebyla přijata žádná opatření. To je v souladu s tvrzením Komise uvedeném ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že
  „výrobci v Unii se mohli v roce 2014 a první polovině roku 2015 částečně zotavit“
  . V důsledku toho druhá polovina roku 2015 lépe odráží skutečný dopad hrozby újmy pro výrobní odvětví Unie, která by měla být odstraněna. |
| --- | --- |

(149)

Za druhé, Komise ve věci samé stanovila, že – jak je uvedeno ve 157. bodě odůvodnění prozatímního nařízení – negativní trend započal v druhé polovině roku 2015 a na konci období šetření vedl k zřetelně předvídatelné a bezprostřední změně okolností, což by vedlo k situaci, v níž by dumping způsobil újmu, pokud by nebyla přijata žádná opatření. To je v souladu s tvrzením Komise uvedeném ve 113. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že
  „výrobci v Unii se mohli v roce 2014 a první polovině roku 2015 částečně zotavit“
  . V důsledku toho druhá polovina roku 2015 lépe odráží skutečný dopad hrozby újmy pro výrobní odvětví Unie, která by měla být odstraněna.

„výrobci v Unii se mohli v roce 2014 a první polovině roku 2015 částečně zotavit“

| (150) | Za třetí, Tribunál konstatoval, že analýza údajů z doby po období šetření je vhodná především tehdy, má-li být zjištěno, zda existuje hrozba újmy, která vyžaduje z povahy věci prospektivní analýzu. Komise se domnívá, že druhé pololetí roku 2015 zřejmě lépe odpovídá tomuto požadavku, neboť je budoucímu vývoji blíže než celé období šetření. |
| --- | --- |

(150)

Za třetí, Tribunál konstatoval, že analýza údajů z doby po období šetření je vhodná především tehdy, má-li být zjištěno, zda existuje hrozba újmy, která vyžaduje z povahy věci prospektivní analýzu. Komise se domnívá, že druhé pololetí roku 2015 zřejmě lépe odpovídá tomuto požadavku, neboť je budoucímu vývoji blíže než celé období šetření.

| (151) | Za čtvrté, výpočet na základě celého období šetření, bez ohledu na to, zda existovaly náznaky negativních trendů, by zpochybňoval cíl v případě hrozící újmy, kterým je jednat účinně a preventivně ještě před tím, než hrozící újma způsobí újmu. |
| --- | --- |

(151)

Za čtvrté, výpočet na základě celého období šetření, bez ohledu na to, zda existovaly náznaky negativních trendů, by zpochybňoval cíl v případě hrozící újmy, kterým je jednat účinně a preventivně ještě před tím, než hrozící újma způsobí újmu.

| (152) | Na základě všech výše uvedených důvodů Komise akceptovala názor, že by období pro výpočet rozpětí újmy v tomto konkrétním případě mělo být založeno na druhém pololetí roku 2015, a nikoli na celém období šetření. |
| --- | --- |

(152)

Na základě všech výše uvedených důvodů Komise akceptovala názor, že by období pro výpočet rozpětí újmy v tomto konkrétním případě mělo být založeno na druhém pololetí roku 2015, a nikoli na celém období šetření.

| (153) | Komise proto požádala spolupracující výrobce od doplňující údaje. Od výrobců v Unii zařazených do vzorku obdržela dodatečné čtvrtletní údaje za OŠ týkající se výrobních nákladů podle typu výrobku, a poté tyto údaje ověřila. Ověřovala výhradně doplňující údaje, které jí byly poskytnuty a o které dříve nepožádala, aby zajistila, že údaje, na nichž nakonec založí svá zjištění, jsou spolehlivé. |
| --- | --- |

(153)

Komise proto požádala spolupracující výrobce od doplňující údaje. Od výrobců v Unii zařazených do vzorku obdržela dodatečné čtvrtletní údaje za OŠ týkající se výrobních nákladů podle typu výrobku, a poté tyto údaje ověřila. Ověřovala výhradně doplňující údaje, které jí byly poskytnuty a o které dříve nepožádala, aby zajistila, že údaje, na nichž nakonec založí svá zjištění, jsou spolehlivé.

| (154) | Jelikož byla úroveň spolupráce považována za vysokou, konečné rozpětí újmy pro ČLR, platné pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, bylo vypočítáno jako průměr rozpětí tří vyvážejících výrobců/skupin společností. Konečné rozpětí újmy pro ČLR, platné pro nespolupracující vyvážející výrobce, bylo stanoveno na úrovni nejvyššího rozpětí tří spolupracujících společností/skupin společností. |
| --- | --- |

(154)

Jelikož byla úroveň spolupráce považována za vysokou, konečné rozpětí újmy pro ČLR, platné pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku, bylo vypočítáno jako průměr rozpětí tří vyvážejících výrobců/skupin společností. Konečné rozpětí újmy pro ČLR, platné pro nespolupracující vyvážející výrobce, bylo stanoveno na úrovni nejvyššího rozpětí tří spolupracujících společností/skupin společností.

| (155) | Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA podotklo, že zatímco bylo jako základ pro výpočet cílové jednotkové ceny výrobního odvětví Unie použito celé období šetření, pro výpočet jednotkové prodejní ceny ve volném oběhu v Unii v případě čínských vyvážejících výrobců patřících do skupiny Shagang bylo použito pouze 6 měsíců období šetření. V důsledku toho sdružení CISA požádalo Komisi, aby přepočítala oba prvky za použití dostupných údajů za stejné období. |
| --- | --- |

(155)

Po poskytnutí konečných informací sdružení CISA podotklo, že zatímco bylo jako základ pro výpočet cílové jednotkové ceny výrobního odvětví Unie použito celé období šetření, pro výpočet jednotkové prodejní ceny ve volném oběhu v Unii v případě čínských vyvážejících výrobců patřících do skupiny Shagang bylo použito pouze 6 měsíců období šetření. V důsledku toho sdružení CISA požádalo Komisi, aby přepočítala oba prvky za použití dostupných údajů za stejné období.

| (156) | Po provedení analýzy bylo zjištěno, že je tato připomínka správná. Komise proto přepočítala cílovou jednotkovou cenu výrobního odvětví Unie v případě čínských vyvážejících výrobců patřících ke skupině Shagang a použila údaje týkající výrobních nákladů jako takové za stejné období (druhé pololetí roku 2015), jako je období použité pro výpočet jednotkové prodejní ceny ve volném oběhu v Unii v případě všech čínských vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(156)

Po provedení analýzy bylo zjištěno, že je tato připomínka správná. Komise proto přepočítala cílovou jednotkovou cenu výrobního odvětví Unie v případě čínských vyvážejících výrobců patřících ke skupině Shagang a použila údaje týkající výrobních nákladů jako takové za stejné období (druhé pololetí roku 2015), jako je období použité pro výpočet jednotkové prodejní ceny ve volném oběhu v Unii v případě všech čínských vyvážejících výrobců.

| (157) | Revidovaný výpočet vedl ke zjištění, že rozpětí újmy pro společnosti patřící do skupiny Shagang se snížilo z 36,6 % na 35,9 %. |
| --- | --- |

(157)

Revidovaný výpočet vedl ke zjištění, že rozpětí újmy pro společnosti patřící do skupiny Shagang se snížilo z 36,6 % na 35,9 %.

| (158) | Komise dále přezkoumala původní výpočty rozpětí újmy u dvou dalších čínských vyvážejících výrobců. Zatímco byl původní výpočet pro skupinu Hebei posouzen jako správný, přezkum původního výpočtu pro společnost Bengang Steel Plates Co., Ltd. ukázal, že obsahuje tyto chybné údaje:






  — | bylo zjištěno, že jeden typ výrobku byl nesprávně vyloučen z původního výpočtu. Proto se tento výrobek zahrnul do revidovaného výpočtu, jelikož byl prodáván jak výrobci v Unii, tak společností Bengang Steel Plates Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(158)

Komise dále přezkoumala původní výpočty rozpětí újmy u dvou dalších čínských vyvážejících výrobců. Zatímco byl původní výpočet pro skupinu Hebei posouzen jako správný, přezkum původního výpočtu pro společnost Bengang Steel Plates Co., Ltd. ukázal, že obsahuje tyto chybné údaje:

—

bylo zjištěno, že jeden typ výrobku byl nesprávně vyloučen z původního výpočtu. Proto se tento výrobek zahrnul do revidovaného výpočtu, jelikož byl prodáván jak výrobci v Unii, tak společností Bengang Steel Plates Co., Ltd.,

| — | několik hodnot bylo v údajích o výrobním odvětví Unie ve výpočetním listu špatně propojeno. |
| --- | --- |

—

několik hodnot bylo v údajích o výrobním odvětví Unie ve výpočetním listu špatně propojeno.

V důsledku výše uvedených účinků se rozpětí újmy pro tohoto čínského vyvážejícího výrobce zvýšilo na 28,1 % (namísto 25,5 %).

| (159) | Revidovaný výpočet cílové jednotkové ceny výrobního odvětví Unie byl dne 16. ledna 2017 sdělen jak skupině Shagang, tak společnosti Bengang Steel Plates Co., Ltd. Jelikož byla jediným prvkem, který se v porovnání s poskytnutím konečných informací za strany Komise ze dne 22. prosince 2016 změnil, cílová cena výrobního odvětví Unie, byly obě zúčastněné strany požádány, aby vyjádřily své připomínky k těmto uvedeným dodatečným informacím do 18. ledna 2017. Do uvedeného data nebyly žádné připomínky doručeny. |
| --- | --- |

(159)

Revidovaný výpočet cílové jednotkové ceny výrobního odvětví Unie byl dne 16. ledna 2017 sdělen jak skupině Shagang, tak společnosti Bengang Steel Plates Co., Ltd. Jelikož byla jediným prvkem, který se v porovnání s poskytnutím konečných informací za strany Komise ze dne 22. prosince 2016 změnil, cílová cena výrobního odvětví Unie, byly obě zúčastněné strany požádány, aby vyjádřily své připomínky k těmto uvedeným dodatečným informacím do 18. ledna 2017. Do uvedeného data nebyly žádné připomínky doručeny.

| (160) | Po poskytnutí konečných informací jeden čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že jej uvedené důvody nepřesvědčily, že by použití pouze údajů za druhé pololetí roku 2015 lépe odráželo situaci ohledně dopadu hrozby újmy. Tvrdil také, že by jakékoli selektivní použití období pro účely výpočtu rozpětí újmy činilo srovnání dumpingového rozpětí a rozpětí újmy pro účely „pravidla nižšího cla“ nelogickým a zkreslujícím a vedlo by k vyšším rozpětím, než v případě použití celého roku 2015. Požádal proto Komisi, aby použila pro výpočet rozpětí újmy období 12 měsíců, podobně jako tomu bylo u výpočtu dumpingových rozpětí. Obdobné připomínky vznesl italský uživatel, který dodal, že selektivní použití informací týkajících se části období šetření neumožňuje provést objektivní posouzení úrovně pro odstranění újmy v tomto případě. |
| --- | --- |

(160)

Po poskytnutí konečných informací jeden čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že jej uvedené důvody nepřesvědčily, že by použití pouze údajů za druhé pololetí roku 2015 lépe odráželo situaci ohledně dopadu hrozby újmy. Tvrdil také, že by jakékoli selektivní použití období pro účely výpočtu rozpětí újmy činilo srovnání dumpingového rozpětí a rozpětí újmy pro účely „pravidla nižšího cla“ nelogickým a zkreslujícím a vedlo by k vyšším rozpětím, než v případě použití celého roku 2015. Požádal proto Komisi, aby použila pro výpočet rozpětí újmy období 12 měsíců, podobně jako tomu bylo u výpočtu dumpingových rozpětí. Obdobné připomínky vznesl italský uživatel, který dodal, že selektivní použití informací týkajících se části období šetření neumožňuje provést objektivní posouzení úrovně pro odstranění újmy v tomto případě.

| (161) | Podobnou připomínku vznesli sdružení CISA a dva čínští vyvážející výrobci a tvrdili, že volba šestiměsíčního období je v rozporu s právní jistotou a legitimním očekáváním. V tomto ohledu, zatímco další čínský vyvážející výrobce zejména tvrdil, že omezení souboru údajů na pouhé šestiměsíční období nemůže být považováno za skutečný důkaz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, sdružení CISA odkazovalo na bod 5.1 oznámení o zahájení řízení, že šetření dumpingu a újmy se bude týkat období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015, a judikaturu. |
| --- | --- |

(161)

Podobnou připomínku vznesli sdružení CISA a dva čínští vyvážející výrobci a tvrdili, že volba šestiměsíčního období je v rozporu s právní jistotou a legitimním očekáváním. V tomto ohledu, zatímco další čínský vyvážející výrobce zejména tvrdil, že omezení souboru údajů na pouhé šestiměsíční období nemůže být považováno za skutečný důkaz ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, sdružení CISA odkazovalo na bod 5.1 oznámení o zahájení řízení, že šetření dumpingu a újmy se bude týkat období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015, a judikaturu.

| (162) | Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že ustálenou praxí Komise je zdržet se použití údajů vztahujících se pouze k části období šetření a že metodika použitá v tomto případě není v souladu s doporučením antidumpingového výboru WTO, že „období sběru údajů ... by mělo zahrnovat celé období sběru údajů pro šetření ohledně dumpingu“. |
| --- | --- |

(162)

Kromě toho jeden čínský vyvážející výrobce rovněž uvedl, že ustálenou praxí Komise je zdržet se použití údajů vztahujících se pouze k části období šetření a že metodika použitá v tomto případě není v souladu s doporučením antidumpingového výboru WTO, že „období sběru údajů ... by mělo zahrnovat celé období sběru údajů pro šetření ohledně dumpingu“.

| (163) | Komise všechny tyto argumenty zamítla s následujícím odůvodněním. Za prvé, stanovení dumpingu a újmy se provádí na základě období šetření a posuzovaného období stanovených v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení a oznámených v oznámení o zahájení řízení. Na druhé straně základní nařízení nestanoví žádnou konkrétní metodu pro výpočet rozpětí újmy použitou na uplatnění pravidla nižšího cla. Za druhé, základní nařízení také nestanoví zvláštní kritéria pro vymezení období, během kterého se posuzují parametry pro výpočet rozpětí újmy. V tomto případě se Komise domnívá, že zvolené období odráží zvláštnosti případu a že v rámci analýzy perspektivy je vhodné. Kromě toho Komise použila při výpočtu rozpětí újmy stejné šestiměsíční období jako pro porovnání vývozní ceny a cílové ceny, aby bylo zajištěno objektivní posouzení. |
| --- | --- |

(163)

Komise všechny tyto argumenty zamítla s následujícím odůvodněním. Za prvé, stanovení dumpingu a újmy se provádí na základě období šetření a posuzovaného období stanovených v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení a oznámených v oznámení o zahájení řízení. Na druhé straně základní nařízení nestanoví žádnou konkrétní metodu pro výpočet rozpětí újmy použitou na uplatnění pravidla nižšího cla. Za druhé, základní nařízení také nestanoví zvláštní kritéria pro vymezení období, během kterého se posuzují parametry pro výpočet rozpětí újmy. V tomto případě se Komise domnívá, že zvolené období odráží zvláštnosti případu a že v rámci analýzy perspektivy je vhodné. Kromě toho Komise použila při výpočtu rozpětí újmy stejné šestiměsíční období jako pro porovnání vývozní ceny a cílové ceny, aby bylo zajištěno objektivní posouzení.

| (164) | Při zohlednění záležitostí uvedených výše ve 135. až 163. bodě odůvodnění a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, byla konečná rozpětí újmy přepočítána na základě údajů za druhou polovinu roku 2015. Tato konečná rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující. Jsou zde uvedeny také sazby konečného cla.

  Tabulka 7


  Konečná rozpětí a sazby konečného cla









  Čínští vyvážející výrobci | Konečné dumpingové rozpětí | Konečné rozpětí újmy | Sazba konečného cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 97,3 % | 28,1 % | 28,1 % |
| Hesteel Group Co., Ltd. | 95,5 % | 18,1 % | 18,1 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Ostatní spolupracující společnosti | 100,5 % | 27,3 % | 27,3 % |
| Všechny ostatní společnosti | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |

(164)

Při zohlednění záležitostí uvedených výše ve 135. až 163. bodě odůvodnění a vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další připomínky, byla konečná rozpětí újmy přepočítána na základě údajů za druhou polovinu roku 2015. Tato konečná rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující. Jsou zde uvedeny také sazby konečného cla.

Tabulka 7

Tabulka 7

Konečná rozpětí a sazby konečného cla

Konečná rozpětí a sazby konečného cla

Čínští vyvážející výrobci

Konečné dumpingové rozpětí

Konečné rozpětí újmy

Sazba konečného cla

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

97,3 %

28,1 %

28,1 %

Hesteel Group Co., Ltd.

95,5 %

18,1 %

18,1 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

35,9 %

35,9 %

Ostatní spolupracující společnosti

100,5 %

27,3 %

27,3 %

Všechny ostatní společnosti

106,9 %

35,9 %

35,9 %

| (165) | Na základě připomínek vyvážejícího výrobce po poskytnutí konečných informací byla výše uvedená rozpětí újmy případně zaokrouhlena směrem dolů na jedno desetinné místo. |
| --- | --- |

(165)

Na základě připomínek vyvážejícího výrobce po poskytnutí konečných informací byla výše uvedená rozpětí újmy případně zaokrouhlena směrem dolů na jedno desetinné místo.

| (166) | Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, by se tyto sazby neměly vztahovat a takový výrobek by měl podléhat celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(166)

Individuální sazby antidumpingového cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyrobeného uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, jejíž název není výslovně uveden v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, by se tyto sazby neměly vztahovat a takový výrobek by měl podléhat celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (167) | Jakákoli žádost týkající se použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) by měla být zaslána Komisi (*1) s veškerými relevantními údaji, zejména pak údaji o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Toto nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(167)

Jakákoli žádost týkající se použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla pro společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po zřízení nových výrobních nebo obchodních subjektů) by měla být zaslána Komisi (*1) s veškerými relevantními údaji, zejména pak údaji o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí např. se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Toto nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno tak, že bude aktualizován seznam společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

*1

| (168) | „Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd“ změnila během šetření svůj název na „Hesteel Group Co., Ltd.“. Některé společnosti, které jsou s ní ve spojení, rovněž změnily svůj název. Komise tyto změny názvu náležitě zohlednila a odpovídajícím způsobem upravila čl. 1 odst. 2. |
| --- | --- |

(168)

„Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd“ změnila během šetření svůj název na „Hesteel Group Co., Ltd.“. Některé společnosti, které jsou s ní ve spojení, rovněž změnily svůj název. Komise tyto změny názvu náležitě zohlednila a odpovídajícím způsobem upravila čl. 1 odst. 2.

| (169) | Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení, má se za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových opatření. Tato zvláštní opatření jsou následující: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá celní sazbě, která platí pro všechny ostatní společnosti. |
| --- | --- |

(169)

Aby se co nejvíce omezilo riziko obcházení, má se za to, že je v tomto případě nutné přijmout zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových opatření. Tato zvláštní opatření jsou následující: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, podléhá celní sazbě, která platí pro všechny ostatní společnosti.

7.3   Uvolnění prozatímního cla

Uvolnění prozatímního cla

| (170) | Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná tvrdila, že Komise nemůže prozatímní clo podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení s konečnou platností vybrat, není-li prokázáno, že by bez uplatnění prozatímních opatření z hrozby újmy skutečně vznikla podstatná újma před přijetím konečných opatření. |
| --- | --- |

(170)

Po poskytnutí konečných informací jedna zúčastněná tvrdila, že Komise nemůže prozatímní clo podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení s konečnou platností vybrat, není-li prokázáno, že by bez uplatnění prozatímních opatření z hrozby újmy skutečně vznikla podstatná újma před přijetím konečných opatření.

| (171) | Na základě zjištění v tomto případě se Komise domnívá, že podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení by částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být uvolněny. |
| --- | --- |

(171)

Na základě zjištění v tomto případě se Komise domnívá, že podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení by částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením měly být uvolněny.

| (172) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(172)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli, též ve svitcích (včetně výrobků „zkracovaných na míru“ a „úzkých pásů“), po válcování za tepla již dále neopracovaných, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, pocházejících z Čínské lidové republiky.

Dotčený výrobek nezahrnuje:

| — | výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou, |
| --- | --- |

—

výrobky z korozivzdorné oceli a křemíkové elektrooceli s orientovanou strukturou,

| — | výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli, |
| --- | --- |

—

výrobky z nástrojové oceli a rychlořezné oceli,

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, a

| — | výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší. |
| --- | --- |

—

výrobky, které nejsou ve svitcích a nemají reliéfní vzor, o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší.

Dotčený výrobek je v současnosti kódů KN 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (kód TARIC 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (kód TARIC 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (kód TARIC 7226191090), 7226 91 91 a 7226 91 99.

2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:

| Země | Společnost | Sazba konečného cla | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| ČLR | Bengang Steel Plates Co., Ltd. | 28,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd. | 18,1 % | C158 |
| Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24) | 18,1 % | C159 |
| Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch (25) | 18,1 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. | 35,9 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd. | 35,9 % | C162 |
| Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I | 27,3 % | Viz příloha |
| Všechny ostatní společnosti | 35,9 % | C999 |

Země

Společnost

Sazba konečného cla

Doplňkový kód TARIC

ČLR

Bengang Steel Plates Co., Ltd.

28,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd.

18,1 %

C158

Hesteel Co., Ltd. Tangshan Branch (24)

18,1 %

C159

Hesteel Co., Ltd. Chengde Branch (25)

18,1 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd.

35,9 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd.

35,9 %

C162

Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

27,3 %

Viz příloha

Všechny ostatní společnosti

35,9 %

C999

3.   Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) plochých za tepla válcovaných ocelových výrobků prodaných na vývoz do Evropské unie, pro které byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčené zemi). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

5.   Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce z Čínské lidové republiky poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

| 1) | v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (období šetření) nevyvážel zboží popsané v odstavci 1 do Unie; |
| --- | --- |

1)

v období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (období šetření) nevyvážel zboží popsané v odstavci 1 do Unie;

| 2) | není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením; |
| --- | --- |

2)

není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením;

| 3) | skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie, |
| --- | --- |

3)

skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,

může být odstavec 2 změněn tak, že se mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku přidá nový vyvážející výrobce, na nějž se v důsledku toho bude vztahovat individuální clo nepřevyšující váženou průměrnou celní sazbu ve výši 27,3 %.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/181 (26) se s konečnou platností uvolní.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1778 ze dne 6. října 2016, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 272, 7.10.2016, s. 33).

2

(3)  
  Úř. věst. C 58, 13.2.2016, s. 9.

3

(4)  Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 172, 13.5.2016, s. 29) .

4

(5)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Brazílie, Íránu, Ruska, Srbska a Ukrajiny (Úř. věst. C 246, 7.7.2016, s. 7).

5

(6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/865 ze dne 31. května 2016, kterým se zahajuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením (EU) 2015/2384 na dovoz některých hliníkových fólií pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem některých mírně upravených hliníkových fólií z Čínské lidové republiky a kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 144, 1.6.2016, s. 35).

6

(7)  Řízení týkající se provádění společné obchodní politiky, Evropská komise, Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu určitých korozivzdorných ocelí pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 459, 9.12.2016, s. 17).

7

(8)  
  Úř. věst. L 23, 29.1.2016, s. 16.

8

(9)  
  Úř. věst. L 210, 4.8.2016, s. 1.

9

(10)  Nařízení Komise (EU) 2016/1329 ze dne 29. července 2016 o uložení konečného antidumpingového cla na evidovaný dovoz některých plochých za studena válcovaných výrobků z oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruské federace (Úř. věst. L 210, 4.8.2016, s. 27).

10

(11)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a Evropské investiční bance, Brusel, 16.3.2016, COM(2016) 155 final, Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst.

11

(12)  
  Zdroj údajů o kapacitě: OECD (OECD, DSTI/SU/SC(2015)6/final, 5. září 2016, Ředitelství pro vědu, technologii a inovace, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity (Aktualizované údaje o kapacitě výroby oceli a navrhovaný rámec pro zlepšení monitorování kapacit), příloha, s. 7 a násl.).

12

Zdroj údajů o kapacitě:

(13)  
  Zdroj údajů o výrobě: Světová asociace výrobců oceli (World Steel Association), Steel Statistical Yearbook 2015 (Světové sdružení výrobců oceli, Steel Statistical Yearbook 2016, tabulka 1 na straně 1 a 2 a tabulka 13 na straně 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html).

13

Zdroj údajů o výrobě:

(14)  Zpráva Výboru OECD pro ocel, 8.–9. září 2016, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity (Aktualizované údaje o kapacitě výroby oceli a navrhovaný rámec pro zlepšení monitorování kapacit).

14

Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity

(15)  Richard Lu, 15. července 2016, the downside Chinese steel demand scenario: gory details, http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details

15

(16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10

16

https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay

(17)  Výtah z aktualizovaných měsíčních údajů o čínském ocelářském průmyslu, Světové sdružení výrobců oceli, říjen 2016.

17

(18)  Nařízení Rady (ES) č. 926/2009 ze dne 24. září 2009, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 262, 6.10.2009, s. 19).

18

(19)  Jak je objasněno ve 168. bodě odůvodnění níže, skupina „Hebei Iron & Steel Group“ změnila během šetření svůj název na „Hesteel Group Co., Ltd.“. Společnosti s ní ve spojení rovněž změnily svůj název. Komise tyto změny názvu náležitě zohlednila a odpovídajícím způsobem upravila čl. 1 odst. 2.

19

(20)  
  Úř. věst. L 210, 4.8.2016, s. 1.

20

(21)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. dubna 2016 ve věci C-186/14, bod 72, kterým se potvrzuje rozsudek Tribunálu ze dne 29. ledna 2014 ve věci T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd v. Rada Evropské unie, bod 71.

21

(22)  
  Úř. věst. L 107, 19.4.2012, s. 5.

22

(23)  Např. je možné odkazovat na tyto případy:

23

| — | prováděcí nařízení Rady (EU) č. 217/2013 ze dne 11. března 2013 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 11), |
| --- | --- |

—

prováděcí nařízení Rady (EU) č. 217/2013 ze dne 11. března 2013 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých hliníkových fólií v rolích pocházejících z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 69, 13.3.2013, s. 11),

| — | prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1953 ze dne 29. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 109). |
| --- | --- |

—

prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1953 ze dne 29. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých plochých válcovaných výrobků s orientovanou strukturou vyrobených z křemíkové elektrotechnické oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Japonska, Korejské republiky, Ruské federace a Spojených států amerických (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 109).

(*1)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

*1

(24)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch“.

24

(25)  Dříve „Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch“.

25

(26)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/181 ze dne 10. února 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých plochých za studena válcovaných výrobků z oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Ruské federace (Úř. věst. L 37, 12.2.2016, s. 1).

26

---

PŘÍLOHA

| Země | Název | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Čínská lidová republika | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd. | C151 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd. | C147 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd. | C163 |
| Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Rizhao Steel Wire Co., Ltd. | C166 |
| Rizhao Baohua New Material Co., Ltd. | C167 |
| Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd. | C168 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd. | C156 |

Země

Název

Doplňkový kód TARIC

Čínská lidová republika

Angang Steel Company Limited

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

C151

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

C147

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd.

C163

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Rizhao Steel Wire Co., Ltd.

C166

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd.

C167

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd.

C168

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd.

C156

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/97

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/650

ze dne 5. dubna 2017

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 5. dubna 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 350,6 |
| MA | 112,2 |
| SN | 284,4 |
| TN | 214,0 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 214,7 |
| 0707 00 05 | TR | 155,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0709 93 10 | MA | 53,1 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 54,9 |
| IL | 78,6 |
| MA | 48,3 |
| TN | 55,5 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | TR | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,7 |
| CL | 108,0 |
| CN | 161,4 |
| US | 133,8 |
| ZA | 111,7 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 121,6 |
| CL | 154,7 |
| CN | 90,2 |
| ZA | 127,9 |
| ZZ | 123,6 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

350,6

MA

112,2

SN

284,4

TN

214,0

TR

112,4

ZZ

214,7

0707 00 05

TR

155,6

ZZ

155,6

0709 93 10

MA

53,1

TR

148,4

ZZ

100,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

54,9

IL

78,6

MA

48,3

TN

55,5

TR

75,1

ZZ

62,5

0805 50 10

TR

74,4

ZZ

74,4

0808 10 80

BR

110,7

CL

108,0

CN

161,4

US

133,8

ZA

111,7

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

121,6

CL

154,7

CN

90,2

ZA

127,9

ZZ

123,6

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

ROZHODNUTÍ

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/99

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/651

ze dne 3. dubna 2017

o jmenování jedné členky Výboru regionů, navržené Nizozemským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh nizozemské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020.

| (2) | Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní A. (Annemiek) JETTENOVÁ (Mayor of Sluis) navržena, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů, |
| --- | --- |

(2)

Po skončení mandátu, na jehož základě byla paní A. (Annemiek) JETTENOVÁ (Mayor of Sluis) navržena, se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů je na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenována jako členka:

| — | paní A. (Annemiek) JETTENOVÁ, Mayor of the municipality of Vlaardingen (změna mandátu). |
| --- | --- |

—

paní A. (Annemiek) JETTENOVÁ, Mayor of the municipality of Vlaardingen (změna mandátu).

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Lucemburku dne 3. dubna 2017.

Za Radu

předseda

R. GALDES

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 6.4.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 92/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 92/100

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/652

ze dne 29. března 2017

týkající se navrhované občanské iniciativy s názvem „
  Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe
  “

(oznámeno pod číslem C(2017) 2200)

(Pouze anglické znění je závazné)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 211/2011 ze dne 16. února 2011 o občanské iniciativě (1), a zejména na článek 4 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím Komise C(2013) 5969 ze dne 13. září 2013 byla zamítnuta registrace navrhované občanské iniciativy s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ („Minority SafePack – milion podpisů pro rozmanitost v Evropě“). Tribunál Evropské unie ve svém rozsudku ze dne 3. února 2017 (věc T-646/13) toto rozhodnutí zrušil z toho důvodu, že Komise nesplnila svou povinnost odůvodnění tím, že neuvedla, která z opatření uvedených v příloze navrhované občanské iniciativy nespadají do jejích pravomocí, ani důvody na podporu daného závěru. Aby bylo možno nezbytnými opatřeními vyhovět rozsudku Tribunálu, je třeba přijmout nové rozhodnutí Komise týkající se žádosti o registraci této navrhované občanské iniciativy. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím Komise C(2013) 5969 ze dne 13. září 2013 byla zamítnuta registrace navrhované občanské iniciativy s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ („Minority SafePack – milion podpisů pro rozmanitost v Evropě“). Tribunál Evropské unie ve svém rozsudku ze dne 3. února 2017 (věc T-646/13) toto rozhodnutí zrušil z toho důvodu, že Komise nesplnila svou povinnost odůvodnění tím, že neuvedla, která z opatření uvedených v příloze navrhované občanské iniciativy nespadají do jejích pravomocí, ani důvody na podporu daného závěru. Aby bylo možno nezbytnými opatřeními vyhovět rozsudku Tribunálu, je třeba přijmout nové rozhodnutí Komise týkající se žádosti o registraci této navrhované občanské iniciativy.

| (2) | Předmětem navrhované občanské iniciativy s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ je tato výzva: „Vyzýváme EU, aby zlepšila ochranu příslušníků národnostních a jazykových menšin a posílila kulturní a jazykovou rozmanitost v Unii.“ |
| --- | --- |

(2)

Předmětem navrhované občanské iniciativy s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ je tato výzva: „Vyzýváme EU, aby zlepšila ochranu příslušníků národnostních a jazykových menšin a posílila kulturní a jazykovou rozmanitost v Unii.“

| (3) | Cíle navrhované občanské iniciativy jsou následující: „Vyzýváme EU, aby přijala soubor právních aktů na zlepšení ochrany příslušníků národnostních a jazykových menšin a na posílení kulturní a jazykové rozmanitosti v Unii. To zahrnuje i opatření týkající se regionálních a menšinových jazyků, vzdělávání a kultury, regionální politiky, zapojení občanů, rovnosti, audiovizuálního a jiného mediálního obsahu, jakož i státní podpory poskytované regionálními orgány“. |
| --- | --- |

(3)

Cíle navrhované občanské iniciativy jsou následující: „Vyzýváme EU, aby přijala soubor právních aktů na zlepšení ochrany příslušníků národnostních a jazykových menšin a na posílení kulturní a jazykové rozmanitosti v Unii. To zahrnuje i opatření týkající se regionálních a menšinových jazyků, vzdělávání a kultury, regionální politiky, zapojení občanů, rovnosti, audiovizuálního a jiného mediálního obsahu, jakož i státní podpory poskytované regionálními orgány“.

| (4) | V příloze navrhované občanské iniciativy je konkrétně uvedeno jedenáct právních aktů Unie, na které se navrhovaná občanská iniciativa zaměřuje; jedná se v podstatě o návrhy Komise, a sice:






  a) | doporučení Rady „týkající se ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti Unie“ na základě čl. 167 odst. 5 druhé odrážky a čl. 165 odst. 4 druhé odrážky SFEU; |
| --- | --- | --- |

(4)

V příloze navrhované občanské iniciativy je konkrétně uvedeno jedenáct právních aktů Unie, na které se navrhovaná občanská iniciativa zaměřuje; jedná se v podstatě o návrhy Komise, a sice:

a)

doporučení Rady „týkající se ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti Unie“ na základě čl. 167 odst. 5 druhé odrážky a čl. 165 odst. 4 druhé odrážky SFEU;

| b) | rozhodnutí nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 167 odst. 5 první odrážky a čl. 165 odst. 4 první odrážky SFEU, jehož cílem by bylo přizpůsobit „programy financování tak, aby byly přístupné malým regionálním a menšinovým jazykovým komunitám“; |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 167 odst. 5 první odrážky a čl. 165 odst. 4 první odrážky SFEU, jehož cílem by bylo přizpůsobit „programy financování tak, aby byly přístupné malým regionálním a menšinovým jazykovým komunitám“;

| c) | rozhodnutí nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 167 odst. 5 první odrážky a čl. 165 odst. 4 první odrážky SFEU, jehož cílem by bylo vytvořit centrum jazykové rozmanitosti, které by posílilo povědomí o významu regionálních a menšinových jazyků a podpořilo rozmanitost na všech úrovních, financované převážně Evropskou unií; |
| --- | --- |

c)

rozhodnutí nebo nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 167 odst. 5 první odrážky a čl. 165 odst. 4 první odrážky SFEU, jehož cílem by bylo vytvořit centrum jazykové rozmanitosti, které by posílilo povědomí o významu regionálních a menšinových jazyků a podpořilo rozmanitost na všech úrovních, financované převážně Evropskou unií;

| d) | nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě článků 177 a 178 SFEU, jehož cílem by bylo upravit společná ustanovení o regionálních fondech EU tak, aby do nich jako tematický cíl byla zahrnuta ochrana menšin a podpora kulturní a jazykové rozmanitosti; |
| --- | --- |

d)

nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě článků 177 a 178 SFEU, jehož cílem by bylo upravit společná ustanovení o regionálních fondech EU tak, aby do nich jako tematický cíl byla zahrnuta ochrana menšin a podpora kulturní a jazykové rozmanitosti;

| e) | nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 173 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 SFEU, jehož cílem by bylo změnit nařízení o programu „Horizont 2020“ za účelem zlepšení výzkumu přidané hodnoty příspěvku národnostních menšin a kulturní a jazykové rozmanitosti k sociálnímu a hospodářskému rozvoji v regionech EU; |
| --- | --- |

e)

nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě čl. 173 odst. 3 a čl. 182 odst. 1 SFEU, jehož cílem by bylo změnit nařízení o programu „Horizont 2020“ za účelem zlepšení výzkumu přidané hodnoty příspěvku národnostních menšin a kulturní a jazykové rozmanitosti k sociálnímu a hospodářskému rozvoji v regionech EU;

| f) | směrnici, nařízení nebo rozhodnutí Rady na základě čl. 20 odst. 2 a článku 25 SFEU, jejichž účelem by bylo posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř EU, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbách do Evropského parlamentu; |
| --- | --- |

f)

směrnici, nařízení nebo rozhodnutí Rady na základě čl. 20 odst. 2 a článku 25 SFEU, jejichž účelem by bylo posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř EU, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbách do Evropského parlamentu;

| g) | opatření účinná v boji proti diskriminaci a v podpoře rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny, zejména pak revizí stávajících směrnic Rady v oblasti rovného zacházení, na základě čl. 19 odst. 1 SFEU; |
| --- | --- |

g)

opatření účinná v boji proti diskriminaci a v podpoře rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny, zejména pak revizí stávajících směrnic Rady v oblasti rovného zacházení, na základě čl. 19 odst. 1 SFEU;

| h) | změny právních předpisů EU za účelem zajištění téměř rovného zacházení s osobami bez státní příslušnosti a s občany Unie na základě čl. 79 odst. 2 SFEU; |
| --- | --- |

h)

změny právních předpisů EU za účelem zajištění téměř rovného zacházení s osobami bez státní příslušnosti a s občany Unie na základě čl. 79 odst. 2 SFEU;

| i) | nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě článku 118 SFEU směřující k zavedení jednotného autorského práva, které by umožňovalo považovat celou EU za vnitřní trh v oblasti autorských práv; |
| --- | --- |

i)

nařízení Evropského parlamentu a Rady na základě článku 118 SFEU směřující k zavedení jednotného autorského práva, které by umožňovalo považovat celou EU za vnitřní trh v oblasti autorských práv;

| j) | změnu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (2) za účelem zajištění volného pohybu služeb a příjmu audiovizuálního obsahu v regionech, v nichž žijí národnostní menšiny, a to na základě čl. 53 odst. 1 a článku 63 SFEU; |
| --- | --- |

j)

změnu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU (2) za účelem zajištění volného pohybu služeb a příjmu audiovizuálního obsahu v regionech, v nichž žijí národnostní menšiny, a to na základě čl. 53 odst. 1 a článku 63 SFEU;

| k) | nařízení nebo rozhodnutí Rady směřující k blokové výjimce pro projekty podporující národnostní menšiny a jejich kulturu, a to na základě článku 109, čl. 108 odst. 4 nebo čl. 107 odst. 3 písm. e) SFEU. |
| --- | --- |

k)

nařízení nebo rozhodnutí Rady směřující k blokové výjimce pro projekty podporující národnostní menšiny a jejich kulturu, a to na základě článku 109, čl. 108 odst. 4 nebo čl. 107 odst. 3 písm. e) SFEU.

| (5) | Právní akty Unie pro účely provádění Smluv mohou být přijaty






  — | v oblastech zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů; zachování a ochrany kulturního dědictví evropského významu; nekomerční kulturní výměny a umělecké a literární tvorby, včetně tvorby v audiovizuální oblasti, |
| --- | --- | --- |

(5)

Právní akty Unie pro účely provádění Smluv mohou být přijaty

—

v oblastech zlepšování znalostí a šíření kultury a dějin evropských národů; zachování a ochrany kulturního dědictví evropského významu; nekomerční kulturní výměny a umělecké a literární tvorby, včetně tvorby v audiovizuální oblasti,

| — | v oblastech rozvoje evropského rozměru ve vzdělávání, a to mimo jiné i prostřednictvím výuky a šíření jazyků členských států, |
| --- | --- |

—

v oblastech rozvoje evropského rozměru ve vzdělávání, a to mimo jiné i prostřednictvím výuky a šíření jazyků členských států,

| — | za účelem vymezení úkolů, přednostních cílů a organizování strukturálních fondů za předpokladu, že činnosti, které mají být financovány, povedou k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie, |
| --- | --- |

—

za účelem vymezení úkolů, přednostních cílů a organizování strukturálních fondů za předpokladu, že činnosti, které mají být financovány, povedou k posílení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie,

| — | ohledně zvláštních opatření na podporu činností, které členské státy provádějí za účelem rychlejšího přizpůsobování průmyslu strukturálním změnám, podpory prostředí příznivého pro iniciativy a pro rozvoj podnikání v rámci Unie, zejména v případě malých a středních podniků, podpory prostředí příznivého pro spolupráci mezi podniky, podpory dokonalejšího využívání průmyslového potenciálu v oblasti inovace, výzkumu a technologického rozvoje, |
| --- | --- |

—

ohledně zvláštních opatření na podporu činností, které členské státy provádějí za účelem rychlejšího přizpůsobování průmyslu strukturálním změnám, podpory prostředí příznivého pro iniciativy a pro rozvoj podnikání v rámci Unie, zejména v případě malých a středních podniků, podpory prostředí příznivého pro spolupráci mezi podniky, podpory dokonalejšího využívání průmyslového potenciálu v oblasti inovace, výzkumu a technologického rozvoje,

| — | v oblasti výzkumu a technologického rozvoje ve formě víceletého rámcového programu za účelem stanovení vědeckých a technologických cílů, kterých má být dosaženo činností Unie, a příslušných priorit, naznačení obecných směrů těchto činností a stanovení nejvyšší celkové částky a podrobností ohledně finanční účasti Unie na rámcovém programu a odpovídajícího podílu na jednotlivých vymezených činnostech, |
| --- | --- |

—

v oblasti výzkumu a technologického rozvoje ve formě víceletého rámcového programu za účelem stanovení vědeckých a technologických cílů, kterých má být dosaženo činností Unie, a příslušných priorit, naznačení obecných směrů těchto činností a stanovení nejvyšší celkové částky a podrobností ohledně finanční účasti Unie na rámcovém programu a odpovídajícího podílu na jednotlivých vymezených činnostech,

| — | v oblasti práv státních příslušníků třetích zemí oprávněně pobývajících v členském státě, včetně podmínek upravujících svobodu pohybu a pobytu v dalších členských státech EU, |
| --- | --- |

—

v oblasti práv státních příslušníků třetích zemí oprávněně pobývajících v členském státě, včetně podmínek upravujících svobodu pohybu a pobytu v dalších členských státech EU,

| — | za účelem vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu práv duševního vlastnictví v celé Unii, a zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie, |
| --- | --- |

—

za účelem vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu práv duševního vlastnictví v celé Unii, a zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie,

| — | za účelem koordinace právních a správních předpisů členských států týkajících se přístupu k samostatně výdělečným činnostem a jejich výkonu, |
| --- | --- |

—

za účelem koordinace právních a správních předpisů členských států týkajících se přístupu k samostatně výdělečným činnostem a jejich výkonu,

| — | za účelem určení kategorií podpor poskytovaných státy, na které se nevztahuje postup podle čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

—

za účelem určení kategorií podpor poskytovaných státy, na které se nevztahuje postup podle čl. 108 odst. 2 SFEU.

| (6) | Z uvedených důvodů navrhovaná občanská iniciativa, jelikož jejím cílem je, aby Komise přijala návrhy právních aktů Unie pro účely provedení Smluv, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění písm. a) až e) a h) až k), nespadá zjevně mimo rámec pravomocí, které Komisi umožňují předložit návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(6)

Z uvedených důvodů navrhovaná občanská iniciativa, jelikož jejím cílem je, aby Komise přijala návrhy právních aktů Unie pro účely provedení Smluv, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění písm. a) až e) a h) až k), nespadá zjevně mimo rámec pravomocí, které Komisi umožňují předložit návrh právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení.

| (7) | Právní akt Unie pro účely provedení Smluv nemůže být přijat s cílem posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř Unie, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbě poslanců do Evropského parlamentu. V čl. 20 odst. 2 SFEU jsou stanovena práva občanů Unie. Uvedená práva zahrnují právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu v členském státě, v němž mají bydliště, za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu. Článek 25 SFEU stanoví, že na základě zprávy Komise může Rada jednomyslně zvláštním legislativním postupem a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu přijmout ustanovení k posílení nebo rozšíření práv uvedených v čl. 20 odst. 2 SFEU. Avšak práva posílená nebo rozšířená těmito ustanoveními musí směřovat vůči jiným členským státům než vůči státu, jehož je daný občan Unie státním příslušníkem, nebo vůči orgánům Unie. V rozporu s tím právní akt předpokládaný navrhovanou občanskou iniciativou pod názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ neobsahuje žádná srovnatelná omezení. Stanovil by tedy rovněž práva, která lze uplatnit vůči členskému státu, jehož je občan Unie státním příslušníkem. Z tohoto důvodu článek 25 a čl. 20 odst. 2 SFEU nemůže tvořit právní základ pro přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv „s cílem posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř Unie, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbě poslanců do Evropského parlamentu“. Pokud by se právní akt předpokládaný navrhovanou občanskou iniciativou nazvanou „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ v podstatě týkal ustanovení nezbytných pro všeobecné a přímé volby poslanců Evropského parlamentu, byl by to Evropský parlament, který v souladu s článkem 223 SFEU vypracuje návrh těchto ustanovení, a to v souladu s jednotným postupem ve všech členských státech nebo v souladu se zásadami společnými všem členským státům. Z tohoto důvodu není Komise na základě Smluv oprávněna předložit takový návrh právního aktu. |
| --- | --- |

(7)

Právní akt Unie pro účely provedení Smluv nemůže být přijat s cílem posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř Unie, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbě poslanců do Evropského parlamentu. V čl. 20 odst. 2 SFEU jsou stanovena práva občanů Unie. Uvedená práva zahrnují právo volit a být volen ve volbách do Evropského parlamentu v členském státě, v němž mají bydliště, za stejných podmínek jako státní příslušníci tohoto státu. Článek 25 SFEU stanoví, že na základě zprávy Komise může Rada jednomyslně zvláštním legislativním postupem a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu přijmout ustanovení k posílení nebo rozšíření práv uvedených v čl. 20 odst. 2 SFEU. Avšak práva posílená nebo rozšířená těmito ustanoveními musí směřovat vůči jiným členským státům než vůči státu, jehož je daný občan Unie státním příslušníkem, nebo vůči orgánům Unie. V rozporu s tím právní akt předpokládaný navrhovanou občanskou iniciativou pod názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ neobsahuje žádná srovnatelná omezení. Stanovil by tedy rovněž práva, která lze uplatnit vůči členskému státu, jehož je občan Unie státním příslušníkem. Z tohoto důvodu článek 25 a čl. 20 odst. 2 SFEU nemůže tvořit právní základ pro přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv „s cílem posílit postavení příslušníků národnostních menšin uvnitř Unie, aby jejich legitimní zájmy byly zohledněny při volbě poslanců do Evropského parlamentu“. Pokud by se právní akt předpokládaný navrhovanou občanskou iniciativou nazvanou „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ v podstatě týkal ustanovení nezbytných pro všeobecné a přímé volby poslanců Evropského parlamentu, byl by to Evropský parlament, který v souladu s článkem 223 SFEU vypracuje návrh těchto ustanovení, a to v souladu s jednotným postupem ve všech členských státech nebo v souladu se zásadami společnými všem členským státům. Z tohoto důvodu není Komise na základě Smluv oprávněna předložit takový návrh právního aktu.

| (8) | Právní akt Unie pro účely provedení Smluv nemůže být přijat ani v souvislosti s účinnými opatřeními proti diskriminaci a v souvislosti s podporou rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny, zejména pak revizí stávajících směrnic Rady v oblasti rovného zacházení. Pokud jde o orgány Unie, musí bez ohledu na svoji oblast působnosti respektovat „kulturní a jazykovou rozmanitost“ v souladu s čl. 3 odst. 3 SEU a zdržet se diskriminace na základě „příslušnosti k národnostní menšině“ v souladu s čl. 21 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie, přičemž žádné z těchto ustanovení netvoří právní základ pro jakékoli opatření orgánů. Článek 19 SFEU stanoví, že aniž jsou dotčena ostatní ustanovení Smluv a v rámci pravomocí svěřených Unii Smlouvami, může Rada zvláštním legislativním postupem a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu jednomyslně přijmout vhodná opatření k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Avšak tento vyčerpávající seznam důvodů diskriminace nezahrnuje příslušnost k národnostní menšině. Z tohoto důvodu článek 19 SFEU nemůže tvořit právní základ pro přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souvislosti s návrhy „účinných opatření proti diskriminaci a podporou rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny“. |
| --- | --- |

(8)

Právní akt Unie pro účely provedení Smluv nemůže být přijat ani v souvislosti s účinnými opatřeními proti diskriminaci a v souvislosti s podporou rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny, zejména pak revizí stávajících směrnic Rady v oblasti rovného zacházení. Pokud jde o orgány Unie, musí bez ohledu na svoji oblast působnosti respektovat „kulturní a jazykovou rozmanitost“ v souladu s čl. 3 odst. 3 SEU a zdržet se diskriminace na základě „příslušnosti k národnostní menšině“ v souladu s čl. 21 odst. 1 Listiny základních práv Evropské unie, přičemž žádné z těchto ustanovení netvoří právní základ pro jakékoli opatření orgánů. Článek 19 SFEU stanoví, že aniž jsou dotčena ostatní ustanovení Smluv a v rámci pravomocí svěřených Unii Smlouvami, může Rada zvláštním legislativním postupem a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu jednomyslně přijmout vhodná opatření k boji proti diskriminaci na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo přesvědčení, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace. Avšak tento vyčerpávající seznam důvodů diskriminace nezahrnuje příslušnost k národnostní menšině. Z tohoto důvodu článek 19 SFEU nemůže tvořit právní základ pro přijetí právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souvislosti s návrhy „účinných opatření proti diskriminaci a podporou rovného zacházení, a to i pokud jde o národnostní menšiny“.

| (9) | Z uvedených důvodů navrhovaná občanská iniciativa v rozsahu, v němž je jejím cílem přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí pro účely provedení Smluv, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění písm. f) a g), spadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(9)

Z uvedených důvodů navrhovaná občanská iniciativa v rozsahu, v němž je jejím cílem přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí pro účely provedení Smluv, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění písm. f) a g), spadá zjevně mimo rámec pravomocí Komise na předložení návrhu právního aktu Unie pro účely provedení Smluv v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) uvedeného nařízení.

| (10) | Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy. |
| --- | --- |

(10)

Smlouva o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“) posiluje občanství Unie a demokratické fungování Unie tím, že mimo jiné stanoví, že každý občan má právo se podílet na demokratickém životě Unie prostřednictvím evropské občanské iniciativy.

| (11) | Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější. |
| --- | --- |

(11)

Postupy a podmínky vyžadované pro občanskou iniciativu by proto měly být jasné, jednoduché, uživatelsky vstřícné a přiměřené povaze občanské iniciativy, tak aby povzbuzovaly k účasti občanů a učinily Unii přístupnější.

| (12) | Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ by proto měla být zaregistrována. Vyjádření podpory této navrhované občanské iniciativě lze shromažďovat za předpokladu, že jejím cílem je přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí za účelem provedení Smluv, jak je uvedeno v 4. bodě odůvodnění písm. a) až e) a h) až k), |
| --- | --- |

(12)

Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ by proto měla být zaregistrována. Vyjádření podpory této navrhované občanské iniciativě lze shromažďovat za předpokladu, že jejím cílem je přijetí návrhů právních aktů Unie předložených Komisí za účelem provedení Smluv, jak je uvedeno v 4. bodě odůvodnění písm. a) až e) a h) až k),

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Navrhovaná občanská iniciativa s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ je zaregistrována.

2.   Vyjádření podpory této navrhované občanské iniciativě lze shromažďovat na základě předpokladu, že jejím cílem jsou návrhy předložené Komisí v souvislosti s(e)

| — | doporučením Rady „týkajícím se ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti Unie“, |
| --- | --- |

—

doporučením Rady „týkajícím se ochrany a podpory kulturní a jazykové rozmanitosti Unie“,

| — | rozhodnutím nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady, jejichž cílem je upravit „programy financování tak, aby usnadňovaly přístup k malým regionálním a menšinovým jazykům“, |
| --- | --- |

—

rozhodnutím nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady, jejichž cílem je upravit „programy financování tak, aby usnadňovaly přístup k malým regionálním a menšinovým jazykům“,

| — | rozhodnutím nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem je vytvořit centrum jazykové rozmanitosti, které by posílilo povědomí o významu regionálních a menšinových jazyků a podpořilo rozmanitost na všech úrovních, financované převážně Unií, |
| --- | --- |

—

rozhodnutím nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem je vytvořit centrum jazykové rozmanitosti, které by posílilo povědomí o významu regionálních a menšinových jazyků a podpořilo rozmanitost na všech úrovních, financované převážně Unií,

| — | nařízením upravujícím všeobecná pravidla upravující úkoly, prioritní cíle a uspořádání strukturálních fondů tak, aby zohledňovaly ochranu menšin a podporu kulturní a jazykové rozmanitosti za předpokladu, že financovaná opatření povedou k posílení ekonomické, sociální a územní soudržnosti Unie, |
| --- | --- |

—

nařízením upravujícím všeobecná pravidla upravující úkoly, prioritní cíle a uspořádání strukturálních fondů tak, aby zohledňovaly ochranu menšin a podporu kulturní a jazykové rozmanitosti za předpokladu, že financovaná opatření povedou k posílení ekonomické, sociální a územní soudržnosti Unie,

| — | nařízením Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem by bylo změnit nařízení o programu „Horizont 2020“ za účelem zlepšení výzkumu přidané hodnoty příspěvku národnostních menšin a kulturní a jazykové rozmanitosti k sociálnímu a hospodářskému rozvoji v unijních regionech, |
| --- | --- |

—

nařízením Evropského parlamentu a Rady, jehož cílem by bylo změnit nařízení o programu „Horizont 2020“ za účelem zlepšení výzkumu přidané hodnoty příspěvku národnostních menšin a kulturní a jazykové rozmanitosti k sociálnímu a hospodářskému rozvoji v unijních regionech,

| — | změnou právních předpisů EU za účelem zajištění téměř rovného zacházení s osobami bez státní příslušnosti a s občany Unie, |
| --- | --- |

—

změnou právních předpisů EU za účelem zajištění téměř rovného zacházení s osobami bez státní příslušnosti a s občany Unie,

| — | nařízením Evropského parlamentu a Rady za účelem zavedení jednotného autorského práva, které by umožňovalo považovat celou Unii za vnitřní trh v oblasti autorských práv, |
| --- | --- |

—

nařízením Evropského parlamentu a Rady za účelem zavedení jednotného autorského práva, které by umožňovalo považovat celou Unii za vnitřní trh v oblasti autorských práv,

| — | změnou směrnice 2010/13/EU za účelem zajištění volného pohybu služeb a příjmu audiovizuálního obsahu v regionech, v nichž žijí národnostní menšiny, |
| --- | --- |

—

změnou směrnice 2010/13/EU za účelem zajištění volného pohybu služeb a příjmu audiovizuálního obsahu v regionech, v nichž žijí národnostní menšiny,

| — | nařízením nebo rozhodnutím Rady směřujícím k blokové výjimce pro projekty podporující národnostní menšiny a jejich kulturu z postupů uvedených v čl. 108 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

—

nařízením nebo rozhodnutím Rady směřujícím k blokové výjimce pro projekty podporující národnostní menšiny a jejich kulturu z postupů uvedených v čl. 108 odst. 2 SFEU.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. dubna 2017.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno organizátorům (členům občanského výboru) navrhované občanské iniciativy s názvem „Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe“ zastoupeným Hansem Heinrichem HANSENEM a Hunorem KELEMENEM coby kontaktními osobami.

V Bruselu dne 29. března 2017.

Za Komisi

Frans TIMMERMANS

první místopředseda

---

(1)  
  Úř. věst. L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/13/EU ze dne 10. března 2010 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících poskytování audiovizuálních mediálních služeb (směrnice o audiovizuálních mediálních službách) (Úř. věst. L 95, 15.4.2010, s. 1).

2

---