# Eiropas Savienības L 37/2016

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 37 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 59. gadagājums2016. gada 12. februāris |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 37

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

59. gadagājums2016. gada 12. februāris

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/181 (2016. gada 10. februāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/182 (2016. gada 11. februāris), ar ko darbīgās vielas piraflufēnetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  ) | 40 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/183 (2016. gada 11. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012, ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī (
  1
  ) | 44 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/184 (2016. gada 11. februāris), ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme | 56 |
| | * | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/185 (2016. gada 11. februāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme | 76 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/186 (2016. gada 11. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 97 |
| | | LĒMUMI |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/187 (2015. gada 11. decembris), ar kuru groza Lēmumu ECB/2013/1, ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (ECB/2015/46) | 100 |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/188 (2015. gada 11. decembris) par to, kā Eiropas Centrālā banka un Vienotā uzraudzības mehānisma nacionālās kompetentās iestādes piekļūst un izmanto VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus (ECB/2015/47) | 104 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/181 (2016. gada 10. februāris), ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam

1

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/182 (2016. gada 11. februāris), ar ko darbīgās vielas piraflufēnetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (
  1
  )

1

40

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/183 (2016. gada 11. februāris), ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012, ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī (
  1
  )

1

44

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/184 (2016. gada 11. februāris), ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme

56

*

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/185 (2016. gada 11. februāris), ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme

76

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2016/186 (2016. gada 11. februāris), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

97

LĒMUMI

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/187 (2015. gada 11. decembris), ar kuru groza Lēmumu ECB/2013/1, ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (ECB/2015/46)

100

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (ES) 2016/188 (2015. gada 11. decembris) par to, kā Eiropas Centrālā banka un Vienotā uzraudzības mehānisma nacionālās kompetentās iestādes piekļūst un izmanto VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus (ECB/2015/47)

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/181

(2016. gada 10. februāris),

ar ko nosaka pagaidu antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importam

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar dalībvalstīm,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   PROCEDŪRAS SĀKŠANA

| (1) | Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 14. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Krievijas Federācijas (“Krievija”) (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu dzelzs vai neleģētā tērauda vai citādu leģēto tēraudu, bet ne nerūsējošā tērauda, velmējumu, jebkāda platuma, auksti velmētu (presētu aukstā stāvoklī), neplaķētu, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātu (“auksti velmēti plakanu tērauda velmējumu”) importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”). |
| --- | --- |

(1)

Pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (“pamatregula”) 5. pantu, Eiropas Komisija (“Komisija”) 2015. gada 14. maijā sāka antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Krievijas Federācijas (“Krievija”) (kopā “attiecīgās valstis”) izcelsmes plakanu dzelzs vai neleģētā tērauda vai citādu leģēto tēraudu, bet ne nerūsējošā tērauda, velmējumu, jebkāda platuma, auksti velmētu (presētu aukstā stāvoklī), neplaķētu, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādātu (“auksti velmēti plakanu tērauda velmējumu”) importu Savienībā. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu par procedūras sākšanu (2) (“paziņojums par procedūras sākšanu”).

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

2

| (2) | Pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 1. aprīlī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no konkrēto auksti velmēto plakano tērauda velmējumu ražošanas kopapjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi, ka ar minēto ražojumu saistīts dempings un tā izraisīts būtisks kaitējums, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad Eiropas Tērauda ražotāju asociācija (“Eurofer” jeb “sūdzības iesniedzējs”) 2015. gada 1. aprīlī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri ražo vairāk nekā 25 % no konkrēto auksti velmēto plakano tērauda velmējumu ražošanas kopapjoma Savienībā, Komisija sāka izmeklēšanu. Sūdzībā bija ietverti pierādījumi, ka ar minēto ražojumu saistīts dempings un tā izraisīts būtisks kaitējums, un tie bija pietiekami, lai pamatotu izmeklēšanas sākšanu.

Eurofer

1.2.   REĢISTRĀCIJA

| (3) | Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2015. gada 12. decembrī publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 (3), ar ko uz konkrētu ĶTR un Krievijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu no 2015. gada 13. decembra attiecina reģistrāciju (“Reģistrācijas regula”). |
| --- | --- |

(3)

Pēc sūdzības iesniedzēja pieprasījuma, kas bija pamatots ar vajadzīgajiem pierādījumiem, Komisija 2015. gada 12. decembrī publicēja Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 (3), ar ko uz konkrētu ĶTR un Krievijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu no 2015. gada 13. decembra attiecina reģistrāciju (“Reģistrācijas regula”).

3

| (4) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka prasība reģistrēt importu ir nepamatota, jo nav izpildīti pamatregulas 14. panta 5. punkta nosacījumi. Tās apgalvoja, ka nav izpildīti nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku, jo prasības pamatā būtu brīvi izvēlēti laikposmi, netiktu ņemts vērā importa cikliskums un importa reģistrācija, kā arī pasākumu atpakaļejoša īstenošana būtu pretrunā Savienības interesēm. Tomēr lēmuma pieņemšanas laikā Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu, kas pamatoja vajadzību reģistrēt importu, proti, bija strauji palielinājies importa apjoms no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļas. Tāpēc šajā saistībā izteiktais apgalvojums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(4)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka prasība reģistrēt importu ir nepamatota, jo nav izpildīti pamatregulas 14. panta 5. punkta nosacījumi. Tās apgalvoja, ka nav izpildīti nosacījumi maksājumu iekasēšanai ar atpakaļejošu spēku, jo prasības pamatā būtu brīvi izvēlēti laikposmi, netiktu ņemts vērā importa cikliskums un importa reģistrācija, kā arī pasākumu atpakaļejoša īstenošana būtu pretrunā Savienības interesēm. Tomēr lēmuma pieņemšanas laikā Komisijai bija pietiekami daudz prima facie pierādījumu, kas pamatoja vajadzību reģistrēt importu, proti, bija strauji palielinājies importa apjoms no attiecīgajām valstīm un to tirgus daļas. Tāpēc šajā saistībā izteiktais apgalvojums tika noraidīts.

prima facie

1.3.   IEINTERESĒTĀS PERSONAS

| (5) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas un Krievijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. |
| --- | --- |

(5)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija aicināja ieinteresētās personas pieteikties dalībai izmeklēšanā. Turklāt Komisija īpaši informēja sūdzības iesniedzēju, citus zināmos Savienības ražotājus, zināmos ražotājus eksportētājus, Ķīnas un Krievijas iestādes, zināmos importētājus, piegādātājus, lietotājus un tirgotājus, kā arī zināmās attiecīgās asociācijas par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties.

| (6) | Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(6)

Ieinteresētajām personām bija iespēja izteikt savu viedokli rakstiski un pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.

1.4.   ANALOGĀS VALSTS RAŽOTĀJI

| (7) | Komisija arī informēja ražotājus ASV, Brazīlijā, Dienvidkorejā, Indijā, Japānā, Kanādā, Taivānā, Turcijā un Ukrainā par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlas Kanādu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija arī informēja ražotājus ASV, Brazīlijā, Dienvidkorejā, Indijā, Japānā, Kanādā, Taivānā, Turcijā un Ukrainā par izmeklēšanas sākšanu un aicināja tos piedalīties. Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija informēja ieinteresētās personas, ka tā par tirgus ekonomikas trešo valsti (“analogā valsts”) pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkta nozīmē provizoriski izvēlas Kanādu.

1.5.   ATLASE

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā varētu atlasīt ieinteresētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

1.5.1.   Savienības ražotāju atlase

Savienības ražotāju atlase

| (9) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Šajā pagaidu izlasē bija pieci Savienības ražotāji no piecām dažādām dalībvalstīm, un tie ražoja vairāk nekā 35 % no auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par pagaidu izlasi. |
| --- | --- |

(9)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka tā ir provizoriski veikusi Savienības ražotāju atlasi. Komisija atlasi veica, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu un vienlaikus nodrošinot ģeogrāfisko izkliedētību. Šajā pagaidu izlasē bija pieci Savienības ražotāji no piecām dažādām dalībvalstīm, un tie ražoja vairāk nekā 35 % no auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas apjoma Savienībā. Komisija aicināja ieinteresētās personas paust viedokli par pagaidu izlasi.

| (10) | Eurofer iesniedza piezīmes un dažādu iemeslu dēļ rosināja veikt izmaiņas piedāvātajā izlasē. Tomēr pēc šo piezīmju analīzes Komisija secināja, ka, veicot Eurofer ierosinātās izmaiņas, izlases reprezentativitāte kopumā neuzlabotos. Tāpēc Komisija apstiprināja izlasi un vairs nav saņēmusi nekādas piezīmes šajā saistībā. |
| --- | --- |

(10)

Eurofer iesniedza piezīmes un dažādu iemeslu dēļ rosināja veikt izmaiņas piedāvātajā izlasē. Tomēr pēc šo piezīmju analīzes Komisija secināja, ka, veicot Eurofer ierosinātās izmaiņas, izlases reprezentativitāte kopumā neuzlabotos. Tāpēc Komisija apstiprināja izlasi un vairs nav saņēmusi nekādas piezīmes šajā saistībā.

Eurofer

Eurofer

1.5.2.   Importētāju atlase

Importētāju atlase

| (11) | Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi. |
| --- | --- |

(11)

Komisija aicināja nesaistītos importētājus sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju, lai lemtu par to, vai nepieciešama atlase, un attiecīgā gadījumā veidotu izlasi.

| (12) | Trīspadsmit importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Četrus no tiem iekļāva izlasē, taču tikai viens no tiem iesniedza atbildes uz importētāju anketas jautājumiem. Lai Komisijas konstatējumu pamatā būtu lielāks skaits nesaistītu importētāju, tā sazinājās ar atlikušajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās atlases procesā, taču neviens no tiem neapstiprināja vēlmi atbildēt uz importētāju anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(12)

Trīspadsmit importētāji sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tos iekļauj izlasē. Četrus no tiem iekļāva izlasē, taču tikai viens no tiem iesniedza atbildes uz importētāju anketas jautājumiem. Lai Komisijas konstatējumu pamatā būtu lielāks skaits nesaistītu importētāju, tā sazinājās ar atlikušajiem nesaistītajiem importētājiem, kuri pieteicās atlases procesā, taču neviens no tiem neapstiprināja vēlmi atbildēt uz importētāju anketas jautājumiem.

1.5.3.   Ražotāju eksportētāju atlase ĶTR un Krievijā

Ražotāju eksportētāju atlase ĶTR un Krievijā

| (13) | Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi attiecīgi ĶTR un Krievijā, Komisija lūdza visiem ĶTR un Krievijas ražotājiem eksportētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas Misijai Eiropas Savienībā un Krievijas Federācijas Pastāvīgajai misijai Eiropas Savienībā noteikt ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar ražotājiem eksportētājiem, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Lai izlemtu, vai nepieciešama atlase, un vajadzības gadījumā veiktu atlasi attiecīgi ĶTR un Krievijā, Komisija lūdza visiem ĶTR un Krievijas ražotājiem eksportētājiem sniegt paziņojumā par procedūras sākšanu norādīto informāciju. Turklāt Komisija lūdza Ķīnas Tautas Republikas Misijai Eiropas Savienībā un Krievijas Federācijas Pastāvīgajai misijai Eiropas Savienībā noteikt ražotājus eksportētājus un/vai sazināties ar ražotājiem eksportētājiem, kuriem varētu būt interese piedalīties izmeklēšanā.

| (14) | Desmit ražotāju eksportētāju grupas ĶTR un trīs Krievijā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tās iekļauj attiecīgi ĶTR un Krievijas ražotāju eksportētāju izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no divām ĶTR uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Izskatījusi no viena ražotāja eksportētāja saņemtās piezīmes, Komisija apstiprināja tā piedāvāto izlasi. |
| --- | --- |

(14)

Desmit ražotāju eksportētāju grupas ĶTR un trīs Krievijā sniedza pieprasīto informāciju un piekrita, ka tās iekļauj attiecīgi ĶTR un Krievijas ražotāju eksportētāju izlasē. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu Komisija izveidoja izlasi no divām ĶTR uzņēmumu grupām, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo eksporta apjomu uz Savienību, ko atvēlētajā laikā varēja pienācīgi izmeklēt. Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu ar visiem zināmajiem attiecīgajiem ražotājiem eksportētājiem un ĶTR iestādēm notika apspriešanās par izlases veidošanu. Izskatījusi no viena ražotāja eksportētāja saņemtās piezīmes, Komisija apstiprināja tā piedāvāto izlasi.

| (15) | Ņemot vērā, ka Krievijā ir neliels skaits ražotāju eksportētāju, Komisija nolēma nevis izveidot izlasi Krievijā, bet gan izmeklēt visas trīs attiecīgās uzņēmumu grupas. Šie uzņēmumi un Krievijas iestādes tika attiecīgi informēti. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā, ka Krievijā ir neliels skaits ražotāju eksportētāju, Komisija nolēma nevis izveidot izlasi Krievijā, bet gan izmeklēt visas trīs attiecīgās uzņēmumu grupas. Šie uzņēmumi un Krievijas iestādes tika attiecīgi informēti.

1.6.   ATSEVIŠĶA PĀRBAUDE

| (16) | Sešas ražotāju eksportētāju grupas ĶTR norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tomēr neviena no tām neatbildēja uz anketas jautājumiem, tāpēc nevarēja apsvērt iespēju veikt atsevišķu pārbaudi. |
| --- | --- |

(16)

Sešas ražotāju eksportētāju grupas ĶTR norādīja, ka vēlas pieprasīt atsevišķu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu. Tomēr neviena no tām neatbildēja uz anketas jautājumiem, tāpēc nevarēja apsvērt iespēju veikt atsevišķu pārbaudi.

1.7.   ATBILDES UZ ANKETAS JAUTĀJUMIEM

| (17) | Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, trim lietotājiem, vienas saistītu tērauda nozares apkalpošanas centru grupas, viena tērauda nozares apkalpošanas centra, kas nav saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajās valstīs, trim ražotājiem eksportētājiem Krievijā, divām ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un viena ražotāja analogajā valstī. |
| --- | --- |

(17)

Komisija nosūtīja anketas visām tai zināmajām ieinteresētajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no pieciem Savienības ražotājiem, trim lietotājiem, vienas saistītu tērauda nozares apkalpošanas centru grupas, viena tērauda nozares apkalpošanas centra, kas nav saistīts ar kādu ražotāju eksportētāju attiecīgajās valstīs, trim ražotājiem eksportētājiem Krievijā, divām ražotāju eksportētāju grupām ĶTR un viena ražotāja analogajā valstī.

1.8.   PĀRBAUDES APMEKLĒJUMI

| (18) | Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi, ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti tālāk uzskaitīto uzņēmumu/asociācijas telpās.






  — | Asociācija:






  — | Eurofer, Brussels, Beļģija. |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

Komisija lūdza un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumi, ievērojot pamatregulas 16. pantu, tika veikti tālāk uzskaitīto uzņēmumu/asociācijas telpās.

—

Asociācija:

—

Eurofer, Brussels, Beļģija.

Eurofer

Brussels

| — | Ražotāji Savienībā:






  — | ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Vācija, |
| --- | --- | --- |

—

Ražotāji Savienībā:

—

ThyssenKrupp Germany, Duisburg, Vācija,

ThyssenKrupp Germany

Duisburg

| — | Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Apvienotā Karaliste, |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Limited, Port Talbot, Apvienotā Karaliste,

Tata Steel UK Limited

Port Talbot

| — | ArcelorMittal Belgium NV, Ghent, Beļģija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Belgium NV, Ghent, Beļģija,

ArcelorMittal Belgium NV

Ghent

| — | ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spānija, |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Sagunto S.L., Puerto de Sagunto, Spānija,

ArcelorMittal Sagunto S.L.

Puerto de Sagunto

| — | U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovākijas Republika. |
| --- | --- |

—

U. S. Steel Košice, s.r.o., Košice, Slovākijas Republika.

U. S. Steel Košice, s.r.o.

Košice

| — | Nesaistītie importētāji Savienībā:






  — | S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Itālija. |
| --- | --- | --- |

—

Nesaistītie importētāji Savienībā:

—

S. Polo Lamiere, San Polo di Torrile (PR), Itālija.

S. Polo Lamiere

San Polo di Torrile

PR

| — | Lietotāji un/vai tērauda nozares apkalpošanas centri Savienībā:






  — | SIA Valpro, Valmiera, Latvija, |
| --- | --- | --- |

—

Lietotāji un/vai tērauda nozares apkalpošanas centri Savienībā:

—

SIA Valpro, Valmiera, Latvija,

Valpro

| — | SIA Dinex Latvia, Ozolnieku novads, Latvija, |
| --- | --- |

—

SIA Dinex Latvia, Ozolnieku novads, Latvija,

Dinex Latvia

| — | Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spānija, |
| --- | --- |

—

Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L., Madrid, Spānija,

Gonvarri I. Centro De Servicios, S.L.

Madrid

| — | Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spānija, |
| --- | --- |

—

Industrial Ferrodistribuidora, S.L., Puerto de Sagunto, Spānija,

Industrial Ferrodistribuidora, S.L.

Puerto de Sagunto

| — | Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Apvienotā Karaliste. |
| --- | --- |

—

Steel & Alloy processing limited, West Bromwich, Apvienotā Karaliste.

Steel & Alloy processing limited

West Bromwich

| — | Ražotāji eksportētāji ĶTR:






  — | Angang grupa:






  — | Angang Steel Company Limited, Anshan, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Ražotāji eksportētāji ĶTR:

—

Angang grupa:

Angang

—

Angang Steel Company Limited, Anshan,

Angang Steel Company Limited

Anshan

| — | Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin, |
| --- | --- |

—

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin,

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd

Tianjin

| — | Shougang grupa:






  — | Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd, Beijing, |
| --- | --- | --- |

—

Shougang grupa:

Shougang

—

Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd, Beijing,

Beijing Shougang Cold Rolling Co. Ltd

Beijing

| — | Shougang Jintang United Iron&Steel Co. Ltd, Tagshan. |
| --- | --- |

—

Shougang Jintang United Iron&Steel Co. Ltd, Tagshan.

Shougang Jintang United Iron&Steel Co. Ltd

Tagshan

| — | Saistītais importētājs Savienībā:






  — | Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spānija. |
| --- | --- | --- |

—

Saistītais importētājs Savienībā:

—

Ansteel Spain S.L., Alcobendas, Spānija.

Ansteel Spain S.L.

Alcobendas

| — | Ražotāji eksportētāji Krievijā:






  — | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk, |
| --- | --- | --- |

—

Ražotāji eksportētāji Krievijā:

—

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk,

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

Magnitogorsk

| — | OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk, |
| --- | --- |

—

OJSC Novolipetsk Steel, Lipetsk,

OJSC Novolipetsk Steel

Lipetsk

| — | PAO Severstal, Cherepovets. |
| --- | --- |

—

PAO Severstal, Cherepovets.

PAO Severstal

Cherepovets

| — | Saistītais tērauda nozares apkalpošanas centrs/tirgotājs/importētājs Savienībā:






  — | SIA Severstal Distribution, Rīga, Latvija. |
| --- | --- | --- |

—

Saistītais tērauda nozares apkalpošanas centrs/tirgotājs/importētājs Savienībā:

—

SIA Severstal Distribution, Rīga, Latvija.

Severstal Distribution

| — | Saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:






  — | NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Šveice, |
| --- | --- | --- |

—

Saistītie tirgotāji/importētāji ārpus Savienības:

—

NOVEX Trading (Swiss) SA, Lugano, Šveice,

NOVEX Trading (Swiss) SA

Lugano

| — | MMK Steel Trade AG, Lugano, Šveice, |
| --- | --- |

—

MMK Steel Trade AG, Lugano, Šveice,

MMK Steel Trade AG

Lugano

| — | Severstal Export GmbH, Stansstad, Šveice. |
| --- | --- |

—

Severstal Export GmbH, Stansstad, Šveice.

Severstal Export GmbH

Stansstad

| — | Ražotājs analogajā valstī:






  — | ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Kanāda. |
| --- | --- | --- |

—

Ražotājs analogajā valstī:

—

ArcelorMittal Dofasco, Hamilton, Kanāda.

ArcelorMittal Dofasco

Hamilton

1.9.   IZMEKLĒŠANAS PERIODS UN ATTIECĪGAIS PERIODS

| (19) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). |
| --- | --- |

(19)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”).

| (20) | Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(20)

Kaitējuma noteikšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2011. gada 1. janvāra līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS

| (21) | Attiecīgais ražojums ir ĶTR un Krievijas izcelsmes plakani dzelzs vai neleģētā tērauda vai citādu leģēto tēraudu, bet ne nerūsējošā tērauda, velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80, 7226 92 00.
  No attiecīgā ražojuma definīcijas izslēdz šādus ražojuma veidus:






  — | plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, arī ruļļos, jebkāda biezuma, elektrotehniskie, |
| --- | --- | --- |

(21)

Attiecīgais ražojums ir ĶTR un Krievijas izcelsmes plakani dzelzs vai neleģētā tērauda vai citādu leģēto tēraudu, bet ne nerūsējošā tērauda, velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7209 15 00, 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99, ex 7209 25 00, 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80, ex 7211 29 00, 7225 50 80, 7226 92 00.

No attiecīgā ražojuma definīcijas izslēdz šādus ražojuma veidus:

—

plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, arī ruļļos, jebkāda biezuma, elektrotehniskie,

| — | plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, ruļļos, plānāki par 0,35 mm, atkvēlināti (tā dēvētie “metāla skārdi”), |
| --- | --- |

—

plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, ruļļos, plānāki par 0,35 mm, atkvēlināti (tā dēvētie “metāla skārdi”),

| — | plakani citādu leģēto tēraudu velmējumi, jebkāda platuma, no elektrotehniskā silīcijtērauda un |
| --- | --- |

—

plakani citādu leģēto tēraudu velmējumi, jebkāda platuma, no elektrotehniskā silīcijtērauda un

| — | plakani leģētā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, no ātrgriezējtērauda. |
| --- | --- |

—

plakani leģētā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, no ātrgriezējtērauda.

| (22) | Auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo no karsti velmētiem ruļļiem. Aukstās velmēšanas procesā iepriekš velmētu un kodinātu loksni vai sloksni izlaiž cauri aukstiem ruļļiem, proti, temperatūrā, kas zemāka par metāla atkvēlināšanas temperatūru. Auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo atbilstoši konkrētām specifikācijām vai patentētām galalietotāja specifikācijām. Tiem var būt dažādas formas: ruļļos (ieeļļotos vai neieeļļotos), griezuma garumā (loksnēs) vai šaurās sloksnēs. Auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir rūpnieciskās ražošanas izejmateriāli, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, galvenokārt izmantošanai ražošanā (rūpniecībā, iepakošanā, autobūvē u. c.), kā arī būvniecībā. |
| --- | --- |

(22)

Auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo no karsti velmētiem ruļļiem. Aukstās velmēšanas procesā iepriekš velmētu un kodinātu loksni vai sloksni izlaiž cauri aukstiem ruļļiem, proti, temperatūrā, kas zemāka par metāla atkvēlināšanas temperatūru. Auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus ražo atbilstoši konkrētām specifikācijām vai patentētām galalietotāja specifikācijām. Tiem var būt dažādas formas: ruļļos (ieeļļotos vai neieeļļotos), griezuma garumā (loksnēs) vai šaurās sloksnēs. Auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir rūpnieciskās ražošanas izejmateriāli, ko iegādājas galalietotāji dažādām vajadzībām, galvenokārt izmantošanai ražošanā (rūpniecībā, iepakošanā, autobūvē u. c.), kā arī būvniecībā.

2.2.   LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (23) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem piemīt vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienāds galvenais lietojums:






  a) | attiecīgajam ražojumam; |
| --- | --- | --- |

(23)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tālāk uzskaitītajiem ražojumiem piemīt vienādas fizikālās pamatīpašības un tiem ir vienāds galvenais lietojums:

a)

attiecīgajam ražojumam;

| b) | Krievijā, ĶTR un Kanādā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam; |
| --- | --- |

b)

Krievijā, ĶTR un Kanādā ražotajam un iekšzemes tirgū pārdotajam ražojumam;

| c) | Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam. |
| --- | --- |

c)

Savienības ražošanas nozares Savienībā ražotajam un pārdotajam ražojumam.

| (24) | Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem (jeb līdzīgām precēm) pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(24)

Tāpēc Komisija provizoriski nolēma, ka minētie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem (jeb līdzīgām precēm) pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

DEMPINGS

3.1.   ĶTR

3.1.1.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

3.1.1.1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (25) | Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību saskaņā ar minētās regulas 2. panta 1.–6. punktu ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi varētu piešķirt TER. |
| --- | --- |

(25)

Ievērojot pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, Komisija nosaka normālo vērtību saskaņā ar minētās regulas 2. panta 1.–6. punktu ĶTR ražotājiem eksportētājiem, kuri atbilst minētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem un kuriem tādējādi varētu piešķirt TER.

| (26) | Lai noteiktu, vai ir panākta atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja TER. |
| --- | --- |

(26)

Lai noteiktu, vai ir panākta atbilstība pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijiem, Komisija pieprasīja nepieciešamo informāciju, aicinot ražotājus eksportētājus aizpildīt TER pieprasījuma veidlapu. Neviens no ražotājiem eksportētājiem nepieprasīja TER.

3.1.1.2.   Analogā valsts

Analogā valsts

| (27) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz cenu vai salikto vērtību tirgus ekonomikas trešā valstī. Tālab bija jāizvēlas analogā valsts.

| (28) | Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka par piemērotu analogo valsti tā provizoriski izvēlējusies Kanādu, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Viens ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu asociācija (“CISA”) iebilda pret to, ka ir izvēlēta Kanāda, un apgalvoja, ka būtu piemēroti izvēlēties Krieviju. |
| --- | --- |

(28)

Paziņojumā par procedūras sākšanu Komisija norādīja, ka par piemērotu analogo valsti tā provizoriski izvēlējusies Kanādu, un aicināja ieinteresētās personas sniegt piezīmes. Viens ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu asociācija (“CISA”) iebilda pret to, ka ir izvēlēta Kanāda, un apgalvoja, ka būtu piemēroti izvēlēties Krieviju.

CISA

| (29) | Situācija Krievijā tika pārbaudīta atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, kurā ir noteikts, ka “attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu”. Tomēr Komisija uzskata, ka Krievija nav piemērota analogā valsts divu iemeslu dēļ.






  — | Starptautisko sankciju, ieilgušās saspīlētās ģeopolitiskās situācijas Ukrainā un krītošo naftas cenu dēļ izmeklēšanas periodā Krievijas ekonomika bija ārkārtas stāvoklī. Iekšzemes kopprodukts bija sarucis trīs ceturkšņus pēc kārtas, Krievijas rubļa vērtība bija būtiski sarukusi attiecībā pret svarīgākajām valūtām, konkrēti par 40 % pret Ķīnas valūtu, sasniedzot zemāko līmeni desmit gados. Komisija uzskata, ka normālā vērtība, ko var noteikt, ja ekonomiskā situācija pasliktinās tik strauji, ir attiecināma vienīgi uz iekšzemes ražotājiem un nav pieņemams analogs normālajai vērtībai Ķīnas Tautas Republikā. Izmeklēšanas periodā Krievijā strauji pasliktinājās ekonomiskais stāvoklis, kurā līdzīgā ražojuma cenas nevarēja veidoties un neveidojās apstākļos, kas ir iespējami līdzīgi apstākļiem Ķīnas Tautas Republikā. |
| --- | --- | --- |

(29)

Situācija Krievijā tika pārbaudīta atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam, kurā ir noteikts, ka “attiecīgā gadījumā izmanto trešo valsti ar tirgus ekonomiku, kurā veic tādu pašu izmeklēšanu”. Tomēr Komisija uzskata, ka Krievija nav piemērota analogā valsts divu iemeslu dēļ.

—

Starptautisko sankciju, ieilgušās saspīlētās ģeopolitiskās situācijas Ukrainā un krītošo naftas cenu dēļ izmeklēšanas periodā Krievijas ekonomika bija ārkārtas stāvoklī. Iekšzemes kopprodukts bija sarucis trīs ceturkšņus pēc kārtas, Krievijas rubļa vērtība bija būtiski sarukusi attiecībā pret svarīgākajām valūtām, konkrēti par 40 % pret Ķīnas valūtu, sasniedzot zemāko līmeni desmit gados. Komisija uzskata, ka normālā vērtība, ko var noteikt, ja ekonomiskā situācija pasliktinās tik strauji, ir attiecināma vienīgi uz iekšzemes ražotājiem un nav pieņemams analogs normālajai vērtībai Ķīnas Tautas Republikā. Izmeklēšanas periodā Krievijā strauji pasliktinājās ekonomiskais stāvoklis, kurā līdzīgā ražojuma cenas nevarēja veidoties un neveidojās apstākļos, kas ir iespējami līdzīgi apstākļiem Ķīnas Tautas Republikā.

| — | Krievijas tirgus ir salīdzinoši slēgts, un tāpēc tajā nav īstas konkurences. Importa tirgus daļa nav liela (10 % izmeklēšanas periodā), taču šis imports ir gandrīz tikai no Neatkarīgo Valstu Sadraudzības brīvās tirdzniecības zonas. Ir noteikti ievedmuitas nodokļi (5 %), un rubļa vērtības sarukums izmeklēšanas periodā vēl vairāk ierobežo starptautisko piegādātāju spēju konkurēt Krievijas tirgū. |
| --- | --- |

—

Krievijas tirgus ir salīdzinoši slēgts, un tāpēc tajā nav īstas konkurences. Importa tirgus daļa nav liela (10 % izmeklēšanas periodā), taču šis imports ir gandrīz tikai no Neatkarīgo Valstu Sadraudzības brīvās tirdzniecības zonas. Ir noteikti ievedmuitas nodokļi (5 %), un rubļa vērtības sarukums izmeklēšanas periodā vēl vairāk ierobežo starptautisko piegādātāju spēju konkurēt Krievijas tirgū.

| (30) | Attiecīgi tāpēc Komisija pārbaudīja, vai kāda cita trešā valsts ar tirgus ekonomiku, kurā ražo līdzīgo ražojumu, varētu būt piemērota analogā valsts. Papildus Dienvidkorejai, Indijai un Ukrainai, kuras bija minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija sazinājās ar ražotājiem ASV, Brazīlijā, Japānā, Taivānā un Turcijā. Pamatojoties uz saņemto informāciju un pašas veikto izpēti, Komisija lūdza 35 zināmos un iespējamos līdzīgā ražojuma ražotājus šajās valstīs sniegt informāciju. Neviens no tiem neatbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Papildus tam Komisija sazinājās ar trim ražotājiem Kanādā. Tikai viens atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgi tāpēc Komisija pārbaudīja, vai kāda cita trešā valsts ar tirgus ekonomiku, kurā ražo līdzīgo ražojumu, varētu būt piemērota analogā valsts. Papildus Dienvidkorejai, Indijai un Ukrainai, kuras bija minētas paziņojumā par procedūras sākšanu, Komisija sazinājās ar ražotājiem ASV, Brazīlijā, Japānā, Taivānā un Turcijā. Pamatojoties uz saņemto informāciju un pašas veikto izpēti, Komisija lūdza 35 zināmos un iespējamos līdzīgā ražojuma ražotājus šajās valstīs sniegt informāciju. Neviens no tiem neatbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem. Papildus tam Komisija sazinājās ar trim ražotājiem Kanādā. Tikai viens atbildēja uz analogās valsts ražotāju anketas jautājumiem.

| (31) | Pamatojoties uz savākto un pārbaudīto informāciju, Kanāda šķiet piemērota analogā valsts šādu iemeslu dēļ:






  — | ĶTR pārdotais ražojums un Kanādā ražotais ražojums ir identiski fizikālo īpašību, ražošanas procesa un lietojumu ziņā. Kanādas tirgus ir pietiekami liels. Ražotājs, kas sadarbojās, ir liels uzņēmums ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, |
| --- | --- | --- |

(31)

Pamatojoties uz savākto un pārbaudīto informāciju, Kanāda šķiet piemērota analogā valsts šādu iemeslu dēļ:

—

ĶTR pārdotais ražojums un Kanādā ražotais ražojums ir identiski fizikālo īpašību, ražošanas procesa un lietojumu ziņā. Kanādas tirgus ir pietiekami liels. Ražotājs, kas sadarbojās, ir liels uzņēmums ar reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū,

| — | Kanādas tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs. Kanādā ir trīs līdzīgā ražojuma ražotāji. Lai gan ražotājs, kas sadarbojās, ir lielākais, ievērojami pārspējot pārējos, tas konkurē ar lielo importa apjomu (tirgus daļa izmeklēšanas periodā – 59 %), kas tiek ievests Kanādā bez nodokļa. Šis imports lielākoties saistīts ar trim ASV ražotājiem. Tomēr Kanāda piesaista arī dažādus citus starptautiskus piegādātājus, tostarp no Dienvidkorejas, Japānas, Krievijas, ĶTR un Turcijas, kuru tirgus daļa ir aptuveni 15 %. |
| --- | --- |

—

Kanādas tirgus ir atvērts un konkurētspējīgs. Kanādā ir trīs līdzīgā ražojuma ražotāji. Lai gan ražotājs, kas sadarbojās, ir lielākais, ievērojami pārspējot pārējos, tas konkurē ar lielo importa apjomu (tirgus daļa izmeklēšanas periodā – 59 %), kas tiek ievests Kanādā bez nodokļa. Šis imports lielākoties saistīts ar trim ASV ražotājiem. Tomēr Kanāda piesaista arī dažādus citus starptautiskus piegādātājus, tostarp no Dienvidkorejas, Japānas, Krievijas, ĶTR un Turcijas, kuru tirgus daļa ir aptuveni 15 %.

| (32) | Viens ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu asociācija (“CISA”) apgalvoja, ka nav piemēroti izvēlēties Kanādu, jo:






  — | vienīgais Kanādas ražotājs, kurš no Kanādas iesniedza atbildes uz analogās valsts anketas jautājumiem, ir ar vienu no sūdzības iesniedzējiem saistīts uzņēmums, |
| --- | --- | --- |

(32)

Viens ražotājs eksportētājs un Ķīnas Dzelzs un tērauda ražošanas uzņēmumu asociācija (“CISA”) apgalvoja, ka nav piemēroti izvēlēties Kanādu, jo:

CISA

—

vienīgais Kanādas ražotājs, kurš no Kanādas iesniedza atbildes uz analogās valsts anketas jautājumiem, ir ar vienu no sūdzības iesniedzējiem saistīts uzņēmums,

| — | Kanādas ekonomikas attīstības līmenis būtiski atšķiras no ĶTR ekonomikas attīstības līmeņa, |
| --- | --- |

—

Kanādas ekonomikas attīstības līmenis būtiski atšķiras no ĶTR ekonomikas attīstības līmeņa,

| — | Kanādas tirgū dominē viens iekšzemes ražotājs; lai gan Kanādā ir proporcionāli daudz importa, tas nerada konkurences spiedienu, jo tā izcelsme galvenokārt ir ASV, |
| --- | --- |

—

Kanādas tirgū dominē viens iekšzemes ražotājs; lai gan Kanādā ir proporcionāli daudz importa, tas nerada konkurences spiedienu, jo tā izcelsme galvenokārt ir ASV,

| — | pretēji Ķīnas tirgum, kur ražošanas apjoms pārsniedz redzamo patēriņa apjomu, Kanādas iekšzemes ražotāji nevar apmierināt pieprasījumu pēc auksti velmēta tērauda Kanādas tirgū pat tad, ja jaudas izmantojums ir maksimālais. |
| --- | --- |

—

pretēji Ķīnas tirgum, kur ražošanas apjoms pārsniedz redzamo patēriņa apjomu, Kanādas iekšzemes ražotāji nevar apmierināt pieprasījumu pēc auksti velmēta tērauda Kanādas tirgū pat tad, ja jaudas izmantojums ir maksimālais.

| (33) | Attiecībā uz šiem apgalvojumiem Komisija norāda, ka:






  — | tas, ka analogās valsts ražotājs un ES ražotājs ir saistīti, nepadara nederīgu normālo vērtību un neietekmē tās noteikšanu pēc pienācīgi pārbaudītiem datiem. Turklāt persona nav iesniegusi pierādījumus, ka šie dati būtu nepareizi, un nav paskaidrojusi, kā šī saikne varētu ietekmēt minēto datu uzticamību, |
| --- | --- | --- |

(33)

Attiecībā uz šiem apgalvojumiem Komisija norāda, ka:

—

tas, ka analogās valsts ražotājs un ES ražotājs ir saistīti, nepadara nederīgu normālo vērtību un neietekmē tās noteikšanu pēc pienācīgi pārbaudītiem datiem. Turklāt persona nav iesniegusi pierādījumus, ka šie dati būtu nepareizi, un nav paskaidrojusi, kā šī saikne varētu ietekmēt minēto datu uzticamību,

| — | atšķirīgs kopējais ekonomikas attīstības līmenis pats par sevi analogās valsts izvēlē nav būtisks faktors. Kā nesen apstiprināja Tiesa, Kanādas lielā konkurētspēja un tehnoloģiskā attīstība var kompensēt to, ka valstī ir augstāks izmaksu līmenis, |
| --- | --- |

—

atšķirīgs kopējais ekonomikas attīstības līmenis pats par sevi analogās valsts izvēlē nav būtisks faktors. Kā nesen apstiprināja Tiesa, Kanādas lielā konkurētspēja un tehnoloģiskā attīstība var kompensēt to, ka valstī ir augstāks izmaksu līmenis,

| — | nevar apstiprināt to, ka ražotājam, kas sadarbojās, ir dominējošs stāvoklis, jo Kanādas tirgus ir atvērts lielam importa apjomam. Neatkarīgi no izcelsmes šie importētie ražojumi konkurē ar Kanādas ražotāju pārdotajiem ražojumiem. Turklāt šo importēto ražojumu izcelsme nav tikai ASV, bet lielu daļu ražojumu importē no citām valstīm, |
| --- | --- |

—

nevar apstiprināt to, ka ražotājam, kas sadarbojās, ir dominējošs stāvoklis, jo Kanādas tirgus ir atvērts lielam importa apjomam. Neatkarīgi no izcelsmes šie importētie ražojumi konkurē ar Kanādas ražotāju pārdotajiem ražojumiem. Turklāt šo importēto ražojumu izcelsme nav tikai ASV, bet lielu daļu ražojumu importē no citām valstīm,

| — | izvēloties analogo valsti, nevar meklēt līdzvērtīgu ekonomisko nelīdzsvarotību, piemēram, jaudas pārpalikumu, kas liecinātu par aktīvu nepareizu sadalījumu ārpustirgus ekonomikas kontekstā. No otras puses, tas, ka lielu daļu patēriņa Kanādā apmierina nevis iekšzemē ražotā produkcija, bet gan imports, liecina, ka lēmums investēt ražošanas jaudā ir pieņemts, pamatojoties uz atvērtu un konkurētspējīgu vidi. |
| --- | --- |

—

izvēloties analogo valsti, nevar meklēt līdzvērtīgu ekonomisko nelīdzsvarotību, piemēram, jaudas pārpalikumu, kas liecinātu par aktīvu nepareizu sadalījumu ārpustirgus ekonomikas kontekstā. No otras puses, tas, ka lielu daļu patēriņa Kanādā apmierina nevis iekšzemē ražotā produkcija, bet gan imports, liecina, ka lēmums investēt ražošanas jaudā ir pieņemts, pamatojoties uz atvērtu un konkurētspējīgu vidi.

| (34) | Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Kanāda ir piemērota analogā valsts. |
| --- | --- |

(34)

Tāpēc Komisija šajā procedūras posmā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu secināja, ka Kanāda ir piemērota analogā valsts.

3.1.1.3.   Normālā vērtība (analogā valsts)

Normālā vērtība (analogā valsts)

| (35) | Lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās. |
| --- | --- |

(35)

Lai atbilstoši pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam noteiktu normālo vērtību ražotājiem eksportētājiem, kam nav piešķirts TER, tika izmantota informācija, kas saņemta no analogās valsts ražotāja, kurš sadarbojās.

| (36) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katrai izlasē iekļautajai Ķīnas ražotāju eksportētāju grupai ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms analogās valsts iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(36)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms analogās valsts ražotājam, kas sadarbojās, ir reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katrai izlasē iekļautajai Ķīnas ražotāju eksportētāju grupai ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi ražotāja, kas sadarbojās, līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms analogās valsts iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (37) | Tad Komisija izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(37)

Tad Komisija izlasē iekļautajām ražotāju eksportētāju grupām noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību.

| (38) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms analogās valsts ražotājam iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bijis reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Attiecībā uz abām Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām Komisija noteica, ka lielākajai daļai ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(38)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms analogās valsts ražotājam iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bijis reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. Attiecībā uz abām Ķīnas ražotāju eksportētāju grupām Komisija noteica, ka lielākajai daļai ražojuma veidu pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (39) | Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(39)

Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (40) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  1) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un |
| --- | --- | --- |

(40)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

1)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un

| 2) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

2)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (41) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(41)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (42) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  1) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(42)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

1)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai

| 2) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

2)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (43) | Analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz lielāko daļu eksportēto ražojuma veidu vairāk nekā 80 % visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi šiem ražojuma veidiem normālo vērtību aprēķināja kā visu izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu vidējo svērto vērtību. |
| --- | --- |

(43)

Analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, Komisija noskaidroja, ka attiecībā uz lielāko daļu eksportēto ražojuma veidu vairāk nekā 80 % visa pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi šiem ražojuma veidiem normālo vērtību aprēķināja kā visu izmeklēšanas periodā iekšzemes tirgū pārdoto ražojumu cenu vidējo svērto vērtību.

| (44) | Ja analogās valsts ražotājs nepārdeva iekšzemes tirgū ražojuma veidu reprezentatīvā apjomā, tad Komisija noteica normālo vērtību atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam. |
| --- | --- |

(44)

Ja analogās valsts ražotājs nepārdeva iekšzemes tirgū ražojuma veidu reprezentatīvā apjomā, tad Komisija noteica normālo vērtību atbilstoši pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktam.

| (45) | Ražojuma veidam, ko iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, normālo vērtību noteica, pieskaitot šā ražojuma veida pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu no darījumiem, kurus veica parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(45)

Ražojuma veidam, ko iekšzemes tirgū nepārdeva reprezentatīvos daudzumos, normālo vērtību noteica, pieskaitot šā ražojuma veida pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas un peļņu no darījumiem, kurus veica parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū, pie analogās valsts ražotāja, kas sadarbojās, līdzīga ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā.

3.1.2.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (46) | Viena izlasē iekļautā ražotāju eksportētāju grupa eksportēja uz Savienību gan tieši neatkarīgiem pircējiem, gan ar saistītu importētāju starpniecību. |
| --- | --- |

(46)

Viena izlasē iekļautā ražotāju eksportētāju grupa eksportēja uz Savienību gan tieši neatkarīgiem pircējiem, gan ar saistītu importētāju starpniecību.

| (47) | Ja ražotāju eksportētāju grupas attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(47)

Ja ražotāju eksportētāju grupas attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, tad saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu eksporta cena bija cena, kas faktiski samaksāta vai maksājama par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (48) | Ja ražotāju eksportētāju grupa attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, tad eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp PVA izmaksas, kā arī gūto peļņu. |
| --- | --- |

(48)

Ja ražotāju eksportētāju grupa attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji, tad eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importētais ražojums pirmo reizi tika pārdots tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Šādā gadījumā tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā no importēšanas līdz tālākpārdošanai, tostarp PVA izmaksas, kā arī gūto peļņu.

3.1.3.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (49) | Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. |
| --- | --- |

(49)

Komisija salīdzināja normālo vērtību un izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu.

EXW

| (50) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas ar pārvadāšanu saistītajās izmaksās, apstrādes, iekraušanas un papildu maksājumos, netiešajos nodokļos, komisijas maksās, aizdevumu izmaksās un maksājumos par bankas pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. Korekcijas tika veiktas ar pārvadāšanu saistītajās izmaksās, apstrādes, iekraušanas un papildu maksājumos, netiešajos nodokļos, komisijas maksās, aizdevumu izmaksās un maksājumos par bankas pakalpojumiem.

3.1.4.   Dempinga starpības

Dempinga starpības

| (51) | Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. |
| --- | --- |

(51)

Komisija salīdzināja izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā.

| (52) | Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  1. tabula


  Dempinga starpības, ĶTR







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang grupa | 59,1 |
| Shougang grupa | 52,7 |

(52)

Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

CIF

1. tabula

1. tabula

Dempinga starpības, ĶTR

Dempinga starpības, ĶTR

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Angang grupa

Angang

59,1

Shougang grupa

Shougang

52,7

| (53) | Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu starpībām. |
| --- | --- |

(53)

Izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, Komisija aprēķināja vidējo svērto dempinga starpību saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. Tāpēc minētā starpība tika noteikta, pamatojoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju grupu starpībām.

| (54) | Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 56,9 %. |
| --- | --- |

(54)

Tādējādi izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pagaidu dempinga starpība ir 56,9 %.

| (55) | Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis atbilst ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjomam uz Savienību, kas izteikts procentos no eksporta kopapjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību. |
| --- | --- |

(55)

Visiem pārējiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem Komisija dempinga starpību noteica saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, pamatojoties uz pieejamiem faktiem. Tālab Komisija noteica ražotāju eksportētāju sadarbības līmeni. Sadarbības līmenis atbilst ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, eksporta apjomam uz Savienību, kas izteikts procentos no eksporta kopapjoma (norādīts Eurostat importa statistikā) no attiecīgās valsts uz Savienību.

Eurostat

| (56) | Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms bija aptuveni 87 % no eksporta kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(56)

Šajā gadījumā sadarbības līmenis ir augsts, jo ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjoms bija aptuveni 87 % no eksporta kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi Komisija nolēma atlikušo dempinga starpību noteikt tā izlasē iekļautā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (57) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  2. tabula


  Dempinga starpības, ĶTR







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Angang grupa | 59,1 |
| Shougang grupa | 52,7 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 56,9 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 59,1 |

(57)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

CIF

2. tabula

2. tabula

Dempinga starpības, ĶTR

Dempinga starpības, ĶTR

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Angang grupa

Angang

59,1

Shougang grupa

Shougang

52,7

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

56,9

Visi pārējie uzņēmumi

59,1

3.2.   KRIEVIJA

3.2.1.   Ievads

Ievads

| (58) | Komisija pārbaudīja trīs Krievijas ražotājus eksportētājus, kuri izmeklēšanas periodā nodrošināja gandrīz visu Krievijas eksporta apjomu uz Savienību. Kā izklāstīts tālāk, radās vairāki jautājumi, kuru dēļ Komisija apsvēra iespēju uz laiku piemērot pamatregulas 18. pantu diviem no šiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(58)

Komisija pārbaudīja trīs Krievijas ražotājus eksportētājus, kuri izmeklēšanas periodā nodrošināja gandrīz visu Krievijas eksporta apjomu uz Savienību. Kā izklāstīts tālāk, radās vairāki jautājumi, kuru dēļ Komisija apsvēra iespēju uz laiku piemērot pamatregulas 18. pantu diviem no šiem ražotājiem eksportētājiem.

| (59) | Kā izklāstīts 76. apsvērumā, vienam ražotājam eksportētājam Komisija koriģēja ražošanas izmaksas, kas bija norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(59)

Kā izklāstīts 76. apsvērumā, vienam ražotājam eksportētājam Komisija koriģēja ražošanas izmaksas, kas bija norādītas atbildēs uz anketas jautājumiem.

| (60) | Attiecībā uz otru ražotāju eksportētāju pārbaudē uz vietas atklājās, ka šis uzņēmums nav paziņojis Komisijai visu savu attiecīgā ražojuma ražošanas apjomu un jaudu. Uz vietas Komisija arī konstatēja, ka uzņēmums nav iesniedzis pilnīgu informāciju par savu ražojumu kodēšanas sistēmu, kas tiek izmantota attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, tāpēc Komisija nevarēja sasaistīt informāciju par katra ražojuma veida pārdošanu un informāciju par katra ražojuma veida ražošanu. Pārbaudē uz vietas Komisija arī konstatēja, ka uzņēmumam nav gatavas pieejamas informācijas par katra ražojuma veida pārdošanas apjomu vai turpmākā ražošanā pašu vajadzībām izmantoto katra ražojuma veida apjomu. Izmantojot šo informāciju, Komisija varētu uz vietas pārbaudīt, vai no paziņotā ražošanas kopapjoma ir atskaitīts pašu vajadzībām saražotais apjoms, kas, kā apgalvoja uzņēmums, būtu jāizdara, lai iegūtu ražošanas izmaksas attiecībā uz paziņoto attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu. Tikai pēc Komisijas pārbaudes apmeklējuma uzņēmums sniedza pārbaudē pieprasīto informāciju, kas bija vajadzīga, lai saskaņotu ražošanas, pārdošanas un pašu vajadzībām izmantoto apjomu. Komisija analizēja šo jauno informāciju, saskaņojot krājumus: attiecīgā ražojuma apjomu, par ko paziņoja pēc pārbaudes apmeklējuma, un pārdošanas un tālāk pārstrādei citos ražojumos nodoto apjomu. Šī krājumu saskaņošana parādīja, ka uzņēmums ziņojis par lielāku kopējo pārdošanas apjomu, nekā bija fiziski iespējams saražot, ņemot vērā uzņēmuma ziņotās krājumu izmaiņas, ražošanas brāķi un atkritumus. |
| --- | --- |

(60)

Attiecībā uz otru ražotāju eksportētāju pārbaudē uz vietas atklājās, ka šis uzņēmums nav paziņojis Komisijai visu savu attiecīgā ražojuma ražošanas apjomu un jaudu. Uz vietas Komisija arī konstatēja, ka uzņēmums nav iesniedzis pilnīgu informāciju par savu ražojumu kodēšanas sistēmu, kas tiek izmantota attiecīgā ražojuma ražošanā un pārdošanā, tāpēc Komisija nevarēja sasaistīt informāciju par katra ražojuma veida pārdošanu un informāciju par katra ražojuma veida ražošanu. Pārbaudē uz vietas Komisija arī konstatēja, ka uzņēmumam nav gatavas pieejamas informācijas par katra ražojuma veida pārdošanas apjomu vai turpmākā ražošanā pašu vajadzībām izmantoto katra ražojuma veida apjomu. Izmantojot šo informāciju, Komisija varētu uz vietas pārbaudīt, vai no paziņotā ražošanas kopapjoma ir atskaitīts pašu vajadzībām saražotais apjoms, kas, kā apgalvoja uzņēmums, būtu jāizdara, lai iegūtu ražošanas izmaksas attiecībā uz paziņoto attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu. Tikai pēc Komisijas pārbaudes apmeklējuma uzņēmums sniedza pārbaudē pieprasīto informāciju, kas bija vajadzīga, lai saskaņotu ražošanas, pārdošanas un pašu vajadzībām izmantoto apjomu. Komisija analizēja šo jauno informāciju, saskaņojot krājumus: attiecīgā ražojuma apjomu, par ko paziņoja pēc pārbaudes apmeklējuma, un pārdošanas un tālāk pārstrādei citos ražojumos nodoto apjomu. Šī krājumu saskaņošana parādīja, ka uzņēmums ziņojis par lielāku kopējo pārdošanas apjomu, nekā bija fiziski iespējams saražot, ņemot vērā uzņēmuma ziņotās krājumu izmaiņas, ražošanas brāķi un atkritumus.

| (61) | Komisija uzskatīja, ka 60. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ne informācija, ko sniedza ražotājs eksportētājs pirms pārbaudes apmeklējuma uz vietas, ne pēc tās, neļāva pārliecināties, vai ražotāja eksportētāja sniegtā informācija par attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu un izmaksām ir pareiza un uzticama. Komisija secināja, ka ražotājs eksportētājs nesadarbojās, nesniedzot informāciju, ko pieprasīja Komisija, lai novērtētu un pārbaudītu attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu un ražošanas izmaksas. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt uzticamu eksporta cenu un normālo vērtību. Turklāt, ņemot vērā to, ka nepietiekama uzticamība ietekmēja visu datu kopumu, ko dažādos posmos iesniedza ražotājs eksportētājs, Komisija nevarēja paļauties uz konkrētām iesniegto datu apakškopām par dažādiem dempinga starpības komponentiem. Tāpēc Komisijai bija jānosaka dempinga starpība šim ražotājam eksportētājam, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, un tā nevarēja ņemt vērā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, jo tā nevarēja izdarīt pamatoti precīzus konstatējumus un šo informāciju nebija iespējams pārbaudīt. |
| --- | --- |

(61)

Komisija uzskatīja, ka 60. apsvērumā minēto iemeslu dēļ ne informācija, ko sniedza ražotājs eksportētājs pirms pārbaudes apmeklējuma uz vietas, ne pēc tās, neļāva pārliecināties, vai ražotāja eksportētāja sniegtā informācija par attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu un izmaksām ir pareiza un uzticama. Komisija secināja, ka ražotājs eksportētājs nesadarbojās, nesniedzot informāciju, ko pieprasīja Komisija, lai novērtētu un pārbaudītu attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu un ražošanas izmaksas. Tāpēc Komisija nevarēja noteikt uzticamu eksporta cenu un normālo vērtību. Turklāt, ņemot vērā to, ka nepietiekama uzticamība ietekmēja visu datu kopumu, ko dažādos posmos iesniedza ražotājs eksportētājs, Komisija nevarēja paļauties uz konkrētām iesniegto datu apakškopām par dažādiem dempinga starpības komponentiem. Tāpēc Komisijai bija jānosaka dempinga starpība šim ražotājam eksportētājam, pamatojoties uz pieejamiem faktiem, un tā nevarēja ņemt vērā ražotāja eksportētāja sniegto informāciju, jo tā nevarēja izdarīt pamatoti precīzus konstatējumus un šo informāciju nebija iespējams pārbaudīt.

| (62) | Komisija 2015. gada 30. oktobrī informēja attiecīgo ražotāju eksportētāju par to, ka 60. un 61. apsvērumā minēto iemeslu dēļ tā uzskata, ka uzņēmums nav sniedzis vajadzīgo informāciju par attiecīgā ražojuma eksporta cenām un ražošanas izmaksām pamatregulā noteiktajos termiņos, un ka tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus atbilstoši pamatregulas 18. pantam, lai noteiktu iespējamu šā uzņēmuma izraisītu dempingu. |
| --- | --- |

(62)

Komisija 2015. gada 30. oktobrī informēja attiecīgo ražotāju eksportētāju par to, ka 60. un 61. apsvērumā minēto iemeslu dēļ tā uzskata, ka uzņēmums nav sniedzis vajadzīgo informāciju par attiecīgā ražojuma eksporta cenām un ražošanas izmaksām pamatregulā noteiktajos termiņos, un ka tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus atbilstoši pamatregulas 18. pantam, lai noteiktu iespējamu šā uzņēmuma izraisītu dempingu.

| (63) | Atbildot uz Komisija ieceri, uzņēmums ieteica izmantot faktus, kas bija pieejami 2015. gada 13. novembrī, un norādīja, ka tas ir sadarbojies izmeklēšanas periodā, cik vien labi varēja. Uzņēmums apgalvoja, ka tas ir sniedzis visu informāciju, lai Komisija varētu izdarīt iespējami precīzus konstatējumus, taču tam nedrīkst lūgt informāciju, kas uzņēmumam radītu nepamatotu, pārmērīgu ar izmeklēšanu saistītu slogu. Uzņēmums arī prasīja pirms pagaidu maksājuma noteikšanas izņēmuma kārtā veikt otru pārbaudes apmeklējumu. |
| --- | --- |

(63)

Atbildot uz Komisija ieceri, uzņēmums ieteica izmantot faktus, kas bija pieejami 2015. gada 13. novembrī, un norādīja, ka tas ir sadarbojies izmeklēšanas periodā, cik vien labi varēja. Uzņēmums apgalvoja, ka tas ir sniedzis visu informāciju, lai Komisija varētu izdarīt iespējami precīzus konstatējumus, taču tam nedrīkst lūgt informāciju, kas uzņēmumam radītu nepamatotu, pārmērīgu ar izmeklēšanu saistītu slogu. Uzņēmums arī prasīja pirms pagaidu maksājuma noteikšanas izņēmuma kārtā veikt otru pārbaudes apmeklējumu.

| (64) | Komisija izskatīja uzņēmuma piezīmes un secināja, ka šajās piezīmēs nav nekādu jaunu, pārbaudāmu elementu, kas varētu mainīt tās ieceri šajā izmeklēšanas posmā izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu iespējamu attiecīgā uzņēmuma izraisītu dempingu. Komisija arī uzskata, ka tā nav radījusi nepamatotu slogu uzņēmumam, uzstājot, ka pienācīgi jāsaskaņo uzņēmuma ražošanas un pārdošanas dati, kas bija vajadzīgs, lai pārbaudītu šos datus par attiecīgo ražojumu. Turklāt Komisija uzskata, ka, ņemot vērā nepilnības, kuras jau ir konstatētas paša uzņēmuma sniegtajā informācijā, otram pārbaudes apmeklējumam uz vietas nebūtu jēgas. Tāpēc atbilstoši pamatregulas 18. pantam Komisija, pamatojoties uz pieejamiem datiem, šim uzņēmumam uz laiku noteica dempinga starpību. |
| --- | --- |

(64)

Komisija izskatīja uzņēmuma piezīmes un secināja, ka šajās piezīmēs nav nekādu jaunu, pārbaudāmu elementu, kas varētu mainīt tās ieceri šajā izmeklēšanas posmā izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu iespējamu attiecīgā uzņēmuma izraisītu dempingu. Komisija arī uzskata, ka tā nav radījusi nepamatotu slogu uzņēmumam, uzstājot, ka pienācīgi jāsaskaņo uzņēmuma ražošanas un pārdošanas dati, kas bija vajadzīgs, lai pārbaudītu šos datus par attiecīgo ražojumu. Turklāt Komisija uzskata, ka, ņemot vērā nepilnības, kuras jau ir konstatētas paša uzņēmuma sniegtajā informācijā, otram pārbaudes apmeklējumam uz vietas nebūtu jēgas. Tāpēc atbilstoši pamatregulas 18. pantam Komisija, pamatojoties uz pieejamiem datiem, šim uzņēmumam uz laiku noteica dempinga starpību.

3.2.2.   Normālā vērtība

Normālā vērtība

| (65) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms katram no diviem ražotājiem eksportētājiem bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs. |
| --- | --- |

(65)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas kopapjoms katram no diviem ražotājiem eksportētājiem bija reprezentatīvs. Iekšzemes pārdošanas apjoms ir reprezentatīvs, ja līdzīgā ražojuma iekšzemes pārdošanas kopapjoms neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū katram ražotājam eksportētājam ir vismaz 5 % no tā attiecīgā ražojuma eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību izmeklēšanas periodā. Tādējādi katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū bija reprezentatīvs.

| (66) | Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(66)

Tad Komisija noteica ražojuma veidus, kas tiek pārdoti iekšzemes tirgū un ir identiski vai salīdzināmi ar ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Savienību, attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuriem ir reprezentatīvs pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū.

| (67) | Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms katram no diviem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(67)

Pēc tam Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārbaudīja, vai iekšzemes pārdošanas apjoms katram no diviem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam, kas ir identisks vai salīdzināms ar to ražojuma veidu, kurš tiek pārdots eksportam uz Savienību, bija reprezentatīvs. Ražojuma veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū ir reprezentatīvs, ja tā pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū neatkarīgiem pircējiem izmeklēšanas periodā ir vismaz 5 % no identiskā vai salīdzināmā ražojuma veida kopapjoma, kas pārdots eksportam uz Savienību.

| (68) | Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(68)

Pēc tam Komisija katram ražojuma veidam noteica neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā veiktā pārdošanas apjoma rentablo daļu, lai izlemtu, vai normālās vērtības aprēķinam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu izmantot faktisko pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū.

| (69) | Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:






  1) | tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un |
| --- | --- | --- |

(69)

Normālo vērtību nosaka, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū katram ražojuma veidam neatkarīgi no tā, vai šāds pārdošanas apjoms ir rentabls, ja:

1)

tā ražojuma veida pārdošanas apjoms, ko pārdod par neto pārdošanas cenu, kura vienāda ar aprēķinātajām ražošanas izmaksām vai tās pārsniedz, – pārsniedz 80 % no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; un

| 2) | minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām. |
| --- | --- |

2)

minētā ražojuma veida vidējā svērtā pārdošanas cena ir vienāda ar vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām.

| (70) | Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība. |
| --- | --- |

(70)

Šajā gadījumā normālā vērtība ir minētā ražojuma veida visas izmeklēšanas periodā veiktās iekšzemes pārdošanas vidējā svērtā vērtība.

| (71) | Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:






  1) | konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai |
| --- | --- | --- |

(71)

Normālā vērtība ir konkrētā ražojuma veida vienīgi rentablās iekšzemes pārdošanas faktiskā cena iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā, ja:

1)

konkrētā ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms ir 80 % vai mazāk no šā ražojuma veida pārdošanas kopapjoma; vai

| 2) | šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām. |
| --- | --- |

2)

šā ražojuma veida vidējā svērtā cena ir zemāka par vienības ražošanas izmaksām.

| (72) | Analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, tika noskaidrots, ka attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem daļa pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi normālā vērtība tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā, ja bija izpildīti 69. apsvērumā paredzētie nosacījumi, vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena, ja minētie nosacījumi nebija izpildīti. Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu. |
| --- | --- |

(72)

Analizējot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū, tika noskaidrots, ka attiecībā uz dažiem ražojuma veidiem daļa pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū bija rentabla un ka vidējā svērtā pārdošanas cena bija augstāka par ražošanas izmaksām. Attiecīgi normālā vērtība tika aprēķināta kā visu iekšzemes pārdošanas apjomu cenu vidējā svērtā vērtība izmeklēšanas periodā, ja bija izpildīti 69. apsvērumā paredzētie nosacījumi, vai kā tikai rentablā pārdošanas apjoma vidējā svērtā cena, ja minētie nosacījumi nebija izpildīti. Tā kā atsevišķu līdzīgā ražojuma veidu pārdošana nenotika vai šādi pārdošanas apjomi bija nepietiekami, vai ja tika konstatēts, ka nenotika pārdošana parastajā tirdzniecības apritē, Komisija normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. un 6. punktu.

| (73) | Normālā vērtība tika noteikta, pie abu ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:






  1) | vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un |
| --- | --- | --- |

(73)

Normālā vērtība tika noteikta, pie abu ražotāju eksportētāju līdzīgā ražojuma vidējām ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot:

1)

vidējās svērtās pārdošanas, vispārējās un administratīvās (“PVA”) izmaksas, kas radušās ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā; un

| 2) | vidējo svērto peļņu, ko guvuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

2)

vidējo svērto peļņu, ko guvuši ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, pārdodot līdzīgo ražojumu iekšzemes tirgū parastajā tirdzniecības apritē izmeklēšanas periodā.

| (74) | Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko nepārdod reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū, tika pieskaitītas vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū saistībā ar minētajiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko vispār nepārdod iekšzemes tirgū, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(74)

Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko nepārdod reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū, tika pieskaitītas vidējās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū saistībā ar minētajiem ražojuma veidiem. Attiecībā uz ražojuma veidiem, ko vispār nepārdod iekšzemes tirgū, tika pieskaitītas vidējās svērtās PVA izmaksas un peļņa, kas gūta visos darījumos, kuri veikti parastajā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū.

| (75) | Visi ražotāji eksportētāji apstiprināja savos finanšu pārskatos būtiskus zaudējumus ārvalstu valūtas kursu atšķirību dēļ, konvertējot darījumus, kuri nav izteikti Krievijas rubļos. Komisija uzskatīja, ka tie veido lielu daļu uzņēmuma PVA izmaksu, un iekļāva tos normālās vērtības aprēķinā. |
| --- | --- |

(75)

Visi ražotāji eksportētāji apstiprināja savos finanšu pārskatos būtiskus zaudējumus ārvalstu valūtas kursu atšķirību dēļ, konvertējot darījumus, kuri nav izteikti Krievijas rubļos. Komisija uzskatīja, ka tie veido lielu daļu uzņēmuma PVA izmaksu, un iekļāva tos normālās vērtības aprēķinā.

| (76) | Ņemot vērā pārbaudēs uz vietas izdarītos konstatējumus, Komisija koriģēja ražošanas izmaksas vienam no ražotājiem eksportētājiem. Komisija konstatēja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs nebija pienācīgi un precīzi norādījis savā ziņojumā materiālu faktiskās izmaksas un attiecīgās iegādes izmaksas. Komisija nevarēja salīdzināt konkrētu iegādāto izejmateriālu apjomu, vērtību un saistītās izmaksas ar uzņēmuma pārskatiem, jo uzņēmums nenorādīja šīs izmaksas izejmateriālu iegādes sarakstos, ko tas iesniedza Komisijai, atbildot uz anketas jautājumiem un vēstuli par nepilnībām. Komisija arī konstatēja, ka attiecīgais uzņēmums atbildē uz vēstuli par nepilnībām nesniedza labotu informāciju par izejmateriālu iegādi tādā formā, kāda paredzēta anketā, tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt krājumu izmaiņas un materiālu patēriņu izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisijai ir pierādījumi, kurus tā ieguva pārbaudē uz vietas, kas liecina, ka ražošanas izmaksas uzņēmuma pārskatos atšķiras no ražošanas izmaksām, ko tajos pašos pārskatos uzrāda automatizētais izmaksu sadales modulis, ko izmanto, lai sadalītu dažādu ražojumu izmaksas. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā pārbaudēs uz vietas izdarītos konstatējumus, Komisija koriģēja ražošanas izmaksas vienam no ražotājiem eksportētājiem. Komisija konstatēja, ka attiecīgais ražotājs eksportētājs nebija pienācīgi un precīzi norādījis savā ziņojumā materiālu faktiskās izmaksas un attiecīgās iegādes izmaksas. Komisija nevarēja salīdzināt konkrētu iegādāto izejmateriālu apjomu, vērtību un saistītās izmaksas ar uzņēmuma pārskatiem, jo uzņēmums nenorādīja šīs izmaksas izejmateriālu iegādes sarakstos, ko tas iesniedza Komisijai, atbildot uz anketas jautājumiem un vēstuli par nepilnībām. Komisija arī konstatēja, ka attiecīgais uzņēmums atbildē uz vēstuli par nepilnībām nesniedza labotu informāciju par izejmateriālu iegādi tādā formā, kāda paredzēta anketā, tāpēc Komisija nevarēja pārbaudīt krājumu izmaiņas un materiālu patēriņu izmeklēšanas periodā. Turklāt Komisijai ir pierādījumi, kurus tā ieguva pārbaudē uz vietas, kas liecina, ka ražošanas izmaksas uzņēmuma pārskatos atšķiras no ražošanas izmaksām, ko tajos pašos pārskatos uzrāda automatizētais izmaksu sadales modulis, ko izmanto, lai sadalītu dažādu ražojumu izmaksas.

| (77) | Komisija 2015. gada 30. oktobrī informēja attiecīgo ražotāju eksportētāju par to, ka 76. apsvērumā minēto iemeslu dēļ tā uzskata, ka uzņēmums nav sniedzis vajadzīgo informāciju par attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām pamatregulā noteiktajos termiņos, un ka tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus atbilstoši pamatregulas 18. pantam, lai noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(77)

Komisija 2015. gada 30. oktobrī informēja attiecīgo ražotāju eksportētāju par to, ka 76. apsvērumā minēto iemeslu dēļ tā uzskata, ka uzņēmums nav sniedzis vajadzīgo informāciju par attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām pamatregulā noteiktajos termiņos, un ka tā ir iecerējusi izmantot pieejamos faktus atbilstoši pamatregulas 18. pantam, lai noteiktu normālo vērtību.

| (78) | Atbildot uz Komisija ieceri, ražotājs eksportētājs 2015. gada 13. novembrī ieteica izmantot pieejamos faktus un iesniedza papildu paskaidrojumus par atšķirībām starp izdevumiem tā grāmatvedības galvenās grāmatas pārskatos un izmaksām, kas uzrādītas tā izmaksu aprēķināšanas ziņojumā. Uzņēmums 2015. gada 13. novembrī arī atzina neatbilstības, kuras Komisija konstatēja pārbaudes apmeklējumā uz vietas attiecībā uz izejmateriālu iegādes izmaksām, taču tas apgalvoja, ka var nekavējoties norādīt šādu neatbilstību iemeslus, proti, tās esot pārrakstīšanās kļūdas. |
| --- | --- |

(78)

Atbildot uz Komisija ieceri, ražotājs eksportētājs 2015. gada 13. novembrī ieteica izmantot pieejamos faktus un iesniedza papildu paskaidrojumus par atšķirībām starp izdevumiem tā grāmatvedības galvenās grāmatas pārskatos un izmaksām, kas uzrādītas tā izmaksu aprēķināšanas ziņojumā. Uzņēmums 2015. gada 13. novembrī arī atzina neatbilstības, kuras Komisija konstatēja pārbaudes apmeklējumā uz vietas attiecībā uz izejmateriālu iegādes izmaksām, taču tas apgalvoja, ka var nekavējoties norādīt šādu neatbilstību iemeslus, proti, tās esot pārrakstīšanās kļūdas.

| (79) | Komisija izskatīja uzņēmuma piezīmes un paskaidrojumus un uzskatīja, ka papildus iesniegtās informācijas precizitāti vairs nevar pārbaudīt un salīdzināt ar uzņēmuma pārskatiem. Komisija arī uzskatīja, ka neatbilstības, ko tā konstatēja uz vietas attiecībā uz izejmateriālu izmaksām, nav pārrakstīšanās kļūdas, un norādīja, ka uzņēmums nav apstrīdējis Komisijas konstatējumu par to, ka informācija par izmaksām, kas saistītas ar izejmateriālu iegādi, izejmateriālu krājumiem un patēriņu, nebija iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem un vēstuli par nepilnībām. Komisija secināja, ka uzņēmuma piezīmēs un papildu paskaidrojumos nav nekādu jaunu, pārbaudāmu elementu, kas varētu mainīt tās ieceri šajā izmeklēšanas posmā izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu normālo vērtību. |
| --- | --- |

(79)

Komisija izskatīja uzņēmuma piezīmes un paskaidrojumus un uzskatīja, ka papildus iesniegtās informācijas precizitāti vairs nevar pārbaudīt un salīdzināt ar uzņēmuma pārskatiem. Komisija arī uzskatīja, ka neatbilstības, ko tā konstatēja uz vietas attiecībā uz izejmateriālu izmaksām, nav pārrakstīšanās kļūdas, un norādīja, ka uzņēmums nav apstrīdējis Komisijas konstatējumu par to, ka informācija par izmaksām, kas saistītas ar izejmateriālu iegādi, izejmateriālu krājumiem un patēriņu, nebija iekļauta atbildēs uz anketas jautājumiem un vēstuli par nepilnībām. Komisija secināja, ka uzņēmuma piezīmēs un papildu paskaidrojumos nav nekādu jaunu, pārbaudāmu elementu, kas varētu mainīt tās ieceri šajā izmeklēšanas posmā izmantot pieejamos faktus, lai noteiktu normālo vērtību.

| (80) | Pārbaudē uz vietas Komisija arī konstatēja, ka materiālu patēriņa rādītāji, ko tā ieguva no uzņēmuma kontroles departamenta pārbaudes laikā, būtiski atšķiras no materiālu patēriņa rādītājiem, par kuriem uzņēmums ziņoja 2015. gada 24. septembrī savā atbildē uz Komisijas vēstuli par nepilnībām. Uz vietas Komisija pieprasīja informāciju no uzņēmuma par šo atšķirību. Uzņēmums precizēja, ka, ziņojot par materiālu izmaksām, tas neizmantoja kontroles departamenta patēriņa rādītājus, bet gan aprēķināja patēriņa rādītājus, dalot materiālu izmaksas, ko tas paziņoja Komisijai, ar pārdoto preču izmaksām. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzņēmuma paziņotie materiālu patēriņa rādītāji neļauj Komisijai veikt materiālu izmaksu precīzu novērtējumu. Tāpēc, kā minēts iepriekš, Komisija nolēma koriģēt uzņēmuma paziņotās ražošanas izmaksas atbilstoši faktiskajiem pierādījumiem par izejmateriālu izmaksām, ko tā ieguva pārbaudē uz vietas. |
| --- | --- |

(80)

Pārbaudē uz vietas Komisija arī konstatēja, ka materiālu patēriņa rādītāji, ko tā ieguva no uzņēmuma kontroles departamenta pārbaudes laikā, būtiski atšķiras no materiālu patēriņa rādītājiem, par kuriem uzņēmums ziņoja 2015. gada 24. septembrī savā atbildē uz Komisijas vēstuli par nepilnībām. Uz vietas Komisija pieprasīja informāciju no uzņēmuma par šo atšķirību. Uzņēmums precizēja, ka, ziņojot par materiālu izmaksām, tas neizmantoja kontroles departamenta patēriņa rādītājus, bet gan aprēķināja patēriņa rādītājus, dalot materiālu izmaksas, ko tas paziņoja Komisijai, ar pārdoto preču izmaksām. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka uzņēmuma paziņotie materiālu patēriņa rādītāji neļauj Komisijai veikt materiālu izmaksu precīzu novērtējumu. Tāpēc, kā minēts iepriekš, Komisija nolēma koriģēt uzņēmuma paziņotās ražošanas izmaksas atbilstoši faktiskajiem pierādījumiem par izejmateriālu izmaksām, ko tā ieguva pārbaudē uz vietas.

3.2.3.   Eksporta cena

Eksporta cena

| (81) | Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību tieši vai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji Savienībā, vai ar tādu saistītu vai nesaistītu tirgotāju/importētāju starpniecību, kuri atradās Šveicē. Šie Šveices saistītie uzņēmumi, kas pieder Krievijas ražotājiem eksportētājiem, iegādājās attiecīgo ražojumu no ražotājiem eksportētājiem un pārdeva tālāk Savienībai un citām valstīm. |
| --- | --- |

(81)

Ražotāji eksportētāji eksportēja uz Savienību tieši vai ar tādu saistītu uzņēmumu starpniecību, kas darbojās kā importētāji Savienībā, vai ar tādu saistītu vai nesaistītu tirgotāju/importētāju starpniecību, kuri atradās Šveicē. Šie Šveices saistītie uzņēmumi, kas pieder Krievijas ražotājiem eksportētājiem, iegādājās attiecīgo ražojumu no ražotājiem eksportētājiem un pārdeva tālāk Savienībai un citām valstīm.

| (82) | Kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību. |
| --- | --- |

(82)

Kad ražotājs eksportētājs attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu noteica, pamatojoties uz cenām, kas faktiski samaksātas vai maksājamas par attiecīgo ražojumu, to pārdodot eksportam uz Savienību.

| (83) | Kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpat eksporta cenu saskaņā ar minēto pantu noteica, ja attiecīgais ražojums netika pārdots tālāk tādā pašā stāvoklī, kādā tas tika importēts. Tādos gadījumos tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī peļņu. |
| --- | --- |

(83)

Kad ražotāji eksportētāji attiecīgo ražojumu eksportēja uz Savienību ar tāda saistīta uzņēmuma starpniecību, kas darbojās kā importētājs, eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu noteica, pamatojoties uz cenu, par kādu importēto ražojumu pirmo reizi pārdeva tālāk neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpat eksporta cenu saskaņā ar minēto pantu noteica, ja attiecīgais ražojums netika pārdots tālāk tādā pašā stāvoklī, kādā tas tika importēts. Tādos gadījumos tika veiktas cenas korekcijas attiecībā uz visām izmaksām, kas radušās laikposmā starp importēšanu un tālākpārdošanu, tostarp PVA izmaksas, kā arī peļņu.

| (84) | Viena ražotāja eksportētāja pārbaude pierādīja, ka 20 % eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību nonāca pie kāda nesaistīta tirgotāja Šveicē. Ražotājs eksportētājs ziņoja, ka šī pārdošana ir pārdošana neatkarīgai personai Savienībā, un apgalvoja, ka nav saistīts ar šo tirgotāju. Lai pierādītu, kas ir preču galamērķis, tika izmantotas muitas eksporta deklarācijas. Kaut arī līgumos ražotājs eksportētājs un tirgotājs bija vienojušies, ka pārdošanas valūta ir euro vai ASV dolāri, ražotājs eksportētājs ziņoja, ka šī pārdošana notika Krievijas rubļos, pievienojot attiecīgus rēķinus Krievijas rubļos. Komisija turpinās izmeklēt šo lietu, jo īpaši to, vai pārdošana tiešām notika neatkarīgam pircējam patēriņam Savienībā un vai tā tika paziņota atbilstošā valūtā. Komisija provizoriski iekļāva šo pārdošanas apjomu, nosakot eksporta cenu. |
| --- | --- |

(84)

Viena ražotāja eksportētāja pārbaude pierādīja, ka 20 % eksporta pārdošanas apjoma uz Savienību nonāca pie kāda nesaistīta tirgotāja Šveicē. Ražotājs eksportētājs ziņoja, ka šī pārdošana ir pārdošana neatkarīgai personai Savienībā, un apgalvoja, ka nav saistīts ar šo tirgotāju. Lai pierādītu, kas ir preču galamērķis, tika izmantotas muitas eksporta deklarācijas. Kaut arī līgumos ražotājs eksportētājs un tirgotājs bija vienojušies, ka pārdošanas valūta ir euro vai ASV dolāri, ražotājs eksportētājs ziņoja, ka šī pārdošana notika Krievijas rubļos, pievienojot attiecīgus rēķinus Krievijas rubļos. Komisija turpinās izmeklēt šo lietu, jo īpaši to, vai pārdošana tiešām notika neatkarīgam pircējam patēriņam Savienībā un vai tā tika paziņota atbilstošā valūtā. Komisija provizoriski iekļāva šo pārdošanas apjomu, nosakot eksporta cenu.

3.2.1.   Salīdzinājums

Salīdzinājums

| (85) | Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu. |
| --- | --- |

(85)

Normālo vērtību Komisija salīdzināja ar ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenu, par pamatu ņemot EXW cenu.

EXW

| (86) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu gadījumos, kad to pamatoja vajadzība nodrošināt taisnīgu salīdzinājumu, Komisija koriģēja normālo vērtību un/vai eksporta cenu, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un cenu salīdzināmību.

| (87) | Attiecībā uz eksporta cenām korekcijas tika veiktas ar pārvadāšanu saistītajās izmaksās, apstrādes, iekraušanas un papildu maksājumos, importa maksājumos, pārdošanas komisijas maksās, aizdevumu izmaksās un maksājumos par bankas pakalpojumiem. Iekšzemes cenām korekcijas tika veiktas saistībā ar iekšzemes transporta, iepakošanas un kredītu izmaksām, kā arī pārkraušanas izmaksām un komisijas maksām. |
| --- | --- |

(87)

Attiecībā uz eksporta cenām korekcijas tika veiktas ar pārvadāšanu saistītajās izmaksās, apstrādes, iekraušanas un papildu maksājumos, importa maksājumos, pārdošanas komisijas maksās, aizdevumu izmaksās un maksājumos par bankas pakalpojumiem. Iekšzemes cenām korekcijas tika veiktas saistībā ar iekšzemes transporta, iepakošanas un kredītu izmaksām, kā arī pārkraušanas izmaksām un komisijas maksām.

| (88) | Lai salīdzinātu cenas ārvalstu valūtās, Komisija atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktam izmantoja valūtas maiņas kursu, kas bija spēkā pirkšanas pasūtījuma iesniegšanas dienā jeb pārdošanas līguma noslēgšanas dienā, kad būtiskākie pārdošanas noteikumi bija zināmi precīzāk nekā rēķina izrakstīšanas dienā, jo sarunas par cenu, pēc kurām šo cenu noteica, notika laikposmā, kas bija tuvāks pirkšanas pasūtījuma iesniegšanas jeb pārdošanas līguma noslēgšanas dienai. Attiecīgais rēķins tika izrakstīts, kad ražojums tika nosūtīts, kas parasti bija vienu vai divus mēnešus vēlāk. |
| --- | --- |

(88)

Lai salīdzinātu cenas ārvalstu valūtās, Komisija atbilstoši pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktam izmantoja valūtas maiņas kursu, kas bija spēkā pirkšanas pasūtījuma iesniegšanas dienā jeb pārdošanas līguma noslēgšanas dienā, kad būtiskākie pārdošanas noteikumi bija zināmi precīzāk nekā rēķina izrakstīšanas dienā, jo sarunas par cenu, pēc kurām šo cenu noteica, notika laikposmā, kas bija tuvāks pirkšanas pasūtījuma iesniegšanas jeb pārdošanas līguma noslēgšanas dienai. Attiecīgais rēķins tika izrakstīts, kad ražojums tika nosūtīts, kas parasti bija vienu vai divus mēnešus vēlāk.

| (89) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(89)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu salīdzināja katra līdzīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību ar attiecīgā ražojuma atbilstīgā veida vidējo svērto eksporta cenu.

| (90) | Lai noteiktu 60.–64. apsvērumā minēto pagaidu dempinga starpību ražotājam eksportētājam, Komisija kā pieejamo faktu izmantoja visvairāk eksportētā ražojuma veida dempinga starpību, kas bija nedaudz lielāka par kopējo dempinga starpību vienam no pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Komisija piemērotā ražotāja eksportētāja izvēli pamatoja ar pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū un eksporta apjoma uz Savienību pamatotāku salīdzināmību, ģeogrāfisko tuvību, svarīgāko izmantoto izejmateriālu struktūru un ziņoto jaudas izmantojumu. Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  3. tabula


  Dempinga starpības, Krievija







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |

(90)

Lai noteiktu 60.–64. apsvērumā minēto pagaidu dempinga starpību ražotājam eksportētājam, Komisija kā pieejamo faktu izmantoja visvairāk eksportētā ražojuma veida dempinga starpību, kas bija nedaudz lielāka par kopējo dempinga starpību vienam no pārējiem ražotājiem eksportētājiem. Komisija piemērotā ražotāja eksportētāja izvēli pamatoja ar pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū un eksporta apjoma uz Savienību pamatotāku salīdzināmību, ģeogrāfisko tuvību, svarīgāko izmantoto izejmateriālu struktūru un ziņoto jaudas izmantojumu. Ņemot to vērā, vidējās svērtās pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

CIF

3. tabula

3. tabula

Dempinga starpības, Krievija

Dempinga starpības, Krievija

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

Novolipetsk Steel

26,2

| (91) | Visiem pārējiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(91)

Visiem pārējiem Krievijas ražotājiem eksportētājiem Komisija saskaņā ar pamatregulas 18. pantu noteica dempinga starpību, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

| (92) | Kā minēts 58. apsvērumā, uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, veido gandrīz visu eksporta apjomu no Krievijas uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt tā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts 58. apsvērumā, uzņēmumi, uz kuriem attiecas izmeklēšana, veido gandrīz visu eksporta apjomu no Krievijas uz Savienību. Tādējādi Komisija nolēma dempinga starpību visiem pārējiem uzņēmumiem noteikt tā uzņēmuma dempinga starpības līmenī, kuram šī starpība bija vislielākā.

| (93) | Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

  4. tabula


  Dempinga starpības, Krievija







  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība (%) |
| --- | --- | --- |
| Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 26,2 |

(93)

Pagaidu dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas, ir šādas:

CIF

4. tabula

4. tabula

Dempinga starpības, Krievija

Dempinga starpības, Krievija

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība (%)

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC

19,8

PAO Severstal

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

Visi pārējie uzņēmumi

26,2

4.   KAITĒJUMS

KAITĒJUMS

4.1.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES UN SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS APJOMA DEFINĪCIJA

| (94) | Savienībā 13 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā ir 15 citi līdzīgā ražojuma Savienības ražotāji. |
| --- | --- |

(94)

Savienībā 13 uzņēmumi iesniedza ražošanas un pārdošanas datus šajā izmeklēšanā un norādīja, ka tie izmeklēšanas periodā ražoja līdzīgo ražojumu. Pamatojoties uz sūdzībā norādīto informāciju, Savienībā ir 15 citi līdzīgā ražojuma Savienības ražotāji.

| (95) | Aplēstais Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 37 milj. t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(95)

Aplēstais Savienības ražošanas kopapjoms izmeklēšanas periodā bija apmēram 37 milj. t. Komisija šo skaitli aprēķināja, pamatojoties uz visu pieejamo informāciju par Savienības ražošanas nozari, piemēram, informāciju, kas saņemta no sūdzības iesniedzēja un visiem zināmajiem Savienības ražotājiem.

| (96) | Savienības ražotāji, kuri veido Savienības ražošanas kopapjomu, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē. |
| --- | --- |

(96)

Savienības ražotāji, kuri veido Savienības ražošanas kopapjomu, ir Savienības ražošanas nozare pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē un tālāk tiks saukti par “Savienības ražošanas nozari” pamatregulas 4. panta 1. punktā paredzētajā nozīmē.

| (97) | Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, ražo 89 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(97)

Savienības ražotāji, kuri sadarbojās, ražo 89 % no līdzīgā ražojuma kopapjoma Savienībā.

| (98) | Savienības ražotāju uzņēmējdarbības modelis un vertikālās integrācijas pakāpe atšķiras.“Pārstrādātāji”, kuri iegūst sākotnējo materiālu no citiem ražotājiem, ir maza daļa. |
| --- | --- |

(98)

Savienības ražotāju uzņēmējdarbības modelis un vertikālās integrācijas pakāpe atšķiras.“Pārstrādātāji”, kuri iegūst sākotnējo materiālu no citiem ražotājiem, ir maza daļa.

4.2.   PATĒRIŅŠ SAVIENĪBĀ

| (99) | Kā minēts 21. apsvērumā, auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus klasificē ar vairākiem KN kodiem, tostarp konkrētiem ex kodiem. Lai nenovērtētu par zemu Savienības patēriņu un ņemot vērā šādu kodu acīmredzami izšķirošo ietekmi uz kopējo patēriņu, aprēķinot Savienības patēriņu, ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms tiek uzskaitīts pilnībā. |
| --- | --- |

(99)

Kā minēts 21. apsvērumā, auksti velmētus plakanus tērauda velmējumus klasificē ar vairākiem KN kodiem, tostarp konkrētiem ex kodiem. Lai nenovērtētu par zemu Savienības patēriņu un ņemot vērā šādu kodu acīmredzami izšķirošo ietekmi uz kopējo patēriņu, aprēķinot Savienības patēriņu, ar KN ex kodiem klasificētais importa apjoms tiek uzskaitīts pilnībā.

ex

ex

| (100) | Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un auksti velmēti plakani tērauda velmējumi tiek uzskatīti par sākotnējo materiālu dažādu lejasposma ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, tāpēc pašpatēriņu un patēriņu brīvā tirgū analizēja atsevišķi. |
| --- | --- |

(100)

Savienības ražošanas nozare ir pārsvarā vertikāli integrēta, un auksti velmēti plakani tērauda velmējumi tiek uzskatīti par sākotnējo materiālu dažādu lejasposma ražojumu ar pievienoto vērtību ražošanā, tāpēc pašpatēriņu un patēriņu brīvā tirgū analizēja atsevišķi.

| (101) | Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņu un patēriņu brīvā tirgū, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav tieši pakļauti konkurencei ar importa ražojumiem, un transfertcenas tiek noteiktas grupās atbilstoši dažādai cenu politikai, tāpēc tās nav uzticamas. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas. |
| --- | --- |

(101)

Kaitējuma analīzē ir svarīgi nošķirt pašpatēriņu un patēriņu brīvā tirgū, jo ražojumi, kas paredzēti pašu vajadzībām, nav tieši pakļauti konkurencei ar importa ražojumiem, un transfertcenas tiek noteiktas grupās atbilstoši dažādai cenu politikai, tāpēc tās nav uzticamas. Turpretī ražojumi, kas paredzēti brīvam tirgum, tieši konkurē ar importēto attiecīgo ražojumu, un cenas ir brīvā tirgus cenas.

| (102) | Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visām darbībām ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem un noteica, vai ražojumus paredzēts izmantot pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 82 % no Savienības ražotāju saražotā kopapjoma bija paredzēts izmantot pašu vajadzībām. |
| --- | --- |

(102)

Lai sniegtu iespējami pilnīgu priekšstatu par Savienības ražošanas nozari, Komisija ieguva datus par visām darbībām ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem un noteica, vai ražojumus paredzēts izmantot pašu vajadzībām vai brīvajam tirgum. Komisija konstatēja, ka aptuveni 82 % no Savienības ražotāju saražotā kopapjoma bija paredzēts izmantot pašu vajadzībām.

4.2.1.   Pašpatēriņš

Pašpatēriņš

| (103) | Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz lietošanu pašu vajadzībām un pārdošanu pašu vajadzībām Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda:

  5. tabula


  Pašpatēriņš (t) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņš | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(103)

Komisija noteica Savienības pašpatēriņu, pamatojoties uz tiem datiem par visiem zināmajiem Savienības ražotājiem, kuri attiecas uz lietošanu pašu vajadzībām un pārdošanu pašu vajadzībām Savienības tirgū. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības pašpatēriņa dinamika bija šāda:

5. tabula

5. tabula

Pašpatēriņš (t)

Pašpatēriņš (t)

2011

2012

2013

2014

IP

Pašpatēriņš

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurofer

| (104) | Attiecīgajā periodā pašpatēriņš Savienībā palielinājās aptuveni par 4 %. Pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, piemēram, autobūves izmantoto tirgu, izaugsme. |
| --- | --- |

(104)

Attiecīgajā periodā pašpatēriņš Savienībā palielinājās aptuveni par 4 %. Pieauguma galvenais iemesls bija pašpatēriņa tirgu, piemēram, autobūves izmantoto tirgu, izaugsme.

4.2.2.   Patēriņš brīvā tirgū

Patēriņš brīvā tirgū

| (105) | Komisija Savienības patēriņu brīvā tirgū noteica, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) importu Savienībā no trešām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko bija iesnieguši attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības patēriņa brīvā tirgū dinamika bija šāda:

  6. tabula


  Patēriņš brīvā tirgū (t) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Patēriņš brīvā tirgū | 7 839 959 | 6 819 677 | 7 376 829 | 7 152 193 | 7 122 682 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 87 | 94 | 91 | 91 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(105)

Komisija Savienības patēriņu brīvā tirgū noteica, pamatojoties uz a) pārdošanas apjomiem Savienības tirgū, kas attiecināmi uz visiem zināmajiem ražotājiem Savienībā, un b) importu Savienībā no trešām valstīm saskaņā ar Eurostat pārskatiem, kā arī atbilstoši datiem, ko bija iesnieguši attiecīgo valstu ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Pamatojoties uz šo informāciju, Savienības patēriņa brīvā tirgū dinamika bija šāda:

Eurostat

6. tabula

6. tabula

Patēriņš brīvā tirgū (t)

Patēriņš brīvā tirgū (t)

2011

2012

2013

2014

IP

Patēriņš brīvā tirgū

7 839 959

6 819 677

7 376 829

7 152 193

7 122 682

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

87

87

94

94

91

91

91

91

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurofer

Eurostat

| (106) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš brīvajā tirgū saruka aptuveni par 9 %. Sarukuma galvenais iemesls bija lēna ekonomikas atlabšana vai pat neatlabšana lejasposmā. |
| --- | --- |

(106)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš brīvajā tirgū saruka aptuveni par 9 %. Sarukuma galvenais iemesls bija lēna ekonomikas atlabšana vai pat neatlabšana lejasposmā.

4.3.   IMPORTS NO ATTIECĪGAJĀM VALSTĪM

4.3.1.   Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

Importa no attiecīgajām valstīm ietekmes kumulatīvs novērtējums

| (107) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi. |
| --- | --- |

(107)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma imports jāvērtē kumulatīvi.

| (108) | Dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz ĶTR un Krievijas importu, ir apkopotas 57. un 93. apsvērumā. Visas šīs starpības ir ievērojami lielākas par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis robežvērtību. |
| --- | --- |

(108)

Dempinga starpības, kas noteiktas attiecībā uz ĶTR un Krievijas importu, ir apkopotas 57. un 93. apsvērumā. Visas šīs starpības ir ievērojami lielākas par pamatregulas 9. panta 3. punktā noteikto de minimis robežvērtību.

de minimis

| (109) | Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Izmeklēšanas periodā ĶTR un Krievijai tirgus daļa Eiropas Savienībā bija attiecīgi 10,3 % un 9,8 %. |
| --- | --- |

(109)

Importa apjoms no katras attiecīgās valsts nebija nenozīmīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta nozīmē. Izmeklēšanas periodā ĶTR un Krievijai tirgus daļa Eiropas Savienībā bija attiecīgi 10,3 % un 9,8 %.

| (110) | Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo ražojumu arī bija līdzīgi. Patiešām, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji, kā arī ar Savienībā ražotajiem attiecīgajiem ražojumiem, jo tie tika pārdoti līdzīgām galapircēju kategorijām. |
| --- | --- |

(110)

Konkurences apstākļi starp importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm un līdzīgo ražojumu arī bija līdzīgi. Patiešām, importētie ražojumi konkurēja savstarpēji, kā arī ar Savienībā ražotajiem attiecīgajiem ražojumiem, jo tie tika pārdoti līdzīgām galapircēju kategorijām.

| (111) | Tāpēc un pretēji vienas ieinteresētās personas apgalvojumam visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no attiecīgajām valstīm tika pārbaudīts kumulatīvi. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc un pretēji vienas ieinteresētās personas apgalvojumam visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti, un, lai noteiktu kaitējumu, imports no attiecīgajām valstīm tika pārbaudīts kumulatīvi.

4.3.2.   Attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

Attiecīgo valstu izcelsmes importa apjoms un tirgus daļa

| (112) | Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu brīvā tirgū, kā minēts 6. tabulā. |
| --- | --- |

(112)

Importa apjomu Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datubāzes datiem. Importa tirgus daļu noteica, salīdzinot importētos apjomus ar Savienības patēriņu brīvā tirgū, kā minēts 6. tabulā.

Eurostat

| (113) | Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā mainījies šādi:

  7. tabula


  Importa apjoms (t) un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no attiecīgajām valstīm | 1 117 820 | 917 610 | 1 380 382 | 1 344 898 | 1 430 044 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 82 | 123 | 120 | 128 |
| Attiecīgo valstu tirgus daļa | 14,3 % | 13,5 % | 18,7 % | 18,8 % | 20,1 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 94 | 131 | 132 | 141 |
| Importa apjoms no ĶTR | 651 654 | 406 811 | 653 366 | 620 140 | 732 383 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 62 | 100 | 95 | 112 |
| ĶTR tirgus daļa | 8,3 % | 6 % | 8,9 % | 8,7 % | 10,3 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 72 | 107 | 104 | 124 |
| Importa apjoms no Krievijas | 466 165 | 510 800 | 727 016 | 724 758 | 697 661 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 110 | 156 | 155 | 150 |
| Krievijas tirgus daļa | 5,9 % | 7,5 % | 9,9 % | 10,1 % | 9,8 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 126 | 166 | 170 | 165 |
| Avots: Eurostat. |

(113)

Imports no attiecīgajām valstīm Savienībā mainījies šādi:

7. tabula

7. tabula

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

Importa apjoms (t) un tirgus daļa

2011

2012

2013

2014

IP

Importa apjoms no attiecīgajām valstīm

1 117 820

917 610

1 380 382

1 344 898

1 430 044

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

82

82

123

123

120

120

128

128

Attiecīgo valstu tirgus daļa

14,3 %

13,5 %

18,7 %

18,8 %

20,1 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

94

94

131

131

132

132

141

141

Importa apjoms no ĶTR

651 654

406 811

653 366

620 140

732 383

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

62

62

100

100

95

95

112

112

ĶTR tirgus daļa

8,3 %

6 %

8,9 %

8,7 %

10,3 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

72

72

107

107

104

104

124

124

Importa apjoms no Krievijas

466 165

510 800

727 016

724 758

697 661

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

110

110

156

156

155

155

150

150

Krievijas tirgus daļa

5,9 %

7,5 %

9,9 %

10,1 %

9,8 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

126

126

166

166

170

170

165

165

Avots: Eurostat.

Avots:

| (114) | Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Vienlaikus importa Savienībā par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 5,8 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(114)

Tabulā redzams, ka absolūtos skaitļos imports no attiecīgajām valstīm attiecīgajā periodā būtiski palielinājās. Vienlaikus importa Savienībā par dempinga cenām kopējā tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 5,8 procentpunktiem.

4.3.3.   Attiecīgo valstu importa cenas un cenu samazinājums

Attiecīgo valstu importa cenas un cenu samazinājums

| (115) | Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda:

  8. tabula


  Importa cenas (EUR/t) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | 619 | 589 | 533 | 510 | 505 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 95 | 86 | 82 | 82 |
| Krievija | 630 | 574 | 518 | 499 | 489 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 91 | 82 | 79 | 78 |
| Vidējā cena importam par dempinga cenām | 624 | 581 | 525 | 504 | 497 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 93 | 84 | 81 | 80 |
| Avots: Eurostat. |

(115)

Importa cenas Komisija noteica, pamatojoties uz Eurostat datiem. Vidējās svērtās cenas dinamika importam Savienībā no attiecīgajām valstīm bija šāda:

Eurostat

8. tabula

8. tabula

Importa cenas (EUR/t)

Importa cenas (EUR/t)

2011

2012

2013

2014

IP

ĶTR

619

589

533

510

505

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

95

95

86

86

82

82

82

82

Krievija

630

574

518

499

489

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

91

91

82

82

79

79

78

78

Vidējā cena importam par dempinga cenām

624

581

525

504

497

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

93

93

84

84

81

81

80

80

Avots: Eurostat.

Avots:

| (116) | Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 624 EUR/t 2011. gadā līdz 497 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka aptuveni par 20 %. |
| --- | --- |

(116)

Importa par dempinga cenām vidējās cenas saruka no 624 EUR/t 2011. gadā līdz 497 EUR/t izmeklēšanas periodā. Attiecīgajā periodā vidējā vienības cena importam par dempinga cenām saruka aptuveni par 20 %.

| (117) | Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:






  a) | piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu; un |
| --- | --- | --- |

(117)

Komisija novērtēja cenu samazinājumu izmeklēšanas periodā, salīdzinot:

a)

piecu Savienības ražotāju katra ražojuma veida vidējās svērtās pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienības tirgū, koriģētas, lai iegūtu EXW cenu; un

EXW

| b) | attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši attiecīgo valstu ražotāji, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās vidējās svērtās CIF cenas līdz Savienības robežai līmenī katram ražojuma veidam, ko importējuši attiecīgo valstu ražotāji, kuri sadarbojās, pirmajam neatkarīgajam pircējam Savienības tirgū, ar atbilstīgām korekcijām attiecībā uz pēcimportēšanas izmaksām.

CIF

| (118) | Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(118)

Šāds cenu salīdzinājums tika veikts darījumiem pa ražojuma veidiem vienā un tajā pašā tirdzniecības līmenī, vajadzības gadījumā veicot atbilstīgas korekcijas un atskaitot rabatus un atlaides. Salīdzinājuma rezultāts tika izteikts procentos no Savienības ražotāju apgrozījuma izmeklēšanas periodā.

| (119) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR un Krievijas importa dempinga cenas bija attiecīgi par 8,1 % un 14,4 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas. |
| --- | --- |

(119)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka ĶTR un Krievijas importa dempinga cenas bija attiecīgi par 8,1 % un 14,4 % zemākas nekā Savienības ražošanas nozares cenas.

4.4.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS

4.4.1.   Vispārīgas piezīmes

Vispārīgas piezīmes

| (120) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(120)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot importa par dempinga cenām ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, novērtēja visus ekonomikas rādītājus, kas raksturo Savienības ražošanas nozares stāvokli attiecīgajā periodā.

| (121) | Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, krājumus, izaugsmi, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat). |
| --- | --- |

(121)

Makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjomu, ražošanas jaudu, jaudas izmantojumu, pārdošanas apjomu, krājumus, izaugsmi, tirgus daļu, nodarbinātību, ražīgumu un dempinga starpību lielumu) novērtēja visas Savienības ražošanas nozares līmenī. Novērtējuma pamatā bija sūdzībā norādītā informācija, ko pārbaudīja salīdzinājumā ar Savienības ražotāju sniegtajiem datiem un pieejamo oficiālo statistiku (Eurostat).

Eurostat

| (122) | Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju, ienākuma no investīcijām, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja. |
| --- | --- |

(122)

Mikroekonomisko rādītāju (pārdošanas cenu, rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju, ienākuma no investīcijām, spējas piesaistīt kapitālu, algas un ražošanas izmaksu) analīzi veica izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī. Novērtējums tika veikts, pamatojoties uz šo ražotāju sniegto informāciju, kuru pienācīgi pārbaudīja.

| (123) | Attiecībā uz dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, Komisija analizēja atsevišķi datus par brīvo un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Šie faktori ir: pārdošana un tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas un rentabilitāte. Tomēr citus ekonomikas rādītājus varētu jēgpilni pārbaudīt tikai attiecībā uz visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības neatkarīgi no tā, vai produkciju ir paredzēts izmatot pašu vajadzībām vai pārdošanai brīvā tirgū. Šie faktori ir: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem tiek veikta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai radītu pilnīgu priekšstatu par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo šos datus nevar nošķirt attiecībā uz pārdošanu pašu vajadzībām un pārdošanu brīvā tirgū. |
| --- | --- |

(123)

Attiecībā uz dažiem kaitējuma rādītājiem, kas attiecas uz Savienības ražošanas nozari, Komisija analizēja atsevišķi datus par brīvo un pašpatēriņa tirgu un veica salīdzinošu analīzi. Šie faktori ir: pārdošana un tirgus daļa, vienības cenas, vienības izmaksas un rentabilitāte. Tomēr citus ekonomikas rādītājus varētu jēgpilni pārbaudīt tikai attiecībā uz visu darbību, tostarp izmantošanu pašu vajadzībām Savienības ražošanas nozarē, jo tie ir atkarīgi no visas darbības neatkarīgi no tā, vai produkciju ir paredzēts izmatot pašu vajadzībām vai pārdošanai brīvā tirgū. Šie faktori ir: ražošanas apjoms, jauda, jaudas izmantojums, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām, nodarbinātība, ražīgums, krājumi un darbaspēka izmaksas. Attiecībā uz šiem faktoriem tiek veikta visas Savienības ražošanas nozares analīze, lai radītu pilnīgu priekšstatu par kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo šos datus nevar nošķirt attiecībā uz pārdošanu pašu vajadzībām un pārdošanu brīvā tirgū.

4.4.2.   Makroekonomiskie rādītāji

Makroekonomiskie rādītāji

4.4.2.1.   Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un jaudas izmantojums

| (124) | Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  9. tabula


  Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas apjoms (tonnas) | 36 296 343 | 34 174 111 | 35 788 676 | 36 912 062 | 36 633 691 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 94 | 99 | 102 | 101 |
| Ražošanas jauda (tonnas) | 53 566 734 | 51 657 090 | 52 658 719 | 51 628 090 | 51 693 593 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 96 | 98 | 96 | 97 |
| Jaudas izmantojums | 68 % | 66 % | 68 % | 71 % | 71 % |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(124)

Savienības ražošanas kopapjoma, ražošanas jaudas un jaudas izmantojuma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

9. tabula

9. tabula

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums

2011

2012

2013

2014

IP

Ražošanas apjoms (tonnas)

36 296 343

34 174 111

35 788 676

36 912 062

36 633 691

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

94

94

99

99

102

102

101

101

Ražošanas jauda (tonnas)

53 566 734

51 657 090

52 658 719

51 628 090

51 693 593

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

96

96

98

98

96

96

97

97

Jaudas izmantojums

68 %

66 %

68 %

71 %

71 %

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurofer

| (125) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 1 %. Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citi ierastie pārtraukumi. Pamatojoties uz šo informāciju, jauda attiecīgajā periodā saruka par 3 %, jo Savienības ražošanas nozare centās samazināt jaudas pārpalikumu pasaulē. |
| --- | --- |

(125)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares ražošanas apjoms palielinājās par 1 %. Paziņotie jaudas rādītāji attiecas uz tehnisko jaudu, kas nozīmē, ka ir ņemtas vērā nozarē par standartu pieņemtas korekcijas par uzstādīšanas laiku, apkopi, vājās vietas un citi ierastie pārtraukumi. Pamatojoties uz šo informāciju, jauda attiecīgajā periodā saruka par 3 %, jo Savienības ražošanas nozare centās samazināt jaudas pārpalikumu pasaulē.

| (126) | Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja pašpatēriņa pieaugums un jaudas samazinājums. |
| --- | --- |

(126)

Jaudas izmantojuma rādītājs pieauga, jo nedaudz pieauga ražošanas apjoms, ko galvenokārt veicināja pašpatēriņa pieaugums un jaudas samazinājums.

4.4.2.2.   Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa

| (127) | Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  10. tabula


  Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms (tonnas) | 5 867 858 | 5 521 017 | 5 518 202 | 5 220 466 | 5 044 928 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 94 | 94 | 89 | 86 |
| Tirgus daļa | 74,8 % | 81,0 % | 74,8 % | 73,0 % | 70,8 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 108 | 100 | 98 | 95 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(127)

Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma un brīvā tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

10. tabula

10. tabula

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

Pārdošanas apjoms un tirgus daļa (brīvais tirgus)

2011

2012

2013

2014

IP

Pārdošanas apjoms (tonnas)

5 867 858

5 521 017

5 518 202

5 220 466

5 044 928

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

94

94

94

94

89

89

86

86

Tirgus daļa

74,8 %

81,0 %

74,8 %

73,0 %

70,8 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

108

108

100

100

98

98

95

95

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurofer

Eurostat

| (128) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saruka par 14 % – no 5,9 milj. t 2011. gadā līdz 5 milj. t izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(128)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saruka par 14 % – no 5,9 milj. t 2011. gadā līdz 5 milj. t izmeklēšanas periodā.

| (129) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 74,8 % līdz 70,8 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma sarukums būtiski pārsniedza Savienības patēriņa sarukumu brīvajā tirgū. Turklāt, lai nepieļautu, ka tās tirgus daļa sarūk vēl vairāk, Savienības ražošanas nozare attiecīgā ražojuma importa cenu spiediena dēļ bija spiesta pazemināt pārdošanas cenas. |
| --- | --- |

(129)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa saruka no 74,8 % līdz 70,8 %. Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma sarukums būtiski pārsniedza Savienības patēriņa sarukumu brīvajā tirgū. Turklāt, lai nepieļautu, ka tās tirgus daļa sarūk vēl vairāk, Savienības ražošanas nozare attiecīgā ražojuma importa cenu spiediena dēļ bija spiesta pazemināt pārdošanas cenas.

| (130) | Pašpatēriņa apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  11. tabula


  Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pašpatēriņa apjoms | 29 121 785 | 27 555 796 | 28 900 235 | 30 309 067 | 30 183 620 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 95 | 99 | 104 | 104 |
| Tirgus daļa (no pašpatēriņa un brīvā tirgus kopā) | 79 % | 80 % | 80 % | 81 % | 81 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 100 | 102 | 101 | 103 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati. |

(130)

Pašpatēriņa apjoma un tirgus daļas dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

11. tabula

11. tabula

Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa

Pašpatēriņa apjoms un tirgus daļa

2011

2012

2013

2014

IP

Pašpatēriņa apjoms

29 121 785

27 555 796

28 900 235

30 309 067

30 183 620

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

95

95

99

99

104

104

104

104

Tirgus daļa (no pašpatēriņa un brīvā tirgus kopā)

79 %

80 %

80 %

81 %

81 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

100

100

102

102

101

101

103

103

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem un Eurostat dati.

Avots:

Eurofer

Eurostat

| (131) | Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (izmantošana pašu vajadzībām un pārdošana pašu vajadzībām) Savienības tirgū palielinājās par 4 % – no 29,1 milj. t 2011. gadā līdz 30,2 milj. t izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(131)

Attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa apjoms (izmantošana pašu vajadzībām un pārdošana pašu vajadzībām) Savienības tirgū palielinājās par 4 % – no 29,1 milj. t 2011. gadā līdz 30,2 milj. t izmeklēšanas periodā.

| (132) | Tāpēc Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa, izteikta procentos no kopējā patēriņa (pašpatēriņa un brīvajā tirgū), attiecīgajā periodā palielinājās no 79 % līdz 81 %. |
| --- | --- |

(132)

Tāpēc Savienības ražošanas nozares pašpatēriņa tirgus daļa, izteikta procentos no kopējā patēriņa (pašpatēriņa un brīvajā tirgū), attiecīgajā periodā palielinājās no 79 % līdz 81 %.

4.4.2.3.   Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

| (133) | Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  12. tabula


  Nodarbinātība un ražīgums | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbināto skaits (pilna laika nodarbinātie / PLN) | 21 598 | 21 292 | 20 331 | 19 781 | 19 513 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 99 | 94 | 92 | 90 |
| Ražīgums (t/PLN) | 1 681 | 1 605 | 1 760 | 1 866 | 1 877 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 96 | 105 | 111 | 112 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(133)

Nodarbinātības un ražīguma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

12. tabula

12. tabula

Nodarbinātība un ražīgums

Nodarbinātība un ražīgums

2011

2012

2013

2014

IP

Nodarbināto skaits (pilna laika nodarbinātie / PLN)

21 598

21 292

20 331

19 781

19 513

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

99

99

94

94

92

92

90

90

Ražīgums (t/PLN)

1 681

1 605

1 760

1 866

1 877

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

96

96

105

105

111

111

112

112

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurofer

| (134) | Nodarbinātība attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē būtiski saruka, jo vajadzēja pazemināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā pieaugošo konkurenci tirgū importa par dempinga cenām dēļ. Rezultātā attiecīgajā periodā darbaspēks saruka par 10 %. Tāpēc un ņemot vērā nelielo ražošanas apjoma pieaugumu (+ 1 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās daudz straujāk, nekā saruka faktiskais ražošanas apjoms. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem, lai saglabātu savu konkurētspēju. |
| --- | --- |

(134)

Nodarbinātība attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozarē būtiski saruka, jo vajadzēja pazemināt ražošanas izmaksas un palielināt efektivitāti, ņemot vērā pieaugošo konkurenci tirgū importa par dempinga cenām dēļ. Rezultātā attiecīgajā periodā darbaspēks saruka par 10 %. Tāpēc un ņemot vērā nelielo ražošanas apjoma pieaugumu (+ 1 %) attiecīgajā periodā, Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts ar ražošanas apjomu uz vienu nodarbināto gadā, palielinājās daudz straujāk, nekā saruka faktiskais ražošanas apjoms. Tas liecina, ka Savienības ražošanas nozare vēlējās pielāgoties mainīgajiem tirgus apstākļiem, lai saglabātu savu konkurētspēju.

4.4.2.4.   Krājumi

Krājumi

| (135) | Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  13. tabula


  Krājumi | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi perioda beigās (t) | 1 270 093 | 1 119 887 | 1 201 229 | 1 190 252 | 1 075 152 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 88 | 95 | 94 | 85 |
| Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma | 3,5 % | 3,3 % | 3,4 % | 3,2 % | 2,9 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 94 | 96 | 92 | 84 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem. |

(135)

Savienības ražotāju krājumu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

13. tabula

13. tabula

Krājumi

Krājumi

2011

2012

2013

2014

IP

Krājumi perioda beigās (t)

1 270 093

1 119 887

1 201 229

1 190 252

1 075 152

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

88

88

95

95

94

94

85

85

Krājumi perioda beigās, izteikti procentos no ražošanas apjoma

3,5 %

3,3 %

3,4 %

3,2 %

2,9 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

94

94

96

96

92

92

84

84

Avots: pārbaudītās Eurofer atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurofer

| (136) | Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 15 %. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus neuzskata par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma iemeslu. Tas apstiprinājās arī, analizējot krājumu izmaiņas perioda beigās, kas izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 3 % no ražošanas apjoma. |
| --- | --- |

(136)

Attiecīgajā periodā krājumi perioda beigās bija sarukuši par 15 %. Vairums līdzīgo ražojumu Savienības ražošanas nozarē tiek saražoti atbilstoši konkrētiem lietotāju pasūtījumiem. Tāpēc krājumus neuzskata par būtisku šai nozarei izraisītā kaitējuma iemeslu. Tas apstiprinājās arī, analizējot krājumu izmaiņas perioda beigās, kas izteiktas procentos no ražošanas apjoma. Kā minēts iepriekš, šis rādītājs bija salīdzinoši stabils, proti, aptuveni 3 % no ražošanas apjoma.

4.4.2.5.   Dempinga starpības lielums

Dempinga starpības lielums

| (137) | Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska. |
| --- | --- |

(137)

Visas dempinga starpības ievērojami pārsniedza de minimis līmeni. Ņemot vērā attiecīgo valstu importa apjomu un cenas, faktisko lielo dempinga starpību lieluma ietekme uz Savienības ražošanas nozari nebija nebūtiska.

de minimis

4.4.2.6.   Izaugsme

Izaugsme

| (138) | Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš saruka aptuveni par 9 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saruka par 14 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā pieauga. |
| --- | --- |

(138)

Attiecīgajā periodā Savienības patēriņš saruka aptuveni par 9 %, savukārt Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības tirgū saruka par 14 %. Tādējādi Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu pretstatā importa no attiecīgajām valstīm tirgus daļai, kas attiecīgajā periodā pieauga.

4.4.3.   Mikroekonomiskie rādītāji

Mikroekonomiskie rādītāji

4.4.3.1.   Cenas un cenas ietekmējoši faktori

Cenas un cenas ietekmējoši faktori

| (139) | Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

  14. tabula


  Pārdošanas cenas Savienībā | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas cena (EUR/t) | 657 | 619 | 571 | 545 | 534 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 94 | 87 | 83 | 81 |
| Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t) | 654 | 655 | 587 | 552 | 548 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 100 | 90 | 84 | 84 |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(139)

Savienības ražotāju vidējās svērtās vienības pārdošanas cenas nesaistītiem pircējiem Savienībā attiecīgajā periodā mainījās šādi:

14. tabula

14. tabula

Pārdošanas cenas Savienībā

Pārdošanas cenas Savienībā

2011

2012

2013

2014

IP

Pārdošanas cena (EUR/t)

657

619

571

545

534

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

94

94

87

87

83

83

81

81

Vienības ražošanas izmaksas (EUR/t)

654

655

587

552

548

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

100

100

90

90

84

84

84

84

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (140) | Iepriekšējā tabulā ir parādītas vienības pārdošanas izmaksu izmaiņas Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir sarukušas vairāk (– 19 %) nekā attiecīgās izmaksas (– 16 %). Turklāt attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu, pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(140)

Iepriekšējā tabulā ir parādītas vienības pārdošanas izmaksu izmaiņas Savienības brīvajā tirgū salīdzinājumā ar attiecīgajām ražošanas izmaksām. Attiecīgajā periodā pārdošanas cenas vidēji ir sarukušas vairāk (– 19 %) nekā attiecīgās izmaksas (– 16 %). Turklāt attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu, pārdošanas cenas vidēji ir bijušas zemākas nekā vienības ražošanas izmaksas.

| (141) | Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami pazemināt savas pārdošanas cenas. No otras puses, vienības ražošanas izmaksu sarukumu var skaidrot ar izejmateriālu cenu sarukumu un uzlaboto ražīgumu, kas tika panākts, galvenokārt samazinot darbaspēku, kā redzams 12. tabulā. |
| --- | --- |

(141)

Lai ierobežotu tirgus daļas zudumu, Savienības ražotāji bija spiesti rīkoties atbilstoši lejupvērstajai cenu spirālei un ievērojami pazemināt savas pārdošanas cenas. No otras puses, vienības ražošanas izmaksu sarukumu var skaidrot ar izejmateriālu cenu sarukumu un uzlaboto ražīgumu, kas tika panākts, galvenokārt samazinot darbaspēku, kā redzams 12. tabulā.

| (142) | Izlasē iekļautie ražotāji auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus tālākai izmantošanai lejasposma pārstrādē nodeva vai piegādāja pašpatēriņam par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena). Tāpēc no pašpatēriņa cenu izmaiņām nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus. Tāpēc arī netika analizētas pašpatēriņa apjoma ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(142)

Izlasē iekļautie ražotāji auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus tālākai izmantošanai lejasposma pārstrādē nodeva vai piegādāja pašpatēriņam par transfertcenām, izmantojot dažādas cenu noteikšanas politikas (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena). Tāpēc no pašpatēriņa cenu izmaiņām nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus. Tāpēc arī netika analizētas pašpatēriņa apjoma ražošanas izmaksas.

4.4.3.2.   Darbaspēka izmaksas

Darbaspēka izmaksas

| (143) | Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  15. tabula


  Vidējās darbaspēka izmaksas uz PLN | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidējās darbaspēka izmaksas uz PLN (EUR) | 60 184 | 61 231 | 64 819 | 65 849 | 66 825 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 102 | 108 | 109 | 111 |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(143)

Savienības ražotāju vidējo darbaspēka izmaksu dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

15. tabula

15. tabula

Vidējās darbaspēka izmaksas uz PLN

Vidējās darbaspēka izmaksas uz PLN

2011

2012

2013

2014

IP

Vidējās darbaspēka izmaksas uz PLN (EUR)

60 184

61 231

64 819

65 849

66 825

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

102

102

108

108

109

109

111

111

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (144) | Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto palielinājās par 11 %, kas nedaudz pārsniedz kopējo cenu pieaugumu ES inflācijas dēļ. Tomēr jāņem vērā lielais darbinieku skaita sarukums, kas skaidrots 134. apsvērumā. |
| --- | --- |

(144)

Attiecīgajā periodā vidējā alga uz vienu nodarbināto palielinājās par 11 %, kas nedaudz pārsniedz kopējo cenu pieaugumu ES inflācijas dēļ. Tomēr jāņem vērā lielais darbinieku skaita sarukums, kas skaidrots 134. apsvērumā.

4.4.3.3.   Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas, ienākums no investīcijām un spēja piesaistīt kapitālu

| (145) | Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  16. tabula


  Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma) | 0,5 % | – 5,7 % | – 2,9 % | – 1,5 % | – 2,7 % |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | – 1 200 | – 621 | – 317 | – 561 |
| Naudas plūsma (tūkstošos EUR) | 18 943 | – 41 751 | 1 074 | 24 409 | 25 941 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | – 220 | 6 | 129 | 137 |
| Investīcijas (tūkst. EUR) | 32 617 | 18 548 | 16 878 | 23 049 | 28 136 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 57 | 52 | 71 | 86 |
| Ienākums no investīcijām | – 3,09 % | – 8,63 % | – 6,42 % | – 3,54 % | – 3,35 % |
| Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(145)

Savienības ražotāju rentabilitātes, naudas plūsmas, investīciju un ienākuma no investīcijām dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

16. tabula

16. tabula

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

Rentabilitāte, naudas plūsma, investīcijas un ienākums no investīcijām

2011

2012

2013

2014

IP

Nesaistītiem pircējiem Savienībā veiktās pārdošanas rentabilitāte (% no pārdošanas apgrozījuma)

0,5 %

– 5,7 %

– 2,9 %

– 1,5 %

– 2,7 %

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

– 1 200

– 1 200

– 621

– 621

– 317

– 317

– 561

– 561

Naudas plūsma (tūkstošos EUR)

18 943

– 41 751

1 074

24 409

25 941

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

– 220

– 220

6

6

129

129

137

137

Investīcijas (tūkst. EUR)

32 617

18 548

16 878

23 049

28 136

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

57

57

52

52

71

71

86

86

Ienākums no investīcijām

– 3,09 %

– 8,63 %

– 6,42 %

– 3,54 %

– 3,35 %

Avots: pārbaudītās izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

| (146) | Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma. |
| --- | --- |

(146)

Komisija Savienības ražotāju rentabilitāti noteica, tīros zaudējumus pirms nodokļu samaksas no līdzīgā ražojuma pārdošanas nesaistītiem pircējiem Savienībā izsakot procentos no šīs pārdošanas apgrozījuma.

| (147) | Attiecīgajā periodā rentabilitātes dinamika bija negatīva no nelielas peļņas 2011. gadā līdz pastāvīgiem zaudējumiem laikposmā no 2012. gada (– 5,7 %) līdz izmeklēšanas periodam (– 2,7 %). Kaut arī lielie zaudējumi 2012. gadā ir daļēji saistīti ar Eiropas parādu krīzi un tai sekojošo ekonomikas krīzi, lielais cenu un apjoma spiediens uz Savienības ražošanas nozari, ko izraisīja pieaugošais importa apjoms no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam, neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no Eiropas ekonomikas lēnās atlabšanas. |
| --- | --- |

(147)

Attiecīgajā periodā rentabilitātes dinamika bija negatīva no nelielas peļņas 2011. gadā līdz pastāvīgiem zaudējumiem laikposmā no 2012. gada (– 5,7 %) līdz izmeklēšanas periodam (– 2,7 %). Kaut arī lielie zaudējumi 2012. gadā ir daļēji saistīti ar Eiropas parādu krīzi un tai sekojošo ekonomikas krīzi, lielais cenu un apjoma spiediens uz Savienības ražošanas nozari, ko izraisīja pieaugošais importa apjoms no attiecīgajām valstīm laikposmā no 2013. gada līdz izmeklēšanas periodam, neļāva Savienības ražošanas nozarei gūt labumu no Eiropas ekonomikas lēnās atlabšanas.

| (148) | Kā minēts iepriekš, ņemot vērā izlasē iekļauto ES ražotāju ļoti dažādo cenu noteikšanas politiku (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena) attiecībā uz pašpatēriņa apjomu, ne no pašpatēriņa cenu izmaiņām, ne no pašpatēriņa rentabilitātes izmaiņām nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus. |
| --- | --- |

(148)

Kā minēts iepriekš, ņemot vērā izlasē iekļauto ES ražotāju ļoti dažādo cenu noteikšanas politiku (izmaksas, pilna pašizmaksa, tirgus cena) attiecībā uz pašpatēriņa apjomu, ne no pašpatēriņa cenu izmaiņām, ne no pašpatēriņa rentabilitātes izmaiņām nevar izdarīt jēgpilnus secinājumus.

| (149) | Atbilstoši vienas ieinteresētās personas apgalvojumam pastāv risks, ka integrētas rūpnīcas, tādas kā daudzi ES ražotāji, var manipulēt ar individuāliem vienības ražošanas rentabilitātes datiem izmeklēšanas vajadzībām. Tomēr Komisija pārbaudīja ražotāju iesniegtos datus un bija apmierināta ar beigās iegūtajiem rādītājiem. |
| --- | --- |

(149)

Atbilstoši vienas ieinteresētās personas apgalvojumam pastāv risks, ka integrētas rūpnīcas, tādas kā daudzi ES ražotāji, var manipulēt ar individuāliem vienības ražošanas rentabilitātes datiem izmeklēšanas vajadzībām. Tomēr Komisija pārbaudīja ražotāju iesniegtos datus un bija apmierināta ar beigās iegūtajiem rādītājiem.

| (150) | Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija augšupēja tendence (+ 37 %) galvenokārt tāpēc, ka saruka krājumi. |
| --- | --- |

(150)

Neto naudas plūsma ir Savienības ražotāju spēja pašfinansēt savu darbību. Neto naudas plūsmai bija augšupēja tendence (+ 37 %) galvenokārt tāpēc, ka saruka krājumi.

| (151) | Tā kā kopumā ienākums no investīcijām bija negatīvs (aptuveni –3 %), tad Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam samazināja investīcijas par 14 %. Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kurus apliecina investīciju samazināšanās. |
| --- | --- |

(151)

Tā kā kopumā ienākums no investīcijām bija negatīvs (aptuveni –3 %), tad Savienības ražošanas nozare laikposmā no 2011. gada līdz izmeklēšanas periodam samazināja investīcijas par 14 %. Spēju piesaistīt kapitālu ietekmēja zaudējumi attiecīgajā periodā, kurus apliecina investīciju samazināšanās.

4.4.4.   Secinājums par kaitējumu

Secinājums par kaitējumu

| (152) | Savienības ražošanas nozare kopumā varēja nedaudz palielināt savu ražošanas apjomu un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju pašpatēriņa stabilā pieauguma dēļ. Tā arī veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, pazeminot darbaspēka izmaksas un ražošanas jaudu un cieši uzraugot ražošanas izmaksas. |
| --- | --- |

(152)

Savienības ražošanas nozare kopumā varēja nedaudz palielināt savu ražošanas apjomu un uzlabot jaudas izmantojuma rādītāju pašpatēriņa stabilā pieauguma dēļ. Tā arī veica konkrētus pasākumus, lai uzlabotu efektivitāti, pazeminot darbaspēka izmaksas un ražošanas jaudu un cieši uzraugot ražošanas izmaksas.

| (153) | Neatkarīgi no šiem konkrētajiem pasākumiem, ko veica Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā, lai uzlabotu savus kopējos darbības rezultātus, Savienības ražošanas nozares pozīcija brīvajā tirgū būtiski pasliktinājās attiecīgajā periodā, jo no 2012. gada sāka krāties zaudējumi. Patiešām, pārdošanas apjoms Savienības brīvajā tirgū samazinājās par 14 %, vienības pārdošanas cenas samazinājās par 19 %, bet ražošanas izmaksas samazinājās tikai par 16 %. Turklāt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu importam no attiecīgajām valstīm, un tai bija jāsamazina investīcijas, ņemot vērā nemainīgi negatīvo ienākumu no investīcijām. |
| --- | --- |

(153)

Neatkarīgi no šiem konkrētajiem pasākumiem, ko veica Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā, lai uzlabotu savus kopējos darbības rezultātus, Savienības ražošanas nozares pozīcija brīvajā tirgū būtiski pasliktinājās attiecīgajā periodā, jo no 2012. gada sāka krāties zaudējumi. Patiešām, pārdošanas apjoms Savienības brīvajā tirgū samazinājās par 14 %, vienības pārdošanas cenas samazinājās par 19 %, bet ražošanas izmaksas samazinājās tikai par 16 %. Turklāt Savienības ražošanas nozare zaudēja tirgus daļu importam no attiecīgajām valstīm, un tai bija jāsamazina investīcijas, ņemot vērā nemainīgi negatīvo ienākumu no investīcijām.

| (154) | Atbilstoši Krievijas iestāžu apgalvojumam tas, ka daži sūdzības iesniedzēji plāno veikt investīcijas valstīs ārpus ES, rada šaubas par apgalvojumu, kas attiecas uz kaitējumu. Tomēr nekas iesniegtajā informācijā neliecina, ka šīs investīcijas paredzētas auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem. Turklāt šķiet, ka investīcijas paredzētas uzņēmumiem, kuri, kaut arī ir vienā grupā ar Savienības ražotājiem, aktīvi darbojas citās pasaules daļās. |
| --- | --- |

(154)

Atbilstoši Krievijas iestāžu apgalvojumam tas, ka daži sūdzības iesniedzēji plāno veikt investīcijas valstīs ārpus ES, rada šaubas par apgalvojumu, kas attiecas uz kaitējumu. Tomēr nekas iesniegtajā informācijā neliecina, ka šīs investīcijas paredzētas auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem. Turklāt šķiet, ka investīcijas paredzētas uzņēmumiem, kuri, kaut arī ir vienā grupā ar Savienības ražotājiem, aktīvi darbojas citās pasaules daļās.

| (155) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pēc divu Savienības ražošanas nozare segmentu un visas nozares analīzes kopumā var secināt, ka tai nodarīts būtisks kaitējums, ņemot vērā tādus nozīmīgus kaitējuma rādītājus kā negatīvā rentabilitāte un pārdošanas apjoma sarukums un tirgus daļas zaudēšana. |
| --- | --- |

(155)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pēc divu Savienības ražošanas nozare segmentu un visas nozares analīzes kopumā var secināt, ka tai nodarīts būtisks kaitējums, ņemot vērā tādus nozīmīgus kaitējuma rādītājus kā negatīvā rentabilitāte un pārdošanas apjoma sarukums un tirgus daļas zaudēšana.

5.   CĒLOŅSAKARĪBA

CĒLOŅSAKARĪBA

| (156) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējums, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Šie faktori ir: ekonomikas krīzes, nepietiekami konkurētspējīgi/efektīvi Savienības ražotāji, Savienības ražotāju imports, imports no trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rezultāti, konkrētas kvotas, to uzņēmumu darbības rādītāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, un daži ar jaudu saistīti jautājumi. |
| --- | --- |

(156)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. punktu Komisija pārbaudīja, vai imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 7. punktu Komisija arī pārbaudīja, vai citi zināmi faktori tajā pašā laikā varētu būt izraisījuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Komisija pārliecinājās, ka imports par dempinga cenām netiek saistīts ar iespējamu kaitējums, ko varētu būt izraisījuši citi faktori, kuri nav saistīti ar importu par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Šie faktori ir: ekonomikas krīzes, nepietiekami konkurētspējīgi/efektīvi Savienības ražotāji, Savienības ražotāju imports, imports no trešām valstīm, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rezultāti, konkrētas kvotas, to uzņēmumu darbības rādītāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, un daži ar jaudu saistīti jautājumi.

5.1.   IMPORTA PAR DEMPINGA CENĀM IZRAISĪTĀ IETEKME

| (157) | Ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji saruka no 624 EUR/t 2011. gadā līdz 497 EUR/t izmeklēšanas periodā (– 20 %). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu, attiecīgo valstu ražotāji no 2011. gada (14,3 %) līdz izmeklēšanas periodam (20,1 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu. |
| --- | --- |

(157)

Ražotāju eksportētāju pārdošanas cenas vidēji saruka no 624 EUR/t 2011. gadā līdz 497 EUR/t izmeklēšanas periodā (– 20 %). Attiecīgajā periodā nemitīgi pazeminot vienības pārdošanas cenu, attiecīgo valstu ražotāji no 2011. gada (14,3 %) līdz izmeklēšanas periodam (20,1 %) spēja ievērojami palielināt tirgus daļu.

| (158) | Finanšu krīzes izraisītais pieprasījuma kritums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rezultātus 2012. gadā, taču pēc tam gandrīz pastāvīgi pieaugošajam importa apjomam no attiecīgajām valstīm par samazinātām cenām pilnīgi noteikti bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot nodarbināto skaitu un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un spieda Savienības ražošanas nozari samazināt Savienības pārdošanas cenas vēl vairāk, lai ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. Turklāt, kamēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, samazinot zaudējumus 2014. gadā, izmeklēšanas periodā importa apjoms vēl vairāk pieauga un cenas vēl vairāk samazinājās, vēl vairāk samazinot Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāti. |
| --- | --- |

(158)

Finanšu krīzes izraisītais pieprasījuma kritums negatīvi ietekmēja Savienības ražošanas nozares rezultātus 2012. gadā, taču pēc tam gandrīz pastāvīgi pieaugošajam importa apjomam no attiecīgajām valstīm par samazinātām cenām pilnīgi noteikti bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares darbības rādītājiem. Patiešām, kamēr Savienības ražošanas nozare samazināja izmaksas, pazeminot nodarbināto skaitu un izmantojot to, ka pazeminās izejmateriālu cenas, importa apjoms par dempinga cenām turpināja augt un spieda Savienības ražošanas nozari samazināt Savienības pārdošanas cenas vēl vairāk, lai ierobežotu tās tirgus daļas sarukšanu. Turklāt, kamēr Savienības ražošanas nozares rentabilitāte nedaudz uzlabojās, samazinot zaudējumus 2014. gadā, izmeklēšanas periodā importa apjoms vēl vairāk pieauga un cenas vēl vairāk samazinājās, vēl vairāk samazinot Savienības ražošanas nozares cenas un rentabilitāti.

| (159) | Ievērojot nepārprotami konstatēto laika sakritību starp pastāvīgi pieaugošo importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma zudumu un cenu nospiešanu, kuras rezultātā tā strādāja ar zaudējumiem, no otras puses, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām bija iemesls tam, kas Savienības ražošanas nozare cieta no kaitējuma. |
| --- | --- |

(159)

Ievērojot nepārprotami konstatēto laika sakritību starp pastāvīgi pieaugošo importu par dempinga cenām, kas nemitīgi samazinājās, no vienas puses, un Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoma zudumu un cenu nospiešanu, kuras rezultātā tā strādāja ar zaudējumiem, no otras puses, tiek secināts, ka imports par dempinga cenām bija iemesls tam, kas Savienības ražošanas nozare cieta no kaitējuma.

| (160) | Turklāt Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un saskaņā ar iesniegto informāciju būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret Ķīnas un arī Krievijas tērauda ražojumiem, tostarp auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, jo imports, kas balstās uz netaisnīgiem nosacījumiem, mākslīgi samazina cenas, radot neveselīgu konkurenci. Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem Ķīnas un Krievijas importam par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. Šo secinājumu apstiprina jaunākā Eurostat importa statistika, kas liecina, ka kopš izmeklēšanas perioda beigām Ķīnas un Krievijas importa apjoms ir pieaudzis vēl vairāk. Importa apjoms 2015. gada septembrī bija par 48 % lielāks nekā 2015. gada aprīlī, savukārt šā importa vidējās cenas turpināja sarukt. |
| --- | --- |

(160)

Turklāt Ķīnas ekonomikas pakāpeniskā pasliktināšanās un saskaņā ar iesniegto informāciju būtiskais jaudas pārpalikums Ķīnas tērauda ražošanas nozarē piespieda Ķīnas tērauda ražotājus pārvirzīt savu ražošanas pārpalikumu uz eksporta tirgiem, un Savienības tirgus ir pievilcīgs eksporta galamērķis. Patiešām, daudzi citi ierasti svarīgi eksporta tirgi ir noteikuši vai plāno noteikt pasākumus pret Ķīnas un arī Krievijas tērauda ražojumiem, tostarp auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, jo imports, kas balstās uz netaisnīgiem nosacījumiem, mākslīgi samazina cenas, radot neveselīgu konkurenci. Visā pasaulē aizvien vairāk tiek noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi, tāpēc Savienības tirgus ir kļuvis par vienu no pievilcīgākajiem galamērķiem Ķīnas un Krievijas importam par dempinga cenām, kas kaitē Savienības ražošanas nozarei. Šo secinājumu apstiprina jaunākā Eurostat importa statistika, kas liecina, ka kopš izmeklēšanas perioda beigām Ķīnas un Krievijas importa apjoms ir pieaudzis vēl vairāk. Importa apjoms 2015. gada septembrī bija par 48 % lielāks nekā 2015. gada aprīlī, savukārt šā importa vidējās cenas turpināja sarukt.

Eurostat

5.2.   CITU FAKTORU IETEKME

5.2.1.   Ekonomikas krīzes

Ekonomikas krīzes

| (161) | Pasaules ekonomikas krīze izraisīja pieprasījuma un pārdošanas cenu sarukumu Savienībā. |
| --- | --- |

(161)

Pasaules ekonomikas krīze izraisīja pieprasījuma un pārdošanas cenu sarukumu Savienībā.

| (162) | Viena persona norādīja vairākus argumentus, kas uzsver īpašo situāciju, kādā 2012. gadā (eurozonas krīze) bija auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu Savienības tirgus, un apstrīdēja to, ka šajā periodā Savienības ražošanas nozari ietekmējis imports no Ķīnas. Arī Krievijas ražotāji norādīja, ka tirgus lejupslīde 2012. gadā bija cēlonis kaitējumam, kas tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Viena persona norādīja vairākus argumentus, kas uzsver īpašo situāciju, kādā 2012. gadā (eurozonas krīze) bija auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu Savienības tirgus, un apstrīdēja to, ka šajā periodā Savienības ražošanas nozari ietekmējis imports no Ķīnas. Arī Krievijas ražotāji norādīja, ka tirgus lejupslīde 2012. gadā bija cēlonis kaitējumam, kas tika nodarīts Savienības ražošanas nozarei.

| (163) | Izmeklēšanā šie apgalvojumi neapstiprinājās. No vienas puses, kaut arī Savienības auksti velmēto plakano tērauda velmējumu tirgu ietekmēja krīzes, proti, 2008.–2009. gadā un 2012. gadā, tas lēnām atlaba no šīs ietekmes ar salīdzinoši stabilu, tomēr stagnējošu tirgus pieprasījumu. Krievijas iestādes atzina lielākā tērauda ražojumu pircēja Savienībā – būvniecības nozares – lēno atlabšanu. No otras puses, lai gan 2012. un 2013. gadā Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no tirgus atlabšanas, to liedza izdarīt importa apjoma no ĶTR un Krievijas pieaugums. Lētā importa apjoms pakāpeniski palielinājās un pārņēma tirgus daļas, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Turklāt konkrētā situācija 2012. gadā nav uzskatāma par tādu, kam bija izšķiroša ietekme uz tendenci ilgākā analīzes periodā, un jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka 2012. gadā importa pastāvīgais spiediens bija jūtams pilnā apmērā. |
| --- | --- |

(163)

Izmeklēšanā šie apgalvojumi neapstiprinājās. No vienas puses, kaut arī Savienības auksti velmēto plakano tērauda velmējumu tirgu ietekmēja krīzes, proti, 2008.–2009. gadā un 2012. gadā, tas lēnām atlaba no šīs ietekmes ar salīdzinoši stabilu, tomēr stagnējošu tirgus pieprasījumu. Krievijas iestādes atzina lielākā tērauda ražojumu pircēja Savienībā – būvniecības nozares – lēno atlabšanu. No otras puses, lai gan 2012. un 2013. gadā Savienības ražošanas nozare varēja gūt labumu no tirgus atlabšanas, to liedza izdarīt importa apjoma no ĶTR un Krievijas pieaugums. Lētā importa apjoms pakāpeniski palielinājās un pārņēma tirgus daļas, kaitējot Savienības ražošanas nozarei. Turklāt konkrētā situācija 2012. gadā nav uzskatāma par tādu, kam bija izšķiroša ietekme uz tendenci ilgākā analīzes periodā, un jebkurā gadījumā ir skaidrs, ka 2012. gadā importa pastāvīgais spiediens bija jūtams pilnā apmērā.

| (164) | Tika konstatēts, ka personas prasība neiekļaut 2012. gadu apjoma ietekmes analīzē nav pamatota. Tendencēs trūktu viena svarīga elementa, tādējādi tiktu radīts kropļojums. |
| --- | --- |

(164)

Tika konstatēts, ka personas prasība neiekļaut 2012. gadu apjoma ietekmes analīzē nav pamatota. Tendencēs trūktu viena svarīga elementa, tādējādi tiktu radīts kropļojums.

| (165) | Var provizoriski secināt, ka ekonomikas krīzes nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tās neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(165)

Var provizoriski secināt, ka ekonomikas krīzes nav Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma galvenais iemesls un tās neizjauc cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

5.2.2.   Nepietiekama Savienības ražotāju konkurētspēja/efektivitāte

Nepietiekama Savienības ražotāju konkurētspēja/efektivitāte

| (166) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāji nav pietiekami konkurētspējīgi salīdzinoši augsto izmaksu dēļ un ka minētā kaitējuma iemesls ir sūdzības iesniedzēju neefektīvā darbība. |
| --- | --- |

(166)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražotāji nav pietiekami konkurētspējīgi salīdzinoši augsto izmaksu dēļ un ka minētā kaitējuma iemesls ir sūdzības iesniedzēju neefektīvā darbība.

| (167) | Krievijas iestādes norādīja uz Eiropas tērauda nozares uzņēmumu augstajām ražošanas izmaksām, jo īpaši vides modernizēšanas dēļ metalurģiskajā ražošanā Savienībā. Tās jo īpaši vainoja attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem ieviestos nozares siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus un pieaugošās maksas par oglekļa dioksīda emisijām, kā arī izmaksas, kas saistītas ar tiesību aktu prasību izpildi vides un klimata politikas jomā. |
| --- | --- |

(167)

Krievijas iestādes norādīja uz Eiropas tērauda nozares uzņēmumu augstajām ražošanas izmaksām, jo īpaši vides modernizēšanas dēļ metalurģiskajā ražošanā Savienībā. Tās jo īpaši vainoja attiecībā uz Eiropas uzņēmumiem ieviestos nozares siltumnīcefekta gāzu emisiju ierobežojumus un pieaugošās maksas par oglekļa dioksīda emisijām, kā arī izmaksas, kas saistītas ar tiesību aktu prasību izpildi vides un klimata politikas jomā.

| (168) | Tomēr, atbildot uz šo apgalvojumu, Eurofer uzsvēra, ka, spriežot pēc sūdzības, sūdzības iesniedzēju pārdoto preču izmaksas saruka tajā gadā, kurā, kā tiek apgalvots, radās izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu tiesību aktu prasībām. Turklāt ir svarīgi pieminēt, ka daudzi ar vidi saistīti noteikumi kopumā nav ieviesti Savienībā nesen, un izmeklēšanā tika pierādīts, ka ar prasību izpildi vides jomā saistīto izmaksu daļa ir neliela, un tāpēc tās būtiski neietekmēja Savienības tērauda ražošanas rūpnīcu darbu attiecīgajā periodā. |
| --- | --- |

(168)

Tomēr, atbildot uz šo apgalvojumu, Eurofer uzsvēra, ka, spriežot pēc sūdzības, sūdzības iesniedzēju pārdoto preču izmaksas saruka tajā gadā, kurā, kā tiek apgalvots, radās izmaksas, kas saistītas ar atbilstības nodrošināšanu tiesību aktu prasībām. Turklāt ir svarīgi pieminēt, ka daudzi ar vidi saistīti noteikumi kopumā nav ieviesti Savienībā nesen, un izmeklēšanā tika pierādīts, ka ar prasību izpildi vides jomā saistīto izmaksu daļa ir neliela, un tāpēc tās būtiski neietekmēja Savienības tērauda ražošanas rūpnīcu darbu attiecīgajā periodā.

Eurofer

| (169) | Krievijas ražotāji apstrīdēja to investīciju pamatotību, kuras 2011.–2012. gadā veica sūdzības iesniedzēji, un jaudas palielinājumu 2011. gadā. Viņi rentabilitātes sarukumu saistīja ar pašas Savienības ražošanas nozares darījumdarbības lēmumiem un kaitējumu – ar sūdzības iesniedzēju nespēju pārpozicionēties atbilstoši starptautiskajai konkurencei. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgajā periodā pieņemtie uzņēmējdarbības lēmumi bija rūpīgi pārdomāti. Investīcijas tika veiktas gan augšposma, gan lejasposma segmentos, lai palielinātu efektivitāti, uzlabotu ražojumu kvalitāti, izstrādātu augsti tehnoloģiskus ražojumus un apmierinātu pieaugošās pircēju prasības. Patiešām, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda saruka par 3 % (sk. 5. tabulu). Turklāt auksti velmēto plakano tērauda velmējumu ražošanas jauda nav paredzēta pilnībā pašam auksti velmēto plakano tērauda velmējumu tirgum, jo auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus izmanto arī lejasposma darbībās, kā minēts 4.2. iedaļā. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme ir paskaidrota tālāk. |
| --- | --- |

(169)

Krievijas ražotāji apstrīdēja to investīciju pamatotību, kuras 2011.–2012. gadā veica sūdzības iesniedzēji, un jaudas palielinājumu 2011. gadā. Viņi rentabilitātes sarukumu saistīja ar pašas Savienības ražošanas nozares darījumdarbības lēmumiem un kaitējumu – ar sūdzības iesniedzēju nespēju pārpozicionēties atbilstoši starptautiskajai konkurencei. Tomēr izmeklēšana apliecināja, ka attiecīgajā periodā pieņemtie uzņēmējdarbības lēmumi bija rūpīgi pārdomāti. Investīcijas tika veiktas gan augšposma, gan lejasposma segmentos, lai palielinātu efektivitāti, uzlabotu ražojumu kvalitāti, izstrādātu augsti tehnoloģiskus ražojumus un apmierinātu pieaugošās pircēju prasības. Patiešām, attiecīgajā periodā Savienības ražošanas nozares jauda saruka par 3 % (sk. 5. tabulu). Turklāt auksti velmēto plakano tērauda velmējumu ražošanas jauda nav paredzēta pilnībā pašam auksti velmēto plakano tērauda velmējumu tirgum, jo auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus izmanto arī lejasposma darbībās, kā minēts 4.2. iedaļā. Savienības ražošanas nozares eksporta rādītāju ietekme ir paskaidrota tālāk.

5.2.3.   Izejmateriālu un auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenu sarukšana pasaules tirgū

Izejmateriālu un auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenu sarukšana pasaules tirgū

| (170) | Vairākas personas uzskata, ka Savienības un attiecīgo valstu ražotāju auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenas seko vienotai pasaules mēroga cenu tendencei un pamatā ataino izejmateriālu cenu sarukumu. Viena persona arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji nav izmantojuši priekšrocību, ko sniedzis izejmateriālu izmaksu sarukums, un nav pazeminājuši pārdoto preču vidējās izmaksas. |
| --- | --- |

(170)

Vairākas personas uzskata, ka Savienības un attiecīgo valstu ražotāju auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenas seko vienotai pasaules mēroga cenu tendencei un pamatā ataino izejmateriālu cenu sarukumu. Viena persona arī apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēji nav izmantojuši priekšrocību, ko sniedzis izejmateriālu izmaksu sarukums, un nav pazeminājuši pārdoto preču vidējās izmaksas.

| (171) | Tomēr, lai gan auksti velmēto plakano tērauda velmējumu cenu sarukšanas tendencei bija zināma nozīme, cenu sarukšanu Savienībā nevar saistīt vienīgi ar šo vispārējo situāciju pasaulē. |
| --- | --- |

(171)

Tomēr, lai gan auksti velmēto plakano tērauda velmējumu cenu sarukšanas tendencei bija zināma nozīme, cenu sarukšanu Savienībā nevar saistīt vienīgi ar šo vispārējo situāciju pasaulē.

| (172) | Pirmkārt, auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenu izmaiņas pasaules mērogā atšķiras reģionos. Valstīm ar ierobežotu uzstādīto jaudu, piemēram, Brazīlijai vai Argentīnai, ir salīdzinoši maza ietekme uz starptautisko cenu noteikšanas procesu, un cenu izmaiņas ir pastāvīgākas. Turpretī tērauda ražojumu tirgos, kas ir nostiprinājušies, iekšzemes ražotāji konkurē ar daudziem importa avotiem, kuri izraisa pieaugošu cenu spiedienu un galu galā cenu samazināšanos. Šo situāciju vēl vairāk pasliktina dempinga cenas. |
| --- | --- |

(172)

Pirmkārt, auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu cenu izmaiņas pasaules mērogā atšķiras reģionos. Valstīm ar ierobežotu uzstādīto jaudu, piemēram, Brazīlijai vai Argentīnai, ir salīdzinoši maza ietekme uz starptautisko cenu noteikšanas procesu, un cenu izmaiņas ir pastāvīgākas. Turpretī tērauda ražojumu tirgos, kas ir nostiprinājušies, iekšzemes ražotāji konkurē ar daudziem importa avotiem, kuri izraisa pieaugošu cenu spiedienu un galu galā cenu samazināšanos. Šo situāciju vēl vairāk pasliktina dempinga cenas.

| (173) | Otrkārt, kaut arī ĶTR un Krievija ir starp tām pasaules valstīm, kuras patērē visvairāk tērauda, abās valstīs ir liels jaudas pārpalikums. Tāpēc ražotājiem no ĶTR un Krievijas ir stimuls eksportēt ražošanas pārpalikumu par zemākām cenām, tādējādi ietekmējot un kropļojot cenas pasaulē. |
| --- | --- |

(173)

Otrkārt, kaut arī ĶTR un Krievija ir starp tām pasaules valstīm, kuras patērē visvairāk tērauda, abās valstīs ir liels jaudas pārpalikums. Tāpēc ražotājiem no ĶTR un Krievijas ir stimuls eksportēt ražošanas pārpalikumu par zemākām cenām, tādējādi ietekmējot un kropļojot cenas pasaulē.

| (174) | Treškārt, kā norādīja Eurofer, attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vairāk nekā izejmateriālu / augšposma materiālu cenas tajā pašā periodā. Šo novērojumu apstiprina Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu, kas attiecīgajā periodā saruka pavisam par 16 %, salīdzinājums ar vidējām importa cenām, kas tajā pašā periodā saruka par 20 %. Lai gan ražošanas izmaksas samazinājās ne tikai zemāku izmantoto izejmateriālu izmaksu dēļ, bet arī tāpēc, ka Savienības ražotāji palielināja efektivitāti (sk. 134. apsvērumu), tās vēl aizvien bija pakļautas ĶTR un Krievijas sarūkošo importa cenu ietekmei. |
| --- | --- |

(174)

Treškārt, kā norādīja Eurofer, attiecīgo valstu importa cenas samazinājās vairāk nekā izejmateriālu / augšposma materiālu cenas tajā pašā periodā. Šo novērojumu apstiprina Savienības ražošanas nozares ražošanas izmaksu, kas attiecīgajā periodā saruka pavisam par 16 %, salīdzinājums ar vidējām importa cenām, kas tajā pašā periodā saruka par 20 %. Lai gan ražošanas izmaksas samazinājās ne tikai zemāku izmantoto izejmateriālu izmaksu dēļ, bet arī tāpēc, ka Savienības ražotāji palielināja efektivitāti (sk. 134. apsvērumu), tās vēl aizvien bija pakļautas ĶTR un Krievijas sarūkošo importa cenu ietekmei.

Eurofer

| (175) | Taisnīgos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozare varētu uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, lai gūtu labumu no zemākām izmaksām un atgūtu rentabilitāti. Tomēr Savienības ražotājiem bija jāturpina pakļauties pārdošanas cenu nospiešanai, un pēc izmeklēšanas perioda cenas turpināja kristies līdz vēsturiski zemam līmenim. |
| --- | --- |

(175)

Taisnīgos tirgus apstākļos Savienības ražošanas nozare varētu uzturēt pārdošanas cenas tādā līmenī, lai gūtu labumu no zemākām izmaksām un atgūtu rentabilitāti. Tomēr Savienības ražotājiem bija jāturpina pakļauties pārdošanas cenu nospiešanai, un pēc izmeklēšanas perioda cenas turpināja kristies līdz vēsturiski zemam līmenim.

5.2.4.   Imports no trešām valstīm

Imports no trešām valstīm

| (176) | Trešo valstu izcelsmes importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  17. tabula


  Importa apjoms no citām valstīm (t) un tirgus daļa | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importa apjoms no trešām valstīm | 854 281 | 381 049 | 478 244 | 586 829 | 647 710 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 45 | 56 | 69 | 76 |
| Tirgus daļa | 10,9 % | 5,6 % | 6,5 % | 8,2 % | 9,1 % |
| Importa apjoms no Ukrainas | 228 125 | 134 423 | 156 809 | 158 265 | 174 020 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 59 | 69 | 69 | 76 |
| Tirgus daļa | 2,9 % | 2,0 % | 2,1 % | 2,2 % | 2,4 % |
| Importa apjoms no Indijas | 87 071 | 58 993 | 68 136 | 101 873 | 138 038 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 68 | 78 | 117 | 159 |
| Tirgus daļa | 1,1 % | 0,9 % | 0,9 % | 1,4 % | 1,9 % |
| Importa apjoms no Irānas | 2 343 | 1 271 | 521 | 82 072 | 70 782 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 54 | 22 | 3 503 | 3 021 |
| Tirgus daļa | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 1,1 % | 1,0 % |
| Avots: Eurostat. |

(176)

Trešo valstu izcelsmes importa apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

17. tabula

17. tabula

Importa apjoms no citām valstīm (t) un tirgus daļa

Importa apjoms no citām valstīm (t) un tirgus daļa

2011

2012

2013

2014

IP

Importa apjoms no trešām valstīm

854 281

381 049

478 244

586 829

647 710

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

45

45

56

56

69

69

76

76

Tirgus daļa

10,9 %

5,6 %

6,5 %

8,2 %

9,1 %

Importa apjoms no Ukrainas

228 125

134 423

156 809

158 265

174 020

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

59

59

69

69

69

69

76

76

Tirgus daļa

2,9 %

2,0 %

2,1 %

2,2 %

2,4 %

Importa apjoms no Indijas

87 071

58 993

68 136

101 873

138 038

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

68

68

78

78

117

117

159

159

Tirgus daļa

1,1 %

0,9 %

0,9 %

1,4 %

1,9 %

Importa apjoms no Irānas

2 343

1 271

521

82 072

70 782

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

54

54

22

22

3 503

3 503

3 021

3 021

Tirgus daļa

0,0 %

0,0 %

0,0 %

1,1 %

1,0 %

Avots: Eurostat.

Avots:

| (177) | Imports no attiecīgajām valstīm veido lielāko daļu no visa importa Savienībā. Attiecīgajā periodā imports no citām valstīm samazinājās par – 24 %, proti, straujāk, nekā samazinājās Savienības patēriņš brīvā tirgū. Šāda importa tirgus daļa samazinājās no 10,9 % 2011. gadā līdz 9,1 % izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(177)

Imports no attiecīgajām valstīm veido lielāko daļu no visa importa Savienībā. Attiecīgajā periodā imports no citām valstīm samazinājās par – 24 %, proti, straujāk, nekā samazinājās Savienības patēriņš brīvā tirgū. Šāda importa tirgus daļa samazinājās no 10,9 % 2011. gadā līdz 9,1 % izmeklēšanas periodā.

| (178) | Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepietiekami novērtēta importa no trešām valstīm ietekme, proti, saistībā ar darbības rezultātiem un izaugsmes rādītājiem. Konkrēti, Krievijas iestādes un ražotāji uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs nepietiekami novērtē pieaugošo importa apjomu no trešām valstīm, jo īpaši no Indijas un Ukrainas. Viena ieinteresētā persona uzsvēra, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu imports no Irānas un Ukrainas noticis par cenām, kas bijušas vēl zemākas nekā ĶTR un Krievijas cenas, un importa kopapjoms no Irānas un Ukrainas atbildis 12,3 % no importa kopapjoma Savienībā. |
| --- | --- |

(178)

Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka nepietiekami novērtēta importa no trešām valstīm ietekme, proti, saistībā ar darbības rezultātiem un izaugsmes rādītājiem. Konkrēti, Krievijas iestādes un ražotāji uzskatīja, ka sūdzības iesniedzējs nepietiekami novērtē pieaugošo importa apjomu no trešām valstīm, jo īpaši no Indijas un Ukrainas. Viena ieinteresētā persona uzsvēra, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu imports no Irānas un Ukrainas noticis par cenām, kas bijušas vēl zemākas nekā ĶTR un Krievijas cenas, un importa kopapjoms no Irānas un Ukrainas atbildis 12,3 % no importa kopapjoma Savienībā.

| (179) | Pirmkārt, pašlaik nav pierādījumu tam, ka imports no Indijas, Irānas vai Ukrainas Savienības tirgū notiktu par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(179)

Pirmkārt, pašlaik nav pierādījumu tam, ka imports no Indijas, Irānas vai Ukrainas Savienības tirgū notiktu par dempinga cenām.

| (180) | Turklāt, pamatojoties uz pieejamiem Eurostat datiem un aprēķināto patēriņu Savienības tirgū, iepriekš minētā importa tirgus daļa ir maza. Lai gan importa no Indijas, Irānas un Ukrainas kopējā tirgus daļa palielinājās no 4,1 % 2011. gadā līdz 5,4 % izmeklēšanas periodā, to atsevišķās tirgus daļas bija tikai no 1 % līdz 2,4 %. Tāpēc ir maz ticams, ka šādiem importa avotiem bijusi tāda ietekme, uz kādu norāda ieinteresētās personas, un tie neizjauc konstatēto cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt, pamatojoties uz pieejamiem Eurostat datiem un aprēķināto patēriņu Savienības tirgū, iepriekš minētā importa tirgus daļa ir maza. Lai gan importa no Indijas, Irānas un Ukrainas kopējā tirgus daļa palielinājās no 4,1 % 2011. gadā līdz 5,4 % izmeklēšanas periodā, to atsevišķās tirgus daļas bija tikai no 1 % līdz 2,4 %. Tāpēc ir maz ticams, ka šādiem importa avotiem bijusi tāda ietekme, uz kādu norāda ieinteresētās personas, un tie neizjauc konstatēto cēloņsakarību.

Eurostat

| (181) | Tomēr Komisija rūpīgi uzraudzīs tirgus situācijas izmaiņas un vajadzības gadījumā veiks atbilstošus pasākumus, lai novērstu iepriekš minēto valstu izraisīto dempingu. |
| --- | --- |

(181)

Tomēr Komisija rūpīgi uzraudzīs tirgus situācijas izmaiņas un vajadzības gadījumā veiks atbilstošus pasākumus, lai novērstu iepriekš minēto valstu izraisīto dempingu.

5.2.5.   Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

Savienības ražošanas nozares eksporta pārdošanas rādītāji

| (182) | Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

  18. tabula


  Eksporta rādītāji | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem | 767 756 | 784 562 | 755 574 | 766 223 | 799 362 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 102 | 98 | 100 | 104 |
| Vidējā cena (EUR/t) | 639 | 606 | 565 | 553 | 557 |
| Indekss (2011. gads = 100) | 100 | 95 | 88 | 87 | 87 |
| Avots: pārbaudītās Eurofer un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

(182)

Savienības ražotāju eksporta apjoma dinamika attiecīgajā periodā bija šāda:

18. tabula

18. tabula

Eksporta rādītāji

Eksporta rādītāji

2011

2012

2013

2014

IP

Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem

767 756

784 562

755 574

766 223

799 362

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

102

102

98

98

100

100

104

104

Vidējā cena (EUR/t)

639

606

565

553

557

Indekss (2011. gads = 100)

Indekss (2011. gads = 100)

100

100

95

95

88

88

87

87

87

87

Avots: pārbaudītās Eurofer un izlasē iekļauto Savienības ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

Avots:

Eurofer

| (183) | Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem bija stabils laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam, pirms tas palielinājās par 4 % izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz cenām attiecīgajā periodā ir konstatēts, ka tās būtiski samazinājās par – 13 %, proti, tās samazinājās mazāk nekā cena Savienības tirgū (– 19 %). |
| --- | --- |

(183)

Eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem bija stabils laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam, pirms tas palielinājās par 4 % izmeklēšanas periodā. Attiecībā uz cenām attiecīgajā periodā ir konstatēts, ka tās būtiski samazinājās par – 13 %, proti, tās samazinājās mazāk nekā cena Savienības tirgū (– 19 %).

| (184) | Kāda persona norādīja, ka pieaugošais eksporta pārdošanas apjoms liecina par ES izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu konkurētspēju pasaules tirgū un to, ka sūdzības iesniedzēju darbības rādītāji ir labi. |
| --- | --- |

(184)

Kāda persona norādīja, ka pieaugošais eksporta pārdošanas apjoms liecina par ES izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu konkurētspēju pasaules tirgū un to, ka sūdzības iesniedzēju darbības rādītāji ir labi.

| (185) | Tomēr eksporta pārdošanas apjoma palielināšanās ir uzskatāma par Savienības ražotāju pašaizsardzības pasākumu, meklējot rentablas nišas eksporta tirgos, lai uzturētu pietiekamu jaudas izlietojumu un aizsargātu darba vietas Savienībā. Pieaugums ir arī saistīts ar to, ka konkrēti Savienības ražotāji ir starptautiski uzņēmumi, kuriem jāseko saviem pircējiem, kad tie veic investīcijas jaunos tirgos, pirms vietējās uzņēmumu filiāles pārņem piegādi šiem pircējiem. |
| --- | --- |

(185)

Tomēr eksporta pārdošanas apjoma palielināšanās ir uzskatāma par Savienības ražotāju pašaizsardzības pasākumu, meklējot rentablas nišas eksporta tirgos, lai uzturētu pietiekamu jaudas izlietojumu un aizsargātu darba vietas Savienībā. Pieaugums ir arī saistīts ar to, ka konkrēti Savienības ražotāji ir starptautiski uzņēmumi, kuriem jāseko saviem pircējiem, kad tie veic investīcijas jaunos tirgos, pirms vietējās uzņēmumu filiāles pārņem piegādi šiem pircējiem.

| (186) | Saistībā ar šo ir norādīts, ka eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem bija stabils laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam un tas sāka palielināties tikai izmeklēšanas periodā (+ 4 %). Šis eksporta apjoma pieaugums galvenokārt ietekmēja konkrētus tirgus, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, ĶTR un Alžīriju, un to galvenokārt veidoja ražojumi ar augstu pievienoto vērtību un specializēti ražojumi, attiecībā uz kuriem Savienības ražošanas nozarei ir konkurences priekšrocība piegādes kvalitātes un uzticamības ziņā. Turpretī Eurofer sniegtā informācija liecina, ka sarucis eksporta apjoms uz valstīm, kuras ir vairāk orientētas uz precēm. |
| --- | --- |

(186)

Saistībā ar šo ir norādīts, ka eksporta apjoms nesaistītiem pircējiem bija stabils laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam un tas sāka palielināties tikai izmeklēšanas periodā (+ 4 %). Šis eksporta apjoma pieaugums galvenokārt ietekmēja konkrētus tirgus, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, ĶTR un Alžīriju, un to galvenokārt veidoja ražojumi ar augstu pievienoto vērtību un specializēti ražojumi, attiecībā uz kuriem Savienības ražošanas nozarei ir konkurences priekšrocība piegādes kvalitātes un uzticamības ziņā. Turpretī Eurofer sniegtā informācija liecina, ka sarucis eksporta apjoms uz valstīm, kuras ir vairāk orientētas uz precēm.

Eurofer

| (187) | Pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka arvien lielāks eksporta apjoms tika pārdots ar zaudējumiem un tāpēc tam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā. Šāds apgalvojums ir nepamatots. Kā minēts iepriekš, eksporta pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem galvenokārt palielinājās izmeklēšanas periodā. Ir arī norādīts, ka eksporta pārdošanas apjoms veidoja ne vairāk kā 12–14 % no pārdošanas kopapjoma nesaistītiem pircējiem un ka eksporta cenas samazinājās mazāk nekā cenas Savienībā un tās bija ievērojami augstākas nekā attiecīgā perioda beigās. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem, viena ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka arvien lielāks eksporta apjoms tika pārdots ar zaudējumiem un tāpēc tam bija negatīva ietekme uz Savienības ražošanas nozares rentabilitāti kopumā. Šāds apgalvojums ir nepamatots. Kā minēts iepriekš, eksporta pārdošanas apjoms nesaistītiem pircējiem galvenokārt palielinājās izmeklēšanas periodā. Ir arī norādīts, ka eksporta pārdošanas apjoms veidoja ne vairāk kā 12–14 % no pārdošanas kopapjoma nesaistītiem pircējiem un ka eksporta cenas samazinājās mazāk nekā cenas Savienībā un tās bija ievērojami augstākas nekā attiecīgā perioda beigās.

5.2.6.   Ar jaudu saistīti jautājumi, kas ietekmē Savienības tērauda ražošanas nozari

Ar jaudu saistīti jautājumi, kas ietekmē Savienības tērauda ražošanas nozari

| (188) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bijušas Savienības tērauda ražošanas nozares strukturālās problēmas, piemēram, jaudas pārpalikums. Krievijas iestādes arī norādīja, ka atbilstoši ESAO publikācijai Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects (2014) jaudas pārpalikums izraisa kaitējumu pasaules tērauda ražošanas nozarei, kas cita starpā samazina cenas. |
| --- | --- |

(188)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma iemesls bijušas Savienības tērauda ražošanas nozares strukturālās problēmas, piemēram, jaudas pārpalikums. Krievijas iestādes arī norādīja, ka atbilstoši ESAO publikācijai Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects (2014) jaudas pārpalikums izraisa kaitējumu pasaules tērauda ražošanas nozarei, kas cita starpā samazina cenas.

Excess Capacity in the Global Steel Industry and the Implications of New Investment Projects

| (189) | Tomēr Savienības ražošanas nozare veica pasākumus, lai novērstu jebkādu iespējamo kopējās tērauda ražošanas jaudas un produkcijas pārpalikumu, lai pielāgotos jaunākajām izmaiņām tirgū. Pamatojoties uz ESAO datiem (4), tiek plānots, ka tērauda ražošanas jauda pasaulē pieaugs, izņemot Savienībā. 9. tabulā ir minēts, ka Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Savukārt attiecīgajās valstīs ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, ražošanas jauda tajā pašā periodā lielākoties palielinājās. |
| --- | --- |

(189)

Tomēr Savienības ražošanas nozare veica pasākumus, lai novērstu jebkādu iespējamo kopējās tērauda ražošanas jaudas un produkcijas pārpalikumu, lai pielāgotos jaunākajām izmaiņām tirgū. Pamatojoties uz ESAO datiem (4), tiek plānots, ka tērauda ražošanas jauda pasaulē pieaugs, izņemot Savienībā. 9. tabulā ir minēts, ka Savienības ražošanas nozares jauda attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. Savukārt attiecīgajās valstīs ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, ražošanas jauda tajā pašā periodā lielākoties palielinājās.

4

5.2.7.   Savienības ražošanas nozares veiktais imports

Savienības ražošanas nozares veiktais imports

| (190) | Krievijas ražotāji apgalvo, ka sūdzības iesniedzēju veiktais imports no ĶTR un Krievijas liela mērā rada iespaidu, ka sūdzības iesniedzēji paši sev izraisījuši kaitējumu un tiem nedrīkst ļaut izmantot pašu radītās situācijas sniegtās priekšrocības. |
| --- | --- |

(190)

Krievijas ražotāji apgalvo, ka sūdzības iesniedzēju veiktais imports no ĶTR un Krievijas liela mērā rada iespaidu, ka sūdzības iesniedzēji paši sev izraisījuši kaitējumu un tiem nedrīkst ļaut izmantot pašu radītās situācijas sniegtās priekšrocības.

| (191) | Šajā saistībā sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka ir integrēti tērauda ražošanas uzņēmumu grupā ar tirdzniecības uzņēmumiem, kuri darbojas neatkarīgi no ražošanas rūpnīcām. Tirdzniecības uzņēmumi, kuri var brīvi iegādāties vajadzīgos auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus no vairākiem avotiem, laiku pa laikam saskārušies ar milzīgu spiedienu no pircējiem, kuri vēlējās iegādāties iespējami lētu materiālu, un, kā tiek apgalvots, šie tirdzniecības uzņēmumi bijuši spiesti apmierināt ļoti ierobežotu daudzumu savu vajadzību ar importu, tostarp no ĶTR un Krievijas, lai nodrošinātu un uzturētu savas komercattiecības. Šis jautājums jau tika apstiprināts sūdzībā attiecībā uz dažiem Savienības ražotājiem. |
| --- | --- |

(191)

Šajā saistībā sūdzības iesniedzēji apgalvo, ka ir integrēti tērauda ražošanas uzņēmumu grupā ar tirdzniecības uzņēmumiem, kuri darbojas neatkarīgi no ražošanas rūpnīcām. Tirdzniecības uzņēmumi, kuri var brīvi iegādāties vajadzīgos auksti velmētos plakanos tērauda velmējumus no vairākiem avotiem, laiku pa laikam saskārušies ar milzīgu spiedienu no pircējiem, kuri vēlējās iegādāties iespējami lētu materiālu, un, kā tiek apgalvots, šie tirdzniecības uzņēmumi bijuši spiesti apmierināt ļoti ierobežotu daudzumu savu vajadzību ar importu, tostarp no ĶTR un Krievijas, lai nodrošinātu un uzturētu savas komercattiecības. Šis jautājums jau tika apstiprināts sūdzībā attiecībā uz dažiem Savienības ražotājiem.

| (192) | Tomēr apgalvojumam, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei bijis pašu izraisīts šā importa dēļ, nav pamatots. Šādu importu veica tikai daži Savienības ražotāji, kuri pārdeva mazu apjomu (0–5 % no sūdzības iesniedzēju pārdošanas apjoma, ko īstenoja Savienības ražotāju tirdzniecības uzņēmumi), un tas tika darīts pagaidu pašaizsardzībai, reaģējot uz importu par dempinga cenām no ĶTR un Krievijas. |
| --- | --- |

(192)

Tomēr apgalvojumam, ka kaitējums Savienības ražošanas nozarei bijis pašu izraisīts šā importa dēļ, nav pamatots. Šādu importu veica tikai daži Savienības ražotāji, kuri pārdeva mazu apjomu (0–5 % no sūdzības iesniedzēju pārdošanas apjoma, ko īstenoja Savienības ražotāju tirdzniecības uzņēmumi), un tas tika darīts pagaidu pašaizsardzībai, reaģējot uz importu par dempinga cenām no ĶTR un Krievijas.

5.2.8.   Iepriekš piemērojamais nolīgums par konkrētu tērauda ražojumu tirdzniecību starp Krieviju un Savienību

Iepriekš piemērojamais nolīgums par konkrētu tērauda ražojumu tirdzniecību starp Krieviju un Savienību

| (193) | Krievijas iestādes atsaucās uz iepriekš tērauda nozarē piemērojamajiem Savienības un Krievijas tirdzniecības nolīgumiem, lai apliecinātu, ka “minētajā nolīgumā noteiktais Krievijas importa apjoms uzskatīts par tādu, kas neizraisa kaitējumu, un (pašreizējais) apjoms atbilst apjomam, uz kuru attiecas nolīgums”. Krievijas ražotāji arī apgalvo, ka turpmākajos nolīgumos iekļautās kvotas tika uzskatītas par tādām, kas neizraisa kaitējumu, un tajos paredzēto aizsardzības mehānismu nekad nebija plānots izmantot un to neizmantoja. |
| --- | --- |

(193)

Krievijas iestādes atsaucās uz iepriekš tērauda nozarē piemērojamajiem Savienības un Krievijas tirdzniecības nolīgumiem, lai apliecinātu, ka “minētajā nolīgumā noteiktais Krievijas importa apjoms uzskatīts par tādu, kas neizraisa kaitējumu, un (pašreizējais) apjoms atbilst apjomam, uz kuru attiecas nolīgums”. Krievijas ražotāji arī apgalvo, ka turpmākajos nolīgumos iekļautās kvotas tika uzskatītas par tādām, kas neizraisa kaitējumu, un tajos paredzēto aizsardzības mehānismu nekad nebija plānots izmantot un to neizmantoja.

| (194) | Tomēr šie apgalvojumi ir nepamatoti. No vienas puses, prasībā sniegtā informācija liecina, ka pēc ekonomikas krīzes kvotas bija pārāk augstas, jo tās nebija pārskatītas. Par minētajiem nolīgumiem, kurus noslēdza 1997. gada oktobrī, bieži notika sarunas (piemēram, saistībā ar Savienības paplašināšanos), taču kvotas nekad netika būtiski koriģētas uz leju, kas atbilstu jaunākajām izmaiņām tirgū. Turklāt šīs kvotas attiecās uz daudz plašāku ražojumu klāstu nekā tikai auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, tostarp lejasposma ražojumiem. Kvotas pilnā apmērā nekad netika paredzētas vienīgi auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem. |
| --- | --- |

(194)

Tomēr šie apgalvojumi ir nepamatoti. No vienas puses, prasībā sniegtā informācija liecina, ka pēc ekonomikas krīzes kvotas bija pārāk augstas, jo tās nebija pārskatītas. Par minētajiem nolīgumiem, kurus noslēdza 1997. gada oktobrī, bieži notika sarunas (piemēram, saistībā ar Savienības paplašināšanos), taču kvotas nekad netika būtiski koriģētas uz leju, kas atbilstu jaunākajām izmaiņām tirgū. Turklāt šīs kvotas attiecās uz daudz plašāku ražojumu klāstu nekā tikai auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, tostarp lejasposma ražojumiem. Kvotas pilnā apmērā nekad netika paredzētas vienīgi auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem.

| (195) | Iemesli, kāpēc tagad Krievijas imports ir lielāka problēma Savienības tirgum nekā iepriekš, ir saistīti ar būtisko Krievijas importa apjoma pieaugumu apvienojumā ar zemām dempinga cenām, kas nelabvēlīgi ietekmē Savienības tirgu tādā mērā, ko nevar salīdzināt ar iepriekšējiem periodiem. |
| --- | --- |

(195)

Iemesli, kāpēc tagad Krievijas imports ir lielāka problēma Savienības tirgum nekā iepriekš, ir saistīti ar būtisko Krievijas importa apjoma pieaugumu apvienojumā ar zemām dempinga cenām, kas nelabvēlīgi ietekmē Savienības tirgu tādā mērā, ko nevar salīdzināt ar iepriekšējiem periodiem.

5.2.9.   Uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji, varētu potenciāli izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei

Uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji, varētu potenciāli izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei

| (196) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmumiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji, kaitējums nav izraisīts un ka faktiski tie varētu potenciāli izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozarē ir veiksmīgi ražotāji ar tālredzīgu domāšanu (t. i., uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji) un citi (sūdzības iesniedzēji). Tās apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju nepatīkamo stāvokli nevar saistīt ar Krievijas importu, jo uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji, ražo 24 % no Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas apjoma un kaitējuma rādītāju tiem ir ievērojami vairāk nekā sūdzības iesniedzējiem. |
| --- | --- |

(196)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka uzņēmumiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji, kaitējums nav izraisīts un ka faktiski tie varētu potenciāli izraisīt kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. Tās norādīja, ka Savienības ražošanas nozarē ir veiksmīgi ražotāji ar tālredzīgu domāšanu (t. i., uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji) un citi (sūdzības iesniedzēji). Tās apgalvoja, ka sūdzības iesniedzēju nepatīkamo stāvokli nevar saistīt ar Krievijas importu, jo uzņēmumi, kuri nav sūdzības iesniedzēji, ražo 24 % no Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas apjoma un kaitējuma rādītāju tiem ir ievērojami vairāk nekā sūdzības iesniedzējiem.

| (197) | Šie apgalvojumi ir nepamatoti. Pirmkārt, ikvienas tirdzniecības aizsardzības procedūras galvenais princips ir tāds, ka dalība šajā procedūrā ir brīvprātīga. Otrkārt, daži konstatējumi par kaitējuma izdarīti, balstoties uz Savienības ražotāju izlasi, kas, ņemot vērā 1.5.1. iedaļu, reprezentē visu Savienības ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(197)

Šie apgalvojumi ir nepamatoti. Pirmkārt, ikvienas tirdzniecības aizsardzības procedūras galvenais princips ir tāds, ka dalība šajā procedūrā ir brīvprātīga. Otrkārt, daži konstatējumi par kaitējuma izdarīti, balstoties uz Savienības ražotāju izlasi, kas, ņemot vērā 1.5.1. iedaļu, reprezentē visu Savienības ražošanas nozari.

| (198) | Treškārt, kaut arī ražotāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, ir palielinājuši ražošanas apjomu, tas būtu jāaplūko, ņemot vērā to, ka dažas no šīm ražošanas rūpnīcām ir ražotāji, kas aktīvi darbojas arī lejasposma nozarēs, piemēram, karsti cinkota auksti velmēta plakana tērauda ražošanā. Lielāks ražošanas apjoms nebūt nenozīmē lielāku rentabilitāti un labāku stāvokli Savienības tirgū. Tieši pretēji – tas var liecināt par to, ka šīs ražošanas rūpnīcas ir izvēlējušās darbību koncentrēt uz nišas ražojumiem ar augstu pievienoto vērtību, nevis konkurēt ar Ķīnas un Krievijas eksportu par dempinga cenām auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu tirgū. |
| --- | --- |

(198)

Treškārt, kaut arī ražotāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, ir palielinājuši ražošanas apjomu, tas būtu jāaplūko, ņemot vērā to, ka dažas no šīm ražošanas rūpnīcām ir ražotāji, kas aktīvi darbojas arī lejasposma nozarēs, piemēram, karsti cinkota auksti velmēta plakana tērauda ražošanā. Lielāks ražošanas apjoms nebūt nenozīmē lielāku rentabilitāti un labāku stāvokli Savienības tirgū. Tieši pretēji – tas var liecināt par to, ka šīs ražošanas rūpnīcas ir izvēlējušās darbību koncentrēt uz nišas ražojumiem ar augstu pievienoto vērtību, nevis konkurēt ar Ķīnas un Krievijas eksportu par dempinga cenām auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu tirgū.

| (199) | Ceturtkārt, sūdzību iesniegušie ražotāji izmeklēšanas periodā ražoja 89 % no Savienības rūpnīcu (izņemot pārstrādātājus) Savienībā saražotā kopapjoma. Tāpēc sūdzību iesniegušās rūpnīcas ir vērā ņemamas visas Savienības ražošanas nozares pārstāves, un tas, ka konkrētiem ražotājiem Savienībā ir izdevies parādīt labākus darbības rezultātus Savienības tirgū neatkarīgi no tā, vai tas ir pierādīts vai ne, var būt vairāku faktoru dēļ, kas nerada šaubas par to, ka kopumā Savienības ražošanas nozare cieš no importa par dempinga cenām. Piektkārt, attiecībā uz pārdošanu, lai gan ražotājiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji, iespējams, ir veicies nedaudz labāk nekā ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, kaut arī tie atrodas stagnācijā, pretēja tendence sākās 2014. gadā. |
| --- | --- |

(199)

Ceturtkārt, sūdzību iesniegušie ražotāji izmeklēšanas periodā ražoja 89 % no Savienības rūpnīcu (izņemot pārstrādātājus) Savienībā saražotā kopapjoma. Tāpēc sūdzību iesniegušās rūpnīcas ir vērā ņemamas visas Savienības ražošanas nozares pārstāves, un tas, ka konkrētiem ražotājiem Savienībā ir izdevies parādīt labākus darbības rezultātus Savienības tirgū neatkarīgi no tā, vai tas ir pierādīts vai ne, var būt vairāku faktoru dēļ, kas nerada šaubas par to, ka kopumā Savienības ražošanas nozare cieš no importa par dempinga cenām. Piektkārt, attiecībā uz pārdošanu, lai gan ražotājiem, kuri nav sūdzības iesniedzēji, iespējams, ir veicies nedaudz labāk nekā ražotājiem, kuri iesniedza sūdzību, kaut arī tie atrodas stagnācijā, pretēja tendence sākās 2014. gadā.

| (200) | Turklāt sūdzībā sniegtā informācija liecina, ka pārstrādātāji arī ir pakļauti tam pašam lejupējam spiedienam uz cenām Savienības tirgū un to stāvokli var salīdzināt ar Savienības integrēto rūpnīcu stāvokli. |
| --- | --- |

(200)

Turklāt sūdzībā sniegtā informācija liecina, ka pārstrādātāji arī ir pakļauti tam pašam lejupējam spiedienam uz cenām Savienības tirgū un to stāvokli var salīdzināt ar Savienības integrēto rūpnīcu stāvokli.

| (201) | Nobeigumā jānorāda: ir konstatēts, ka ražotāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, nepārspēja ražotājus, kuri iesniedza sūdzību, un to stāvoklis, jo īpaši, ņemot vērā to ražošanas daļu Savienībā, nav tāds, kas varētu izjaukt konstatēto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei kopumā nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(201)

Nobeigumā jānorāda: ir konstatēts, ka ražotāji, kuri nav sūdzības iesniedzēji, nepārspēja ražotājus, kuri iesniedza sūdzību, un to stāvoklis, jo īpaši, ņemot vērā to ražošanas daļu Savienībā, nav tāds, kas varētu izjaukt konstatēto cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Savienības ražošanas nozarei kopumā nodarīto kaitējumu.

5.3.   SECINĀJUMS PAR CĒLOŅSAKARĪBU

| (202) | Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(202)

Provizoriski tika noskaidrota cēloņsakarība starp Savienības ražotājiem izraisīto kaitējumu un importu no attiecīgajām valstīm par dempinga cenām.

| (203) | Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Provizoriski netika secināts, ka citi noteiktie faktori, kā ekonomikas krīze, apgalvojums par nepietiekamu ES ražošanas nozares konkurētspēju un/vai efektivitāti, imports no trešām valstīm, to uzņēmumu ietekme, kuri nav sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji vai Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums, izjauktu iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo apvienoto ietekmi. Krīze un patēriņa samazinājums, kā arī Savienības ražošanas nozares racionalizēšana, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja importam par dempinga cenām tās nebūtu nemitīgi sarukušas, situācija Savienības ražošanas nozarē noteikti netiktu ietekmēta tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenis un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte. |
| --- | --- |

(203)

Komisija ir nošķīrusi un atdalījusi visu zināmo faktoru ietekmi uz Savienības ražošanas nozares stāvokli no kaitējuma, ko izraisījis imports par dempinga cenām. Provizoriski netika secināts, ka citi noteiktie faktori, kā ekonomikas krīze, apgalvojums par nepietiekamu ES ražošanas nozares konkurētspēju un/vai efektivitāti, imports no trešām valstīm, to uzņēmumu ietekme, kuri nav sūdzības iesniedzēji, Savienības ražotāju eksporta pārdošanas rādītāji vai Savienības ražošanas nozares jaudas pārpalikums, izjauktu iepriekš konstatēto cēloņsakarību, pat ievērojot to iespējamo apvienoto ietekmi. Krīze un patēriņa samazinājums, kā arī Savienības ražošanas nozares racionalizēšana, iespējams, zināmā mērā sekmēja kaitējumu, taču, ja importam par dempinga cenām tās nebūtu nemitīgi sarukušas, situācija Savienības ražošanas nozarē noteikti netiktu ietekmēta tik lielā mērā. Jo īpaši pārdošanas cenas nebūtu samazinājušās līdz tik zemam līmenis un tiktu sasniegta lielāka rentabilitāte.

| (204) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību. |
| --- | --- |

(204)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija šajā posmā secināja, ka attiecīgo valstu imports par dempinga cenām ir izraisījis būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei un ka citi faktori – ne atsevišķi, ne kopā – nav izjaukuši cēloņsakarību.

6.   SAVIENĪBAS INTERESES

SAVIENĪBAS INTERESES

| (205) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(205)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai tā var nepārprotami secināt, ka pasākumu noteikšana šajā konkrētajā gadījumā nebūtu Savienības interesēs, kaut arī konstatēts dempings, kas izraisa kaitējumu. Nosakot Savienības intereses, tika ņemtas vērā visas dažādās saistītās intereses, ieskaitot Savienības ražošanas nozares, importētāju un lietotāju intereses.

6.1.   SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES INTERESES

| (206) | Savienības ražošanas nozare darbojas 17 dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Slovākijā, Itālijā, Slovēnijā, Luksemburgā, Grieķijā, Beļģijā, Polijā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Portugālē, Ungārijā un Spānijā), un tajā ir nodarbināti aptuveni 20 000 cilvēku saistībā ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem. |
| --- | --- |

(206)

Savienības ražošanas nozare darbojas 17 dalībvalstīs (Apvienotajā Karalistē, Francijā, Vācijā, Slovākijā, Itālijā, Slovēnijā, Luksemburgā, Grieķijā, Beļģijā, Polijā, Nīderlandē, Austrijā, Somijā, Zviedrijā, Portugālē, Ungārijā un Spānijā), un tajā ir nodarbināti aptuveni 20 000 cilvēku saistībā ar auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem.

| (207) | Izmeklēšanā sadarbojās trīspadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(207)

Izmeklēšanā sadarbojās trīspadsmit ražotāji. Neviens no zināmajiem ražotājiem neiebilda pret izmeklēšanas uzsākšanu. Kā parādīts iepriekš, analizējot kaitējuma rādītājus, situācija Savienības ražošanas nozarē kopumā pasliktinājās un to negatīvi ietekmēja imports par dempinga cenām.

| (208) | Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no investīcijām. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Slikti darbības rezultāti auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu segmentā ietekmētu daudzu Savienības ražotāju lejasposma un augšposma segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu. |
| --- | --- |

(208)

Gaidāms, ka pagaidu antidempinga maksājumu noteikšana atjaunos taisnīgus tirdzniecības apstākļus Savienības tirgū, apturot cenu nospiešanu un ļaujot Savienības ražošanas nozarei atlabt. Tā rezultātā palielinātos Savienības ražošanas nozares rentabilitāte, tuvojoties līmeņiem, kas uzskatāmi par nepieciešamiem šajā kapitālietilpīgajā nozarē. Savienības ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums, ko izraisījis imports par dempinga cenām no attiecīgajām valstīm. Jāatgādina, ka lielākā daļa kaitējuma rādītāju attiecīgajā periodā bija ar negatīvu tendenci. Īpaši pasliktinājās tādi ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju finanšu darbību saistīti kaitējuma rādītāji kā rentabilitāte un ienākums no investīcijām. Tāpēc ir svarīgi, lai cenas tiktu atjaunotas tādā līmenī, kas būtu virs dempinga cenām vai vismaz neradītu kaitējumu, lai ļautu visiem dažādajiem ražotājiem darboties Savienības tirgū taisnīgas tirdzniecības apstākļos. Ja pasākumi netiks veikti, ir ļoti iespējama Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa turpmāka pasliktināšanās. Slikti darbības rezultāti auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu segmentā ietekmētu daudzu Savienības ražotāju lejasposma un augšposma segmentus, jo jaudas izlietojums šajos segmentos ir cieši saistīts ar ražojuma, uz kuru attiecas izmeklēšana, ražošanu.

| (209) | Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atlabt no konstatētā kaitējumu radošā dempinga sekām. |
| --- | --- |

(209)

Tāpēc provizoriski tiek secināts, ka antidempinga maksājumu noteikšana būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. Antidempinga pasākumu noteikšana ļautu Savienības ražošanas nozarei atlabt no konstatētā kaitējumu radošā dempinga sekām.

6.2.   NESAISTĪTO IMPORTĒTĀJU INTERESES

| (210) | Kā minēts 12. apsvērumā, tikai viens no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka no trīspadsmit uzņēmumiem, kuri pieteicās atlases posmā, neviens nekvalificējās kā pilnībā nesaistīts importētājs. Patiešām, vairums sākotnēji uzrunāto personu bija tērauda nozares apkalpošanas centri (grupas), kas saistīti vai nu ar Savienības ražošanas nozari, vai personām attiecīgajās valstīs. Komisija cerēja uz turpmāku sadarbību ar vairākiem nesaistītiem importētājiem turpmākajā posmā, taču neviens nesaistītais importētājs, kurš bija pieteicies atlases posmā, galu galā nevēlējās sniegt Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(210)

Kā minēts 12. apsvērumā, tikai viens no četriem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka no trīspadsmit uzņēmumiem, kuri pieteicās atlases posmā, neviens nekvalificējās kā pilnībā nesaistīts importētājs. Patiešām, vairums sākotnēji uzrunāto personu bija tērauda nozares apkalpošanas centri (grupas), kas saistīti vai nu ar Savienības ražošanas nozari, vai personām attiecīgajās valstīs. Komisija cerēja uz turpmāku sadarbību ar vairākiem nesaistītiem importētājiem turpmākajā posmā, taču neviens nesaistītais importētājs, kurš bija pieteicies atlases posmā, galu galā nevēlējās sniegt Komisijai atbildes uz anketas jautājumiem.

| (211) | Izmeklēšana apliecināja, ka cenu pieaugumam, ja tāds būtu, pasākumu ietekmē nebūtu tiešas ietekmes uz nesaistītiem importētājiem. Būtībā nav pierādījumu tam, ka importētāji vai tērauda nozares apkalpošanas centri varētu nespēt pārcelt cenu pieaugumu uz saviem pircējiem. Turklāt tie arī var importēt no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana. |
| --- | --- |

(211)

Izmeklēšana apliecināja, ka cenu pieaugumam, ja tāds būtu, pasākumu ietekmē nebūtu tiešas ietekmes uz nesaistītiem importētājiem. Būtībā nav pierādījumu tam, ka importētāji vai tērauda nozares apkalpošanas centri varētu nespēt pārcelt cenu pieaugumu uz saviem pircējiem. Turklāt tie arī var importēt no citām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana.

| (212) | Itālijas asociācija, kas pārstāv 32 apkalpošanas centrus Itālijā, norādīja, ka imports ir svarīgs uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas izplatīšanas nozarē, jo piegādes avotu dažādošana garantē drošas un uzticamas piegādes klientiem. Tiek apgalvots, ka tas ir iemesls bažām, jo Itālijas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotāji veica investīcijas cinkošanas līnijās (proti, samazināja auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu pārdošanas apjomu Savienības brīvajā tirgū) un tiem bija dažas ar auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanu un nosūtīšanu saistītas problēmas, kas izraisīja neskaidrības Itālijas valsts tirgū. |
| --- | --- |

(212)

Itālijas asociācija, kas pārstāv 32 apkalpošanas centrus Itālijā, norādīja, ka imports ir svarīgs uzņēmumiem, kuri aktīvi darbojas izplatīšanas nozarē, jo piegādes avotu dažādošana garantē drošas un uzticamas piegādes klientiem. Tiek apgalvots, ka tas ir iemesls bažām, jo Itālijas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotāji veica investīcijas cinkošanas līnijās (proti, samazināja auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu pārdošanas apjomu Savienības brīvajā tirgū) un tiem bija dažas ar auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanu un nosūtīšanu saistītas problēmas, kas izraisīja neskaidrības Itālijas valsts tirgū.

| (213) | Saistībā ar šo ir norādīts, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību izplatītāju klientiem. Bez maksājumiem dažiem Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem. Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajām valstīm (par taisnīgām cenām) un no citiem avotiem. |
| --- | --- |

(213)

Saistībā ar šo ir norādīts, ka maksājumi varētu veicināt piegāžu drošību izplatītāju klientiem. Bez maksājumiem dažiem Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības un jāatstāj daudzi lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem. Turklāt pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajām valstīm (par taisnīgām cenām) un no citiem avotiem.

| (214) | Visbeidzot, tērauda nozares apkalpošanas centru grupa, kas sadarbojās, norādīja, ka tā atbalsta pasākumus īsā un vidējā termiņā kā līdzekli, kas palīdzētu Savienības rūpnīcām. |
| --- | --- |

(214)

Visbeidzot, tērauda nozares apkalpošanas centru grupa, kas sadarbojās, norādīja, ka tā atbalsta pasākumus īsā un vidējā termiņā kā līdzekli, kas palīdzētu Savienības rūpnīcām.

| (215) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm. |
| --- | --- |

(215)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūs būtiskas negatīvas ietekmes uz ES importētāju interesēm.

6.3.   LIETOTĀJU INTERESES

| (216) | Auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu galvenie galalietotāji ir automobiļu rūpniecības pārstāvji, mājsaimniecības ierīču (sadzīves tehnikas) ražotāji, būvniecības pārstāvji un dažādu rūpniecisko preču ražotāji. Lielie lietotāji (tādi, kas pieder pie automobiļu vai mājsaimniecības ierīču nozares) nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(216)

Auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu galvenie galalietotāji ir automobiļu rūpniecības pārstāvji, mājsaimniecības ierīču (sadzīves tehnikas) ražotāji, būvniecības pārstāvji un dažādu rūpniecisko preču ražotāji. Lielie lietotāji (tādi, kas pieder pie automobiļu vai mājsaimniecības ierīču nozares) nesadarbojās izmeklēšanā.

| (217) | Tikai trīs lietotāji Latvijā, kas saņem importu no Krievijas, sadarbojās izmeklēšanā. Maksājumi, kas ietekmē Krievijas auksti velmētus plakanus tērauda ražojumus, varētu ietekmēt vismaz vienu no tiem. Taču, ņemot vērā to lielumu un īpašo nodarbošanos, šie lietotāji nav uzskatāmi par tādiem, kas varētu atainot maksājumu ietekmi uz Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu lietotājiem kopumā. |
| --- | --- |

(217)

Tikai trīs lietotāji Latvijā, kas saņem importu no Krievijas, sadarbojās izmeklēšanā. Maksājumi, kas ietekmē Krievijas auksti velmētus plakanus tērauda ražojumus, varētu ietekmēt vismaz vienu no tiem. Taču, ņemot vērā to lielumu un īpašo nodarbošanos, šie lietotāji nav uzskatāmi par tādiem, kas varētu atainot maksājumu ietekmi uz Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu lietotājiem kopumā.

| (218) | Atbilstoši informācijai, ko iesniedza Itālijas asociācija, kas pārstāv 32 apkalpošanas centrus Itālijā, pasākumi varētu izraisīt rūpnieciskās ražošanas grupu lielo lietotāju pārvietošanos ārpus Itālijas, un tā minēja Electrolux un Whirlpool. Kā tiek apgalvots, pārvietošanās process, kas sākās pirms kāda laika, kaitē Itālijas ekonomikai kopumā, un tam ir negatīva sociālā ietekme zaudēto darba vietu dēļ. |
| --- | --- |

(218)

Atbilstoši informācijai, ko iesniedza Itālijas asociācija, kas pārstāv 32 apkalpošanas centrus Itālijā, pasākumi varētu izraisīt rūpnieciskās ražošanas grupu lielo lietotāju pārvietošanos ārpus Itālijas, un tā minēja Electrolux un Whirlpool. Kā tiek apgalvots, pārvietošanās process, kas sākās pirms kāda laika, kaitē Itālijas ekonomikai kopumā, un tam ir negatīva sociālā ietekme zaudēto darba vietu dēļ.

Electrolux

Whirlpool

| (219) | Lai gan nevar apstrīdēt, ka maksājumi var netieši negatīvi ietekmēt lietotājus augstāku iegādes cenu dēļ, nekas prasībā sniegtajā informācijā neliecina, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu izmaksas lietotājiem Itālijā ir tik lielas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām), ka varētu ietekmēt rentabilitāti un izraisīt lielāko rūpnieciskās ražošanas grupu pārvietošanos. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu. Turklāt nekas neapstiprina, ka lietotāji tirgos ārpus Itālijas varētu piedzīvot vai piedzīvos to, kas tiek apgalvots attiecībā uz lietotājiem Itālijā – atbilstoši iepriekš minētās Itālijas asociācijas sniegtajai informācijai Itālijas tirgus specifika ir dažāda. |
| --- | --- |

(219)

Lai gan nevar apstrīdēt, ka maksājumi var netieši negatīvi ietekmēt lietotājus augstāku iegādes cenu dēļ, nekas prasībā sniegtajā informācijā neliecina, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu izmaksas lietotājiem Itālijā ir tik lielas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām), ka varētu ietekmēt rentabilitāti un izraisīt lielāko rūpnieciskās ražošanas grupu pārvietošanos. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu. Turklāt nekas neapstiprina, ka lietotāji tirgos ārpus Itālijas varētu piedzīvot vai piedzīvos to, kas tiek apgalvots attiecībā uz lietotājiem Itālijā – atbilstoši iepriekš minētās Itālijas asociācijas sniegtajai informācijai Itālijas tirgus specifika ir dažāda.

| (220) | Dažas personas norādīja, ka pasākumi neļaus Savienības lejupējām nozarēm piekļūt ražojumiem par pieņemamām cenām. Divi Latvijas lietotāji, viens mazs Portugāles un viens mazs Polijas importētājs piebilda, ka tikai daži Krievijas ražotāji, ar kuriem tie ir ilgstoši saistīti, pārdod konkrētus ražojuma veidus un kopumā netiek ņemtas vērā Savienības mazo uzņēmumu intereses (salīdzinājumā ar Savienības tērauda ražotāju interesēm). |
| --- | --- |

(220)

Dažas personas norādīja, ka pasākumi neļaus Savienības lejupējām nozarēm piekļūt ražojumiem par pieņemamām cenām. Divi Latvijas lietotāji, viens mazs Portugāles un viens mazs Polijas importētājs piebilda, ka tikai daži Krievijas ražotāji, ar kuriem tie ir ilgstoši saistīti, pārdod konkrētus ražojuma veidus un kopumā netiek ņemtas vērā Savienības mazo uzņēmumu intereses (salīdzinājumā ar Savienības tērauda ražotāju interesēm).

| (221) | Šie apgalvojumi ir noraidīti. Attiecībā uz otro punktu Savienības mazo uzņēmumu intereses ir izskatītas, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Lai gan nevar apstrīdēt, ka maksājumi var netieši negatīvi ietekmēt lietotājus augstāku iegādes cenu dēļ, nekas sūdzībā sniegtajā informācijā neliecina, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu izmaksas tiem ir tik lielas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām). Turklāt pieaugošās izmaksas var (daļēji) pārcelt. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu. |
| --- | --- |

(221)

Šie apgalvojumi ir noraidīti. Attiecībā uz otro punktu Savienības mazo uzņēmumu intereses ir izskatītas, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Lai gan nevar apstrīdēt, ka maksājumi var netieši negatīvi ietekmēt lietotājus augstāku iegādes cenu dēļ, nekas sūdzībā sniegtajā informācijā neliecina, ka auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu izmaksas tiem ir tik lielas (salīdzinājumā ar kopējām izmaksām). Turklāt pieaugošās izmaksas var (daļēji) pārcelt. Piedāvātais maksājumu līmenis arī nav uzskatāms par pārmērīgi augstu.

| (222) | Turklāt auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir prece, ko ražo ne tikai vairākas Savienības valstis, bet arī daudzas valstis, kuras jau eksportē uz Savienību par pieejamām cenām. Tāpēc bailes par to, ka būs ierobežota piekļuve ražojumiem par pieejamām cenām un ka nebūs pieejamas ļoti specifiskas pakāpes, šķiet nepamatotas. |
| --- | --- |

(222)

Turklāt auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir prece, ko ražo ne tikai vairākas Savienības valstis, bet arī daudzas valstis, kuras jau eksportē uz Savienību par pieejamām cenām. Tāpēc bailes par to, ka būs ierobežota piekļuve ražojumiem par pieejamām cenām un ka nebūs pieejamas ļoti specifiskas pakāpes, šķiet nepamatotas.

| (223) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem. |
| --- | --- |

(223)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšanai nebūs nesamērīgas negatīvas ietekmes uz lietotājiem.

6.4.   CITAS IEINTERESĒTĀS PERSONAS

| (224) | Viena ieinteresētā persona norādīja, ka pasākumi bremzēs daudzu svarīgu nozaru atlabšanu, negatīvi ietekmēs inovāciju, ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, kā arī izraisīs pieprasījuma un pircēju pārticības samazināšanos. |
| --- | --- |

(224)

Viena ieinteresētā persona norādīja, ka pasākumi bremzēs daudzu svarīgu nozaru atlabšanu, negatīvi ietekmēs inovāciju, ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību, kā arī izraisīs pieprasījuma un pircēju pārticības samazināšanos.

| (225) | Šis pieņēmums, kas netika pamatots, tiek noraidīts. Tērauda ražošanas nozarei ir stratēģiska nozīme Savienībā attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, inovācijām un nodarbinātību. Tāpēc ir plānots, ka pasākumi, kuri palīdz Savienības ražošanas nozarei, veicinās inovācijas, izaugsmi un darba vietas visā Savienībā. |
| --- | --- |

(225)

Šis pieņēmums, kas netika pamatots, tiek noraidīts. Tērauda ražošanas nozarei ir stratēģiska nozīme Savienībā attiecībā uz ekonomikas izaugsmi, inovācijām un nodarbinātību. Tāpēc ir plānots, ka pasākumi, kuri palīdz Savienības ražošanas nozarei, veicinās inovācijas, izaugsmi un darba vietas visā Savienībā.

| (226) | Ņemot vērā sūdzības iesniedzēju nozīmi salīdzinājumā ar Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas kopapjomu un Savienības ražošanas nozares lielo tirgus daļu, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka tās baidās, ka varētu mazināties konkurence Savienības tirgū, parādīties dominējoši uzņēmumi un Savienības ražotāju oligopola risks. |
| --- | --- |

(226)

Ņemot vērā sūdzības iesniedzēju nozīmi salīdzinājumā ar Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas kopapjomu un Savienības ražošanas nozares lielo tirgus daļu, dažas ieinteresētās personas norādīja, ka tās baidās, ka varētu mazināties konkurence Savienības tirgū, parādīties dominējoši uzņēmumi un Savienības ražotāju oligopola risks.

| (227) | Neviena persona neiesniedza pierādījumus šiem apgalvojumiem. Tāpēc apgalvojums ir noraidīts. Protams, konkurence Savienības tirgū turpināsies, piedaloties daudziem ES un ārpus ES tirgus dalībniekiem un nosakot, ka cenas ir svarīgs konkurētspējas faktors. Pasākumi piedāvātajā apmērā nedrīkst pārtraukt importu no attiecīgajām valstīm. Imports, tostarp no valstīm, kuras pašlaik tiek saistītas ar dempingu, varēs brīvi konkurēt Savienības tirgū ar taisnīgām cenām. |
| --- | --- |

(227)

Neviena persona neiesniedza pierādījumus šiem apgalvojumiem. Tāpēc apgalvojums ir noraidīts. Protams, konkurence Savienības tirgū turpināsies, piedaloties daudziem ES un ārpus ES tirgus dalībniekiem un nosakot, ka cenas ir svarīgs konkurētspējas faktors. Pasākumi piedāvātajā apmērā nedrīkst pārtraukt importu no attiecīgajām valstīm. Imports, tostarp no valstīm, kuras pašlaik tiek saistītas ar dempingu, varēs brīvi konkurēt Savienības tirgū ar taisnīgām cenām.

| (228) | Viena ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumi varētu negatīvi ietekmēt personas, kas pārstāv lielākas un plašākas intereses nekā tās, ko pārstāv sūdzības iesniedzēji. Šī persona apgalvo, ka lejasposmā ir daudz reižu vairāk darba vietu nekā “neskaidrie skaitļi, kurus acīmredzot patvaļīgi ir noteikuši sūdzības iesniedzēji”. Tomēr, tā kā šāda ietekme vai nodarbinātība nebija izteikta skaitliski, apgalvojumus nevarēja pārbaudīt. Tas pats attiecas uz apgalvojumu par ietekmi uz klientiem, ko ļoti atklātā veidā pauda Krievijas ražotāji, kuri sadarbojās. Tāpēc Komisija veica Savienības interešu analīzi, pamatojoties uz tiem iesniegtās informācijas elementiem, kurus varēja pienācīgi izmeklēt un izteikt skaitliski. |
| --- | --- |

(228)

Viena ieinteresētā persona uzskata, ka pasākumi varētu negatīvi ietekmēt personas, kas pārstāv lielākas un plašākas intereses nekā tās, ko pārstāv sūdzības iesniedzēji. Šī persona apgalvo, ka lejasposmā ir daudz reižu vairāk darba vietu nekā “neskaidrie skaitļi, kurus acīmredzot patvaļīgi ir noteikuši sūdzības iesniedzēji”. Tomēr, tā kā šāda ietekme vai nodarbinātība nebija izteikta skaitliski, apgalvojumus nevarēja pārbaudīt. Tas pats attiecas uz apgalvojumu par ietekmi uz klientiem, ko ļoti atklātā veidā pauda Krievijas ražotāji, kuri sadarbojās. Tāpēc Komisija veica Savienības interešu analīzi, pamatojoties uz tiem iesniegtās informācijas elementiem, kurus varēja pienācīgi izmeklēt un izteikt skaitliski.

6.5.   SECINĀJUMS PAR SAVIENĪBAS INTERESĒM

| (229) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu un nodrošinātu konkrētas investīcijas un pētniecību un izstrādi, kas nepieciešamas, lai labāk sagatavotu Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājus nākotnei un uzlabotu to konkurētspēju. |
| --- | --- |

(229)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka pasākumu noteikšana veicinātu Savienības ražošanas nozares atlabšanu un nodrošinātu konkrētas investīcijas un pētniecību un izstrādi, kas nepieciešamas, lai labāk sagatavotu Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājus nākotnei un uzlabotu to konkurētspēju.

| (230) | Savienības ražošanas nozarē ir notikusi (notiek) būtiska pārstrukturēšana. Ja maksājumi netiek noteikti, dažiem Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības, jāatlaiž simtiem darbinieku un jāatstāj lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem. |
| --- | --- |

(230)

Savienības ražošanas nozarē ir notikusi (notiek) būtiska pārstrukturēšana. Ja maksājumi netiek noteikti, dažiem Savienības auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražotājiem varētu būt jāslēdz/jāsamazina savas auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas darbības, jāatlaiž simtiem darbinieku un jāatstāj lietotāji Savienībā ar ierobežotiem piegādes avotiem.

| (231) | Pasākumu ietekmi uz dažās citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Nekas iesniegtajā informācijā neliecina par to, ka iespējamā ietekme uz citām personām (kas nepieteicās) varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir uzskatāmi par labvēlīgiem augšposma nozarēm, piemēram, izejmateriālu piegādātājiem un iekārtu ražotājiem, kuri nenodrošina (vai nodrošina ierobežotā apjomā) piegādes ražotājiem attiecīgajās valstīs. Pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajām valstīm par taisnīgām cenām. Plānots, ka galalietotāji un pircēji gūs labumu no taisnīga, konkurētspējīga tirgus, tostarp vietēja piegādes avota, kas spēs pilnībā apmierināt to vajadzības un pieprasījumu, piedāvājot kvalitatīvākus ražojumus, ko nodrošinās pētniecības un izstrādes un tehnoloģiski uzlabojumi. Cena arī turpmāk būs svarīgs noteicošais faktors, taču tā būs taisnīga. |
| --- | --- |

(231)

Pasākumu ietekmi uz dažās citām personām Savienībā, kuras pieteicās, nevar uzskatīt par būtisku. Nekas iesniegtajā informācijā neliecina par to, ka iespējamā ietekme uz citām personām (kas nepieteicās) varētu pārsniegt pasākumu pozitīvo ietekmi uz Savienības ražošanas nozari. Pasākumi ir uzskatāmi par labvēlīgiem augšposma nozarēm, piemēram, izejmateriālu piegādātājiem un iekārtu ražotājiem, kuri nenodrošina (vai nodrošina ierobežotā apjomā) piegādes ražotājiem attiecīgajās valstīs. Pasākumu noteikšanai ierosinātajā apmērā ir tikai ierobežota ietekme uz piegādes ķēdes cenām un lietotāju darbības rādītājiem. Pasākumi šādā apmērā nodrošinās vienlīdzīgus konkurences apstākļus, taču aizvien ļaus veikt importu no attiecīgajām valstīm par taisnīgām cenām. Plānots, ka galalietotāji un pircēji gūs labumu no taisnīga, konkurētspējīga tirgus, tostarp vietēja piegādes avota, kas spēs pilnībā apmierināt to vajadzības un pieprasījumu, piedāvājot kvalitatīvākus ražojumus, ko nodrošinās pētniecības un izstrādes un tehnoloģiski uzlabojumi. Cena arī turpmāk būs svarīgs noteicošais faktors, taču tā būs taisnīga.

| (232) | Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs. |
| --- | --- |

(232)

Nobeigumā Komisija secina, ka šajā izmeklēšanas posmā nav tādu pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Savienības interesēs nebūtu noteikt pagaidu pasākumus auksti velmētiem plakaniem tērauda velmējumiem, kuru izcelsme ir attiecīgajās valstīs.

7.   PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

PAGAIDU ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

| (233) | Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(233)

Ņemot vērā Komisijas secinājumus par dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm, būtu jānosaka pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, ko izraisītu imports par dempinga cenām.

| (234) | Konstatējumu ticamību nemazina Ķīnas ieinteresēto personu apgalvojumi par to, ka tajā laikā sūdzības iesniedzēji bija pievērsušies ĶTR, jo, ja no 2016. gada beigām ĶTR uzskatītu par valsti ar tirgus ekonomiku, no tā brīža dempinga starpības būs zemākas. Šis apgalvojums tiek noraidīts. Patiešām, neatkarīgi no šiem apsvērumiem izmeklēšanā apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas par dempinga cenām izraisa būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(234)

Konstatējumu ticamību nemazina Ķīnas ieinteresēto personu apgalvojumi par to, ka tajā laikā sūdzības iesniedzēji bija pievērsušies ĶTR, jo, ja no 2016. gada beigām ĶTR uzskatītu par valsti ar tirgus ekonomiku, no tā brīža dempinga starpības būs zemākas. Šis apgalvojums tiek noraidīts. Patiešām, neatkarīgi no šiem apsvērumiem izmeklēšanā apstiprināja, ka attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas par dempinga cenām izraisa būtisku kaitējumu Savienības ražošanas nozarei.

7.1.   KAITĒJUMA NOVĒRŠANAS LĪMENIS (KAITĒJUMA STARPĪBA)

| (235) | Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(235)

Lai noteiktu pasākumu līmeni, Komisija vispirms noteica maksājuma apjomu, kas novērstu Savienības ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (236) | Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības tirgū bija vērā ņemams importa apjoms par zemām cenām no attiecīgajām valstīm. |
| --- | --- |

(236)

Kaitējums tiktu novērsts, ja Savienības ražošanas nozare spētu segt ražošanas izmaksas un no līdzīgā ražojuma pārdošanas Savienības tirgū gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko šāda veida ražošanas nozare savā tirgū varētu pienācīgi gūt parastos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. Savienības ražošanas nozares rentabilitāte bija negatīva visā attiecīgajā periodā, izņemot 2011. gadu. Turklāt visā attiecīgajā periodā Savienības tirgū bija vērā ņemams importa apjoms par zemām cenām no attiecīgajām valstīm.

| (237) | Sūdzības iesniedzējs sūdzībā pieprasīja Komisijai izmantot 10–15 % (diapazons norādīts konfidencialitātes dēļ) apgrozījumu kā pamatotu peļņas normu, kas neizraisa kaitējumu, kas, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs, ir vidējā peļņa no pārdošanas pirms nodokļu samaksas, ko 2010. gadā guva divi reprezentatīvi Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību. Tomēr šis apgalvojums nebija pietiekami pamatots. |
| --- | --- |

(237)

Sūdzības iesniedzējs sūdzībā pieprasīja Komisijai izmantot 10–15 % (diapazons norādīts konfidencialitātes dēļ) apgrozījumu kā pamatotu peļņas normu, kas neizraisa kaitējumu, kas, kā apgalvoja sūdzības iesniedzējs, ir vidējā peļņa no pārdošanas pirms nodokļu samaksas, ko 2010. gadā guva divi reprezentatīvi Savienības ražotāji, kuri iesniedza sūdzību. Tomēr šis apgalvojums nebija pietiekami pamatots.

| (238) | Iepriekšējās izmeklēšanas procedūrās, kas attiecās uz līdzīgiem ražojumiem, proti, konkrētām nerūsējošā tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm (5), konkrētām metinātām dzelzs vai neleģēta tērauda caurulēm un cauruļvadiem (6) un OGES (7), tika atzīts, ka 5 % peļņas normu var uzskatīt par atbilstošu līmeni, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu dempinga, kas izraisa kaitējumu. Auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir daudzējādā ziņā līdzīgi iepriekš minētajiem ražojumiem – dzelzsrūda, koksa ogles, konkrēti sakausējumi veido lielu daļu ražošanas izmaksu, un to ražošanā ir līdzīgi procesi (apdedzināšana, velmēšana). Arī Krievijas ražotāji uzskatīja, ka 5 % peļņas norma ir pamatota. Tāpēc provizoriski ir atzīts, ka 5 % rentabilitātes norma ir pamatota arī attiecībā uz auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(238)

Iepriekšējās izmeklēšanas procedūrās, kas attiecās uz līdzīgiem ražojumiem, proti, konkrētām nerūsējošā tērauda bezšuvju caurulēm un caurulītēm (5), konkrētām metinātām dzelzs vai neleģēta tērauda caurulēm un cauruļvadiem (6) un OGES (7), tika atzīts, ka 5 % peļņas normu var uzskatīt par atbilstošu līmeni, ko Savienības ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu dempinga, kas izraisa kaitējumu. Auksti velmēti plakani tērauda velmējumi ir daudzējādā ziņā līdzīgi iepriekš minētajiem ražojumiem – dzelzsrūda, koksa ogles, konkrēti sakausējumi veido lielu daļu ražošanas izmaksu, un to ražošanā ir līdzīgi procesi (apdedzināšana, velmēšana). Arī Krievijas ražotāji uzskatīja, ka 5 % peļņas norma ir pamatota. Tāpēc provizoriski ir atzīts, ka 5 % rentabilitātes norma ir pamatota arī attiecībā uz auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu ražošanas nozari.

5

6

7

| (239) | Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 5 %. |
| --- | --- |

(239)

Pamatojoties uz to, Komisija Savienības ražošanas nozarei aprēķināja kaitējumu neizraisošu līdzīga ražojuma cenu, izlasē iekļauto Savienības ražotāju ražošanas izmaksām izmeklēšanas periodā pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu 5 %.

| (240) | Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības. |
| --- | --- |

(240)

Tad Komisija noteica kaitējuma novēršanas līmeni, attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, vidējo svērto importa cenu, atbilstīgi koriģētu, ņemot vērā importēšanas izmaksas un muitas nodokļus, kura tika noteikta cenas samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar izlasē iekļauto Savienības ražotāju izmeklēšanas periodā Savienības tirgū pārdotā līdzīgā ražojuma vidējo svērto cenu, kas neizraisa kaitējumu. Minētajā salīdzinājumā iegūto starpību izteica procentos no vidējās svērtās importa CIF vērtības.

CIF

7.2.   PAGAIDU PASĀKUMI

| (241) | Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks. |
| --- | --- |

(241)

Pagaidu antidempinga pasākumi būtu jānosaka attiecīgo valstu izcelsmes attiecīgā ražojuma importam saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu, kas paredzēts pamatregulas 7. panta 2. punktā. Komisija salīdzināja kaitējuma starpības ar dempinga starpībām. Maksājumu summa būtu jānosaka dempinga vai kaitējuma starpības apmērā atkarībā no tā, kurš no šiem lielumiem ir mazāks.

| (242) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas:









  (%) |
| --- | --- |
| Valsts | Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma starpība | Pagaidu maksājums |
| ĶTR | Angang grupa | 59,1 | 13,8 | 13,8 |
| Shougang grupa | 52,7 | 16,0 | 16,0 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās | 56,9 | 14,5 | 14,5 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 59,1 | 16,0 | 16,0 |
| Krievija | MMK Magnitogorsk | 19,8 | 21,9 | 19,8 |
| PAO Severstal | 25,4 | 27,2 | 25,4 |
| OJSC Novolipetsk Steel | 26,2 | 28,1 | 26,2 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 26,2 | 28,1 | 26,2 |

(242)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, pagaidu antidempinga maksājumu likmes, kas izteiktas kā CIF cena līdz Savienības robežai pirms muitas nodokļa nomaksas, ir šādas:

CIF

(%)

Valsts

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma starpība

Pagaidu maksājums

ĶTR

Angang grupa

Angang

59,1

13,8

13,8

Shougang grupa

Shougang

52,7

16,0

16,0

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās

56,9

14,5

14,5

Visi pārējie uzņēmumi

59,1

16,0

16,0

Krievija

MMK Magnitogorsk

19,8

21,9

19,8

PAO Severstal

25,4

27,2

25,4

OJSC Novolipetsk Steel

26,2

28,1

26,2

Visi pārējie uzņēmumi

26,2

28,1

26,2

| (243) | Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atainoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tiem nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(243)

Individuālās uzņēmumu antidempinga maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas konstatējumiem. Tāpēc tās atainoja izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz minētajiem uzņēmumiem. Tādējādi šīs maksājumu likmes piemēro tikai tāda attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir attiecīgajās valstīs un kuru ražojušas minētās juridiskās personas. Uz importēto attiecīgo ražojumu, kuru ražojis kāds cits uzņēmums, kas nav konkrēti minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp tiesību subjektiem, kas saistīti ar konkrēti minētajiem uzņēmumiem, būtu jāattiecina maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. Tiem nepiemēro individuālās antidempinga maksājuma likmes.

| (244) | Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (8). Pieprasījumā ir jāiekļauj visa atbilstošā informācija, tostarp: izmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu; izmaiņas pārdošanā iekšzemes tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas subjektu maiņu. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi. |
| --- | --- |

(244)

Uzņēmums var pieprasīt piemērot minētās individuālās antidempinga maksājuma likmes, ja tas maina nosaukumu vai izveido jaunu ražošanas vai tirdzniecības struktūru. Šāds pieprasījums adresējams Komisijai (8). Pieprasījumā ir jāiekļauj visa atbilstošā informācija, tostarp: izmaiņas uzņēmuma darbībā, kas saistītas ar ražošanu; izmaiņas pārdošanā iekšzemes tirgū un eksportam, kas saistītas, piemēram, ar nosaukuma maiņu vai ražošanas un pārdošanas subjektu maiņu. Komisija pamatotā gadījumā atjauninās to uzņēmumu sarakstu, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi.

8

| (245) | Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(245)

Lai mazinātu pasākumu apiešanas risku, kas ir saistīts ar maksājumu likmju atšķirību, ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu individuālo antidempinga maksājumu piemērošanu. Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas individuālie antidempinga maksājumi, jāuzrāda derīgs rēķins dalībvalstu muitas dienestiem. Rēķinam ir jāatbilst prasībām, kas noteiktas šīs regulas 1. panta 3. punktā. Uz importu, kuram nav pievienots šāds rēķins, būtu jāattiecina antidempinga maksājums, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (246) | Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību. |
| --- | --- |

(246)

Lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pienācīgu piemērošanu, antidempinga maksājums, kas noteikts “visiem pārējiem uzņēmumiem”, jāpiemēro ne vien ražotājiem eksportētājiem, kas šajā izmeklēšanā nesadarbojās, bet arī ražotājiem, kuri izmeklēšanas periodā neeksportēja uz Savienību.

8.   REĢISTRĒŠANA

REĢISTRĒŠANA

| (247) | Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR un Krievija un kas ir nosūtīts no ĶTR un Krievijas, imports ir jāreģistrē. Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Importa reģistrēšana ir jāpārtrauc. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(247)

Kā minēts iepriekš 3. apsvērumā, ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/2325 Komisija noteica, ka attiecīgā ražojuma, kura izcelsme ir ĶTR un Krievija un kas ir nosūtīts no ĶTR un Krievijas, imports ir jāreģistrē. Tas tika darīts, ņemot vērā iespējamo antidempinga pasākumu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku saskaņā ar pamatregulas 10. panta 4. punktu. Importa reģistrēšana ir jāpārtrauc. Šajā procedūras posmā nevar pieņemt lēmumu par antidempinga pasākumu iespējamu piemērošanu ar atpakaļejošu spēku.

9.   NOBEIGUMA NOTEIKUMI

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

| (248) | Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai. |
| --- | --- |

(248)

Pienācīgas pārvaldības labad Komisija konkrētā termiņā aicinās ieinteresētās personas sniegt rakstiskas piezīmes un/vai pieprasīt uzklausīšanu Komisijai un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonai.

| (249) | Konstatējumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un izmeklēšanas galīgajā posmā tos var grozīt, |
| --- | --- |

(249)

Konstatējumi par pagaidu maksājumu noteikšanu ir provizoriski, un izmeklēšanas galīgajā posmā tos var grozīt,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   ĶTR un Krievijas izcelsmes auksti velmētu (presētu aukstā stāvoklī) plakanu dzelzs vai neleģēta tērauda vai citāda leģēta tērauda, izņemot nerūsējošā tērauda, jebkāda platuma, neplaķētu, bez galvaniska vai cita pārklājuma un pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādātu (presētu aukstā stāvoklī) velmējumu importam, kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7209 15 00 (Taric kods 7209150090), 7209 16 90, 7209 17 90, 7209 18 91, ex 7209 18 99 (Taric kods 7209189990), ex 7209 25 00 (Taric kods 7209250090), 7209 26 90, 7209 27 90, 7209 28 90, 7211 23 30, ex 7211 23 80 (Taric kods 7211238019, 7211238095 un 7211238099), ex 7211 29 00 (Taric kods 7211290019 un 7211290099), 7225 50 80, 7226 92 00 tiek noteikts pagaidu antidempinga maksājums.

No attiecīgā ražojuma definīcijas izslēdz šādus ražojuma veidus:

| — | plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, arī ruļļos, jebkāda biezuma, elektrotehniskie, |
| --- | --- |

—

plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, pēc aukstās velmēšanas tālāk neapstrādāti, arī ruļļos, jebkāda biezuma, elektrotehniskie,

| — | plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, ruļļos, plānāki par 0,35 mm, atkvēlināti (tā dēvētie “metāla skārdi”), |
| --- | --- |

—

plakani dzelzs vai neleģētā tērauda velmējumi, jebkāda platuma, auksti velmēti (presēti aukstā stāvoklī), neplaķēti, bez galvaniska vai cita pārklājuma, ruļļos, plānāki par 0,35 mm, atkvēlināti (tā dēvētie “metāla skārdi”),

| — | plakani citādu leģēto tēraudu velmējumi, jebkāda platuma, no elektrotehniskā silīcijtērauda, un |
| --- | --- |

—

plakani citādu leģēto tēraudu velmējumi, jebkāda platuma, no elektrotehniskā silīcijtērauda, un

| — | plakani leģētā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, no ātrgriezējtērauda. |
| --- | --- |

—

plakani leģētā tērauda velmējumi, pēc aukstās velmēšanas (presēšanas aukstā stāvoklī) tālāk neapstrādāti, no ātrgriezējtērauda.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likmes, kas piemērojamas 1. punktā aprakstītā un tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotā ražojuma neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļa samaksas, ir šādas:

| Valsts | Uzņēmums | Pagaidu maksājuma likme
  (%) | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- | --- |
| ĶTR | Angang Steel Company Limited, Anshan | 13,8 | C097 |
| Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin | 13,8 | C098 |
| Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā | 14,5 | |
| Visi pārējie uzņēmumi | 16,0 | C999 |
| Krievija | Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk | 19,8 | C099 |
| PAO Severstal, Cherepovets | 25,4 | C100 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 26,2 | C999 |

Valsts

Uzņēmums

Pagaidu maksājuma likme

(%)

Taric papildu kods

ĶTR

Angang Steel Company Limited, Anshan

13,8

C097

Tianjin Angang Tiantie Cold Rolled Sheets Co. Ltd, Tianjin

13,8

C098

Citi uzņēmumi, kas sadarbojās un ir uzskaitīti pielikumā

14,5

Visi pārējie uzņēmumi

16,0

C999

Krievija

Magnitogorsk Iron & Steel Works OJSC, Magnitogorsk

19,8

C099

PAO Severstal, Cherepovets

25,4

C100

Visi pārējie uzņēmumi

26,2

C999

3.   Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem individuālo maksājuma likmi piemēro tikai tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurā ir šāda deklarācija, kuru datējusi un parakstījusi šo rēķinu izdevušās struktūras amatpersona un kurā norādīts tās uzvārds un ieņemamais amats: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotais (attiecīgais ražojums) (apjoms), uz kuru attiecas šis rēķins, ražots (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.” Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

4.   Laižot 1. punktā norādīto ražojumu brīvā apgrozībā Savienībā, iemaksā drošības naudu pagaidu maksājuma apmērā.

5.   Ja nav noteikts citādi, piemēro attiecīgos spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Ieinteresētās personas 25 kalendāro dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var:

| a) | pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula; |
| --- | --- |

a)

pieprasīt, lai tām izpauž būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata pieņemta šī regula;

| b) | iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; un |
| --- | --- |

b)

iesniegt Komisijā rakstiskas piezīmes; un

| c) | pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona. |
| --- | --- |

c)

pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisija un/vai tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona.

2.   Ieinteresētās personas, kas minētas Regulas (EK) Nr. 1225/2009 21. panta 4. punktā, 25 kalendārajās dienās no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var iesniegt piezīmes par pagaidu pasākumu piemērošanu.

3. pants

1.   Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/2325 1. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

2.   Savāktos datus par ražojumiem, kuri laisti brīvā apgrozībā patēriņam ne agrāk kā 90 dienas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, glabā, līdz stājas spēkā iespējamie galīgie pasākumi vai līdz šīs procedūras beigām.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šīs regulas 1. pantu piemēro sešus mēnešus.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 10. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV C 161, 14.5.2015., 9. lpp.

2

(3)  Komisijas 2015. gada 11. decembra Īstenošanas regula (ES) 2015/2325, ar ko uz konkrētu Ķīnas Tautas Republikas un Krievijas Federācijas izcelsmes auksti velmētu plakanu tērauda velmējumu importu attiecina reģistrāciju (OV L 328, 12.12.2015., 104. lpp.).

3

(4)  http://www.oecd-ilibrary.org/docserver/download/5js65x46nxhj.pdf?expires=1450430707&id=id&accname=guest&checksum=E0DE6D6E5A5D07EAEAFAFF9326A72404

4

(5)  
  OV L 336, 20.12.2011., 6. lpp.

5

(6)  
  OV L 343, 19.12.2008., 1. lpp.

6

(7)  
  OV L 284, 30.10.2015., 109. lpp.

7

(8)  
  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles, BELGIQUE.

8

European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1049 Bruxelles, BELGIQUE

---

PIELIKUMS

IZLASĒ NEIEKĻAUTIE ĶĪNAS RAŽOTĀJI EKSPORTĒTĀJI, KAS SADARBOJĀS

| Valsts | Nosaukums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| ĶTR | Hebei Iron and Steel Co., Ltd, Shijiazhuang | C103 |
| ĶTR | Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan | C104 |
| ĶTR | Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai | C105 |
| ĶTR | Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing | C106 |
| ĶTR | BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi | C107 |
| ĶTR | Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi | C108 |
| ĶTR | WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan | C109 |
| ĶTR | Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan | C110 |
| ĶTR | Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin | C111 |
| ĶTR | Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang | C112 |
| ĶTR | Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City | C113 |

Valsts

Nosaukums

Taric papildu kods

ĶTR

Hebei Iron and Steel Co., Ltd, Shijiazhuang

C103

ĶTR

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd, Handan

C104

ĶTR

Baoshan Iron & Steel Co., Ltd, Shanghai

C105

ĶTR

Shanghai Meishan Iron & Steel Co., Ltd, Nanjing

C106

ĶTR

BX Steel POSCO Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Benxi

C107

ĶTR

Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi

C108

ĶTR

WISCO International Economic & Trading Co. Ltd, Wuhan

C109

ĶTR

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd, Maanshan

C110

ĶTR

Tianjin Rolling-one Steel Co., Ltd, Tianjin

C111

ĶTR

Zhangjiagang Yangtze River Cold Rolled Sheet Co., Ltd, Zhangjiagang

C112

ĶTR

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd, Baotou City

C113

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/40 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/40

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/182

(2016. gada 11. februāris),

ar ko darbīgās vielas piraflufēnetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Darbīgās vielas piraflufēnetila, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, apstiprinājuma termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

(1)

Darbīgās vielas piraflufēnetila, kā norādīts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 (2) pielikuma A daļā, apstiprinājuma termiņš beidzas 2016. gada 30. jūnijā.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums piraflufēnetila atkārtotai iekļaušanai Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas Regulas (ES) Nr. 1141/2010 (3) 4. panta noteikumiem minētajā pantā norādītajā laikposmā tika iesniegts pieteikums piraflufēnetila atkārtotai iekļaušanai Padomes Direktīvas 91/414/EEK (4) I pielikumā.

| (3) | Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas tika pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs. |
| --- | --- |

(3)

Pieteikuma iesniedzējs iesniedza papildu dokumentāciju, kas tika pieprasīta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1141/2010 9. pantu. Ziņotāja dalībvalsts konstatēja, ka pieteikums ir pilnīgs.

| (4) | Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otro ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2014. gada 10. janvārī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai. |
| --- | --- |

(4)

Ziņotāja dalībvalsts, apspriežoties ar otro ziņotāju dalībvalsti, sagatavoja atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu, ko 2014. gada 10. janvārī iesniedza Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei (turpmāk “Iestāde”) un Komisijai.

| (5) | Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu. |
| --- | --- |

(5)

Iestāde atkārtotas iekļaušanas novērtējuma ziņojumu nosūtīja pieteikuma iesniedzējam un dalībvalstīm piezīmju sniegšanai un saņemtās piezīmes nosūtīja Komisijai. Turklāt Iestāde papildu kopsavilkuma dokumentāciju darīja publiski pieejamu.

| (6) | Iestāde 2015. gada 22. janvārī (5) nosūtīja Komisijai secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka piraflufēnetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Komisija 2015. gada 13. jūlijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par piraflufēnetilu. |
| --- | --- |

(6)

Iestāde 2015. gada 22. janvārī (5) nosūtīja Komisijai secinājumu par to, vai ir gaidāms, ka piraflufēnetils atbildīs Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktajiem apstiprināšanas kritērijiem. Komisija 2015. gada 13. jūlijā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajai komitejai iesniedza pārskata ziņojuma projektu par piraflufēnetilu.

| (7) | Attiecībā uz vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir darbīgā viela, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. |
| --- | --- |

(7)

Attiecībā uz vismaz viena tāda augu aizsardzības līdzekļa, kurā ir darbīgā viela, vienu vai vairākiem raksturīgiem lietojumiem ir konstatēts, ka Regulas (EK) Nr. 1107/2009 4. pantā noteiktie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti. Tāpēc tiek uzskatīts, ka minētie apstiprināšanas kritēriji ir izpildīti.

| (8) | Riska novērtējums attiecībā uz piraflufēnetila apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem piraflufēnetilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā herbicīdu. |
| --- | --- |

(8)

Riska novērtējums attiecībā uz piraflufēnetila apstiprinājuma atjaunošanu ir balstīts uz ierobežotu skaitu raksturīgo lietojumu, kas tomēr neierobežo to, kādiem lietojumiem piraflufēnetilu saturoši augu aizsardzības līdzekļi var tikt atļauti. Tādēļ ir lietderīgi nesaglabāt ierobežojumu, saskaņā ar kuru minēto vielu var lietot tikai kā herbicīdu.

| (9) | Tādēļ ir lietderīgi atjaunot piraflufēnetila apstiprinājumu. |
| --- | --- |

(9)

Tādēļ ir lietderīgi atjaunot piraflufēnetila apstiprinājumu.

| (10) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 20. panta 3. punktu saistībā ar tās 13. panta 4. punktu attiecīgi būtu jāgroza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikums.

| (11) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1885 (6) pagarināja piraflufēnetila derīguma termiņu līdz 2016. gada 30. jūnijam, lai ļautu pabeigt atjaunošanas procedūru pirms minētās vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu tika pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šo regulu piemēro no 2016. gada 1. aprīļa. |
| --- | --- |

(11)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1885 (6) pagarināja piraflufēnetila derīguma termiņu līdz 2016. gada 30. jūnijam, lai ļautu pabeigt atjaunošanas procedūru pirms minētās vielas apstiprinājuma termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka lēmums par atjaunošanu tika pieņemts pirms šā pagarinātā termiņa beigām, šo regulu piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Darbīgās vielas apstiprinājuma atjaunošana

Darbīgās vielas piraflufēnetila apstiprinājumu atjauno saskaņā ar I pielikumu.

2. pants

Grozījumi Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu.

3. pants

Stāšanās spēkā un piemērošanas diena

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2016. gada 1. aprīļa.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2011. gada 25. maija Īstenošanas regula (ES) Nr. 540/2011, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 attiecībā uz darbīgo vielu sarakstu (OV L 153, 11.6.2011., 1. lpp.).

2

(3)  Komisijas 2010. gada 7. decembra Regula (ES) Nr. 1141/2010, ar ko nosaka procedūru, ar kuru Padomes Direktīvas 91/414/EEK I pielikumā atkārtoti iekļauj aktīvo vielu otro grupu, un izveido šo vielu sarakstu (OV L 322, 8.12.2010., 10. lpp.).

3

(4)  Padomes 1991. gada 15. jūlija Direktīva 91/414/EEK par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp.).

4

(5)  
  EFSA Journal 2015; 13(2):4001. Pieejams tiešsaistē: www.efsa.europa.eu

5

EFSA Journal

(6)  Komisijas 2015. gada 20. oktobra Īstenošanas regula (ES) 2015/1885, ar ko Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 groza attiecībā uz apstiprinājuma perioda pagarināšanu darbīgajām vielām 2,4- D, acibenzolar-S-metilam, amitrolam, bentazonam, cihalofopbutilam, dikvatam, DPX KE 459 (flupirsulfuronmetils), esfenvalerātam, famoksadonam, flumioksazīnam, glifosātam, iprovalikarbam, izoproturonam, lambda-cihalotrīnam, metalaksilam-M, metsulfuronmetilam, pikolinafēnam, pimetrozīnam, piraflufēnetilam, prosulfuronam, tiabendazolam, tifensulfuron-metilam un triasulfuronam (OV L 276, 21.10.2015., 48. lpp.).

6

---

I PIELIKUMS

| Parastais nosaukums,identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| piraflufēnetils

  CAS Nr. 129630-19-9

  CIPAC Nr. 605.202 | etil-[2-hlor-5-(4-hlor-5-difluormetoksi-1-metilpirazol-3-il)-4-fluorfenoksi]acetāts | ≥ 956 g/kg | 2016. gada 1. aprīlis | 2031. gada 31. marts | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par piraflufēnetilu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | ūdens organismu aizsardzībai, |

Parastais nosaukums,identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

piraflufēnetils

CAS Nr. 129630-19-9

CIPAC Nr. 605.202

etil-[2-hlor-5-(4-hlor-5-difluormetoksi-1-metilpirazol-3-il)-4-fluorfenoksi]acetāts

≥ 956 g/kg

2016. gada 1. aprīlis

2031. gada 31. marts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par piraflufēnetilu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

ūdens organismu aizsardzībai,

| — | nemērķa sauszemes augu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

nemērķa sauszemes augu aizsardzībai.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

II PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu groza šādi:

| 1) | pielikuma A daļā svītro 24. ierakstu par piraflufēnetilu; |
| --- | --- |

1)

pielikuma A daļā svītro 24. ierakstu par piraflufēnetilu;

| 2) | pielikuma B daļai pievieno šādu ierakstu:











  Numurs | Parastais nosaukums, identifikācijas numuri | IUPAC nosaukums | Tīrība (1) | Apstiprināšanas datums | Apstiprinājuma termiņa beigas | Īpaši noteikumi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| “95 | piraflufēnetils

  CAS Nr. 129630-19-9

  CIPAC Nr. 605.202 | etil-[2-hlor-5-(4-hlor-5-difluormetoksi-1-metilpirazol-3-il)-4-fluorfenoksi]acetāts | ≥ 956 g/kg | 2016. gada 1. aprīlis | 2031. gada 31. marts | Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par piraflufēnetilu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.
  Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:






  — | ūdens organismu aizsardzībai, |

2)

pielikuma B daļai pievieno šādu ierakstu:

Numurs

Parastais nosaukums, identifikācijas numuri

IUPAC nosaukums

Tīrība (1)

Apstiprināšanas datums

Apstiprinājuma termiņa beigas

Īpaši noteikumi

“95

piraflufēnetils

CAS Nr. 129630-19-9

CIPAC Nr. 605.202

etil-[2-hlor-5-(4-hlor-5-difluormetoksi-1-metilpirazol-3-il)-4-fluorfenoksi]acetāts

≥ 956 g/kg

2016. gada 1. aprīlis

2031. gada 31. marts

Lai īstenotu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 29. panta 6. punktā minētos vienotos principus, ņem vērā pārskata ziņojuma par piraflufēnetilu secinājumus un jo īpaši tā I un II papildinājumu.

Šajā vispārējā novērtējumā dalībvalstis īpašu uzmanību pievērš:

—

ūdens organismu aizsardzībai,

| — | nemērķa sauszemes augu aizsardzībai. |
| --- | --- |

—

nemērķa sauszemes augu aizsardzībai.

Lietošanas nosacījumos vajadzības gadījumā ietver riska mazināšanas pasākumus.”

---

(1)  Sīkāka informācija par darbīgās vielas identitāti un specifikāciju ir sniegta pārskata ziņojumā.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/44 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/44

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/183

(2016. gada 11. februāris),

ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012, ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 19. pantu,

tā kā:

| (1) | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2) atjaunošanas procedūras nolūkos sadala dalībvalstīm to darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī, ieceļot ziņotāju un otro ziņotāju par katru darbīgo vielu. Ir lietderīgi sadalīt tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2) atjaunošanas procedūras nolūkos sadala dalībvalstīm to darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī, ieceļot ziņotāju un otro ziņotāju par katru darbīgo vielu. Ir lietderīgi sadalīt tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī.

| (2) | Sadalījumam vajadzētu būt tādam, lai atbildība un darbs starp dalībvalstīm būtu sadalīts vienlīdzīgi. |
| --- | --- |

(2)

Sadalījumam vajadzētu būt tādam, lai atbildība un darbs starp dalībvalstīm būtu sadalīts vienlīdzīgi.

| (3) | Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 būtu attiecīgi jāgroza.

| (4) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Īstenošanas regulu (ES) Nr. 686/2012 groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:


  “Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2012. gada 26. jūlijs), ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala darbīgo vielu novērtēšanu”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012 (2012. gada 26. jūlijs), ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala darbīgo vielu novērtēšanu”;

| 2) | Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas 2012. gada 26. jūlija Īstenošanas regula (ES) Nr. 686/2012, ar ko atjaunošanas procedūras nolūkos dalībvalstīm sadala tādu darbīgo vielu novērtēšanu, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī (OV L 200, 27.7.2012., 5. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

Īstenošanas regulas (ES) Nr. 686/2012 pielikumu groza šādi:

| 1) | vārdu “PIELIKUMS” aizstāj ar šādu tekstu:



  “PIELIKUMS
  A DAĻA

  Tādu darbīgo vielu novērtēšanas sadalījums, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī
  ”; |
| --- | --- |

1)

vārdu “PIELIKUMS” aizstāj ar šādu tekstu:

“PIELIKUMS

A DAĻA

Tādu darbīgo vielu novērtēšanas sadalījums, kuru apstiprinājums beidzas ne vēlāk kā 2018. gada 31. decembrī
  ”;

| 2) | pielikumam pievieno šādu B daļu:

  “B DAĻA

  Tādu darbīgo vielu novērtēšanas sadalījums, kuru apstiprinājums beidzas pēc 2018. gada 31. decembra un ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī









  Darbīgā viela | Ziņotāja dalībvalsts | Otrā ziņotāja dalībvalsts |
| --- | --- | --- | --- |
| 1-dekanols | PL | IT |
| 1-naftilacetamīds (1-NAD) | HU | FR |
| 1-naftiletiķskābe (1-NAA) | HU | FR |
| 2,5-dihlorbenzoskābes metilesteris | FR | AT |
| 2-fenilfenols (t. sk. nātrija sāls ortofenilfenols) | ES | EL |
| 6-benziladenīns | SE | NL |
| 8-hidroksihinolīns, t. sk. oksihinolīns | ES | NL |
| Abamektīns (jeb avermektīns) | AT | MT |
| Etiķskābe | AT | NL |
| Aklonifēns | NL | NO |
| Akrinatrīns | FR | ES |
| Alumīnija amonija sulfāts | IE | UK |
| Alumīnija fosfīds | AT | EE |
| Alumīnija silikāts (jeb kaolīns) | EL | FR |
| Alumīnija sulfāts | NL | CZ |
| Azimsulfurons | EL | FR |
| Azoksistrobīns | UK | NO |
| Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celms ABTS-1857 | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celms GC-91 | NL | DE |
| Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celms AM65-52 | SE | ES |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms ABTS 351 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms EG 2348 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms PB 54 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms SA 11 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms SA12 | DK | NL |
| Bacillus thuringiensis subsp. Tenebrionis celms NB 176 (TM 14 1) | IT | DE |
| Beauveria bassiana celms ATCC 74040 | DE | NL |
| Beauveria bassiana celms GHA | DE | NL |
| Benfluralīns | NO | NL |
| Bensulfurons | IT | ES |
| Bifentrīns | BE | HU |
| Bispiribaks | IT | PT |
| Asiņu milti | AT | LT |
| Bromadiolons | IT | RO |
| Bromukonazols | BE | CZ |
| Buprimāts | NL | UK |
| Buprofezīns | IT | AT |
| Kalcija karbīds | EE | CZ |
| Kalcija karbonāts | ES | HU |
| Kalcija fosfīds | AT | DE |
| Karbetamīds | UK | FR |
| Oglekļa dioksīds | FR | AT |
| Karboksīns | HR | LV |
| Hlormekvats | UK | IT |
| Hlorsulfurons | PL | EL |
| Kletodims | SE | LT |
| Cikloksidims | NL | DK |
| Cydia pomonella
  Granulovirus (CpGV) | DE | NL |
| Ciflufenamīds | DE | AT |
| Cimoksanils | LT | FI |
| Ciprokonazols | IE | EE |
| Ciromazīns | ES | IT |
| Dazomets | BG | NL |
| Denatonija benzoāts | IT | PL |
| Diklofops | PT | FR |
| Dietofenkarbs | BE | ES |
| Difenakums | IT | PT |
| Dimetahlors | HR | AT |
| Ditianons | AT | EL |
| Dodemorfs | NL | IT |
| Dodīns | ES | DE |
| Epoksikonazols | UK | PL |
| Etilēns | NL | UK |
| Etofenprokss | SK | IT |
| Etridiazols | NL | ES |
| Tējas koka ekstrakts | PL | BG |
| Tauku destilācijas atliekas | CZ | FR |
| Taukskābes C7–C20 (pelargonskābe (CAS 112-05-0))
  Taukskābes C7–C18 un C18 nepiesātinātie kālija sāļi (CAS 67701-09-1) (kaprīnskābe (CAS 334-48-5); kaprilskābe (CAS 124-07-2); laurīnskābe (CAS 143-07-7); oleīnskābe (CAS 112-80-1))
  Taukskābju C8–C10 metilesteri (CAS 85566-26-3) (metiloktanoāts (CAS 111-11-5); metildekanoāts (CAS 110-42-9)) | EL | AT |
| FEN 560 (grieķu sierāboliņa sēklu pulveris) | IT | FR |
| Fenazakvīns | DE | PL |
| Fenbukonazols | SI | UK |
| Fenoksikarbs | NL | EL |
| Fenpropimorfs | LV | SI |
| Fenpiroksimāts | AT | DK |
| Flonikamīds (IKI-220) | FI | SE |
| Fluazifops-P | FR | IT |
| Fluazināms | AT | DK |
| Fluometurons | EL | BG |
| Fluopikolīds | UK | ES |
| Flukvinkonazols | UK | SK |
| Flurhloridons | AT | HR |
| Fluroksipīrs | SE | SI |
| Flutolanils | NL | UK |
| Flutriafols | SK | UK |
| Fuberidazols | UK | FI |
| Ķiploku ekstrakts | IE | UK |
| Giberelskābe | SI | SK |
| Giberelīns | SI | SK |
| Haloksifops-P (haloksifops-R) | HU | CZ |
| Heptamaloksilglikāns | FR | ES |
| Heksitiazokss | FI | SE |
| Hidrolizēti proteīni | ES | EL |
| Himeksazols | AT | SE |
| Imazalils (jeb enilkonazols) | NL | BE |
| Imidakloprīds | DE | NL |
| Indolilsviestskābe | EL | CY |
| Dzelzs sulfāts | HU | PL |
| Izoksabens | AT | FI |
| Diatomīts (diatomīta zeme) | AT | EL |
| Krezoksimmetils | SE | FR |
| Lecanicillium muscarium (agrāk Verticillium lecanii) celms Ve6 | NL | FR |
| Sērkaļķis (kalcija polisulfīds) | CZ | NL |
| Kaļķakmens | CZ | SK |
| Lufenurons | ES | HU |
| Magnija fosfīds | AT | EE |
| Malations | CZ | BG |
| Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – Mitsui) | DE | ES |
| Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – SIPCAM) | DE | ES |
| Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – Trifolio) | DE | ES |
| Mepikvats | FI | EE |
| Metalaksils | EL | PL |
| Metaldehīds | PL | DE |
| Metamitrons | DK | LV |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae celms BIPESCO 5 | NL | FR |
| Metarhizium anisopliae var. anisopliae celms F52 | NL | FR |
| Metazahlors | NL | UK |
| Metomils | BG | RO |
| Metilnonilketons | NL | BE |
| Metosulams | NO | BE |
| Miklobutanils | UK | ES |
| Napropamīds | SI | HR |
| Orizalins | NL | FR |
| Oksifluorfēns | ES | HU |
| Paklobutrazols | UK | RO |
| Parafīneļļa/(CAS 64742-46-7) | EL | FR |
| Parafīneļļa/(CAS 72623-86-0) | EL | FR |
| Parafīneļļa/(CAS 8042-47-5) | EL | FR |
| Parafīneļļa/(CAS 97862-82-3) | EL | FR |
| Penkonazols | NO | DE |
| Pencikurons | LV | PL |
| Penoksulams | IT | PL |
| Pipari | UK | IE |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1835 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1984 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1985 | EE | FR |
| Phlebiopsis gigantea VRA 1986 | EE | FR |
| Augu eļļas/citronellas eļļa | FR | UK |
| Augu eļļas/krustnagliņu eļļa | ES | IT |
| Augu eļļas/krūzmētras eļļa | SE | NL |
| Augu eļļas/rapšu sēklu eļļa | NL | FI |
| Kālija hidrogēnkarbonāts | NL | EL |
| Prohlorāzs | BE | DE |
| Profoksidims | ES | EL |
| Proheksadions | FR | IE |
| Propakvizofops | UK | EE |
| Prokvinazids | SE | LT |
| Putrescīns (1,4-diaminobutāns) | ES | AT |
| Piretrīni | IT | DE |
| Piridabēns | CZ | BE |
| Pythium oligandrum M1 | SE | HU |
| Kvarca smiltis | LV | RO |
| Kvinmeraks | EE | FI |
| Kvizalofops-P | HR | UK |
| Etil-kvizalofops-P | FI | UK |
| Tefuril-kvizalofops-P | HR | UK |
| Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/zivju eļļa | CZ | FR |
| Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki | CZ | FR |
| Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/neapstrādāta taleļļa | CZ | SK |
| Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/taleļļas darva | CZ | EL |
| Jūras aļģu ekstrakts (agrāk – jūras aļģu ekstrakts un jūraszāles) | BE | IT |
| Sintofēns (jeb cintofēns) | CZ | FR |
| Nātrija 5-nitrogvajakolāts | NL | EL |
| Nātrija alumīnija silikāts | HU | AT |
| Nātrija hipohlorīts | IE | UK |
| Nātrija o-nitrofenolāts | NL | EL |
| Nātrija p-nitrofenolāts | NL | EL |
| Spirodiklofēns | AT | NL |
| Spiroksamīns | AT | EE |
| Taisnās ķēdes lepidopterān-feromoni
  (E)-11-tetradecēn-1-ilacetāts
  (E)-5-decēn-1-ols
  (E)-5-decēn-1-ilacetāts
  (E)-8-dodecēn-1-ilacetāts
  (E,E)-7,9-dodekadiēn-1-ilacetāts
  (E,E)-8,10-dodekadiēn-1-ols
  (E,Z)-2,13-oktadekadiēn-1-ilacetāts
  (E,Z)-7,9-dodekadiēn-1-ilacetāts
  (E,Z)-8-dodecēn-1-ilacetāts
  (Z)-11-heksadecēn-1-ols
  (Z)-11-heksadecēn-1-ilacetāts
  (Z)-11-heksadecenāls
  (Z)-11-tetradecēn-1-ilacetāts
  (Z)-13-oktadecenāls
  (Z)-7-tetradecenāls
  (Z)-8-dodecēn-1-ols
  (Z)-8-dodecēn-1-ilacetāts
  (Z)-9-dodecēn-1-ilacetāts
  (Z)-9-heksadecenāls
  (Z)-9-tetradecēn-1-ilacetāts
  (Z,E)-7,11-heksadekadiēn-1-ilacetāts
  (Z,E)-9,12-tetradekadiēn-1-ilacetāts
  (Z,Z)-7,11-heksadekadiēn-1-ilacetāts
  Dodekān-1-ols
  Tetradekān-1-ols
  (Z)-8-dodecēnilacetāts; dodekān-1-ilacetāts
  (Z)-9-dodecēnilacetāts; dodekān-1-ilacetāts
  (7E, 9Z)-dodekadiēnilacetāts; (7E, 9E)-dodekadiēnilacetāts
  (7Z, 11Z)-heksadekadiēn-1-ilacetāts; (7Z, 11E)-heksadekadiēn-1-ilacetāts
  (Z)-9-heksadecenāls; (Z)-11-heksadecenāls; (Z)-13-oktadecenāls
  E-5-decēn-1-ilacetāts; E-5-decēn-1-ols
  (E/Z)-8-dodecēnilacetāts; (Z)-8-dodecēnols
  (Z)-11-heksadecenāls; (Z)-11-heksadecēn-1-ilacetāts
  (E/Z)- 9-dodecēn-1-ilacetāts
  E8, E10 – dodekadiēn-1-ols + tetradecilacetāts
  E7,E/Z9-dodekadiēnilacetāts (E7,E/Z9-12Ac) un n-dodecilacetāts (12Ac)
  (E,Z,Z)-3,8,11-tetradekatriēn-1-ilacetāts un (E,Z)-3,8-tetradekadiēn-1-ilacetāts
  (Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts | IT | FR |
| Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis) | EE | FR |
| Sulkotrions | DE | ES |
| Sulfurilfluorīds | AT | IE |
| Sērs | FR | SI |
| Taufluvalināts | DK | DE |
| Tebukonazols | UK | DK |
| Tebufenozīds | ES | DE |
| Tebufēnpirads | FR | BE |
| Teflubenzurons | SE | IT |
| Teflutrīns | HU | DK |
| Terbutilazīns | ES | HR |
| Tetrakonazols | FR | DE |
| Tralkoksidims | ES | PT |
| Triadimenols | ES | LV |
| Triallāts | UK | CZ |
| Triazoksīds | DE | SK |
| Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms ICC012 | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms T25 | SE | FR |
| Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms TV1 | SE | FR |
| Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms IMI 206040 | SE | IT |
| Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms T11 | SE | IT |
| Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celms ICC080 | SE | IT |
| Trichoderma harzianum celms ITEM 908 | SE | NL |
| Trichoderma harzianum celms T-22 | SE | NL |
| Trichoderma polysporum celms IMI 206039 | SE | NL |
| Triflumizols | NL | BE |
| Triflumurons | IT | HU |
| Triflusulfurons | FR | DK |
| Trimetilamīna hidrohlorīds | BG | ES |
| Urīnviela | UK | FI |
| Verticillium albo-atrum (agrāk Verticillium dahliae) celms WCS850 | SE | NL |
| Zeta-cipermetrīns | AT | DE |
| Cinka fosfīts | AT | DE” |

2)

pielikumam pievieno šādu B daļu:

“B DAĻA

Tādu darbīgo vielu novērtēšanas sadalījums, kuru apstiprinājums beidzas pēc 2018. gada 31. decembra un ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī

Tādu darbīgo vielu novērtēšanas sadalījums, kuru apstiprinājums beidzas pēc 2018. gada 31. decembra un ne vēlāk kā 2021. gada 31. decembrī

Darbīgā viela

Ziņotāja dalībvalsts

Otrā ziņotāja dalībvalsts

1-dekanols

PL

IT

1-naftilacetamīds (1-NAD)

HU

FR

1-naftiletiķskābe (1-NAA)

HU

FR

2,5-dihlorbenzoskābes metilesteris

FR

AT

2-fenilfenols (t. sk. nātrija sāls ortofenilfenols)

ES

EL

6-benziladenīns

SE

NL

8-hidroksihinolīns, t. sk. oksihinolīns

ES

NL

Abamektīns (jeb avermektīns)

AT

MT

Etiķskābe

AT

NL

Aklonifēns

NL

NO

Akrinatrīns

FR

ES

Alumīnija amonija sulfāts

IE

UK

Alumīnija fosfīds

AT

EE

Alumīnija silikāts (jeb kaolīns)

EL

FR

Alumīnija sulfāts

NL

CZ

Azimsulfurons

EL

FR

Azoksistrobīns

UK

NO

Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celms ABTS-1857

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis subsp. Aizawai celms GC-91

Bacillus thuringiensis

Aizawai

NL

DE

Bacillus thuringiensis subsp. Israeliensis (serotips H-14) celms AM65-52

Bacillus thuringiensis

Israeliensis

SE

ES

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms ABTS 351

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms EG 2348

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms PB 54

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms SA 11

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Kurstaki celms SA12

Bacillus thuringiensis

Kurstaki

DK

NL

Bacillus thuringiensis subsp. Tenebrionis celms NB 176 (TM 14 1)

Bacillus thuringiensis

Tenebrionis

IT

DE

Beauveria bassiana celms ATCC 74040

Beauveria bassiana

DE

NL

Beauveria bassiana celms GHA

Beauveria bassiana

DE

NL

Benfluralīns

NO

NL

Bensulfurons

IT

ES

Bifentrīns

BE

HU

Bispiribaks

IT

PT

Asiņu milti

AT

LT

Bromadiolons

IT

RO

Bromukonazols

BE

CZ

Buprimāts

NL

UK

Buprofezīns

IT

AT

Kalcija karbīds

EE

CZ

Kalcija karbonāts

ES

HU

Kalcija fosfīds

AT

DE

Karbetamīds

UK

FR

Oglekļa dioksīds

FR

AT

Karboksīns

HR

LV

Hlormekvats

UK

IT

Hlorsulfurons

PL

EL

Kletodims

SE

LT

Cikloksidims

NL

DK

Cydia pomonella
  Granulovirus (CpGV)

Cydia pomonella

Granulovirus

CpGV

DE

NL

Ciflufenamīds

DE

AT

Cimoksanils

LT

FI

Ciprokonazols

IE

EE

Ciromazīns

ES

IT

Dazomets

BG

NL

Denatonija benzoāts

IT

PL

Diklofops

PT

FR

Dietofenkarbs

BE

ES

Difenakums

IT

PT

Dimetahlors

HR

AT

Ditianons

AT

EL

Dodemorfs

NL

IT

Dodīns

ES

DE

Epoksikonazols

UK

PL

Etilēns

NL

UK

Etofenprokss

SK

IT

Etridiazols

NL

ES

Tējas koka ekstrakts

PL

BG

Tauku destilācijas atliekas

CZ

FR

Taukskābes C7–C20 (pelargonskābe (CAS 112-05-0))

CAS

Taukskābes C7–C18 un C18 nepiesātinātie kālija sāļi (CAS 67701-09-1) (kaprīnskābe (CAS 334-48-5); kaprilskābe (CAS 124-07-2); laurīnskābe (CAS 143-07-7); oleīnskābe (CAS 112-80-1))

CAS

CAS

CAS

CAS

CAS

Taukskābju C8–C10 metilesteri (CAS 85566-26-3) (metiloktanoāts (CAS 111-11-5); metildekanoāts (CAS 110-42-9))

CAS

CAS

CAS

EL

AT

FEN 560 (grieķu sierāboliņa sēklu pulveris)

IT

FR

Fenazakvīns

DE

PL

Fenbukonazols

SI

UK

Fenoksikarbs

NL

EL

Fenpropimorfs

LV

SI

Fenpiroksimāts

AT

DK

Flonikamīds (IKI-220)

FI

SE

Fluazifops-P

FR

IT

Fluazināms

AT

DK

Fluometurons

EL

BG

Fluopikolīds

UK

ES

Flukvinkonazols

UK

SK

Flurhloridons

AT

HR

Fluroksipīrs

SE

SI

Flutolanils

NL

UK

Flutriafols

SK

UK

Fuberidazols

UK

FI

Ķiploku ekstrakts

IE

UK

Giberelskābe

SI

SK

Giberelīns

SI

SK

Haloksifops-P (haloksifops-R)

HU

CZ

Heptamaloksilglikāns

FR

ES

Heksitiazokss

FI

SE

Hidrolizēti proteīni

ES

EL

Himeksazols

AT

SE

Imazalils (jeb enilkonazols)

NL

BE

Imidakloprīds

DE

NL

Indolilsviestskābe

EL

CY

Dzelzs sulfāts

HU

PL

Izoksabens

AT

FI

Diatomīts (diatomīta zeme)

AT

EL

Krezoksimmetils

SE

FR

Lecanicillium muscarium (agrāk Verticillium lecanii) celms Ve6

Lecanicillium muscarium

Verticillium lecanii

NL

FR

Sērkaļķis (kalcija polisulfīds)

CZ

NL

Kaļķakmens

CZ

SK

Lufenurons

ES

HU

Magnija fosfīds

AT

EE

Malations

CZ

BG

Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – Mitsui)

Mitsui

DE

ES

Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – SIPCAM)

SIPCAM

DE

ES

Margozas ekstrakts (azadiraktīna avots – Trifolio)

Trifolio

DE

ES

Mepikvats

FI

EE

Metalaksils

EL

PL

Metaldehīds

PL

DE

Metamitrons

DK

LV

Metarhizium anisopliae var. anisopliae celms BIPESCO 5

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metarhizium anisopliae var. anisopliae celms F52

Metarhizium anisopliae

anisopliae

NL

FR

Metazahlors

NL

UK

Metomils

BG

RO

Metilnonilketons

NL

BE

Metosulams

NO

BE

Miklobutanils

UK

ES

Napropamīds

SI

HR

Orizalins

NL

FR

Oksifluorfēns

ES

HU

Paklobutrazols

UK

RO

Parafīneļļa/(CAS 64742-46-7)

CAS

EL

FR

Parafīneļļa/(CAS 72623-86-0)

CAS

EL

FR

Parafīneļļa/(CAS 8042-47-5)

CAS

EL

FR

Parafīneļļa/(CAS 97862-82-3)

CAS

EL

FR

Penkonazols

NO

DE

Pencikurons

LV

PL

Penoksulams

IT

PL

Pipari

UK

IE

Phlebiopsis gigantea FOC PG 410.3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B20/5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1190/3.2

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG B22/SP1287/3.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 3

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG BU 4

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SH 1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 5

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG SP log 6

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea FOC PG97/1062/116/1.1

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1835

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1984

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1985

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Phlebiopsis gigantea VRA 1986

Phlebiopsis gigantea

EE

FR

Augu eļļas/citronellas eļļa

FR

UK

Augu eļļas/krustnagliņu eļļa

ES

IT

Augu eļļas/krūzmētras eļļa

SE

NL

Augu eļļas/rapšu sēklu eļļa

NL

FI

Kālija hidrogēnkarbonāts

NL

EL

Prohlorāzs

BE

DE

Profoksidims

ES

EL

Proheksadions

FR

IE

Propakvizofops

UK

EE

Prokvinazids

SE

LT

Putrescīns (1,4-diaminobutāns)

ES

AT

Piretrīni

IT

DE

Piridabēns

CZ

BE

Pythium oligandrum M1

Pythium oligandrum

SE

HU

Kvarca smiltis

LV

RO

Kvinmeraks

EE

FI

Kvizalofops-P

HR

UK

Etil-kvizalofops-P

FI

UK

Tefuril-kvizalofops-P

HR

UK

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/zivju eļļa

CZ

FR

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/aitu tauki

CZ

FR

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/neapstrādāta taleļļa

CZ

SK

Dzīvnieku vai augu izcelsmes repelenti (pēc smaržas)/taleļļas darva

CZ

EL

Jūras aļģu ekstrakts (agrāk – jūras aļģu ekstrakts un jūraszāles)

BE

IT

Sintofēns (jeb cintofēns)

CZ

FR

Nātrija 5-nitrogvajakolāts

NL

EL

Nātrija alumīnija silikāts

HU

AT

Nātrija hipohlorīts

IE

UK

Nātrija o-nitrofenolāts

o

NL

EL

Nātrija p-nitrofenolāts

p

NL

EL

Spirodiklofēns

AT

NL

Spiroksamīns

AT

EE

Taisnās ķēdes lepidopterān-feromoni

(E)-11-tetradecēn-1-ilacetāts

(E)-5-decēn-1-ols

(E)-5-decēn-1-ilacetāts

(E)-8-dodecēn-1-ilacetāts

(E,E)-7,9-dodekadiēn-1-ilacetāts

(E,E)-8,10-dodekadiēn-1-ols

(E,Z)-2,13-oktadekadiēn-1-ilacetāts

(E,Z)-7,9-dodekadiēn-1-ilacetāts

(E,Z)-8-dodecēn-1-ilacetāts

(Z)-11-heksadecēn-1-ols

(Z)-11-heksadecēn-1-ilacetāts

(Z)-11-heksadecenāls

(Z)-11-tetradecēn-1-ilacetāts

(Z)-13-oktadecenāls

(Z)-7-tetradecenāls

(Z)-8-dodecēn-1-ols

(Z)-8-dodecēn-1-ilacetāts

(Z)-9-dodecēn-1-ilacetāts

(Z)-9-heksadecenāls

(Z)-9-tetradecēn-1-ilacetāts

(Z,E)-7,11-heksadekadiēn-1-ilacetāts

(Z,E)-9,12-tetradekadiēn-1-ilacetāts

(Z,Z)-7,11-heksadekadiēn-1-ilacetāts

Dodekān-1-ols

Tetradekān-1-ols

(Z)-8-dodecēnilacetāts; dodekān-1-ilacetāts

(Z)-9-dodecēnilacetāts; dodekān-1-ilacetāts

(7E, 9Z)-dodekadiēnilacetāts; (7E, 9E)-dodekadiēnilacetāts

(7Z, 11Z)-heksadekadiēn-1-ilacetāts; (7Z, 11E)-heksadekadiēn-1-ilacetāts

(Z)-9-heksadecenāls; (Z)-11-heksadecenāls; (Z)-13-oktadecenāls

E-5-decēn-1-ilacetāts; E-5-decēn-1-ols

(E/Z)-8-dodecēnilacetāts; (Z)-8-dodecēnols

(Z)-11-heksadecenāls; (Z)-11-heksadecēn-1-ilacetāts

(E/Z)- 9-dodecēn-1-ilacetāts

E8, E10 – dodekadiēn-1-ols + tetradecilacetāts

E7,E/Z9-dodekadiēnilacetāts (E7,E/Z9-12Ac) un n-dodecilacetāts (12Ac)

n

(E,Z,Z)-3,8,11-tetradekatriēn-1-ilacetāts un (E,Z)-3,8-tetradekadiēn-1-ilacetāts

(Z,Z,Z,Z)-7,13,16,19-dokosatetraēn-1-ilizobutirāts

IT

FR

Streptomyces K61 (agrāk S. griseoviridis)

Streptomyces

S. griseoviridis

EE

FR

Sulkotrions

DE

ES

Sulfurilfluorīds

AT

IE

Sērs

FR

SI

Taufluvalināts

DK

DE

Tebukonazols

UK

DK

Tebufenozīds

ES

DE

Tebufēnpirads

FR

BE

Teflubenzurons

SE

IT

Teflutrīns

HU

DK

Terbutilazīns

ES

HR

Tetrakonazols

FR

DE

Tralkoksidims

ES

PT

Triadimenols

ES

LV

Triallāts

UK

CZ

Triazoksīds

DE

SK

Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms ICC012

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms T25

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma asperellum (agrāk T. harzianum) celms TV1

Trichoderma asperellum

T. harzianum

SE

FR

Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms IMI 206040

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma atroviride (agrāk T. harzianum) celms T11

Trichoderma atroviride

T. harzianum

SE

IT

Trichoderma gamsii (agrāk T. viride) celms ICC080

Trichoderma gamsii

T. viride

SE

IT

Trichoderma harzianum celms ITEM 908

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma harzianum celms T-22

Trichoderma harzianum

SE

NL

Trichoderma polysporum celms IMI 206039

Trichoderma polysporum

SE

NL

Triflumizols

NL

BE

Triflumurons

IT

HU

Triflusulfurons

FR

DK

Trimetilamīna hidrohlorīds

BG

ES

Urīnviela

UK

FI

Verticillium albo-atrum (agrāk Verticillium dahliae) celms WCS850

Verticillium albo-atrum

Verticillium dahliae

SE

NL

Zeta-cipermetrīns

AT

DE

Cinka fosfīts

AT

DE”

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/56 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/56

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/184

(2016. gada 11. februāris),

ar ko galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 23. panta 4. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (2) (“sākotnējā regula”) Padome kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 11,5 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 (2) (“sākotnējā regula”) Padome kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) noteica galīgo kompensācijas maksājumu 11,5 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

2

1.2.   Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

| (2) | Savienības ražotājs, kas ražo kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļus jeb paneļus un tāda veida elementus, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, 2015. gada 15. aprīlī iesniedza pieprasījumu, kurā norādīja, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi, kas noteikti kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam no ĶTR, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, tiek apieti caur Malaiziju un Taivānu. |
| --- | --- |

(2)

Savienības ražotājs, kas ražo kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļus jeb paneļus un tāda veida elementus, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, 2015. gada 15. aprīlī iesniedza pieprasījumu, kurā norādīja, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi, kas noteikti kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam no ĶTR, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, tiek apieti caur Malaiziju un Taivānu.

| (3) | Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR, Malaizijas un Taivānas saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pamatota iemesla vai izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR, Malaizijas un Taivānas saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pamatota iemesla vai izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana.

| (4) | Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais importa apjoms no Malaizijas un Taivānas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais importa apjoms no Malaizijas un Taivānas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

| (5) | Visbeidzot, pirmšķietami pierādījumi liecina, ka no Malaizijas un Taivānas nosūtītie ĶTR izcelsmes silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, joprojām tiek subsidēti. |
| --- | --- |

(5)

Visbeidzot, pirmšķietami pierādījumi liecina, ka no Malaizijas un Taivānas nosūtītie ĶTR izcelsmes silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, joprojām tiek subsidēti.

| (6) | Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/832 (3) (“procedūras sākšanas regula”). Ievērojot pamatregulas 23. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī deva rīkojumu muitas dienestiem reģistrēt no Malaizijas un Taivānas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importu, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos. Uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 1. oktobrī tika apspriests pieprasījuma iesniedzēja 2015. gada 13. jūlijā iesniegtais pieprasījums pārtraukt no Taivānas importētu saules enerģijas elementu reģistrēšanu, un tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(6)

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 23. pantu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/832 (3) (“procedūras sākšanas regula”). Ievērojot pamatregulas 23. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī deva rīkojumu muitas dienestiem reģistrēt no Malaizijas un Taivānas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importu, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos. Uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 1. oktobrī tika apspriests pieprasījuma iesniedzēja 2015. gada 13. jūlijā iesniegtais pieprasījums pārtraukt no Taivānas importētu saules enerģijas elementu reģistrēšanu, un tas tika noraidīts.

3

1.3.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

| (7) | Komisija informēja ĶTR, Malaizijas un Taivānas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Malaizijā un Taivānā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija informēja ĶTR, Malaizijas un Taivānas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Malaizijā un Taivānā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (8) | Pieteicās 14 uzņēmumi no Malaizijas; 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas; 9 uzņēmumi no ĶTR; 25 uzņēmumi no Savienības, ieskaitot Savienības ražošanas nozari, nesaistītus importētājus un uzstādītājus, un piecas nozares un lietotāju apvienības. |
| --- | --- |

(8)

Pieteicās 14 uzņēmumi no Malaizijas; 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas; 9 uzņēmumi no ĶTR; 25 uzņēmumi no Savienības, ieskaitot Savienības ražošanas nozari, nesaistītus importētājus un uzstādītājus, un piecas nozares un lietotāju apvienības.

| (9) | No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Malaysian Solar Resources nosūtīta atbilde bija tik nepilnīga, ka Komisija nespēja to pienācīgi pārbaudīt. Tāpēc Komisija pieprasījumu noraidīja. Pieci Malaizijas uzņēmumi – W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. un PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. – informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod un atbildes uz anketas jautājumiem nesniegs. Daži no tiem ir jaunuzņēmumi. |
| --- | --- |

(9)

No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Malaysian Solar Resources nosūtīta atbilde bija tik nepilnīga, ka Komisija nespēja to pienācīgi pārbaudīt. Tāpēc Komisija pieprasījumu noraidīja. Pieci Malaizijas uzņēmumi – W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. un PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. – informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod un atbildes uz anketas jautājumiem nesniegs. Daži no tiem ir jaunuzņēmumi.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd.

Solexel (M) Sdn. Bhd.

Solartif Sdn Bhd

Jinko Solar Technology Sdn. Bhd.

PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | Pieteicās 28 Taivānas uzņēmumi. SunEdge Technology informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumam nav priekšmeta, un tas tiek noraidīts. Mosel Vitelic Inc. informēja Komisiju, ka 2015. gada jūnijā izbeidzis ražošanu; tāpēc atbrīvojumu tas vairs nepieprasīja. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Trīs uzņēmumi – iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd un DS Technology Co. Ltd – atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka paši neveic ražošanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, un noraidīja to pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumi netika veikti uzņēmumos, par kuriem tika uzskatīts, ka tie neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, vai kuru pieprasījumi tika noraidīti. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos. |
| --- | --- |

(10)

Pieteicās 28 Taivānas uzņēmumi. SunEdge Technology informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumam nav priekšmeta, un tas tiek noraidīts. Mosel Vitelic Inc. informēja Komisiju, ka 2015. gada jūnijā izbeidzis ražošanu; tāpēc atbrīvojumu tas vairs nepieprasīja. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Trīs uzņēmumi – iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd un DS Technology Co. Ltd – atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka paši neveic ražošanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, un noraidīja to pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumi netika veikti uzņēmumos, par kuriem tika uzskatīts, ka tie neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, vai kuru pieprasījumi tika noraidīti. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | Atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza nesaistītie importētāji Savienībā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nebija saistīti ar Taivānas vai Malaizijas ražotājiem, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un arī trīs saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt Komisija saņēma 14 atbildes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(11)

Atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza nesaistītie importētāji Savienībā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nebija saistīti ar Taivānas vai Malaizijas ražotājiem, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un arī trīs saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt Komisija saņēma 14 atbildes no ieinteresētajām personām.

| (12) | Tālāk uzskaitītās Malaizijas un Taivānas uzņēmumu grupas sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, un pēc tam tajās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. | Ražotāji eksportētāji Malaizijā







  — | AUO – SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Tālāk uzskaitītās Malaizijas un Taivānas uzņēmumu grupas sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, un pēc tam tajās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

Ražotāji eksportētāji Malaizijā

Ražotāji eksportētāji Malaizijā

—

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics ir līgumražotājs; Komisija pārbaudīja arī OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics ir līgumražotājs; Komisija pārbaudīja arī OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd)

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Flextronics

OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Ražotāji eksportētāji Taivānā







  — | AblyTek Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Taivānā

Ražotāji eksportētāji Taivānā

—

AblyTek Co., Ltd

| — | ANJI Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd (pārbaudot šo uzņēmumu, tika pārbaudīts arī Gloria Solar) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd (pārbaudot šo uzņēmumu, tika pārbaudīts arī Gloria Solar)

E-TON Solar Tech. Co., Ltd

Gloria Solar

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd

| — | Topcell Solar International Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd

1.4.   Izmeklēšanas periods

Izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv subsidēšana, par laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv subsidēšana, par laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati.

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (14) | Saskaņā ar pamatregula 23. panta 3. punktu, secīgi analizējot, vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību bijušas pārmaiņas, tika novērtēts, vai tikuši apieti pasākumi; vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai importētais līdzīgais ražojumus un/vai tā daļas joprojām tiek subsidēti. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pamatregula 23. panta 3. punktu, secīgi analizējot, vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību bijušas pārmaiņas, tika novērtēts, vai tikuši apieti pasākumi; vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un vai importētais līdzīgais ražojumus un/vai tā daļas joprojām tiek subsidēti.

2.2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (15) | Ražojums, ar ko saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90, to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai tos nosūta no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie netiek pārvadāti tranzītā GATT V panta izpratnē (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(15)

Ražojums, ar ko saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90, to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai tos nosūta no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie netiek pārvadāti tranzītā GATT V panta izpratnē (“attiecīgais ražojums”).

GATT

| (16) | No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:






  — | ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus, |
| --- | --- | --- |

(16)

No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:

—

ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,

| — | plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi, |
| --- | --- |

—

plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,

| — | kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i), |
| --- | --- |

—

kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i),

| — | moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei sistēmās ar tādām pašām sprieguma un jaudas īpašībām. |
| --- | --- |

—

moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei sistēmās ar tādām pašām sprieguma un jaudas īpašībām.

| (17) | Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā “attiecīgais ražojums”, kas definēts iepriekšējos apsvērumos, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā “attiecīgais ražojums”, kas definēts iepriekšējos apsvērumos, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme.

| (18) | Izmeklēšana liecina, ka še iepriekš definētajiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem jeb paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos jeb paneļos, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, un tiem, kas nosūtīti no Malaizijas un Taivānas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši izmantojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana liecina, ka še iepriekš definētajiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem jeb paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos jeb paneļos, kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, un tiem, kas nosūtīti no Malaizijas un Taivānas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši izmantojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 2. panta c) punkta izpratnē.

| (19) | Nozarē lieto abus terminus – “saules enerģijas panelis” un “saules enerģijas modulis” –, tos savstarpēji aizstājot, tiem ir vienāda nozīme, proti, ar tiem apzīmē vairākus ar laminēšanu kopā savienotus saules enerģijas elementus (lielākoties 60 un 72), kas domāti, lai absorbētu saules gaismu kā enerģijas avotu elektroenerģijas ražošanai. Arī apzīmētājus “saules enerģijas” un “fotoelektrisks” nozarē lieto, tos savstarpēji aizstājot un ar tiem apzīmējot saules enerģijas elemementus un moduļus, un tiem ir vienāda nozīme, proti, tie norāda, ka saules enerģija tiek pārveidota elektroenerģijā. Kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos še tālāk saukti par “saules enerģijas elementiem un moduļiem”. |
| --- | --- |

(19)

Nozarē lieto abus terminus – “saules enerģijas panelis” un “saules enerģijas modulis” –, tos savstarpēji aizstājot, tiem ir vienāda nozīme, proti, ar tiem apzīmē vairākus ar laminēšanu kopā savienotus saules enerģijas elementus (lielākoties 60 un 72), kas domāti, lai absorbētu saules gaismu kā enerģijas avotu elektroenerģijas ražošanai. Arī apzīmētājus “saules enerģijas” un “fotoelektrisks” nozarē lieto, tos savstarpēji aizstājot un ar tiem apzīmējot saules enerģijas elemementus un moduļus, un tiem ir vienāda nozīme, proti, tie norāda, ka saules enerģija tiek pārveidota elektroenerģijā. Kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos še tālāk saukti par “saules enerģijas elementiem un moduļiem”.

2.3.   Izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz ĶTR

Izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz ĶTR

| (20) | Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā sadarbojās maz: tikai seši eksportētāji/ražotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesniegušas personas, kas sadarbojās, nevarēja pamatoti noteikt attiecīgā ražojuma eksporta apjomus no ĶTR. |
| --- | --- |

(20)

Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā sadarbojās maz: tikai seši eksportētāji/ražotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesniegušas personas, kas sadarbojās, nevarēja pamatoti noteikt attiecīgā ražojuma eksporta apjomus no ĶTR.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, arī konstatējumus par saules enerģijas elementu un moduļu eksportu no ĶTR uz Savienību, Malaiziju un Taivānu bija nepieciešams izdarīt, pamatojoties uz Comext datubāzi (4); uz datiem, ko Komisijai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu (“24. panta 6. punkta datubāze”) paziņojušas dalībvalstis par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana un pasākumi; Ķīnas, Malaizijas un Taivānas valsts statistiku un pieprasījumā sniegto informāciju (5). |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, arī konstatējumus par saules enerģijas elementu un moduļu eksportu no ĶTR uz Savienību, Malaiziju un Taivānu bija nepieciešams izdarīt, pamatojoties uz Comext datubāzi (4); uz datiem, ko Komisijai saskaņā ar pamatregulas 24. panta 6. punktu (“24. panta 6. punkta datubāze”) paziņojušas dalībvalstis par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana un pasākumi; Ķīnas, Malaizijas un Taivānas valsts statistiku un pieprasījumā sniegto informāciju (5).

Comext

4

5

| (22) | Malaizijas, Taivānas un Ķīnas statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums (6). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītajiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā, Malaizijā un Taivānā un pieprasījumu, varēja noteikt, ka ievērojama daļa no šā importa apjoma ir attiecīgais ražojums (7). Tādējādi šos datus varēja izmantot, lai noteiktu pārmaiņas tirdzniecības modelī, un tos varēja pārbaudīt, salīdzinot ar citiem datiem, piemēram, datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji un importētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(22)

Malaizijas, Taivānas un Ķīnas statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums (6). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītajiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā, Malaizijā un Taivānā un pieprasījumu, varēja noteikt, ka ievērojama daļa no šā importa apjoma ir attiecīgais ražojums (7). Tādējādi šos datus varēja izmantot, lai noteiktu pārmaiņas tirdzniecības modelī, un tos varēja pārbaudīt, salīdzinot ar citiem datiem, piemēram, datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji un importētāji, kuri sadarbojās.

6

Comext

7

2.3.1.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un ES

Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un ES

| (23) | 1. tabulā parādīts attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas.

  1. tabula


  Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext. |

(23)

1. tabulā parādīts attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas.

1. tabula

1. tabula

Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no ĶTR

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Īpatsvars importa kopapjomā

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext.

Avots:

Comext

| (24) | Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā ievērojami samazinājies, proti, par 66 %. Imports no ĶTR sarucis daudz lielākā mērā nekā importa kopapjoms Savienībā, tādējādi importa no Ķīnas īpatsvars krities par 35 %. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā ievērojami samazinājies, proti, par 66 %. Imports no ĶTR sarucis daudz lielākā mērā nekā importa kopapjoms Savienībā, tādējādi importa no Ķīnas īpatsvars krities par 35 %.

2.4.   Izmeklēšanas rezultāti Malaizijā

Izmeklēšanas rezultāti Malaizijā

2.4.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Malaizijā

Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Malaizijā

| (25) | Kā norādīts 9. apsvērumā, Malaizijā sadarbojās astoņi ražotāji eksportētāji, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka 84. un tam sekojošajos apsvērumos izskaidroto iemeslu dēļ būtu pamatoti piemērot pamatregulas 28. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts 9. apsvērumā, Malaizijā sadarbojās astoņi ražotāji eksportētāji, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka 84. un tam sekojošajos apsvērumos izskaidroto iemeslu dēļ būtu pamatoti piemērot pamatregulas 28. panta 1. punktu.

| (26) | Comext sniegtie dati liecina, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, importējuši 57 % no izmeklējamā ražojuma Malaizijas importa kopapjoma ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

(26)

Comext sniegtie dati liecina, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, importējuši 57 % no izmeklējamā ražojuma Malaizijas importa kopapjoma ziņošanas periodā.

Comext

2.4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Malaizijā

Pārmaiņas tirdzniecības modelī Malaizijā

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas

| (27) | 2. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā.

  2. tabula


  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Malaizijas | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext un pieprasījums. |

(27)

2. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā.

2. tabula

2. tabula

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no Malaizijas

466

495

1 561

1 610

245 %

Īpatsvars importa kopapjomā

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext un pieprasījums.

Avots:

Comext

| (28) | Kā paradīts 24. apsvērumā, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā sarucis, savukārt izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms no Malaizijas Savienībā ievērojami pieaudzis, proti par + 245 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā. Tā kā patēriņa krituma dēļ Savienībā importa kopapjoms ievērojami saruka, tad Malaizijas importa īpatsvars importa uz Savienību kopapjomā, salīdzinājumā ar importa pieaugumu, pieauga vēl vairāk (+ 553 %). |
| --- | --- |

(28)

Kā paradīts 24. apsvērumā, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā sarucis, savukārt izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms no Malaizijas Savienībā ievērojami pieaudzis, proti par + 245 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā. Tā kā patēriņa krituma dēļ Savienībā importa kopapjoms ievērojami saruka, tad Malaizijas importa īpatsvars importa uz Savienību kopapjomā, salīdzinājumā ar importa pieaugumu, pieauga vēl vairāk (+ 553 %).

| (29) | Ja uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem (“moduļi”) attiecina analīzi atsevišķi no tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, redzams, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību ir vēl nozīmīgākas. |
| --- | --- |

(29)

Ja uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem (“moduļi”) attiecina analīzi atsevišķi no tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, redzams, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību ir vēl nozīmīgākas.

| (30) | Moduļu importa apjoms no Malaizijas palielinājās no 108 megavatiem (MW) 2012. gadā līdz 1 036 MW ziņošanas periodā (+ 860 %). Ņemot vērā, ka importa kopapjoms ir sarucis, no Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 1 % 2012. gadā līdz 17 % ziņošanas periodā (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

Moduļu importa apjoms no Malaizijas palielinājās no 108 megavatiem (MW) 2012. gadā līdz 1 036 MW ziņošanas periodā (+ 860 %). Ņemot vērā, ka importa kopapjoms ir sarucis, no Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 1 % 2012. gadā līdz 17 % ziņošanas periodā (+ 1 793 %).

| (31) | Elementu importa apjoms no Malaizijas pieaudzis daudz mazākā mērā nekā moduļu importa apjoms no šīs valsts: no 358 MW 2012. gadā līdz 573 MW ziņošanas periodā (+ 60 %). No Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 10 % 2012. gadā līdz 27 % ziņošanas periodā (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

Elementu importa apjoms no Malaizijas pieaudzis daudz mazākā mērā nekā moduļu importa apjoms no šīs valsts: no 358 MW 2012. gadā līdz 573 MW ziņošanas periodā (+ 60 %). No Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 10 % 2012. gadā līdz 27 % ziņošanas periodā (+ 165 %).

| (32) | Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Malaizijas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR. |
| --- | --- |

(32)

Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Malaizijas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

Eksports no Ķīnas uz Malaiziju

Eksports no Ķīnas uz Malaiziju

| (33) | Lai noteiktu saules enerģijas elementu un moduļu tirdzniecības plūsmas tendenci no Ķīnas uz Malaiziju, tika izmantota Malaizijas un Ķīnas statistika, kā arī dati no pieprasījuma (8). Ķīnas un Malaizijas statistika ir pieejama tikai par ražojumu grupu, kas ir plašāka nekā tikai attiecīgais ražojums (9). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā un Malaizijā un pieprasījumu, tika noteikts, ka ievērojama daļa aptvēra attiecīgo ražojumu, tā ka šos datus varēja ņemt vērā (10). Pastāv atšķirība starp eksporta apjomiem Ķīnas statistikā un importa apjomiem Malaizijas statistikā, jo attiecīgajiem muitas kodiem abās valstīs ir atšķirīgs tvērums (10). Lai gan importa apjoms, kas fiksēts Malaizijas datos, ievērojami pārsniedz eksporta apjomu, kurš fiksēts Ķīnas datos, abas datu kopas liecina, ka eksportam no Ķīnas uz Malaiziju bijusi tendence pieaugt. Tā kā Malaizijas datos fiksētais importa apjoms ir ievērojami augstāks par Ķīnas datos fiksēto eksporta apjomu, tad analīzei tiek lietots pēdējais minētais, jo tas ir piesardzīgāks. |
| --- | --- |

(33)

Lai noteiktu saules enerģijas elementu un moduļu tirdzniecības plūsmas tendenci no Ķīnas uz Malaiziju, tika izmantota Malaizijas un Ķīnas statistika, kā arī dati no pieprasījuma (8). Ķīnas un Malaizijas statistika ir pieejama tikai par ražojumu grupu, kas ir plašāka nekā tikai attiecīgais ražojums (9). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā un Malaizijā un pieprasījumu, tika noteikts, ka ievērojama daļa aptvēra attiecīgo ražojumu, tā ka šos datus varēja ņemt vērā (10). Pastāv atšķirība starp eksporta apjomiem Ķīnas statistikā un importa apjomiem Malaizijas statistikā, jo attiecīgajiem muitas kodiem abās valstīs ir atšķirīgs tvērums (10). Lai gan importa apjoms, kas fiksēts Malaizijas datos, ievērojami pārsniedz eksporta apjomu, kurš fiksēts Ķīnas datos, abas datu kopas liecina, ka eksportam no Ķīnas uz Malaiziju bijusi tendence pieaugt. Tā kā Malaizijas datos fiksētais importa apjoms ir ievērojami augstāks par Ķīnas datos fiksēto eksporta apjomu, tad analīzei tiek lietots pēdējais minētais, jo tas ir piesardzīgāks.

8

9

Comext

10

10

| (34) | Ir pierādījumi, ka daļa Ķīnas izcelsmes ražojumu importa Malaizijā kļūdaini vai krāpnieciski deklarēta kā citi ražojumi. Piemēram, laminēto saules enerģijas moduļu imports deklarēts kā solārais stikls vai elementi, kaut arī tie, kā paskaidrots 62. apsvērumā, būtu jādeklarē kā moduļi. Tāpēc Ķīnas eksporta statistikā, kas iekļauta 3. tabulā, visticamāk, pārāk zemu novērtēts moduļu importa apjoms un mazliet pārvērtēts elementu importa apjoms.

  3. tabula


  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)










  No ĶTR uz Malaiziju | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementi | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Moduļi | 15 | 127 | 168 | 130 |
| Kopā | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Elementi (indekss) | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Moduļi (indekss) | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Kopā (indekss) | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services. |

(34)

Ir pierādījumi, ka daļa Ķīnas izcelsmes ražojumu importa Malaizijā kļūdaini vai krāpnieciski deklarēta kā citi ražojumi. Piemēram, laminēto saules enerģijas moduļu imports deklarēts kā solārais stikls vai elementi, kaut arī tie, kā paskaidrots 62. apsvērumā, būtu jādeklarē kā moduļi. Tāpēc Ķīnas eksporta statistikā, kas iekļauta 3. tabulā, visticamāk, pārāk zemu novērtēts moduļu importa apjoms un mazliet pārvērtēts elementu importa apjoms.

3. tabula

3. tabula

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

No ĶTR uz Malaiziju

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Elementi

6

25

43

53

Moduļi

15

127

168

130

Kopā

21

152

211

183

Elementi (indekss)

Elementi (indekss)

100

100

417

417

717

717

883

883

Moduļi (indekss)

Moduļi (indekss)

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Kopā (indekss)

Kopā (indekss)

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

Avots:

Global Trade Information Services

4. tabula

4. tabula

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Malaizijas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Malaizijas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

| Imports no ĶTR Malaizijā | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementi | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Moduļi | 27 | 65 | 379 | 290 |
| Kopā | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Elementi (indekss) | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Moduļi (indekss) | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Kopā (indekss) | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services. |

Imports no ĶTR Malaizijā

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Elementi

137

313

339

405

Moduļi

27

65

379

290

Kopā

164

378

718

695

Elementi (indekss)

Elementi (indekss)

100

100

228

228

247

247

296

296

Moduļi (indekss)

Moduļi (indekss)

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Kopā (indekss)

Kopā (indekss)

100

100

230

230

437

437

423

423

Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

Avots:

Global Trade Information Services

| (35) | Spriežot pēc Ķīnas datiem par eksportu, saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā pieaudzis par vairāk nekā 800 %, pēc Malaizijas datiem – par vairāk nekā 400 %. |
| --- | --- |

(35)

Spriežot pēc Ķīnas datiem par eksportu, saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā pieaudzis par vairāk nekā 800 %, pēc Malaizijas datiem – par vairāk nekā 400 %.

| (36) | 5. tabulā parādīta Malaizijas iekšzemes patēriņa dinamika ziņošanas periodā. Kā redzams 5. tabulā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā moduļu patēriņš Malaizijas iekšzemes tirgū bija daudz mazāks nekā eksporta apjoms no ĶTR. Tāpēc iekšzemes patēriņš nepamato tik lielu saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugumu no ĶTR Malaizijā.

  5. tabula


  Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)










  Malaizija | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moduļu iekšzemes patēriņš | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Indekss | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Avots: pieprasījums. |

(36)

5. tabulā parādīta Malaizijas iekšzemes patēriņa dinamika ziņošanas periodā. Kā redzams 5. tabulā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā moduļu patēriņš Malaizijas iekšzemes tirgū bija daudz mazāks nekā eksporta apjoms no ĶTR. Tāpēc iekšzemes patēriņš nepamato tik lielu saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugumu no ĶTR Malaizijā.

5. tabula

5. tabula

Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)

Malaizija

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Moduļu iekšzemes patēriņš

32

107

87

88

Indekss

Indekss

100

100

338

338

275

275

279

279

Avots: pieprasījums.

Avots:

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Malaizijā

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Malaizijā

| (37) | Izmeklēšanā gūti pierādījumi, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR uz Savienību ir sarucis un vienlaikus pieaudzis to eksports no ĶTR uz Malaiziju un eksports no Malaizijas uz Savienību. Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā gūti pierādījumi, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR uz Savienību ir sarucis un vienlaikus pieaudzis to eksports no ĶTR uz Malaiziju un eksports no Malaizijas uz Savienību. Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

2.4.3.   Apiešanas prakses raksturs Malaizijā

Apiešanas prakses raksturs Malaizijā

| (38) | Pamatregulas 23. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Pamatregulas 23. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

Pārsūtīšana

Pārsūtīšana

| (39) | Ziņošanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Malaizijas Savienībā pārsniedzis 46 % no importa kopapjoma no Malaizijas, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(39)

Ziņošanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Malaizijas Savienībā pārsniedzis 46 % no importa kopapjoma no Malaizijas, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (40) | Izmeklēšanā sadarbojās 100 % elementu ražotāju, un tika konstatēts, ka tie visi bijuši faktiskie ražotāji. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā sadarbojās 100 % elementu ražotāju, un tika konstatēts, ka tie visi bijuši faktiskie ražotāji.

| (41) | Tajā pašā periodā 71 % no Malaizijas importēto moduļu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Moduļi ir gatavais ražojums; tāpēc Malaizijā tos var importēt tikai iekšzemes patēriņam vai pārsūtīšanai. 36. apsvērumā norādītais lielais moduļu importa apjoms no ĶTR, kas pārsniedz iekšzemes patēriņu, kā arī augstais nesadarbošanās līmenis Malaizijā liek domāt, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, pārsūtīti uz Savienību caur Malaiziju. |
| --- | --- |

(41)

Tajā pašā periodā 71 % no Malaizijas importēto moduļu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Moduļi ir gatavais ražojums; tāpēc Malaizijā tos var importēt tikai iekšzemes patēriņam vai pārsūtīšanai. 36. apsvērumā norādītais lielais moduļu importa apjoms no ĶTR, kas pārsniedz iekšzemes patēriņu, kā arī augstais nesadarbošanās līmenis Malaizijā liek domāt, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, pārsūtīti uz Savienību caur Malaiziju.

| (42) | Turklāt, kā sīkāk norādīts 84. un tam sekojošajos apsvērumos, tika konstatēts, ka vairāki Malaizijas ražotāji, kas sadarbojās, snieguši maldinošu informāciju jo īpaši par saistību ar Ķīnas ražotājiem, gatavo preču importu no Ķīnas un uz Savienību eksportētā izmeklējamā ražojuma izcelsmi. Tika konstatēts, ka daži no tiem uz Savienību eksportējuši Ķīnas izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus, un tika konstatēts, ka daži citi uzņēmumi krāpnieciski deklarējuši galvenās sastāvdaļas kā solāro stiklu un viltojuši rēķinus. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt, kā sīkāk norādīts 84. un tam sekojošajos apsvērumos, tika konstatēts, ka vairāki Malaizijas ražotāji, kas sadarbojās, snieguši maldinošu informāciju jo īpaši par saistību ar Ķīnas ražotājiem, gatavo preču importu no Ķīnas un uz Savienību eksportētā izmeklējamā ražojuma izcelsmi. Tika konstatēts, ka daži no tiem uz Savienību eksportējuši Ķīnas izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus, un tika konstatēts, ka daži citi uzņēmumi krāpnieciski deklarējuši galvenās sastāvdaļas kā solāro stiklu un viltojuši rēķinus.

| (43) | Turklāt 2014. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Malaiziju. Šī izmeklēšana joprojām turpinās. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt 2014. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Malaiziju. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

OLAF

| (44) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Malaiziju. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Malaiziju.

2.5.   Izmeklēšanas rezultāti Taivānā

Izmeklēšanas rezultāti Taivānā

2.5.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Taivānā

Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Taivānā

| (45) | Kā norādīts 10. apsvērumā, Taivānā sadarbojās un atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza 23 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. |
| --- | --- |

(45)

Kā norādīts 10. apsvērumā, Taivānā sadarbojās un atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza 23 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.

| (46) | Comext sniegtie dati liecina, ka Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportējuši 63,3 % no izmeklējamā ražojuma Taivānas eksporta kopapjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(46)

Comext sniegtie dati liecina, ka Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportējuši 63,3 % no izmeklējamā ražojuma Taivānas eksporta kopapjoma izmeklēšanas periodā.

Comext

2.5.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Taivānā

Pārmaiņas tirdzniecības modelī Taivānā

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Taivānas

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Taivānas

| (47) | 6. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā.

  6. tabula


  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Taivānas | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext. |

(47)

6. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā.

6. tabula

6. tabula

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no Taivānas

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Īpatsvars importa kopapjomā

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext.

Avots:

Comext

| (48) | Kā izklāstīts 24. apsvērumā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gada decembrī attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienībā ievērojami saruka. No otras puses, izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā tajā pašā periodā ievērojami pieauga (+30 % pieaugums). Izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms Savienībā saruka, savukārt izmeklējamā ražojuma importa no Taivānas Savienībā tirgus daļa pieauga no 9 % 2012. gadā līdz 22 % ziņošanas periodā (+147 %). |
| --- | --- |

(48)

Kā izklāstīts 24. apsvērumā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gada decembrī attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienībā ievērojami saruka. No otras puses, izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā tajā pašā periodā ievērojami pieauga (+30 % pieaugums). Izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms Savienībā saruka, savukārt izmeklējamā ražojuma importa no Taivānas Savienībā tirgus daļa pieauga no 9 % 2012. gadā līdz 22 % ziņošanas periodā (+147 %).

| (49) | Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Taivānas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR. |
| --- | --- |

(49)

Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Taivānas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

Eksports no Ķīnas uz Taivānu

Eksports no Ķīnas uz Taivānu

| (50) | Taivānas iestādes ir sniegušas statistiku par saules enerģijas elementu un moduļu importu no brīvās tirdzniecības zonām un ar tām saistītām muitas noliktavām (tālāk “brīvās tirdzniecības zonas” jeb “BTZ”). Taivānā ir aizliegts importēt saules enerģijas elementus un moduļus no ĶTR. Šā iemesla dēļ Ķīnas izcelsmes saules enerģijas elementus un moduļus un citas galvenās sastāvdaļas var ievest BTZ tikai tad, ja vēlāk tos reeksportē vai izmanto par izejvielu citos ražojumos, ko reeksportē. Komisija norāda, ka gandrīz viss elementu un moduļu imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. Dati sniegti par 2012., 2013. un 2014. gadu. Ziņošanas periods aptver trīs 2014. gada ceturkšņus un vienu 2015. gada ceturksni, tāpēc ir maz ticams, ka tendence būtiski atšķirsies 2014. gadā un ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

(50)

Taivānas iestādes ir sniegušas statistiku par saules enerģijas elementu un moduļu importu no brīvās tirdzniecības zonām un ar tām saistītām muitas noliktavām (tālāk “brīvās tirdzniecības zonas” jeb “BTZ”). Taivānā ir aizliegts importēt saules enerģijas elementus un moduļus no ĶTR. Šā iemesla dēļ Ķīnas izcelsmes saules enerģijas elementus un moduļus un citas galvenās sastāvdaļas var ievest BTZ tikai tad, ja vēlāk tos reeksportē vai izmanto par izejvielu citos ražojumos, ko reeksportē. Komisija norāda, ka gandrīz viss elementu un moduļu imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. Dati sniegti par 2012., 2013. un 2014. gadu. Ziņošanas periods aptver trīs 2014. gada ceturkšņus un vienu 2015. gada ceturksni, tāpēc ir maz ticams, ka tendence būtiski atšķirsies 2014. gadā un ziņošanas periodā.

| (51) | 7. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoms no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās izmeklēšanas periodā.

  7. tabula


  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No ĶTR uz Taivānas BTZ | 0 | 49 | 284 |
| Indekss | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT). |

(51)

7. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoms no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās izmeklēšanas periodā.

7. tabula

7. tabula

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

No ĶTR uz Taivānas BTZ

0

49

284

Indekss

Indekss

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

Avots:

BOFT

| (52) | 8. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu eksporta apjoms no Taivānas BTZ Savienībā izmeklēšanas periodā.

  8. tabula


  Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No Taivānas BTZ uz Savienību | 2 | 48 | 223 |
| Indekss | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT). |

(52)

8. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu eksporta apjoms no Taivānas BTZ Savienībā izmeklēšanas periodā.

8. tabula

8. tabula

Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

No Taivānas BTZ uz Savienību

2

48

223

Indekss

Indekss

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

Avots:

BOFT

| (53) | 7. tabulā redzams straujš saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugums pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošos pasākumu noteikšanas 2013. gadā. 8. tabulā skaidri parādīts, ka lielākā daļa Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma reeksportēta uz Savienību. |
| --- | --- |

(53)

7. tabulā redzams straujš saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugums pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošos pasākumu noteikšanas 2013. gadā. 8. tabulā skaidri parādīts, ka lielākā daļa Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma reeksportēta uz Savienību.

| (54) | Ja moduļus analizē atsevišķi no elementiem, tad pārmaiņas moduļu tirdzniecības modelī starp Taivānu un ĶTR ir vēl nozīmīgākas. |
| --- | --- |

(54)

Ja moduļus analizē atsevišķi no elementiem, tad pārmaiņas moduļu tirdzniecības modelī starp Taivānu un ĶTR ir vēl nozīmīgākas.

| (55) | Moduļu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 213 MW 2014. gadā. Gandrīz viss imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. No minētajiem importētajiem 213 MW uz ES tika eksportēti 202 MW. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(55)

Moduļu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 213 MW 2014. gadā. Gandrīz viss imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. No minētajiem importētajiem 213 MW uz ES tika eksportēti 202 MW. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (56) | Elementu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 71 MW 2014. gadā. Norādīts, ka 20 MW eksportēti uz ES. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie Ķīnas izcelsmes elementi, atbilst 2 % no Taivānas elementu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(56)

Elementu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 71 MW 2014. gadā. Norādīts, ka 20 MW eksportēti uz ES. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie Ķīnas izcelsmes elementi, atbilst 2 % no Taivānas elementu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (57) | Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu nevar pārdot Taivānā, tāpēc to importam no Ķīnas Taivānā nav cita pamatojuma kā vien pārsūtīšana vai montāžas/nobeiguma apstrādes operācijas ar mērķi reeksportēt Ķīnas izcelsmes galvenās sastāvdaļas ārpus Taivānas. |
| --- | --- |

(57)

Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu nevar pārdot Taivānā, tāpēc to importam no Ķīnas Taivānā nav cita pamatojuma kā vien pārsūtīšana vai montāžas/nobeiguma apstrādes operācijas ar mērķi reeksportēt Ķīnas izcelsmes galvenās sastāvdaļas ārpus Taivānas.

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Taivānā

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Taivānā

| (58) | Saules enerģijas elementu un moduļu eksporta samazinājums no Ķīnas un paralēlais eksporta palielinājums no ĶTR uz Taivānu un eksporta palielinājums no Taivānas uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses. |
| --- | --- |

(58)

Saules enerģijas elementu un moduļu eksporta samazinājums no Ķīnas un paralēlais eksporta palielinājums no ĶTR uz Taivānu un eksporta palielinājums no Taivānas uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

2.5.3.   Apiešanas prakses raksturs Taivānā

Apiešanas prakses raksturs Taivānā

| (59) | Pamatregulas 23. panta 3. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm. |
| --- | --- |

(59)

Pamatregulas 23. panta 3. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

Pārsūtīšana

Pārsūtīšana

| (60) | Izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Taivānas Savienībā pārsniedzis 38 % importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. Tajā pašā periodā 11 % no Taivānas importēto elementu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. To uzņēmumu importēto moduļu apjoms, kuri nesadarbojās, atbilst 64 % moduļu importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Taivānas Savienībā pārsniedzis 38 % importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. Tajā pašā periodā 11 % no Taivānas importēto elementu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. To uzņēmumu importēto moduļu apjoms, kuri nesadarbojās, atbilst 64 % moduļu importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

Comext

| (61) | Tika konstatēts, ka visi elementu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bijuši faktiskie ražotāji. Vienlaikus, kā norādīts 56. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes elementu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību atbilst tikai 2 % no Taivānas elementu importa apjoma Savienībā, par kuru liecina Comext 2014. gada informācija. |
| --- | --- |

(61)

Tika konstatēts, ka visi elementu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bijuši faktiskie ražotāji. Vienlaikus, kā norādīts 56. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes elementu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību atbilst tikai 2 % no Taivānas elementu importa apjoma Savienībā, par kuru liecina Comext 2014. gada informācija.

Comext

| (62) | Turklāt, kā paskaidrots 81. apsvērumā, tika konstatēts, ka daži Taivānas uzņēmumi ieved laminētus saules enerģijas moduļus (sauktus arī par laminētiem saules enerģijas paneļiem) ar tiem saistītās noliktavās un vismaz daži no šiem laminētajiem saules enerģijas paneļiem deklarēti kā saules enerģijas elementi. Laminēts saules enerģijas modulis ir gandrīz gatavs modulis, kuram ir vai nu 60, vai 72 elementi. Lai no laminēta moduļa izgatavotu saules enerģijas moduli, veicamas ļoti vienkāršas montāžas operācijas, proti, jāpiestiprina tam alumīnija rāmis un jāpievieno savienotājs. Šā iemesla dēļ laminēts saules enerģijas modulis būtu deklarējams kā saules enerģijas modulis. Tātad vismaz daļa Ķīnas izcelsmes elementu, kas importēti Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās, faktiski bija laminēti saules enerģijas moduļi, un tie būtu bijuši jādeklarē kā moduļi. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt, kā paskaidrots 81. apsvērumā, tika konstatēts, ka daži Taivānas uzņēmumi ieved laminētus saules enerģijas moduļus (sauktus arī par laminētiem saules enerģijas paneļiem) ar tiem saistītās noliktavās un vismaz daži no šiem laminētajiem saules enerģijas paneļiem deklarēti kā saules enerģijas elementi. Laminēts saules enerģijas modulis ir gandrīz gatavs modulis, kuram ir vai nu 60, vai 72 elementi. Lai no laminēta moduļa izgatavotu saules enerģijas moduli, veicamas ļoti vienkāršas montāžas operācijas, proti, jāpiestiprina tam alumīnija rāmis un jāpievieno savienotājs. Šā iemesla dēļ laminēts saules enerģijas modulis būtu deklarējams kā saules enerģijas modulis. Tātad vismaz daļa Ķīnas izcelsmes elementu, kas importēti Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās, faktiski bija laminēti saules enerģijas moduļi, un tie būtu bijuši jādeklarē kā moduļi.

| (63) | Kā minēts 55. apvērumā, no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu importa Eiropas Savienībā. Moduļi ir gatavais ražojums, un Ķīnas moduļus nevar pārdot Taivānā; tāpēc vienīgais ticamais nolūks, kādēļ tos importē Taivānā, varētu būt pārsūtīšana. Tāpēc Komisija secina, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, noteikti ir pārsūtīti uz Savienību caur Taivānu. |
| --- | --- |

(63)

Kā minēts 55. apvērumā, no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu importa Eiropas Savienībā. Moduļi ir gatavais ražojums, un Ķīnas moduļus nevar pārdot Taivānā; tāpēc vienīgais ticamais nolūks, kādēļ tos importē Taivānā, varētu būt pārsūtīšana. Tāpēc Komisija secina, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, noteikti ir pārsūtīti uz Savienību caur Taivānu.

| (64) | Turklāt 2014. gadā OLAF sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Taivānu. Šī izmeklēšana joprojām turpinās. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt 2014. gadā OLAF sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Taivānu. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

OLAF

| (65) | Bez tam vienlaikus Taivānas iestādes ir izmeklējušas apgalvojumus par apiešanas praksi un secinājušas, ka vairāki uzņēmumi, lielākoties tirgotāji, ir krāpušies, viltojot saules enerģijas moduļu izcelsmi. |
| --- | --- |

(65)

Bez tam vienlaikus Taivānas iestādes ir izmeklējušas apgalvojumus par apiešanas praksi un secinājušas, ka vairāki uzņēmumi, lielākoties tirgotāji, ir krāpušies, viltojot saules enerģijas moduļu izcelsmi.

| (66) | Ņemot vērā šeit iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Taivānu. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā šeit iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Taivānu.

2.6.   Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav kompensācijas maksājuma noteikšana

Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav kompensācijas maksājuma noteikšana

| (67) | Izmeklēšanā nav konstatēts pietiekams cēlonis vai ekonomiskais pamatojums, kura dēļ būtu vajadzīga pārsūtīšana, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kas noteikti ĶTR izcelsmes saules enerģijas elementiem un moduļiem. Bez maksājuma netika atklāti citi elementi, kurus varētu uzskatīt par tādiem, kuru dēļ būtu vērts uzņemties kristāliskā silīcija fotoelektrisko elementu vai moduļu pārsūtīšanas vai importa un reeksporta izmaksas, konkrēti, izmaksas, kas saistītas ar transportēšanu no ĶTR caur Malaiziju un Taivānu un pārkraušanu. |
| --- | --- |

(67)

Izmeklēšanā nav konstatēts pietiekams cēlonis vai ekonomiskais pamatojums, kura dēļ būtu vajadzīga pārsūtīšana, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kas noteikti ĶTR izcelsmes saules enerģijas elementiem un moduļiem. Bez maksājuma netika atklāti citi elementi, kurus varētu uzskatīt par tādiem, kuru dēļ būtu vērts uzņemties kristāliskā silīcija fotoelektrisko elementu vai moduļu pārsūtīšanas vai importa un reeksporta izmaksas, konkrēti, izmaksas, kas saistītas ar transportēšanu no ĶTR caur Malaiziju un Taivānu un pārkraušanu.

2.7.   Subsidēšanas pierādījums

Subsidēšanas pierādījums

| (68) | Kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1239/2013, tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji gūst labumu no vairākām ĶTR valdības, kā arī reģionālo un vietējo ĶTR valdību piešķirtu subsīdiju shēmām. Tādējādi pirmšķietami pierādījumi liecināja, ka attiecīgā ražojuma ražotāji ĶTR, iespējams, turpina saņemt vairākas subsīdijas. Tāpēc 2015. gada 5. decembris tika sākta termiņbeigu pārskatīšana (11). Ne ražotāji eksportētāji no ĶTR, ne kāda cita ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus par pretējo. Tāpēc tiek secināts, ka importētais izmeklējamais ražojums joprojām gūst labumu no subsīdiju shēmas. |
| --- | --- |

(68)

Kā noteikts Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1239/2013, tika konstatēts, ka Ķīnas ražotāji eksportētāji gūst labumu no vairākām ĶTR valdības, kā arī reģionālo un vietējo ĶTR valdību piešķirtu subsīdiju shēmām. Tādējādi pirmšķietami pierādījumi liecināja, ka attiecīgā ražojuma ražotāji ĶTR, iespējams, turpina saņemt vairākas subsīdijas. Tāpēc 2015. gada 5. decembris tika sākta termiņbeigu pārskatīšana (11). Ne ražotāji eksportētāji no ĶTR, ne kāda cita ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus par pretējo. Tāpēc tiek secināts, ka importētais izmeklējamais ražojums joprojām gūst labumu no subsīdiju shēmas.

11

2.8.   Kompensācijas maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

Kompensācijas maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

| (69) | Lai novērtētu, vai daudzumu un cenu ziņā importētie ražojumi mazinājuši ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, noteikto spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, tika izmantoti pārbaudīti dati no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no Comext un 24. panta 6. punkta datubāzes, jo tie bija labākie pieejamie dati par eksporta daudzumiem un cenām attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 415. apsvērumā. |
| --- | --- |

(69)

Lai novērtētu, vai daudzumu un cenu ziņā importētie ražojumi mazinājuši ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, noteikto spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, tika izmantoti pārbaudīti dati no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no Comext un 24. panta 6. punkta datubāzes, jo tie bija labākie pieejamie dati par eksporta daudzumiem un cenām attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 415. apsvērumā.

Comext

| (70) | Tika uzskatīts, ka importa pieaugums no Malaizijas un Taivānas daudzumu ziņā ir nozīmīgs. Līdzīgi arī aplēstais patēriņš Savienībā ziņošanas periodā norāda uz šā importa nozīmīgumu. Moduļi, ko Savienībā importē Malaizijas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, tirgus daļas ziņā atbilst 9 % no moduļu patēriņa Savienībā. Moduļi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, atbilst 7 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Elementi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kas nesadarbojās, atbilst 3 % no ES patēriņa. |
| --- | --- |

(70)

Tika uzskatīts, ka importa pieaugums no Malaizijas un Taivānas daudzumu ziņā ir nozīmīgs. Līdzīgi arī aplēstais patēriņš Savienībā ziņošanas periodā norāda uz šā importa nozīmīgumu. Moduļi, ko Savienībā importē Malaizijas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, tirgus daļas ziņā atbilst 9 % no moduļu patēriņa Savienībā. Moduļi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, atbilst 7 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Elementi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kas nesadarbojās, atbilst 3 % no ES patēriņa.

| (71) | Sākotnējā regulā noteiktā kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecināja par ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. |
| --- | --- |

(71)

Sākotnējā regulā noteiktā kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecināja par ievērojamu mērķa cenas samazinājumu.

| (72) | Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā.

3.   PASĀKUMI

PASĀKUMI

| (73) | Ņemot vērā še iepriekš minēto, tiek secināts, ka galīgais kompensācijas maksājums, kas noteikts ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, ticis apiets, to pārsūtot caur Malaiziju un Taivānu. |
| --- | --- |

(73)

Ņemot vērā še iepriekš minēto, tiek secināts, ka galīgais kompensācijas maksājums, kas noteikts ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, ticis apiets, to pārsūtot caur Malaiziju un Taivānu.

| (74) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 1. punktu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(74)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 1. punktu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme.

| (75) | Iecerētajam attiecinātajam pasākumam vajadzētu būt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajam pasākumam, proti, galīgajam kompensācijas maksājumam 11,5 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(75)

Iecerētajam attiecinātajam pasākumam vajadzētu būt Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajam pasākumam, proti, galīgajam kompensācijas maksājumam 11,5 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

| (76) | Saskaņā ar pamatregulas 23. panta 3. punktu un 24. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, kurš pakļauts ar procedūras sākšanas regulu noteiktajai reģistrēšanai, būtu jāiekasē maksājumi par to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu reģistrēto importu, kurus nosūta no Malaizijas un Taivānas. |
| --- | --- |

(76)

Saskaņā ar pamatregulas 23. panta 3. punktu un 24. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, kurš pakļauts ar procedūras sākšanas regulu noteiktajai reģistrēšanai, būtu jāiekasē maksājumi par to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu reģistrēto importu, kurus nosūta no Malaizijas un Taivānas.

4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

| (77) | No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Viens uzņēmums sniedza ļoti nepilnīgas atbildes un laikus neatbildēja uz vēstuli par nepilnībām, tā ka Komisija tā pieprasījumu noraidīja. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus astoņos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(77)

No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Viens uzņēmums sniedza ļoti nepilnīgas atbildes un laikus neatbildēja uz vēstuli par nepilnībām, tā ka Komisija tā pieprasījumu noraidīja. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus astoņos uzņēmumos.

| (78) | Pieteicās 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas, no tiem viens uzņēmums darīja zināmu Komisijai, ka ir izbeidzis darbību. Viens uzņēmums informēja Komisiju, ka nav veicis pārdošanu uz Savienību, tāpēc tam nav tiesību saņemt atbrīvojumu. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Kā skaidrots 10. apsvērumā, izrādījās, ka trijiem Taivānas uzņēmumiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nav ražošanas līdzekļu, tāpēc Komisija noraidīja to pieprasījumu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos. |
| --- | --- |

(78)

Pieteicās 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas, no tiem viens uzņēmums darīja zināmu Komisijai, ka ir izbeidzis darbību. Viens uzņēmums informēja Komisiju, ka nav veicis pārdošanu uz Savienību, tāpēc tam nav tiesību saņemt atbrīvojumu. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Kā skaidrots 10. apsvērumā, izrādījās, ka trijiem Taivānas uzņēmumiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nav ražošanas līdzekļu, tāpēc Komisija noraidīja to pieprasījumu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

| (79) | Tika konstatēts, ka trīs uzņēmumi Malaizijā un trīs uzņēmumi Taivānā, kuri tika pārbaudīti, ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 28. panta 4. punktu šie uzņēmumi tika informēti par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un izmantot “pieejamos faktus”, un tiem tika noteikts termiņš, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus (“28. panta vēstule”). Šajā vēstulē bija iekļauta konkrēta informācija par to, kuras daļas no šo uzņēmumu iesniegtās informācijas Komisija paredzējusi neņemt vērā. Divi Taivānas uzņēmumi nesniedza atbildes uz 28. panta vēstuli. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, attiecīgo informāciju neņēma vērā. Visi trīs Malaizijas uzņēmumi atbildēja, bet tālāk izklāstīto iemeslu dēļ nespēja kliedēt Komisijas šaubas. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, šo uzņēmumu sniegto informāciju neņēma vērā. Viens Taivānas uzņēmums atbildēja un sniedza papildu informāciju, kuru Komisija pieņēma, kā izklāstīts 107. apsvērumā. |
| --- | --- |

(79)

Tika konstatēts, ka trīs uzņēmumi Malaizijā un trīs uzņēmumi Taivānā, kuri tika pārbaudīti, ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 28. panta 4. punktu šie uzņēmumi tika informēti par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un izmantot “pieejamos faktus”, un tiem tika noteikts termiņš, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus (“28. panta vēstule”). Šajā vēstulē bija iekļauta konkrēta informācija par to, kuras daļas no šo uzņēmumu iesniegtās informācijas Komisija paredzējusi neņemt vērā. Divi Taivānas uzņēmumi nesniedza atbildes uz 28. panta vēstuli. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, attiecīgo informāciju neņēma vērā. Visi trīs Malaizijas uzņēmumi atbildēja, bet tālāk izklāstīto iemeslu dēļ nespēja kliedēt Komisijas šaubas. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, šo uzņēmumu sniegto informāciju neņēma vērā. Viens Taivānas uzņēmums atbildēja un sniedza papildu informāciju, kuru Komisija pieņēma, kā izklāstīts 107. apsvērumā.

| (80) | Patlaban arī tādas citas Savienības izmeklēšanas iestādes kā OLAF un valstu muitas dienesti izmeklē minēto piecu uzņēmumu veikto importu Savienībā. Lai aizsargātu vēl nepabeigtās izmeklēšanas, ir svarīgi neizpaust informāciju, kas ļautu trešām personām saistīt nākamajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus ar konkrētu uzņēmumu. Tādējādi Komisija nav precizējusi, uz kuru uzņēmumu attiecas konkrētie konstatējumi. Importētāji, kas pirkuši izmeklējamo ražojumu no minētajiem uzņēmumiem un vēlas saprast, kāda ir to piegādātāja faktiskā situācija, lai saņemtu sīkāku informāciju, var tieši sazināties ar piegādātāju vai Komisiju. |
| --- | --- |

(80)

Patlaban arī tādas citas Savienības izmeklēšanas iestādes kā OLAF un valstu muitas dienesti izmeklē minēto piecu uzņēmumu veikto importu Savienībā. Lai aizsargātu vēl nepabeigtās izmeklēšanas, ir svarīgi neizpaust informāciju, kas ļautu trešām personām saistīt nākamajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus ar konkrētu uzņēmumu. Tādējādi Komisija nav precizējusi, uz kuru uzņēmumu attiecas konkrētie konstatējumi. Importētāji, kas pirkuši izmeklējamo ražojumu no minētajiem uzņēmumiem un vēlas saprast, kāda ir to piegādātāja faktiskā situācija, lai saņemtu sīkāku informāciju, var tieši sazināties ar piegādātāju vai Komisiju.

OLAF

| (81) | Šajā izmeklēšanā tika atklāta šāda informācija: konstatēts, ka divi no trijiem uzņēmumiem, kas Taivānā importē laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR, to nebija norādījuši atbildēs uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumā viens no šiem uzņēmumiem atzina, ka atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka šis imports ir saules enerģijas elementu imports no ĶTR. Minētais uzņēmums arī savā muitas deklarācijā norādījis, ka tas ir saules enerģijas elementu imports. Tika atrasti dokumenti, kas liecina, ka abi Taivānas uzņēmumi reeksportējuši laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR Savienībā. |
| --- | --- |

(81)

Šajā izmeklēšanā tika atklāta šāda informācija: konstatēts, ka divi no trijiem uzņēmumiem, kas Taivānā importē laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR, to nebija norādījuši atbildēs uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumā viens no šiem uzņēmumiem atzina, ka atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka šis imports ir saules enerģijas elementu imports no ĶTR. Minētais uzņēmums arī savā muitas deklarācijā norādījis, ka tas ir saules enerģijas elementu imports. Tika atrasti dokumenti, kas liecina, ka abi Taivānas uzņēmumi reeksportējuši laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR Savienībā.

| (82) | Abi šie Taivānas uzņēmumi nesniedza papildu skaidrojumus atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli, jo tie nemaz nesniedza atbildi (sk. 81. apsvērumu). |
| --- | --- |

(82)

Abi šie Taivānas uzņēmumi nesniedza papildu skaidrojumus atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli, jo tie nemaz nesniedza atbildi (sk. 81. apsvērumu).

| (83) | Iepriekš 81. un 82. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā šīs regulas 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanas praksē un tiem nevar piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(83)

Iepriekš 81. un 82. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā šīs regulas 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanas praksē un tiem nevar piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu.

| (84) | Kā izskaidrots tālāk, attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem saskaņā pamatregulas 28. panta 1. punktu tālāk minēto iemeslu dēļ tika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(84)

Kā izskaidrots tālāk, attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem saskaņā pamatregulas 28. panta 1. punktu tālāk minēto iemeslu dēļ tika izmantoti pieejamie fakti.

| (85) | Viens Malaizijas uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka Ķīnas Tautas Republikā pircis saules enerģijas elementus, un minēja, ka moduļi ar Ķīnas izcelsmes elementiem nosūtīti nevis uz Savienību, bet citiem tirgiem. Tomēr šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka nopircis pietiekamu daudzumu elementu ārpus ĶTR, kas tam ļautu ražot saules enerģijas moduļus tādos apjomos, kādus tas eksportējis uz Savienību. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka šis uzņēmums importējis no ĶTR laminētus saules enerģijas moduļus, tos krāpnieciski deklarējot kā solāro stiklu. Tika konstatēts, ka uzņēmumam nav pietiekamu ražošanas jaudu, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tika arī konstatēts, ka uzņēmums ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, kas darbojas fotoelektrisko ražojumu jomā. |
| --- | --- |

(85)

Viens Malaizijas uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka Ķīnas Tautas Republikā pircis saules enerģijas elementus, un minēja, ka moduļi ar Ķīnas izcelsmes elementiem nosūtīti nevis uz Savienību, bet citiem tirgiem. Tomēr šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka nopircis pietiekamu daudzumu elementu ārpus ĶTR, kas tam ļautu ražot saules enerģijas moduļus tādos apjomos, kādus tas eksportējis uz Savienību. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka šis uzņēmums importējis no ĶTR laminētus saules enerģijas moduļus, tos krāpnieciski deklarējot kā solāro stiklu. Tika konstatēts, ka uzņēmumam nav pietiekamu ražošanas jaudu, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tika arī konstatēts, ka uzņēmums ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, kas darbojas fotoelektrisko ražojumu jomā.

| (86) | Atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli Malaizijas uzņēmums noliedza, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Ķīnas izcelsmes elementiem. Tas apgalvoja, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Dienvidkorejas elementiem, kuri savukārt laminēti Ķīnā. Uzņēmums arī atbildēja, ka pasūtījis šo “laminēto stiklu”, jo laminētājs, kas to apkalpo, nav spējis nodrošināt pienācīgu kvalitāti. Tomēr, kā minēts iepriekš, tas bija krāpnieciski deklarēts kā solārais stikls. Turklāt uzņēmums nevarēja demonstrēt, ka tas Dienvidkorejā ir nopircis pietiekami daudz elementu visiem moduļiem, ko tas eksportējis uz Savienību. |
| --- | --- |

(86)

Atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli Malaizijas uzņēmums noliedza, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Ķīnas izcelsmes elementiem. Tas apgalvoja, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Dienvidkorejas elementiem, kuri savukārt laminēti Ķīnā. Uzņēmums arī atbildēja, ka pasūtījis šo “laminēto stiklu”, jo laminētājs, kas to apkalpo, nav spējis nodrošināt pienācīgu kvalitāti. Tomēr, kā minēts iepriekš, tas bija krāpnieciski deklarēts kā solārais stikls. Turklāt uzņēmums nevarēja demonstrēt, ka tas Dienvidkorejā ir nopircis pietiekami daudz elementu visiem moduļiem, ko tas eksportējis uz Savienību.

| (87) | Uzņēmums arī apgalvoja, ka kopš 2014. gada aprīļa tam mainījies īpašnieks. Īpašnieka maiņa tomēr nemaina to, ka pastāv saites starp Malaizijas un Ķīnas uzņēmumiem tādā nozīmē, ka Malaizijas uzņēmuma galvenais izejvielu piegādātājs joprojām ir Ķīnas moduļu ražotājs. |
| --- | --- |

(87)

Uzņēmums arī apgalvoja, ka kopš 2014. gada aprīļa tam mainījies īpašnieks. Īpašnieka maiņa tomēr nemaina to, ka pastāv saites starp Malaizijas un Ķīnas uzņēmumiem tādā nozīmē, ka Malaizijas uzņēmuma galvenais izejvielu piegādātājs joprojām ir Ķīnas moduļu ražotājs.

| (88) | Tāpēc uzņēmuma atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli sniegtie paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu konstatējumu, ka tas reeksportējis uz Savienību Ķīnas izcelsmes laminētos saules enerģijas moduļus un ka vismaz dažos moduļos, ko tas eksportējis uz ES, izmantoti Ķīnas izcelsmes elementi. |
| --- | --- |

(88)

Tāpēc uzņēmuma atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli sniegtie paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu konstatējumu, ka tas reeksportējis uz Savienību Ķīnas izcelsmes laminētos saules enerģijas moduļus un ka vismaz dažos moduļos, ko tas eksportējis uz ES, izmantoti Ķīnas izcelsmes elementi.

| (89) | Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 85.–88. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(89)

Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 85.–88. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu.

| (90) | Tika konstatēts, ka vēl citam uzņēmumam Malaizijā nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tas pats uzņēmums nespēja uzrādīt nevienu darba līgumu ar saviem darbiniekiem; tādējādi tas nevarēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā tam bijuši darbinieki. Šis uzņēmums nespēja uzrādīt pirkuma līgumus par saules enerģijas moduļu ražošanas iekārtām. Uzņēmums arī neinformēja par saistību ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un izmeklējamā ražojuma pirkumiem no saistītā uzņēmuma. Turklāt šis uzņēmums iesniedza dokumentus, kuros norādīti dažādi dibināšanas datumi. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums dibināts 2013. gadā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un beidza ražošanu drīz pēc 2015. gada maija, t. i., pēc tam, kad Malaizijas moduļiem tika noteikta reģistrēšana. |
| --- | --- |

(90)

Tika konstatēts, ka vēl citam uzņēmumam Malaizijā nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tas pats uzņēmums nespēja uzrādīt nevienu darba līgumu ar saviem darbiniekiem; tādējādi tas nevarēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā tam bijuši darbinieki. Šis uzņēmums nespēja uzrādīt pirkuma līgumus par saules enerģijas moduļu ražošanas iekārtām. Uzņēmums arī neinformēja par saistību ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un izmeklējamā ražojuma pirkumiem no saistītā uzņēmuma. Turklāt šis uzņēmums iesniedza dokumentus, kuros norādīti dažādi dibināšanas datumi. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums dibināts 2013. gadā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un beidza ražošanu drīz pēc 2015. gada maija, t. i., pēc tam, kad Malaizijas moduļiem tika noteikta reģistrēšana.

| (91) | Atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli uzņēmums apgalvo, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu Malaizijā nav darba līgumu ar darbiniekiem. Uzņēmums arī apgalvoja, ka tam ir pietiekama jauda, lai ražotu nepieciešamos daudzumus. Uzņēmums arī apgalvoja, ka nolīdzis pārdevējus no Ķīnas uzņēmuma, bet tam nav formālu saišu ar šo Ķīnas uzņēmumu. Šie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. Jo īpaši uzņēmums nav demonstrējis, ka bija spējīgs saražot eksportētos daudzumus. Turklāt ir būtiska neatbilstība starp importēto elementu daudzumiem, ko norādījis uzņēmums, un elementu daudzumu, kuru norādījis tā piegādātājs. Turklāt fakts, ka tas nolīdzis darbiniekus no Ķīnas uzņēmuma apstiprina ar Ķīnas uzņēmumu konstatētās saites. |
| --- | --- |

(91)

Atbildē uz 28. panta 4. punkta vēstuli uzņēmums apgalvo, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu Malaizijā nav darba līgumu ar darbiniekiem. Uzņēmums arī apgalvoja, ka tam ir pietiekama jauda, lai ražotu nepieciešamos daudzumus. Uzņēmums arī apgalvoja, ka nolīdzis pārdevējus no Ķīnas uzņēmuma, bet tam nav formālu saišu ar šo Ķīnas uzņēmumu. Šie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. Jo īpaši uzņēmums nav demonstrējis, ka bija spējīgs saražot eksportētos daudzumus. Turklāt ir būtiska neatbilstība starp importēto elementu daudzumiem, ko norādījis uzņēmums, un elementu daudzumu, kuru norādījis tā piegādātājs. Turklāt fakts, ka tas nolīdzis darbiniekus no Ķīnas uzņēmuma apstiprina ar Ķīnas uzņēmumu konstatētās saites.

| (92) | Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 90. un 91. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(92)

Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 90. un 91. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu.

| (93) | Vēl viens uzņēmums Malaizijā dibināts 2013. gada jūnijā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un sāka pārdot moduļus 2013. gada decembrī, t. i., tikai pēc tam, kad ar sākotnējo regulu tika noteikts galīgais antidempinga un kompensācijas maksājums. Ziņošanas periodā uzņēmums ražoja polikristālu FE moduļus no elementiem, kas lielākoties importēti no Taivānas. Izrādījās, ka šis uzņēmums ir cieši saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, no kura bija pieņemtas saistības, kas vēlāk pārkāpumu dēļ tika atsauktas (12). Pirmkārt, Malaizijas uzņēmuma vadītājs iepriekš bija ieņēmis vadošu amatu Ķīnas uzņēmumā. Otrkārt, elementi sākotnēji tika daudzkārt pirkti ar Ķīnas uzņēmuma un/vai citu Ķīnas uzņēmumu starpniecību, un praksē sakarā ar to acīmredzot pirms tālākas transportēšanas uz uzņēmumu Malaizijā elementi tika transportēti no trešās valsts (lielākoties Taivānas) uz ĶTR. Treškārt, lielākā daļa ziņošanas periodā uz trešām valstīm pārdoto moduļu tika pārdoti ASV uzņēmumam, kas saistīts ar Ķīnas uzņēmumu. Ceturtkārt, Ķīnas uzņēmuma juridiskais pārstāvis bija klāt izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmumā. Piektkārt, izrādās, ka pārdošanas standartlīgumi Ķīnas un Taivānas uzņēmumiem ir vienādi – gan pēc formas, gan satura. Sestkārt, Ķīnas uzņēmuma pārstāvis interneta video ir norādījis, ka Ķīnas uzņēmums sniedz tehniskas konsultācijas Malaizijas uzņēmumam un pārrauga to. |
| --- | --- |

(93)

Vēl viens uzņēmums Malaizijā dibināts 2013. gada jūnijā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un sāka pārdot moduļus 2013. gada decembrī, t. i., tikai pēc tam, kad ar sākotnējo regulu tika noteikts galīgais antidempinga un kompensācijas maksājums. Ziņošanas periodā uzņēmums ražoja polikristālu FE moduļus no elementiem, kas lielākoties importēti no Taivānas. Izrādījās, ka šis uzņēmums ir cieši saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, no kura bija pieņemtas saistības, kas vēlāk pārkāpumu dēļ tika atsauktas (12). Pirmkārt, Malaizijas uzņēmuma vadītājs iepriekš bija ieņēmis vadošu amatu Ķīnas uzņēmumā. Otrkārt, elementi sākotnēji tika daudzkārt pirkti ar Ķīnas uzņēmuma un/vai citu Ķīnas uzņēmumu starpniecību, un praksē sakarā ar to acīmredzot pirms tālākas transportēšanas uz uzņēmumu Malaizijā elementi tika transportēti no trešās valsts (lielākoties Taivānas) uz ĶTR. Treškārt, lielākā daļa ziņošanas periodā uz trešām valstīm pārdoto moduļu tika pārdoti ASV uzņēmumam, kas saistīts ar Ķīnas uzņēmumu. Ceturtkārt, Ķīnas uzņēmuma juridiskais pārstāvis bija klāt izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmumā. Piektkārt, izrādās, ka pārdošanas standartlīgumi Ķīnas un Taivānas uzņēmumiem ir vienādi – gan pēc formas, gan satura. Sestkārt, Ķīnas uzņēmuma pārstāvis interneta video ir norādījis, ka Ķīnas uzņēmums sniedz tehniskas konsultācijas Malaizijas uzņēmumam un pārrauga to.

12

| (94) | No kādas dalībvalsts muitas dienestiem tika saņemti vēl citi informācijas elementi, kurus izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmums nav izpaudis, un tie ir šādi. Malaizijas uzņēmums bija noslēdzis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar to pašu Ķīnas uzņēmumu, no kura tika pieņemtas saistības, un saskaņā ar to Malaizijas uzņēmumam pēc pircēju pieprasījuma bija atļauts izmantot Ķīnas uzņēmuma zīmolu. Turklāt ar vienu no pirmajiem pircējiem Savienībā Malaizijas uzņēmumu iepazīstināja Ķīnas uzņēmuma tirdzniecības pārstāvis. Visbeidzot, kādas dalībvalsts muitas dienesti veica izmeklēšanu attiecībā uz Malaizijas uzņēmuma pirmo sūtījumu uz Savienību, jo moduļiem bija marķējums Made in China, kā arī Ķīnas uzņēmuma zīmols. |
| --- | --- |

(94)

No kādas dalībvalsts muitas dienestiem tika saņemti vēl citi informācijas elementi, kurus izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmums nav izpaudis, un tie ir šādi. Malaizijas uzņēmums bija noslēdzis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar to pašu Ķīnas uzņēmumu, no kura tika pieņemtas saistības, un saskaņā ar to Malaizijas uzņēmumam pēc pircēju pieprasījuma bija atļauts izmantot Ķīnas uzņēmuma zīmolu. Turklāt ar vienu no pirmajiem pircējiem Savienībā Malaizijas uzņēmumu iepazīstināja Ķīnas uzņēmuma tirdzniecības pārstāvis. Visbeidzot, kādas dalībvalsts muitas dienesti veica izmeklēšanu attiecībā uz Malaizijas uzņēmuma pirmo sūtījumu uz Savienību, jo moduļiem bija marķējums Made in China, kā arī Ķīnas uzņēmuma zīmols.

Made in China

| (95) | Malaizijas uzņēmums atbildēja uz 28. panta 4. punkta vēstuli ar 2015. gada 14. decembra vēstuli, norādot, ka tam nav bijis nolūka slēpt komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu un ka tas labticīgi iesniedzis atbrīvojuma veidlapu. Tas arī norādīja, ka dalībvalsts muitas dienesti pēc izmeklēšanas pieņēmuši, ka nepareizi marķētos moduļus faktiski ražojis uzņēmums Malaizijā. Tomēr dalībvalsts muitas dienesti apstiprināja Komisijai, ka šiem moduļiem nav Malaizijas izcelsme. |
| --- | --- |

(95)

Malaizijas uzņēmums atbildēja uz 28. panta 4. punkta vēstuli ar 2015. gada 14. decembra vēstuli, norādot, ka tam nav bijis nolūka slēpt komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu un ka tas labticīgi iesniedzis atbrīvojuma veidlapu. Tas arī norādīja, ka dalībvalsts muitas dienesti pēc izmeklēšanas pieņēmuši, ka nepareizi marķētos moduļus faktiski ražojis uzņēmums Malaizijā. Tomēr dalībvalsts muitas dienesti apstiprināja Komisijai, ka šiem moduļiem nav Malaizijas izcelsme.

| (96) | Pēc informācijas izpaušanas Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu ir balstījusi uz pieņēmumiem, apgalvojumiem un nepatiesām apsūdzībām, sakarā ar to pamatojums un pierādījumi, ja vispār ir, uzņēmumam nekad nav izpausti, un tāpēc ir mazinātas tā tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši tas Komisijai pārmeta, ka tā nav atklājusi 93. apsvērumā minēto interneta video un 94. apsvērumā minēto informāciju no dalībvalsts muitas dienestiem. Pārbaudes apmeklējumā uzņēmums arī apgalvoja, ka nav saistīts ar Ķīnas uzņēmumu un ka nav slēpis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar konkrēto Ķīnas uzņēmumu. Attiecībā uz dalībvalsts muitas dienestu veikto izmeklēšanu uzņēmums apgalvoja, ka beigās visas preces tika izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka uzņēmuma dibināšanas datums un fakts, ka uzņēmums veicis pārdošanu ASV uzņēmumam, kas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, nav arguments, lai atteiktu atbrīvojumu. Malaizijas uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, kura notika 2016. gada 12. janvārī. Pirms minētās uzklausīšanas uzņēmumam tika parādīts interneta video, un uzklausīšanā tas apstiprināja, ka video informācija ir pareiza. |
| --- | --- |

(96)

Pēc informācijas izpaušanas Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu ir balstījusi uz pieņēmumiem, apgalvojumiem un nepatiesām apsūdzībām, sakarā ar to pamatojums un pierādījumi, ja vispār ir, uzņēmumam nekad nav izpausti, un tāpēc ir mazinātas tā tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši tas Komisijai pārmeta, ka tā nav atklājusi 93. apsvērumā minēto interneta video un 94. apsvērumā minēto informāciju no dalībvalsts muitas dienestiem. Pārbaudes apmeklējumā uzņēmums arī apgalvoja, ka nav saistīts ar Ķīnas uzņēmumu un ka nav slēpis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar konkrēto Ķīnas uzņēmumu. Attiecībā uz dalībvalsts muitas dienestu veikto izmeklēšanu uzņēmums apgalvoja, ka beigās visas preces tika izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka uzņēmuma dibināšanas datums un fakts, ka uzņēmums veicis pārdošanu ASV uzņēmumam, kas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, nav arguments, lai atteiktu atbrīvojumu. Malaizijas uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, kura notika 2016. gada 12. janvārī. Pirms minētās uzklausīšanas uzņēmumam tika parādīts interneta video, un uzklausīšanā tas apstiprināja, ka video informācija ir pareiza.

| (97) | Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(97)

Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus.

| (98) | Informācijas elementi, kas minēti 93. apsvērumā, nav tikai pieņēmumi un apgalvojumi, bet fakti, kurus pašus par sevi uzņēmums neapstrīdēja. Turklāt šie fakti uzņēmumam tika darīti zināmi 28. panta vēstulē, kura datēta ar 2015. gada 3. decembri un kurā uzņēmums aicināts sniegt piezīmes. Pēc tam 2015. gada 22. decembrī uzņēmumam tika paziņoti konstatējumi, un atkal uzņēmums tika aicināts sniegt piezīmes. Tādējādi uzņēmuma tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Faktiski pārbaudes apmeklējumā uzņēmums mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat slēpt tās, ieskaitot to, ka tam ir zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgums ar Ķīnas uzņēmumu. Malaizijas uzņēmums pārbaudes apmeklējuma laikā patiesībā minēja, ka izmanto Ķīnas uzņēmuma zīmolu, tomēr skaidri norādīja, ka uz ierobežotu laiku. Apmeklējumā zīmola izmantošanas līgums netika uzrādīts, un netika arī atklāts, ka tas pagarināts vēl uz četriem gadiem. Neviens no iepriekš 93. apsvērumā minētajiem informācijas elementiem, kas liecina par spēcīgām komerciālās saitēm starp abiem uzņēmumiem, pārbaudes apmeklējumā Komisijas dienestiem netika nedz detalizēti izskaidrots, nedz izpausts. Arī šo informācijas elementu pareizību uzņēmums neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(98)

Informācijas elementi, kas minēti 93. apsvērumā, nav tikai pieņēmumi un apgalvojumi, bet fakti, kurus pašus par sevi uzņēmums neapstrīdēja. Turklāt šie fakti uzņēmumam tika darīti zināmi 28. panta vēstulē, kura datēta ar 2015. gada 3. decembri un kurā uzņēmums aicināts sniegt piezīmes. Pēc tam 2015. gada 22. decembrī uzņēmumam tika paziņoti konstatējumi, un atkal uzņēmums tika aicināts sniegt piezīmes. Tādējādi uzņēmuma tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Faktiski pārbaudes apmeklējumā uzņēmums mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat slēpt tās, ieskaitot to, ka tam ir zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgums ar Ķīnas uzņēmumu. Malaizijas uzņēmums pārbaudes apmeklējuma laikā patiesībā minēja, ka izmanto Ķīnas uzņēmuma zīmolu, tomēr skaidri norādīja, ka uz ierobežotu laiku. Apmeklējumā zīmola izmantošanas līgums netika uzrādīts, un netika arī atklāts, ka tas pagarināts vēl uz četriem gadiem. Neviens no iepriekš 93. apsvērumā minētajiem informācijas elementiem, kas liecina par spēcīgām komerciālās saitēm starp abiem uzņēmumiem, pārbaudes apmeklējumā Komisijas dienestiem netika nedz detalizēti izskaidrots, nedz izpausts. Arī šo informācijas elementu pareizību uzņēmums neapstrīdēja.

| (99) | Pamatregulas 23. panta 6. punkts paredz, ka atbrīvojumu var saņemt ražotājs eksportētājs, kas pierāda, ka nav saistīts ne ar vienu ražotāju, kuram piemēro pasākumus, un nav iesaistīts apiešanas praksē. |
| --- | --- |

(99)

Pamatregulas 23. panta 6. punkts paredz, ka atbrīvojumu var saņemt ražotājs eksportētājs, kas pierāda, ka nav saistīts ne ar vienu ražotāju, kuram piemēro pasākumus, un nav iesaistīts apiešanas praksē.

| (100) | Attiecībā uz pirmo kritēriju (nav saistības ar ražotāju, kuram piemēro pasākumu) ražotājs eksportētājs mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat centās slēpt 93. apsvērumā aprakstītās daudzās saites ar Ķīnas uzņēmumu. Tomēr ražotājam eksportētājam ir pienākums pierādīt šādu saišu neesību. Sadarbības šajā jautājumā nebija, un nebija iespējams pārbaudīt visu jauno informāciju, kas tika sniegta atbildē uz izpausto informāciju, tāpēc, lai, pamatojoties uz faktiem, novērtētu, vai ražotājs eksportētājs atspēkojis pirmšķietamo iespaidu, ka tas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav to atspēkojis, jo ir daudz norāžu, kas liecina par ciešu saiti starp Ķīnas uzņēmumu un ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(100)

Attiecībā uz pirmo kritēriju (nav saistības ar ražotāju, kuram piemēro pasākumu) ražotājs eksportētājs mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat centās slēpt 93. apsvērumā aprakstītās daudzās saites ar Ķīnas uzņēmumu. Tomēr ražotājam eksportētājam ir pienākums pierādīt šādu saišu neesību. Sadarbības šajā jautājumā nebija, un nebija iespējams pārbaudīt visu jauno informāciju, kas tika sniegta atbildē uz izpausto informāciju, tāpēc, lai, pamatojoties uz faktiem, novērtētu, vai ražotājs eksportētājs atspēkojis pirmšķietamo iespaidu, ka tas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav to atspēkojis, jo ir daudz norāžu, kas liecina par ciešu saiti starp Ķīnas uzņēmumu un ražotāju eksportētāju.

| (101) | Katrā ziņā un pat ja būtu panākta atbilstība pirmajam kritērijam, quod non, Komisija uzskata, ka nav panākta atbilstība otrajam kritērijam. Ražotājs eksportētājs ir iesaistīts apiešanas praksē divos atšķirīgos veidos, no kuriem katrs pats par sevi ir pietiekams, lai noraidītu atbrīvojuma pieprasījumu. Svarīga norāde par iesaisti apiešanas praksē, kas ir kopīga abiem veidiem un nav apstrīdēta, ir tas, ka ražotājs eksportētājs sācis darbību pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(101)

Katrā ziņā un pat ja būtu panākta atbilstība pirmajam kritērijam, quod non, Komisija uzskata, ka nav panākta atbilstība otrajam kritērijam. Ražotājs eksportētājs ir iesaistīts apiešanas praksē divos atšķirīgos veidos, no kuriem katrs pats par sevi ir pietiekams, lai noraidītu atbrīvojuma pieprasījumu. Svarīga norāde par iesaisti apiešanas praksē, kas ir kopīga abiem veidiem un nav apstrīdēta, ir tas, ka ražotājs eksportētājs sācis darbību pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas.

quod non

| (102) | Pirmkārt, uzņēmuma apgalvojums, ka visas 96. apsvērumā minētās preces izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi, ir aplams. Dalībvalsts muitas dienesti Komisijai ir snieguši informāciju, kas liecina, ka tie tiek uzskatīti par Ķīnas izcelsmes moduļiem, proti, Ķīnas uzņēmuma nosaukums ir marķēts uz konkrēto saules enerģijas moduļu paliktņiem. Lai aizsargātu vēl nepabeigto izmeklēšanu, ko bija iesākusi dalībvalsts muitas pārvalde, šo informāciju Malaizijas uzņēmumam izpaust nevarēja. Tomēr Komisija vērsa uzņēmuma uzmanību uz to, ka tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona, pamatojoties uz savu pilnvaru 12., 13. un 15. pantu, var pārbaudīt informācijas pareizību. |
| --- | --- |

(102)

Pirmkārt, uzņēmuma apgalvojums, ka visas 96. apsvērumā minētās preces izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi, ir aplams. Dalībvalsts muitas dienesti Komisijai ir snieguši informāciju, kas liecina, ka tie tiek uzskatīti par Ķīnas izcelsmes moduļiem, proti, Ķīnas uzņēmuma nosaukums ir marķēts uz konkrēto saules enerģijas moduļu paliktņiem. Lai aizsargātu vēl nepabeigto izmeklēšanu, ko bija iesākusi dalībvalsts muitas pārvalde, šo informāciju Malaizijas uzņēmumam izpaust nevarēja. Tomēr Komisija vērsa uzņēmuma uzmanību uz to, ka tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona, pamatojoties uz savu pilnvaru 12., 13. un 15. pantu, var pārbaudīt informācijas pareizību.

| (103) | Muitas dienestu sniegtā informācija ir pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir veicis pārsūtīšanu, tāpēc tā ir arī pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir iesaistījies apiešanas praksē. |
| --- | --- |

(103)

Muitas dienestu sniegtā informācija ir pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir veicis pārsūtīšanu, tāpēc tā ir arī pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir iesaistījies apiešanas praksē.

| (104) | Otrkārt, ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ir noslēgts zīmola izmantošanas līgums, un tas tika pagarināts laikā, kad Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas bija uzņēmies saistības, veica eksportu uz Savienību. Cita starpā saistības liedz pārdot Savienībā attiecīgo ražojumu, kas ražots trešā valstī, jo tādējādi nebūtu iespējams uzraudzīt saistību izpildi, it īpaši noteikumu par šķērspārdošanu, vai šāda uzraudzība būtu ļoti grūta. Saistību nekonfidenciālās versijas noteikumi bija nozarei labi zināmi, un Komisijas dienesti tos darīja pieejamus pēc pieprasījuma. Turklāt, ņemot vērā uzņēmuma ciešas komerciālas saites ar Ķīnas ražotāju, noteikumi bija pieejami arī ražotājam eksportētājam. Noslēdzot zīmola izmantošanas līgumu, ražotājs eksportētājs ir apgājis saistību noteikumus un arī šādā veidā iesaistījies apiešanas praksē. 2016. gada 12. janvāra uzklausīšanā Malaizijas uzņēmums norādīja, ka nav sniedzis nepatiesu vai maldinošu informāciju un ka tiešām ir faktiskais saules enerģijas moduļu ražotājs Malaizijā. Attiecībā uz pierādījumiem no dalībvalsts muitas pārvaldes, kurus iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja atklāt Malaizijas uzņēmumam, uzņēmums lūdza uzklausīšanas amatpersonas biroju pārbaudīt to pareizību. Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona pēc tam informēja uzņēmumu, ka dalībvalsts muitas pārvaldes sniegtās informācijas pareizība ir pārbaudīta un ka, pamatojoties uz to, dalībvalsts muitas dienesti secinājuši, ka ievērojamam moduļu apjomam konkrētajā sūtījumā ir Ķīnas izcelsme. |
| --- | --- |

(104)

Otrkārt, ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ir noslēgts zīmola izmantošanas līgums, un tas tika pagarināts laikā, kad Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas bija uzņēmies saistības, veica eksportu uz Savienību. Cita starpā saistības liedz pārdot Savienībā attiecīgo ražojumu, kas ražots trešā valstī, jo tādējādi nebūtu iespējams uzraudzīt saistību izpildi, it īpaši noteikumu par šķērspārdošanu, vai šāda uzraudzība būtu ļoti grūta. Saistību nekonfidenciālās versijas noteikumi bija nozarei labi zināmi, un Komisijas dienesti tos darīja pieejamus pēc pieprasījuma. Turklāt, ņemot vērā uzņēmuma ciešas komerciālas saites ar Ķīnas ražotāju, noteikumi bija pieejami arī ražotājam eksportētājam. Noslēdzot zīmola izmantošanas līgumu, ražotājs eksportētājs ir apgājis saistību noteikumus un arī šādā veidā iesaistījies apiešanas praksē. 2016. gada 12. janvāra uzklausīšanā Malaizijas uzņēmums norādīja, ka nav sniedzis nepatiesu vai maldinošu informāciju un ka tiešām ir faktiskais saules enerģijas moduļu ražotājs Malaizijā. Attiecībā uz pierādījumiem no dalībvalsts muitas pārvaldes, kurus iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja atklāt Malaizijas uzņēmumam, uzņēmums lūdza uzklausīšanas amatpersonas biroju pārbaudīt to pareizību. Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona pēc tam informēja uzņēmumu, ka dalībvalsts muitas pārvaldes sniegtās informācijas pareizība ir pārbaudīta un ka, pamatojoties uz to, dalībvalsts muitas dienesti secinājuši, ka ievērojamam moduļu apjomam konkrētajā sūtījumā ir Ķīnas izcelsme.

| (105) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(105)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 28. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem.

| (106) | Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 93.–105. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par Malaizijas uzņēmuma ciešajām saitēm ar Ķīnas uzņēmumu, iesaistīšanos pārsūtīšanā un saistību pārkāpumos, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu. |
| --- | --- |

(106)

Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 93.–105. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par Malaizijas uzņēmuma ciešajām saitēm ar Ķīnas uzņēmumu, iesaistīšanos pārsūtīšanā un saistību pārkāpumos, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 23. panta 6. punktu.

| (107) | Viens uzņēmums Taivānā nav laikus sniedzis detalizētu informāciju par saistītā uzņēmuma ražotu elementu komercializāciju, kuri tika uzrādīti kā pusvadītāju plašu griezēji, datus par importu, Taivānai noteikto ierobežojumu ievērošanu un precīzu informāciju par pirkumu plūsmām. Papildu paskaidrojumi, ko uzņēmums sniedza, saņēmis 28. panta 1. punkta vēstuli, tomēr bija pietiekami, lai piešķirtu uzņēmumam atbrīvojumu, jo tas sniedza prasīto informāciju, kuru Komisija varēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

(107)

Viens uzņēmums Taivānā nav laikus sniedzis detalizētu informāciju par saistītā uzņēmuma ražotu elementu komercializāciju, kuri tika uzrādīti kā pusvadītāju plašu griezēji, datus par importu, Taivānai noteikto ierobežojumu ievērošanu un precīzu informāciju par pirkumu plūsmām. Papildu paskaidrojumi, ko uzņēmums sniedza, saņēmis 28. panta 1. punkta vēstuli, tomēr bija pietiekami, lai piešķirtu uzņēmumam atbrīvojumu, jo tas sniedza prasīto informāciju, kuru Komisija varēja pārbaudīt.

28. panta 1. punkta vēstuli,

| (108) | Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 107. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem moduļiem un elementiem. |
| --- | --- |

(108)

Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 107. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem moduļiem un elementiem.

Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 107. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 23. panta 6. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem

.

| (109) | Jo īpaši lielākā daļa šo uzņēmumu ir dibināti pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR. Ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, tika pārbaudītas visu šo uzņēmumu ražošanas iekārtas. Ražošanas apjoma un jaudas statistikas, ražošanas izmaksu, izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču iegādes un pārdošanas eksportam uz Savienību izmaksu pārbaude apstiprina, ka šie uzņēmumi bijuši faktiskie ražotāji, un apiešana netika konstatēta. |
| --- | --- |

(109)

Jo īpaši lielākā daļa šo uzņēmumu ir dibināti pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR. Ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, tika pārbaudītas visu šo uzņēmumu ražošanas iekārtas. Ražošanas apjoma un jaudas statistikas, ražošanas izmaksu, izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču iegādes un pārdošanas eksportam uz Savienību izmaksu pārbaude apstiprina, ka šie uzņēmumi bijuši faktiskie ražotāji, un apiešana netika konstatēta.

| (110) | Citiem ražotājiem, kuri šajā procedūrā nav pieteikušies un izmeklēšanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no attiecinātā kompensācijas maksājuma, ievērojot pamatregulas 20. pantu un 23. panta 6. punktu, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots. |
| --- | --- |

(110)

Citiem ražotājiem, kuri šajā procedūrā nav pieteikušies un izmeklēšanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no attiecinātā kompensācijas maksājuma, ievērojot pamatregulas 20. pantu un 23. panta 6. punktu, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots.

| (111) | Pēc informācijas izpaušanas vairāki uzņēmumi pauda gandarījumu par Komisijas lēmumu piešķirt tiem atbrīvojumu. Šie uzņēmumi tomēr norādīja arī, ka dažādi uzņēmumi saules enerģijas nozarē savstarpēji plaši izmanto vienošanos (bieži dēvētu par “OEM vienošanos”), sakarā ar to elementu/moduļu ražotāji (bieži dēvēti par “zīmolu īpašniekiem”) dažkārt nosūta daļu savu elementu citiem ražotājiem (bieži dēvētiem par “OEM ražotājiem”) montāžai moduļos. Šie uzņēmumi lūdza precizējumu, ka tie varēs izmantot atbrīvojumu, ja tie noslēgs šādu vienošanos. Komisija apstiprina, ka saules enerģijas paneļu nozarē mēdz slēgt šīs vienošanās, ko pareizāk būtu dēvēt par apakšlīgumiem, un tie ietilpst piešķirto atbrīvojumu darbības jomā. Ievērojot šādas vienošanās, piegādātājus un izejvielu izcelsmi pārrauga zīmolu īpašnieki; apakšlīguma slēdzējs izmanto zīmola īpašnieka sniegto modeļa dizaina paraugu, un sakarā ar to zīmola īpašnieks pārrauga ražošanas procesu. Tomēr arī ar šādiem vienošanās nosacījumiem elementiem jābūt ražotiem uzņēmumos, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(111)

Pēc informācijas izpaušanas vairāki uzņēmumi pauda gandarījumu par Komisijas lēmumu piešķirt tiem atbrīvojumu. Šie uzņēmumi tomēr norādīja arī, ka dažādi uzņēmumi saules enerģijas nozarē savstarpēji plaši izmanto vienošanos (bieži dēvētu par “OEM vienošanos”), sakarā ar to elementu/moduļu ražotāji (bieži dēvēti par “zīmolu īpašniekiem”) dažkārt nosūta daļu savu elementu citiem ražotājiem (bieži dēvētiem par “OEM ražotājiem”) montāžai moduļos. Šie uzņēmumi lūdza precizējumu, ka tie varēs izmantot atbrīvojumu, ja tie noslēgs šādu vienošanos. Komisija apstiprina, ka saules enerģijas paneļu nozarē mēdz slēgt šīs vienošanās, ko pareizāk būtu dēvēt par apakšlīgumiem, un tie ietilpst piešķirto atbrīvojumu darbības jomā. Ievērojot šādas vienošanās, piegādātājus un izejvielu izcelsmi pārrauga zīmolu īpašnieki; apakšlīguma slēdzējs izmanto zīmola īpašnieka sniegto modeļa dizaina paraugu, un sakarā ar to zīmola īpašnieks pārrauga ražošanas procesu. Tomēr arī ar šādiem vienošanās nosacījumiem elementiem jābūt ražotiem uzņēmumos, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

OEM

OEM

| (112) | Ja ir pamatoti piešķirt atbrīvojumu, tad spēkā esošos attiecinātos pasākumus attiecīgi groza. Tādējādi, lai nodrošinātu atbilstību minētā punkta nosacījumiem, visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti. |
| --- | --- |

(112)

Ja ir pamatoti piešķirt atbrīvojumu, tad spēkā esošos attiecinātos pasākumus attiecīgi groza. Tādējādi, lai nodrošinātu atbilstību minētā punkta nosacījumiem, visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.

| (113) | Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro attiecināto kompensācijas maksājumu. |
| --- | --- |

(113)

Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro attiecināto kompensācijas maksājumu.

5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (114) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus. |
| --- | --- |

(114)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus.

| (115) | Šajā regulā paredzētie pasākumi r saskaņa ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(115)

Šajā regulā paredzētie pasākumi r saskaņa ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1225/2009 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   
  “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo galīgo kompensācijas maksājumu, kas ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 1239/2013 1. panta 2. punktu noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie nav tranzītā GATT V panta nozīmē, ar šo attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Malaizija | AUO – SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Taivāna | ANJI Technology Co., Ltd
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd
  Topcell Solar International Co., Ltd
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Malaizija

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Taivāna

ANJI Technology Co., Ltd

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd

Topcell Solar International Co., Ltd

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

2.   Atbrīvojumus, kas piešķirti šā panta 1. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem vai ko saskaņā ar 2. panta 2. punktu atļāvusi piešķirt Komisija, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs ražotāja vai nosūtītāja izdots rēķins, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats. Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie elementi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti:

| i) | uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts); VAI |
| --- | --- |

i)

i)

uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts); VAI

uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts); VAI

| ii) | trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), |
| --- | --- |

ii)

ii)

trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts),

trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts),

(lieko variantu svītrot)

(lieko variantu svītrot)

no kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem, kas ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods [norāda, ja attiecīgajai valstij piemēro spēkā esošos sākotnējos vai pretapiešanas pasākumus]), kurš atrodas (attiecīgā valsts).

no kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem, kas ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods [norāda, ja attiecīgajai valstij piemēro spēkā esošos sākotnējos vai pretapiešanas pasākumus]), kurš atrodas (attiecīgā valsts).

Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Ja šāds rēķins netiek uzrādīts un/vai iepriekš minētajā paziņojumā netiek norādīti viens vai abi Taric papildu kodi, tad piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”, un muitas deklarācijā tiek prasīts norādīt Taric papildu kodu B999.

Taric

Taric

3.   Ar šā panta 1. punktu attiecināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/832 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 597/2009 23. panta 4. punktu un 24. panta 5. punktu, izņemot tādu ražojumu importu, kurus ražojuši 1. punktā uzskaitītie uzņēmumi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījumu sūta uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/39 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/39

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 23. panta 6. punktu Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru to uzņēmumu veikto importu, kuri neapiet ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1239/2013 noteiktos kompensācijas pasākumus, atļauj atbrīvot no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu.

3. pants

Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Īstenošanas regulas (ES) 2015/832 2. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.

1

(2)  Padomes 2013. gada 2. decembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 1239/2013, ar ko nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kurus nosūta no Ķīnas Tautas Republikas (OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.).

2

(3)  
  OV L 132, 29.5.2015., 53. lpp.

3

(4)  
  Comext ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

4

Comext

Eurostat

(5)  Sk. 9.–16. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

5

(6)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

6

(7)  Turpat.

7

(8)  Sk. 9.–14. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

8

(9)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

9

(10)  Turpat.

10

(11)  
  OV L 325, 5.12.2013., 66. lpp.

11

(12)  Komisijas 2015. gada 4. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/866, ar ko atsauc triju ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.). Viens no šiem trijiem ražotājiem eksportētājiem ir Ķīnas uzņēmums, kas minēts šeit iepriekš.

12

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/76

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/185

(2016. gada 11. februāris),

ar ko galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 13. panta 3. punktu,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

PROCEDŪRA

1.1.   Spēkā esošie pasākumi

Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 (“sākotnējā regula”) Padome kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 53,4 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 (“sākotnējā regula”) Padome kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, no Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR” jeb “Ķīna”) noteica galīgo antidempinga maksājumu 53,4 % apmērā visiem pārējiem uzņēmumiem, kas nav norādīti minētās regulas 1. panta 2. punktā un 1. pielikumā. Šie pasākumi še tālāk saukti “spēkā esošie pasākumi”, un izmeklēšana, kuras rezultātā ar sākotnējo regulu noteica pasākumus, še tālāk saukta “sākotnējā izmeklēšana”.

1.2.   Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

Procedūras sākšana pēc pieprasījuma

| (2) | Savienības ražotājs, kas ražo kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļus jeb paneļus un tāda veida elementus, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, 2015. gada 15. aprīlī iesniedza pieprasījumu, kurā norādīja, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi, kas noteikti kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam no ĶTR, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, tiek apieti caur Malaiziju un Taivānu. |
| --- | --- |

(2)

Savienības ražotājs, kas ražo kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļus jeb paneļus un tāda veida elementus, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, 2015. gada 15. aprīlī iesniedza pieprasījumu, kurā norādīja, ka antidempinga un kompensācijas pasākumi, kas noteikti kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam no ĶTR, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, tiek apieti caur Malaiziju un Taivānu.

| (3) | Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR, Malaizijas un Taivānas saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pamatota iemesla vai izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana. |
| --- | --- |

(3)

Pieprasījumā sniegti pirmšķietami pierādījumi, kas liecina, ka pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas ievērojami mainījies ar eksportu no ĶTR, Malaizijas un Taivānas saistītais tirdzniecības modelis, un liek domāt, ka pārmaiņas izraisījusi spēkā esošo pasākumu noteikšana. Tajā apgalvots, ka pārmaiņām nav cita pamatota iemesla vai izskaidrojuma kā vien spēkā esošo pasākumu noteikšana.

| (4) | Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais importa apjoms no Malaizijas un Taivānas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt pierādījumi liecināja, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme mazināta gan daudzuma, gan cenas ziņā. Pierādījumi liecina, ka pieaugušais importa apjoms no Malaizijas un Taivānas pārdots par cenām, kuras ir zemākas nekā sākotnējā izmeklēšanā noteiktā cena, kas nerada kaitējumu.

| (5) | Visbeidzot, pirmšķietami pierādījumi liecina, ka no Malaizijas un Taivānas nosūtītie silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgajam ražojumam, tiek pārdoti par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(5)

Visbeidzot, pirmšķietami pierādījumi liecina, ka no Malaizijas un Taivānas nosūtītie silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, attiecībā pret normālo vērtību, kas sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgajam ražojumam, tiek pārdoti par dempinga cenām.

| (6) | Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/833 (2) (“procedūras sākšanas regula”). Ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī deva rīkojumu muitas dienestiem reģistrēt no Malaizijas un Taivānas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importu, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos. Uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 1. oktobrī tika apspriests pieprasījuma iesniedzēja 2015. gada 13. jūlijā iesniegtais pieprasījums pārtraukt no Taivānas importētu saules enerģijas elementu reģistrēšanu, un tas tika noraidīts. |
| --- | --- |

(6)

Pēc dalībvalstu informēšanas konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pirmšķietamu pierādījumu, lai sāktu izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulas 13. pantu, Komisija sāka izmeklēšanu ar Īstenošanas regulu (ES) 2015/833 (2) (“procedūras sākšanas regula”). Ievērojot pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, Komisija ar procedūras sākšanas regulu arī deva rīkojumu muitas dienestiem reģistrēt no Malaizijas un Taivānas nosūtītu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importu, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos. Uzklausīšanā pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas 2015. gada 1. oktobrī tika apspriests pieprasījuma iesniedzēja 2015. gada 13. jūlijā iesniegtais pieprasījums pārtraukt no Taivānas importētu saules enerģijas elementu reģistrēšanu, un tas tika noraidīts.

2

1.3.   Izmeklēšana

Izmeklēšana

| (7) | Komisija informēja ĶTR, Malaizijas un Taivānas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Malaizijā un Taivānā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija informēja ĶTR, Malaizijas un Taivānas iestādes, ražotājus eksportētājus un tirgotājus minētajās valstīs, zināmos importētājus Savienībā un Savienības ražošanas nozari, ka tiek sākta izmeklēšana. Ražotājiem/eksportētājiem ĶTR, Malaizijā un Taivānā, kuri Komisijai bija zināmi vai kuri bija pieteikušies procedūras sākšanas regulas 15. apsvērumā noteiktajā termiņā, tika nosūtītas anketas. Anketas tika nosūtītas arī importētājiem Savienībā. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja procedūras sākšanas regulā noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu.

| (8) | Pieteicās 14 uzņēmumi no Malaizijas; 29 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas; 9 uzņēmumi no ĶTR; 25 uzņēmumi no Savienības, ieskaitot Savienības ražošanas nozari, nesaistītus importētājus un uzstādītājus, un piecas nozares un lietotāju apvienības. |
| --- | --- |

(8)

Pieteicās 14 uzņēmumi no Malaizijas; 29 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas; 9 uzņēmumi no ĶTR; 25 uzņēmumi no Savienības, ieskaitot Savienības ražošanas nozari, nesaistītus importētājus un uzstādītājus, un piecas nozares un lietotāju apvienības.

| (9) | No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Malaysian Solar Resources nosūtīta atbilde bija tik nepilnīga, ka Komisija nespēja to pienācīgi pārbaudīt. Tāpēc Komisija pieprasījumu noraidīja. Pieci Malaizijas uzņēmumi – W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. un PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. – informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod un atbildes uz anketas jautājumiem nesniegs. Daži no tiem ir jaunuzņēmumi. |
| --- | --- |

(9)

No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Malaysian Solar Resources nosūtīta atbilde bija tik nepilnīga, ka Komisija nespēja to pienācīgi pārbaudīt. Tāpēc Komisija pieprasījumu noraidīja. Pieci Malaizijas uzņēmumi – W&K Solar (M) Sdn. Bhd., Solexel (M) Sdn. Bhd., Solartif Sdn Bhd, Jinko Solar Technology Sdn. Bhd. un PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd. – informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod un atbildes uz anketas jautājumiem nesniegs. Daži no tiem ir jaunuzņēmumi.

Malaysian Solar Resources

W&K Solar (M) Sdn. Bhd.

Solexel (M) Sdn. Bhd.

Solartif Sdn Bhd

Jinko Solar Technology Sdn. Bhd.

PV Hi Tech Solar Sdn. Bhd.

| (10) | Pieteicās 28 Taivānas uzņēmumi. SunEdge Technology informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumam nav priekšmeta, un tas tiek noraidīts. Mosel Vitelic Inc. informēja Komisiju, ka 2015. gada jūnijā izbeidzis ražošanu; tāpēc atbrīvojumu tas vairs nepieprasīja. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Trīs uzņēmumi – iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd un DS Technology Co. Ltd – atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka paši neveic ražošanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, un noraidīja to pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumi netika veikti uzņēmumos, par kuriem tika uzskatīts, ka tie neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, vai kuru pieprasījumi tika noraidīti. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos. |
| --- | --- |

(10)

Pieteicās 28 Taivānas uzņēmumi. SunEdge Technology informēja Komisiju, ka izmeklējamo ražojumu uz Savienību nepārdod. Tāpēc uzņēmuma pieprasījumam nav priekšmeta, un tas tiek noraidīts. Mosel Vitelic Inc. informēja Komisiju, ka 2015. gada jūnijā izbeidzis ražošanu; tāpēc atbrīvojumu tas vairs nepieprasīja. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Trīs uzņēmumi – iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd un DS Technology Co. Ltd – atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka paši neveic ražošanu. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka šie uzņēmumi neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, un noraidīja to pieprasījumus. Pārbaudes apmeklējumi netika veikti uzņēmumos, par kuriem tika uzskatīts, ka tie neatbilst atbrīvojuma nosacījumiem, vai kuru pieprasījumi tika noraidīti. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

SunEdge Technology

Mosel Vitelic Inc.

iSolar Energy Technology Co. Ltd, IST Energy Co. Ltd

DS Technology Co. Ltd

| (11) | Atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza nesaistītie importētāji Savienībā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nebija saistīti ar Taivānas vai Malaizijas ražotājiem, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un arī trīs saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt Komisija saņēma 14 atbildes no ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(11)

Atbildes uz anketas jautājumiem nesniedza nesaistītie importētāji Savienībā. Trīs Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas nebija saistīti ar Taivānas vai Malaizijas ražotājiem, sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, un arī trīs saistītie Ķīnas ražotāji eksportētāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt Komisija saņēma 14 atbildes no ieinteresētajām personām.

| (12) | Tālāk uzskaitītās Malaizijas un Taivānas uzņēmumu grupas sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, un pēc tam tajās tika veikti pārbaudes apmeklējumi. | Ražotāji eksportētāji Malaizijā







  — | AUO – SunPower Sdn. Bhd. |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Tālāk uzskaitītās Malaizijas un Taivānas uzņēmumu grupas sniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, un pēc tam tajās tika veikti pārbaudes apmeklējumi.

Ražotāji eksportētāji Malaizijā

Ražotāji eksportētāji Malaizijā

—

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

| — | Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Eco Future Manufacturer Industry (M) Sdn. Bhd.

| — | Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics ir līgumražotājs; Komisija pārbaudīja arī OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd.) |
| --- | --- |

—

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd. (Flextronics ir līgumražotājs; Komisija pārbaudīja arī OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd.)

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Flextronics

OEM company SunEdison Products Singapore Pte Ltd.

| — | Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

| — | Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Promelight Technology (Malaysia) Sdn. Bhd.

| — | Sun M Energy Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

Sun M Energy Sdn. Bhd.

| — | TS Solartech Sdn. Bhd. |
| --- | --- |

—

TS Solartech Sdn. Bhd.

| | Ražotāji eksportētāji Taivānā







  — | AblyTek Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

Ražotāji eksportētāji Taivānā

Ražotāji eksportētāji Taivānā

—

AblyTek Co., Ltd.

| — | ANJI Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

ANJI Technology Co., Ltd.

| — | AU Optronics Corporation |
| --- | --- |

—

AU Optronics Corporation

| — | Big Sun Energy Technology Inc. |
| --- | --- |

—

Big Sun Energy Technology Inc.

| — | EEPV Corp. |
| --- | --- |

—

EEPV Corp.

| — | E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (pārbaudot šo uzņēmumu, tika pārbaudīts arī Gloria Solar) |
| --- | --- |

—

E-TON Solar Tech. Co., Ltd. (pārbaudot šo uzņēmumu, tika pārbaudīts arī Gloria Solar)

E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

Gloria Solar

| — | Gintech Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintech Energy Corporation

| — | Gintung Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Gintung Energy Corporation

| — | Inventec Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Energy Corporation

| — | Inventec Solar Energy Corporation |
| --- | --- |

—

Inventec Solar Energy Corporation

| — | LOF Solar Corp. |
| --- | --- |

—

LOF Solar Corp.

| — | Ming Hwei Energy Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

| — | Motech Industries, Inc. |
| --- | --- |

—

Motech Industries, Inc.

| — | Neo Solar Power Corporation |
| --- | --- |

—

Neo Solar Power Corporation

| — | Perfect Source Technology Corp. |
| --- | --- |

—

Perfect Source Technology Corp.

| — | Ritek Corporation |
| --- | --- |

—

Ritek Corporation

| — | Sino-American Silicon Products Inc. |
| --- | --- |

—

Sino-American Silicon Products Inc.

| — | Solartech Energy Corp. |
| --- | --- |

—

Solartech Energy Corp.

| — | Sunengine Corporation Ltd. |
| --- | --- |

—

Sunengine Corporation Ltd.

| — | Topcell Solar International Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Topcell Solar International Co., Ltd.

| — | TSEC Corporation |
| --- | --- |

—

TSEC Corporation

| — | Universal Hardware Corporation |
| --- | --- |

—

Universal Hardware Corporation

| — | Win Win Precision Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

1.4.   Izmeklēšanas periods

Izmeklēšanas periods

| (13) | Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv dempings, par laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati. |
| --- | --- |

(13)

Izmeklēšanas periods aptvēra laikposmu no 2012. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 31. martam (“IP”). Informācija par IP tika vākta, lai cita starpā izmeklētu apgalvojumu par pārmaiņām tirdzniecības modelī. Lai pārbaudītu, vai varētu būt mazinājusies spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme un vai pastāv dempings, par laikposmu no 2014. gada 1. aprīļa līdz 2015. gada 31. martam (“ziņošanas periods” jeb “ZP”) tika vākti detalizētāki dati.

2.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

2.1.   Vispārīgi apsvērumi

Vispārīgi apsvērumi

| (14) | Saskaņā ar pamatregula 13. panta 1. punktu, secīgi analizējot, vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību bijušas pārmaiņas, tika novērtēts, vai tikuši apieti pasākumi; vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un, ja vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, vai ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām. |
| --- | --- |

(14)

Saskaņā ar pamatregula 13. panta 1. punktu, secīgi analizējot, vai tirdzniecības modelī starp trešām valstīm un Savienību bijušas pārmaiņas, tika novērtēts, vai tikuši apieti pasākumi; vai minētās pārmaiņas izraisījusi kāda prakse, process vai darbs, kam nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma kā vien maksājuma noteikšana; vai ir pierādījumi par kaitējumu vai to, ka maksājuma koriģējošā ietekme mazināta līdzīgā ražojuma cenas un/vai daudzumu ziņā; un, ja vajadzīgs saskaņā ar pamatregulas 2. pantu, vai ir pierādījumi par dempingu saistībā ar līdzīgajam ražojumam agrāk noteiktajām normālajām vērtībām.

2.2.   Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

Attiecīgais ražojums un līdzīgais ražojums

| (15) | Ražojums, ar ko saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90, to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai tos nosūta no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie netiek pārvadāti tranzītā GATT V panta izpratnē (“attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(15)

Ražojums, ar ko saistīta pasākumu iespējamā apiešana, ir kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (elementu biezums nepārsniedz 400 mikrometrus), patlaban tos klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90, to izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai tos nosūta no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie netiek pārvadāti tranzītā GATT V panta izpratnē (“attiecīgais ražojums”).

GATT

| (16) | No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:






  — | ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus, |
| --- | --- | --- |

(16)

No attiecīgā ražojuma definīcijas ir izslēgti šādi ražojuma veidi:

—

ar saules enerģiju darbināmas uzlādes ierīces, kas sastāv no mazāk nekā sešiem elementiem, ir pārnēsājamas un nodrošina elektroenerģiju ierīcēm vai uzlādē akumulatorus,

| — | plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi, |
| --- | --- |

—

plānkārtiņu fotoelektriskie ražojumi,

| — | kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i), |
| --- | --- |

—

kristāliskā silīcija fotoelektriskie ražojumi, kas ir pastāvīgi integrēti tādās elektriskajās ierīcēs, kuru funkcija nav enerģijas ražošana un kuru patērēto elektroenerģiju ražo integrētais(-ie) kristāliskā silīcija fotoelektriskais(-ie) elements(-i),

| — | moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei sistēmās ar tādām pašām sprieguma un jaudas īpašībām. |
| --- | --- |

—

moduļi vai paneļi, kam spriegums nepārsniedz 50 V (līdzstrāva) un jauda nepārsniedz 50 W un kas paredzēti vienīgi tiešai lietošanai akumulatoru uzlādei sistēmās ar tādām pašām sprieguma un jaudas īpašībām.

| (17) | Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā “attiecīgais ražojums”, kas definēts iepriekšējos apsvērumos, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(17)

Izmeklējamais ražojums ir tāds pats kā “attiecīgais ražojums”, kas definēts iepriekšējos apsvērumos, taču tas tiek nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme.

| (18) | Izmeklēšana liecina, ka še iepriekš definētajiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem jeb paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (tālāk “saules enerģijas elementi un moduļi”), kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, un tiem, kas nosūtīti no Malaizijas un Taivānas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši izmantojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(18)

Izmeklēšana liecina, ka še iepriekš definētajiem kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem jeb paneļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, (tālāk “saules enerģijas elementi un moduļi”), kas eksportēti uz Savienību no ĶTR, un tiem, kas nosūtīti no Malaizijas un Taivānas uz Savienību, ir tādas pašas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un tādi paši izmantojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta izpratnē.

| (19) | Nozarē lieto abus terminus – “saules enerģijas panelis” un “saules enerģijas modulis” –, tos savstarpēji aizstājot, tiem ir vienāda nozīme, proti, ar tiem apzīmē vairākus ar laminēšanu kopā savienotus saules enerģijas elementus (lielākoties 60 un 72), kas domāti, lai absorbētu saules gaismu kā enerģijas avotu elektroenerģijas ražošanai. Arī apzīmētājus “saules enerģijas” un “fotoelektrisks” nozarē lieto, tos savstarpēji aizstājot un ar tiem apzīmējot saules enerģijas elementus un moduļus, un tiem ir vienāda nozīme, proti, tie norāda, ka saules enerģija tiek pārveidota elektroenerģijā. Kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos še tālāk saukti par “saules enerģijas elementiem un moduļiem”. |
| --- | --- |

(19)

Nozarē lieto abus terminus – “saules enerģijas panelis” un “saules enerģijas modulis” –, tos savstarpēji aizstājot, tiem ir vienāda nozīme, proti, ar tiem apzīmē vairākus ar laminēšanu kopā savienotus saules enerģijas elementus (lielākoties 60 un 72), kas domāti, lai absorbētu saules gaismu kā enerģijas avotu elektroenerģijas ražošanai. Arī apzīmētājus “saules enerģijas” un “fotoelektrisks” nozarē lieto, tos savstarpēji aizstājot un ar tiem apzīmējot saules enerģijas elementus un moduļus, un tiem ir vienāda nozīme, proti, tie norāda, ka saules enerģija tiek pārveidota elektroenerģijā. Kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi vai paneļi un tāda veida elementi, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos še tālāk saukti par “saules enerģijas elementiem un moduļiem”.

2.3.   Izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz ĶTR

Izmeklēšanas rezultāti attiecībā uz ĶTR

| (20) | Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā sadarbojās maz: tikai seši eksportētāji/ražotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesniegušas personas, kas sadarbojās, nevarēja pamatoti noteikt attiecīgā ražojuma eksporta apjomus no ĶTR. |
| --- | --- |

(20)

Ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā sadarbojās maz: tikai seši eksportētāji/ražotāji iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Tāpēc, pamatojoties uz informāciju, ko bija iesniegušas personas, kas sadarbojās, nevarēja pamatoti noteikt attiecīgā ražojuma eksporta apjomus no ĶTR.

| (21) | Ņemot vērā iepriekš minēto, arī konstatējumus par saules enerģijas elementu un moduļu eksportu no ĶTR uz Savienību, Malaiziju un Taivānu bija nepieciešams izdarīt, pamatojoties uz Comext datubāzi (3); uz datiem, ko Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāzē”) paziņojušas dalībvalstis par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana un pasākumi; Ķīnas, Malaizijas un Taivānas valsts statistiku un pieprasījumā sniegto informāciju (4). |
| --- | --- |

(21)

Ņemot vērā iepriekš minēto, arī konstatējumus par saules enerģijas elementu un moduļu eksportu no ĶTR uz Savienību, Malaiziju un Taivānu bija nepieciešams izdarīt, pamatojoties uz Comext datubāzi (3); uz datiem, ko Komisijai saskaņā ar pamatregulas 14. panta 6. punktu (“14. panta 6. punkta datubāzē”) paziņojušas dalībvalstis par ražojumu, uz kuru attiecas izmeklēšana un pasākumi; Ķīnas, Malaizijas un Taivānas valsts statistiku un pieprasījumā sniegto informāciju (4).

Comext

3

4

| (22) | Malaizijas, Taivānas un Ķīnas statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums (5). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītajiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā, Malaizijā un Taivānā un pieprasījumu, varēja noteikt, ka ievērojama daļa no šā importa apjoma ir attiecīgais ražojums (6). Tādējādi šos datus varēja izmantot, lai noteiktu pārmaiņas tirdzniecības modelī, un tos varēja pārbaudīt, salīdzinot ar citiem datiem, piemēram, datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji un importētāji, kuri sadarbojās. |
| --- | --- |

(22)

Malaizijas, Taivānas un Ķīnas statistikā norādītais importa apjoms aptvēra lielāku ražojumu grupu nekā attiecīgais ražojums vai izmeklējamais ražojums (5). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītajiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā, Malaizijā un Taivānā un pieprasījumu, varēja noteikt, ka ievērojama daļa no šā importa apjoma ir attiecīgais ražojums (6). Tādējādi šos datus varēja izmantot, lai noteiktu pārmaiņas tirdzniecības modelī, un tos varēja pārbaudīt, salīdzinot ar citiem datiem, piemēram, datiem, ko sniedza ražotāji eksportētāji un importētāji, kuri sadarbojās.

5

Comext

6

2.3.1.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un ES

Pārmaiņas tirdzniecības modelī starp ĶTR un ES

| (23) | 1. tabulā parādīts attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas.

  1. tabula.


  Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no ĶTR | 11 119 | 5 584 | 3 443 | 3 801 | – 66 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 71 % | 54 % | 43 % | 46 % | – 35 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext. |

(23)

1. tabulā parādīts attiecīgā ražojuma importa apjoms no ĶTR Savienībā kopš spēkā esošo pasākumu noteikšanas.

1. tabula.

1. tabula.

Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Attiecīgā ražojuma importa dinamika no ĶTR Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no ĶTR

11 119

5 584

3 443

3 801

– 66 %

Īpatsvars importa kopapjomā

71 %

54 %

43 %

46 %

– 35 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext.

Avots:

Comext

| (24) | Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā ievērojami samazinājies, proti, par 66 %. Imports no ĶTR sarucis daudz lielākā mērā nekā importa kopapjoms Savienībā, tādējādi importa no Ķīnas īpatsvars krities par 35 %. |
| --- | --- |

(24)

Attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā ievērojami samazinājies, proti, par 66 %. Imports no ĶTR sarucis daudz lielākā mērā nekā importa kopapjoms Savienībā, tādējādi importa no Ķīnas īpatsvars krities par 35 %.

2.4.   Izmeklēšanas rezultāti Malaizijā

Izmeklēšanas rezultāti Malaizijā

2.4.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Malaizijā

Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Malaizijā

| (25) | Kā norādīts 9. apsvērumā, Malaizijā sadarbojās astoņi ražotāji eksportētāji, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka 88. un tam sekojošajos apsvērumos izskaidroto iemeslu dēļ būtu pamatoti piemērot pamatregulas 18. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(25)

Kā norādīts 9. apsvērumā, Malaizijā sadarbojās astoņi ražotāji eksportētāji, iesniedzot pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka 88. un tam sekojošajos apsvērumos izskaidroto iemeslu dēļ būtu pamatoti piemērot pamatregulas 18. panta 1. punktu.

| (26) | Comext sniegtie dati liecina, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, importējuši 57 % no izmeklējamā ražojuma Malaizijas importa kopapjoma ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

(26)

Comext sniegtie dati liecina, ka Malaizijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, importējuši 57 % no izmeklējamā ražojuma Malaizijas importa kopapjoma ziņošanas periodā.

Comext

2.4.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Malaizijā

Pārmaiņas tirdzniecības modelī Malaizijā

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Malaizijas

| (27) | 2. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā.

  2. tabula.


  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Malaizijas | 466 | 495 | 1 561 | 1 610 | 245 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 3 % | 5 % | 19 % | 19 % | 553 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext un pieprasījums. |

(27)

2. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā.

2. tabula.

2. tabula.

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Malaizijas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no Malaizijas

466

495

1 561

1 610

245 %

Īpatsvars importa kopapjomā

3 %

5 %

19 %

19 %

553 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext un pieprasījums.

Avots:

Comext

| (28) | Kā paradīts 24. apsvērumā, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā sarucis, savukārt izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms no Malaizijas Savienībā ievērojami pieaudzis, proti par + 245 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā. Tā kā patēriņa krituma dēļ Savienībā importa kopapjoms ievērojami saruka, tad Malaizijas importa īpatsvars importa uz Savienību kopapjomā, salīdzinājumā ar importa pieaugumu, pieauga vēl vairāk (+ 553 %). |
| --- | --- |

(28)

Kā paradīts 24. apsvērumā, attiecīgā ražojuma imports no ĶTR Savienībā sarucis, savukārt izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms no Malaizijas Savienībā ievērojami pieaudzis, proti par + 245 %. Šis pieaugums bija īpaši straujš pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā. Tā kā patēriņa krituma dēļ Savienībā importa kopapjoms ievērojami saruka, tad Malaizijas importa īpatsvars importa uz Savienību kopapjomā, salīdzinājumā ar importa pieaugumu, pieauga vēl vairāk (+ 553 %).

| (29) | Ja uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem (“moduļiem”) attiecina analīzi atsevišķi no tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, redzams, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību ir vēl nozīmīgākas. |
| --- | --- |

(29)

Ja uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem (“moduļiem”) attiecina analīzi atsevišķi no tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, redzams, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī starp Malaiziju un Savienību ir vēl nozīmīgākas.

| (30) | Moduļu importa apjoms no Malaizijas palielinājās no 108 megavatiem (MW) 2012. gadā līdz 1 036 MW ziņošanas periodā (+ 860 %). Ņemot vērā, ka importa kopapjoms ir sarucis, no Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 1 % 2012. gadā līdz 17 % ziņošanas periodā (+ 1 793 %). |
| --- | --- |

(30)

Moduļu importa apjoms no Malaizijas palielinājās no 108 megavatiem (MW) 2012. gadā līdz 1 036 MW ziņošanas periodā (+ 860 %). Ņemot vērā, ka importa kopapjoms ir sarucis, no Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 1 % 2012. gadā līdz 17 % ziņošanas periodā (+ 1 793 %).

| (31) | Elementu importa apjoms no Malaizijas pieaudzis daudz mazākā mērā nekā moduļu importa apjoms no šīs valsts: no 358 MW 2012. gadā līdz 573 MW ziņošanas periodā (+ 60 %). No Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 10 % 2012. gadā līdz 27 % ziņošanas periodā (+ 165 %). |
| --- | --- |

(31)

Elementu importa apjoms no Malaizijas pieaudzis daudz mazākā mērā nekā moduļu importa apjoms no šīs valsts: no 358 MW 2012. gadā līdz 573 MW ziņošanas periodā (+ 60 %). No Malaizijas Savienībā importēto moduļu tirgus daļa pieaugusi no 10 % 2012. gadā līdz 27 % ziņošanas periodā (+ 165 %).

| (32) | Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Malaizijas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR. |
| --- | --- |

(32)

Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Malaizijas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

Eksports no Ķīnas uz Malaiziju

Eksports no Ķīnas uz Malaiziju

| (33) | Lai noteiktu saules enerģijas elementu un moduļu tirdzniecības plūsmas tendenci no Ķīnas uz Malaiziju, tika izmantota Malaizijas un Ķīnas statistika, kā arī dati no pieprasījuma (7). Ķīnas un Malaizijas statistika ir pieejama tikai par ražojumu grupu, kas ir plašāka nekā tikai attiecīgais ražojums (8). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā un Malaizijā un pieprasījumu, tika noteikts, ka ievērojama daļa aptvēra attiecīgo ražojumu, tā ka šos datus varēja ņemt vērā (9). Pastāv atšķirība starp eksporta apjomiem Ķīnas statistikā un importa apjomiem Malaizijas statistikā, jo attiecīgajiem muitas kodiem abās valstīs ir atšķirīgs tvērums (9). Lai gan importa apjoms, kas fiksēts Malaizijas datos, ievērojami pārsniedz eksporta apjomu, kurš fiksēts Ķīnas datos, abas datu kopas liecina, ka eksportam no Ķīnas uz Malaiziju bijusi tendence pieaugt. Tā kā Malaizijas datos fiksētais importa apjoms ir ievērojami augstāks par Ķīnas datos fiksēto eksporta apjomu, tad analīzei tiek lietots pēdējais minētais, jo tas ir piesardzīgāks. |
| --- | --- |

(33)

Lai noteiktu saules enerģijas elementu un moduļu tirdzniecības plūsmas tendenci no Ķīnas uz Malaiziju, tika izmantota Malaizijas un Ķīnas statistika, kā arī dati no pieprasījuma (7). Ķīnas un Malaizijas statistika ir pieejama tikai par ražojumu grupu, kas ir plašāka nekā tikai attiecīgais ražojums (8). Tomēr, pamatojoties uz Comext datiem, pārbaudītiem datiem par saules enerģijas elementu un moduļu ražotājiem Ķīnā un Malaizijā un pieprasījumu, tika noteikts, ka ievērojama daļa aptvēra attiecīgo ražojumu, tā ka šos datus varēja ņemt vērā (9). Pastāv atšķirība starp eksporta apjomiem Ķīnas statistikā un importa apjomiem Malaizijas statistikā, jo attiecīgajiem muitas kodiem abās valstīs ir atšķirīgs tvērums (9). Lai gan importa apjoms, kas fiksēts Malaizijas datos, ievērojami pārsniedz eksporta apjomu, kurš fiksēts Ķīnas datos, abas datu kopas liecina, ka eksportam no Ķīnas uz Malaiziju bijusi tendence pieaugt. Tā kā Malaizijas datos fiksētais importa apjoms ir ievērojami augstāks par Ķīnas datos fiksēto eksporta apjomu, tad analīzei tiek lietots pēdējais minētais, jo tas ir piesardzīgāks.

7

8

Comext

9

9

| (34) | Ir pierādījumi, ka daļa Ķīnas izcelsmes ražojumu importa Malaizijā kļūdaini vai krāpnieciski deklarēta kā citi ražojumi. Piemēram, laminēto saules enerģijas moduļu imports deklarēts kā solārais stikls vai elementi, kaut arī tie, kā paskaidrots 62. apsvērumā, būtu jādeklarē kā moduļi. Tāpēc Ķīnas eksporta statistikā, kas iekļauta 3. tabulā, visticamāk, pārāk zemu novērtēts moduļu importa apjoms un mazliet pārvērtēts elementu importa apjoms.

  3. tabula.


  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)










  No ĶTR uz Malaiziju | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementi | 6 | 25 | 43 | 53 |
| Moduļi | 15 | 127 | 168 | 130 |
| Kopā | 21 | 152 | 211 | 183 |
| Elementi (indekss) | 100 | 417 | 717 | 883 |
| Moduļi (indekss) | 100 | 847 | 1 120 | 867 |
| Kopā (indekss) | 100 | 724 | 1 005 | 871 |
| Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services. |

(34)

Ir pierādījumi, ka daļa Ķīnas izcelsmes ražojumu importa Malaizijā kļūdaini vai krāpnieciski deklarēta kā citi ražojumi. Piemēram, laminēto saules enerģijas moduļu imports deklarēts kā solārais stikls vai elementi, kaut arī tie, kā paskaidrots 62. apsvērumā, būtu jādeklarē kā moduļi. Tāpēc Ķīnas eksporta statistikā, kas iekļauta 3. tabulā, visticamāk, pārāk zemu novērtēts moduļu importa apjoms un mazliet pārvērtēts elementu importa apjoms.

3. tabula.

3. tabula.

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Ķīnas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

No ĶTR uz Malaiziju

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Elementi

6

25

43

53

Moduļi

15

127

168

130

Kopā

21

152

211

183

Elementi (indekss)

Elementi (indekss)

100

100

417

417

717

717

883

883

Moduļi (indekss)

Moduļi (indekss)

100

100

847

847

1 120

1 120

867

867

Kopā (indekss)

Kopā (indekss)

100

100

724

724

1 005

1 005

871

871

Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

Avots:

Global Trade Information Services

4. tabula.

4. tabula.

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Malaizijas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā (pēc Malaizijas statistikas); mērvienība – megavati (MW)

| Imports no ĶTR Malaizijā | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Elementi | 137 | 313 | 339 | 405 |
| Moduļi | 27 | 65 | 379 | 290 |
| Kopā | 164 | 378 | 718 | 695 |
| Elementi (indekss) | 100 | 228 | 247 | 296 |
| Moduļi (indekss) | 100 | 240 | 1 397 | 1 067 |
| Kopā (indekss) | 100 | 230 | 437 | 423 |
| Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services. |

Imports no ĶTR Malaizijā

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Elementi

137

313

339

405

Moduļi

27

65

379

290

Kopā

164

378

718

695

Elementi (indekss)

Elementi (indekss)

100

100

228

228

247

247

296

296

Moduļi (indekss)

Moduļi (indekss)

100

100

240

240

1 397

1 397

1 067

1 067

Kopā (indekss)

Kopā (indekss)

100

100

230

230

437

437

423

423

Avots: pieprasījums, Global Trade Information Services.

Avots:

Global Trade Information Services

| (35) | Spriežot pēc Ķīnas datiem par eksportu, saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā pieaudzis par vairāk nekā 800 %, pēc Malaizijas datiem – par vairāk nekā 400 %. |
| --- | --- |

(35)

Spriežot pēc Ķīnas datiem par eksportu, saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Malaizijā pieaudzis par vairāk nekā 800 %, pēc Malaizijas datiem – par vairāk nekā 400 %.

| (36) | 5. tabulā parādīta Malaizijas iekšzemes patēriņa dinamika ziņošanas periodā. Kā redzams 5. tabulā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā moduļu patēriņš Malaizijas iekšzemes tirgū bija daudz mazāks nekā eksporta apjoms no ĶTR. Tāpēc iekšzemes patēriņš nepamato tik lielu saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugumu no ĶTR Malaizijā.

  5. tabula.


  Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)










  Malaizija | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moduļu iekšzemes patēriņš | 32 | 107 | 87 | 88 |
| Indekss | 100 | 338 | 275 | 279 |
| Avots: pieprasījums. |

(36)

5. tabulā parādīta Malaizijas iekšzemes patēriņa dinamika ziņošanas periodā. Kā redzams 5. tabulā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā moduļu patēriņš Malaizijas iekšzemes tirgū bija daudz mazāks nekā eksporta apjoms no ĶTR. Tāpēc iekšzemes patēriņš nepamato tik lielu saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugumu no ĶTR Malaizijā.

5. tabula.

5. tabula.

Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas moduļu patēriņa dinamika Malaizijā 2012., 2013. un 2014. gadā; mērvienība – megavati (MW)

Malaizija

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Moduļu iekšzemes patēriņš

32

107

87

88

Indekss

Indekss

100

100

338

338

275

275

279

279

Avots: pieprasījums.

Avots

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Malaizijā

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Malaizijā

| (37) | Izmeklēšanā gūti pierādījumi, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR uz Savienību ir sarucis un vienlaikus pieaudzis to eksports no ĶTR uz Malaiziju un eksports no Malaizijas uz Savienību. Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses. |
| --- | --- |

(37)

Izmeklēšanā gūti pierādījumi, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR uz Savienību ir sarucis un vienlaikus pieaudzis to eksports no ĶTR uz Malaiziju un eksports no Malaizijas uz Savienību. Šīs pārmaiņas tirdzniecības plūsmās nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

2.4.3.   Apiešanas prakses raksturs Malaizijā

Apiešanas prakses raksturs Malaizijā

| (38) | Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm. |
| --- | --- |

(38)

Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

Pārsūtīšana

Pārsūtīšana

| (39) | Ziņošanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Malaizijas Savienībā pārsniedzis 46 % no importa kopapjoma no Malaizijas, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(39)

Ziņošanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Malaizijas Savienībā pārsniedzis 46 % no importa kopapjoma no Malaizijas, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (40) | Izmeklēšanā sadarbojās 100 % elementu ražotāju, un tika konstatēts, ka tie visi bijuši faktiskie ražotāji. |
| --- | --- |

(40)

Izmeklēšanā sadarbojās 100 % elementu ražotāju, un tika konstatēts, ka tie visi bijuši faktiskie ražotāji.

| (41) | Tajā pašā periodā 71 % no Malaizijas importēto moduļu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Moduļi ir gatavais ražojums; tāpēc Malaizijā tos var importēt tikai iekšzemes patēriņam vai pārsūtīšanai. 36. apsvērumā norādītais lielais moduļu importa apjoms no ĶTR, kas pārsniedz iekšzemes patēriņu, kā arī augstais nesadarbošanās līmenis Malaizijā liek domāt, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, pārsūtīti uz Savienību caur Malaiziju. |
| --- | --- |

(41)

Tajā pašā periodā 71 % no Malaizijas importēto moduļu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. Moduļi ir gatavais ražojums; tāpēc Malaizijā tos var importēt tikai iekšzemes patēriņam vai pārsūtīšanai. 36. apsvērumā norādītais lielais moduļu importa apjoms no ĶTR, kas pārsniedz iekšzemes patēriņu, kā arī augstais nesadarbošanās līmenis Malaizijā liek domāt, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, pārsūtīti uz Savienību caur Malaiziju.

| (42) | Turklāt, kā sīkāk norādīts 88. un tam sekojošajos apsvērumos, tika konstatēts, ka vairāki Malaizijas ražotāji, kas sadarbojās, snieguši maldinošu informāciju jo īpaši par saistību ar Ķīnas ražotājiem, gatavo preču importu no Ķīnas un uz Savienību eksportētā izmeklējamā ražojuma izcelsmi. Tika konstatēts, ka daži no tiem uz Savienību eksportējuši Ķīnas izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus, un tika konstatēts, ka daži citi uzņēmumi krāpnieciski deklarējuši galvenās sastāvdaļas kā solāro stiklu un viltojuši rēķinus. |
| --- | --- |

(42)

Turklāt, kā sīkāk norādīts 88. un tam sekojošajos apsvērumos, tika konstatēts, ka vairāki Malaizijas ražotāji, kas sadarbojās, snieguši maldinošu informāciju jo īpaši par saistību ar Ķīnas ražotājiem, gatavo preču importu no Ķīnas un uz Savienību eksportētā izmeklējamā ražojuma izcelsmi. Tika konstatēts, ka daži no tiem uz Savienību eksportējuši Ķīnas izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskos moduļus, un tika konstatēts, ka daži citi uzņēmumi krāpnieciski deklarējuši galvenās sastāvdaļas kā solāro stiklu un viltojuši rēķinus.

| (43) | Turklāt 2014. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Malaiziju. Šī izmeklēšana joprojām turpinās. |
| --- | --- |

(43)

Turklāt 2014. gadā Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Malaiziju. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

OLAF)

| (44) | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Malaiziju. |
| --- | --- |

(44)

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Malaiziju.

2.5.   Izmeklēšanas rezultāti Taivānā

Izmeklēšanas rezultāti Taivānā

2.5.1.   Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Taivānā

Sadarbības pakāpe un tirdzniecības apjomu noteikšana Taivānā

| (45) | Kā norādīts 10. apsvērumā, Taivānā sadarbojās un atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza 23 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas. |
| --- | --- |

(45)

Kā norādīts 10. apsvērumā, Taivānā sadarbojās un atbildes uz anketas jautājumiem iesniedza 23 uzņēmumi vai uzņēmumu grupas.

| (46) | Comext sniegtie dati liecina, ka Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportējuši 63,3 % no izmeklējamā ražojuma Taivānas eksporta kopapjoma izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(46)

Comext sniegtie dati liecina, ka Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, eksportējuši 63,3 % no izmeklējamā ražojuma Taivānas eksporta kopapjoma izmeklēšanas periodā.

Comext

2.5.2.   Pārmaiņas tirdzniecības modelī Taivānā

Pārmaiņas tirdzniecības modelī Taivānā

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Taivānas

Izmeklējamā ražojuma imports Savienībā no Taivānas

| (47) | 6. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā.

  6. tabula.


  Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 | Ziņošanas periods (ZP) | Izaugsme no 2012. g. līdz ZP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports no Taivānas | 1 375 | 1 557 | 1 752 | 1 793 | 30 % |
| Īpatsvars importa kopapjomā | 9 % | 15 % | 22 % | 22 % | 147 % |
| Importa kopapjoms | 15 740 | 10 300 | 8 067 | 8 325 | – 47 % |
| Avots:
  Comext. |

(47)

6. tabulā parādīts izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā.

6. tabula.

6. tabula.

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

Izmeklējamā ražojuma importa dinamika no Taivānas Savienībā izmeklēšanas periodā; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

Ziņošanas periods (ZP)

Izaugsme no 2012. g. līdz ZP

Imports no Taivānas

1 375

1 557

1 752

1 793

30 %

Īpatsvars importa kopapjomā

9 %

15 %

22 %

22 %

147 %

Importa kopapjoms

15 740

10 300

8 067

8 325

– 47 %

Avots:
  Comext.

Avots:

Comext

| (48) | Kā izklāstīts 24. apsvērumā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gada decembrī attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienībā ievērojami saruka. No otras puses, izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā tajā pašā periodā ievērojami pieauga (+ 30 % pieaugums). Izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms Savienībā saruka, savukārt izmeklējamā ražojuma importa no Taivānas Savienībā tirgus daļa pieauga no 9 % 2012. gadā līdz 22 % ziņošanas periodā (+ 147 %). |
| --- | --- |

(48)

Kā izklāstīts 24. apsvērumā, pēc spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gada decembrī attiecīgā ražojuma imports no Ķīnas Savienībā ievērojami saruka. No otras puses, izmeklējamā ražojuma importa apjoms no Taivānas Savienībā tajā pašā periodā ievērojami pieauga (+ 30 % pieaugums). Izmeklējamā ražojuma importa kopapjoms Savienībā saruka, savukārt izmeklējamā ražojuma importa no Taivānas Savienībā tirgus daļa pieauga no 9 % 2012. gadā līdz 22 % ziņošanas periodā (+ 147 %).

| (49) | Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Taivānas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR. |
| --- | --- |

(49)

Šeit iepriekš norādītie dati liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā saules enerģijas elementu un moduļu imports no Taivānas zināmā mērā aizstājis attiecīgā ražojuma importu Savienībā no ĶTR.

Eksports no Ķīnas uz Taivānu

Eksports no Ķīnas uz Taivānu

| (50) | Taivānas iestādes ir sniegušas statistiku par saules enerģijas elementu un moduļu importu no brīvās tirdzniecības zonām un ar tām saistītām muitas noliktavām (tālāk “brīvās tirdzniecības zonas” jeb “BTZ”). Taivānā ir aizliegts importēt saules enerģijas elementus un moduļus no ĶTR. Šā iemesla dēļ Ķīnas izcelsmes saules enerģijas elementus un moduļus un citas galvenās sastāvdaļas var ievest BTZ tikai tad, ja vēlāk tos reeksportē vai izmanto par izejvielu citos ražojumos, ko reeksportē. Komisija norāda, ka gandrīz viss elementu un moduļu imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. Dati sniegti par 2012., 2013. un 2014. gadu. Ziņošanas periods aptver trīs 2014. gada ceturkšņus un vienu 2015. gada ceturksni, tāpēc ir maz ticams, ka tendence būtiski atšķirsies 2014. gadā un ziņošanas periodā. |
| --- | --- |

(50)

Taivānas iestādes ir sniegušas statistiku par saules enerģijas elementu un moduļu importu no brīvās tirdzniecības zonām un ar tām saistītām muitas noliktavām (tālāk “brīvās tirdzniecības zonas” jeb “BTZ”). Taivānā ir aizliegts importēt saules enerģijas elementus un moduļus no ĶTR. Šā iemesla dēļ Ķīnas izcelsmes saules enerģijas elementus un moduļus un citas galvenās sastāvdaļas var ievest BTZ tikai tad, ja vēlāk tos reeksportē vai izmanto par izejvielu citos ražojumos, ko reeksportē. Komisija norāda, ka gandrīz viss elementu un moduļu imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. Dati sniegti par 2012., 2013. un 2014. gadu. Ziņošanas periods aptver trīs 2014. gada ceturkšņus un vienu 2015. gada ceturksni, tāpēc ir maz ticams, ka tendence būtiski atšķirsies 2014. gadā un ziņošanas periodā.

| (51) | 7. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoms no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās izmeklēšanas periodā.

  7. tabula.


  Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No ĶTR uz Taivānas BTZ | 0 | 49 | 284 |
| Indekss | 100 | 243 150 | 1 421 000 |
| Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT). |

(51)

7. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu importa apjoms no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās izmeklēšanas periodā.

7. tabula.

7. tabula.

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu imports no ĶTR Taivānas brīvās tirdzniecības zonās; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

No ĶTR uz Taivānas BTZ

0

49

284

Indekss

Indekss

100

100

243 150

243 150

1 421 000

1 421 000

Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

Avots:

BOFT

| (52) | 8. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu eksporta apjoms no Taivānas BTZ Savienībā izmeklēšanas periodā.

  8. tabula.


  Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW) | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| No Taivānas BTZ uz Savienību | 2 | 48 | 223 |
| Indekss | 100 | 242 300 | 1 112 750 |
| Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT). |

(52)

8. tabulā parādīts saules enerģijas elementu un moduļu eksporta apjoms no Taivānas BTZ Savienībā izmeklēšanas periodā.

8. tabula.

8. tabula.

Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW)

Saules enerģijas elementu un moduļu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību; mērvienība – megavati (MW)

2012

2013

2014

No Taivānas BTZ uz Savienību

2

48

223

Indekss

Indekss

100

100

242 300

242 300

1 112 750

1 112 750

Avots: Ārējās tirdzniecības birojs (BOFT).

Avots:

BOFT

| (53) | 7. tabulā redzams straujš saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugums pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošos pasākumu noteikšanas 2013. gadā. 8. tabulā skaidri parādīts, ka lielākā daļa Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma reeksportēta uz Savienību. |
| --- | --- |

(53)

7. tabulā redzams straujš saules enerģijas elementu un moduļu importa pieaugums pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošos pasākumu noteikšanas 2013. gadā. 8. tabulā skaidri parādīts, ka lielākā daļa Ķīnas izcelsmes attiecīgā ražojuma reeksportēta uz Savienību.

| (54) | Ja moduļus analizē atsevišķi no elementiem, tad pārmaiņas moduļu tirdzniecības modelī starp Taivānu un ĶTR ir vēl nozīmīgākas. |
| --- | --- |

(54)

Ja moduļus analizē atsevišķi no elementiem, tad pārmaiņas moduļu tirdzniecības modelī starp Taivānu un ĶTR ir vēl nozīmīgākas.

| (55) | Moduļu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 213 MW 2014. gadā. Gandrīz viss imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. No minētajiem importētajiem 213 MW uz ES tika eksportēti 202 MW. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(55)

Moduļu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 213 MW 2014. gadā. Gandrīz viss imports brīvās tirdzniecības zonās bija no Ķīnas. No minētajiem importētajiem 213 MW uz ES tika eksportēti 202 MW. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (56) | Elementu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 71 MW 2014. gadā. Norādīts, ka 20 MW eksportēti uz ES. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie Ķīnas izcelsmes elementi atbilst 2 % no Taivānas elementu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(56)

Elementu importa apjoms no Ķīnas Taivānas brīvās tirdzniecības zonās palielinājās no gandrīz 0 MW 2012. gadā līdz 71 MW 2014. gadā. Norādīts, ka 20 MW eksportēti uz ES. Tāpēc no Taivānas BTZ eksportētie Ķīnas izcelsmes elementi atbilst 2 % no Taivānas elementu eksporta kopapjoma uz ES 2014. gadā, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

| (57) | Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu nevar pārdot Taivānā, tāpēc to importam no Ķīnas Taivānā nav cita pamatojuma kā vien pārsūtīšana vai montāžas/nobeiguma apstrādes operācijas ar mērķi reeksportēt Ķīnas izcelsmes galvenās sastāvdaļas ārpus Taivānas. |
| --- | --- |

(57)

Ķīnas izcelsmes attiecīgo ražojumu nevar pārdot Taivānā, tāpēc to importam no Ķīnas Taivānā nav cita pamatojuma kā vien pārsūtīšana vai montāžas/nobeiguma apstrādes operācijas ar mērķi reeksportēt Ķīnas izcelsmes galvenās sastāvdaļas ārpus Taivānas.

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Taivānā

Secinājums par tirdzniecības modeļa pārmaiņām Taivānā

| (58) | Saules enerģijas elementu un moduļu eksporta samazinājums no Ķīnas un paralēlais eksporta palielinājums no ĶTR uz Taivānu un eksporta palielinājums no Taivānas uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses. |
| --- | --- |

(58)

Saules enerģijas elementu un moduļu eksporta samazinājums no Ķīnas un paralēlais eksporta palielinājums no ĶTR uz Taivānu un eksporta palielinājums no Taivānas uz Savienību pēc sākotnējās izmeklēšanas sākšanas 2012. gadā un spēkā esošo pasākumu noteikšanas 2013. gadā nozīmē pārmaiņas tirdzniecības modelī starp iepriekš minētajām valstīm no vienas puses un Savienību no otras puses.

2.5.3.   Apiešanas prakses raksturs Taivānā

Apiešanas prakses raksturs Taivānā

| (59) | Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm. |
| --- | --- |

(59)

Pamatregulas 13. panta 1. punktā noteikts, ka pārmaiņas tirdzniecības modelī izriet no prakses, procesa vai darba, kam bez maksājuma noteikšanas nav cita pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma. Prakse, process vai darbs cita starpā ietver to, ka ražojumu, uz kuru attiecas pasākumi, nosūta caur trešām valstīm.

Pārsūtīšana

Pārsūtīšana

| (60) | Izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Taivānas Savienībā pārsniedzis 38 % importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. Tajā pašā periodā 11 % no Taivānas importēto elementu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. To uzņēmumu importēto moduļu apjoms, kuri nesadarbojās, atbilst 64 % moduļu importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. |
| --- | --- |

(60)

Izmeklēšanas periodā izmeklējamā ražojuma imports no Taivānas Savienībā pārsniedzis 38 % importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija. Tajā pašā periodā 11 % no Taivānas importēto elementu kopapjoma importējuši uzņēmumi, kas izmeklēšanā nesadarbojās. To uzņēmumu importēto moduļu apjoms, kuri nesadarbojās, atbilst 64 % moduļu importa kopapjoma no Taivānas, par kuru liecina Comext informācija.

Comext

Comext

| (61) | Tika konstatēts, ka visi elementu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bijuši faktiskie ražotāji. Vienlaikus, kā norādīts 56. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes elementu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību atbilst tikai 2 % no Taivānas elementu importa apjoma Savienībā, par kuru liecina Comext 2014. gada informācija. |
| --- | --- |

(61)

Tika konstatēts, ka visi elementu ražotāji, kuri sadarbojās izmeklēšanā, bijuši faktiskie ražotāji. Vienlaikus, kā norādīts 56. apsvērumā, Ķīnas izcelsmes elementu eksports no Taivānas BTZ uz Savienību atbilst tikai 2 % no Taivānas elementu importa apjoma Savienībā, par kuru liecina Comext 2014. gada informācija.

Comext

| (62) | Turklāt, kā paskaidrots 85. apsvērumā, tika konstatēts, ka daži Taivānas uzņēmumi ieved laminētus saules enerģijas moduļus (sauktus arī par laminētiem saules enerģijas paneļiem) ar tiem saistītās noliktavās un vismaz daži no šiem laminētajiem saules enerģijas paneļiem deklarēti kā saules enerģijas elementi. Laminēts saules enerģijas modulis ir gandrīz gatavs modulis, kuram ir vai nu 60, vai 72 elementi. Lai no laminēta moduļa izgatavotu saules enerģijas moduli, veicamas ļoti vienkāršas montāžas operācijas, proti, jāpiestiprina tam alumīnija rāmis un jāpievieno savienotājs. Šā iemesla dēļ laminēts saules enerģijas modulis būtu deklarējams kā saules enerģijas modulis. Tātad vismaz daļa Ķīnas izcelsmes elementu, kas importēti Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās, faktiski bija laminēti saules enerģijas moduļi, un tie būtu bijuši jādeklarē kā moduļi. |
| --- | --- |

(62)

Turklāt, kā paskaidrots 85. apsvērumā, tika konstatēts, ka daži Taivānas uzņēmumi ieved laminētus saules enerģijas moduļus (sauktus arī par laminētiem saules enerģijas paneļiem) ar tiem saistītās noliktavās un vismaz daži no šiem laminētajiem saules enerģijas paneļiem deklarēti kā saules enerģijas elementi. Laminēts saules enerģijas modulis ir gandrīz gatavs modulis, kuram ir vai nu 60, vai 72 elementi. Lai no laminēta moduļa izgatavotu saules enerģijas moduli, veicamas ļoti vienkāršas montāžas operācijas, proti, jāpiestiprina tam alumīnija rāmis un jāpievieno savienotājs. Šā iemesla dēļ laminēts saules enerģijas modulis būtu deklarējams kā saules enerģijas modulis. Tātad vismaz daļa Ķīnas izcelsmes elementu, kas importēti Taivānas brīvās tirdzniecības zonās un ar tām saistītajās muitas noliktavās, faktiski bija laminēti saules enerģijas moduļi, un tie būtu bijuši jādeklarē kā moduļi.

| (63) | Kā minēts 55. apvērumā, no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu importa Eiropas Savienībā. Moduļi ir gatavais ražojums, un Ķīnas moduļus nevar pārdot Taivānā; tāpēc vienīgais ticamais nolūks, kādēļ tos importē Taivānā, varētu būt pārsūtīšana. Tāpēc Komisija secina, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, noteikti ir pārsūtīti uz Savienību caur Taivānu. |
| --- | --- |

(63)

Kā minēts 55. apvērumā, no Taivānas BTZ eksportētie moduļi, kam sākotnēji bijusi Ķīnas izcelsme, atbilst vismaz 24 % no Taivānas moduļu importa Eiropas Savienībā. Moduļi ir gatavais ražojums, un Ķīnas moduļus nevar pārdot Taivānā; tāpēc vienīgais ticamais nolūks, kādēļ tos importē Taivānā, varētu būt pārsūtīšana. Tāpēc Komisija secina, ka liela daļa moduļu, kas nosūtīti no ĶTR, noteikti ir pārsūtīti uz Savienību caur Taivānu.

| (64) | Turklāt 2014. gadā OLAF sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Taivānu. Šī izmeklēšana joprojām turpinās. |
| --- | --- |

(64)

Turklāt 2014. gadā OLAF sāka izmeklēt apgalvojumus par saules enerģijas elementu un moduļu pārsūtīšanu caur Taivānu. Šī izmeklēšana joprojām turpinās.

OLAF

| (65) | Bez tam vienlaikus Taivānas iestādes ir izmeklējušas apgalvojumus par apiešanas praksi un secinājušas, ka vairāki uzņēmumi, lielākoties tirgotāji, ir krāpušies, viltojot saules enerģijas moduļu izcelsmi. |
| --- | --- |

(65)

Bez tam vienlaikus Taivānas iestādes ir izmeklējušas apgalvojumus par apiešanas praksi un secinājušas, ka vairāki uzņēmumi, lielākoties tirgotāji, ir krāpušies, viltojot saules enerģijas moduļu izcelsmi.

| (66) | Ņemot vērā šeit iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Taivānu. |
| --- | --- |

(66)

Ņemot vērā šeit iepriekš izklāstītos apstākļus, tādējādi tiek apstiprināta izmeklējamā ražojuma pārsūtīšana caur Taivānu.

2.6.   Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

Tāda pietiekama cēloņa vai ekonomiskā pamatojuma trūkums, kas nav antidempinga maksājuma noteikšana

| (67) | Izmeklēšanā nav konstatēts pietiekams cēlonis vai ekonomiskais pamatojums, kura dēļ būtu vajadzīga pārsūtīšana, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kas noteikti ĶTR izcelsmes saules enerģijas elementiem un moduļiem. Bez maksājuma netika atklāti citi elementi, kurus varētu uzskatīt par tādiem, kuru dēļ būtu vērts uzņemties kristāliskā silīcija fotoelektrisko elementu vai moduļu pārsūtīšanas vai importa un reeksporta izmaksas, konkrēti, izmaksas, kas saistītas ar transportēšanu no ĶTR caur Malaiziju un Taivānu un pārkraušanu. |
| --- | --- |

(67)

Izmeklēšanā nav konstatēts pietiekams cēlonis vai ekonomiskais pamatojums, kura dēļ būtu vajadzīga pārsūtīšana, kā vien izvairīšanās no spēkā esošajiem pasākumiem, kas noteikti ĶTR izcelsmes saules enerģijas elementiem un moduļiem. Bez maksājuma netika atklāti citi elementi, kurus varētu uzskatīt par tādiem, kuru dēļ būtu vērts uzņemties kristāliskā silīcija fotoelektrisko elementu vai moduļu pārsūtīšanas vai importa un reeksporta izmaksas, konkrēti, izmaksas, kas saistītas ar transportēšanu no ĶTR caur Malaiziju un Taivānu un pārkraušanu.

2.7.   Dempinga pierādījumi

Dempinga pierādījumi

| (68) | Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir dempinga pierādījumi, kas saistīti ar normālo vērtību, kura sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgiem ražojumiem. |
| --- | --- |

(68)

Visbeidzot, saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu tika pārbaudīts, vai ir dempinga pierādījumi, kas saistīti ar normālo vērtību, kura sākotnējā izmeklēšanā noteikta līdzīgiem ražojumiem.

| (69) | Sākotnējā regulā normālā vērtība noteikta, pamatojoties uz cenām Indijā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu analogo valsti Ķīnas Tautas Republikai. Tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu noteikto normālo vērtību. |
| --- | --- |

(69)

Sākotnējā regulā normālā vērtība noteikta, pamatojoties uz cenām Indijā, kas minētajā izmeklēšanā tika atzīta par piemērotu analogo valsti Ķīnas Tautas Republikai. Tika uzskatīts par lietderīgu izmantot iepriekš saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punktu noteikto normālo vērtību.

| (70) | Ievērojamu daļu no Malaizijas un Taivānas eksporta veica eksportētāji, kas nesadarbojās, vai eksportētāji, kas sadarbojās, bet sniedza maldinošu informāciju. Tāpēc, lai noteiktu cenas eksportam no Malaizijas un Taivānas, tika nolemts izmantot saules enerģijas elementu un moduļu vidējo eksporta cenu ziņošanas periodā, kura iekļauta 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext. |
| --- | --- |

(70)

Ievērojamu daļu no Malaizijas un Taivānas eksporta veica eksportētāji, kas nesadarbojās, vai eksportētāji, kas sadarbojās, bet sniedza maldinošu informāciju. Tāpēc, lai noteiktu cenas eksportam no Malaizijas un Taivānas, tika nolemts izmantot saules enerģijas elementu un moduļu vidējo eksporta cenu ziņošanas periodā, kura iekļauta 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext.

Comext

| (71) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta sākotnējā regulā, tika salīdzināta ar vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras iekļautas 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext. |
| --- | --- |

(71)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un 2. panta 12. punktu vidējā svērtā normālā vērtība, kas noteikta sākotnējā regulā, tika salīdzināta ar vidējām svērtajām eksporta cenām šīs izmeklēšanas ziņošanas periodā, kuras iekļautas 14. panta 6. punkta datubāzē un Comext.

Comext

| (72) | Taivānas un Malaizijas vidējās eksporta cenas saules enerģijas elementiem un moduļiem ziņošanas periodā bija daudz zemāks par normālo vērtību, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā, – tas liecina par ievērojamu dempingu. |
| --- | --- |

(72)

Taivānas un Malaizijas vidējās eksporta cenas saules enerģijas elementiem un moduļiem ziņošanas periodā bija daudz zemāks par normālo vērtību, kas tika noteikta sākotnējā izmeklēšanā, – tas liecina par ievērojamu dempingu.

2.8.   Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

Antidempinga maksājuma koriģējošās ietekmes mazināšana

| (73) | Lai novērtētu, vai daudzumu un cenu ziņā importētie ražojumi mazinājuši ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, noteikto spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, tika izmantoti pārbaudīti dati no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no Comext un 14. panta 6. punkta datubāzes, jo tie bija labākie pieejamie dati par eksporta daudzumiem un cenām attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 415. apsvērumā. |
| --- | --- |

(73)

Lai novērtētu, vai daudzumu un cenu ziņā importētie ražojumi mazinājuši ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem un tāda veida elementiem, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos, noteikto spēkā esošo pasākumu koriģējošo ietekmi, tika izmantoti pārbaudīti dati no ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, no Comext un 14. panta 6. punkta datubāzes, jo tie bija labākie pieejamie dati par eksporta daudzumiem un cenām attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās. Šādi noteiktās cenas tika salīdzinātas ar kaitējuma novēršanas līmeni, kas Savienības ražotājiem noteikts sākotnējās regulas 415. apsvērumā.

Comext

| (74) | Tika uzskatīts, ka importa pieaugums no Malaizijas un Taivānas daudzumu ziņā ir nozīmīgs. Līdzīgi arī aplēstais patēriņš Savienībā ziņošanas periodā norāda uz šā importa nozīmīgumu. Moduļi, ko Savienībā importē Malaizijas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, tirgus daļas ziņā atbilst 9 % no moduļu patēriņa Savienībā. Moduļi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, atbilst 7 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Elementi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kas nesadarbojās, atbilst 3 % no ES patēriņa. |
| --- | --- |

(74)

Tika uzskatīts, ka importa pieaugums no Malaizijas un Taivānas daudzumu ziņā ir nozīmīgs. Līdzīgi arī aplēstais patēriņš Savienībā ziņošanas periodā norāda uz šā importa nozīmīgumu. Moduļi, ko Savienībā importē Malaizijas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, tirgus daļas ziņā atbilst 9 % no moduļu patēriņa Savienībā. Moduļi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kuri nesadarbojās, un uzņēmumi, par kuriem konstatēts, ka tie apiet pasākumus, atbilst 7 % no patēriņa Eiropas Savienībā. Elementi, ko Savienībā importē Taivānas uzņēmumi, kas nesadarbojās, atbilst 3 % no ES patēriņa.

| (75) | Sākotnējā regulā noteiktā kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecināja par ievērojamu mērķa cenas samazinājumu. |
| --- | --- |

(75)

Sākotnējā regulā noteiktā kaitējuma novēršanas līmeņa salīdzinājums ar vidējo svērto eksporta cenu liecināja par ievērojamu mērķa cenas samazinājumu.

| (76) | Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā. |
| --- | --- |

(76)

Tāpēc tika secināts, ka spēkā esošo pasākumu koriģējošā ietekme tiek mazināta gan daudzumu, gan cenas ziņā.

3.   PASĀKUMI

PASĀKUMI

| (77) | Ņemot vērā še iepriekš minēto, tiek secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, ticis apiets, to pārsūtot caur Malaiziju un Taivānu. |
| --- | --- |

(77)

Ņemot vērā še iepriekš minēto, tiek secināts, ka galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ĶTR izcelsmes kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu vai paneļu un tāda veida elementu importam, kurus izmanto kristāliskā silīcija fotoelektriskajos moduļos vai paneļos, ticis apiets, to pārsūtot caur Malaiziju un Taivānu.

| (78) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme. |
| --- | --- |

(78)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 1. punkta pirmo teikumu spēkā esošie pasākumi, kas noteikti ĶTR izcelsmes attiecīgā ražojuma importam, būtu jāattiecina arī uz tā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme.

| (79) | Iecerētajam attiecinātajam pasākumam vajadzētu būt Regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajam pasākumam, proti, galīgajam antidempinga maksājumam 53,4 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(79)

Iecerētajam attiecinātajam pasākumam vajadzētu būt Regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. panta 2. punktā “visiem pārējiem uzņēmumiem” noteiktajam pasākumam, proti, galīgajam antidempinga maksājumam 53,4 % apmērā, kas piemērojams neto cenai ar piegādi līdz Savienības robežai pirms nodokļu samaksas.

| (80) | Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, kurš pakļauts ar procedūras sākšanas regulu noteiktajai reģistrēšanai, būtu jāiekasē maksājumi par to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu reģistrēto importu, kurus nosūta no Malaizijas un Taivānas. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar pamatregulas 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, kas paredz, ka visi attiecinātie pasākumi būtu jāpiemēro importam Savienībā, kurš pakļauts ar procedūras sākšanas regulu noteiktajai reģistrēšanai, būtu jāiekasē maksājumi par to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu reģistrēto importu, kurus nosūta no Malaizijas un Taivānas.

4.   ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

ATBRĪVOJUMA PIEPRASĪJUMI

| (81) | No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Viens uzņēmums sniedza ļoti nepilnīgas atbildes un laikus neatbildēja uz vēstuli par nepilnībām, tā ka Komisija tā pieprasījumu noraidīja. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus astoņos uzņēmumos. |
| --- | --- |

(81)

No Malaizijas pieteicās 14 uzņēmumi, no tiem deviņi iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Viens uzņēmums sniedza ļoti nepilnīgas atbildes un laikus neatbildēja uz vēstuli par nepilnībām, tā ka Komisija tā pieprasījumu noraidīja. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus astoņos uzņēmumos.

| (82) | Pieteicās 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas, no tiem viens uzņēmums darīja zināmu Komisijai, ka ir izbeidzis darbību. Viens uzņēmums informēja Komisiju, ka nav veicis pārdošanu uz Savienību, tāpēc tam nav tiesību saņemt atbrīvojumu. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Kā skaidrots 10. apsvērumā, izrādījās, ka trijiem Taivānas uzņēmumiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nav ražošanas līdzekļu, tāpēc Komisija noraidīja to pieprasījumu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos. |
| --- | --- |

(82)

Pieteicās 28 uzņēmumu grupas vai uzņēmumi no Taivānas, no tiem viens uzņēmums darīja zināmu Komisijai, ka ir izbeidzis darbību. Viens uzņēmums informēja Komisiju, ka nav veicis pārdošanu uz Savienību, tāpēc tam nav tiesību saņemt atbrīvojumu. Pārējie 26 uzņēmumi sniedza atbildes uz anketas jautājumiem un saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu pieprasīja atbrīvojumu no iespējamiem attiecinātajiem pasākumiem. Kā skaidrots 10. apsvērumā, izrādījās, ka trijiem Taivānas uzņēmumiem, kuri sniedza atbildes uz anketas jautājumiem, nav ražošanas līdzekļu, tāpēc Komisija noraidīja to pieprasījumu. Komisija veica pārbaudes apmeklējumus 23 uzņēmumu grupās vai uzņēmumos.

| (83) | Tika konstatēts, ka trīs uzņēmumi Malaizijā un trīs uzņēmumi Taivānā, kuri tika pārbaudīti, ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu šie uzņēmumi tika informēti par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un izmantot “pieejamos faktus”, un tiem tika noteikts termiņš, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus (“18. panta vēstule”). Šajā vēstulē bija iekļauta konkrēta informācija par to, kuras daļas no šo uzņēmumu iesniegtās informācijas Komisija paredzējusi neņemt vērā. Divi Taivānas uzņēmumi nesniedza atbildes uz 18. panta vēstuli. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, attiecīgo informāciju neņēma vērā. Visi trīs Malaizijas uzņēmumi atbildēja, bet tālāk izklāstīto iemeslu dēļ nespēja kliedēt Komisijas šaubas. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, šo uzņēmumu sniegto informāciju neņēma vērā. Viens Taivānas uzņēmums atbildēja un sniedza papildu informāciju, kuru Komisija pieņēma, kā izklāstīts 111. apsvērumā. |
| --- | --- |

(83)

Tika konstatēts, ka trīs uzņēmumi Malaizijā un trīs uzņēmumi Taivānā, kuri tika pārbaudīti, ir snieguši nepatiesu vai maldinošu informāciju. Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 4. punktu šie uzņēmumi tika informēti par nodomu neņemt vērā to iesniegto informāciju un izmantot “pieejamos faktus”, un tiem tika noteikts termiņš, kurā sniegt sīkākus paskaidrojumus (“18. panta vēstule”). Šajā vēstulē bija iekļauta konkrēta informācija par to, kuras daļas no šo uzņēmumu iesniegtās informācijas Komisija paredzējusi neņemt vērā. Divi Taivānas uzņēmumi nesniedza atbildes uz 18. panta vēstuli. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, attiecīgo informāciju neņēma vērā. Visi trīs Malaizijas uzņēmumi atbildēja, bet tālāk izklāstīto iemeslu dēļ nespēja kliedēt Komisijas šaubas. Tāpēc Komisija, kā tika ziņojusi, šo uzņēmumu sniegto informāciju neņēma vērā. Viens Taivānas uzņēmums atbildēja un sniedza papildu informāciju, kuru Komisija pieņēma, kā izklāstīts 111. apsvērumā.

| (84) | Patlaban arī tādas citas Savienības izmeklēšanas iestādes kā OLAF un valstu muitas dienesti izmeklē minēto piecu uzņēmumu veikto importu Savienībā. Lai aizsargātu vēl nepabeigtās izmeklēšanas, ir svarīgi neizpaust informāciju, kas ļautu trešām personām saistīt nākamajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus ar konkrētu uzņēmumu. Tādējādi Komisija nav precizējusi, uz kuru uzņēmumu attiecas konkrētie konstatējumi. Importētāji, kas pirkuši izmeklējamo ražojumu no minētajiem uzņēmumiem un vēlas saprast, kāda ir to piegādātāja faktiskā situācija, lai saņemtu sīkāku informāciju, var tieši sazināties ar piegādātāju vai Komisiju. |
| --- | --- |

(84)

Patlaban arī tādas citas Savienības izmeklēšanas iestādes kā OLAF un valstu muitas dienesti izmeklē minēto piecu uzņēmumu veikto importu Savienībā. Lai aizsargātu vēl nepabeigtās izmeklēšanas, ir svarīgi neizpaust informāciju, kas ļautu trešām personām saistīt nākamajos apsvērumos izklāstītos konstatējumus ar konkrētu uzņēmumu. Tādējādi Komisija nav precizējusi, uz kuru uzņēmumu attiecas konkrētie konstatējumi. Importētāji, kas pirkuši izmeklējamo ražojumu no minētajiem uzņēmumiem un vēlas saprast, kāda ir to piegādātāja faktiskā situācija, lai saņemtu sīkāku informāciju, var tieši sazināties ar piegādātāju vai Komisiju.

OLAF

| (85) | Šajā izmeklēšanā tika atklāta šāda informācija: konstatēts, ka divi no trijiem uzņēmumiem, kas Taivānā importē laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR, to nebija norādījuši atbildēs uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumā viens no šiem uzņēmumiem atzina, ka atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka šis imports ir saules enerģijas elementu imports no ĶTR. Minētais uzņēmums arī savā muitas deklarācijā norādījis, ka tas ir saules enerģijas elementu imports. Tika atrasti dokumenti, kas liecina, ka abi Taivānas uzņēmumi reeksportējuši laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR Savienībā. |
| --- | --- |

(85)

Šajā izmeklēšanā tika atklāta šāda informācija: konstatēts, ka divi no trijiem uzņēmumiem, kas Taivānā importē laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR, to nebija norādījuši atbildēs uz anketas jautājumiem. Pārbaudes apmeklējumā viens no šiem uzņēmumiem atzina, ka atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka šis imports ir saules enerģijas elementu imports no ĶTR. Minētais uzņēmums arī savā muitas deklarācijā norādījis, ka tas ir saules enerģijas elementu imports. Tika atrasti dokumenti, kas liecina, ka abi Taivānas uzņēmumi reeksportējuši laminētos saules enerģijas moduļus no ĶTR Savienībā.

| (86) | Abi šie Taivānas uzņēmumi nesniedza papildu skaidrojumus atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli, jo tie nemaz nesniedza atbildi (sk. 83. apsvērumu). |
| --- | --- |

(86)

Abi šie Taivānas uzņēmumi nesniedza papildu skaidrojumus atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli, jo tie nemaz nesniedza atbildi (sk. 83. apsvērumu).

| (87) | Iepriekš 85. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā šīs regulas 2. sadaļā izklāstītās pārmaiņas tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanas praksē un tiem nevar piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(87)

Iepriekš 85. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ un ņemot vērā šīs regulas 2. sadaļā izklāstītās pārmaiņas tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, tika konstatēts, ka šie uzņēmumi ir iesaistīti pasākumu apiešanas praksē un tiem nevar piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu.

| (88) | Kā izskaidrots tālāk, attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem saskaņā pamatregulas 18. panta 1. punktu tālāk minēto iemeslu dēļ tika izmantoti pieejamie fakti. |
| --- | --- |

(88)

Kā izskaidrots tālāk, attiecībā uz trijiem Malaizijas uzņēmumiem saskaņā pamatregulas 18. panta 1. punktu tālāk minēto iemeslu dēļ tika izmantoti pieejamie fakti.

| (89) | Viens Malaizijas uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka Ķīnas Tautas Republikā pircis saules enerģijas elementus, un minēja, ka moduļi ar Ķīnas izcelsmes elementiem nosūtīti nevis uz Savienību, bet citiem tirgiem. Tomēr šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka nopircis pietiekamu daudzumu elementu ārpus ĶTR, kas tam ļautu ražot saules enerģijas moduļus tādos apjomos, kādus tas eksportējis uz Savienību. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka šis uzņēmums importējis no ĶTR laminētus saules enerģijas moduļus, tos krāpnieciski deklarējot kā solāro stiklu. Tika konstatēts, ka uzņēmumam nav pietiekamu ražošanas jaudu, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tika arī konstatēts, ka uzņēmums ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, kas darbojas fotoelektrisko ražojumu jomā. |
| --- | --- |

(89)

Viens Malaizijas uzņēmums atbildēs uz anketas jautājumiem norādījis, ka Ķīnas Tautas Republikā pircis saules enerģijas elementus, un minēja, ka moduļi ar Ķīnas izcelsmes elementiem nosūtīti nevis uz Savienību, bet citiem tirgiem. Tomēr šis uzņēmums nespēja pierādīt, ka nopircis pietiekamu daudzumu elementu ārpus ĶTR, kas tam ļautu ražot saules enerģijas moduļus tādos apjomos, kādus tas eksportējis uz Savienību. Pārbaudes apmeklējumā tika konstatēts, ka šis uzņēmums importējis no ĶTR laminētus saules enerģijas moduļus, tos krāpnieciski deklarējot kā solāro stiklu. Tika konstatēts, ka uzņēmumam nav pietiekamu ražošanas jaudu, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tika arī konstatēts, ka uzņēmums ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, kas darbojas fotoelektrisko ražojumu jomā.

| (90) | Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli Malaizijas uzņēmums noliedza, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Ķīnas izcelsmes elementiem. Tas apgalvoja, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Dienvidkorejas elementiem, kuri savukārt laminēti Ķīnā. Uzņēmums arī atbildēja, ka pasūtījis šo “laminēto stiklu”, jo laminētājs, kas to apkalpo, nav spējis nodrošināt pienācīgu kvalitāti. Tomēr, kā minēts iepriekš, tas bija krāpnieciski deklarēts kā solārais stikls. Turklāt uzņēmums nevarēja demonstrēt, ka tas Dienvidkorejā ir nopircis pietiekami daudz elementu visiem moduļiem, ko tas eksportējis uz Savienību. |
| --- | --- |

(90)

Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli Malaizijas uzņēmums noliedza, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Ķīnas izcelsmes elementiem. Tas apgalvoja, ka eksportē uz Savienību moduļus ar Dienvidkorejas elementiem, kuri savukārt laminēti Ķīnā. Uzņēmums arī atbildēja, ka pasūtījis šo “laminēto stiklu”, jo laminētājs, kas to apkalpo, nav spējis nodrošināt pienācīgu kvalitāti. Tomēr, kā minēts iepriekš, tas bija krāpnieciski deklarēts kā solārais stikls. Turklāt uzņēmums nevarēja demonstrēt, ka tas Dienvidkorejā ir nopircis pietiekami daudz elementu visiem moduļiem, ko tas eksportējis uz Savienību.

| (91) | Uzņēmums arī apgalvoja, ka kopš 2014. gada aprīļa tam mainījies īpašnieks. Īpašnieka maiņa tomēr nemaina to, ka pastāv saites starp Malaizijas un Ķīnas uzņēmumiem tādā nozīmē, ka Malaizijas uzņēmuma galvenais izejvielu piegādātājs joprojām ir Ķīnas moduļu ražotājs. |
| --- | --- |

(91)

Uzņēmums arī apgalvoja, ka kopš 2014. gada aprīļa tam mainījies īpašnieks. Īpašnieka maiņa tomēr nemaina to, ka pastāv saites starp Malaizijas un Ķīnas uzņēmumiem tādā nozīmē, ka Malaizijas uzņēmuma galvenais izejvielu piegādātājs joprojām ir Ķīnas moduļu ražotājs.

| (92) | Tāpēc uzņēmuma atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli sniegtie paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu konstatējumu, ka tas reeksportējis uz Savienību Ķīnas izcelsmes laminētos saules enerģijas moduļus un ka vismaz dažos moduļos, ko tas eksportējis uz ES, izmantoti Ķīnas izcelsmes elementi. |
| --- | --- |

(92)

Tāpēc uzņēmuma atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli sniegtie paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu konstatējumu, ka tas reeksportējis uz Savienību Ķīnas izcelsmes laminētos saules enerģijas moduļus un ka vismaz dažos moduļos, ko tas eksportējis uz ES, izmantoti Ķīnas izcelsmes elementi.

| (93) | Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 89.–92. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(93)

Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 89.–92. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

| (94) | Tika konstatēts, ka vēl citam uzņēmumam Malaizijā nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tas pats uzņēmums nespēja uzrādīt nevienu darba līgumu ar saviem darbiniekiem; tādējādi tas nevarēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā tam bijuši darbinieki. Šis uzņēmums nespēja uzrādīt pirkuma līgumus par saules enerģijas moduļu ražošanas iekārtām. Uzņēmums arī neinformēja par saistību ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un izmeklējamā ražojuma pirkumiem no saistītā uzņēmuma. Turklāt šis uzņēmums iesniedza dokumentus, kuros norādīti dažādi dibināšanas datumi. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums dibināts 2013. gadā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un beidza ražošanu drīz pēc 2015. gada maija, t. i., pēc tam, kad Malaizijas moduļiem tika noteikta reģistrēšana. |
| --- | --- |

(94)

Tika konstatēts, ka vēl citam uzņēmumam Malaizijā nav pietiekamas ražošanas jaudas, lai izmeklējamo ražojumu ražotu apjomos, kādus tas eksportējis. Tas pats uzņēmums nespēja uzrādīt nevienu darba līgumu ar saviem darbiniekiem; tādējādi tas nevarēja pierādīt, ka izmeklēšanas periodā tam bijuši darbinieki. Šis uzņēmums nespēja uzrādīt pirkuma līgumus par saules enerģijas moduļu ražošanas iekārtām. Uzņēmums arī neinformēja par saistību ar Ķīnas ražotāju eksportētāju un izmeklējamā ražojuma pirkumiem no saistītā uzņēmuma. Turklāt šis uzņēmums iesniedza dokumentus, kuros norādīti dažādi dibināšanas datumi. Izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums dibināts 2013. gadā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un beidza ražošanu drīz pēc 2015. gada maija, t. i., pēc tam, kad Malaizijas moduļiem tika noteikta reģistrēšana.

| (95) | Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli uzņēmums apgalvo, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu Malaizijā nav darba līgumu ar darbiniekiem. Uzņēmums arī apgalvoja, ka tam ir pietiekama jauda, lai ražotu nepieciešamos daudzumus. Uzņēmums arī apgalvoja, ka nolīdzis pārdevējus no Ķīnas uzņēmuma, bet tam nav formālu saišu ar šo Ķīnas uzņēmumu. Šie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. Jo īpaši uzņēmums nav demonstrējis, ka bija spējīgs saražot eksportētos daudzumus. Turklāt ir būtiska neatbilstība starp importēto elementu daudzumiem, ko norādījis uzņēmums, un elementu daudzumu, kuru norādījis tā piegādātājs. Turklāt fakts, ka tas nolīdzis darbiniekus no Ķīnas uzņēmuma apstiprina ar Ķīnas uzņēmumu konstatētās saites. |
| --- | --- |

(95)

Atbildē uz 18. panta 4. punkta vēstuli uzņēmums apgalvo, ka lielākajai daļai mazo uzņēmumu Malaizijā nav darba līgumu ar darbiniekiem. Uzņēmums arī apgalvoja, ka tam ir pietiekama jauda, lai ražotu nepieciešamos daudzumus. Uzņēmums arī apgalvoja, ka nolīdzis pārdevējus no Ķīnas uzņēmuma, bet tam nav formālu saišu ar šo Ķīnas uzņēmumu. Šie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. Jo īpaši uzņēmums nav demonstrējis, ka bija spējīgs saražot eksportētos daudzumus. Turklāt ir būtiska neatbilstība starp importēto elementu daudzumiem, ko norādījis uzņēmums, un elementu daudzumu, kuru norādījis tā piegādātājs. Turklāt fakts, ka tas nolīdzis darbiniekus no Ķīnas uzņēmuma apstiprina ar Ķīnas uzņēmumu konstatētās saites.

| (96) | Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 94. un 95. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 94. un 95. apsvērumā izklāstītos konstatējumus, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu.

| (97) | Vēl viens uzņēmums Malaizijā dibināts 2013. gada jūnijā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un sāka pārdot moduļus 2013. gada decembrī, t. i., tikai pēc tam, kad ar sākotnējo regulu tika noteikts galīgais antidempinga un kompensācijas maksājums. Ziņošanas periodā uzņēmums ražoja polikristālu FE moduļus no elementiem, kas lielākoties importēti no Taivānas. Izrādījās, ka šis uzņēmums ir cieši saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, no kura bija pieņemtas saistības, kas vēlāk pārkāpumu dēļ tika atsauktas (10). Pirmkārt, Malaizijas uzņēmuma vadītājs iepriekš bija ieņēmis vadošu amatu Ķīnas uzņēmumā. Otrkārt, elementi sākotnēji tika daudzkārt pirkti ar Ķīnas uzņēmuma un/vai citu Ķīnas uzņēmumu starpniecību, un praksē sakarā ar to acīmredzot pirms tālākas transportēšanas uz uzņēmumu Malaizijā elementi tika transportēti no trešās valsts (lielākoties Taivānas) uz ĶTR. Treškārt, lielākā daļa ziņošanas periodā uz trešām valstīm pārdoto moduļu tika pārdoti ASV uzņēmumam, kas saistīts ar Ķīnas uzņēmumu. Ceturtkārt, Ķīnas uzņēmuma juridiskais pārstāvis bija klāt izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmumā. Piektkārt, izrādās, ka pārdošanas standartlīgumi Ķīnas un Taivānas uzņēmumiem ir vienādi – gan pēc formas, gan satura. Sestkārt, Ķīnas uzņēmuma pārstāvis interneta video ir norādījis, ka Ķīnas uzņēmums sniedz tehniskas konsultācijas Malaizijas uzņēmumam un pārrauga to. |
| --- | --- |

(97)

Vēl viens uzņēmums Malaizijā dibināts 2013. gada jūnijā, proti, pēc sākotnējās antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanas sākšanas, un sāka pārdot moduļus 2013. gada decembrī, t. i., tikai pēc tam, kad ar sākotnējo regulu tika noteikts galīgais antidempinga un kompensācijas maksājums. Ziņošanas periodā uzņēmums ražoja polikristālu FE moduļus no elementiem, kas lielākoties importēti no Taivānas. Izrādījās, ka šis uzņēmums ir cieši saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, no kura bija pieņemtas saistības, kas vēlāk pārkāpumu dēļ tika atsauktas (10). Pirmkārt, Malaizijas uzņēmuma vadītājs iepriekš bija ieņēmis vadošu amatu Ķīnas uzņēmumā. Otrkārt, elementi sākotnēji tika daudzkārt pirkti ar Ķīnas uzņēmuma un/vai citu Ķīnas uzņēmumu starpniecību, un praksē sakarā ar to acīmredzot pirms tālākas transportēšanas uz uzņēmumu Malaizijā elementi tika transportēti no trešās valsts (lielākoties Taivānas) uz ĶTR. Treškārt, lielākā daļa ziņošanas periodā uz trešām valstīm pārdoto moduļu tika pārdoti ASV uzņēmumam, kas saistīts ar Ķīnas uzņēmumu. Ceturtkārt, Ķīnas uzņēmuma juridiskais pārstāvis bija klāt izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmumā. Piektkārt, izrādās, ka pārdošanas standartlīgumi Ķīnas un Taivānas uzņēmumiem ir vienādi – gan pēc formas, gan satura. Sestkārt, Ķīnas uzņēmuma pārstāvis interneta video ir norādījis, ka Ķīnas uzņēmums sniedz tehniskas konsultācijas Malaizijas uzņēmumam un pārrauga to.

10

| (98) | No kādas dalībvalsts muitas dienestiem tika saņemti vēl citi informācijas elementi, kurus izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmums nav izpaudis, un tie ir šādi. Malaizijas uzņēmums bija noslēdzis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar to pašu Ķīnas uzņēmumu, no kura tika pieņemtas saistības, un saskaņā ar to Malaizijas uzņēmumam pēc pircēju pieprasījuma bija atļauts izmantot Ķīnas uzņēmuma zīmolu. Turklāt ar vienu no pirmajiem pircējiem Savienībā Malaizijas uzņēmumu iepazīstināja Ķīnas uzņēmuma tirdzniecības pārstāvis. Visbeidzot, dalībvalsts muitas dienesti veica izmeklēšanu attiecībā uz Malaizijas uzņēmuma pirmo sūtījumu uz Savienību, jo moduļiem bija marķējums Made in China, kā arī Ķīnas uzņēmuma zīmols. |
| --- | --- |

(98)

No kādas dalībvalsts muitas dienestiem tika saņemti vēl citi informācijas elementi, kurus izmeklēšanā uz vietas Malaizijas uzņēmums nav izpaudis, un tie ir šādi. Malaizijas uzņēmums bija noslēdzis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar to pašu Ķīnas uzņēmumu, no kura tika pieņemtas saistības, un saskaņā ar to Malaizijas uzņēmumam pēc pircēju pieprasījuma bija atļauts izmantot Ķīnas uzņēmuma zīmolu. Turklāt ar vienu no pirmajiem pircējiem Savienībā Malaizijas uzņēmumu iepazīstināja Ķīnas uzņēmuma tirdzniecības pārstāvis. Visbeidzot, dalībvalsts muitas dienesti veica izmeklēšanu attiecībā uz Malaizijas uzņēmuma pirmo sūtījumu uz Savienību, jo moduļiem bija marķējums Made in China, kā arī Ķīnas uzņēmuma zīmols.

Made in China

| (99) | Malaizijas uzņēmums atbildēja uz 18. panta 4. punkta vēstuli ar 2015. gada 14. decembra vēstuli, norādot, ka tam nav bijis nolūka slēpt komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu un ka tas labticīgi iesniedzis atbrīvojuma veidlapu. Tas arī norādīja, ka dalībvalsts muitas dienesti pēc izmeklēšanas pieņēmuši, ka nepareizi marķētos moduļus faktiski ražojis uzņēmums Malaizijā. Tomēr dalībvalsts muitas dienesti apstiprināja Komisijai, ka šiem moduļiem nav Malaizijas izcelsme. |
| --- | --- |

(99)

Malaizijas uzņēmums atbildēja uz 18. panta 4. punkta vēstuli ar 2015. gada 14. decembra vēstuli, norādot, ka tam nav bijis nolūka slēpt komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu un ka tas labticīgi iesniedzis atbrīvojuma veidlapu. Tas arī norādīja, ka dalībvalsts muitas dienesti pēc izmeklēšanas pieņēmuši, ka nepareizi marķētos moduļus faktiski ražojis uzņēmums Malaizijā. Tomēr dalībvalsts muitas dienesti apstiprināja Komisijai, ka šiem moduļiem nav Malaizijas izcelsme.

| (100) | Pēc informācijas izpaušanas Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu ir balstījusi uz pieņēmumiem, apgalvojumiem un nepatiesām apsūdzībām, sakarā ar to pamatojums un pierādījumi, ja vispār ir, uzņēmumam nekad nav izpausti, un tāpēc ir mazinātas tā tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši tas Komisijai pārmeta, ka tā nav atklājusi 97. apsvērumā minēto interneta video un 98. apsvērumā minēto informāciju no dalībvalsts muitas dienestiem. Pārbaudes apmeklējumā uzņēmums arī apgalvoja, ka nav saistīts ar Ķīnas uzņēmumu un ka nav slēpis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar konkrēto Ķīnas uzņēmumu. Attiecībā uz dalībvalsts muitas dienestu veikto izmeklēšanu uzņēmums apgalvoja, ka beigās visas preces tika izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka uzņēmuma dibināšanas datums un fakts, ka uzņēmums veicis pārdošanu ASV uzņēmumam, kas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, nav arguments, lai atteiktu atbrīvojumu. Malaizijas uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, kura notika 2016. gada 12. janvārī. Pirms minētās uzklausīšanas uzņēmumam tika parādīts interneta video, un uzklausīšanā tas apstiprināja, ka video informācija ir pareiza. |
| --- | --- |

(100)

Pēc informācijas izpaušanas Malaizijas uzņēmums apgalvoja, ka Komisija savu lēmumu ir balstījusi uz pieņēmumiem, apgalvojumiem un nepatiesām apsūdzībām, sakarā ar to pamatojums un pierādījumi, ja vispār ir, uzņēmumam nekad nav izpausti, un tāpēc ir mazinātas tā tiesības uz aizstāvību. Jo īpaši tas Komisijai pārmeta, ka tā nav atklājusi 97. apsvērumā minēto interneta video un 98. apsvērumā minēto informāciju no dalībvalsts muitas dienestiem. Pārbaudes apmeklējumā uzņēmums arī apgalvoja, ka nav saistīts ar Ķīnas uzņēmumu un ka nav slēpis zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgumu ar konkrēto Ķīnas uzņēmumu. Attiecībā uz dalībvalsts muitas dienestu veikto izmeklēšanu uzņēmums apgalvoja, ka beigās visas preces tika izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi. Visbeidzot, tas apgalvoja, ka uzņēmuma dibināšanas datums un fakts, ka uzņēmums veicis pārdošanu ASV uzņēmumam, kas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, nav arguments, lai atteiktu atbrīvojumu. Malaizijas uzņēmums arī pieprasīja uzklausīšanu pie tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersonas, kura notika 2016. gada 12. janvārī. Pirms minētās uzklausīšanas uzņēmumam tika parādīts interneta video, un uzklausīšanā tas apstiprināja, ka video informācija ir pareiza.

| (101) | Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus. |
| --- | --- |

(101)

Turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ uzņēmuma sniegtie papildu paskaidrojumi nav tādi, lai mainītu iepriekš izklāstītos secinājumus.

| (102) | Informācijas elementi, kas minēti 97. apsvērumā, nav tikai pieņēmumi un apgalvojumi, bet fakti, kurus pašus par sevi uzņēmums neapstrīdēja. Turklāt šie fakti uzņēmumam tika darīti zināmi 18. panta vēstulē, kura datēta ar 2015. gada 3. decembri un kurā uzņēmums aicināts sniegt piezīmes. Pēc tam 2015. gada 22. decembrī uzņēmumam tika paziņoti konstatējumi, un atkal uzņēmums tika aicināts sniegt piezīmes. Tādējādi uzņēmuma tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Faktiski pārbaudes apmeklējumā uzņēmums mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat slēpt tās, ieskaitot to, ka tam ir zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgums ar Ķīnas uzņēmumu. Malaizijas uzņēmums pārbaudes apmeklējuma laikā patiesībā minēja, ka izmanto Ķīnas uzņēmuma zīmolu, tomēr skaidri norādīja, ka uz ierobežotu laiku. Apmeklējumā zīmola izmantošanas līgums netika uzrādīts, un netika arī atklāts, ka tas pagarināts vēl uz četriem gadiem. Neviens no iepriekš 97. apsvērumā minētajiem informācijas elementiem, kas liecina par spēcīgām komerciālās saitēm starp abiem uzņēmumiem, pārbaudes apmeklējumā Komisijas dienestiem netika nedz detalizēti izskaidrots, nedz izpausts. Arī šo informācijas elementu pareizību uzņēmums neapstrīdēja. |
| --- | --- |

(102)

Informācijas elementi, kas minēti 97. apsvērumā, nav tikai pieņēmumi un apgalvojumi, bet fakti, kurus pašus par sevi uzņēmums neapstrīdēja. Turklāt šie fakti uzņēmumam tika darīti zināmi 18. panta vēstulē, kura datēta ar 2015. gada 3. decembri un kurā uzņēmums aicināts sniegt piezīmes. Pēc tam 2015. gada 22. decembrī uzņēmumam tika paziņoti konstatējumi, un atkal uzņēmums tika aicināts sniegt piezīmes. Tādējādi uzņēmuma tiesības uz aizstāvību ir pilnībā ievērotas. Faktiski pārbaudes apmeklējumā uzņēmums mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas komerciālās saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat slēpt tās, ieskaitot to, ka tam ir zīmola izmantošanas pilnvarojuma līgums ar Ķīnas uzņēmumu. Malaizijas uzņēmums pārbaudes apmeklējuma laikā patiesībā minēja, ka izmanto Ķīnas uzņēmuma zīmolu, tomēr skaidri norādīja, ka uz ierobežotu laiku. Apmeklējumā zīmola izmantošanas līgums netika uzrādīts, un netika arī atklāts, ka tas pagarināts vēl uz četriem gadiem. Neviens no iepriekš 97. apsvērumā minētajiem informācijas elementiem, kas liecina par spēcīgām komerciālās saitēm starp abiem uzņēmumiem, pārbaudes apmeklējumā Komisijas dienestiem netika nedz detalizēti izskaidrots, nedz izpausts. Arī šo informācijas elementu pareizību uzņēmums neapstrīdēja.

| (103) | Pamatregulas 13. panta 4. punkts paredz, ka atbrīvojumu var saņemt ražotājs eksportētājs, kas pierāda, ka nav saistīts ne ar vienu ražotāju, kuram piemēro pasākumus, un nav iesaistīts apiešanas praksē. |
| --- | --- |

(103)

Pamatregulas 13. panta 4. punkts paredz, ka atbrīvojumu var saņemt ražotājs eksportētājs, kas pierāda, ka nav saistīts ne ar vienu ražotāju, kuram piemēro pasākumus, un nav iesaistīts apiešanas praksē.

| (104) | Attiecībā uz pirmo kritēriju (nav saistības ar ražotāju, kuram piemēro pasākumu) ražotājs eksportētājs mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat centās slēpt 97. apsvērumā aprakstītās daudzās saites ar Ķīnas uzņēmumu. Tomēr ražotājam eksportētājam ir pienākums pierādīt šādu saišu neesību. Sadarbības šajā jautājumā nebija, un nebija iespējams pārbaudīt visu jauno informāciju, kas tika sniegta atbildē uz izpausto informāciju, tāpēc, lai, pamatojoties uz faktiem, novērtētu, vai ražotājs eksportētājs atspēkojis pirmšķietamo iespaidu, ka tas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav to atspēkojis, jo ir daudz norāžu, kas liecina par ciešu saiti starp Ķīnas uzņēmumu un ražotāju eksportētāju. |
| --- | --- |

(104)

Attiecībā uz pirmo kritēriju (nav saistības ar ražotāju, kuram piemēro pasākumu) ražotājs eksportētājs mēģināja radīt iespaidu, ka tam ir minimālas saites ar Ķīnas uzņēmumu, vai pat centās slēpt 97. apsvērumā aprakstītās daudzās saites ar Ķīnas uzņēmumu. Tomēr ražotājam eksportētājam ir pienākums pierādīt šādu saišu neesību. Sadarbības šajā jautājumā nebija, un nebija iespējams pārbaudīt visu jauno informāciju, kas tika sniegta atbildē uz izpausto informāciju, tāpēc, lai, pamatojoties uz faktiem, novērtētu, vai ražotājs eksportētājs atspēkojis pirmšķietamo iespaidu, ka tas ir saistīts ar Ķīnas uzņēmumu, Komisijai bija jāpaļaujas uz pieejamajiem faktiem. Komisija uzskata, ka ražotājs eksportētājs nav to atspēkojis, jo ir daudz norāžu, kas liecina par ciešu saiti starp Ķīnas uzņēmumu un ražotāju eksportētāju.

| (105) | Katrā ziņā un pat ja būtu panākta atbilstība pirmajam kritērijam, quod non, Komisija uzskata, ka nav panākta atbilstība otrajam kritērijam. Ražotājs eksportētājs ir iesaistīts apiešanas praksē divos atšķirīgos veidos, no kuriem katrs pats par sevi ir pietiekams, lai noraidītu atbrīvojuma pieprasījumu. Svarīga norāde par iesaisti apiešanas praksē, kas ir kopīga abiem veidiem un nav apstrīdēta, ir tas, ka ražotājs eksportētājs sācis darbību pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas. |
| --- | --- |

(105)

Katrā ziņā un pat ja būtu panākta atbilstība pirmajam kritērijam, quod non, Komisija uzskata, ka nav panākta atbilstība otrajam kritērijam. Ražotājs eksportētājs ir iesaistīts apiešanas praksē divos atšķirīgos veidos, no kuriem katrs pats par sevi ir pietiekams, lai noraidītu atbrīvojuma pieprasījumu. Svarīga norāde par iesaisti apiešanas praksē, kas ir kopīga abiem veidiem un nav apstrīdēta, ir tas, ka ražotājs eksportētājs sācis darbību pēc sākotnējo pasākumu noteikšanas.

quod non

| (106) | Pirmkārt, uzņēmuma apgalvojums, ka visas 98. apsvērumā minētās preces izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi, ir aplams. Dalībvalsts muitas dienesti Komisijai ir snieguši informāciju, kas liecina, ka tie tiek uzskatīti par Ķīnas izcelsmes moduļiem, proti, Ķīnas uzņēmuma nosaukums ir marķēts uz konkrēto saules enerģijas moduļu paliktņiem. Lai aizsargātu vēl nepabeigto izmeklēšanu, ko bija iesākusi dalībvalsts muitas pārvalde, šo informāciju Malaizijas uzņēmumam izpaust nevarēja. Tomēr Komisija vērsa uzņēmuma uzmanību uz to, ka tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona, pamatojoties uz savu pilnvaru 12., 13. un 15. pantu, var pārbaudīt informācijas pareizību. |
| --- | --- |

(106)

Pirmkārt, uzņēmuma apgalvojums, ka visas 98. apsvērumā minētās preces izlaistas kā Malaizijas izcelsmes moduļi, ir aplams. Dalībvalsts muitas dienesti Komisijai ir snieguši informāciju, kas liecina, ka tie tiek uzskatīti par Ķīnas izcelsmes moduļiem, proti, Ķīnas uzņēmuma nosaukums ir marķēts uz konkrēto saules enerģijas moduļu paliktņiem. Lai aizsargātu vēl nepabeigto izmeklēšanu, ko bija iesākusi dalībvalsts muitas pārvalde, šo informāciju Malaizijas uzņēmumam izpaust nevarēja. Tomēr Komisija vērsa uzņēmuma uzmanību uz to, ka tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona, pamatojoties uz savu pilnvaru 12., 13. un 15. pantu, var pārbaudīt informācijas pareizību.

| (107) | Muitas dienestu sniegtā informācija ir pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir veicis pārsūtīšanu, tāpēc tā ir arī pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir iesaistījies apiešanas praksē. |
| --- | --- |

(107)

Muitas dienestu sniegtā informācija ir pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir veicis pārsūtīšanu, tāpēc tā ir arī pierādījums, ka ražotājs eksportētājs ir iesaistījies apiešanas praksē.

| (108) | Otrkārt, ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ir noslēgts zīmola izmantošanas līgums, un tas tika pagarināts laikā, kad Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas bija uzņēmies saistības, veica eksportu uz Savienību. Cita starpā saistības liedz pārdot Savienībā attiecīgo ražojumu, kas ražots trešā valstī, jo tādējādi nebūtu iespējams uzraudzīt saistību izpildi, it īpaši noteikumu par šķērspārdošanu, vai šāda uzraudzība būtu ļoti grūta. Saistību nekonfidenciālās versijas noteikumi bija nozarei labi zināmi, un Komisijas dienesti tos darīja pieejamus pēc pieprasījuma. Turklāt, ņemot vērā uzņēmuma ciešas komerciālas saites ar Ķīnas ražotāju, noteikumi bija pieejami arī ražotājam eksportētājam. Noslēdzot zīmola izmantošanas līgumu, ražotājs eksportētājs ir apgājis saistību noteikumus un arī šādā veidā iesaistījies apiešanas praksē. 2016. gada 12. janvāra uzklausīšanā Malaizijas uzņēmums norādīja, ka nav sniedzis nepatiesu vai maldinošu informāciju un ka tiešām ir faktiskais saules enerģijas moduļu ražotājs Malaizijā. Attiecībā uz pierādījumiem no dalībvalsts muitas pārvaldes, kurus iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja atklāt Malaizijas uzņēmumam, uzņēmums lūdza uzklausīšanas amatpersonas biroju pārbaudīt to pareizību. Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona pēc tam informēja uzņēmumu, ka dalībvalsts muitas pārvaldes sniegtās informācijas pareizība ir pārbaudīta un ka, pamatojoties uz to, dalībvalsts muitas dienesti secinājuši, ka ievērojamam moduļu apjomam konkrētajā sūtījumā ir Ķīnas izcelsme. |
| --- | --- |

(108)

Otrkārt, ar Ķīnas ražotāju eksportētāju ir noslēgts zīmola izmantošanas līgums, un tas tika pagarināts laikā, kad Ķīnas ražotājs eksportētājs, kas bija uzņēmies saistības, veica eksportu uz Savienību. Cita starpā saistības liedz pārdot Savienībā attiecīgo ražojumu, kas ražots trešā valstī, jo tādējādi nebūtu iespējams uzraudzīt saistību izpildi, it īpaši noteikumu par šķērspārdošanu, vai šāda uzraudzība būtu ļoti grūta. Saistību nekonfidenciālās versijas noteikumi bija nozarei labi zināmi, un Komisijas dienesti tos darīja pieejamus pēc pieprasījuma. Turklāt, ņemot vērā uzņēmuma ciešas komerciālas saites ar Ķīnas ražotāju, noteikumi bija pieejami arī ražotājam eksportētājam. Noslēdzot zīmola izmantošanas līgumu, ražotājs eksportētājs ir apgājis saistību noteikumus un arī šādā veidā iesaistījies apiešanas praksē. 2016. gada 12. janvāra uzklausīšanā Malaizijas uzņēmums norādīja, ka nav sniedzis nepatiesu vai maldinošu informāciju un ka tiešām ir faktiskais saules enerģijas moduļu ražotājs Malaizijā. Attiecībā uz pierādījumiem no dalībvalsts muitas pārvaldes, kurus iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ nevarēja atklāt Malaizijas uzņēmumam, uzņēmums lūdza uzklausīšanas amatpersonas biroju pārbaudīt to pareizību. Tirdzniecības procedūru uzklausīšanas amatpersona pēc tam informēja uzņēmumu, ka dalībvalsts muitas pārvaldes sniegtās informācijas pareizība ir pārbaudīta un ka, pamatojoties uz to, dalībvalsts muitas dienesti secinājuši, ka ievērojamam moduļu apjomam konkrētajā sūtījumā ir Ķīnas izcelsme.

| (109) | Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem. |
| --- | --- |

(109)

Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 18. panta 1. punktu konstatējumi par šo uzņēmumu tika balstīti uz pieejamajiem faktiem.

| (110) | Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 97.–109. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par Malaizijas uzņēmuma ciešajām saitēm ar Ķīnas uzņēmumu, iesaistīšanos pārsūtīšanā un saistību pārkāpumos, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu. Jo īpaši ņemot vērā minētos konstatējumus, uzņēmums nevar izmantot atbrīvojumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 2. punktu, jo gan pārsūtīšana, gan saistību pārkāpums ir apiešanas prakse, kas nav montāžas operācija trešā valstī, un katrā ziņā tāpēc, ka Komisija izmanto pieejamos faktus. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā 2. sadaļā izklāstītos konstatējumus par pārmaiņām tirdzniecības modelī un pārsūtīšanas praksi, kā arī 97.–109. apsvērumā izklāstītos konstatējumus par Malaizijas uzņēmuma ciešajām saitēm ar Ķīnas uzņēmumu, iesaistīšanos pārsūtīšanā un saistību pārkāpumos, kuri katrs par sevi ir pietiekams atteikuma iemesls, Malaizijas uzņēmumam nevarēja piešķirt atbrīvojumu, kuru tas pieprasīja, saskaņā ar 13. panta 4. punktu. Jo īpaši ņemot vērā minētos konstatējumus, uzņēmums nevar izmantot atbrīvojumu, ievērojot pamatregulas 13. panta 2. punktu, jo gan pārsūtīšana, gan saistību pārkāpums ir apiešanas prakse, kas nav montāžas operācija trešā valstī, un katrā ziņā tāpēc, ka Komisija izmanto pieejamos faktus.

| (111) | Viens uzņēmums Taivānā nav laikus sniedzis detalizētu informāciju par saistītā uzņēmuma ražotu elementu komercializāciju, kuri tika uzrādīti kā pusvadītāju plašu griezēji, datus par importu, Taivānai noteikto ierobežojumu ievērošanu un precīzu informāciju par pirkumu plūsmām. Papildu paskaidrojumi, ko uzņēmums sniedza, saņēmis 18. panta 1. punkta vēstuli, tomēr bija pietiekami, lai piešķirtu uzņēmumam atbrīvojumu, jo tas sniedza prasīto informāciju, kuru Komisija varēja pārbaudīt. |
| --- | --- |

(111)

Viens uzņēmums Taivānā nav laikus sniedzis detalizētu informāciju par saistītā uzņēmuma ražotu elementu komercializāciju, kuri tika uzrādīti kā pusvadītāju plašu griezēji, datus par importu, Taivānai noteikto ierobežojumu ievērošanu un precīzu informāciju par pirkumu plūsmām. Papildu paskaidrojumi, ko uzņēmums sniedza, saņēmis 18. panta 1. punkta vēstuli, tomēr bija pietiekami, lai piešķirtu uzņēmumam atbrīvojumu, jo tas sniedza prasīto informāciju, kuru Komisija varēja pārbaudīt.

18. panta 1. punkta vēstuli,

| (112) | Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 111. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem moduļiem un elementiem. |
| --- | --- |

(112)

Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 111. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem moduļiem un elementiem.

Tika konstatēts, ka pārējie pieci Malaizijas ražotāji eksportētāji un 21 Taivānas ražotājs eksportētājs, ieskaitot 111. apsvērumā minēto uzņēmumu, nav iesaistīti apiešanas praksē, tāpēc saskaņā ar pamatregulas 13. panta 4. punktu tiem var piešķirt atbrīvojumus attiecībā uz to ražotajiem

.

| (113) | Jo īpaši lielākā daļa šo uzņēmumu ir dibināti pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR. Ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, tika pārbaudītas visu šo uzņēmumu ražošanas iekārtas. Ražošanas apjoma un jaudas statistikas, ražošanas izmaksu, izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču iegādes un pārdošanas eksportam uz Savienību izmaksu pārbaude apstiprina, ka šie uzņēmumi bijuši faktiskie ražotāji, un apiešana netika konstatēta. |
| --- | --- |

(113)

Jo īpaši lielākā daļa šo uzņēmumu ir dibināti pirms pasākumu noteikšanas pret ĶTR. Ņemot vērā atbildes uz anketas jautājumiem, tika pārbaudītas visu šo uzņēmumu ražošanas iekārtas. Ražošanas apjoma un jaudas statistikas, ražošanas izmaksu, izejvielu, pusfabrikātu un gatavo preču iegādes un pārdošanas eksportam uz Savienību izmaksu pārbaude apstiprina, ka šie uzņēmumi bijuši faktiskie ražotāji, un apiešana netika konstatēta.

| (114) | Citiem ražotājiem, kuri šajā procedūrā nav pieteikušies un izmeklēšanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no attiecinātā antidempinga maksājuma, ievērojot pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots. |
| --- | --- |

(114)

Citiem ražotājiem, kuri šajā procedūrā nav pieteikušies un izmeklēšanas periodā nav eksportējuši izmeklējamo ražojumu, bet vēlas iesniegt pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu no attiecinātā antidempinga maksājuma, ievērojot pamatregulas 11. panta 4. punktu un 13. panta 4. punktu, būs jāaizpilda atbrīvojuma veidlapa, lai Komisija varētu noteikt, vai atbrīvojums ir pamatots.

| (115) | Pēc informācijas izpaušanas vairāki uzņēmumi pauda gandarījumu par Komisijas lēmumu piešķirt tiem atbrīvojumu. Šie uzņēmumi tomēr norādīja arī, ka dažādi uzņēmumi saules enerģijas nozarē savstarpēji plaši izmanto vienošanos (bieži “dēvētu par
  “OEM”
  vienošanos”), sakarā ar to elementu/moduļu ražotāji (bieži dēvēti par “zīmolu īpašniekiem”) dažkārt nosūta daļu savu elementu citiem ražotājiem (bieži dēvētiem par “OEM ražotājiem”) montāžai moduļos. Šie uzņēmumi lūdza precizējumu, ka tie varēs izmantot atbrīvojumu, ja tie noslēgs šādu vienošanos. Komisija apstiprina, ka saules enerģijas paneļu nozarē mēdz slēgt šīs vienošanās, ko pareizāk būtu dēvēt par apakšlīgumiem, un tie ietilpst piešķirto atbrīvojumu darbības jomā. Ievērojot šādas vienošanās, piegādātājus un izejvielu izcelsmi pārrauga zīmolu īpašnieki; apakšlīguma slēdzējs izmanto zīmola īpašnieka sniegto modeļa dizaina paraugu, un sakarā ar to zīmola īpašnieks pārrauga ražošanas procesu. Tomēr arī ar šādiem vienošanās nosacījumiem elementiem jābūt ražotiem uzņēmumos, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

(115)

Pēc informācijas izpaušanas vairāki uzņēmumi pauda gandarījumu par Komisijas lēmumu piešķirt tiem atbrīvojumu. Šie uzņēmumi tomēr norādīja arī, ka dažādi uzņēmumi saules enerģijas nozarē savstarpēji plaši izmanto vienošanos (bieži “dēvētu par
  “OEM”
  vienošanos”), sakarā ar to elementu/moduļu ražotāji (bieži dēvēti par “zīmolu īpašniekiem”) dažkārt nosūta daļu savu elementu citiem ražotājiem (bieži dēvētiem par “OEM ražotājiem”) montāžai moduļos. Šie uzņēmumi lūdza precizējumu, ka tie varēs izmantot atbrīvojumu, ja tie noslēgs šādu vienošanos. Komisija apstiprina, ka saules enerģijas paneļu nozarē mēdz slēgt šīs vienošanās, ko pareizāk būtu dēvēt par apakšlīgumiem, un tie ietilpst piešķirto atbrīvojumu darbības jomā. Ievērojot šādas vienošanās, piegādātājus un izejvielu izcelsmi pārrauga zīmolu īpašnieki; apakšlīguma slēdzējs izmanto zīmola īpašnieka sniegto modeļa dizaina paraugu, un sakarā ar to zīmola īpašnieks pārrauga ražošanas procesu. Tomēr arī ar šādiem vienošanās nosacījumiem elementiem jābūt ražotiem uzņēmumos, kuriem piešķirts atbrīvojums saskaņā ar šīs regulas 1. panta 2. punktu.

“OEM”

OEM

| (116) | Ja ir pamatoti piešķirt atbrīvojumu, tad spēkā esošos attiecinātos pasākumus attiecīgi groza. Tādējādi, lai nodrošinātu atbilstību minētā punkta nosacījumiem, visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti. |
| --- | --- |

(116)

Ja ir pamatoti piešķirt atbrīvojumu, tad spēkā esošos attiecinātos pasākumus attiecīgi groza. Tādējādi, lai nodrošinātu atbilstību minētā punkta nosacījumiem, visi piešķirtie atbrīvojumi tiks uzraudzīti.

| (117) | Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro attiecināto antidempinga maksājumu. |
| --- | --- |

(117)

Tiek uzskatīts, ka šajā gadījumā, lai nodrošinātu šādu atbrīvojumu pareizu piemērošanu, ir vajadzīgi īpaši pasākumi. Šie īpašie pasākumi ir prasība, lai dalībvalstu muitas dienestiem tiktu uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst šīs regulas 1. panta 2. punktā izklāstītajām prasībām. Ja importētajām precēm nav pievienots šāds rēķins, tad piemēro attiecināto antidempinga maksājumu.

5.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (118) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus. |
| --- | --- |

(118)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kas ir iepriekš minēto secinājumu pamatā, un tika aicinātas izteikt piezīmes. Tika izskatītas personu sniegtās mutiskās un rakstiskās piezīmes. Neviens no sniegtajiem argumentiem nebija pietiekams, lai mainītu galīgos konstatējumus.

| (119) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(119)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kura izveidota saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   
  “Visiem pārējiem uzņēmumiem” piemērojamo galīgo antidempinga maksājumu, kas ar Regulas (ES) Nr. 1238/2013 1. panta 2. punktu noteikts tādu kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importam, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā vai kuri nosūtīti no Ķīnas Tautas Republikas, ja vien tie nav tranzītā GATT V panta nozīmē, ar šo attiecina arī uz to kristāliskā silīcija fotoelektrisko moduļu un to galveno sastāvdaļu (proti, elementu) importu, kuri nosūtīti no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tiem deklarēta Malaizijas un Taivānas izcelsme, un kurus patlaban klasificē ar KN kodiem ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 un ex 8541 40 90 (Taric kodi 8501310082, 8501310083, 8501320042, 8501320043, 8501330062, 8501330063, 8501340042, 8501340043, 8501612042, 8501612043, 8501618042, 8501618043, 8501620062, 8501620063, 8501630042, 8501630043, 8501640042, 8501640043, 8541409022, 8541409023, 8541409032, 8541409033), izņemot tālāk uzskaitīto uzņēmumu ražotos.

| Valsts | Uzņēmums | Taric papildu kods |
| --- | --- | --- |
| Malaizija | AUO – SunPower Sdn. Bhd.
  Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.
  Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.
  Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.
  TS Solartech Sdn. Bhd. | C073
  C074
  C075
  C076
  C077 |
| Taivāna | ANJI Technology Co., Ltd.
  AU Optronics Corporation
  Big Sun Energy Technology Inc.
  EEPV Corp.
  E-TON Solar Tech. Co., Ltd.
  Gintech Energy Corporation
  Gintung Energy Corporation
  Inventec Energy Corporation
  Inventec Solar Energy Corporation
  LOF Solar Corp.
  Ming Hwei Energy Co., Ltd.
  Motech Industries, Inc.
  Neo Solar Power Corporation
  Perfect Source Technology Corp.
  Ritek Corporation
  Sino-American Silicon Products Inc.
  Solartech Energy Corp.
  Sunengine Corporation Ltd.
  Topcell Solar International Co., Ltd.
  TSEC Corporation
  Win Win Precision Technology Co., Ltd. | C058
  C059
  C078
  C079
  C080
  C081
  C082
  C083
  C084
  C085
  C086
  C087
  C088
  C089
  C090
  C091
  C092
  C093
  C094
  C095
  C096 |

Valsts

Uzņēmums

Taric papildu kods

Malaizija

AUO – SunPower Sdn. Bhd.

Flextronics Shah Alam Sdn. Bhd.

Hanwha Q CELLS Malaysia Sdn. Bhd.

Panasonic Energy Malaysia Sdn. Bhd.

TS Solartech Sdn. Bhd.

C073

C074

C075

C076

C077

Taivāna

ANJI Technology Co., Ltd.

AU Optronics Corporation

Big Sun Energy Technology Inc.

EEPV Corp.

E-TON Solar Tech. Co., Ltd.

Gintech Energy Corporation

Gintung Energy Corporation

Inventec Energy Corporation

Inventec Solar Energy Corporation

LOF Solar Corp.

Ming Hwei Energy Co., Ltd.

Motech Industries, Inc.

Neo Solar Power Corporation

Perfect Source Technology Corp.

Ritek Corporation

Sino-American Silicon Products Inc.

Solartech Energy Corp.

Sunengine Corporation Ltd.

Topcell Solar International Co., Ltd.

TSEC Corporation

Win Win Precision Technology Co., Ltd.

C058

C059

C078

C079

C080

C081

C082

C083

C084

C085

C086

C087

C088

C089

C090

C091

C092

C093

C094

C095

C096

2.   Atbrīvojumus, kas piešķirti šā panta 1. punktā konkrēti minētajiem uzņēmumiem vai ko saskaņā ar 2. panta 2. punktu atļāvusi piešķirt Komisija, piemēro ar nosacījumu, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs ražotāja vai nosūtītāja izdots rēķins, kurā ir paziņojums, ko datējusi un parakstījusi rēķina izrakstītāja uzņēmuma amatpersona un kur norādīts tās vārds, uzvārds un amats. Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie elementi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Attiecībā uz kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem moduļiem paziņojumā ir šāds apliecinājums:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka eksportam uz Eiropas Savienību pārdotie kristāliskā silīcija fotoelektriskie moduļi (apjoms), uz kuriem attiecas šis rēķins, ražoti

| i) | uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), VAI |
| --- | --- |

i)

i)

uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), VAI

uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), VAI

| ii) | trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts), |
| --- | --- |

ii)

ii)

trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts),

trešās personas uzņēmumā uz apakšlīguma pamata (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods), kurš atrodas (attiecīgā valsts),

(lieko variantu svītrot)

(lieko variantu svītrot)

no kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem, kas ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods [norāda, ja attiecīgajai valstij piemēro spēkā esošos sākotnējos vai pretapiešanas pasākumus]), kurš atrodas (attiecīgā valsts).

no kristāliskā silīcija fotoelektriskajiem elementiem, kas ražoti uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods [norāda, ja attiecīgajai valstij piemēro spēkā esošos sākotnējos vai pretapiešanas pasākumus]), kurš atrodas (attiecīgā valsts).

Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Apliecinu, ka rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un patiesa.”

Ja šāds rēķins netiek uzrādīts un/vai iepriekš minētajā paziņojumā netiek norādīti viens vai abi Taric papildu kodi, tad piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”, un muitas deklarācijā tiek prasīts norādīt Taric papildu kodu B999.

Taric

Taric

3.   Ar šā panta 1. punktu attiecināto maksājumu iekasē par importu, kas nosūtīts no Malaizijas un Taivānas, neatkarīgi no tā, vai tam deklarēta Malaizijas vai Taivānas izcelsme, un kas reģistrēts saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/833 2. pantu un Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 3. punktu un 14. panta 5. punktu, izņemot tādu ražojumu importu, kurus ražojuši 1. punktā uzskaitītie uzņēmumi.

4.   Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Pieprasījumus atbrīvot no maksājuma, kurš ir attiecināts saskaņā ar 1. pantu, iesniedz rakstiski kādā no Eiropas Savienības oficiālajām valodām, un tos paraksta atbrīvojuma pieprasītāja uzņēmuma pilnvarotais pārstāvis. Pieprasījumu sūta uz šādu adresi:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: CHAR 04/39 |
| 1049 Brussels |
| Belgium |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: CHAR 04/39

1049 Brussels

Belgium

2.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 13. panta 4. punktu Komisija var pieņemt lēmumu, ar kuru to uzņēmumu veikto importu, kuri neapiet ar Regulu (ES) Nr. 1238/2013 noteiktos antidempinga pasākumus, atļauj atbrīvot no maksājuma, kas attiecināts saskaņā ar 1. pantu.

3. pants

Muitas dienestiem ar šo tiek dots rīkojums vairs neturpināt ar Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/833 2. pantu paredzēto importa reģistrēšanu.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. februārī

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

1

(2)  
  OV L 132, 29.5.2015., 60. lpp.

2

(3)  
  Comext ir Eurostat pārvaldīta ārējās tirdzniecības statistikas datubāze.

3

Comext

Eurostat

(4)  Sk. 9. – 16. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

4

(5)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

5

(6)  Turpat.

6

(7)  Sk. 9. – 14. lpp. 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei, kā arī 9. un 10. pielikumu, kuri pieejami pārbaudei.

7

(8)  Sk. 17. zemsvītras piezīmi 2015. gada 14. aprīļa pieprasījuma versijā, kas pieejama pārbaudei.

8

(9)  Turpat.

9

(10)  Komisijas 2015. gada 4. jūnija Īstenošanas regula (ES) 2015/866, ar ko atsauc triju ražotāju eksportētāju saistību pieņemšanu, kura izdarīta saskaņā ar Īstenošanas lēmumu 2013/707/ES (OV L 139, 5.6.2015., 30. lpp.). Viens no šiem trijiem ražotājiem eksportētājiem ir Ķīnas uzņēmums, kas minēts šeit iepriekš.

10

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/97 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/97

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) 2016/186

(2016. gada 11. februāris),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr. 922/72, (EEK) Nr. 234/79, (EK) Nr. 1037/2001 un (EK) Nr. 1234/2007 (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2016. gada 11. februārī

Komisijas

un tās priekšsēdētājs vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

1

(2)  
  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 89,8 |
| TR | 113,0 |
| ZZ | 173,2 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 181,9 |
| ZZ | 133,5 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 38,0 |
| TR | 156,9 |
| ZZ | 97,5 |
| 0805 10 20 | BR | 63,2 |
| EG | 47,9 |
| IL | 96,2 |
| MA | 63,0 |
| TN | 50,2 |
| TR | 60,2 |
| ZZ | 63,5 |
| 0805 20 10 | IL | 124,2 |
| MA | 86,9 |
| ZZ | 105,6 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 69,8 |
| IL | 136,7 |
| JM | 156,4 |
| MA | 115,0 |
| TR | 52,2 |
| ZZ | 106,0 |
| 0805 50 10 | IL | 106,9 |
| TR | 112,0 |
| ZZ | 109,5 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 92,5 |
| US | 155,5 |
| ZZ | 129,0 |
| 0808 30 90 | CL | 180,1 |
| CN | 86,8 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 111,5 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

89,8

TR

113,0

ZZ

173,2

0707 00 05

MA

85,0

TR

181,9

ZZ

133,5

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

38,0

TR

156,9

ZZ

97,5

0805 10 20

BR

63,2

EG

47,9

IL

96,2

MA

63,0

TN

50,2

TR

60,2

ZZ

63,5

0805 20 10

IL

124,2

MA

86,9

ZZ

105,6

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

69,8

IL

136,7

JM

156,4

MA

115,0

TR

52,2

ZZ

106,0

0805 50 10

IL

106,9

TR

112,0

ZZ

109,5

0808 10 80

CA

138,9

CL

92,5

US

155,5

ZZ

129,0

0808 30 90

CL

180,1

CN

86,8

TR

81,0

ZA

98,2

ZZ

111,5

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas 2012. gada 27. novembra Regulā (ES) Nr. 1106/2012, ar ko attiecībā uz valstu un teritoriju nomenklatūras atjaunināšanu īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 471/2009 par Kopienas statistiku attiecībā uz ārējo tirdzniecību ar ārpuskopienas valstīm (OV L 328, 28.11.2012., 7. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/100

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/187

(2015. gada 11. decembris),

ar kuru groza Lēmumu ECB/2013/1, ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (ECB/2015/46)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 12.1. pantu saistībā ar 3.1. pantu, 5. pantu, 12.3. pantu, kā arī 16.–24. pantu un 34. pantu,

tā kā:

| (1) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 910/2014 (1) no 2016. gada 1. jūlija atcelta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (2). Tādēļ Lēmumā ECB/2013/1 (3) jāatsaucas uz Regulu (ES) Nr. 910/2014. |
| --- | --- |

(1)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 910/2014 (1) no 2016. gada 1. jūlija atcelta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (2). Tādēļ Lēmumā ECB/2013/1 (3) jāatsaucas uz Regulu (ES) Nr. 910/2014.

| (2) | Jāatjaunina informācija par ECBS PAI sertificēšanas iestādi, t. sk. tās identitāti un tās tehniskajiem komponentiem, kas izklāstīta Lēmuma ECB/2013/1 pielikumā. |
| --- | --- |

(2)

Jāatjaunina informācija par ECBS PAI sertificēšanas iestādi, t. sk. tās identitāti un tās tehniskajiem komponentiem, kas izklāstīta Lēmuma ECB/2013/1 pielikumā.

| (3) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2013/1, |
| --- | --- |

(3)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Lēmums ECB/2013/1,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Grozījumi

Lēmumu ECB/2013/1 groza šādi:

| 1) | ar šādu punktu aizstāj 1. panta 10. punktu:






  “10) | ECBS PAI sertificēšanas iestāde (ESCB-PKI certification authority) ir iestāde, kurai uzticas lietotāji un kura izsniedz, pārvalda, atsauc un atjauno ECBS PAI sertifikātus, ievērojot ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējumu;”; |
| --- | --- | --- |

1)

ar šādu punktu aizstāj 1. panta 10. punktu:

“10)

ECBS PAI sertificēšanas iestāde (ESCB-PKI certification authority

| 2) | ar šādu punktu aizstāj 4. panta 4. punktu:

  “4.   ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarācija ir noteikumu kopums, kas regulē elektronisko sertifikātu “dzīves ciklu” no sākotnējā pieprasījuma līdz abonenta beigām vai tā atsaukšanai, kā arī attiecības starp sertifikāta pieteikuma iesniedzēju vai abonentu, ECBS PAI sertificēšanas iestādi un personām, kas paļaujas uz sertifikātu. Tā attiecas gan uz sertifikātiem, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK un Regulas (ES) Nr. 910/2014 (*1) piemērošanas jomā, gan sertifikātiem, kas to piemērošanas jomā neietilpst. Tas arī izklāsta visu pušu lomas un pienākumus un nosaka procedūras sertifikātu izsniegšanai un pārvaldīšanai. To pievieno 2. līmeņa–3. līmeņa līgumam.


  (*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).”;" |
| --- | --- |

2)

ar šādu punktu aizstāj 4. panta 4. punktu:

“4.   ECBS PAI sertificēšanas prakses deklarācija ir noteikumu kopums, kas regulē elektronisko sertifikātu “dzīves ciklu” no sākotnējā pieprasījuma līdz abonenta beigām vai tā atsaukšanai, kā arī attiecības starp sertifikāta pieteikuma iesniedzēju vai abonentu, ECBS PAI sertificēšanas iestādi un personām, kas paļaujas uz sertifikātu. Tā attiecas gan uz sertifikātiem, kas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/93/EK un Regulas (ES) Nr. 910/2014 (*1) piemērošanas jomā, gan sertifikātiem, kas to piemērošanas jomā neietilpst. Tas arī izklāsta visu pušu lomas un pienākumus un nosaka procedūras sertifikātu izsniegšanai un pārvaldīšanai. To pievieno 2. līmeņa–3. līmeņa līgumam.

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).”;"

*1

| 3) | ar šādu tekstu aizstāj 10. panta 1. punkta ievaddaļu un a) apakšpunktu:

  “1.   Ja vien Eurosistēmas centrālās bankas nepierāda, ka tās nav rīkojušās nolaidīgi, tās saskaņā ar savām funkcijām un pienākumiem ECBS PAI atbild par zaudējumiem, kas radušies lietotājiem, kuri pamatoti paļāvušies uz kvalificētu sertifikātu, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK un Regulā (ES) Nr. 910/2014, attiecībā uz:






  a) | visas tās informācijas pareizumu izsniegšanas brīdī, kas ietverta kvalificētā sertifikātā, un to, vai sertifikātā iekļauti visi dati, kas paredzēti kvalificētiem sertifikātiem, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK un Regulā (ES) Nr. 910/2014;”; |
| --- | --- | --- |

3)

ar šādu tekstu aizstāj 10. panta 1. punkta ievaddaļu un a) apakšpunktu:

“1.   Ja vien Eurosistēmas centrālās bankas nepierāda, ka tās nav rīkojušās nolaidīgi, tās saskaņā ar savām funkcijām un pienākumiem ECBS PAI atbild par zaudējumiem, kas radušies lietotājiem, kuri pamatoti paļāvušies uz kvalificētu sertifikātu, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK un Regulā (ES) Nr. 910/2014, attiecībā uz:

a)

visas tās informācijas pareizumu izsniegšanas brīdī, kas ietverta kvalificētā sertifikātā, un to, vai sertifikātā iekļauti visi dati, kas paredzēti kvalificētiem sertifikātiem, kā tas noteikts Direktīvā 1999/93/EK un Regulā (ES) Nr. 910/2014;”;

| 4) | pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

4)

pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 11. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/93/EK (1999. gada 13. decembris) par Kopienas elektronisko parakstu sistēmu (OV L 13, 19.1.2000., 12. lpp.).

2

(3)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/1 (2013. gada 11. janvāris), ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (OV L 74, 16.3.2013., 30. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Informācija par ECBS PAI sertificēšanas iestādi, t. sk. tās identitāti un tās tehniskajiem komponentiem

ECBS PAI sertificēšanas iestādi tās sertifikātos norāda kā izsniedzēju, un sertifikātu parakstīšanai izmanto tās privāto atslēgu. ECBS PAI sertificēšanas iestāde atbild par:

| i) | privātās un publiskās atslēgas sertifikātu izsniegšanu; |
| --- | --- |

i)

privātās un publiskās atslēgas sertifikātu izsniegšanu;

| ii) | atsaukšanas sarakstu izsniegšanu; |
| --- | --- |

ii)

atsaukšanas sarakstu izsniegšanu;

| iii) | atslēgu pāru radīšanu saistībā ar konkrētiem sertifikātiem, piemēram, tiem, kam nepieciešama atslēgas atgūšana; |
| --- | --- |

iii)

atslēgu pāru radīšanu saistībā ar konkrētiem sertifikātiem, piemēram, tiem, kam nepieciešama atslēgas atgūšana;

| iv) | vispārīgās atbildības par ECBS PAI saglabāšanu un visu tās darbībai vajadzīgo prasību izpildes nodrošināšanu. |
| --- | --- |

iv)

vispārīgās atbildības par ECBS PAI saglabāšanu un visu tās darbībai vajadzīgo prasību izpildes nodrošināšanu.

ECBS PAI sertificēšanas iestāde ietver visas personas, politiku, procedūras un datorsistēmas, kam uzticēta elektronisko sertifikātu izsniegšana un to piešķiršana sertifikātu abonentiem.

ECBS PAI sertificēšanas iestāde ietver divus tehniskos komponentus:

| — | Galvenā ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī pirmā līmeņa sertificēšanas iestāde izsniedz sertifikātus tikai sev pašai un sev pakļautajām sertificēšanas iestādēm. Tā darbojas, vienīgi veicot tās šauri definētos pienākumus. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:






  a) | SHA-1 sertifikāts (1):








  Distinguished name (Atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (Sērijas numurs) | 596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD |
| Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Derīguma termiņš) | From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26 |
| Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1)) | CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192 |
| Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256)) | C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB |
| Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi) | SHA-1/RSA 4096 |

—

Galvenā ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī pirmā līmeņa sertificēšanas iestāde izsniedz sertifikātus tikai sev pašai un sev pakļautajām sertificēšanas iestādēm. Tā darbojas, vienīgi veicot tās šauri definētos pienākumus. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:

a)

SHA-1 sertifikāts (1):

Distinguished name (Atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sērijas numurs)

596F AC4C 218C 21BC 4E00 6B42 A164 46DD

Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Derīguma termiņš)

From 21-06-2011 11:58:26 to 21-06-2041 11:58:26

Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

CEFE 6C32 E850 994A 09EA 1A77 0C60 3D90 ADC9 9192

Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256))

C919 CF49 C024 7E50 2E0C C3C9 81E0 FB88 A013 AA2B 15C9 5142 F491 BDE7 E403 E3FB

Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 sertifikāts:








  Distinguished name (Atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (Sērijas numurs) | 4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8 |
| Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Derīguma termiņš) | From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34 |
| Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1)) | 3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B |
| Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256)) | 7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB |
| Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi) | SHA-256/RSA 4096 |

b)

SHA-256 sertifikāts:

Distinguished name (Atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sērijas numurs)

4431 9C5F 91E8 162F 4E00 73F6 6AB8 71D8

Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Derīguma termiņš)

From 21-06-2011 12:35:34 to 21-06-2041 12:35:34

Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

3663 2FBA FB19 BDBC A202 3994 1926 ED48 4D72 DD4B

Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256))

7963 2A97 1D12 A889 9724 BB35 C37B 51D2 3E21 4DF9 20C3 2450 093E 0EA7 49FB AAEB

Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi)

SHA-256/RSA 4096

| — | Tiešsaistes ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī otrā līmeņa sertificēšanas iestāde ir pakļauta Galvenajai ECBS PAI sertificēšanas iestādei. Tā atbild par ECBS PAI sertifikātu izsniegšanu lietotājiem. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:






  a) | SHA-1 sertifikāts (2):








  Distinguished name (Atšķirams nosaukums) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- | --- |
| Serial number (Sērijas numurs) | 2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C |
| Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Derīguma termiņš) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1)) | D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08 |
| Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256)) | 4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A |
| Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi) | SHA-1/RSA 4096 |

—

Tiešsaistes ECBS PAI sertificēšanas iestāde. Šī otrā līmeņa sertificēšanas iestāde ir pakļauta Galvenajai ECBS PAI sertificēšanas iestādei. Tā atbild par ECBS PAI sertifikātu izsniegšanu lietotājiem. Tās nozīmīgākie dati ir šādi:

a)

SHA-1 sertifikāts (2):

Distinguished name (Atšķirams nosaukums)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sērijas numurs)

2C13 E18F FDB5 91CE 4E29 550B B5A3 F59C

Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Derīguma termiņš)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

D316 026C D2CF 1A8C 4AA3 8C29 EE3D 591E 4286 AD08

Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256))

4B18 7644 BF79 4F83 D000 999D 7927 433F 75F3 CFB1 643A 6D0F 8A25 9435 BE86 1B7A

Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi)

SHA-1/RSA 4096

| b) | SHA-256 sertifikāts:








  Distinguished name (Atšķirams nosaukums) | CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| --- | --- | --- |
| Serial number (Sērijas numurs) | 660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D |
| Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums) | CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU |
| Validity period (Derīguma termiņš) | From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35 |
| Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1)) | E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC |
| Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256)) | 1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700 |
| Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi) | SHA-256/RSA 4096” |

b)

SHA-256 sertifikāts:

Distinguished name (Atšķirams nosaukums)

CN= ESCB-PKI ONLINE CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Serial number (Sērijas numurs)

660C 9B12 9A0A 6C21 5509 38DD 54A0 ED2D

Distinguished name of issuer (Izsniedzēja atšķirams nosaukums)

CN=ESCB-PKI ROOT CA, O=EUROPEAN SYSTEM OF CENTRAL BANKS, C=EU

Validity period (Derīguma termiņš)

From 22-07-2011 12:46:35 to 22-07-2026 12:46:35

Message digest (SHA-1) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-1))

E976 D216 4A5F 62DA C058 6BE0 EC10 EF24 36B8 12AC

Message digest (SHA-256) (Ziņojuma īssavilkums (SHA-256))

1335 26DC 99E9 CC36 62F8 F5FA 2006 3005 BA90 E663 2BF3 4F18 A84B A39B 5FAA 5700

Cryptographic algorithms (Kriptogrāfiskie algoritmi)

SHA-256/RSA 4096”

---

(1)  Šis sertifikāts tiks izmantots vienīgi sistēmās, kuras neatbalsta augstākus algoritmus.

1

(2)  Šis sertifikāts tiks izmantots vienīgi sistēmās, kuras neatbalsta augstākus algoritmus.

2

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 37/104 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 37/104

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS (ES) 2016/188

(2015. gada 11. decembris)

par to, kā Eiropas Centrālā banka un Vienotā uzraudzības mehānisma nacionālās kompetentās iestādes piekļūst un izmanto VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus (ECB/2015/47)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 127. panta 6. punktu un 132. pantu,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus un jo īpaši to 34. pantu,

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1024/2013 (2013. gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (1), un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu saistībā ar 6. panta 7. punktu,

ņemot vērā Uzraudzības valdes priekšlikumu un apspriežoties ar nacionālajām kompetentajām iestādēm,

tā kā:

| (1) | Lai veiktu konkrētus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, kas Eiropas Centrālajai bankai (ECB) uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ECB izmanto Eiropas centrālo banku sistēmas (ECBS) un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kā arī jaunās elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kas īpaši paredzēti to uzdevumu veikšanai, kas ECB uzticēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, pamatojoties uz Līguma 127. panta 6. Punktu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 25.2. pantu. |
| --- | --- |

(1)

Lai veiktu konkrētus uzdevumus saistībā ar kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību, kas Eiropas Centrālajai bankai (ECB) uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, ECB izmanto Eiropas centrālo banku sistēmas (ECBS) un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kā arī jaunās elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kas īpaši paredzēti to uzdevumu veikšanai, kas ECB uzticēti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013, pamatojoties uz Līguma 127. panta 6. Punktu un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu 25.2. pantu.

| (2) | Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) vienmērīgai, efektīvai un konsekventai darbībai nepieciešams nodrošināt, ka ECB un nacionālo kompetento iestāžu (NKI) sadarbības VUM ietvaros praktiskais regulējums ietver noteikumus par tādu elektronisko lietojumprogrammu, sistēmu, platformu un pakalpojumu izmantošanu, kas vajadzīgi ECB un NKI pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. |
| --- | --- |

(2)

Vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) vienmērīgai, efektīvai un konsekventai darbībai nepieciešams nodrošināt, ka ECB un nacionālo kompetento iestāžu (NKI) sadarbības VUM ietvaros praktiskais regulējums ietver noteikumus par tādu elektronisko lietojumprogrammu, sistēmu, platformu un pakalpojumu izmantošanu, kas vajadzīgi ECB un NKI pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013.

| (3) | Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūra (turpmāk – “ECBS PAI”) tika izveidota ar Lēmumu ECB/2013/1 (2). Saskaņā ar Lēmuma ECB/2013/1 3. panta 1. punktu ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas ir vidēji kritiski vai kritiskāki, būtu jāpiekļūst un tos jālieto vienīgi tad, ja lietotājs identificēts ar elektroniskā sertifikāta palīdzību, kuru izsniedz un pārvalda sertificēšanas iestāde, ko ECBS atzinusi saskaņā ar ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējumu, vai ECBS PAI sertificēšanas iestāde vai sertificēšanas iestāde, ko ECBS akceptējusi TARGET2 un TARGET2 vērtspapīriem lietojumprogrammām. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūra (turpmāk – “ECBS PAI”) tika izveidota ar Lēmumu ECB/2013/1 (2). Saskaņā ar Lēmuma ECB/2013/1 3. panta 1. punktu ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas ir vidēji kritiski vai kritiskāki, būtu jāpiekļūst un tos jālieto vienīgi tad, ja lietotājs identificēts ar elektroniskā sertifikāta palīdzību, kuru izsniedz un pārvalda sertificēšanas iestāde, ko ECBS atzinusi saskaņā ar ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējumu, vai ECBS PAI sertificēšanas iestāde vai sertificēšanas iestāde, ko ECBS akceptējusi TARGET2 un TARGET2 vērtspapīriem lietojumprogrammām.

| (4) | ECB Padome konstatējusi vajadzību pēc paplašinātiem informācijas drošības pakalpojumiem, piemēram, pēc pastiprinātas drošības autentifikācijas, elektroniskā paraksta un šifrēšanas, izmantojot elektroniskos sertifikātus elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi ECB un NKI kā VUM kompetento iestāžu pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. Tādēļ ECBS PAI sertifikāti var tikt izmantoti, lai piekļūtu un izmantotu elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kurus lieto VUM darbā. |
| --- | --- |

(4)

ECB Padome konstatējusi vajadzību pēc paplašinātiem informācijas drošības pakalpojumiem, piemēram, pēc pastiprinātas drošības autentifikācijas, elektroniskā paraksta un šifrēšanas, izmantojot elektroniskos sertifikātus elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas vajadzīgi ECB un NKI kā VUM kompetento iestāžu pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. Tādēļ ECBS PAI sertifikāti var tikt izmantoti, lai piekļūtu un izmantotu elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, kurus lieto VUM darbā.

| (5) | ECB un VUM NKI lemt par ECBS PAI izsniegto sertifikātu un pakalpojumu izmantošanu, lai piekļūtu un izmantotu VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus, |
| --- | --- |

(5)

ECB un VUM NKI lemt par ECBS PAI izsniegto sertifikātu un pakalpojumu izmantošanu, lai piekļūtu un izmantotu VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Definīcijas

Šajā lēmumā:

| 1) | “nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) ir nacionālā kompetentā iestāde, kuru noteikusi iesaistītā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2. punktu. Šī definīcija neierobežo nacionālo tiesību aktu regulējumu, kurā noteikti uzraudzības uzdevumi ir uzticēti nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kurai nav NKI statusa. Saistībā ar šādu regulējumu atsauces uz NKI šajā lēmumā uzskata par atsaucēm arī uz NCB attiecībā uz uzraudzības uzdevumiem, kas tām uzticēti nacionālajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

1)

“nacionālā kompetentā iestāde” (NKI) ir nacionālā kompetentā iestāde, kuru noteikusi iesaistītā dalībvalsts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1024/2013 2. panta 2. punktu. Šī definīcija neierobežo nacionālo tiesību aktu regulējumu, kurā noteikti uzraudzības uzdevumi ir uzticēti nacionālajai centrālajai bankai (NCB), kurai nav NKI statusa. Saistībā ar šādu regulējumu atsauces uz NKI šajā lēmumā uzskata par atsaucēm arī uz NCB attiecībā uz uzraudzības uzdevumiem, kas tām uzticēti nacionālajos tiesību aktos;

| 2) | “kompetentā iestāde” ir NKI vai ECB; |
| --- | --- |

2)

“kompetentā iestāde” ir NKI vai ECB;

| 3) | “ECBS un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi”, “sertifikāts” vai “elektroniskais sertifikāts”, “ECBS PAI sertificēšanas iestāde”, “reģistrācijas iestāde”, “lietotājs”, “Eurosistēmas centrālā banka” un “persona, kura paļaujas uz sertifikātu” ir jēdzieni, kas definēti Lēmuma ECB/2013/1 1. pantā; |
| --- | --- |

3)

“ECBS un Eurosistēmas elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi”, “sertifikāts” vai “elektroniskais sertifikāts”, “ECBS PAI sertificēšanas iestāde”, “reģistrācijas iestāde”, “lietotājs”, “Eurosistēmas centrālā banka” un “persona, kura paļaujas uz sertifikātu” ir jēdzieni, kas definēti Lēmuma ECB/2013/1 1. pantā;

| 4) | “VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi” ir elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi, kas tiek izmantoti ECB un NKI pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

4)

“VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi” ir elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumi, kas tiek izmantoti ECB un NKI pienākumu izpildei saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013;

| 5) | “ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējums” ir kritēriji, ko noteikusi ECBS Informācijas tehnoloģiju komiteja, lai noteiktu gan ECBS iekšējās, gan ārējās sertificēšanas iestādes, kurām var uzticēties saistībā ar ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem un VUM elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

5)

“ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējums” ir kritēriji, ko noteikusi ECBS Informācijas tehnoloģiju komiteja, lai noteiktu gan ECBS iekšējās, gan ārējās sertificēšanas iestādes, kurām var uzticēties saistībā ar ECBS un Eurosistēmas elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem un VUM elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem.

2. pants

Piekļuve VUM elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem un to izmantošana

1.   VUM elektroniskajām lietojumprogrammām, sistēmām, platformām un pakalpojumiem, kas ir vidēji kritiski vai kritiskāki, var piekļūt un tos lietot vienīgi tad, ja lietotājs identificēts ar elektroniskā sertifikāta palīdzību, kuru izsniedz un pārvalda sertificēšanas iestāde, kas atzīta saskaņā ar ECBS/VUM sertifikātu pieņemšanas regulējumu, t. sk. ECBS PAI sertificēšanas iestāde.

2.   ECBS PAI sertificēšanas iestāde izsniedz elektroniskos sertifikātus un sniedz citus sertificēšanas pakalpojumus kompetentajām iestādēm, kuras piedalās ECBS PAI saskaņā ar 3. pantu, attiecībā uz to sertifikātu abonentiem un trešo personu sertifikātu abonentiem, kuri strādā ar tām, lai tie varētu droši piekļūt un izmantot VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus.

3.   Persona, kura paļaujas uz sertifikātu, var uz šādu sertifikātu paļauties, ņemot vērā Lēmuma ECB/2013/1 8. pantā noteiktos nosacījumus.

3. pants

Kompetento iestāžu dalība attiecībā uz ECBS PAI

1.   Kompetentā iestāde var pieņemt lēmumu par ECBS PAI pakalpojumu izmantošanu, lai lai piekļūtu un izmantotu VUM elektroniskās lietojumprogrammas, sistēmas, platformas un pakalpojumus un/vai var šādā nolūkā rīkoties kā reģistrācijas iestāde saviem iekšējiem lietotājiem kā arī trešo personu lietotājiem, ņemot vērā tos pašus nosacījumus, kuri attiecas uz Eurosistēmas centrālajām bankām.

2.   Uz iesaistīto kompetento iestādi attiecas Lēmuma ECB/2013/1 6., 7. un 12. pantā izklāstītie pienākumi, un tā iesniedz deklarāciju ECB Padomei, ar kuru tā apstiprina savu līdzdalību un to, ka tā ievēro minētā lēmuma 4. panta 2. punktā norādītajā 2. līmeņa–3. līmeņa līgumā noteiktos pienākumus.

4. pants

Stāšanās spēkā

Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

Frankfurtē pie Mainas, 2015. gada 11. decembrī

ECB prezidents

Mario DRAGHI

---

(1)  
  OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.

1

(2)  Eiropas Centrālās bankas Lēmums ECB/2013/1 (2013. gada 11. janvāris), ar ko nosaka Eiropas Centrālo banku sistēmas publiskās atslēgas infrastruktūras regulējumu (OV L 74, 16.3.2013., 30. lpp.).

2

---