# Az Európai Unió L 84/2017

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 84 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 60. évfolyam2017. március 30. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 84

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

60. évfolyam2017. március 30.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/604 végrehajtási rendelete (2017. március 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Terre Tarentine [OEM]) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2017/605 rendelete (2017. március 29.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 3 |
| | | A Bizottság (EU) 2017/606 végrehajtási rendelete (2017. március 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 4 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKBP) 2017/607 határozata (2017. március 29.) a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról | 6 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2017/604 végrehajtási rendelete (2017. március 17.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Terre Tarentine [OEM])

1

*

A Bizottság (EU) 2017/605 rendelete (2017. március 29.) az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

3

A Bizottság (EU) 2017/606 végrehajtási rendelete (2017. március 29.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

4

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKBP) 2017/607 határozata (2017. március 29.) a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

6

| | | III   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 93/16/COL határozata (2016. május 11.) az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról [2017/608] | 7 |

III   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 93/16/COL határozata (2016. május 11.) az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról [2017/608]

az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv

7

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2017.3.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/604 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 17.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Terre Tarentine [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1898/2004/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Terre Tarentine” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely az 1898/2004/EK bizottsági rendelet (2) alapján bejegyzett „Terre Tarentine” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítási kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítási kérelmet (3) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Terre Tarentine” (OEM) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 17-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Phil HOGAN

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1898/2004/EK rendelete (2004. október 29.) egy elnevezésnek az „Oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartása” elnevezésű nyilvántartásba való bejegyzése vonatkozásában a 2400/96/EK rendelet mellékletének kiegészítéséről (Terre Tarentine) – (OEM) (HL L 328., 2004.10.30., 66. o.).

2

Terre Tarentine

(3)  
  HL C 440., 2016.11.26., 4. o.

3

---

| 2017.3.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/3

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/605 RENDELETE

(2017. március 29.)

az ózonréteget lebontó anyagokról szóló 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet VI. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ózonréteget lebontó anyagokról szóló, 2009. szeptember 16-i 1005/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1005/2009/EK rendelet VI. melléklete részhatáridőket állapít meg, amelyektől fogva a halonok „új berendezések” – beleértve az új légi járműveket – tűzoltó készülékeiben és tűzvédelmi rendszereiben többé nem használhatók. Az 1005/2009/EK rendelet VI. mellékletének 2.b) pontja értelmében egy berendezés „új berendezés”ként való besorolása attól függ, hogy mikor nyújtották be a típusalkalmassági tanúsítás iránti kérelmet a megfelelő szabályozó hatósághoz. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2009/EK rendelet VI. melléklete részhatáridőket állapít meg, amelyektől fogva a halonok „új berendezések” – beleértve az új légi járműveket – tűzoltó készülékeiben és tűzvédelmi rendszereiben többé nem használhatók. Az 1005/2009/EK rendelet VI. mellékletének 2.b) pontja értelmében egy berendezés „új berendezés”ként való besorolása attól függ, hogy mikor nyújtották be a típusalkalmassági tanúsítás iránti kérelmet a megfelelő szabályozó hatósághoz.

| (2) | A jogi egyértelműség és az 1005/2009/EK rendelet végrehajtásának következetessége érdekében az 1005/2009/EK rendelet VI. mellékletének 2.b) pontjában az „új berendezés” meghatározását pontosítani kell, és meg kell jelölni, hogy légi járművek esetében a típusalkalmassági tanúsítás iránti kérelmek csak az új tanúsítási kérelmekre vonatkoznak, és nem érintik a létező tanúsítványok módosításait. Ez összhangot teremtene a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet halonokra vonatkozó szabványaiban alkalmazott megközelítéssel. |
| --- | --- |

(2)

A jogi egyértelműség és az 1005/2009/EK rendelet végrehajtásának következetessége érdekében az 1005/2009/EK rendelet VI. mellékletének 2.b) pontjában az „új berendezés” meghatározását pontosítani kell, és meg kell jelölni, hogy légi járművek esetében a típusalkalmassági tanúsítás iránti kérelmek csak az új tanúsítási kérelmekre vonatkoznak, és nem érintik a létező tanúsítványok módosításait. Ez összhangot teremtene a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet halonokra vonatkozó szabványaiban alkalmazott megközelítéssel.

| (3) | Az 1005/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1005/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1005/2009/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az 1005/2009/EK rendelet 25. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1005/2009/EK rendelet VI. mellékletének 2.b) pontja az első mondatot követően az alábbi mondattal egészül ki:

„Légi járművek esetében a típusalkalmassági tanúsítvány iránti kérelem új légi járművet érintő típusalkalmassági tanúsítvány iránti kérelemre vonatkozik.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 29-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  HL L 286., 2009.10.31., 1. o.

1

---

| 2017.3.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/4 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/4

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2017/606 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2017. március 29.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 29-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 288,6 |
| MA | 105,2 |
| SN | 213,0 |
| TN | 200,0 |
| TR | 110,6 |
| ZA | 81,7 |
| ZZ | 183,9 |
| 0707 00 05 | TR | 179,1 |
| ZZ | 179,1 |
| 0709 93 10 | MA | 50,0 |
| TR | 118,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 51,0 |
| IL | 60,7 |
| MA | 51,0 |
| TN | 50,6 |
| TR | 77,1 |
| ZA | 99,3 |
| ZZ | 65,0 |
| 0805 50 10 | EG | 72,0 |
| TR | 92,7 |
| ZZ | 82,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,4 |
| CL | 99,4 |
| CN | 142,3 |
| US | 128,4 |
| ZA | 114,1 |
| ZZ | 118,9 |
| 0808 30 90 | AR | 100,4 |
| CL | 137,3 |
| CN | 84,7 |
| MA | 115,2 |
| ZA | 108,1 |
| ZZ | 109,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

EG

288,4

IL

288,6

MA

105,2

SN

213,0

TN

200,0

TR

110,6

ZA

81,7

ZZ

183,9

0707 00 05

TR

179,1

ZZ

179,1

0709 93 10

MA

50,0

TR

118,8

ZZ

84,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

51,0

IL

60,7

MA

51,0

TN

50,6

TR

77,1

ZA

99,3

ZZ

65,0

0805 50 10

EG

72,0

TR

92,7

ZZ

82,4

0808 10 80

BR

110,4

CL

99,4

CN

142,3

US

128,4

ZA

114,1

ZZ

118,9

0808 30 90

AR

100,4

CL

137,3

CN

84,7

MA

115,2

ZA

108,1

ZZ

109,1

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 2017.3.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/6 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/6

---

A TANÁCS (KKBP) 2017/607 HATÁROZATA

(2017. március 29.)

a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/173/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. március 21-én elfogadta a 2011/173/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. március 31-ig meg kell újítani. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/173/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedéseket 2018. március 31-ig meg kell újítani.

| (3) | Ezért a 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Ezért a 2011/173/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/173/KKBP határozat 6. cikke második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezt a határozatot 2018. március 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2017. március 29-én.

a Tanács részéről

az elnök

L. GRECH

---

(1)  A Tanács 2011/173/KKBP határozata (2011. március 21.) a bosznia-hercegovinai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 76., 2011.3.22., 68. o.).

1

---

III Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

| 2017.3.30. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 84/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2017.3.30.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 84/7

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG 93/16/COL HATÁROZATA

(2016. május 11.)

az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról [2017/608]

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG (1),

tekintettel az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabálynak – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i
  2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) (a továbbiakban: keretirányelv) – az EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozatára és különösen annak 15. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel a Hatóságnak az előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2008. november 5-i ajánlására (3) (a továbbiakban: a Hatóság 2008. évi ajánlása), valamint a Hatóság piacelemzésről és a jelentős piaci erő felméréséről szóló iránymutatására (4),

mivel:

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2014. október 9-én kiadta a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2014/710/EU ajánlását (5). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) 2014. október 9-én kiadta a keretirányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2014/710/EU ajánlását (5).

| (2) | A Hatóság érintett piacokról szóló ajánlása felülvizsgálatának kiindulási pontja a 2014/710/EU ajánlás volt. Felülvizsgálati eljárásában a Hatóság abból a megközelítésből indult ki, hogy a piaci fejlemények összehasonlítását egy EGT-referenciaérték tükrében kellene végrehajtani, nem pedig csak az egyes EFTA-államokon belüli piaci helyzet figyelembevételével. |
| --- | --- |

(2)

A Hatóság érintett piacokról szóló ajánlása felülvizsgálatának kiindulási pontja a 2014/710/EU ajánlás volt. Felülvizsgálati eljárásában a Hatóság abból a megközelítésből indult ki, hogy a piaci fejlemények összehasonlítását egy EGT-referenciaérték tükrében kellene végrehajtani, nem pedig csak az egyes EFTA-államokon belüli piaci helyzet figyelembevételével.

| (3) | Az EFTA-államokban zajló piaci fejlemények alapján úgy tűnik, hogy a három EFTA-állam elektronikus hírközlési piacának működése általában valószínűsíthetően nem tér el nagy mértékben (mint ahogyan az egyes uniós tagállamok esetében) az Európai Unió vagy az egész EGT piacainak átlagos működésétől. |
| --- | --- |

(3)

Az EFTA-államokban zajló piaci fejlemények alapján úgy tűnik, hogy a három EFTA-állam elektronikus hírközlési piacának működése általában valószínűsíthetően nem tér el nagy mértékben (mint ahogyan az egyes uniós tagállamok esetében) az Európai Unió vagy az egész EGT piacainak átlagos működésétől.

| (4) | Az EGT-megállapodás célja egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása (6). A Hatóság e célkitűzés és a fentiek fényében a 2014/710/EU ajánlással összehangolt új ajánlást fogad el annak érdekében, hogy az EGT-beli elektronikus hírközlési piacok szereplői számára biztosítsa a jogbiztonságot és a közös keretszabályozás egységes alkalmazását. |
| --- | --- |

(4)

Az EGT-megállapodás célja egy közös szabályokon és egyenlő versenyfeltételeken alapuló dinamikus és homogén Európai Gazdasági Térség létrehozása (6). A Hatóság e célkitűzés és a fentiek fényében a 2014/710/EU ajánlással összehangolt új ajánlást fogad el annak érdekében, hogy az EGT-beli elektronikus hírközlési piacok szereplői számára biztosítsa a jogbiztonságot és a közös keretszabályozás egységes alkalmazását.

| (5) | A keretirányelv olyan jogi keretszabályozást hoz létre az elektronikus hírközlési ágazat számára, amely a hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra alkalmazandó, és többek között a konvergencia felé mutató tendenciákra kíván reagálni. A keretszabályozás célja egyebek mellett a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályozás fokozatos csökkentése, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása. |
| --- | --- |

(5)

A keretirányelv olyan jogi keretszabályozást hoz létre az elektronikus hírközlési ágazat számára, amely a hatálya alá tartozó valamennyi elektronikus hírközlő hálózatra és elektronikus hírközlési szolgáltatásra alkalmazandó, és többek között a konvergencia felé mutató tendenciákra kíván reagálni. A keretszabályozás célja egyebek mellett a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályozás fokozatos csökkentése, végül pedig az elektronikus hírközlés versenyjog általi kizárólagos szabályozása.

| (6) | A keretirányelv 15. cikke rögzíti, hogy a Hatóság az EFTA-államok nyilvánosságával, valamint a nemzeti szabályozó hatóságaival történő konzultációt követően az érintett termék- és szolgáltatáspiacokra vonatkozó ajánlást tesz közzé. |
| --- | --- |

(6)

A keretirányelv 15. cikke rögzíti, hogy a Hatóság az EFTA-államok nyilvánosságával, valamint a nemzeti szabályozó hatóságaival történő konzultációt követően az érintett termék- és szolgáltatáspiacokra vonatkozó ajánlást tesz közzé.

| (7) | Ennek a célkitűzésnek megfelelően ezen ajánlás célja azoknak a termék- és szolgáltatáspiacoknak a kijelölése, amelyek a keretirányelv 15. cikke (1) bekezdésének értelmében előzetes szabályozás alá vonhatók. Bármely előzetes szabályozási beavatkozás végső célja az, hogy a kiskereskedelmi piacokon elősegítse a fenntartható tényleges versenyt, és ezáltal a végfelhasználók számára előnyöket tudjon biztosítani. A nemzeti szabályozó hatóságok a nagykereskedelmi szintű szabályozás hiányában is – különösen az innováció és a verseny terén várható javulást figyelembe véve – valószínűleg fokozatosan arra a megállapításra jutnak, hogy a kiskereskedelmi piacok versenyképesek. |
| --- | --- |

(7)

Ennek a célkitűzésnek megfelelően ezen ajánlás célja azoknak a termék- és szolgáltatáspiacoknak a kijelölése, amelyek a keretirányelv 15. cikke (1) bekezdésének értelmében előzetes szabályozás alá vonhatók. Bármely előzetes szabályozási beavatkozás végső célja az, hogy a kiskereskedelmi piacokon elősegítse a fenntartható tényleges versenyt, és ezáltal a végfelhasználók számára előnyöket tudjon biztosítani. A nemzeti szabályozó hatóságok a nagykereskedelmi szintű szabályozás hiányában is – különösen az innováció és a verseny terén várható javulást figyelembe véve – valószínűleg fokozatosan arra a megállapításra jutnak, hogy a kiskereskedelmi piacok versenyképesek.

| (8) | Az érintett piacok meghatározása az idők folyamán változhat, hiszen a termékek és szolgáltatások jellemzői, valamint a keresleti és kínálati oldal helyettesítésének lehetőségei változhatnak. Mivel a Hatóság 2008. évi ajánlása már több mint hét éve hatályos, mára indokolttá vált az első változat felülvizsgálata az elfogadása óta bekövetkezett piaci fejlemények tükrében. Ezért ez az ajánlás a Hatóság 2008. évi ajánlása helyébe lép, és iránymutatást ad a nemzeti szabályozó hatóságok számára a közelgő piaci felülvizsgálatokhoz. |
| --- | --- |

(8)

Az érintett piacok meghatározása az idők folyamán változhat, hiszen a termékek és szolgáltatások jellemzői, valamint a keresleti és kínálati oldal helyettesítésének lehetőségei változhatnak. Mivel a Hatóság 2008. évi ajánlása már több mint hét éve hatályos, mára indokolttá vált az első változat felülvizsgálata az elfogadása óta bekövetkezett piaci fejlemények tükrében. Ezért ez az ajánlás a Hatóság 2008. évi ajánlása helyébe lép, és iránymutatást ad a nemzeti szabályozó hatóságok számára a közelgő piaci felülvizsgálatokhoz.

| (9) | A keretirányelv 15. cikkének (1) bekezdése előírja a Hatóság számára, hogy a versenyjog elvei szerint azonosítsa az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a piacokat, amelyek sajátosságai indokolttá tehetik szabályozási kötelezettségek előírását a versenyjog alapelveinek megfelelően. Az ajánlás tehát a versenyjog elveit alkalmazza a termékpiacok meghatározására az elektronikus hírközlési ágazaton belül. |
| --- | --- |

(9)

A keretirányelv 15. cikkének (1) bekezdése előírja a Hatóság számára, hogy a versenyjog elvei szerint azonosítsa az elektronikus hírközlési ágazaton belül azokat a piacokat, amelyek sajátosságai indokolttá tehetik szabályozási kötelezettségek előírását a versenyjog alapelveinek megfelelően. Az ajánlás tehát a versenyjog elveit alkalmazza a termékpiacok meghatározására az elektronikus hírközlési ágazaton belül.

| (10) | A keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdése szerint az ajánlást a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságoknak a versenyjog elveivel összhangban meg kell határozniuk a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat. |
| --- | --- |

(10)

A keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdése szerint az ajánlást a lehető legnagyobb mértékben figyelembe véve a nemzeti szabályozó hatóságoknak a versenyjog elveivel összhangban meg kell határozniuk a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, különösen a területükön található érintett földrajzi piacokat.

| (11) | A keretirányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint előzetes szabályozási kötelezettségeket csak azokon a piacokon alkalmaznak, ahol nincs tényleges verseny. Az irányelv (27) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint ezek olyan piacok, ahol egy vagy több jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás található, és ahol a nemzeti és EGT-versenyjogi jogorvoslatok nem elegendőek az azonosított probléma kezelésére. A tényleges verseny elemzésének emellett ki kell terjednie arra, hogy a piacon a verseny biztosított lesz-e a jövőben, és így arra, hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e. |
| --- | --- |

(11)

A keretirányelv 16. cikkének (3) bekezdése szerint előzetes szabályozási kötelezettségeket csak azokon a piacokon alkalmaznak, ahol nincs tényleges verseny. Az irányelv (27) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint ezek olyan piacok, ahol egy vagy több jelentős piaci erővel rendelkező vállalkozás található, és ahol a nemzeti és EGT-versenyjogi jogorvoslatok nem elegendőek az azonosított probléma kezelésére. A tényleges verseny elemzésének emellett ki kell terjednie arra, hogy a piacon a verseny biztosított lesz-e a jövőben, és így arra, hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e.

| (12) | Mind a Hatóság, mind pedig a nemzeti szabályozó hatóságok számára az előzetes szabályozás alá vonható nagykereskedelmi piacok azonosításának kiindulópontja a megfelelő kiskereskedelmi piacok elemzése. E kiskereskedelmi elemzésre a keresletoldali és adott esetben a kínálatoldali helyettesíthetőség egy adott időszakra vonatkozó, előretekintő perspektívában történő figyelembevételével kerül sor. A megfelelő piacoknak a keretirányelv 15. cikke (3) bekezdésével összhangban történő azonosítása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak olyan földrajzi területet kell azonosítaniuk, ahol a verseny feltételei hasonlóak vagy elégséges mértékben homogének, és amely megkülönböztethető a szomszédos területektől, ahol a verseny uralkodó feltételei érzékelhetően eltérőek, különös tekintettel arra a kérdésre, hogy a potenciálisan jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató egységesen lép-e fel hálózata területén, vagy olyan mértékű, érzékelhetően eltérő versenyfeltételekkel szembesül, amelyek tevékenységeit egyes térségekben korlátozzák, máshol viszont nem. |
| --- | --- |

(12)

Mind a Hatóság, mind pedig a nemzeti szabályozó hatóságok számára az előzetes szabályozás alá vonható nagykereskedelmi piacok azonosításának kiindulópontja a megfelelő kiskereskedelmi piacok elemzése. E kiskereskedelmi elemzésre a keresletoldali és adott esetben a kínálatoldali helyettesíthetőség egy adott időszakra vonatkozó, előretekintő perspektívában történő figyelembevételével kerül sor. A megfelelő piacoknak a keretirányelv 15. cikke (3) bekezdésével összhangban történő azonosítása során a nemzeti szabályozó hatóságoknak olyan földrajzi területet kell azonosítaniuk, ahol a verseny feltételei hasonlóak vagy elégséges mértékben homogének, és amely megkülönböztethető a szomszédos területektől, ahol a verseny uralkodó feltételei érzékelhetően eltérőek, különös tekintettel arra a kérdésre, hogy a potenciálisan jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltató egységesen lép-e fel hálózata területén, vagy olyan mértékű, érzékelhetően eltérő versenyfeltételekkel szembesül, amelyek tevékenységeit egyes térségekben korlátozzák, máshol viszont nem.

| (13) | Értékelni kell, hogy jelentős piaci erő megállapításán alapuló szabályozás nélkül előretekintő szempontból van-e tényleges verseny a kiskereskedelmi piacokon. Másrészről az elemzésnek az adott időszak egészében figyelembe kell vennie az érintett kiskereskedelmi és kapcsolódó nagykereskedelmi piac(ok)on alkalmazandó más típusú szabályozások hatásait is. |
| --- | --- |

(13)

Értékelni kell, hogy jelentős piaci erő megállapításán alapuló szabályozás nélkül előretekintő szempontból van-e tényleges verseny a kiskereskedelmi piacokon. Másrészről az elemzésnek az adott időszak egészében figyelembe kell vennie az érintett kiskereskedelmi és kapcsolódó nagykereskedelmi piac(ok)on alkalmazandó más típusú szabályozások hatásait is.

| (14) | A piacelemzésnek a keretirányelv 16. cikke szerinti elvégzése során a piac értékelését a meglévő piaci viszonyokból kiindulva, előretekintő szempontból kell elvégezni. Az elemzésnek a várható vagy előre látható piaci folyamatok (7) figyelembevételével értékelnie kell, hogy az adott piacon a verseny a jövőben biztosított lesz-e, illetve hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e. |
| --- | --- |

(14)

A piacelemzésnek a keretirányelv 16. cikke szerinti elvégzése során a piac értékelését a meglévő piaci viszonyokból kiindulva, előretekintő szempontból kell elvégezni. Az elemzésnek a várható vagy előre látható piaci folyamatok (7) figyelembevételével értékelnie kell, hogy az adott piacon a verseny a jövőben biztosított lesz-e, illetve hogy a verseny esetleges hiánya tartós lesz-e.

| (15) | Ha az érintett kiskereskedelmi piacon előzetes szabályozás nélkül előretekintő szempontból nincs tényleges verseny, a keretirányelv 16. cikke szerint előzetes szabályozás alá vonható megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t kell értékelni. A megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok)on belüli határoknak és piaci erőnek a tényleges verseny meglétének megállapítása érdekében végzett elemzése során egyaránt figyelembe kell venni a közvetlen és közvetett versenykényszereket, tekintet nélkül arra, hogy e kényszerek az elektronikus hírközlési hálózatokból, az elektronikus hírközlési szolgáltatásokból vagy a végfelhasználó szempontjából összehasonlítható más típusú szolgáltatásokból vagy alkalmazásokból erednek-e (8). Másrészt, amennyiben a megfelelő érintett piac(ok) előzetes nagykereskedelmi szabályozása hiányában előremutató szempontból az érintett kiskereskedelmi piacon tényleges a verseny, a nemzeti szabályozó hatóságoknak ennek nyomán meg kell állapítaniuk, hogy nagykereskedelmi szinten nincs többé szükség szabályozásra. Ebben az esetben az előzetes szabályozás visszavonása céljából el kell végezni a megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok) értékelését. Amennyiben a nagykereskedelmi piacok az ellátási láncban vertikálisan összekapcsolódnak, azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként értékelni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el az ellátási láncban. |
| --- | --- |

(15)

Ha az érintett kiskereskedelmi piacon előzetes szabályozás nélkül előretekintő szempontból nincs tényleges verseny, a keretirányelv 16. cikke szerint előzetes szabályozás alá vonható megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t kell értékelni. A megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok)on belüli határoknak és piaci erőnek a tényleges verseny meglétének megállapítása érdekében végzett elemzése során egyaránt figyelembe kell venni a közvetlen és közvetett versenykényszereket, tekintet nélkül arra, hogy e kényszerek az elektronikus hírközlési hálózatokból, az elektronikus hírközlési szolgáltatásokból vagy a végfelhasználó szempontjából összehasonlítható más típusú szolgáltatásokból vagy alkalmazásokból erednek-e (8). Másrészt, amennyiben a megfelelő érintett piac(ok) előzetes nagykereskedelmi szabályozása hiányában előremutató szempontból az érintett kiskereskedelmi piacon tényleges a verseny, a nemzeti szabályozó hatóságoknak ennek nyomán meg kell állapítaniuk, hogy nagykereskedelmi szinten nincs többé szükség szabályozásra. Ebben az esetben az előzetes szabályozás visszavonása céljából el kell végezni a megfelelő érintett nagykereskedelmi piac(ok) értékelését. Amennyiben a nagykereskedelmi piacok az ellátási láncban vertikálisan összekapcsolódnak, azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként értékelni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el az ellátási láncban.

| (16) | A mellékletben felsorolt nagykereskedelmi piacok azért rendelkezhetnek olyan jellemzőkkel, amelyek indokolttá teszik az előzetes szabályozást, mert összességében megfelelnek az alábbi három kumulatív kritériumnak, amelyek már az ajánlás előző verzióiban is az előzetes szabályozások alá vonható piacok azonosítására szolgáltak. Az első kritérium a magas és állandó belépési korlátok megléte. Mindazonáltal, tekintettel az elektronikus hírközlési piacok dinamikus jellegére és működésére, az esetlegesen előzetes szabályozás alá vonható piacok kijelölése céljából végzett előretekintő elemzés során figyelembe kell venni a piacralépési korlátok adott időszakon belüli leküzdésének lehetőségét is. A második kritérium arra vonatkozik, hogy a piaci struktúra az adott időszakon belül a tényleges verseny irányába halad-e. E kritérium alkalmazása a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb verseny vizsgálatát igényli. A harmadik kritérium szerint a piac hiányosságait kizárólag a versenyjog alkalmazásával nem lehetne megfelelő mértékben kiküszöbölni. Az első és második kritérium értékelésénél figyelembe veendő fő mutatók hasonlóak a jelentős piaci erő meglétének megállapítására irányuló előretekintő piacelemzés részeként vizsgáltakhoz. Ilyen mutatók különösen a szabályozás hiányában fennálló belépési korlátokra vonatkozó mutatók (köztük a vissza nem térülő költségek nagysága), a piac szerkezete, teljesítménye és dinamikája, beleértve olyan mutatókat, mint a piaci részesedések és ezek tendenciái, a piaci árak és ezek tendenciái, valamint a versengő hálózatok vagy infrastruktúrák kiterjedtsége és az általuk nyújtott lefedettség. |
| --- | --- |

(16)

A mellékletben felsorolt nagykereskedelmi piacok azért rendelkezhetnek olyan jellemzőkkel, amelyek indokolttá teszik az előzetes szabályozást, mert összességében megfelelnek az alábbi három kumulatív kritériumnak, amelyek már az ajánlás előző verzióiban is az előzetes szabályozások alá vonható piacok azonosítására szolgáltak. Az első kritérium a magas és állandó belépési korlátok megléte. Mindazonáltal, tekintettel az elektronikus hírközlési piacok dinamikus jellegére és működésére, az esetlegesen előzetes szabályozás alá vonható piacok kijelölése céljából végzett előretekintő elemzés során figyelembe kell venni a piacralépési korlátok adott időszakon belüli leküzdésének lehetőségét is. A második kritérium arra vonatkozik, hogy a piaci struktúra az adott időszakon belül a tényleges verseny irányába halad-e. E kritérium alkalmazása a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb verseny vizsgálatát igényli. A harmadik kritérium szerint a piac hiányosságait kizárólag a versenyjog alkalmazásával nem lehetne megfelelő mértékben kiküszöbölni. Az első és második kritérium értékelésénél figyelembe veendő fő mutatók hasonlóak a jelentős piaci erő meglétének megállapítására irányuló előretekintő piacelemzés részeként vizsgáltakhoz. Ilyen mutatók különösen a szabályozás hiányában fennálló belépési korlátokra vonatkozó mutatók (köztük a vissza nem térülő költségek nagysága), a piac szerkezete, teljesítménye és dinamikája, beleértve olyan mutatókat, mint a piaci részesedések és ezek tendenciái, a piaci árak és ezek tendenciái, valamint a versengő hálózatok vagy infrastruktúrák kiterjedtsége és az általuk nyújtott lefedettség.

| (17) | Az első kritérium tekintetében a belépési korlátok két típusa lényeges ezen ajánlás alkalmazásában: a strukturális és a jogi vagy szabályozási alapú korlátok. A strukturális jellegű belépési korlátok olyan kezdeti költség- vagy keresleti viszonyokból fakadnak, amelyek a már piacon lévők és az újonnan belépni szándékozók között egyenlőtlenséghez vezetnek, hátráltatva vagy megakadályozva ez utóbbiak piacra történő belépését. Jelentős strukturális korlátok lehetnek például az abszolút árelőnyökkel, a jelentős méretgazdaságossági előnyökkel és/vagy a kereslethez rugalmasan alkalmazkodni képes termelői struktúrával, a kapacitási korlátokkal, illetve a magas vissza nem térülő költségekkel jellemezhető piacokon. Ugyancsak strukturális korlátról beszélhetünk abban az esetben, ha valamely szolgáltatás nyújtásához olyan hálózati elemre van szükség, amelynek utángyártása műszakilag nem vagy csak olyan magas költséggel lehetséges, hogy a szolgáltatás nyújtása a versenytársak számára nem kifizetődő. |
| --- | --- |

(17)

Az első kritérium tekintetében a belépési korlátok két típusa lényeges ezen ajánlás alkalmazásában: a strukturális és a jogi vagy szabályozási alapú korlátok. A strukturális jellegű belépési korlátok olyan kezdeti költség- vagy keresleti viszonyokból fakadnak, amelyek a már piacon lévők és az újonnan belépni szándékozók között egyenlőtlenséghez vezetnek, hátráltatva vagy megakadályozva ez utóbbiak piacra történő belépését. Jelentős strukturális korlátok lehetnek például az abszolút árelőnyökkel, a jelentős méretgazdaságossági előnyökkel és/vagy a kereslethez rugalmasan alkalmazkodni képes termelői struktúrával, a kapacitási korlátokkal, illetve a magas vissza nem térülő költségekkel jellemezhető piacokon. Ugyancsak strukturális korlátról beszélhetünk abban az esetben, ha valamely szolgáltatás nyújtásához olyan hálózati elemre van szükség, amelynek utángyártása műszakilag nem vagy csak olyan magas költséggel lehetséges, hogy a szolgáltatás nyújtása a versenytársak számára nem kifizetődő.

| (18) | A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok nem gazdasági körülményekre vezethetők vissza, hanem olyan jogszabályi, hatósági vagy egyéb intézkedések eredményeként jönnek létre, amelyek az érintett piacon közvetlen hatást gyakorolnak a piacra lépés feltételeire és/vagy az üzemeltetők piaci pozíciójára. Jogi vagy szabályozási jellegű piacralépési korlátnak vagy akadálynak minősül például, amikor az alapszolgáltatás nyújtásához szükséges frekvenciához csak korlátozott számú vállalkozásnak van hozzáférése. A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok közé tartoznak az árszabályozások vagy az árral kapcsolatos egyéb intézkedések, amelyek nemcsak a piacra lépést, hanem a vállalkozások piaci pozícióját is befolyásolják. Azok a jogi vagy szabályozási jellegű korlátok, amelyek az adott időszakon belül valószínűleg felszámolásra kerülnek, az első kritérium teljesülése tekintetében általában nem tekintendők belépési korlátnak. |
| --- | --- |

(18)

A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok nem gazdasági körülményekre vezethetők vissza, hanem olyan jogszabályi, hatósági vagy egyéb intézkedések eredményeként jönnek létre, amelyek az érintett piacon közvetlen hatást gyakorolnak a piacra lépés feltételeire és/vagy az üzemeltetők piaci pozíciójára. Jogi vagy szabályozási jellegű piacralépési korlátnak vagy akadálynak minősül például, amikor az alapszolgáltatás nyújtásához szükséges frekvenciához csak korlátozott számú vállalkozásnak van hozzáférése. A jogi vagy szabályozási jellegű korlátok közé tartoznak az árszabályozások vagy az árral kapcsolatos egyéb intézkedések, amelyek nemcsak a piacra lépést, hanem a vállalkozások piaci pozícióját is befolyásolják. Azok a jogi vagy szabályozási jellegű korlátok, amelyek az adott időszakon belül valószínűleg felszámolásra kerülnek, az első kritérium teljesülése tekintetében általában nem tekintendők belépési korlátnak.

| (19) | A belépési korlátok veszíthetnek jelentőségükből az innovatív, állandó műszaki fejlődéssel jellemezhető piacokon. Ezeken a piacokon gyakran a piacon még jelen nem lévő potenciális versenytársak innovációs fenyegetése kényszeríti ki a versenyt. Az innovatív piacokon olyan cégek között alakulhat ki dinamikus vagy hosszabb távú verseny, amelyek meglévő, „statikus” piacokon nem feltétlenül versenyeznek egymással. Ez az ajánlás kijelöli azokat a piacokat, amelyek esetében a belépési korlátok belátható időn belül várhatóan fennmaradnak. Annak megítélésekor, hogy szabályozás nélkül mekkora egy belépési korlát fennmaradásának valószínűsége, egyrészt azt kell megvizsgálni, hogy az adott ágazatban korábban gyakran előfordult-e, hogy új vállalkozások sikeresen megjelentek a piacon, másrészt azt, hogy az új vállalkozások korábbi és jövőbeli piacra lépése elegendő volt, illetve várhatóan elegendő lesz-e ahhoz, hogy korlátozza a piaci erőfölényt. A belépési korlátok jelentősége többek között az értékesítések minimálisan hatékony mennyiségétől és a vissza nem térülő költségektől függ. |
| --- | --- |

(19)

A belépési korlátok veszíthetnek jelentőségükből az innovatív, állandó műszaki fejlődéssel jellemezhető piacokon. Ezeken a piacokon gyakran a piacon még jelen nem lévő potenciális versenytársak innovációs fenyegetése kényszeríti ki a versenyt. Az innovatív piacokon olyan cégek között alakulhat ki dinamikus vagy hosszabb távú verseny, amelyek meglévő, „statikus” piacokon nem feltétlenül versenyeznek egymással. Ez az ajánlás kijelöli azokat a piacokat, amelyek esetében a belépési korlátok belátható időn belül várhatóan fennmaradnak. Annak megítélésekor, hogy szabályozás nélkül mekkora egy belépési korlát fennmaradásának valószínűsége, egyrészt azt kell megvizsgálni, hogy az adott ágazatban korábban gyakran előfordult-e, hogy új vállalkozások sikeresen megjelentek a piacon, másrészt azt, hogy az új vállalkozások korábbi és jövőbeli piacra lépése elegendő volt, illetve várhatóan elegendő lesz-e ahhoz, hogy korlátozza a piaci erőfölényt. A belépési korlátok jelentősége többek között az értékesítések minimálisan hatékony mennyiségétől és a vissza nem térülő költségektől függ.

| (20) | Még a magas belépési korláttal rendelkező piacokon is lehetnek olyan egyéb strukturális tényezők, amelyek a piacot egy adott időszakon belül mégis a tényleges verseny irányába mozdítják. A második kritérium szerinti, tényleges verseny irányába mutató tendencia maga után vonja, hogy a piac eléri az előzetes szabályozás nélküli tényleges verseny állapotát a felülvizsgálat időszakán belül vagy azt követően, feltéve, hogy a felülvizsgálat időszakán belül egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre a piac pozitív dinamikájára vonatkozóan. A piac dinamikáját elősegítheti például a technológiai fejlődés vagy a termékek és a piacok konvergenciája, amelyek a különböző termékpiacokon működő szereplőket versenyhelyzetbe kényszeríthetik egymással. Ugyanez lehet a helyzet azokon az árrugalmas keresletű piacokon is, amelyeken korlátozott számú – de elegendő – eltérő költségstruktúrájú vállalat van jelen. Azokon a piacokon, amelyek általában lehetővé teszik a versenytársaknak, hogy kínálatukat bármely árnövekedésre reagálva nagyon gyorsan növeljék, kapacitásfelesleg is előállhat. Ilyen piacokon a piaci részesedések idővel változhatnak, és/vagy csökkenhetnek az árak. |
| --- | --- |

(20)

Még a magas belépési korláttal rendelkező piacokon is lehetnek olyan egyéb strukturális tényezők, amelyek a piacot egy adott időszakon belül mégis a tényleges verseny irányába mozdítják. A második kritérium szerinti, tényleges verseny irányába mutató tendencia maga után vonja, hogy a piac eléri az előzetes szabályozás nélküli tényleges verseny állapotát a felülvizsgálat időszakán belül vagy azt követően, feltéve, hogy a felülvizsgálat időszakán belül egyértelmű bizonyíték áll rendelkezésre a piac pozitív dinamikájára vonatkozóan. A piac dinamikáját elősegítheti például a technológiai fejlődés vagy a termékek és a piacok konvergenciája, amelyek a különböző termékpiacokon működő szereplőket versenyhelyzetbe kényszeríthetik egymással. Ugyanez lehet a helyzet azokon az árrugalmas keresletű piacokon is, amelyeken korlátozott számú – de elegendő – eltérő költségstruktúrájú vállalat van jelen. Azokon a piacokon, amelyek általában lehetővé teszik a versenytársaknak, hogy kínálatukat bármely árnövekedésre reagálva nagyon gyorsan növeljék, kapacitásfelesleg is előállhat. Ilyen piacokon a piaci részesedések idővel változhatnak, és/vagy csökkenhetnek az árak.

| (21) | A harmadik kritérium az azonosított tartós piaci hiányosság(ok) leküzdés érdekében a versenyjog alapján bevezethető korrekciós intézkedések megfelelőségének értékelésére szolgál, különös tekintettel arra, hogy az előzetes szabályozói kötelezettségek ténylegesen megelőzhetik a versenyjog megsértését. A versenyjogi beavatkozások valószínűleg elégtelenek azokban az esetekben, amikor például a tartós piaci hiányosság(ok) orvoslása érdekében bevezetett megfelelőségi intézkedések túlságosan sok kritérium teljesítését követelik meg, illetőleg ha gyakori és/vagy sürgős beavatkozásokra van szükség. Az előzetes szabályozás tehát a versenyjog megfelelő kiegészítőjének tekintendő abban az esetben, ha a versenyjog önmagában nem lenne képes megfelelően kezelni az azonosított tartós piaci hiányosságo(ka)t. |
| --- | --- |

(21)

A harmadik kritérium az azonosított tartós piaci hiányosság(ok) leküzdés érdekében a versenyjog alapján bevezethető korrekciós intézkedések megfelelőségének értékelésére szolgál, különös tekintettel arra, hogy az előzetes szabályozói kötelezettségek ténylegesen megelőzhetik a versenyjog megsértését. A versenyjogi beavatkozások valószínűleg elégtelenek azokban az esetekben, amikor például a tartós piaci hiányosság(ok) orvoslása érdekében bevezetett megfelelőségi intézkedések túlságosan sok kritérium teljesítését követelik meg, illetőleg ha gyakori és/vagy sürgős beavatkozásokra van szükség. Az előzetes szabályozás tehát a versenyjog megfelelő kiegészítőjének tekintendő abban az esetben, ha a versenyjog önmagában nem lenne képes megfelelően kezelni az azonosított tartós piaci hiányosságo(ka)t.

| (22) | E három kumulatív kritérium alkalmazása nagy valószínűséggel csökkenti az elektronikus hírközlési ágazaton belül az olyan piacok számát, amelyekre előzetes szabályozási kötelezettségeket kell alkalmazni, és ezáltal hozzájárulnak a keretrendszer egyik céljának eléréséhez, nevezetesen ahhoz, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályokat fokozatosan csökkenteni kell. Amennyiben a három kritérium valamelyike nem teljesül, a piac nem azonosítható előzetes szabályozás alá vonható piacként. |
| --- | --- |

(22)

E három kumulatív kritérium alkalmazása nagy valószínűséggel csökkenti az elektronikus hírközlési ágazaton belül az olyan piacok számát, amelyekre előzetes szabályozási kötelezettségeket kell alkalmazni, és ezáltal hozzájárulnak a keretrendszer egyik céljának eléréséhez, nevezetesen ahhoz, hogy a piaci verseny fejlődésével párhuzamosan az előzetes ágazatspecifikus szabályokat fokozatosan csökkenteni kell. Amennyiben a három kritérium valamelyike nem teljesül, a piac nem azonosítható előzetes szabályozás alá vonható piacként.

| (23) | A nagykereskedelem szintjén előírt előzetes szabályozás elégségesnek tekintendő a kapcsolódó downstream piac(ok)on bekövetkező esetleges versenyproblémák megoldására. Valamely downstream piac csak akkor vonható előzetes szabályozás alá, ha az adott piacon a verseny a kapcsolódó upstream nagykereskedelmi piaco(ko)n meglévő előzetes szabályozás ellenére továbbra is jelentős piaci erő mutatkozik. Tekintettel a verseny terén a szabályozásnak köszönhetően elért előrelépésekre, ez az ajánlás csak a nagykereskedelmi szinten azonosít érintett piacokat. Szabályozásuk várhatóan képes megoldani a tényleges verseny nagykereskedelmi szinten mutatkozó hiányát, amely a kapcsolódó kiskereskedelmi piacokon azonosított piaci hiányosságokat okozza. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság ennek ellenére igazolja, hogy a nagykereskedelem szintjén történt beavatkozás sikertelen maradt, az érintett kiskereskedelmi piac előzetes szabályozás alá vonható, feltéve, hogy a nemzeti szabályozó hatóság az ezen ajánlásban előírt három kritérium vizsgálata alapján megállapítja, hogy a három kritérium teljesül. |
| --- | --- |

(23)

A nagykereskedelem szintjén előírt előzetes szabályozás elégségesnek tekintendő a kapcsolódó downstream piac(ok)on bekövetkező esetleges versenyproblémák megoldására. Valamely downstream piac csak akkor vonható előzetes szabályozás alá, ha az adott piacon a verseny a kapcsolódó upstream nagykereskedelmi piaco(ko)n meglévő előzetes szabályozás ellenére továbbra is jelentős piaci erő mutatkozik. Tekintettel a verseny terén a szabályozásnak köszönhetően elért előrelépésekre, ez az ajánlás csak a nagykereskedelmi szinten azonosít érintett piacokat. Szabályozásuk várhatóan képes megoldani a tényleges verseny nagykereskedelmi szinten mutatkozó hiányát, amely a kapcsolódó kiskereskedelmi piacokon azonosított piaci hiányosságokat okozza. Amennyiben a nemzeti szabályozó hatóság ennek ellenére igazolja, hogy a nagykereskedelem szintjén történt beavatkozás sikertelen maradt, az érintett kiskereskedelmi piac előzetes szabályozás alá vonható, feltéve, hogy a nemzeti szabályozó hatóság az ezen ajánlásban előírt három kritérium vizsgálata alapján megállapítja, hogy a három kritérium teljesül.

| (24) | A mellékletben szereplő piacok meghatározása a fent említett három kritérium alapján történt. A nemzeti szabályozó hatóságoknak abból a feltételezésből kell kiindulniuk, hogy ezeken a piacokon a három kritérium teljesül. Amennyiben azonban valamely nemzeti hatóság megállapítja, hogy a meghatározott kiskereskedelmi piac(ok)on nagykereskedelmi szintű szabályozás nélkül fenntartható verseny tapasztalható, meg kell állapítania, hogy a nagykereskedelem szintjén nincs többé szükség előzetes szabályozásra. |
| --- | --- |

(24)

A mellékletben szereplő piacok meghatározása a fent említett három kritérium alapján történt. A nemzeti szabályozó hatóságoknak abból a feltételezésből kell kiindulniuk, hogy ezeken a piacokon a három kritérium teljesül. Amennyiben azonban valamely nemzeti hatóság megállapítja, hogy a meghatározott kiskereskedelmi piac(ok)on nagykereskedelmi szintű szabályozás nélkül fenntartható verseny tapasztalható, meg kell állapítania, hogy a nagykereskedelem szintjén nincs többé szükség előzetes szabályozásra.

| (25) | A mellékletben felsorolt piacok esetében a nemzeti szabályozó hatóságok helyénvalónak láthatják, hogy sajátos nemzeti körülményeik alapján saját vizsgálatot folytassanak le a három kritérium teljesülése tekintetében. A nemzeti szabályozó hatóság megállapíthatja, hogy a vizsgálat alapján a nemzeti körülmények között a három kritérium teljesül vagy nem teljesül. Amennyiben az ajánlásban felsorolt valamely konkrét piac esetében a vizsgálat alapján a három kritérium nem teljesül, a nemzeti szabályozó hatóság nem ír elő szabályozói kötelezettségeket az adott piacon. |
| --- | --- |

(25)

A mellékletben felsorolt piacok esetében a nemzeti szabályozó hatóságok helyénvalónak láthatják, hogy sajátos nemzeti körülményeik alapján saját vizsgálatot folytassanak le a három kritérium teljesülése tekintetében. A nemzeti szabályozó hatóság megállapíthatja, hogy a vizsgálat alapján a nemzeti körülmények között a három kritérium teljesül vagy nem teljesül. Amennyiben az ajánlásban felsorolt valamely konkrét piac esetében a vizsgálat alapján a három kritérium nem teljesül, a nemzeti szabályozó hatóság nem ír elő szabályozói kötelezettségeket az adott piacon.

| (26) | A nemzeti szabályozó hatóságok az ebben az ajánlásban felsorolt piacokon túl más piacokat is kijelölhetnek, és elvégezhetik a három kritérium vizsgálatát. A nemzeti hatóságoknak különösen abban az esetben kell elvégezniük a három kritérium vizsgálatát, ha megállapították, hogy előzetes szabályozás hiányában valamely kiskereskedelmi piacon nincs tényleges verseny, és szabályozni kívánják a megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t, és ez(ek) a piac(ok) nincs(enek) felsorolva ebben az ajánlásban. Ebben az esetben azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként elemezni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el a vertikális ellátási láncban. A nemzeti szabályozó hatóságoknak el kell végezniük a szabályozott upstream piac alatt elhelyezkedő piacok fokozatonkénti elemzését egészen a kiskereskedelmi piacokig annak megállapítása érdekében, hogy ezeken a felsőbb szinteken bevezetett szabályozás esetén tényleges verseny zajlana-e. |
| --- | --- |

(26)

A nemzeti szabályozó hatóságok az ebben az ajánlásban felsorolt piacokon túl más piacokat is kijelölhetnek, és elvégezhetik a három kritérium vizsgálatát. A nemzeti hatóságoknak különösen abban az esetben kell elvégezniük a három kritérium vizsgálatát, ha megállapították, hogy előzetes szabályozás hiányában valamely kiskereskedelmi piacon nincs tényleges verseny, és szabályozni kívánják a megfelelő nagykereskedelmi piaco(ka)t, és ez(ek) a piac(ok) nincs(enek) felsorolva ebben az ajánlásban. Ebben az esetben azt a nagykereskedelmi piacot kell elsőként elemezni, amely a kérdéses kiskereskedelmi piachoz képest a legmagasabban helyezkedik el a vertikális ellátási láncban. A nemzeti szabályozó hatóságoknak el kell végezniük a szabályozott upstream piac alatt elhelyezkedő piacok fokozatonkénti elemzését egészen a kiskereskedelmi piacokig annak megállapítása érdekében, hogy ezeken a felsőbb szinteken bevezetett szabályozás esetén tényleges verseny zajlana-e.

| (27) | A nemzeti szabályozó hatóságoknak a három kritérium vizsgálatát a Hatóság előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2004. július 14-i ajánlása (9) és a Hatóság 2008. évi ajánlása mellékletében felsorolt, de ezen ajánlás mellékletében már nem szereplő piacok esetében is el kell végezniük annak értékelése érdekében, hogy az említett nemzeti körülmények alapján ezek a piacok még mindig előzetes szabályozás alá vonható piacoknak minősülnek-e. |
| --- | --- |

(27)

A nemzeti szabályozó hatóságoknak a három kritérium vizsgálatát a Hatóság előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról szóló 2004. július 14-i ajánlása (9) és a Hatóság 2008. évi ajánlása mellékletében felsorolt, de ezen ajánlás mellékletében már nem szereplő piacok esetében is el kell végezniük annak értékelése érdekében, hogy az említett nemzeti körülmények alapján ezek a piacok még mindig előzetes szabályozás alá vonható piacoknak minősülnek-e.

| (28) | A keretirányelv értelmében az újonnan kialakuló piacokat nem célszerű indokolatlan előzetes szabályozói kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Újonnan kialakuló piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritériumon alapuló vizsgálat alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott indokolatlan előzetes kötelezettségekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy a piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan a piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásokban is szerepel (10). A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók. |
| --- | --- |

(28)

A keretirányelv értelmében az újonnan kialakuló piacokat nem célszerű indokolatlan előzetes szabályozói kötelezettségekkel terhelni, akkor sem, ha bizonyos szereplők lépéselőnyben vannak az adott piacon. Újonnan kialakuló piacok alatt az olyan termékeket vagy szolgáltatásokat kínáló piacok értendők, amelyek esetében, újdonságukból eredően, nehéz megjósolni a keresletet, a piacra belépőket és a piaci kínálatot, következésképpen az említett három kritériumon alapuló vizsgálat alkalmazása nehézségekbe ütközik. A kialakulófélben lévő piacokat azért nem ajánlott indokolatlan előzetes kötelezettségekkel terhelni, hogy ez is segítse az innovációt, ahogyan azt a keretirányelv 8. cikke is előírja; ugyanakkor azt is meg kell akadályozni, hogy a piacvezető vállalkozások ezeket a piacokat saját maguknak sajátítsák ki, ahogyan a piacelemzésről és a jelentős piaci erő megállapításáról szóló hatósági iránymutatásokban is szerepel (10). A meglévő hálózati infrastruktúra fokozatos korszerűsítésének eredményeképpen ritkán jön létre új vagy kialakulófélben lévő piac. Azt, hogy egy termék egyetlen létező piacnak sem része, csak annak megállapítása alapján lehet kijelenteni, hogy az adott termék sem keresleti, sem kínálati szempontból nem helyettesíthető másik termékkel. Az új kiskereskedelmi szolgáltatások megjelenése annyiban eredményezi új kapcsolódó nagykereskedelemi piac kialakulását, amennyiben az adott kiskereskedelmi szolgáltatások a meglévő nagykereskedelmi termékek felhasználásával már nem biztosíthatók.

| (29) | A nemzeti szabályozó hatóságok a három kritérium ezen ajánlással összhangban elvégzett és a keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartozó vizsgálatának eredményeit a Hatóság és az EGT többi nemzeti szabályozó hatósága rendelkezésére bocsátják. A keretirányelv (38) preambulumbekezdése értelmében az EFTA-államok közötti kereskedelmet érintő bármely intézkedéstervezet bejelentésének elmulasztása az érintett EFTA-állammal szembeni kötelezettségszegési eljárást vonhat maga után. |
| --- | --- |

(29)

A nemzeti szabályozó hatóságok a három kritérium ezen ajánlással összhangban elvégzett és a keretirányelv 7. cikkének (3) bekezdése hatálya alá tartozó vizsgálatának eredményeit a Hatóság és az EGT többi nemzeti szabályozó hatósága rendelkezésére bocsátják. A keretirányelv (38) preambulumbekezdése értelmében az EFTA-államok közötti kereskedelmet érintő bármely intézkedéstervezet bejelentésének elmulasztása az érintett EFTA-állammal szembeni kötelezettségszegési eljárást vonhat maga után.

| (30) | Az ajánlás mellékletében felsorolt piacok között nem szerepel már két olyan piac, amelyet a Hatóság 2008. évi ajánlása felsorolt (1. és 2. piac), mivel ezek esetében a három kritérium már nem teljesül. Mivel az ezen EGT-szintű megállapítás mögött meghúzódó várható vagy előre látható piaci változások ütemében lehetnek bizonyos mértékű eltérések az EFTA-államok között, a sajátos nemzeti körülmények indokolttá tehetik, hogy valamely nemzeti szabályozó hatóság úgy ítélje meg, hogy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 1. piacon vagy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 2. piachoz kapcsolódó valamely kiskereskedelmi piacon a nagykereskedelemmel kapcsolatos megfelelő és arányos korrekciós intézkedések nélkül előretekintő perspektívában nincs tényleges verseny. A nemzeti szabályozó hatóságok tehát igazolhatják az előzetes szabályozói beavatkozás fenntartását a nagykereskedelem szintjén, feltéve, hogy a következő felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vizsgálat azt mutatja, hogy a három kritérium teljesül. A Hatóság 2008. évi ajánlásában felsorolt többi piac továbbra is előzetes szabályozást igényel, noha a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 4., 5. és 6. piac határainak meghatározása módosult. E piacok meghatározása során a nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe veszik nemzeti körülményeiket. |
| --- | --- |

(30)

Az ajánlás mellékletében felsorolt piacok között nem szerepel már két olyan piac, amelyet a Hatóság 2008. évi ajánlása felsorolt (1. és 2. piac), mivel ezek esetében a három kritérium már nem teljesül. Mivel az ezen EGT-szintű megállapítás mögött meghúzódó várható vagy előre látható piaci változások ütemében lehetnek bizonyos mértékű eltérések az EFTA-államok között, a sajátos nemzeti körülmények indokolttá tehetik, hogy valamely nemzeti szabályozó hatóság úgy ítélje meg, hogy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 1. piacon vagy a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 2. piachoz kapcsolódó valamely kiskereskedelmi piacon a nagykereskedelemmel kapcsolatos megfelelő és arányos korrekciós intézkedések nélkül előretekintő perspektívában nincs tényleges verseny. A nemzeti szabályozó hatóságok tehát igazolhatják az előzetes szabályozói beavatkozás fenntartását a nagykereskedelem szintjén, feltéve, hogy a következő felülvizsgálati időszakra vonatkozóan a vizsgálat azt mutatja, hogy a három kritérium teljesül. A Hatóság 2008. évi ajánlásában felsorolt többi piac továbbra is előzetes szabályozást igényel, noha a Hatóság 2008. évi ajánlásában szereplő 4., 5. és 6. piac határainak meghatározása módosult. E piacok meghatározása során a nemzeti szabályozó hatóságok figyelembe veszik nemzeti körülményeiket.

| (31) | Erről az ajánlásról a Hatóság nyilvános konzultációt tartott, továbbá konzultált a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az EFTA-államok egyéb nemzeti hatóságaival (11), |
| --- | --- |

(31)

Erről az ajánlásról a Hatóság nyilvános konzultációt tartott, továbbá konzultált a nemzeti szabályozó hatóságokkal és az EFTA-államok egyéb nemzeti hatóságaival (11),

ELFOGADTA EZT AZ AJÁNLÁST:

| 1. | A nemzeti körülményeknek megfelelően az érintett piacoknak a keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő meghatározásakor a nemzeti szabályozó hatóságok megvizsgálják a mellékletben felsorolt termék- és szolgáltatáspiacokat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A mellékletben felsorolt piacoktól eltérő egyéb piacok kijelölésekor a nemzeti szabályozó hatóságoknak igazolniuk kell – a Hatóság pedig ellenőrzi –, hogy az alábbi három kritérium mindegyike teljesül:






  a) | a belépés előtt álló nagymértékű, nem átmeneti, strukturális, jogi vagy szabályozási akadály megléte; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a belépés előtt álló nagymértékű, nem átmeneti, strukturális, jogi vagy szabályozási akadály megléte;

| b) | figyelemmel a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb versenyre, a piaci struktúra nem a tényleges verseny irányába halad a releváns időhorizonton belül; |
| --- | --- |

b)

figyelemmel a belépés akadályai mögött álló, infrastruktúrán alapuló és egyéb versenyre, a piaci struktúra nem a tényleges verseny irányába halad a releváns időhorizonton belül;

| c) | a versenyjog önmagában nem elegendő a meghatározott piaci hiba (hibák) megfelelő kezelésére. |
| --- | --- |

c)

a versenyjog önmagában nem elegendő a meghatározott piaci hiba (hibák) megfelelő kezelésére.

| 3. | Annak vizsgálatakor, hogy a mellékletben felsorolt piacok valamelyike a sajátos nemzeti körülmények között nem vonható előzetes szabályozás alá, a nemzeti szabályozó hatóságnak igazolnia kell – a Hatóság pedig ellenőrzi –, hogy a 2. pontban említett három kritérium közül legalább egy nem teljesül. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A nemzeti szabályozó hatóságoknak figyelembe kell venniük valamennyi lényeges versenykényszert, tekintet nélkül arra, hogy az elektronikus hírközlő hálózatok, az elektronikus hírközlő szolgáltatások vagy a végfelhasználó szempontjából összehasonlítható más típusú szolgáltatások vagy alkalmazások e kényszerek forrásának tekinthetők-e. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ez az ajánlás nem érinti azokat a piacmeghatározásokat, piacelemzési eredményeket és szabályozási kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok ezen ajánlás elfogadását megelőzően, a keretirányelv 15. cikkének (3) bekezdése, illetve 16. cikke alapján fogadtak el. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ennek az ajánlásnak a címzettjei az EFTA-államok. |
| --- | --- |

6.

Kelt Brüsszelben, 2016. május 11-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Sven Erik SVEDMAN

elnök

Frank BÜCHEL

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: a Hatóság.

1

(2)  
  HL L 108., 2002.4.24., 33. o.

2

(3)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2008. november 5-i ajánlása az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott jogszabály – az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló, 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv – EGT-megállapodás 1. jegyzőkönyvébe átvett és a megállapodás XI. mellékletében ágazati kiigazításokkal módosított szövegváltozata alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (HL C 156., 2009.7.9., 18. o. és a 36. sz. EGT-kiegészítés, 2009.7.9., 1. o.).

3

(4)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2004. július 14-i iránymutatása a piacelemzésről és a jelentős piaci erő felméréséről, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XI. mellékletében említett elektronikus hírközlő hálózatokra és elektronikus hírközlési szolgáltatásokra vonatkozó keretszabályozás alapján (HL C 101., 2006.4.27., 1. o. és a 21. sz. EGT-kiegészítés, 2006.4.27., 1. o.), a továbbiakban: a Hatóságnak a piacelemzésre és a jelentős piaci erő felmérésére vonatkozó iránymutatása.

4

(5)  A Bizottság 2014/710/EU ajánlása (2014. október 9.) az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról szóló 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról (HL L 295., 2014.10.11., 79. o.).

5

(6)  Az EGT-megállapodás (4) preambulumbekezdése.

6

(7)  A Hatóság piacelemzésre és a jelentős piaci erő felmérésére vonatkozó iránymutatásának 20. pontja. Lásd a fenti 4. lábjegyzetet.

7

(8)  Ilyenek például az over-the-top (OTT) szolgáltatások, amelyek noha ma még talán nem tekinthetők az elektronikus hírközlési szolgáltatók által nyújtott szolgáltatások közvetlen helyettesítőinek, a technológiai fejlődés eredményeként valószínűleg folyamatos bővülést fognak mutatni az elkövetkezendő években.

8

(9)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság ajánlása (2004. július 14.) az előzetes szabályozás alá vonható érintett elektronikus hírközlési ágazatbeli termék- és szolgáltatáspiacokról, megfelelően az EGT-megállapodás XI. mellékletének 5 cl. pontjában hivatkozott és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásba átvett, a 194/04/COL határozattal elfogadott jogszabálynak (Az Európai Parlament és a Tanács 2002/21/EK irányelve az elektronikus hírközlő hálózatok és elektronikus hírközlési szolgáltatások közös keretszabályozásáról).

9

(10)  Lásd a fenti 4. lábjegyzetet.

10

(11)  A konzultáció 2016. február 4. és március 18. között zajlott.

11

---

MELLÉKLET

| 1. piac | : | Nagykereskedelmi, helyhez kötött hívásvégződtetés nyilvános telefonhálózatokból |
| --- | --- | --- |
| 2. piac | : | Nagykereskedelmi, beszédcélú hívás végződtetése nyilvános mobilhálózatokban |
| 3. piac | : | a) | Helyhez kötött helyi hozzáférés nagykereskedelmi biztosítása |

1. piac

:

Nagykereskedelmi, helyhez kötött hívásvégződtetés nyilvános telefonhálózatokból

2. piac

:

Nagykereskedelmi, beszédcélú hívás végződtetése nyilvános mobilhálózatokban

3. piac

:

a)

Helyhez kötött helyi hozzáférés nagykereskedelmi biztosítása

| b) | Központi hozzáférés helyhez kötött nagykereskedelmi biztosítása tömegpiaci termékekhez |
| --- | --- |

b)

Központi hozzáférés helyhez kötött nagykereskedelmi biztosítása tömegpiaci termékekhez

4. piac

:

Helyhez kötött jó minőségű hozzáférés nagykereskedelmi biztosítása

---