# Eiropas Savienības C 13/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 13 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 15. janvāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 13

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 15. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī |
| 2016/C 013/01 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu Pašreizējā bēgļu krīze | 1 |
| | ATZINUMI |
| | Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja |
| | EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī |
| 2016/C 013/02 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ASV un ES gūtā pieredze mazās uzņēmējdarbības regulējuma jomā: paraugprakse inovatīvai MVU darbībai (pašiniciatīvas atzinums) | 2 |
| 2016/C 013/03 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ģimenes uzņēmumi Eiropā kā atjaunotas izaugsmes un labāku darbvietu avots (pašiniciatīvas atzinums) | 8 |
| 2016/C 013/04 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz digitālo veselību – elektroniskā informācija par zāļu drošu izmantošanu (pašiniciatīvas atzinums) | 14 |
| 2016/C 013/05 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valsts atbalsts uzņēmumiem. Vai tas ir efektīvs un lietderīgs? (pašiniciatīvas atzinums) | 19 |
| 2016/C 013/06 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ekonomika kopējo interešu labā: ilgtspējīgs ekonomikas modelis, kas orientēts uz sociālo kohēziju (pašiniciatīvas atzinums) | 26 |
| 2016/C 013/07 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopienas metode demokrātiskai un sociālai ekonomiskai un monetārai savienībai (pašiniciatīvas atzinums) | 33 |
| 2016/C 013/08 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principi (pašiniciatīvas atzinums) | 40 |
| 2016/C 013/09 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kvalifikāciju validācija – pilsoniskās sabiedrības praktiskais ieguldījums (pašiniciatīvas atzinums) | 49 |
| 2016/C 013/10 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valstu duālās apmācības sistēmu snieguma uzlabošana (pašiniciatīvas atzinums) | 57 |
| 2016/C 013/11 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā: uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības interešu ievērošana (pašiniciatīvas atzinums) | 63 |
| 2016/C 013/12 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtermiņa, ilgtspējīgas un gudras izaugsmes iespējas Eiropas atkrastes nozarē un tās attiecības ar citām jūrniecības nozarēm (pašiniciatīvas atzinums) | 73 |
| 2016/C 013/13 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Radošās un kultūras nozares – Eiropas aktīvs izmantošanai globālas konkurences apstākļos (pašiniciatīvas atzinums) | 83 |
| 2016/C 013/14 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauku attīstības programmas – tikai ielāpi vai atlabšanas iezīmes? (pašiniciatīvas atzinums) | 89 |
| 2016/C 013/15 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme no lauksaimniecības attīstības viedokļa un ES lauksaimniecība pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā (pašiniciatīvas atzinums) | 97 |
| 2016/C 013/16 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālā inovācija, tīklu veidošana un digitālā saziņa (pašiniciatīvas atzinums) | 104 |
| 2016/C 013/17 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālais dempings Eiropas civilās aviācijas nozarē (pašiniciatīvas atzinums) | 110 |
| 2016/C 013/18 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kiberaktīvisms un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (pašiniciatīvas atzinums) | 116 |
| 2016/C 013/19 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES un Meksikas asociācijas nolīguma pārskatīšana (pašiniciatīvas atzinums) | 121 |
| 2016/C 013/20 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimniecība, lauku rajoni un ilgtspējīga attīstība Austrumu partnerības valstīs (pašiniciatīvas atzinums) | 128 |
| 2016/C 013/21 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz SDO konvenciju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai darbvietās (pašiniciatīvas atzinums) | 138 |
| 2016/C 013/22 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Deleģētie akti (atzinuma papildinājums) | 145 |
| 2016/C 013/23 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālajiem uzņēmumiem paredzētas finanšu ekosistēmas izveide (izpētes atzinums) | 152 |
| 2016/C 013/24 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitalizācijas ietekme uz pakalpojumu nozari un nodarbinātību saistībā ar rūpniecības pārmaiņām (izpētes atzinums) | 161 |
| 2016/C 013/25 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Integrēta ES aviācijas politika (izpētes atzinums) | 169 |
| 2016/C 013/26 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža (izpētes atzinums) | 176 |
| 2016/C 013/27 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu un Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas | 183 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

2016/C 013/01

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu Pašreizējā bēgļu krīze

1

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

2016/C 013/02

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ASV un ES gūtā pieredze mazās uzņēmējdarbības regulējuma jomā: paraugprakse inovatīvai MVU darbībai (pašiniciatīvas atzinums)

2

2016/C 013/03

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ģimenes uzņēmumi Eiropā kā atjaunotas izaugsmes un labāku darbvietu avots (pašiniciatīvas atzinums)

8

2016/C 013/04

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz digitālo veselību – elektroniskā informācija par zāļu drošu izmantošanu (pašiniciatīvas atzinums)

14

2016/C 013/05

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valsts atbalsts uzņēmumiem. Vai tas ir efektīvs un lietderīgs? (pašiniciatīvas atzinums)

19

2016/C 013/06

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ekonomika kopējo interešu labā: ilgtspējīgs ekonomikas modelis, kas orientēts uz sociālo kohēziju (pašiniciatīvas atzinums)

26

2016/C 013/07

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kopienas metode demokrātiskai un sociālai ekonomiskai un monetārai savienībai (pašiniciatīvas atzinums)

33

2016/C 013/08

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principi (pašiniciatīvas atzinums)

40

2016/C 013/09

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kvalifikāciju validācija – pilsoniskās sabiedrības praktiskais ieguldījums (pašiniciatīvas atzinums)

49

2016/C 013/10

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Valstu duālās apmācības sistēmu snieguma uzlabošana (pašiniciatīvas atzinums)

57

2016/C 013/11

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā: uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības interešu ievērošana (pašiniciatīvas atzinums)

63

2016/C 013/12

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ilgtermiņa, ilgtspējīgas un gudras izaugsmes iespējas Eiropas atkrastes nozarē un tās attiecības ar citām jūrniecības nozarēm (pašiniciatīvas atzinums)

73

2016/C 013/13

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Radošās un kultūras nozares – Eiropas aktīvs izmantošanai globālas konkurences apstākļos (pašiniciatīvas atzinums)

83

2016/C 013/14

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauku attīstības programmas – tikai ielāpi vai atlabšanas iezīmes? (pašiniciatīvas atzinums)

89

2016/C 013/15

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme no lauksaimniecības attīstības viedokļa un ES lauksaimniecība pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā (pašiniciatīvas atzinums)

97

2016/C 013/16

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālā inovācija, tīklu veidošana un digitālā saziņa (pašiniciatīvas atzinums)

104

2016/C 013/17

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālais dempings Eiropas civilās aviācijas nozarē (pašiniciatīvas atzinums)

110

2016/C 013/18

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Kiberaktīvisms un pilsoniskās sabiedrības organizācijas (pašiniciatīvas atzinums)

116

2016/C 013/19

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES un Meksikas asociācijas nolīguma pārskatīšana (pašiniciatīvas atzinums)

121

2016/C 013/20

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Lauksaimniecība, lauku rajoni un ilgtspējīga attīstība Austrumu partnerības valstīs (pašiniciatīvas atzinums)

128

2016/C 013/21

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Ceļā uz SDO konvenciju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai darbvietās (pašiniciatīvas atzinums)

138

2016/C 013/22

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Deleģētie akti (atzinuma papildinājums)

145

2016/C 013/23

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Sociālajiem uzņēmumiem paredzētas finanšu ekosistēmas izveide (izpētes atzinums)

152

2016/C 013/24

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Digitalizācijas ietekme uz pakalpojumu nozari un nodarbinātību saistībā ar rūpniecības pārmaiņām (izpētes atzinums)

161

2016/C 013/25

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Integrēta ES aviācijas politika (izpētes atzinums)

169

2016/C 013/26

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža (izpētes atzinums)

176

2016/C 013/27

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu un Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas

183

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA |
| | EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī |
| 2016/C 013/28 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma(COM(2015) 215 final) | 192 |
| 2016/C 013/29 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija)(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)) | 201 |
| 2016/C 013/30 | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā (caurviju programma) (COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD)) | 203 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

2016/C 013/28

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma(COM(2015) 215 final)

(COM(2015) 215 final)

192

2016/C 013/29

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija)(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

201

2016/C 013/30

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā (caurviju programma) (COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

203

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/1

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas rezolūcija par tematu “Pašreizējā bēgļu krīze”

(2016/C 013/01)

EESK aicina nekavējoties īstenot atbildīgu un kolektīvu Eiropas rīcību, lai risinātu bēgļu masveida ierašanās jautājumu

Nepieņemamajā situācijā, kādā patlaban nonākuši patvēruma meklētāji, vajadzīga stingra ES līmeņa stratēģija, kā sadarbībā ar dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un citām iesaistītajām pusēm nekavējoties risināt dažādās problēmas, ar kurām saskaras bēgļi.

Samilzusī humanitārā krīze, kas sagādā ciešanas tik daudziem bēgļiem, raisījusi dziļas bažas mūsu Komitejā, jo pieaugušie un bērni diendienā riskē ar dzīvību, lai nokļūtu Eiropā. Pašreizējā nepieredzēti plašā bēgļu krīze vairākas dalībvalstis ir skārusi neproporcionāli smagi. Šai problemātiskajā situācijā Eiropas dalībvalstīm ir jāizrāda solidaritāte gan pret cilvēkiem, kuri bēg no kara, vajāšanas, konfliktiem un nabadzības, gan citai pret citu. Nodrošināt šiem cilvēkiem drošu ieceļošanu un viņus uzņemt ir visu dalībvalstu pienākums un daļa no mūsu Eiropas pamatvērtībām.

EESK pauž solidaritāti un dziļu nožēlu gan par cilvēku bojāeju, gan par skarbajiem bēgļu apstākļiem viņu ceļā uz drošību. Mēs aicinām pilsoniskās sabiedrības organizācijas, īpaši tās, kuras pārstāvētas EESK, darīt visu iespējamo, lai palīdzētu bēgļus uzņemt un integrēt. EESK pauž atzinību par vietējo administrācijas iestāžu, nevalstisko organizāciju un brīvprātīgo darbinieku apņēmību viscaur Eiropā aktīvi iesaistīties sabiedriskajās iniciatīvās, kuru mērķis ir sniegt palīdzību cilvēkiem, kam tā vajadzīga.

Šodien Eiropas Savienībai jārīkojas kā īstai Savienībai un jāpieņem vienoti patvēruma noteikumi, sākot ar Dublinas regulas pārskatīšanu. Valstu valdībām un politiķiem ir pienācis laiks sekot piemēram, kuru rāda iedzīvotāji, apvienības un daudzas pašvaldības, kas spējušas mobilizēties daudz vairāk un ātrāk nekā mūsu valdības vai ES iestādes. EESK izsaka nožēlu, ka šīs neatliekamās humanitārās krīzes laikā Padome vēl nav spējusi pieņemt vajadzīgo lēmumu. Tāpēc EESK aicina Eiropadomi līdz mēneša beigām sarīkot ārkārtas samitu, lai panāktu vienošanos par konkrētiem pasākumiem un darbiem, tostarp par taisnīgu kvotu sistēmu.

EESK ir ļoti nobažījusies par pašreizējo apdraudējumu Šengenas nolīgumam un pārvietošanās brīvībai – vienam no būtiskākajiem sasniegumiem, kas dod labumu ES pilsoņiem.

Ārkārtīgi svarīgi ir arī nekavējoties izstrādāt pasākumus, ar kuriem likvidēt pašreizējās bēgļu plūsmas pamatcēloņus. Šajos jautājumos Eiropas Savienībai ir jāsadarbojas ar izcelsmes un tranzīta valstīm, un EESK atzinīgi vērtē cilvēktiesībās balstīto Komisijas pieeju šādai sadarbībai. Visbeidzot, EESK uzsver, ka dialogā ar trešām valstīm ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība.

---

ATZINUMI

Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komiteja

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/2 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/2

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ASV un ES gūtā pieredze mazās uzņēmējdarbības regulējuma jomā: “paraugprakse” inovatīvai MVU darbībai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/02)

| Ziņotājs: | Ullrich SCHRÖDER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Ullrich SCHRÖDER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlijā nolēma izstrādāt atzinumu par tematu

“ASV un ES gūtā pieredze mazās uzņēmējdarbības regulējuma jomā: “paraugprakse” inovatīvai MVU darbībai” (pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 14. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (16. septembra sēdē), ar 207 balsīm par un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Eiropas Savienībā ir aptuveni 21 miljons mazo un vidējo uzņēmumu (MVU); tie nodarbina gandrīz 90 miljonus cilvēku un pievienotās vērtības izteiksmē rada vairāk nekā 3 600 triljonu euro. Citiem vārdiem sakot, 99 % no visiem uzņēmumiem ir MVU, tajos strādā divi no katriem trim cilvēkiem, un tie rada 58 % no pievienotās vērtības. Tādēļ ir vajadzīgs spēcīgs Mazās uzņēmējdarbības akts.

EESK vēlas ierosināt vairākus ieteikumus attiecībā uz dažām svarīgām nostādnēm par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta “Small Business Act” (SBA) pārskatīšanu Eiropas Savienībā, pamatojoties uz Mazās uzņēmējdarbības administrācijas (Small Business Administration, SBA) pieredzi ASV (šo struktūru abreviatūras ir identiskas, taču katra izmanto pilnīgi atšķirīgu pieeju).

1.1.   
  SBA ir jāpārskata

Eiropas Komisija bija norādījusi, ka plāno publicēt pārskatu 2015. gada pirmajā pusē, taču tagad to ir atlikusi uz vēlāku laiku. Vairākās nozīmīgās jomās ir iespēja veikt uzlabojumus (sk. turpmāk), tāpēc MVU uzņēmēji sagaida, ka pēc konsultācijām notiks pārskatīšana; MVU lielās nozīmes dēļ pārskats būtu jāpublicē iespējami ātrāk.

1.2.   
  Tiesiskais stāvoklis un piemērošana

SBA ir jāatjaunina, tā noteikumus veidojot stingrākus, un ir vajadzīga mērķtiecīgāka pieeja. 2008. un 2011. gadā to pieprasīja arī EESK, taču Eiropas Komisija to neīstenoja.

Procesa gaitā būtu jāievieš lielāks skaits juridisku mehānismu, piemēram, par iepirkumiem, princips “vispirms domāt par mazākajiem”, ietekmes novērtējumi un MVU testi. Tie būtu jāpiemēro gan ES, gan dalībvalstu līmenī, un tas nozīmēs svarīgāku lomu Eiropas un valstu parlamentiem. ES iestāžu nolīgums par labāku regulējumu ir jāpapildina ar principiem “vispirms domāt par mazākajiem” un “tikai vienreiz”.

1.3.   
  Politiskais statuss

Eiropas Savienībā SBA politiskais statuss ir zemāks nekā ASV. Lai nostiprinātu statusu Eiropas Savienībā, EESK iesaka:

| — | ES līmenī organizēt īpašu ikgadēju, MVU un SBA jautājumiem veltītu Konkurētspējas padomi, kā EESK to ieteikusi savā 2011. gada atzinumā (1), |
| --- | --- |

—

ES līmenī organizēt īpašu ikgadēju, MVU un SBA jautājumiem veltītu Konkurētspējas padomi, kā EESK to ieteikusi savā 2011. gada atzinumā (1),

| — | Padomes Konkurētspējas un izaugsmes jautājumu augsta līmeņa darba grupai būtu jāpārskata progress saistībā ar valstu pasākumiem SBA prioritāšu īstenošanai un jāapsver papildu pasākumi ES līmenī. Rezultāti būtu jānosūta ikgadējai MVU un SBA jautājumiem veltītai Konkurētspējas padomei, |
| --- | --- |

—

Padomes Konkurētspējas un izaugsmes jautājumu augsta līmeņa darba grupai būtu jāpārskata progress saistībā ar valstu pasākumiem SBA prioritāšu īstenošanai un jāapsver papildu pasākumi ES līmenī. Rezultāti būtu jānosūta ikgadējai MVU un SBA jautājumiem veltītai Konkurētspējas padomei,

| — | paaugstināt Eiropas MVU sūtņu tīkla statusu, ietverot tajā augstāka līmeņa dalībniekus – Ekonomikas ministriju ģenerāldirektorus. Tādējādi tiktu pastiprināta un uzlabota koordinācija starp ES un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

paaugstināt Eiropas MVU sūtņu tīkla statusu, ietverot tajā augstāka līmeņa dalībniekus – Ekonomikas ministriju ģenerāldirektorus. Tādējādi tiktu pastiprināta un uzlabota koordinācija starp ES un dalībvalstīm.

1.4.   
  Pārvaldība un efektivitāte

| 1.4.1. | Jāievieš ES gada ziņojums par SBA īstenošanu, un tajā jāietver uz datiem pamatots ziņojums par to, kā Komisija nodrošina SBA un atsevišķu programmu darbības pārvaldību. |
| --- | --- |

1.4.1.

Jāievieš ES gada ziņojums par SBA īstenošanu, un tajā jāietver uz datiem pamatots ziņojums par to, kā Komisija nodrošina SBA un atsevišķu programmu darbības pārvaldību.

| 1.4.2. | Eiropas Revīzijas palāta būtu jāmudina regulāri publicēt ziņojumus par attiecīgo MVU programmu un pasākumu darbību, tāpat kā to attiecībā uz ASV SBA dara ārēja organizācija – ASV Kongresa Revīzijas direkcija (Governmental Accountability Office). Iekšējās pārvaldības jautājumi būtu jārisina neatkarīgam Komisijas birojam, līdzīgi tam, kā to īsteno ASV Mazās uzņēmējdarbības pārvaldes Ģenerālinspektora birojs. |
| --- | --- |

1.4.2.

Eiropas Revīzijas palāta būtu jāmudina regulāri publicēt ziņojumus par attiecīgo MVU programmu un pasākumu darbību, tāpat kā to attiecībā uz ASV SBA dara ārēja organizācija – ASV Kongresa Revīzijas direkcija (Governmental Accountability Office). Iekšējās pārvaldības jautājumi būtu jārisina neatkarīgam Komisijas birojam, līdzīgi tam, kā to īsteno ASV Mazās uzņēmējdarbības pārvaldes Ģenerālinspektora birojs.

| 1.4.3. | SBA negūs panākumus, ja netiks izveidota dažādu ieinteresēto personu pārvaldības partnerība (ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām). Tāpēc ir jānodrošina 2011. gadā plānotās, bet tā arī neizveidotās SBA padomdevēju grupas darbība (sk. 4.3.4. punktu) un ar to jāapspriežas pirms lēmumu pieņemšanas. |
| --- | --- |

1.4.3.

SBA negūs panākumus, ja netiks izveidota dažādu ieinteresēto personu pārvaldības partnerība (ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām). Tāpēc ir jānodrošina 2011. gadā plānotās, bet tā arī neizveidotās SBA padomdevēju grupas darbība (sk. 4.3.4. punktu) un ar to jāapspriežas pirms lēmumu pieņemšanas.

| 1.4.4. | Valstu un vietējo SBA īstenošanas plānu sistēma (sk. 4.3.3. punktu) ir jāuzlabo un jāpapildina ar sistemātisku rezultātu apkopojumu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.4.4.

Valstu un vietējo SBA īstenošanas plānu sistēma (sk. 4.3.3. punktu) ir jāuzlabo un jāpapildina ar sistemātisku rezultātu apkopojumu izmantošanu.

Kvantitatīvo mērķu izmantošana

Lai palielinātu MVU līdzdalību publiskajā iepirkumā, būtu ieteicams plašāk izmantot orientējošus kvantitatīvos mērķus, savukārt saistībā ar pētniecības un izstrādes programmām (gan ES, gan valsts līmenī) – saistošus kvantitatīvos mērķus. Izmantojot šo kvantitatīvo mērķu mehānismu, gadu gaitā līmeņi būtu jāpaaugstina.

Mazās uzņēmējdarbības ieinteresēto personu ikgadēja konference

ASV un ES ir uzkrāta ievērojama zinātība un pieredze par MVU politikas virzieniem un programmām, taču netiek organizētas strukturālas un regulāras diskusijas ar ieinteresētajām personām. Būtu lietderīgi organizēt šādu ikgadēju konferenci pārmaiņus ASV un ES, balstoties uz labākajiem paraugiem. Tajā būtu jāiesaista attiecīgās ieinteresētās personas gan no ASV, gan ES: politiķi, administrācija, MVU sūtņu tīkls un mazās uzņēmējdarbības organizācijas. Mazo uzņēmumu organizācijām budžets ir ierobežots, tāpēc to līdzdalības izmaksas būtu jākompensē. Līdzās vispārīgām diskusijām ik gadu varētu apspriest kādu konkrētu tematu: finanses, inovāciju, tirdzniecību (arī TTIP), sieviešu uzņēmējdarbību utt.

2.   Ievads un atzinuma mērķi

| 2.1. | Mērķis: salīdzināt vispārējo pieeju un darbības attiecībā uz MVU, ko nosaka abi SBA: ASV Mazās uzņēmējdarbības administrācija un ES Mazās uzņēmējdarbības akts. |
| --- | --- |

2.1.

Mērķis: salīdzināt vispārējo pieeju un darbības attiecībā uz MVU, ko nosaka abi SBA: ASV Mazās uzņēmējdarbības administrācija un ES Mazās uzņēmējdarbības akts.

Politiskā un uzņēmējdarbības vide ASV un ES stipri atšķiras, un abos reģionos papildus SBA pasākumiem tiek piemēroti daudzi ar MVU saistīti pasākumi valsts un vietējā līmenī (2).

| 2.2. | Šā atzinuma secinājumu sadaļā (sk. 1. sadaļu) tāpēc nav salīdzinātas konkrētas abu SBA programmas, bet uzmanība pievērsta iespējamiem uzlabojumiem attiecībā uz ES SBA tiesisko un politisko statusu, pārvaldību un kvantitatīvo mērķu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.2.

Šā atzinuma secinājumu sadaļā (sk. 1. sadaļu) tāpēc nav salīdzinātas konkrētas abu SBA programmas, bet uzmanība pievērsta iespējamiem uzlabojumiem attiecībā uz ES SBA tiesisko un politisko statusu, pārvaldību un kvantitatīvo mērķu izmantošanu.

3.   ASV Mazās uzņēmējdarbības administrācija (SBA)

| 3.1. | ASV Mazās uzņēmējdarbības administrācija ir neatkarīga valdības aģentūra, kas sniedz federālās valdības atbalstu maziem uzņēmumiem. Pēc Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas 1953. gadā to izveidoja ASV prezidents Dwight D. Eisenhower. Tās uzdevums ir sniegt konsultācijas, kā arī atbalstīt un aizsargāt mazo uzņēmumu intereses. Tās 2013. gada budžets bija aptuveni USD 1 miljards (izņemot ar uzņēmumiem nesaistīto darbību budžetu). Daži no pasākumiem ir juridiski saistoši. Mazās uzņēmējdarbības administrācijai ir biroji visos ASV štatos un 1 000 vietējie centri. Prezidents Barack Obama ir iekļāvis SBA ģenerāldirektoru sava kabineta struktūrā. |
| --- | --- |

3.1.

ASV Mazās uzņēmējdarbības administrācija ir neatkarīga valdības aģentūra, kas sniedz federālās valdības atbalstu maziem uzņēmumiem. Pēc Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas 1953. gadā to izveidoja ASV prezidents Dwight D. Eisenhower. Tās uzdevums ir sniegt konsultācijas, kā arī atbalstīt un aizsargāt mazo uzņēmumu intereses. Tās 2013. gada budžets bija aptuveni USD 1 miljards (izņemot ar uzņēmumiem nesaistīto darbību budžetu). Daži no pasākumiem ir juridiski saistoši. Mazās uzņēmējdarbības administrācijai ir biroji visos ASV štatos un 1 000 vietējie centri. Prezidents Barack Obama ir iekļāvis SBA ģenerāldirektoru sava kabineta struktūrā.

| 3.2. | SBA ir izstrādājusi komplicētu mazā uzņēmuma definīciju, proti, tas ir uzņēmums, kam lielākoties ir neatkarīgi īpašnieki un kas veidots un darbojas tā, lai gūtu peļņu. Atkarībā no nozares, produkta vai pakalpojuma piemērojamais standarts attiecībā uz uzņēmuma lielumu ir atkarīgs no darbinieku skaita vai pārdošanas apjoma. Maksimālais darbinieku skaits svārstās no aptuveni 100 līdz 1 500. |
| --- | --- |

3.2.

SBA ir izstrādājusi komplicētu mazā uzņēmuma definīciju, proti, tas ir uzņēmums, kam lielākoties ir neatkarīgi īpašnieki un kas veidots un darbojas tā, lai gūtu peļņu. Atkarībā no nozares, produkta vai pakalpojuma piemērojamais standarts attiecībā uz uzņēmuma lielumu ir atkarīgs no darbinieku skaita vai pārdošanas apjoma. Maksimālais darbinieku skaits svārstās no aptuveni 100 līdz 1 500.

| 3.3. | Pārskats par ASV SBA pasākumiem un programmām (3) |
| --- | --- |

3.3.

Pārskats par ASV SBA pasākumiem un programmām (3)

| 3.3.1. | Finansējums: aizdevumi un riska kapitāls |
| --- | --- |

3.3.1.

Finansējums: aizdevumi un riska kapitāls

| 3.3.1.1. | SBA nodrošina garantijas maziem uzņēmumiem, kas nevar saņemt aizdevumu citur. Pārsvarā šos aizdevumus sniedz SBA partneri (bankas un citas finanšu iestādes), un tos garantē SBA. |
| --- | --- |

3.3.1.1.

SBA nodrošina garantijas maziem uzņēmumiem, kas nevar saņemt aizdevumu citur. Pārsvarā šos aizdevumus sniedz SBA partneri (bankas un citas finanšu iestādes), un tos garantē SBA.

Mikroaizdevumu programmas mērķa grupa ir jauni vai darbības sākuma posmā esoši uzņēmumi nepietiekami kreditētos tirgos. Atbildi uz steidzamu aizdevumu pieprasījumiem parasti cenšas sniegt 36 stundu laikā. Katastrofas aizdevumu programma 45 dienu laikā nodrošina aizdevumus maziem uzņēmumiem, ko skārušas vispārējas katastrofas.

| 3.3.1.2. | Mazās uzņēmējdarbības ieguldījumu uzņēmums (Small Business Investment Company, SBIC) sekmē mazo uzņēmumu piekļuvi riska kapitālam. |
| --- | --- |

3.3.1.2.

Mazās uzņēmējdarbības ieguldījumu uzņēmums (Small Business Investment Company, SBIC) sekmē mazo uzņēmumu piekļuvi riska kapitālam.

| 3.3.2. | Mazās uzņēmējdarbības līgumslēgšanas programmas |
| --- | --- |

3.3.2.

Mazās uzņēmējdarbības līgumslēgšanas programmas

| 3.3.2.1. | Vairākas līgumu programmas dod iespēju maziem uzņēmumiem (kas pieder nelabvēlīgākā situācijā esošiem cilvēkiem vai kas atrodas mazapgūtos apgabalos) nozīmīgu valdības līgumu iegūšanā konkurēt tikai ar līdzīgiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.3.2.1.

Vairākas līgumu programmas dod iespēju maziem uzņēmumiem (kas pieder nelabvēlīgākā situācijā esošiem cilvēkiem vai kas atrodas mazapgūtos apgabalos) nozīmīgu valdības līgumu iegūšanā konkurēt tikai ar līdzīgiem uzņēmumiem.

Attiecībā uz federālās valdības iepirkuma līgumiem, kuru slēgšanas tiesības piešķir maziem uzņēmumiem, ir noteikti vispārējie ikgadējie valdības līdzdalības mērķi un diferencēti apakšmērķi atsevišķiem departamentiem un aģentūrām. Vispārējais mērķis patlaban ir vismaz 23 % no primāro federālo līgumu kopējās vērtības. Eiropas Savienībā tas ir augstāks – 29 %, taču ietver arī līgumus ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām. Iespējams, ka ASV mērķis nākotnē var tikt paaugstināts.

| 3.3.3. | Pētniecības un izstrādes programmas: MVU līdzdalības palielināšanas stratēģija, kas ietver augstāku kvantitatīvo mērķu noteikšanu |
| --- | --- |

3.3.3.

Pētniecības un izstrādes programmas: MVU līdzdalības palielināšanas stratēģija, kas ietver augstāku kvantitatīvo mērķu noteikšanu

| 3.3.3.1. | Mazās uzņēmējdarbības inovāciju pētniecības (Small Business Innovation Research, SBIR) programma veicina mazu augsto tehnoloģiju uzņēmumu līdzdalību federālā līmeņa pētniecībā un izstrādē federālajos departamentos; pētniecības un izstrādes budžets ir vismaz USD 100 miljoni. Daļa tās pētniecības un izstrādes budžeta ir jāizmanto mazu uzņēmumu iesaistīšanai – sākotnējā daļa bija 0,2 % 1983. gadā un pēc tam tika pakāpeniski palielināta līdz 2,7 % 2013. gadā (jaunais mērķis – 3,2 % 2017. gadā). |
| --- | --- |

3.3.3.1.

Mazās uzņēmējdarbības inovāciju pētniecības (Small Business Innovation Research, SBIR) programma veicina mazu augsto tehnoloģiju uzņēmumu līdzdalību federālā līmeņa pētniecībā un izstrādē federālajos departamentos; pētniecības un izstrādes budžets ir vismaz USD 100 miljoni. Daļa tās pētniecības un izstrādes budžeta ir jāizmanto mazu uzņēmumu iesaistīšanai – sākotnējā daļa bija 0,2 % 1983. gadā un pēc tam tika pakāpeniski palielināta līdz 2,7 % 2013. gadā (jaunais mērķis – 3,2 % 2017. gadā).

| 3.3.3.2. | Mazās uzņēmējdarbības tehnoloģiju pārneses (Small Business Technology Transfer, STTR) programma nodrošina federālās valdības pētniecībai domātu finansējumu, ko kopīgi izmanto kāds mazs uzņēmums un kāda bezpeļņas pētniecības organizācija, – 0,35 % 2013. gadā, kas tiek palielināti līdz 0,45 % 2016. gadā. |
| --- | --- |

3.3.3.2.

Mazās uzņēmējdarbības tehnoloģiju pārneses (Small Business Technology Transfer, STTR) programma nodrošina federālās valdības pētniecībai domātu finansējumu, ko kopīgi izmanto kāds mazs uzņēmums un kāda bezpeļņas pētniecības organizācija, – 0,35 % 2013. gadā, kas tiek palielināti līdz 0,45 % 2016. gadā.

| 3.3.4. | Uzņēmējdarbības attīstības programmas |
| --- | --- |

3.3.4.

Uzņēmējdarbības attīstības programmas

Minētās programmas 1 000 centros nodrošina apmācības maziem uzņēmumiem. SCORE apvieno 50 neatkarīgas bezpeļņas organizācijas, kurās darbojas 13 000 brīvprātīgo.

| 3.3.5. | Starptautiskās tirdzniecības birojs |
| --- | --- |

3.3.5.

Starptautiskās tirdzniecības birojs

Minētais birojs nodrošina atbalstu eksportam, un tā darbības ietver steidzamus aizdevumus (36 stundu laikā) un dotācijas, kas paredzētas līdzdalībai ārvalstu gadatirgos, dokumentācijai un audiovizuālajiem materiāliem.

| 3.3.6. | Īpaši biroji |
| --- | --- |

3.3.6.

Īpaši biroji

Ģenerālinspektora birojs: tā uzdevums ir uzlabot SBA vadību un efektivitāti, lai apkarotu krāpšanu programmu ietvaros un lai pārskatītu spēkā esošos vai ierosinātos tiesību aktus. Tas ir neatkarīgs SBA dienests, ko vada ģenerālinspektors.

Tiesību aizstāvības birojs: šis birojs ir neatkarīgs mazo uzņēmumu tiesību aizstāvis federālajā valdībā. Biroja uzdevums ir sekmēt tādus politikas virzienus, kas atbalsta mazos uzņēmumus, iesaistoties federālo aģentūru regulatīvajos procesos un pētot federālā regulējuma ietekmi.

4.   ES attīstība – no Mazo uzņēmumu hartas līdz Mazās uzņēmējdarbības aktam “Small Business Act”

   (4)

4.1.   
  Eiropas Mazo uzņēmumu harta – 2000. gads

Šo hartu ES vadītāji pieņēma 2000. gadā. Tā bija pašu dalībvalstu apņemšanās uzlabot uzņēmējdarbības vidi mazajiem uzņēmumiem dalībvalstīs un ES līmenī, taču hartai nebija juridiska spēka. Harta bija paredzēta maziem uzņēmumiem ar mazāk nekā 50 darbiniekiem.

4.2.   
  ES Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act” (SBA-ES) – 2008. gads

| 4.2.1. | Komisija izpētīja SBA pieeju ASV un 2008. gadā publicēja savu paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (5), kas orientēts uz plašāku mērķgrupu (tādiem MVU, kuros nodarbināti ne vairāk kā 250 darbinieku). |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija izpētīja SBA pieeju ASV un 2008. gadā publicēja savu paziņojumu “Vispirms domāt par mazākajiem. Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”” (5), kas orientēts uz plašāku mērķgrupu (tādiem MVU, kuros nodarbināti ne vairāk kā 250 darbinieku).

Tika ierosināti tikai nedaudzi jauni tiesību aktu priekšlikumi.

SBA galvenokārt attiecas uz jaunu politikas regulējumu, kas ietver pašreizējos uzņēmumu politikas virzienus un kas balstās uz Mazo uzņēmumu hartu.

| 4.2.2. | Ierosināti desmit principi MVU politikas izstrādei un īstenošanai ES un valstu līmenī, kuri skar šādas jomas: uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības aktivitāti, principu “vispirms domāt par mazākajiem”, publisko iepirkumu, īsākus maksājumu termiņus, vienotā tirgus uzlabošanu, prasmes un inovāciju. |
| --- | --- |

4.2.2.

Ierosināti desmit principi MVU politikas izstrādei un īstenošanai ES un valstu līmenī, kuri skar šādas jomas: uzņēmējdarbības vidi, uzņēmējdarbības aktivitāti, principu “vispirms domāt par mazākajiem”, publisko iepirkumu, īsākus maksājumu termiņus, vienotā tirgus uzlabošanu, prasmes un inovāciju.

| 4.2.3. | EESK (6) 2008. gadā ierosināja vērienīgāku SBA. Komiteja atsaucas uz Amerikas SBA. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESK (6) 2008. gadā ierosināja vērienīgāku SBA. Komiteja atsaucas uz Amerikas SBA.

| 4.2.4. | Komitejas galvenie ieteikumi:






  — | saistošs juridiskais instruments, kas reglamentētu principu “vispirms domāt par mazākajiem”, |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

Komitejas galvenie ieteikumi:

—

saistošs juridiskais instruments, kas reglamentētu principu “vispirms domāt par mazākajiem”,

| — | SBA komitejas izveidošana, iesaistot dalībvalstis un Eiropas reprezentatīvas uzņēmumu apvienības, |
| --- | --- |

—

SBA komitejas izveidošana, iesaistot dalībvalstis un Eiropas reprezentatīvas uzņēmumu apvienības,

| — | iecelt MVU sūtni no katras dalībvalsts. |
| --- | --- |

—

iecelt MVU sūtni no katras dalībvalsts.

Diemžēl pirmos divus ieteikumus Eiropas Komisija neīstenoja.

4.3.   
  ES Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšana (2011. gads)

| 4.3.1. | Komisija 2011. gadā publicēja paziņojumu “Pārskats par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu” (7). Komisija secina, ka ir gūti zināmi panākumi, tomēr vēl ir daudz darāmā. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija 2011. gadā publicēja paziņojumu “Pārskats par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu” (7). Komisija secina, ka ir gūti zināmi panākumi, tomēr vēl ir daudz darāmā.

| 4.3.2. | Mazāk pozitīvs ir Komisijas viedoklis par norisēm dalībvalstīs, īpaši šādos aspektos:






  — | administratīvā sloga samazināšana un valsts MVU testu īstenošana, |
| --- | --- | --- |

4.3.2.

Mazāk pozitīvs ir Komisijas viedoklis par norisēm dalībvalstīs, īpaši šādos aspektos:

—

administratīvā sloga samazināšana un valsts MVU testu īstenošana,

| — | Eiropas Paraugprakses kodeksa popularizēšana, |
| --- | --- |

—

Eiropas Paraugprakses kodeksa popularizēšana,

| — | bankrota procedūru vienkāršošana. |
| --- | --- |

—

bankrota procedūru vienkāršošana.

| 4.3.3. | SBA pārskatā tika ierosināti ekonomikas krīzes pārvarēšanas pasākumi šādās jomās: regulējums, finansējums, piekļuve tirgum, uzņēmējdarbības aktivitāte, darbvietu radīšana un iekļaujoša izaugsme (arī sieviešu uzņēmējdarbība un Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva). |
| --- | --- |

4.3.3.

SBA pārskatā tika ierosināti ekonomikas krīzes pārvarēšanas pasākumi šādās jomās: regulējums, finansējums, piekļuve tirgum, uzņēmējdarbības aktivitāte, darbvietu radīšana un iekļaujoša izaugsme (arī sieviešu uzņēmējdarbība un Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva).

| 4.3.4. | Stratēģisku uzlabojumu nolūkos ir jānostiprina pārvaldība:






  — | Komisija turpinās izdot vispārējus gada ziņojumus par atsevišķām dalībvalstīm saskaņā ar stratēģiju “ES 2020”; šai saistībā tiks aplūkotas arī SBA sekmes, |
| --- | --- | --- |

4.3.4.

Stratēģisku uzlabojumu nolūkos ir jānostiprina pārvaldība:

—

Komisija turpinās izdot vispārējus gada ziņojumus par atsevišķām dalībvalstīm saskaņā ar stratēģiju “ES 2020”; šai saistībā tiks aplūkotas arī SBA sekmes,

| — | jānodrošina 2011. gadā plānotās, bet tā arī neizveidotās SBA padomdevēju grupas darbība, un ar to jāapspriežas pirms lēmumu pieņemšanas, |
| --- | --- |

—

jānodrošina 2011. gadā plānotās, bet tā arī neizveidotās SBA padomdevēju grupas darbība, un ar to jāapspriežas pirms lēmumu pieņemšanas,

| — | ir izveidots MVU sūtņu tīkls, kas iever gan Komisijas, gan valstu pārstāvjus. Ar šo instrumentu paredzēts nodibināt tiešu saikni starp Komisiju, valstu pārvaldes iestādēm un valsts mēroga uzņēmēju organizācijām, |
| --- | --- |

—

ir izveidots MVU sūtņu tīkls, kas iever gan Komisijas, gan valstu pārstāvjus. Ar šo instrumentu paredzēts nodibināt tiešu saikni starp Komisiju, valstu pārvaldes iestādēm un valsts mēroga uzņēmēju organizācijām,

| — | valstu SBA īstenošanas plānu izstrāde, kuras pamatā ir spēcīgs uzraudzības mehānisms un koordinācija ar dalībvalstīm un uzņēmējdarbības organizācijām. (Tomēr EESK pauž nožēlu, ka tas netiek īstenots tik efektīvi, cik iespējams.) |
| --- | --- |

—

valstu SBA īstenošanas plānu izstrāde, kuras pamatā ir spēcīgs uzraudzības mehānisms un koordinācija ar dalībvalstīm un uzņēmējdarbības organizācijām. (Tomēr EESK pauž nožēlu, ka tas netiek īstenots tik efektīvi, cik iespējams.)

| 4.3.5. | EESK (8) 2011. gadā atzina, ka MVU ir tikusi pievērsta lielāka uzmanība. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESK (8) 2011. gadā atzina, ka MVU ir tikusi pievērsta lielāka uzmanība.

Daži no komitejas galvenajiem secinājumiem bija šādi:

| — | komiteja uzskata, ka SBA noteikumiem jābūt stingrākiem, |
| --- | --- |

—

komiteja uzskata, ka SBA noteikumiem jābūt stingrākiem,

| — | SBA negūs panākumus, ja netiks izveidota dažādu ieinteresēto personu pārvaldības partnerība (ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām), |
| --- | --- |

—

SBA negūs panākumus, ja netiks izveidota dažādu ieinteresēto personu pārvaldības partnerība (ar sociālajiem partneriem un publiskā un privātā sektora ieinteresētajām personām),

| — | netiek ņemta vērā publiskā un privātā sektora starpniekorganizāciju būtiskā nozīme pielāgotu pakalpojumu sniegšanā, |
| --- | --- |

—

netiek ņemta vērā publiskā un privātā sektora starpniekorganizāciju būtiskā nozīme pielāgotu pakalpojumu sniegšanā,

| — | EESK aicina Padomi izveidot īpašu ikgadēju MVU, mikrouzņēmumu un SBA Konkurētspējas padomi. |
| --- | --- |

—

EESK aicina Padomi izveidot īpašu ikgadēju MVU, mikrouzņēmumu un SBA Konkurētspējas padomi.

EESK pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija šos ieteikumus nav īstenojusi.

4.4.   
  Sabiedriskā apspriešana par SBA – 2014. gads

| 4.4.1. | Komisija 2014. gada septembrī uzsāka apspriešanu “Spēcīga Eiropas politika MVU un uzņēmēju atbalstam 2015.–2020. gadā” par to, kā varētu pārskatīt SBA. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisija 2014. gada septembrī uzsāka apspriešanu “Spēcīga Eiropas politika MVU un uzņēmēju atbalstam 2015.–2020. gadā” par to, kā varētu pārskatīt SBA.

| 4.4.2. | Komisija secina, ka SBA daudzās dalībvalstīs nav pilnībā īstenots. |
| --- | --- |

4.4.2.

Komisija secina, ka SBA daudzās dalībvalstīs nav pilnībā īstenots.

Ierosinātās prioritārās jomas ir šādas:

| — | administratīvā sloga mazināšana, |
| --- | --- |

—

administratīvā sloga mazināšana,

| — | piekļuve finansējumam un tirgiem, |
| --- | --- |

—

piekļuve finansējumam un tirgiem,

| — | uzņēmējdarbības aktivitātes un inovāciju potenciāls, |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības aktivitātes un inovāciju potenciāls,

| — | prasmju pilnveidošanas nostiprināšana (jauns). |
| --- | --- |

—

prasmju pilnveidošanas nostiprināšana (jauns).

| 4.4.3. | 2015. gada aprīlī Komisija publicēja ziņojumu par rezultātiem. Priekšlikumu par pārskatīto SBA sākotnēji bija paredzēts publiskot 2015. gada pirmajā pusē, taču tagad tas ir pārcelts uz 2016. gadu. Eiropas uzņēmēju organizācijas ir paudušas vilšanos par šo atlikšanu un aicina rīkoties jau 2015. gadā. |
| --- | --- |

4.4.3.

2015. gada aprīlī Komisija publicēja ziņojumu par rezultātiem. Priekšlikumu par pārskatīto SBA sākotnēji bija paredzēts publiskot 2015. gada pirmajā pusē, taču tagad tas ir pārcelts uz 2016. gadu. Eiropas uzņēmēju organizācijas ir paudušas vilšanos par šo atlikšanu un aicina rīkoties jau 2015. gadā.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 376, 22.12.2011., 51. lpp.

1

(2)  Plašāks MVU pasākumu salīdzinājums būtu pārāk komplicēts, lai to iekļautu šajā atzinumā.

2

(3)  Šis ir vispārējs pārskats par interesantām norisēm. Plašāka informācija pieejama www.sba.gov vai ASV Kongresa 2013. gada ziņojumā “Mazās uzņēmējdarbības administrācija, programmu uzskaitījums” (“Small Business Administration, A Primer on Programmes”) vietnē www.crs.gov. SBA programmu pārskatu sniedz Kongresa Revīzijas direkcija GAO-12-819 ziņojumā “Palīdzība uzņēmumiem” vietnē www.gao.gov.

3

Small Business Administration, A Primer on Programmes”

SBA

(4)  Ar SBA saistīto norišu kopsavilkums ir izklāstīts turpinājumā. Sīkāka informācija – informatīvajā dokumentā, kas pieejams EESK tīmekļa vietnē.

4

SBA

(5)  COM(2008) 394 final.

5

(6)  OV C 182, 4.8.2009., 30. lpp.

6

(7)  COM(2011) 78 final.

7

(8)  OV C 376, 22.12.2011., 51. lpp.

8

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/8

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ģimenes uzņēmumi Eiropā kā atjaunotas izaugsmes un labāku darbvietu avots”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/03)

| Ziņotājs: | Jan KLIMEK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jan KLIMEK

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt atzinumu par tematu

“Ģimenes uzņēmumi Eiropā kā atjaunotas izaugsmes un labāku darbavietu avots”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 14. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 110 balsīm par un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ģimenes uzņēmumi ir daudzu pasaules ekonomiku stūrakmens, un to attīstības dinamika ir pārsteidzoša. Tie pievērš pastiprinātu uzmanību reģionālajiem un vietējiem nosacījumiem, tā sekmējot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Ģimenes uzņēmumu dibināšanas iemesli ir dažādi, bet visiem to dalībniekiem kopīga ir dabiski izveidojusies vērtību sistēma, uzticēšanās un gatavība ziedoties, kā arī atbildības sajūta pret uzņēmuma dibinātājiem un tiem, kas to pārņems. Ģimenes uzņēmumi vieglāk panes grūtos recesijas un stagnācijas periodus, un viens no galvenajiem to dzīvotspējas balstiem ir personīgās atbildības sajūta par uzņēmuma tēlu. |
| --- | --- |

1.1.

Ģimenes uzņēmumi ir daudzu pasaules ekonomiku stūrakmens, un to attīstības dinamika ir pārsteidzoša. Tie pievērš pastiprinātu uzmanību reģionālajiem un vietējiem nosacījumiem, tā sekmējot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Ģimenes uzņēmumu dibināšanas iemesli ir dažādi, bet visiem to dalībniekiem kopīga ir dabiski izveidojusies vērtību sistēma, uzticēšanās un gatavība ziedoties, kā arī atbildības sajūta pret uzņēmuma dibinātājiem un tiem, kas to pārņems. Ģimenes uzņēmumi vieglāk panes grūtos recesijas un stagnācijas periodus, un viens no galvenajiem to dzīvotspējas balstiem ir personīgās atbildības sajūta par uzņēmuma tēlu.

| 1.2. | Atzīstot ģimenes uzņēmumu unikālo vērtību un saskaņā ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, kurā norādīts, ka “ES un dalībvalstīm jārada vide, kurā uzņēmēji un ģimenes uzņēmumi var attīstīties un uzņēmējdarbība tiek atalgota” (1), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina Eiropas Komisiju īstenot aktīvu stratēģiju, kas dalībvalstīs veicinātu labu praksi ģimenes uzņēmumu jomā. |
| --- | --- |

1.2.

Atzīstot ģimenes uzņēmumu unikālo vērtību un saskaņā ar Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, kurā norādīts, ka “ES un dalībvalstīm jārada vide, kurā uzņēmēji un ģimenes uzņēmumi var attīstīties un uzņēmējdarbība tiek atalgota” (1), Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aicina Eiropas Komisiju īstenot aktīvu stratēģiju, kas dalībvalstīs veicinātu labu praksi ģimenes uzņēmumu jomā.

| 1.3. | Nākamais solis varētu būt darbs pie satvara vai noteikumiem par ģimenes uzņēmumiem. Šādos noteikumos būtu jāpieņem ģimenes uzņēmuma definīcija, kā arī jānosaka Komisijas iesaistes jomas un par šiem pasākumiem atbildīgās juridiskās, ekonomiskās un politiskās iestādes. |
| --- | --- |

1.3.

Nākamais solis varētu būt darbs pie satvara vai noteikumiem par ģimenes uzņēmumiem. Šādos noteikumos būtu jāpieņem ģimenes uzņēmuma definīcija, kā arī jānosaka Komisijas iesaistes jomas un par šiem pasākumiem atbildīgās juridiskās, ekonomiskās un politiskās iestādes.

| 1.4. | Attiecībā uz konkrētām darbībām EESK ierosina:






  — | ieviest ģimenes uzņēmuma kategoriju Eiropas statistikā (Eurostat) un aicināt valstu statistikas birojus efektīvi vākt informāciju par ģimenes uzņēmumiem, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Attiecībā uz konkrētām darbībām EESK ierosina:

—

ieviest ģimenes uzņēmuma kategoriju Eiropas statistikā (Eurostat) un aicināt valstu statistikas birojus efektīvi vākt informāciju par ģimenes uzņēmumiem,

| — | pilnveidot tiesisko regulējumu attiecībā uz ģimenes uzņēmumu nodošanu no paaudzes paaudzē, jo īpaši nodokļu kontekstā, lai mazinātu šo uzņēmumu likviditātes problēmas, |
| --- | --- |

—

pilnveidot tiesisko regulējumu attiecībā uz ģimenes uzņēmumu nodošanu no paaudzes paaudzē, jo īpaši nodokļu kontekstā, lai mazinātu šo uzņēmumu likviditātes problēmas,

| — | veicināt ģimenisku organizācijas atmosfēru, kam raksturīga ilgtermiņa nodarbinātība, |
| --- | --- |

—

veicināt ģimenisku organizācijas atmosfēru, kam raksturīga ilgtermiņa nodarbinātība,

| — | sekmēt ģimenes uzņēmumu novatorismu, tostarp – izmantojot inovatīvus publiskos iepirkumus, |
| --- | --- |

—

sekmēt ģimenes uzņēmumu novatorismu, tostarp – izmantojot inovatīvus publiskos iepirkumus,

| — | attīstīt izglītību un veicināt pētījumus ģimenes uzņēmējdarbības jomā, |
| --- | --- |

—

attīstīt izglītību un veicināt pētījumus ģimenes uzņēmējdarbības jomā,

| — | atbalstīt ģimenes lauku saimniecības un atjaunot kooperatīvu uzņēmējdarbību, jo īpaši tādu, kurā ir iesaistīti ģimenes uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

atbalstīt ģimenes lauku saimniecības un atjaunot kooperatīvu uzņēmējdarbību, jo īpaši tādu, kurā ir iesaistīti ģimenes uzņēmumi,

| — | ieviest nodokļu atvieglojumus no reinvestētās peļņas un dot iespēju ģimenes uzņēmumiem palielināt kapitālu, nepiešķirot balsstiesības, |
| --- | --- |

—

ieviest nodokļu atvieglojumus no reinvestētās peļņas un dot iespēju ģimenes uzņēmumiem palielināt kapitālu, nepiešķirot balsstiesības,

| — | Savienības mērogā aktīvi sadarboties ar organizācijām, kas pārstāv ģimenes uzņēmumus, piemēram, patstāvīgas ekspertu grupas ietvaros. |
| --- | --- |

—

Savienības mērogā aktīvi sadarboties ar organizācijām, kas pārstāv ģimenes uzņēmumus, piemēram, patstāvīgas ekspertu grupas ietvaros.

2.   Ievads

| 2.1. | Ģimenes uzņēmumi veido vairāk nekā 60 % no visiem Eiropas uzņēmumiem – kā mazajiem, tā arī lielajiem – un nodarbina no 40 % līdz 50 % no visiem darba ņēmējiem (2). Lielākajā daļā valstu dominē uzņēmumi, kas ietilpst mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu kategorijā, un arī vairums ģimenes uzņēmumu pieder šai kategorijai. |
| --- | --- |

2.1.

Ģimenes uzņēmumi veido vairāk nekā 60 % no visiem Eiropas uzņēmumiem – kā mazajiem, tā arī lielajiem – un nodarbina no 40 % līdz 50 % no visiem darba ņēmējiem (2). Lielākajā daļā valstu dominē uzņēmumi, kas ietilpst mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu kategorijā, un arī vairums ģimenes uzņēmumu pieder šai kategorijai.

| 2.2. | Galvenās ģimenes uzņēmumu priekšrocības ir ilgtermiņa darbība, īpašas vērtības, kas veido unikālu organizācijas kultūru, kā arī līdzdalība vietējās sabiedrības dzīvē. Ģimenes uzņēmumu īpašās kultūras pamatā ir vērtības, ko rada ieinteresētās personas – ģimenes locekļi, piemēram, augsta uzticība uzņēmumam un teicama piedāvāto pakalpojumu vai produktu kvalitāte. |
| --- | --- |

2.2.

Galvenās ģimenes uzņēmumu priekšrocības ir ilgtermiņa darbība, īpašas vērtības, kas veido unikālu organizācijas kultūru, kā arī līdzdalība vietējās sabiedrības dzīvē. Ģimenes uzņēmumu īpašās kultūras pamatā ir vērtības, ko rada ieinteresētās personas – ģimenes locekļi, piemēram, augsta uzticība uzņēmumam un teicama piedāvāto pakalpojumu vai produktu kvalitāte.

| 2.3. | Ģimenes uzņēmumu ilgtermiņa perspektīva ļauj veidot pastāvīgu saikni ar uzņēmumā ieinteresētajām personām (darbiniekiem, klientiem, piegādātājiem un vietējo sabiedrību). |
| --- | --- |

2.3.

Ģimenes uzņēmumu ilgtermiņa perspektīva ļauj veidot pastāvīgu saikni ar uzņēmumā ieinteresētajām personām (darbiniekiem, klientiem, piegādātājiem un vietējo sabiedrību).

| 2.4. | Ģimenes uzņēmumam ir raksturīgs nodoms nodot to nākamajai paaudzei, kā arī rūpes un atbildība par darbiniekiem. Šis aspekts papildus stimulē atbildību ģimenes uzņēmumā, kurā attiecības tiek veidotas uz uzticības pamata. |
| --- | --- |

2.4.

Ģimenes uzņēmumam ir raksturīgs nodoms nodot to nākamajai paaudzei, kā arī rūpes un atbildība par darbiniekiem. Šis aspekts papildus stimulē atbildību ģimenes uzņēmumā, kurā attiecības tiek veidotas uz uzticības pamata.

| 2.5. | Lai īstenotu izvirzītos mērķus, ģimenes uzņēmumi maksimālu peļņas daļu velta tāda stabila, neatkarīga un inovatīva uzņēmuma veidošanai, kura pamatā būtu pašu kapitāls un kurā vispirms tiecas samazināt risku vairākām paaudzēm. Ģimenes uzņēmumiem raksturīga ilgtspējīgāka attīstība, jo tie cenšas sasniegt ilgtermiņa (vairāku paaudžu) mērķus. |
| --- | --- |

2.5.

Lai īstenotu izvirzītos mērķus, ģimenes uzņēmumi maksimālu peļņas daļu velta tāda stabila, neatkarīga un inovatīva uzņēmuma veidošanai, kura pamatā būtu pašu kapitāls un kurā vispirms tiecas samazināt risku vairākām paaudzēm. Ģimenes uzņēmumiem raksturīga ilgtspējīgāka attīstība, jo tie cenšas sasniegt ilgtermiņa (vairāku paaudžu) mērķus.

3.   Ģimenes uzņēmuma definīcija

| 3.1. | Vispārēji ģimenes uzņēmumus ir pieņemts raksturot, ņemot vērā trīs aspektus: ģimenes, uzņēmuma un īpašumtiesību struktūras aspektu (3). Ģimenes ietekme uz pārējiem diviem aspektiem nosaka uzņēmuma ģimenisko raksturu. Šīs ietekmes dēļ ģimenes uzņēmumi ir sarežģītāki nekā to ekvivalenti, kas nav ģimenes uzņēmumi, un tāpēc ir vajadzīga atbilstīga pieeja. |
| --- | --- |

3.1.

Vispārēji ģimenes uzņēmumus ir pieņemts raksturot, ņemot vērā trīs aspektus: ģimenes, uzņēmuma un īpašumtiesību struktūras aspektu (3). Ģimenes ietekme uz pārējiem diviem aspektiem nosaka uzņēmuma ģimenisko raksturu. Šīs ietekmes dēļ ģimenes uzņēmumi ir sarežģītāki nekā to ekvivalenti, kas nav ģimenes uzņēmumi, un tāpēc ir vajadzīga atbilstīga pieeja.

| 3.2. | Vairākās dalībvalstīs pastāv īpašs tiesiskais regulējums attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem:






  — | Spānijā (Ekonomikas ministrija) un Somijā (Tirdzniecības ministrija) ģimenes uzņēmumu darbību regulē ministrijas līmenī, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Vairākās dalībvalstīs pastāv īpašs tiesiskais regulējums attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem:

—

Spānijā (Ekonomikas ministrija) un Somijā (Tirdzniecības ministrija) ģimenes uzņēmumu darbību regulē ministrijas līmenī,

| — | ģimenes uzņēmumu darbība ir reglamentēta arī Itālijā (Civilkodeksā) un Rumānijā, |
| --- | --- |

—

ģimenes uzņēmumu darbība ir reglamentēta arī Itālijā (Civilkodeksā) un Rumānijā,

| — | Ungārijā ir pieņemta definīcija par ģimenes lauku saimniecībām, |
| --- | --- |

—

Ungārijā ir pieņemta definīcija par ģimenes lauku saimniecībām,

| — | Dānijas tiesību akti regulē jauniešu nodarbinātību ģimenes uzņēmumos (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ Nr. 60106, 1.2.1998.), |
| --- | --- |

—

Dānijas tiesību akti regulē jauniešu nodarbinātību ģimenes uzņēmumos (Arbejdsmiljølovgivningens anvendelse for elever i erhvervspraktik, VEJ Nr. 60106, 1.2.1998.),

| — | Austrijā federālais likums nosaka elastīgu darba laiku ģimenes uzņēmuma veikaliem (Ladenöffnungszeitenverordnung), savukārt reģionālais likums par lauksaimniecību sniedz ģimenes uzņēmuma definīciju, |
| --- | --- |

—

Austrijā federālais likums nosaka elastīgu darba laiku ģimenes uzņēmuma veikaliem (Ladenöffnungszeitenverordnung), savukārt reģionālais likums par lauksaimniecību sniedz ģimenes uzņēmuma definīciju,

| — | Lietuvas Augstākā tiesa ir sniegusi atzinumu, ar kuru saskaņā laulības laikā dibināto uzņēmumu uzskata par ģimenes uzņēmumu, |
| --- | --- |

—

Lietuvas Augstākā tiesa ir sniegusi atzinumu, ar kuru saskaņā laulības laikā dibināto uzņēmumu uzskata par ģimenes uzņēmumu,

| — | Bulgārijā un Slovākijā pašnodarbinātības gadījumā tiek ņemts vērā ģimenes kopīpašums, |
| --- | --- |

—

Bulgārijā un Slovākijā pašnodarbinātības gadījumā tiek ņemts vērā ģimenes kopīpašums,

| — | Maltā tiek izstrādāts pasaulē pirmais tiesību akts par ģimenes uzņēmumiem (Family Business Act). |
| --- | --- |

—

Maltā tiek izstrādāts pasaulē pirmais tiesību akts par ģimenes uzņēmumiem (Family Business Act).

| 3.3. | Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot likumdošanas procedūru, ar kuru ģimenes uzņēmuma kategorija tiktu ieviesta saimnieciskās darbības reģistros visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

3.3.

Komiteja uzskata, ka būtu lietderīgi izveidot likumdošanas procedūru, ar kuru ģimenes uzņēmuma kategorija tiktu ieviesta saimnieciskās darbības reģistros visās dalībvalstīs.

| 3.4. | Ziņojumā, ko sagatavojusi Komisijas ekspertu grupa ģimenes uzņēmumu jautājumos, ir ieteikts pieņemt šādu ģimenes uzņēmuma definīciju:






  — | balsu vairākums pieder fiziskai personai (personām), kas ir dibinājusi uzņēmumu vai iegādājusies uzņēmuma akcijas, vai arī, ja tās pieder attiecīgās personas laulātajam, vecākiem, bērniem vai bērnu tiešajiem mantiniekiem, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Ziņojumā, ko sagatavojusi Komisijas ekspertu grupa ģimenes uzņēmumu jautājumos, ir ieteikts pieņemt šādu ģimenes uzņēmuma definīciju:

—

balsu vairākums pieder fiziskai personai (personām), kas ir dibinājusi uzņēmumu vai iegādājusies uzņēmuma akcijas, vai arī, ja tās pieder attiecīgās personas laulātajam, vecākiem, bērniem vai bērnu tiešajiem mantiniekiem,

| — | vairākuma balsis var būt tiešas vai netiešas, |
| --- | --- |

—

vairākuma balsis var būt tiešas vai netiešas,

| — | vismaz viens ģimenes pārstāvis vai radinieks oficiāli piedalās uzņēmuma pārvaldībā vai vadīšanā, |
| --- | --- |

—

vismaz viens ģimenes pārstāvis vai radinieks oficiāli piedalās uzņēmuma pārvaldībā vai vadīšanā,

| — | uzņēmumu, kas ir iekļauts biržas sarakstā, sauc par ģimenes uzņēmumu, ja personai, kas dibinājusi uzņēmumu vai iegādājusies tā akcijas, vai arī tās ģimenei vai pēcnācējiem pieder 25 % balsu, kas izriet no tiem piederošā akciju kapitāla. |
| --- | --- |

—

uzņēmumu, kas ir iekļauts biržas sarakstā, sauc par ģimenes uzņēmumu, ja personai, kas dibinājusi uzņēmumu vai iegādājusies tā akcijas, vai arī tās ģimenei vai pēcnācējiem pieder 25 % balsu, kas izriet no tiem piederošā akciju kapitāla.

| 3.5. | Tomēr iepriekš minētā definīcija ir pārāk plaša. To vajadzētu sašaurināt tā, lai tiktu uzsvērts uzņēmuma ģimeniskums, jo īpaši tā nodoms darboties vairākās paaudzēs. |
| --- | --- |

3.5.

Tomēr iepriekš minētā definīcija ir pārāk plaša. To vajadzētu sašaurināt tā, lai tiktu uzsvērts uzņēmuma ģimeniskums, jo īpaši tā nodoms darboties vairākās paaudzēs.

| 3.6. | Šādas definīcijas pieņemšana Eiropas valstīs palīdzētu savākt kvantitatīvus datus, kurus apkopojot varētu izveidot statistiku par šiem uzņēmumiem. Šādi dati jo īpaši palīdzētu analizēt ģimenes uzņēmumus jaunajās dalībvalstīs, kurās šiem uzņēmumiem ir svarīga nozīme. Šo uzdevumu varētu paveikt Eiropas Savienības statistikas birojs – Eurostat. |
| --- | --- |

3.6.

Šādas definīcijas pieņemšana Eiropas valstīs palīdzētu savākt kvantitatīvus datus, kurus apkopojot varētu izveidot statistiku par šiem uzņēmumiem. Šādi dati jo īpaši palīdzētu analizēt ģimenes uzņēmumus jaunajās dalībvalstīs, kurās šiem uzņēmumiem ir svarīga nozīme. Šo uzdevumu varētu paveikt Eiropas Savienības statistikas birojs – Eurostat.

| 3.7. | Dalībvalstis ir centušās kvantitatīvi apzināt ģimenes uzņēmumus. Šāda pieredze ir, piemēram, Īrijai, kuras Centrālais statistikas birojs ir publicējis rakstu Family Business in Ireland – Services Sector 2005. Savukārt European Family Businesses federācija sadarbībā ar konsultāciju uzņēmumu KPMG izdod “Eiropas ģimenes uzņēmumu barometru”. Polijā 2008. gadā visaptverošu kvantitatīvu un kvalitatīvu pētījumu veica Polijas Valsts uzņēmējdarbības attīstības aģentūra. |
| --- | --- |

3.7.

Dalībvalstis ir centušās kvantitatīvi apzināt ģimenes uzņēmumus. Šāda pieredze ir, piemēram, Īrijai, kuras Centrālais statistikas birojs ir publicējis rakstu Family Business in Ireland – Services Sector 2005. Savukārt European Family Businesses federācija sadarbībā ar konsultāciju uzņēmumu KPMG izdod “Eiropas ģimenes uzņēmumu barometru”. Polijā 2008. gadā visaptverošu kvantitatīvu un kvalitatīvu pētījumu veica Polijas Valsts uzņēmējdarbības attīstības aģentūra.

| 3.8. | Eurostat līdzdalība palīdzētu sasniegt divus svarīgus mērķus: saskaņot ģimenes uzņēmuma definīciju un atbilstīgi tai savākt statistikas datus par šiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

3.8.

Eurostat līdzdalība palīdzētu sasniegt divus svarīgus mērķus: saskaņot ģimenes uzņēmuma definīciju un atbilstīgi tai savākt statistikas datus par šiem uzņēmumiem.

4.   Uzdevumi, kas jārisina ģimenes uzņēmumiem

| 4.1. | Uzdevumus, kas jārisina ģimenes uzņēmumiem, var iedalīt divās grupās: tie uzdevumi, ar ko saskaras visi uzņēmumi, un īpašie, tikai ģimenes uzņēmumiem raksturīgie, uzdevumi. Pirmajā grupā ietilpst visi faktori, kas ietekmē valsts ekonomikas tendences – iekšzemes pieprasījums, demogrāfiskais stāvoklis, kā arī sociālā un ekonomiskā situācija. Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta otrajai grupai, t. i., ģimenes uzņēmumu īpašajiem uzdevumiem, kas ļautu šiem uzņēmumiem augt un attīstīties. |
| --- | --- |

4.1.

Uzdevumus, kas jārisina ģimenes uzņēmumiem, var iedalīt divās grupās: tie uzdevumi, ar ko saskaras visi uzņēmumi, un īpašie, tikai ģimenes uzņēmumiem raksturīgie, uzdevumi. Pirmajā grupā ietilpst visi faktori, kas ietekmē valsts ekonomikas tendences – iekšzemes pieprasījums, demogrāfiskais stāvoklis, kā arī sociālā un ekonomiskā situācija. Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta otrajai grupai, t. i., ģimenes uzņēmumu īpašajiem uzdevumiem, kas ļautu šiem uzņēmumiem augt un attīstīties.

| 4.2. | Īpašumtiesības ģimenes uzņēmumā nav likvīdie aktīvi, bet gan vērtības, tradīcijas un zināšanas, ko ģimene ir veidojusi un attīstījusi paaudžu paaudzēs (4). Tādēļ uzņēmuma īpašumtiesību nodošana nākamajām paaudzēm ir vissvarīgākais uzdevums, ar ko var saskarties ģimenes uzņēmums. |
| --- | --- |

4.2.

Īpašumtiesības ģimenes uzņēmumā nav likvīdie aktīvi, bet gan vērtības, tradīcijas un zināšanas, ko ģimene ir veidojusi un attīstījusi paaudžu paaudzēs (4). Tādēļ uzņēmuma īpašumtiesību nodošana nākamajām paaudzēm ir vissvarīgākais uzdevums, ar ko var saskarties ģimenes uzņēmums.

| 4.2.1. | Pēctecības visaptveroša plānošana ģimenes uzņēmumiem šķiet svarīgs pasākums, jo šo uzņēmumu īpašnieku nodoms ir nodot uzņēmumu nākamajai paaudzei labā stāvoklī. |
| --- | --- |

4.2.1.

Pēctecības visaptveroša plānošana ģimenes uzņēmumiem šķiet svarīgs pasākums, jo šo uzņēmumu īpašnieku nodoms ir nodot uzņēmumu nākamajai paaudzei labā stāvoklī.

| 4.2.2. | Katru gadu aptuveni 450 tūkstoši uzņēmumu, kas nodarbina aptuveni 2 miljonus darbinieku, saskaras ar šo jautājumu. Neveiksmīgas pēctecības dēļ katru gadu tiek slēgti aptuveni 150 tūkstoši uzņēmumu, tādējādi zaudējot 600 tūkstošus darbvietu (5). |
| --- | --- |

4.2.2.

Katru gadu aptuveni 450 tūkstoši uzņēmumu, kas nodarbina aptuveni 2 miljonus darbinieku, saskaras ar šo jautājumu. Neveiksmīgas pēctecības dēļ katru gadu tiek slēgti aptuveni 150 tūkstoši uzņēmumu, tādējādi zaudējot 600 tūkstošus darbvietu (5).

| 4.2.3. | Ir jāanalizē galvenie neveiksmju cēloņi pēctecības plānošanā, kā arī jāpalīdz atvieglot ar uzņēmuma nodošanu saistīto procesu, piemēram, paredzot mantošanas tiesības vai nodokļu atvieglojumus, kas veicina nodošanu. |
| --- | --- |

4.2.3.

Ir jāanalizē galvenie neveiksmju cēloņi pēctecības plānošanā, kā arī jāpalīdz atvieglot ar uzņēmuma nodošanu saistīto procesu, piemēram, paredzot mantošanas tiesības vai nodokļu atvieglojumus, kas veicina nodošanu.

| 4.2.4. | Eiropā plaši izplatītās atšķirīgās pieejas mantojuma tiesību un īpašuma nodokļu jautājumā liecina, ka vēl ir daudz iespēju uzlabot tiesisko regulējumu šajā jomā (6). |
| --- | --- |

4.2.4.

Eiropā plaši izplatītās atšķirīgās pieejas mantojuma tiesību un īpašuma nodokļu jautājumā liecina, ka vēl ir daudz iespēju uzlabot tiesisko regulējumu šajā jomā (6).

| 4.2.5. | Labs risinājums uzņēmuma nodošanas jomā ir rasts Nīderlandē, kur Ekonomikas ministrija ir ieviesusi tā saucamo “pēctecības paketi” (Overdrachtspakket). Uzņēmējs, kas ir vecāks par 55 gadiem, saņem pēctecības paketi, ar kuru tam tiek atgādināts, cik būtiski ir ieplānot uzņēmuma nodošanu, un sniegts līdzekļu kopums, kas var palīdzēt šajā procesā. Beļģijā Ģimenes uzņēmumu institūts (Instituut voor het Familiebedrijf) ir ieviesis “pēctecības karti”, kas ir pieejama trijās valodās: nīderlandiešu (Scorecard Opvolging), franču (Scorecard Transmission) un angļu (Succession Scorecard). Kā vēl vienu piemēru var minēt Slovēniju, kuras Amatniecības un mazo uzņēmumu palāta (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) piedāvā seminārus un apmācību, kas ietver visus ar pēctecību saistītos jautājumus, un Somiju, kura īsteno pēctecības programmu (ViestinVaihto-ohjelma). Austrijā ir likums par uzņēmējdarbības turpināšanu (Fortbetrieb), kas ļauj ģimenes loceklim pārņemt uzņēmumu, ja tā vadītājs ir miris (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994. gads). Līdzīgi risinājumi pastāv Francijā (successions et des libéralités) un Luksemburgā. Polijas Valsts uzņēmējdarbības attīstības aģentūra sadarbībā ar Ģimenes uzņēmējdarbības institūtu ir sagatavojusi pēctecības paketi ģimenes uzņēmumiem. Tā nodrošina ģimenes uzņēmumiem rokasgrāmatu pēctecības plānošanai, bezmaksas instrumentus, kas atbalsta šo procesu, un bezmaksas seminārus par pēctecības īstenošanu. |
| --- | --- |

4.2.5.

Labs risinājums uzņēmuma nodošanas jomā ir rasts Nīderlandē, kur Ekonomikas ministrija ir ieviesusi tā saucamo “pēctecības paketi” (Overdrachtspakket). Uzņēmējs, kas ir vecāks par 55 gadiem, saņem pēctecības paketi, ar kuru tam tiek atgādināts, cik būtiski ir ieplānot uzņēmuma nodošanu, un sniegts līdzekļu kopums, kas var palīdzēt šajā procesā. Beļģijā Ģimenes uzņēmumu institūts (Instituut voor het Familiebedrijf) ir ieviesis “pēctecības karti”, kas ir pieejama trijās valodās: nīderlandiešu (Scorecard Opvolging), franču (Scorecard Transmission) un angļu (Succession Scorecard). Kā vēl vienu piemēru var minēt Slovēniju, kuras Amatniecības un mazo uzņēmumu palāta (Obrtno-podjetniška zbornica Slovenije) piedāvā seminārus un apmācību, kas ietver visus ar pēctecību saistītos jautājumus, un Somiju, kura īsteno pēctecības programmu (ViestinVaihto-ohjelma). Austrijā ir likums par uzņēmējdarbības turpināšanu (Fortbetrieb), kas ļauj ģimenes loceklim pārņemt uzņēmumu, ja tā vadītājs ir miris (Gesamte Rechtsvorschrift für Gewerbeordnung, 1994. gads). Līdzīgi risinājumi pastāv Francijā (successions et des libéralités) un Luksemburgā. Polijas Valsts uzņēmējdarbības attīstības aģentūra sadarbībā ar Ģimenes uzņēmējdarbības institūtu ir sagatavojusi pēctecības paketi ģimenes uzņēmumiem. Tā nodrošina ģimenes uzņēmumiem rokasgrāmatu pēctecības plānošanai, bezmaksas instrumentus, kas atbalsta šo procesu, un bezmaksas seminārus par pēctecības īstenošanu.

| 4.3. | Ģimenes uzņēmumi cenšas veidot ilgtermiņa darbavietas, tādējādi radot ģimenisku organizācijas atmosfēru. Tāpēc ģimenes uzņēmumi var būt mērķa darbavietas, piemēram, mātēm, kas audzina bērnus. Šī ģimeniskā organizācijas atmosfēra ir atbalstāma, jo tā var veicināt uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

4.3.

Ģimenes uzņēmumi cenšas veidot ilgtermiņa darbavietas, tādējādi radot ģimenisku organizācijas atmosfēru. Tāpēc ģimenes uzņēmumi var būt mērķa darbavietas, piemēram, mātēm, kas audzina bērnus. Šī ģimeniskā organizācijas atmosfēra ir atbalstāma, jo tā var veicināt uzņēmumu konkurētspēju.

| 4.4. | Uzņēmumu īpašnieku laulātie vai partneri bieži ieņem svarīgu vietu ģimenes uzņēmumā, lai arī dažādu apstākļu dēļ to statuss nav oficiāli noformēts. Tas var radīt juridiskas un finansiālas problēmas, piemēram, ja attiecības izjūk. Piešķirot šīm personām, kā arī citiem uzņēmuma darbībā neoficiāli iesaistītiem ģimenes locekļiem juridiski noformētu statusu, varētu palīdzēt uzņēmumam izvairīties no sarežģītām situācijām ģimenes nesaskaņu gadījumā. |
| --- | --- |

4.4.

Uzņēmumu īpašnieku laulātie vai partneri bieži ieņem svarīgu vietu ģimenes uzņēmumā, lai arī dažādu apstākļu dēļ to statuss nav oficiāli noformēts. Tas var radīt juridiskas un finansiālas problēmas, piemēram, ja attiecības izjūk. Piešķirot šīm personām, kā arī citiem uzņēmuma darbībā neoficiāli iesaistītiem ģimenes locekļiem juridiski noformētu statusu, varētu palīdzēt uzņēmumam izvairīties no sarežģītām situācijām ģimenes nesaskaņu gadījumā.

| 4.5. | Ģimenes uzņēmumiem vajadzētu būt novatoriskiem, orientējot savu darbību ne vien uz tradicionālajiem tirgiem un produktiem, bet arī uz jauniem, inovatīviem risinājumiem. |
| --- | --- |

4.5.

Ģimenes uzņēmumiem vajadzētu būt novatoriskiem, orientējot savu darbību ne vien uz tradicionālajiem tirgiem un produktiem, bet arī uz jauniem, inovatīviem risinājumiem.

| 4.5.1. | Ģimenes uzņēmumu novatorismu var atbalstīt, nodrošinot inovatīvu publisko iepirkumu sistēmu, kurā cena nebūtu vienīgais piedāvātāja atlases kritērijs. Ģimenes uzņēmumiem ir raksturīgi, ka to konkurētspējas pamatā ir augsta kvalitāte un teicama klientu apkalpošana, ko cita starpā garantē ģimenes zīmols (bieži tas ir īpašnieka vai īpašnieku dzimtas uzvārds). Tāpēc ģimenes uzņēmumi parasti neiesniedz piedāvājumus publiskajiem iepirkumiem, kuru vienīgais kritērijs ir cena. EESK ierosina kā piedāvājuma novērtēšanas kritēriju veicināt saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7), kā arī izplatīt attiecīgo informāciju ģimenes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.5.1.

Ģimenes uzņēmumu novatorismu var atbalstīt, nodrošinot inovatīvu publisko iepirkumu sistēmu, kurā cena nebūtu vienīgais piedāvātāja atlases kritērijs. Ģimenes uzņēmumiem ir raksturīgi, ka to konkurētspējas pamatā ir augsta kvalitāte un teicama klientu apkalpošana, ko cita starpā garantē ģimenes zīmols (bieži tas ir īpašnieka vai īpašnieku dzimtas uzvārds). Tāpēc ģimenes uzņēmumi parasti neiesniedz piedāvājumus publiskajiem iepirkumiem, kuru vienīgais kritērijs ir cena. EESK ierosina kā piedāvājuma novērtēšanas kritēriju veicināt saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju (MEAT – Most Economically Advantegous Tender) (7), kā arī izplatīt attiecīgo informāciju ģimenes uzņēmumiem.

| 4.6. | Globalizācijas rezultātā uzņēmumiem rodas vajadzība kļūt atvērtiem jauniem tirgiem, tehnoloģijām un prasmēm. Ģimenes uzņēmumiem būtu jāiekļauj šie aspekti savās attīstības stratēģijās. Tas var nozīmēt, ka vajadzēs piesaistīt jaunus darbiniekus, tostarp arī vadošajos amatos. |
| --- | --- |

4.6.

Globalizācijas rezultātā uzņēmumiem rodas vajadzība kļūt atvērtiem jauniem tirgiem, tehnoloģijām un prasmēm. Ģimenes uzņēmumiem būtu jāiekļauj šie aspekti savās attīstības stratēģijās. Tas var nozīmēt, ka vajadzēs piesaistīt jaunus darbiniekus, tostarp arī vadošajos amatos.

| 4.7. | Dalībvalstīm būtu jāatzīst ģimenes uzņēmumu nozīme šo valstu ekonomikā un jāizstrādā to darbībai labvēlīgi nosacījumi nodokļu jomā, jāpieņem tiesību akti par saimniecisko darbību (tostarp likums par ģimenes uzņēmumiem), kā arī jāatbalsta ģimenes uzņēmējdarbības veicēju izglītības iespējas. Šajā izglītībā būtu jāņem vērā ģimenes uzņēmumu īpatnības, piemēram, pēctecība, uzraudzība, ko īsteno ģimene utt. |
| --- | --- |

4.7.

Dalībvalstīm būtu jāatzīst ģimenes uzņēmumu nozīme šo valstu ekonomikā un jāizstrādā to darbībai labvēlīgi nosacījumi nodokļu jomā, jāpieņem tiesību akti par saimniecisko darbību (tostarp likums par ģimenes uzņēmumiem), kā arī jāatbalsta ģimenes uzņēmējdarbības veicēju izglītības iespējas. Šajā izglītībā būtu jāņem vērā ģimenes uzņēmumu īpatnības, piemēram, pēctecība, uzraudzība, ko īsteno ģimene utt.

| 4.8. | Attiecībā uz izglītību, kas īpaši paredzēta ģimenes uzņēmumu pārstāvjiem, var minēt piemērus šādās valstīs: Kiprā (Ģimenes uzņēmumu akadēmija, kuru organizē Cyprus International Institute of Management), Francijā (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, kuru organizē Bordo Universitāte) un Somijā (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – “Īpašumtiesību struktūra un darbs uzņēmuma valdē” – mācību programma pēctečiem) (8). Arī organizācijas, kas atbalsta ģimenes uzņēmumus, piedāvā apmācību ģimenes uzņēmējiem, piemēram, kurss FBN akadēmija, kuru organizē Zviedrijas FBN filiāle, vai mācību programmas, kuras organizē Spānijas Instituto de la Empresa Familiar. |
| --- | --- |

4.8.

Attiecībā uz izglītību, kas īpaši paredzēta ģimenes uzņēmumu pārstāvjiem, var minēt piemērus šādās valstīs: Kiprā (Ģimenes uzņēmumu akadēmija, kuru organizē Cyprus International Institute of Management), Francijā (Master 2 professionnel: Gouvernance des entreprises familiales et patrimoniales – M2 GEFP, kuru organizē Bordo Universitāte) un Somijā (Omistajuus ja hallitustyöskentely – valmennusohjelma jatkajille – “Īpašumtiesību struktūra un darbs uzņēmuma valdē” – mācību programma pēctečiem) (8). Arī organizācijas, kas atbalsta ģimenes uzņēmumus, piedāvā apmācību ģimenes uzņēmējiem, piemēram, kurss FBN akadēmija, kuru organizē Zviedrijas FBN filiāle, vai mācību programmas, kuras organizē Spānijas Instituto de la Empresa Familiar.

| 4.9. | Atzīstot ģimenes uzņēmumu nozīmi dalībvalstu ekonomikā un tos atbalstot, tiktu sniegts ieguldījums ģimenes amatniecības tradīciju atjaunošanā. Ievērojama daļa mazo ģimenes uzņēmumu ir koncentrēta amatnieku ģildēs, kurās rūpējas par amatniecības turpināšanos, tādēļ ir lietderīgi atbalstīt šos dalībniekus. |
| --- | --- |

4.9.

Atzīstot ģimenes uzņēmumu nozīmi dalībvalstu ekonomikā un tos atbalstot, tiktu sniegts ieguldījums ģimenes amatniecības tradīciju atjaunošanā. Ievērojama daļa mazo ģimenes uzņēmumu ir koncentrēta amatnieku ģildēs, kurās rūpējas par amatniecības turpināšanos, tādēļ ir lietderīgi atbalstīt šos dalībniekus.

| 4.10. | Mazākie ģimenes uzņēmumi ir pakļauti riskam, kas var izraisīt to izzušanu no tirgus, tādēļ vajadzētu nodrošināt pienācīgu juridisko un nodokļu atbalstu šiem uzņēmumiem, lai sekmētu to turpmāku attīstību. Savukārt lielie, starptautiskie ģimenes uzņēmumi varētu gūt labumu no institucionālā atbalsta un pasākumiem, kas vērsti uz vietējo piegādātāju un ekonomikas stiprināšanu. |
| --- | --- |

4.10.

Mazākie ģimenes uzņēmumi ir pakļauti riskam, kas var izraisīt to izzušanu no tirgus, tādēļ vajadzētu nodrošināt pienācīgu juridisko un nodokļu atbalstu šiem uzņēmumiem, lai sekmētu to turpmāku attīstību. Savukārt lielie, starptautiskie ģimenes uzņēmumi varētu gūt labumu no institucionālā atbalsta un pasākumiem, kas vērsti uz vietējo piegādātāju un ekonomikas stiprināšanu.

| 4.11. | Specifisks ģimenes uzņēmumu veids ir ģimenes lauku saimniecības. Papildus ierastajiem ģimenes uzņēmumu pienākumiem tām ir jārisina īpašas, laukiem raksturīgas problēmas. |
| --- | --- |

4.11.

Specifisks ģimenes uzņēmumu veids ir ģimenes lauku saimniecības. Papildus ierastajiem ģimenes uzņēmumu pienākumiem tām ir jārisina īpašas, laukiem raksturīgas problēmas.

| 4.11.1. | Īpaši satraucoša šajā ziņā ir lauksaimniecības zemju masveida piesavināšanās, kas neatgriezeniski sabojā lauku ekonomisko struktūru un rada priekšnoteikumus sociāli nevēlamai lauksaimniecības industrializācijai. Komiteja 2015. gada janvārī pieņemtajā atzinumā (9) aicināja veikt atbilstošus pasākumus, lai Savienībā saglabātu lauksaimniecības modeli, kas balstīts uz ģimenes saimniecībām. |
| --- | --- |

4.11.1.

Īpaši satraucoša šajā ziņā ir lauksaimniecības zemju masveida piesavināšanās, kas neatgriezeniski sabojā lauku ekonomisko struktūru un rada priekšnoteikumus sociāli nevēlamai lauksaimniecības industrializācijai. Komiteja 2015. gada janvārī pieņemtajā atzinumā (9) aicināja veikt atbilstošus pasākumus, lai Savienībā saglabātu lauksaimniecības modeli, kas balstīts uz ģimenes saimniecībām.

| 4.11.2. | Ģimenes saimniecības bieži vien apvienojas kooperatīvos, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus un celtu konkurētspēju tirgū (10). Kooperatīviem piemīt īpašības, kas līdzīgas ģimenes uzņēmējdarbībai, proti, tie koncentrējas uz ilgtermiņa darbību, nevis īstermiņa peļņas gūšanu. Tomēr pēdējā laikā kooperatīvi ir zaudējuši spēku un daži pat bankrotējuši, tāpēc vajadzētu veikt pasākumus, lai atdzīvinātu šo darbības veidu. |
| --- | --- |

4.11.2.

Ģimenes saimniecības bieži vien apvienojas kooperatīvos, lai sasniegtu apjomradītus ietaupījumus un celtu konkurētspēju tirgū (10). Kooperatīviem piemīt īpašības, kas līdzīgas ģimenes uzņēmējdarbībai, proti, tie koncentrējas uz ilgtermiņa darbību, nevis īstermiņa peļņas gūšanu. Tomēr pēdējā laikā kooperatīvi ir zaudējuši spēku un daži pat bankrotējuši, tāpēc vajadzētu veikt pasākumus, lai atdzīvinātu šo darbības veidu.

| 4.12. | Ja kapitāls tiek uzkrāts ilgtermiņā ģimenes uzņēmuma attīstībai, to sauc par mērķtiecīgu kapitālu (patient capital) (11). Veicot ģimenes uzņēmuma nodošanu, tiek nodots tā kapitāls kopā ar uzņēmuma sociālo un kultūras dimensiju, bet pircējs investē uzņēmumā/iegādājas uzņēmumu kopā ar paaudzēs krātām zināšanām, (ģimenes) kultūru un atbildību pret (vietējo) sabiedrību. |
| --- | --- |

4.12.

Ja kapitāls tiek uzkrāts ilgtermiņā ģimenes uzņēmuma attīstībai, to sauc par mērķtiecīgu kapitālu (patient capital) (11). Veicot ģimenes uzņēmuma nodošanu, tiek nodots tā kapitāls kopā ar uzņēmuma sociālo un kultūras dimensiju, bet pircējs investē uzņēmumā/iegādājas uzņēmumu kopā ar paaudzēs krātām zināšanām, (ģimenes) kultūru un atbildību pret (vietējo) sabiedrību.

| 4.12.1. | Saistībā ar mērķtiecīga kapitāla definīciju ir vērts apsvērt iespēju ieviest nodokļu atvieglojumus attiecībā uz reinvestēto peļņu. Vajadzētu apsvērt iespēju piemērot nodokļa atvieglojumus ģimenes uzņēmumiem (un ne tikai), kas reinvestē peļņu, turklāt izvēlas izmantot pašu kapitālu, nevis aizņemties. |
| --- | --- |

4.12.1.

Saistībā ar mērķtiecīga kapitāla definīciju ir vērts apsvērt iespēju ieviest nodokļu atvieglojumus attiecībā uz reinvestēto peļņu. Vajadzētu apsvērt iespēju piemērot nodokļa atvieglojumus ģimenes uzņēmumiem (un ne tikai), kas reinvestē peļņu, turklāt izvēlas izmantot pašu kapitālu, nevis aizņemties.

| 4.12.2. | Attiecībā uz aizņēmumiem – iespēja norakstīt parāda procentus ir papildu stimuls uzņēmumiem izmantot parāda finansējumu, jo tādējādi efektīvi samazinās faktiskās aizņēmuma izmaksas, bet šādus atvieglojumus nepiemēro pašu kapitālam. |
| --- | --- |

4.12.2.

Attiecībā uz aizņēmumiem – iespēja norakstīt parāda procentus ir papildu stimuls uzņēmumiem izmantot parāda finansējumu, jo tādējādi efektīvi samazinās faktiskās aizņēmuma izmaksas, bet šādus atvieglojumus nepiemēro pašu kapitālam.

| 4.12.3. | Protams, nodokļu jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, tomēr Eiropas Savienībai vajadzētu popularizēt paraugpraksi attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.12.3.

Protams, nodokļu jautājumi ir dalībvalstu kompetencē, tomēr Eiropas Savienībai vajadzētu popularizēt paraugpraksi attiecībā uz ģimenes uzņēmumiem.

| 4.13. | Ir vērts apsvērt iespēju ieguldīt ģimenes uzņēmumu kapitālu, izveidojot valsts kapitāla fondu ģimenes uzņēmumiem. Šāda fonda specifika balstītos uz kapitāla piešķiršanu ģimenes uzņēmumiem, nepiešķirot kapitāla ieguldītājiem balsstiesīgās daļas, kā tas paredzēts Aksjeloven Norvēģijā vai Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada Spānijā. |
| --- | --- |

4.13.

Ir vērts apsvērt iespēju ieguldīt ģimenes uzņēmumu kapitālu, izveidojot valsts kapitāla fondu ģimenes uzņēmumiem. Šāda fonda specifika balstītos uz kapitāla piešķiršanu ģimenes uzņēmumiem, nepiešķirot kapitāla ieguldītājiem balsstiesīgās daļas, kā tas paredzēts Aksjeloven Norvēģijā vai Ley de Sociedades de Responsabilidad Limitada Spānijā.

| 4.14. | Pasākumus ģimenes uzņēmējdarbības veicināšanai var atbalstīt arī valsts vai vietējās organizācijas, kas pārstāv šo uzņēmumu intereses (piemēram, valsts iestādes (ministrijas), darba devēju organizācijas, amatniecības palātas u. tml.), un starptautiskās organizācijas, no kurām lielākās ir European Family Business, FBN International un Les Hénokiens. |
| --- | --- |

4.14.

Pasākumus ģimenes uzņēmējdarbības veicināšanai var atbalstīt arī valsts vai vietējās organizācijas, kas pārstāv šo uzņēmumu intereses (piemēram, valsts iestādes (ministrijas), darba devēju organizācijas, amatniecības palātas u. tml.), un starptautiskās organizācijas, no kurām lielākās ir European Family Business, FBN International un Les Hénokiens.

| 4.14.1. | Šīm organizācijām ir svarīga nozīme ģimenes uzņēmumu nozares popularizēšanā. Tās nodrošina platformu zināšanu un pieredzes apmaiņai starp ģimenes uzņēmējdarbības veicējiem, kā arī publicē ziņojumus par ģimenes uzņēmumiem nolūkā izplatīt informāciju par tiem. Turklāt ģimenes uzņēmumus atbalstošās organizācijas var lobēt konkrētus risinājumus. |
| --- | --- |

4.14.1.

Šīm organizācijām ir svarīga nozīme ģimenes uzņēmumu nozares popularizēšanā. Tās nodrošina platformu zināšanu un pieredzes apmaiņai starp ģimenes uzņēmējdarbības veicējiem, kā arī publicē ziņojumus par ģimenes uzņēmumiem nolūkā izplatīt informāciju par tiem. Turklāt ģimenes uzņēmumus atbalstošās organizācijas var lobēt konkrētus risinājumus.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2008) 394 final.

1

(2)  Ekspertu grupas noslēguma ziņojums: Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies, Eiropas Komisija, 2009. gada novembris.

2

Overview of family-business-relevant issues: research, networks, policy measures and existing studies

(3)  Tagiuri R., Davis J. A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School, 1982. gads.

3

Tagiuri R., Davis J. A., Bivalent Attributes of the Family Firm, Working paper, Harvard Business School

(4)  COM(2012) 795 final, “Rīcības plāns uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam. Uzņēmējdarbības gara atdzīvināšana Eiropā”.

4

(5)  Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy (2011).

5

Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankruptcy

(6)  COM(2012) 795 final.

6

(7)  SEC(2007) 280 – Norādījumi: inovatīvi risinājumi publiskajos iepirkumos. 10 paraugprakses elementi.

7

(8)  Irene Mandl, Overview of Family Business Relevant Issues. KMU Forschung Austria, 2008.

8

Irene Mandl

Overview of Family Business Relevant Issues

KMU Forschung Austria

(9)  EESK atzinums “Zemes piesavināšanās – brīdinājums Eiropai un būtisks apdraudējums ģimenes lauksaimniecībai” (OV C 242, 23.7.2015., 15. lpp.).

9

(10)  Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis. Eiropas Parlaments, 2014. gads.

10

Family farming in Europe: Challenges and prospects, In-depth analysis

(11)  Mērķtiecīgs kapitāls ir pašu kapitāls, kuru sagādā ģimenes uzņēmuma īpašnieki, kas tiecas sasniegt līdzsvaru starp tekošajiem ienākumiem no ieguldījumiem un attiecīgi definētu uzņēmuma ilgtermiņa stratēģiju, kā arī ģimenes tradīciju un mantojuma nepārtrauktības nodrošināšanu. Avots: De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L. (2011), Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business, Palgrave Macmillan.

11

De Visscher F.M., Aronoff C.E., Ward J.L.

Financing Transitions. Managing Capital and Liquidity in the Family Business

Palgrave Macmillan

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/14 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/14

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz digitālo veselību – elektroniskā informācija par zāļu drošu izmantošanu”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/04)

| Ziņotāja: | Renate HEINISCH |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Renate HEINISCH

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ceļā uz digitālo veselību – elektroniskā informācija par zāļu drošu izmantošanu”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 14. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 212 balsīm par un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas centienus ar e-veselību saistītajiem risinājumiem piešķirt augstu prioritāti digitalizācijas programmā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Eiropas Komisijas centienus ar e-veselību saistītajiem risinājumiem piešķirt augstu prioritāti digitalizācijas programmā.

| 1.2. | EESK norāda, ka cilvēki, kas meklē informāciju, pacienti un veselības aprūpes speciālisti vairākkārt ir uzsvēruši nepieciešamību pēc visaptverošas, precīzas un atjauninātas informācijas par zālēm, kā arī pēc digitālā vienotā tirgus. |
| --- | --- |

1.2.

EESK norāda, ka cilvēki, kas meklē informāciju, pacienti un veselības aprūpes speciālisti vairākkārt ir uzsvēruši nepieciešamību pēc visaptverošas, precīzas un atjauninātas informācijas par zālēm, kā arī pēc digitālā vienotā tirgus.

| 1.3. | EESK uzskata, ka šai oficiāli apstiprinātajai informācijai jābūt pieejamai brīvi un bez diskriminācijas, lai ar to varētu iepazīties arī cilvēki ar redzes traucējumiem, nedzirdīgi cilvēki vai cilvēki, kuriem ir citi fiziski traucējumi. Jārod iespēja pielāgot informāciju katra cilvēka, pacientu un veselības aprūpes speciālistu vajadzībām, lai tā būtu izklāstīta tādā līmenī, kas nodrošina zāļu visefektīvāko un visdrošāko lietošanu. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka šai oficiāli apstiprinātajai informācijai jābūt pieejamai brīvi un bez diskriminācijas, lai ar to varētu iepazīties arī cilvēki ar redzes traucējumiem, nedzirdīgi cilvēki vai cilvēki, kuriem ir citi fiziski traucējumi. Jārod iespēja pielāgot informāciju katra cilvēka, pacientu un veselības aprūpes speciālistu vajadzībām, lai tā būtu izklāstīta tādā līmenī, kas nodrošina zāļu visefektīvāko un visdrošāko lietošanu.

| 1.4. | EESK uzskata, ka zāļu aģentūru apstiprinātas produktu informācijas elektroniska izplatīšana vēl vairāk uzlabos šīs informācijas pieejamību. Elektroniskā datubāzē, kurā apkopotas veselības aizsardzības iestāžu apstiprinātas zāļu lietošanas instrukcijas un apraksti (Summary of Product Characteristics, SmPC), būs pieejama atjaunināta un mērķorientēta informācija par zālēm. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka zāļu aģentūru apstiprinātas produktu informācijas elektroniska izplatīšana vēl vairāk uzlabos šīs informācijas pieejamību. Elektroniskā datubāzē, kurā apkopotas veselības aizsardzības iestāžu apstiprinātas zāļu lietošanas instrukcijas un apraksti (Summary of Product Characteristics, SmPC), būs pieejama atjaunināta un mērķorientēta informācija par zālēm.

| 1.5. | EESK ierosina nodrošināt informācijas pieejamību arī cilvēkiem ar redzes traucējumiem, piemēram, izmantot lielākus burtus vai audio datnes. Medicīnas ierīču (piemēram, astmas aerosolu) pareizas lietošanas paraugus varētu parādīt, arī izmantojot videoklipus vai nedzirdīgiem cilvēkiem paredzētus videoklipus zīmju valodā. Saziņas šķēršļus mazinātu arī piedāvājumi viegli uztveramā tekstā. Šādi piedāvājumi nodrošina, ka cilvēki ar intelektuālās darbības traucējumiem var atbilstoši savām spējām iepazīties ar informāciju, un novērš ar izglītību saistītus ierobežojumus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ierosina nodrošināt informācijas pieejamību arī cilvēkiem ar redzes traucējumiem, piemēram, izmantot lielākus burtus vai audio datnes. Medicīnas ierīču (piemēram, astmas aerosolu) pareizas lietošanas paraugus varētu parādīt, arī izmantojot videoklipus vai nedzirdīgiem cilvēkiem paredzētus videoklipus zīmju valodā. Saziņas šķēršļus mazinātu arī piedāvājumi viegli uztveramā tekstā. Šādi piedāvājumi nodrošina, ka cilvēki ar intelektuālās darbības traucējumiem var atbilstoši savām spējām iepazīties ar informāciju, un novērš ar izglītību saistītus ierobežojumus.

| 1.6. | EESK norāda arī, ka, oficiāli aptiprināto informāciju, kas atbilst pieejamības kritērijiem, apkopojot vienā portālā, būtu radīts uzticams un daudz vieglāk pieejams informācijas avots. Tad pacienti un veselības aprūpes speciālisti citos avotos pieejamo informāciju varēs salīdzināt ar apstiprināto pamatinformāciju. |
| --- | --- |

1.6.

EESK norāda arī, ka, oficiāli aptiprināto informāciju, kas atbilst pieejamības kritērijiem, apkopojot vienā portālā, būtu radīts uzticams un daudz vieglāk pieejams informācijas avots. Tad pacienti un veselības aprūpes speciālisti citos avotos pieejamo informāciju varēs salīdzināt ar apstiprināto pamatinformāciju.

| 1.7. | Lai nodrošinātu vispārēju lietošanas piemērotību, datubāze būtu jāizstrādā, sadarbojoties lietotājiem un tīmekļa vietņu noformētājiem, kuriem ir speciālas zināšanas pieejamības jomā. Būtu jāizstrādā formātam nepiesaistīts risinājums, lai lietotāji informācijas saņemšanai varētu izvēlēties savām vajadzībām un iespējām atbilstīgu galaierīci (personālo datoru, planšetdatoru, viedtālruni utt.). |
| --- | --- |

1.7.

Lai nodrošinātu vispārēju lietošanas piemērotību, datubāze būtu jāizstrādā, sadarbojoties lietotājiem un tīmekļa vietņu noformētājiem, kuriem ir speciālas zināšanas pieejamības jomā. Būtu jāizstrādā formātam nepiesaistīts risinājums, lai lietotāji informācijas saņemšanai varētu izvēlēties savām vajadzībām un iespējām atbilstīgu galaierīci (personālo datoru, planšetdatoru, viedtālruni utt.).

| 1.8. | EESK uzskata, ka oficiāli apstiprinātās informācijas datubāze/portāls būtu jāizstrādā, cieši sadarbojoties visām nozīmīgākajām ieinteresētajām personām, respektīvi, farmācijas nozarei un pacientu organizācijām, cilvēku ar invaliditāti pārstāvjiem un veselības aprūpes speciālistiem, un datubāze/portāls būtu jāpārvalda un jāfinansē farmācijas nozarei, lai iespējami labāk apmierinātu visas vajadzības. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzskata, ka oficiāli apstiprinātās informācijas datubāze/portāls būtu jāizstrādā, cieši sadarbojoties visām nozīmīgākajām ieinteresētajām personām, respektīvi, farmācijas nozarei un pacientu organizācijām, cilvēku ar invaliditāti pārstāvjiem un veselības aprūpes speciālistiem, un datubāze/portāls būtu jāpārvalda un jāfinansē farmācijas nozarei, lai iespējami labāk apmierinātu visas vajadzības.

| 1.9. | EESK uzskata, ka ir svarīgi atrast lietotājiem pielāgotus risinājumus, lai informācijai varētu piekļūt arī mazāk izglītoti cilvēki un tie, kuri reti lieto internetu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka ir svarīgi atrast lietotājiem pielāgotus risinājumus, lai informācijai varētu piekļūt arī mazāk izglītoti cilvēki un tie, kuri reti lieto internetu.

| 1.10. | Lai gan tiek atzīts, ka elektroniska piekļuve informācijai ir svarīga, būtu jāuzsver, ka ārsti (it īpaši ģimenes ārsti) un citi veselības aprūpes speciālisti, piemēram, aptiekāri un medmāsas, ir pirmie, pie kuriem vēršas pacienti, lai konsultētos par slimībām un to ārstēšanu. |
| --- | --- |

1.10.

Lai gan tiek atzīts, ka elektroniska piekļuve informācijai ir svarīga, būtu jāuzsver, ka ārsti (it īpaši ģimenes ārsti) un citi veselības aprūpes speciālisti, piemēram, aptiekāri un medmāsas, ir pirmie, pie kuriem vēršas pacienti, lai konsultētos par slimībām un to ārstēšanu.

| 1.11. | EESK lūdz Eiropas Komisiju atbalstīt Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās 2. ierosmes īstenošanai iesniegto pieteikumu projektam “Elektroniska informācija par produktiem”. Komiteja lūdz dalībvalstis iesaistīties centienos koordinēt jau izveidotās datubāzes. |
| --- | --- |

1.11.

EESK lūdz Eiropas Komisiju atbalstīt Kopuzņēmuma novatorisku zāļu jomā uzsāktās 2. ierosmes īstenošanai iesniegto pieteikumu projektam “Elektroniska informācija par produktiem”. Komiteja lūdz dalībvalstis iesaistīties centienos koordinēt jau izveidotās datubāzes.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Komisija 2012. gadā publicēja rīcības plānu, proti, dokumentu “E-veselības rīcības plāns 2012.–2020. gadam – inovatīva veselības aprūpe 21. gadsimtam” (1), kurā minēti šķēršļi, kas kavē Eiropas veselības aprūpes sistēmas digitālo risinājumu pilnvērtīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Komisija 2012. gadā publicēja rīcības plānu, proti, dokumentu “E-veselības rīcības plāns 2012.–2020. gadam – inovatīva veselības aprūpe 21. gadsimtam” (1), kurā minēti šķēršļi, kas kavē Eiropas veselības aprūpes sistēmas digitālo risinājumu pilnvērtīgu izmantošanu.

| 2.2. | Eiropas Komisija norāda, ka mērķis ir uzlabot veselības aprūpi pacientu labā, palielināt pacientu līdzdalību ārstēšanas procesā un samazināt izmaksas. Lai gan pacienti, iedzīvotāji un veselības aprūpes speciālisti ļoti labprāt izmanto telemedicīnas lietojumprogrammas un miljoniem Eiropas iedzīvotāju ir lejupielādējuši viedtālruņu lietotnes, lai gūtu pārskatu par savu veselību un labjutību, e-veselības aprūpes plašās iespējas vēl jāturpina izmantot, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas un, paaugstinot efektivitāti, samazinātu izmaksas. Šajā sakarā EESK norāda, ka jāņem vērā arī personas un datu aizsardzības intereses. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Komisija norāda, ka mērķis ir uzlabot veselības aprūpi pacientu labā, palielināt pacientu līdzdalību ārstēšanas procesā un samazināt izmaksas. Lai gan pacienti, iedzīvotāji un veselības aprūpes speciālisti ļoti labprāt izmanto telemedicīnas lietojumprogrammas un miljoniem Eiropas iedzīvotāju ir lejupielādējuši viedtālruņu lietotnes, lai gūtu pārskatu par savu veselību un labjutību, e-veselības aprūpes plašās iespējas vēl jāturpina izmantot, lai uzlabotu veselības aprūpes sistēmas un, paaugstinot efektivitāti, samazinātu izmaksas. Šajā sakarā EESK norāda, ka jāņem vērā arī personas un datu aizsardzības intereses.

| 2.3. | Jēdzienu “e-veselība”, tostarp telemedicīna un m-veselība, PVO definē šādi: “e-veselība” ir medicīnas resursu un veselības aprūpes nodrošināšana, izmantojot elektroniskos plašsaziņas līdzekļus. E-veselībai ir trīs galvenās jomas:






  — | veselības aprūpes informācijas nodošana veselības aprūpes speciālistiem un patērētājiem, izmantojot internetu un telesakaru iespējas, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Jēdzienu “e-veselība”, tostarp telemedicīna un m-veselība, PVO definē šādi: “e-veselība” ir medicīnas resursu un veselības aprūpes nodrošināšana, izmantojot elektroniskos plašsaziņas līdzekļus. E-veselībai ir trīs galvenās jomas:

—

veselības aprūpes informācijas nodošana veselības aprūpes speciālistiem un patērētājiem, izmantojot internetu un telesakaru iespējas,

| — | informācijas tehnoloģiju un e-komercijas izmantošana, lai uzlabotu sabiedrības veselības aprūpes sistēmas, piemēram, izglītojot un apmācot veselības aprūpes speciālistus, |
| --- | --- |

—

informācijas tehnoloģiju un e-komercijas izmantošana, lai uzlabotu sabiedrības veselības aprūpes sistēmas, piemēram, izglītojot un apmācot veselības aprūpes speciālistus,

| — | e-komercijas un e-uzņēmējdarbības izmantošana veselības aprūpes sistēmu pārvaldībā. |
| --- | --- |

—

e-komercijas un e-uzņēmējdarbības izmantošana veselības aprūpes sistēmu pārvaldībā.

| 2.4. | Eiropas Komisija ir publicējusi Zaļo grāmatu par m-veselību (2). Mobilā veselība (m-veselība) ir e-veselības segments un aptver medicīnas un sabiedrības veselības aizsardzības praksi, kurā izmanto mobilas ierīces. Īpaši jānorāda, ka tā ietver mobilo sakaru iespēju izmantošanu veselības aprūpes un labjutības pakalpojumu sniegšanā un informēšanā, kā arī mobilo lietotņu izmantošanu veselības aprūpē. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas Komisija ir publicējusi Zaļo grāmatu par m-veselību (2). Mobilā veselība (m-veselība) ir e-veselības segments un aptver medicīnas un sabiedrības veselības aizsardzības praksi, kurā izmanto mobilas ierīces. Īpaši jānorāda, ka tā ietver mobilo sakaru iespēju izmantošanu veselības aprūpes un labjutības pakalpojumu sniegšanā un informēšanā, kā arī mobilo lietotņu izmantošanu veselības aprūpē.

| 2.5. | Aizvien vairāk dažāda vecuma cilvēku izmanto elektronisku informāciju par veselību un lietotnes, kuru skaits strauji palielinās. |
| --- | --- |

2.5.

Aizvien vairāk dažāda vecuma cilvēku izmanto elektronisku informāciju par veselību un lietotnes, kuru skaits strauji palielinās.

| 2.6. | Tomēr šo informācijas avotu kvalitāte krasi atšķiras, un meklētājprogrammas parasti nenošķir, kuri avoti ir uzticami, oficiāli apstiprināti un mazāk uzticami. |
| --- | --- |

2.6.

Tomēr šo informācijas avotu kvalitāte krasi atšķiras, un meklētājprogrammas parasti nenošķir, kuri avoti ir uzticami, oficiāli apstiprināti un mazāk uzticami.

| 2.7. | Veselības aprūpes speciālistu rīcībā ir vairākas sertificētas informācijas sistēmas. Veselības aprūpes speciālistiem – jo īpaši ģimenes ārstiem un aptiekāriem – ir būtiska nozīme veselības aprūpes sistēmās, un noteikti ir vajadzīga augstvērtīga informācija, ja vēlamies, ka labi informēti veselības aprūpes speciālisti spēj apmierināt ES iedzīvotāju veselības aprūpes vajadzības. |
| --- | --- |

2.7.

Veselības aprūpes speciālistu rīcībā ir vairākas sertificētas informācijas sistēmas. Veselības aprūpes speciālistiem – jo īpaši ģimenes ārstiem un aptiekāriem – ir būtiska nozīme veselības aprūpes sistēmās, un noteikti ir vajadzīga augstvērtīga informācija, ja vēlamies, ka labi informēti veselības aprūpes speciālisti spēj apmierināt ES iedzīvotāju veselības aprūpes vajadzības.

| 2.8. | EESK uzskata, ka arī pacientiem ir vajadzīga tikpat vienkārša piekļuve uzticamai informācijai, lai viņi varētu labāk organizēt savas veselības aprūpi un piedalīties tajā, tostarp arī stingrāk ievērojot ārsta norādījumus. Izglītošanas nepieciešamība un visu grupu (tostarp vecāku cilvēku un cilvēku ar ierobežojumiem) iekļaušana ir sīkāk aprakstīta jau iepriekš pieņemtos atzinumos (3). |
| --- | --- |

2.8.

EESK uzskata, ka arī pacientiem ir vajadzīga tikpat vienkārša piekļuve uzticamai informācijai, lai viņi varētu labāk organizēt savas veselības aprūpi un piedalīties tajā, tostarp arī stingrāk ievērojot ārsta norādījumus. Izglītošanas nepieciešamība un visu grupu (tostarp vecāku cilvēku un cilvēku ar ierobežojumiem) iekļaušana ir sīkāk aprakstīta jau iepriekš pieņemtos atzinumos (3).

| 2.9. | Tā kā veselības aprūpes speciālistu darba slodze palielinās un pacientiem, proti, iedzīvotājiem, ir daudzveidīgas iespējas iesaistīties veselības aizsardzības organizāciju, piemēram, valstu sertificētājiestāžu, Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) komitejās un ētikas komisijās, viņiem ir nepieciešamas plašas zināšanas. |
| --- | --- |

2.9.

Tā kā veselības aprūpes speciālistu darba slodze palielinās un pacientiem, proti, iedzīvotājiem, ir daudzveidīgas iespējas iesaistīties veselības aizsardzības organizāciju, piemēram, valstu sertificētājiestāžu, Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) komitejās un ētikas komisijās, viņiem ir nepieciešamas plašas zināšanas.

| 2.10. | Tādu pacientu izglītošanās iespēju piedāvā “Eiropas pacientu akadēmija par ārstniecības jauninājumiem” (EUPATI). Šo konsorciju finansē Eiropas Komisijas un Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācijas (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations –EFPIA) publiskā un privātā partnerība “Ierosme novatorisku zāļu jomā” (Innovative Medicines Initiative). |
| --- | --- |

2.10.

Tādu pacientu izglītošanās iespēju piedāvā “Eiropas pacientu akadēmija par ārstniecības jauninājumiem” (EUPATI). Šo konsorciju finansē Eiropas Komisijas un Eiropas Farmācijas uzņēmumu un apvienību federācijas (European Federation of Pharmaceutical Industries and Associations –EFPIA) publiskā un privātā partnerība “Ierosme novatorisku zāļu jomā” (Innovative Medicines Initiative).

| 2.11. | EUPATI ir konsorcijs, kurā apvienojušās 29 organizācijas un kuru vada Eiropas Pacientu forums (EPF). Šis konsorcijs ir unikāls veidojums, kurā apvienojušās ne vien Eiropas pacientu organizācijas, bet arī akadēmiskās un bezpeļņas organizācijas, kurām ir izcili sasniegumi un zinātība ar pacientiem un sabiedrības iesaistīšanu saistītās jomās, kā arī EFPIA iekļautie uzņēmumi. Veidojot izpratni par jaunu ārstniecības veidu attīstību, tas sniedz informāciju pacientiem, kas nav veselības aprūpes speciālisti, kā arī pacientu grupām, kurām ir grūti piekļūt. EUPATI palīdz rīkot apmācību par zāļu informācijas izpratni vai izstrādāt attiecīgu apmācības programmu. |
| --- | --- |

2.11.

EUPATI ir konsorcijs, kurā apvienojušās 29 organizācijas un kuru vada Eiropas Pacientu forums (EPF). Šis konsorcijs ir unikāls veidojums, kurā apvienojušās ne vien Eiropas pacientu organizācijas, bet arī akadēmiskās un bezpeļņas organizācijas, kurām ir izcili sasniegumi un zinātība ar pacientiem un sabiedrības iesaistīšanu saistītās jomās, kā arī EFPIA iekļautie uzņēmumi. Veidojot izpratni par jaunu ārstniecības veidu attīstību, tas sniedz informāciju pacientiem, kas nav veselības aprūpes speciālisti, kā arī pacientu grupām, kurām ir grūti piekļūt. EUPATI palīdz rīkot apmācību par zāļu informācijas izpratni vai izstrādāt attiecīgu apmācības programmu.

| 2.12. | Dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs jau tiek sniegta elektroniska informācija par zālēm. Vispilnīgākā datubāze FASS
   (4) ir Zviedrijas farmācijas apvienības LIF pārvaldībā, arī citās valstīs, piemēram, Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Somijā un Dānijā, ir šādas datubāzes. Tomēr šīm datubāzēm parasti nevar piekļūt cilvēki ar redzes traucējumiem vai tajās nav iekļauts viss zāļu sortiments. |
| --- | --- |

2.12.

Dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs jau tiek sniegta elektroniska informācija par zālēm. Vispilnīgākā datubāze FASS
   (4) ir Zviedrijas farmācijas apvienības LIF pārvaldībā, arī citās valstīs, piemēram, Vācijā, Apvienotajā Karalistē, Somijā un Dānijā, ir šādas datubāzes. Tomēr šīm datubāzēm parasti nevar piekļūt cilvēki ar redzes traucējumiem vai tajās nav iekļauts viss zāļu sortiments.

| 2.13. | Turklāt dažas no šīm datubāzēm netiek regulāri atjauninātas. |
| --- | --- |

2.13.

Turklāt dažas no šīm datubāzēm netiek regulāri atjauninātas.

| 2.14. | Papildus minētajam zāļu aģentūras ir atļāvušas zāļu lietošanas instrukcijās iekļaut kodus (QR kodus), kuri ļauj piekļūt lietošanas instrukcijām attiecīgā uzņēmuma tīmekļa vietnē. Arī šādos gadījumos bieži vien nav nodrošināta brīva piekļuve informācijai. |
| --- | --- |

2.14.

Papildus minētajam zāļu aģentūras ir atļāvušas zāļu lietošanas instrukcijās iekļaut kodus (QR kodus), kuri ļauj piekļūt lietošanas instrukcijām attiecīgā uzņēmuma tīmekļa vietnē. Arī šādos gadījumos bieži vien nav nodrošināta brīva piekļuve informācijai.

| 2.15. | Šīs iniciatīvas liecina, ka turpmāk vajadzīga saskaņota pieeja, lai visām sabiedrības grupām nodrošinātu piekļuvi informācijai, izmantojot šīs jaunās tehnoloģijas. |
| --- | --- |

2.15.

Šīs iniciatīvas liecina, ka turpmāk vajadzīga saskaņota pieeja, lai visām sabiedrības grupām nodrošinātu piekļuvi informācijai, izmantojot šīs jaunās tehnoloģijas.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1.   
  Infrastruktūra

| 3.1.1. | EESK uzskata, ka farmācijas nozarei ir jānodrošina precīza un atjaunināta informācija par saviem produktiem. Ikviens tehnoloģiskais risinājums būtu jāievieš, cieši sadarbojoties ar nozari, lai varētu izmantot jau esošos tehnoloģiskos risinājumus un nodrošināt uzraudzību, kas jāveic zāļu aģentūrām. |
| --- | --- |

3.1.1.

EESK uzskata, ka farmācijas nozarei ir jānodrošina precīza un atjaunināta informācija par saviem produktiem. Ikviens tehnoloģiskais risinājums būtu jāievieš, cieši sadarbojoties ar nozari, lai varētu izmantot jau esošos tehnoloģiskos risinājumus un nodrošināt uzraudzību, kas jāveic zāļu aģentūrām.

| 3.1.2. | EESK uzsver, ka oficiāli apstiprinātās informācijas atspoguļojuma veidi un paņēmieni un piekļuves iespējas ir jāsaskaņo ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (zāļu aģentūrām, pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem). |
| --- | --- |

3.1.2.

EESK uzsver, ka oficiāli apstiprinātās informācijas atspoguļojuma veidi un paņēmieni un piekļuves iespējas ir jāsaskaņo ar attiecīgajām ieinteresētajām personām (zāļu aģentūrām, pacientu organizācijām, veselības aprūpes speciālistiem).

| 3.1.3. | Īstenojot Kopīgo tehnoloģiju ierosmi novatorisku zāļu jomā (IMI), varētu izveidot un finansēt konsorciju, kas atbildētu par datubāzes/portāla koordinēšanu un izstrādi. |
| --- | --- |

3.1.3.

Īstenojot Kopīgo tehnoloģiju ierosmi novatorisku zāļu jomā (IMI), varētu izveidot un finansēt konsorciju, kas atbildētu par datubāzes/portāla koordinēšanu un izstrādi.

| 3.1.4. | Veidojot ierosināto portālu, jāizmanto jau izveidotās datubāzes (piemēram, Eiropas Zāļu aģentūras datubāze). |
| --- | --- |

3.1.4.

Veidojot ierosināto portālu, jāizmanto jau izveidotās datubāzes (piemēram, Eiropas Zāļu aģentūras datubāze).

3.2.   
  Papildu pētījumu nepieciešamība

3.2.1.   Tehniskie pētījumi un tehniskā izstrāde

| — | Valstu datubāzu modeļi ir pieejami. Turklāt, lai parādītu lietotājdraudzīgas un plaši pieejamas datubāzes paraugu, ir izstrādāts papildu prototips, kurā ir nodrošinātas arī audio un video datņu izmantošanas iespējas. Būtu jāizstrādā brīvi pieejams tehniskais risinājums, kas iespējami efektīvi izmanto jau esošos avotus. |
| --- | --- |

—

Valstu datubāzu modeļi ir pieejami. Turklāt, lai parādītu lietotājdraudzīgas un plaši pieejamas datubāzes paraugu, ir izstrādāts papildu prototips, kurā ir nodrošinātas arī audio un video datņu izmantošanas iespējas. Būtu jāizstrādā brīvi pieejams tehniskais risinājums, kas iespējami efektīvi izmanto jau esošos avotus.

| — | Izstrādājot šo tehnisko risinājumu, jāņem vērā arī tas, ka iedzīvotāji/pacienti savos viedtālruņos nevēlas izmantot pārāk daudz nolasīšanas lietotņu. Tādēļ būtu jānodrošina, ka datubāzei/portālam var piekļūt, piemēram, izmantojot ierastās nolasīšanas tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

Izstrādājot šo tehnisko risinājumu, jāņem vērā arī tas, ka iedzīvotāji/pacienti savos viedtālruņos nevēlas izmantot pārāk daudz nolasīšanas lietotņu. Tādēļ būtu jānodrošina, ka datubāzei/portālam var piekļūt, piemēram, izmantojot ierastās nolasīšanas tehnoloģijas.

| — | Lai palielinātu pieņemamību, jācenšas rast formātam nepiesaistītus risinājumus. Jābūt iespējai pieprasīt un apskatīt informāciju visās ierīcēs (personālajos datoros, planšetdatoros, viedtālruņos utt.). |
| --- | --- |

—

Lai palielinātu pieņemamību, jācenšas rast formātam nepiesaistītus risinājumus. Jābūt iespējai pieprasīt un apskatīt informāciju visās ierīcēs (personālajos datoros, planšetdatoros, viedtālruņos utt.).

| — | Tehniskie risinājumi būtu jāsalīdzina, un būtu jāaptver veselības aprūpes sistēmas jomas (piemēram, dalībvalstu iniciatīvas, lai sasniegtu cilvēkus arī ar televīzijas vai bankomātu starpniecību, un Eiropas Komisijas ierosinātās iniciatīvas (5)). |
| --- | --- |

—

Tehniskie risinājumi būtu jāsalīdzina, un būtu jāaptver veselības aprūpes sistēmas jomas (piemēram, dalībvalstu iniciatīvas, lai sasniegtu cilvēkus arī ar televīzijas vai bankomātu starpniecību, un Eiropas Komisijas ierosinātās iniciatīvas (5)).

| — | Itālijā ar likumu ir noteikts, ka aptiekām jāizdrukā atjauninātās zāļu lietošanas instrukcijas, kuras farmācijas nozare ievieto datubāzē. Drukāšana aptiekā, ko veic aptiekārs vai pacients (pie bankomātam līdzīga termināļa), ir vēl cita papildu iespēja, kuru izmantojot, varētu aptvert cilvēkus, kas internetu nelieto. |
| --- | --- |

—

Itālijā ar likumu ir noteikts, ka aptiekām jāizdrukā atjauninātās zāļu lietošanas instrukcijas, kuras farmācijas nozare ievieto datubāzē. Drukāšana aptiekā, ko veic aptiekārs vai pacients (pie bankomātam līdzīga termināļa), ir vēl cita papildu iespēja, kuru izmantojot, varētu aptvert cilvēkus, kas internetu nelieto.

3.2.2.   Satura testēšana un tā atspoguļošana

Jāizpēta, kā sabiedrība pieņem dažādus risinājumus, un tehniskie risinājumi jānodod testēšanai lietotājiem, lai pārbaudītu izstrādāto risinājumu piemērotību lietošanai.

| — | Pētījumos ir jāanalizē strukturāli jautājumi par tehniskā risinājuma kontroli, kas vajadzīga, lai palielinātu pieņemamību. |
| --- | --- |

—

Pētījumos ir jāanalizē strukturāli jautājumi par tehniskā risinājuma kontroli, kas vajadzīga, lai palielinātu pieņemamību.

| — | Kā zāļu aģentūras kontrolē saturu? |
| --- | --- |

—

Kā zāļu aģentūras kontrolē saturu?

| — | Saturs jāatspoguļo tādā veidā, lai to būtu iespējams pielāgot pacientu/iedzīvotāju vajadzībām, un vienlaikus tajā jābūt iekļautai visai informācijai, kura jānodrošina saskaņā ar sertifikācijas dokumentiem vai saskaņā ar likumu. |
| --- | --- |

—

Saturs jāatspoguļo tādā veidā, lai to būtu iespējams pielāgot pacientu/iedzīvotāju vajadzībām, un vienlaikus tajā jābūt iekļautai visai informācijai, kura jānodrošina saskaņā ar sertifikācijas dokumentiem vai saskaņā ar likumu.

| — | Lai visi dalībnieki varētu ātri paust savu vērtējumu, varētu nodrošināt lietotājiem iespēju novērtēt informāciju (it īpaši tās saprotamību). Šajā nolūkā informācijas atspoguļošanai, izplatīšanai un apmaiņai varētu izmantot sociālo plašsaziņas līdzekļu elementus. |
| --- | --- |

—

Lai visi dalībnieki varētu ātri paust savu vērtējumu, varētu nodrošināt lietotājiem iespēju novērtēt informāciju (it īpaši tās saprotamību). Šajā nolūkā informācijas atspoguļošanai, izplatīšanai un apmaiņai varētu izmantot sociālo plašsaziņas līdzekļu elementus.

3.2.3.   Izglītība un apmācība

Dažādās sabiedrības grupās ir krasi atšķirīgi interneta lietošanas paradumi. Daudzi cilvēki lieto sociālos tīklus, bet neizmanto piedāvāto informāciju. Neliela grupa (aptuveni 10 %) internetu neizmanto vispār. Būtu jāierosina veikt pētījumus.

| — | Kā varētu veicināt aktīvu mācīšanos, lai varētu izmantot pieejamos avotus, kas sniedz informāciju (tostarp digitālo informāciju) par veselības jautājumiem? |
| --- | --- |

—

Kā varētu veicināt aktīvu mācīšanos, lai varētu izmantot pieejamos avotus, kas sniedz informāciju (tostarp digitālo informāciju) par veselības jautājumiem?

| — | Prasme mācīties (mūžizglītība) ir viena no astoņām pamatprasmēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā (6), kurā dalībvalstis rosinātas īstenot pasākumus valsts līmenī. Eiropas izglītības programmā pieaugušajiem ierosināti pasākumi, ko dalībvalstīs var īstenot, lai veicinātu pieaugušo aktīvu mācīšanos. “Digitālo veselības pakalpojumu lietotprasme” varētu būt viens no Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) kritērijiem, ko lieto pieaugušo izglītības novērtēšanai. |
| --- | --- |

—

Prasme mācīties (mūžizglītība) ir viena no astoņām pamatprasmēm, kas minētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra ieteikumā (6), kurā dalībvalstis rosinātas īstenot pasākumus valsts līmenī. Eiropas izglītības programmā pieaugušajiem ierosināti pasākumi, ko dalībvalstīs var īstenot, lai veicinātu pieaugušo aktīvu mācīšanos. “Digitālo veselības pakalpojumu lietotprasme” varētu būt viens no Starptautiskās pieaugušo kompetenču novērtēšanas programmas (PIAAC) kritērijiem, ko lieto pieaugušo izglītības novērtēšanai.

| — | Kādus uzdevumus varētu veikt dažādas izglītības iestādes (augstskolas, pieaugušo izglītības centri utt.) un veselības aprūpes iestādes, lai uzlabotu dažādās prasmes, piemēram, prasmi strādāt, izmantojot jaunās tehnoloģijas, prasmi domāt par sabiedrības labumu un rūpēties par savu veselību, kā arī prasmi sniegt speciālās zināšanas sociālajā un tehnoloģiju jomā? |
| --- | --- |

—

Kādus uzdevumus varētu veikt dažādas izglītības iestādes (augstskolas, pieaugušo izglītības centri utt.) un veselības aprūpes iestādes, lai uzlabotu dažādās prasmes, piemēram, prasmi strādāt, izmantojot jaunās tehnoloģijas, prasmi domāt par sabiedrības labumu un rūpēties par savu veselību, kā arī prasmi sniegt speciālās zināšanas sociālajā un tehnoloģiju jomā?

| — | Akadēmiskās izglītības laikā veselības aprūpes speciālisti ir atbilstoši jāapmāca. Pieaugušo izglītības centri varētu izstrādāt interesantus kursus, kas pielāgoti sistēmu lietotāju vajadzībām. Lai sasniegtu šo mērķa grupu, šie centri varētu sadarboties ar veselības aprūpes speciālistiem (it īpaši ārstiem), vietējām aptiekām un vietējām veselības aprūpes iestādēm un sociālajiem dienestiem. Tas ir īpaši svarīgi lauku rajonos, kur cilvēki dzīvo nošķirti. It īpaši dažādas paaudzes aptveroša mācīšanās varētu būt atbalsts centieniem apmainīties ar zināšanām par saturu un ar tehniskām prasmēm. |
| --- | --- |

—

Akadēmiskās izglītības laikā veselības aprūpes speciālisti ir atbilstoši jāapmāca. Pieaugušo izglītības centri varētu izstrādāt interesantus kursus, kas pielāgoti sistēmu lietotāju vajadzībām. Lai sasniegtu šo mērķa grupu, šie centri varētu sadarboties ar veselības aprūpes speciālistiem (it īpaši ārstiem), vietējām aptiekām un vietējām veselības aprūpes iestādēm un sociālajiem dienestiem. Tas ir īpaši svarīgi lauku rajonos, kur cilvēki dzīvo nošķirti. It īpaši dažādas paaudzes aptveroša mācīšanās varētu būt atbalsts centieniem apmainīties ar zināšanām par saturu un ar tehniskām prasmēm.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 736 final.

1

(2)  COM(2014) 219 final, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52014DC0219&from=LV

2

(3)  EESK atzinums par tematu “Digitālā sabiedrība: pieejamība, izglītība, apmācība, nodarbinātība, instrumenti vienlīdzības nodrošināšanai” (OV C 451, 16.12.2014., 25. lpp.).

3

(4)  http://www.fass.se/LIF/startpage?userType=2

4

(5)  http://www.mobilehealthglobal.com/in-the-news/interviews/46/interview-with-peteris-zilgalvis

5

(6)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

6

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/19

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Valsts atbalsts uzņēmumiem. Vai tas ir efektīvs un lietderīgs?”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/05)

| Ziņotājs: | Edgardo Maria IOZIA |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Edgardo Maria IOZIA

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Valsts atbalsts uzņēmumiem. Vai tas ir efektīvs un lietderīgs?”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 14. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 198 balsīm par, 3 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka valsts atbalsta ietekmes novērtējums ir būtisks instruments, lai pārbaudītu rezultātu atbilstību izvirzītajiem mērķiem, tādējādi nodrošinot resursu efektīvāku un lietderīgāku sadali, stiprinot pārvaldības procesus un uzlabojot to pārredzamību. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka valsts atbalsta ietekmes novērtējums ir būtisks instruments, lai pārbaudītu rezultātu atbilstību izvirzītajiem mērķiem, tādējādi nodrošinot resursu efektīvāku un lietderīgāku sadali, stiprinot pārvaldības procesus un uzlabojot to pārredzamību.

| 1.2. | Daudzas dalībvalstis jau ir izstrādājušas kompleksas, strukturētas vērtēšanas sistēmas; šis process attīstās vienlaikus ar akadēmisko aprindu pieaugošo interesi par šo jomu, kopumā nodrošinot to, ka piešķīrējām iestādēm ir pieejamas uzlabotas metodes un precīzāki instrumenti novērtējuma veikšanai. |
| --- | --- |

1.2.

Daudzas dalībvalstis jau ir izstrādājušas kompleksas, strukturētas vērtēšanas sistēmas; šis process attīstās vienlaikus ar akadēmisko aprindu pieaugošo interesi par šo jomu, kopumā nodrošinot to, ka piešķīrējām iestādēm ir pieejamas uzlabotas metodes un precīzāki instrumenti novērtējuma veikšanai.

| 1.3. | Eiropas Komisija kopā ar dalībvalstīm ir izveidojusi augsta līmeņa forumu par valsts atbalstu uzņēmumiem; minētais forums veic arī novērtēšanu. |
| --- | --- |

1.3.

Eiropas Komisija kopā ar dalībvalstīm ir izveidojusi augsta līmeņa forumu par valsts atbalstu uzņēmumiem; minētais forums veic arī novērtēšanu.

| 1.4. | Pagājušā gada decembrī ES konkurences komisāre Margrethe VESTAGER savā runā augsta līmeņa forumā sacīja: “Valsts atbalsta modernizācijas (State aid modernisation, SAM) programmā ir divi būtiski elementi, kas ir īpaši svarīgi: pārredzamība, kas iedzīvotājiem ļauj saprast, kur paliek viņu nauda, un novērtējums, kas viņiem parāda, vai tā ir iztērēta pareizi.” EESK pilnībā piekrīt šim paziņojumam. |
| --- | --- |

1.4.

Pagājušā gada decembrī ES konkurences komisāre Margrethe VESTAGER savā runā augsta līmeņa forumā sacīja: “Valsts atbalsta modernizācijas (State aid modernisation, SAM) programmā ir divi būtiski elementi, kas ir īpaši svarīgi: pārredzamība, kas iedzīvotājiem ļauj saprast, kur paliek viņu nauda, un novērtējums, kas viņiem parāda, vai tā ir iztērēta pareizi.” EESK pilnībā piekrīt šim paziņojumam.

| 1.5. | EESK atzinīgi vērtē debates par uzņēmumu atbalstīšanas politikas ietekmes novērtējumu un mudina Komisiju aktīvi turpināt strādāt šajā virzienā, ko tā ir darījusi jau vairākus gadus. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atzinīgi vērtē debates par uzņēmumu atbalstīšanas politikas ietekmes novērtējumu un mudina Komisiju aktīvi turpināt strādāt šajā virzienā, ko tā ir darījusi jau vairākus gadus.

| 1.6. | Tomēr jāatzīmē, ka pašlaik, izņemot novērtējumus, kas paredzēti Eiropas regulās, uz daudzām atbalsta shēmām ietekmes novērtējuma prasība neattiecas. Daudzos gadījumos regulējumā tikai prasīts formāls apstiprinājums, ka atsevišķi pasākumi atbilst likuma prasībām, tādējādi neparedzot visaptverošu ilgtermiņa pārbaudi par to ieguldījumu efektivitāti un lietderību, kas veikti uzņēmumu atbalstam. EESK aicina ieviest vispārēju ietekmes novērtējumu un, iespējams, samazināt atbalsta shēmu vidējo gada budžetu 150 miljonu euro apmērā, ko Vispārējā grupu atbrīvojuma regula katrai kategorijai pašlaik paredz kā robežvērtību, kuru pārsniedzot uz atbalsta shēmām attiecas pienākums iesniegt ex ante novērtējuma plānu. Pretējā gadījumā no atbalsta piemērošanas jomas būtu jāizslēdz daudzas dalībvalstis, jo īpaši, ja konkrētais atbalsts ir nozīmīgs arī attiecībā pret valsts lielumu. |
| --- | --- |

1.6.

Tomēr jāatzīmē, ka pašlaik, izņemot novērtējumus, kas paredzēti Eiropas regulās, uz daudzām atbalsta shēmām ietekmes novērtējuma prasība neattiecas. Daudzos gadījumos regulējumā tikai prasīts formāls apstiprinājums, ka atsevišķi pasākumi atbilst likuma prasībām, tādējādi neparedzot visaptverošu ilgtermiņa pārbaudi par to ieguldījumu efektivitāti un lietderību, kas veikti uzņēmumu atbalstam. EESK aicina ieviest vispārēju ietekmes novērtējumu un, iespējams, samazināt atbalsta shēmu vidējo gada budžetu 150 miljonu euro apmērā, ko Vispārējā grupu atbrīvojuma regula katrai kategorijai pašlaik paredz kā robežvērtību, kuru pārsniedzot uz atbalsta shēmām attiecas pienākums iesniegt ex ante novērtējuma plānu. Pretējā gadījumā no atbalsta piemērošanas jomas būtu jāizslēdz daudzas dalībvalstis, jo īpaši, ja konkrētais atbalsts ir nozīmīgs arī attiecībā pret valsts lielumu.

| 1.7. | EESK uzsver, ka tiesiskais regulējums valsts atbalsta jomā pakāpeniski maina Komisijas darbības raksturu, tās iepriekšējai – galvenokārt administratīvajai – funkcijai kļūstot par jauna veida sadarbību ar dalībvalstīm, kuras mērķis ir optimizēt valsts atbalsta rezultātus, pievēršot uzmanību to efektivitātei un lietderībai. “Modernizācijas” pieņemšana ir svarīgs solis šajā virzienā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK uzsver, ka tiesiskais regulējums valsts atbalsta jomā pakāpeniski maina Komisijas darbības raksturu, tās iepriekšējai – galvenokārt administratīvajai – funkcijai kļūstot par jauna veida sadarbību ar dalībvalstīm, kuras mērķis ir optimizēt valsts atbalsta rezultātus, pievēršot uzmanību to efektivitātei un lietderībai. “Modernizācijas” pieņemšana ir svarīgs solis šajā virzienā.

| 1.8. | Dalībvalstīm ir jāizveido atbilstoši instrumenti, lai neatkarīgas struktūras varētu veikt novērtējumu. EESK uzskata, ka vērtēšanas modeļa noteikšanā būtu jāiesaista arī sociālie partneri, tostarp izmantojot ievērojamo pieredzi, ko guvuši valsts pārvaldes darbinieki. Viņi varētu darboties vērtēšanas procesa izstrādē un piedalīties galīgā ziņojuma sagatavošanā, tādējādi izplatot vērtēšanas kultūru savās struktūrvienībās un arvien vairāk uzlabojot izpētes procesu. Eiropas Komisijai ir jāstrādā, lai panāktu dalībvalstu novērtēšanas kritēriju saskaņotību. Salīdzināmu vērtēšanas kritēriju noteikšana nodrošinās valsts atbalsta efektivitātes un lietderības visaptverošu pārbaudi. |
| --- | --- |

1.8.

Dalībvalstīm ir jāizveido atbilstoši instrumenti, lai neatkarīgas struktūras varētu veikt novērtējumu. EESK uzskata, ka vērtēšanas modeļa noteikšanā būtu jāiesaista arī sociālie partneri, tostarp izmantojot ievērojamo pieredzi, ko guvuši valsts pārvaldes darbinieki. Viņi varētu darboties vērtēšanas procesa izstrādē un piedalīties galīgā ziņojuma sagatavošanā, tādējādi izplatot vērtēšanas kultūru savās struktūrvienībās un arvien vairāk uzlabojot izpētes procesu. Eiropas Komisijai ir jāstrādā, lai panāktu dalībvalstu novērtēšanas kritēriju saskaņotību. Salīdzināmu vērtēšanas kritēriju noteikšana nodrošinās valsts atbalsta efektivitātes un lietderības visaptverošu pārbaudi.

| 1.9. | Sevišķa uzmanība būtu jāpievērš valsts atbalsta sistēmā iesaistīto reģionu īpašajiem apstākļiem. Atzinīgi vērtējamais Komisijas lēmums atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas vairāk nekā 80 % no kopējā valsts atbalsta (1), no vienas puses, ļauj nekavējoties veikt līdzekļu izmaksu, no otras puses, tas ievērojami palielina vietējo pašvaldību atbildību un izmaksas un tātad arī publiskos izdevumus; tāpēc dalībvalstīm būs jāstiprina centieni nodrošināt atbilstīgus resursus, lai varētu sākt īpašus mācību kursus un sniegt iespēju vietējām pašvaldībām apmainīties ar labāko praksi. Partnerības kultūra ir jāveido visos līmeņos. |
| --- | --- |

1.9.

Sevišķa uzmanība būtu jāpievērš valsts atbalsta sistēmā iesaistīto reģionu īpašajiem apstākļiem. Atzinīgi vērtējamais Komisijas lēmums atbrīvot no iepriekšējas paziņošanas vairāk nekā 80 % no kopējā valsts atbalsta (1), no vienas puses, ļauj nekavējoties veikt līdzekļu izmaksu, no otras puses, tas ievērojami palielina vietējo pašvaldību atbildību un izmaksas un tātad arī publiskos izdevumus; tāpēc dalībvalstīm būs jāstiprina centieni nodrošināt atbilstīgus resursus, lai varētu sākt īpašus mācību kursus un sniegt iespēju vietējām pašvaldībām apmainīties ar labāko praksi. Partnerības kultūra ir jāveido visos līmeņos.

| 1.10. | EESK uzskata, ka jaunā sistēma, kas dalībvalstīm paredz atbildību par ex ante novērtējumu, ietver valsts pārvaldes un uzņēmumu vispārējo izmaksu palielinājumu un paredz rūpīgu plānošanu, lai varētu izskaust nevajadzīgās formalitātes un vienkāršot procedūras. Komiteja arī norāda, ka sešu mēnešu periods novērtēšanas plānu apstiprināšanas procedūrām, ja shēmas ir ļoti sarežģītas, varētu būt nepietiekams un hipotētiskā modeļa izveide mazajām valstīm varētu radīt lielas grūtības. |
| --- | --- |

1.10.

EESK uzskata, ka jaunā sistēma, kas dalībvalstīm paredz atbildību par ex ante novērtējumu, ietver valsts pārvaldes un uzņēmumu vispārējo izmaksu palielinājumu un paredz rūpīgu plānošanu, lai varētu izskaust nevajadzīgās formalitātes un vienkāršot procedūras. Komiteja arī norāda, ka sešu mēnešu periods novērtēšanas plānu apstiprināšanas procedūrām, ja shēmas ir ļoti sarežģītas, varētu būt nepietiekams un hipotētiskā modeļa izveide mazajām valstīm varētu radīt lielas grūtības.

| 1.11. | EESK iesaka steidzami pieņemt paziņojumu par valsts atbalsta jēdzienu, jo īpaši, lai palīdzētu vietējām pašvaldībām, kurām masveida atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas uzlika divkāršu slogu, proti, noteikt, kas īsti ir valsts atbalsts vietējām pašvaldībām, un īstenot to saskaņā ar tirgus prasībām. Piemēram, publiskā finansējuma kultūrai vai kultūras mantojuma saglabāšanai gadījumā pastāvīgas juridiskās nenoteiktības jautājums attiecībā uz to, kas ir vai nav valsts atbalsts, liek pārvaldes iestādēm jebkuru pasākumu uzskatīt par darbību, uz kuru attiecas noteikumi par valsts atbalstu un ar tiem saistītais administratīvais un procesuālais slogs. Tāda pati juridiskā neskaidrība ir jautājumā par publisko finansējumu visai infrastruktūrai, ņemot vērā tiesu praksi Leipcigas lidostas lietā. Vajadzīga skaidra un precīza pasākumu definīcija par to, kas ir publiskā sektora atbalsts uzņēmumiem, kurš nav uzskatāms par valsts atbalstu, un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

1.11.

EESK iesaka steidzami pieņemt paziņojumu par valsts atbalsta jēdzienu, jo īpaši, lai palīdzētu vietējām pašvaldībām, kurām masveida atbrīvojums no iepriekšējas paziņošanas uzlika divkāršu slogu, proti, noteikt, kas īsti ir valsts atbalsts vietējām pašvaldībām, un īstenot to saskaņā ar tirgus prasībām. Piemēram, publiskā finansējuma kultūrai vai kultūras mantojuma saglabāšanai gadījumā pastāvīgas juridiskās nenoteiktības jautājums attiecībā uz to, kas ir vai nav valsts atbalsts, liek pārvaldes iestādēm jebkuru pasākumu uzskatīt par darbību, uz kuru attiecas noteikumi par valsts atbalstu un ar tiem saistītais administratīvais un procesuālais slogs. Tāda pati juridiskā neskaidrība ir jautājumā par publisko finansējumu visai infrastruktūrai, ņemot vērā tiesu praksi Leipcigas lidostas lietā. Vajadzīga skaidra un precīza pasākumu definīcija par to, kas ir publiskā sektora atbalsts uzņēmumiem, kurš nav uzskatāms par valsts atbalstu, un kas ir valsts atbalsts LESD 107. panta 1. punkta izpratnē.

| 1.12. | Atzinīgi vērtējot jau paveikto, EESK uzskata, ka līdztekus jau iepriekš minētajiem gadījumiem vērtēšanas kultūra ir jāpaplašina uz visiem pārvaldības līmeņiem – kā valsts, tā arī reģionālo. Šajā nolūkā komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties jaunas saistības. |
| --- | --- |

1.12.

Atzinīgi vērtējot jau paveikto, EESK uzskata, ka līdztekus jau iepriekš minētajiem gadījumiem vērtēšanas kultūra ir jāpaplašina uz visiem pārvaldības līmeņiem – kā valsts, tā arī reģionālo. Šajā nolūkā komiteja aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties jaunas saistības.

| 1.13. | Veiktās analīzes rezultāti nesniedz datus par valsts pārvaldes administratīvajām izmaksām saistībā ar valsts atbalsta uzņēmumiem pārvaldību. Atbalsta efektivitātes pienācīgs novērtējums nav iespējams, ja, analizējot iegūtos rezultātus, netiek rūpīgi izvērtēts, cik daudz ieguldījusi valsts pārvalde papildus tiešajiem atbalsta pasākumiem. Sistēmas pārredzamības nolūkā šie dati būtu jāpublicē. No pieejamajiem datiem secināms, ka kopējās administratīvās izmaksas varētu sasniegt aptuveni 5 %, kam būtu jāpieskaita “atbilstības” izmaksas arī aptuveni 5 % apmērā, kā arī ar vērtēšanu saistītas papildu izmaksas, kas saskaņā ar Komisijas aplēsēm veido nedaudz mazāk par 1 %. Šis resursu apjoms, kas, iespējams, ir aprēķināts pēc noklusējuma, objektīvi šķiet pārmērīgs. |
| --- | --- |

1.13.

Veiktās analīzes rezultāti nesniedz datus par valsts pārvaldes administratīvajām izmaksām saistībā ar valsts atbalsta uzņēmumiem pārvaldību. Atbalsta efektivitātes pienācīgs novērtējums nav iespējams, ja, analizējot iegūtos rezultātus, netiek rūpīgi izvērtēts, cik daudz ieguldījusi valsts pārvalde papildus tiešajiem atbalsta pasākumiem. Sistēmas pārredzamības nolūkā šie dati būtu jāpublicē. No pieejamajiem datiem secināms, ka kopējās administratīvās izmaksas varētu sasniegt aptuveni 5 %, kam būtu jāpieskaita “atbilstības” izmaksas arī aptuveni 5 % apmērā, kā arī ar vērtēšanu saistītas papildu izmaksas, kas saskaņā ar Komisijas aplēsēm veido nedaudz mazāk par 1 %. Šis resursu apjoms, kas, iespējams, ir aprēķināts pēc noklusējuma, objektīvi šķiet pārmērīgs.

| 1.14. | Komiteja aicina Komisiju neradīt neparedzētus papildu izdevumus uzņēmumiem un nodrošināt, lai vērtēšanas sistēma kopumā kļūtu efektīvāka un lietderīgāka. |
| --- | --- |

1.14.

Komiteja aicina Komisiju neradīt neparedzētus papildu izdevumus uzņēmumiem un nodrošināt, lai vērtēšanas sistēma kopumā kļūtu efektīvāka un lietderīgāka.

| 1.15. | Novērtējumā ļoti svarīgi ir ņemt vērā arī administratīvo izmaksu un attiecīgo vērtēšanas modeļu izmaksu efektivitāti. |
| --- | --- |

1.15.

Novērtējumā ļoti svarīgi ir ņemt vērā arī administratīvo izmaksu un attiecīgo vērtēšanas modeļu izmaksu efektivitāti.

| 1.16. | Dažādu modeļu salīdzināmība un elastība to lieluma, veida un rādītāju ziņā ļautu vienkāršot ex ante novērtējumu un saskaņot ex post vērtējuma kritērijus. |
| --- | --- |

1.16.

Dažādu modeļu salīdzināmība un elastība to lieluma, veida un rādītāju ziņā ļautu vienkāršot ex ante novērtējumu un saskaņot ex post vērtējuma kritērijus.

| 1.17. | EESK mudina izstrādāt integrētu redzējumu par dažādiem Komisijas darbības aspektiem, kas ietekmē ekonomikas politiku – struktūrfondiem, valsts atbalstu, tirdzniecības nolīgumiem – lai nodrošinātu vienotu Eiropas ekonomikas politikas programmu, kuras pamatā būtu attīstība un izaugsme. |
| --- | --- |

1.17.

EESK mudina izstrādāt integrētu redzējumu par dažādiem Komisijas darbības aspektiem, kas ietekmē ekonomikas politiku – struktūrfondiem, valsts atbalstu, tirdzniecības nolīgumiem – lai nodrošinātu vienotu Eiropas ekonomikas politikas programmu, kuras pamatā būtu attīstība un izaugsme.

| 1.18. | EESK iesaka izmantot kritērijus, kas būtu līdzīgi tiem, kuri noteikti Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 240/2014 (2) par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un kas paredz pienākumu konsultēties ar visām potenciāli ieinteresētajām personām, lai izstrādātu īpašus valsts atbalsta efektivitātes un lietderības novērtējuma noteikumus. |
| --- | --- |

1.18.

EESK iesaka izmantot kritērijus, kas būtu līdzīgi tiem, kuri noteikti Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 240/2014 (2) par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un kas paredz pienākumu konsultēties ar visām potenciāli ieinteresētajām personām, lai izstrādātu īpašus valsts atbalsta efektivitātes un lietderības novērtējuma noteikumus.

| 1.19. | Veikto novērtējumu pārredzamība būtu jānodrošina ar vislielāko iespējamo publicitāti, kā tas jau ir spēkā dažās dalībvalstīs attiecībā uz jautājumiem, kas skar uzņēmumus un piešķirtā atbalsta apjomu. |
| --- | --- |

1.19.

Veikto novērtējumu pārredzamība būtu jānodrošina ar vislielāko iespējamo publicitāti, kā tas jau ir spēkā dažās dalībvalstīs attiecībā uz jautājumiem, kas skar uzņēmumus un piešķirtā atbalsta apjomu.

| 1.20. | EESK iesaka novērtējuma plānos paredzēt šādus jautājumus:






  — | politikas mērķa sasniegšana, |
| --- | --- | --- |

1.20.

EESK iesaka novērtējuma plānos paredzēt šādus jautājumus:

—

politikas mērķa sasniegšana,

| — | ietekme uz konkurenci un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ietekme uz konkurenci un tirdzniecību,

| — | instrumenta efektivitāte/lietderība, |
| --- | --- |

—

instrumenta efektivitāte/lietderība,

| — | ex ante nosacījumu pārbaude, lai turpinātu shēmu vai līdzīgas mikroshēmas (atbalsta specifikācijas), |
| --- | --- |

—

ex ante nosacījumu pārbaude, lai turpinātu shēmu vai līdzīgas mikroshēmas (atbalsta specifikācijas),

| — | stimulējošā ietekme. |
| --- | --- |

—

stimulējošā ietekme.

| 1.21. | EESK pauž vēlmi iesaistīties valsts atbalsta sistēmas vispārējās efektivitātes un lietderības vērtēšanas procesā 2014.–2020. gada perioda beigās. |
| --- | --- |

1.21.

EESK pauž vēlmi iesaistīties valsts atbalsta sistēmas vispārējās efektivitātes un lietderības vērtēšanas procesā 2014.–2020. gada perioda beigās.

2.   Ievads

| 2.1. | Ja valsts atbalsta uzņēmumiem pamatā nav skaidra tiesiskā regulējuma, ja tas nav vērsts uz ražošanu un uzņēmumiem, kas jo īpaši veic ieguldījumus inovācijā, pētniecībā un attīstībā, radot ieguvumus ekonomikas un sociālajā jomā, un ja tas netiek ierobežots un kontrolēts, tas var radīt konkurences traucējumus un sadrumstalotību iekšējā tirgū, kas ir pretrunā Līgumu burtam un garam. |
| --- | --- |

2.1.

Ja valsts atbalsta uzņēmumiem pamatā nav skaidra tiesiskā regulējuma, ja tas nav vērsts uz ražošanu un uzņēmumiem, kas jo īpaši veic ieguldījumus inovācijā, pētniecībā un attīstībā, radot ieguvumus ekonomikas un sociālajā jomā, un ja tas netiek ierobežots un kontrolēts, tas var radīt konkurences traucējumus un sadrumstalotību iekšējā tirgū, kas ir pretrunā Līgumu burtam un garam.

| 2.2. | No otras puses, negatīvais ekonomikas stāvoklis, kas ilgst vairākus gadus, izraisot valstīs dziļu krīzi, kura neizbēgami atsaucas uz uzņēmumiem, darba ņēmējiem un iedzīvotājiem kopumā, liek meklēt samērā elastīgu pieeju, kādu starptautiskajos tirgos īsteno lielākie Savienības konkurenti, uz kuriem neattiecas vienotais noteikumu kopums par valsts atbalstu. Eiropas uzņēmumu konkurētspējai ir jābūt svarīgam atsauces parametram. Neapšaubāmi, bezdarbs Eiropā ir ārkārtas kārtībā risināma problēma. Ieguldījumi salīdzinājumā ar 2007. gadu, kad to līmenis bija visaugstākais, ir samazinājušies par 15 %, un 25 miljoni iedzīvotāju arvien ir bez darba, no tiem 5 miljoni jauniešu. Bezdarbnieku vairākums ir sievietes (3). |
| --- | --- |

2.2.

No otras puses, negatīvais ekonomikas stāvoklis, kas ilgst vairākus gadus, izraisot valstīs dziļu krīzi, kura neizbēgami atsaucas uz uzņēmumiem, darba ņēmējiem un iedzīvotājiem kopumā, liek meklēt samērā elastīgu pieeju, kādu starptautiskajos tirgos īsteno lielākie Savienības konkurenti, uz kuriem neattiecas vienotais noteikumu kopums par valsts atbalstu. Eiropas uzņēmumu konkurētspējai ir jābūt svarīgam atsauces parametram. Neapšaubāmi, bezdarbs Eiropā ir ārkārtas kārtībā risināma problēma. Ieguldījumi salīdzinājumā ar 2007. gadu, kad to līmenis bija visaugstākais, ir samazinājušies par 15 %, un 25 miljoni iedzīvotāju arvien ir bez darba, no tiem 5 miljoni jauniešu. Bezdarbnieku vairākums ir sievietes (3).

| 2.3. | Kādā Eiropas Parlamenta veiktā interesantā pētījumā (4) ir uzsvērtas būtiskas atšķirības, kas pastāv ES un ASV pašreizējā regulējumā: “ES konkurences politikā ir stingri noteikumi, savukārt ASV likumos nav nekādu noteikumu šajā jomā”. Pēc toreizējā komisāra Joaquín ALMUNIA lūguma ES un ASV sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) tika iekļauts valsts atbalsta regulējuma priekšlikums (5). |
| --- | --- |

2.3.

Kādā Eiropas Parlamenta veiktā interesantā pētījumā (4) ir uzsvērtas būtiskas atšķirības, kas pastāv ES un ASV pašreizējā regulējumā: “ES konkurences politikā ir stingri noteikumi, savukārt ASV likumos nav nekādu noteikumu šajā jomā”. Pēc toreizējā komisāra Joaquín ALMUNIA lūguma ES un ASV sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) tika iekļauts valsts atbalsta regulējuma priekšlikums (5).

| 2.4. | Priekšlikums šķiet vājš un bez būtiskas ietekmes (6). Eiropai arī turpmāk būs visierobežojošākie tiesību akti pasaulē. Lai gan, no vienas puses, tas sekmē vienotā tirgus izveides pabeigšanu, tomēr, no otras puses, tādā veidā ES uzņēmumi nonāk neizdevīgā situācijā. Eiropas uzņēmums, kas veic ražošanu ASV, var saņemt valsts atbalstu, kas nav atļauts ES. Nolīguma pieņemšana to atvieglos. EESK pauž nopietnu brīdinājumu Komisijai ar brīvās tirdzniecības nolīgumu nesniegt priekšrocības ārvalsts uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.4.

Priekšlikums šķiet vājš un bez būtiskas ietekmes (6). Eiropai arī turpmāk būs visierobežojošākie tiesību akti pasaulē. Lai gan, no vienas puses, tas sekmē vienotā tirgus izveides pabeigšanu, tomēr, no otras puses, tādā veidā ES uzņēmumi nonāk neizdevīgā situācijā. Eiropas uzņēmums, kas veic ražošanu ASV, var saņemt valsts atbalstu, kas nav atļauts ES. Nolīguma pieņemšana to atvieglos. EESK pauž nopietnu brīdinājumu Komisijai ar brīvās tirdzniecības nolīgumu nesniegt priekšrocības ārvalsts uzņēmumiem.

| 2.5. | Līdzšinējā pieredze ir pierādījusi, ka ir rūpīgi jāpārskata Eiropas valsts atbalsta sistēma. |
| --- | --- |

2.5.

Līdzšinējā pieredze ir pierādījusi, ka ir rūpīgi jāpārskata Eiropas valsts atbalsta sistēma.

| 2.6. | Pēdējo gadu ekonomikas un finanšu krīze ir likusi visos pārvaldības līmeņos rūpīgi pārskatīt izdevumu kritērijus uzņēmējdarbības un ieguldījumu valsts atbalsta politikas noteikšanai. Jo īpaši, ņemot vērā pieejamo resursu trūkumu un ierobežojumus, par prioritāti ir kļuvusi nepieciešamība pēc labākas atbalsta pasākumu racionalizēšanas (sniedzot atbalstu tikai tad, ja pasākumam ir pietiekama pievienotā vērtība), kas uzlabotu atbalsta kvalitāti un vienlaikus nodrošinātu pienācīgu uzraudzību attiecībā uz tā efektivitāti un lietderību. |
| --- | --- |

2.6.

Pēdējo gadu ekonomikas un finanšu krīze ir likusi visos pārvaldības līmeņos rūpīgi pārskatīt izdevumu kritērijus uzņēmējdarbības un ieguldījumu valsts atbalsta politikas noteikšanai. Jo īpaši, ņemot vērā pieejamo resursu trūkumu un ierobežojumus, par prioritāti ir kļuvusi nepieciešamība pēc labākas atbalsta pasākumu racionalizēšanas (sniedzot atbalstu tikai tad, ja pasākumam ir pietiekama pievienotā vērtība), kas uzlabotu atbalsta kvalitāti un vienlaikus nodrošinātu pienācīgu uzraudzību attiecībā uz tā efektivitāti un lietderību.

| 2.7. | EESK uzskata, ka būtu jānoskaidro, ko devusi pieņemtā politika valsts atbalsta uzņēmumiem jomā, vai noteiktie atbalsta instrumenti uzskatāmi par piemērotiem un vai administratīvās un pārvaldības izmaksas ir proporcionālas iegūtajiem rezultātiem. Tas viss jāpatur prātā, apzinoties, ka to, ko nevar novērtēt, nevar arī identificēt un uzlabot. Līdz šim veiktie pasākumi ir veikti pareizajā virzienā. |
| --- | --- |

2.7.

EESK uzskata, ka būtu jānoskaidro, ko devusi pieņemtā politika valsts atbalsta uzņēmumiem jomā, vai noteiktie atbalsta instrumenti uzskatāmi par piemērotiem un vai administratīvās un pārvaldības izmaksas ir proporcionālas iegūtajiem rezultātiem. Tas viss jāpatur prātā, apzinoties, ka to, ko nevar novērtēt, nevar arī identificēt un uzlabot. Līdz šim veiktie pasākumi ir veikti pareizajā virzienā.

| 2.8. | Novērtējums var šķist tehnisks jautājums, kas skar tikai nelielu akadēmisko pētnieku grupu, tomēr to plaši izmanto uzņēmējdarbības konsultāciju eksperti ar specializāciju finanšu revīzijās vai projektu un programmu novērtēšanā. Tomēr, ieņemot svarīgu vietu Komisijas Viedā regulējuma programmā, novērtējums ir kļuvis par būtisku regulatīvās politikas tematu, rosinot svarīgus institucionālos un pārvaldības jautājumus ne tikai izdevumu programmu jomā (7). |
| --- | --- |

2.8.

Novērtējums var šķist tehnisks jautājums, kas skar tikai nelielu akadēmisko pētnieku grupu, tomēr to plaši izmanto uzņēmējdarbības konsultāciju eksperti ar specializāciju finanšu revīzijās vai projektu un programmu novērtēšanā. Tomēr, ieņemot svarīgu vietu Komisijas Viedā regulējuma programmā, novērtējums ir kļuvis par būtisku regulatīvās politikas tematu, rosinot svarīgus institucionālos un pārvaldības jautājumus ne tikai izdevumu programmu jomā (7).

| 2.9. | Kopš 2008. gada Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ir izstrādājis hipotētiskas novērtējuma programmas, kas papildina pašreizējos novērtējumus (ex ante un ex post), kurus veic struktūrfondu plānošanas laikā. |
| --- | --- |

2.9.

Kopš 2008. gada Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts ir izstrādājis hipotētiskas novērtējuma programmas, kas papildina pašreizējos novērtējumus (ex ante un ex post), kurus veic struktūrfondu plānošanas laikā.

| 2.10. | Turklāt 2012. gada maijā Konkurences ģenerāldirektorāts Valsts atbalsta modernizācijas reformas (SAM) ietvaros ieviesa tāda ietekmes novērtējuma izmantošanu, ko konkrētām atbalsta shēmām veic ar tehniskās hipotētiskās analīzes palīdzību (8). Konkrēti, jaunā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula paredz obligātu novērtējumu lielām atbalsta shēmām (kuru gada budžets ir lielāks par 150 miljoniem euro) konkrētās jomās, piemēram, reģionālās politikas attīstība, atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, vides un enerģētikas atbalsts un atbalsts platjoslas infrastruktūrai. Daži valsts plāni jau ir iesniegti (četri), un aptuveni desmit plāni tiek apsvērti; tie attiecas uz pētniecības, attīstības un inovācijas, kā arī platjoslas jomu. |
| --- | --- |

2.10.

Turklāt 2012. gada maijā Konkurences ģenerāldirektorāts Valsts atbalsta modernizācijas reformas (SAM) ietvaros ieviesa tāda ietekmes novērtējuma izmantošanu, ko konkrētām atbalsta shēmām veic ar tehniskās hipotētiskās analīzes palīdzību (8). Konkrēti, jaunā Vispārējā grupu atbrīvojuma regula paredz obligātu novērtējumu lielām atbalsta shēmām (kuru gada budžets ir lielāks par 150 miljoniem euro) konkrētās jomās, piemēram, reģionālās politikas attīstība, atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, vides un enerģētikas atbalsts un atbalsts platjoslas infrastruktūrai. Daži valsts plāni jau ir iesniegti (četri), un aptuveni desmit plāni tiek apsvērti; tie attiecas uz pētniecības, attīstības un inovācijas, kā arī platjoslas jomu.

| 2.11. | Eiropas Revīzijas palāta nesen ir iejaukusies lietā par EuropeAid izmantotajām rezultātu vērtēšanas sistēmām, uzskatot tās par neatbilstošām (9). Pašlaik tiek pārskatītas visās Komisijas darbības jomās izmantotās vērtēšanas sistēmas. |
| --- | --- |

2.11.

Eiropas Revīzijas palāta nesen ir iejaukusies lietā par EuropeAid izmantotajām rezultātu vērtēšanas sistēmām, uzskatot tās par neatbilstošām (9). Pašlaik tiek pārskatītas visās Komisijas darbības jomās izmantotās vērtēšanas sistēmas.

| 2.12. | Svarīga ir arvien ciešāka saikne starp struktūrfondu un valsts atbalsta izmantošanas rezultātu vērtēšanas metodēm un struktūrfondu izmantošanas rezultātiem, kā arī rūpīga Savienības izdevumu politikas pārskatīšana. |
| --- | --- |

2.12.

Svarīga ir arvien ciešāka saikne starp struktūrfondu un valsts atbalsta izmantošanas rezultātu vērtēšanas metodēm un struktūrfondu izmantošanas rezultātiem, kā arī rūpīga Savienības izdevumu politikas pārskatīšana.

| 2.13. | Hipotētiskā pieeja valsts politikas rezultātu ietekmes novērtējumam paredz pārbaudīt politikas spēju radīt vēlamās pārmaiņas noteiktas saņēmēju mērķgrupas paradumos vai apstākļos, proti, noteikt, cik lielā mērā atbalsta pasākums – vairāk nekā citi faktori – ir palīdzējis sasniegt konkrēto rezultātu. To bieži vien dēvē par stimulējošo ietekmi. |
| --- | --- |

2.13.

Hipotētiskā pieeja valsts politikas rezultātu ietekmes novērtējumam paredz pārbaudīt politikas spēju radīt vēlamās pārmaiņas noteiktas saņēmēju mērķgrupas paradumos vai apstākļos, proti, noteikt, cik lielā mērā atbalsta pasākums – vairāk nekā citi faktori – ir palīdzējis sasniegt konkrēto rezultātu. To bieži vien dēvē par stimulējošo ietekmi.

| 2.14. | Novērtēšanas procesa mērķis ir noteikt pieņemtās politikas cēlonisko ietekmi, ņemot vērā tikai šīs politikas tiešo ietekmi, proti, novēršot iespējamos traucējumus, ko varētu radīt vispārējie makroekonomikas apstākļi vai uzņēmumu neviendabīgums. |
| --- | --- |

2.14.

Novērtēšanas procesa mērķis ir noteikt pieņemtās politikas cēlonisko ietekmi, ņemot vērā tikai šīs politikas tiešo ietekmi, proti, novēršot iespējamos traucējumus, ko varētu radīt vispārējie makroekonomikas apstākļi vai uzņēmumu neviendabīgums.

| 2.15. | Cēloniskā ietekme ir starpība starp novērojamiem mainīgajiem rādītājiem un rezultātu pēc politikas īstenošanas (faktiskā situācija) un to, kas notiktu, ja šī konkrētā politika netiktu pieņemta (hipotētiskā situācija). |
| --- | --- |

2.15.

Cēloniskā ietekme ir starpība starp novērojamiem mainīgajiem rādītājiem un rezultātu pēc politikas īstenošanas (faktiskā situācija) un to, kas notiktu, ja šī konkrētā politika netiktu pieņemta (hipotētiskā situācija).

| 2.16. | Šāda analīze dod atbildes uz jautājumiem, kas rodas, lai pierādītu atbalsta pasākuma “tīrās” ietekmes apmēru un pazīmes: vai pasākums rada pozitīvu vai negatīvu ietekmi, kādā mērā, vai novērotās pārmaiņas tiešām ir attiecināmas uz īstenoto politiku, vai rezultāti atšķiras starp dažādiem saņēmējiem (lieliem vai maziem uzņēmumiem), starp reģioniem, laikā, vai pārvaldības un administratīvās izmaksas ir proporcionālas un ilgtspējīgas. |
| --- | --- |

2.16.

Šāda analīze dod atbildes uz jautājumiem, kas rodas, lai pierādītu atbalsta pasākuma “tīrās” ietekmes apmēru un pazīmes: vai pasākums rada pozitīvu vai negatīvu ietekmi, kādā mērā, vai novērotās pārmaiņas tiešām ir attiecināmas uz īstenoto politiku, vai rezultāti atšķiras starp dažādiem saņēmējiem (lieliem vai maziem uzņēmumiem), starp reģioniem, laikā, vai pārvaldības un administratīvās izmaksas ir proporcionālas un ilgtspējīgas.

| 2.17. | Lai gan šis temats arvien plašāk tiek iztirzāts ekonomikas nozares literatūrā, jo īpaši pēdējā desmitgadē, var minēt tikai dažus piemērus attiecībā uz Eiropas dalībvalstu pārvaldes iestādēm, kuras konsekventi un plaši izmanto ietekmes novērtējumu, lai uzraudzītu un uzlabotu savu politiku uzņēmumu atbalstam. |
| --- | --- |

2.17.

Lai gan šis temats arvien plašāk tiek iztirzāts ekonomikas nozares literatūrā, jo īpaši pēdējā desmitgadē, var minēt tikai dažus piemērus attiecībā uz Eiropas dalībvalstu pārvaldes iestādēm, kuras konsekventi un plaši izmanto ietekmes novērtējumu, lai uzraudzītu un uzlabotu savu politiku uzņēmumu atbalstam.

| 2.18. | Kā interesantākos gadījumus vajadzētu minēt centienus, ko īstenojusi Apvienotā Karaliste (kas kopš 2001. gada regulāri ar kvazi eksperimentālām vērtēšanas metodēm izvērtē reģionālās atbalsta programmas), Nīderlande (kas 2012. gadā izveidoja Ietekmes novērtēšanas ekspertu darba grupu), kā arī Somija (Somijas Inovācijas aģentūra – TEKES) un Slovēnija (2001. gadā pieņēma Valsts atbalsta kontroles likumu). |
| --- | --- |

2.18.

Kā interesantākos gadījumus vajadzētu minēt centienus, ko īstenojusi Apvienotā Karaliste (kas kopš 2001. gada regulāri ar kvazi eksperimentālām vērtēšanas metodēm izvērtē reģionālās atbalsta programmas), Nīderlande (kas 2012. gadā izveidoja Ietekmes novērtēšanas ekspertu darba grupu), kā arī Somija (Somijas Inovācijas aģentūra – TEKES) un Slovēnija (2001. gadā pieņēma Valsts atbalsta kontroles likumu).

| 2.19. | Ar šo atzinumu EESK vēlas sniegt ieguldījumu Eiropas Komisijas un dalībvalstu diskusijās par to, vai atbalsts uzņēmumiem atbilst efektivitātes un lietderības kritērijiem, un par nepieciešamību paplašināt ietekmes novērtējuma piemērošanu. |
| --- | --- |

2.19.

Ar šo atzinumu EESK vēlas sniegt ieguldījumu Eiropas Komisijas un dalībvalstu diskusijās par to, vai atbalsts uzņēmumiem atbilst efektivitātes un lietderības kritērijiem, un par nepieciešamību paplašināt ietekmes novērtējuma piemērošanu.

3.   Kāpēc jānovērtē? Literatūras ierosinātie secinājumi

| 3.1. | Šā atzinuma mērķis ir atklāt, pamatojoties uz empīriskiem pierādījumiem, kas iegūti hipotētiskos novērtējumos, novērtēšanas prakses nozīmi, jo novērtējumu vairs nevar uzskatīt tikai par akadēmisku pasākumu, tas ir būtisks elements institucionālajā praksē, kas ietverts politikas izstrādes ciklā – īstenot, uzraudzīt, novērtēt, pārstrukturēt. |
| --- | --- |

3.1.

Šā atzinuma mērķis ir atklāt, pamatojoties uz empīriskiem pierādījumiem, kas iegūti hipotētiskos novērtējumos, novērtēšanas prakses nozīmi, jo novērtējumu vairs nevar uzskatīt tikai par akadēmisku pasākumu, tas ir būtisks elements institucionālajā praksē, kas ietverts politikas izstrādes ciklā – īstenot, uzraudzīt, novērtēt, pārstrukturēt.

| 3.2. | Šim nolūkam tika izvērtēti vairāki pētījumi, kas veikti dažādās Eiropas valstīs, un apkopotas galvenās iegūtās atziņas – par politikas ietekmi uz ieguldījumu pieaugumu, produktivitāti, nodarbinātību, inovāciju, shēmas izmaksām. Šie rādītāji ļauj izprast ietekmi uz izaugsmi un uzsvērt mērķtiecīgu un kvalitatīvu atbalsta pasākumu nepieciešamību. |
| --- | --- |

3.2.

Šim nolūkam tika izvērtēti vairāki pētījumi, kas veikti dažādās Eiropas valstīs, un apkopotas galvenās iegūtās atziņas – par politikas ietekmi uz ieguldījumu pieaugumu, produktivitāti, nodarbinātību, inovāciju, shēmas izmaksām. Šie rādītāji ļauj izprast ietekmi uz izaugsmi un uzsvērt mērķtiecīgu un kvalitatīvu atbalsta pasākumu nepieciešamību.

| 3.3. | Lai gan literatūrā mēdz uzsvērt, ka pastāv pozitīva saikne starp valsts atbalstu uzņēmumiem un rezultātu izaugsmi (ieguldījumi, nodarbinātība, jauni produkti), jāatzīmē, ka ne vienmēr atbalsta stimulējošā ietekme ir pašsaprotama. Ir vairāki citi faktori, kas ietekmē politikas panākumus, piemēram, vispārējā ekonomikas tendence, tirgu darbība, vispārējā nodokļu sistēma. |
| --- | --- |

3.3.

Lai gan literatūrā mēdz uzsvērt, ka pastāv pozitīva saikne starp valsts atbalstu uzņēmumiem un rezultātu izaugsmi (ieguldījumi, nodarbinātība, jauni produkti), jāatzīmē, ka ne vienmēr atbalsta stimulējošā ietekme ir pašsaprotama. Ir vairāki citi faktori, kas ietekmē politikas panākumus, piemēram, vispārējā ekonomikas tendence, tirgu darbība, vispārējā nodokļu sistēma.

| 3.4. | BONDONIO un MARTINI pētījums (2012. g.), kurā izskatīta Likuma Nr. 488 ietekme Itālijā, apliecina, ka kopumā uzņēmumi, kas saņēmuši tiešo atbalstu, ir samazinājuši privātos ieguldījumus. Šajā gadījumā tieša valsts atbalsta uzņēmumiem rezultātā, šķiet, ir sarukuši privāto ieguldījumu izdevumi, tādējādi samazinot vajadzību pēc privātiem līdzekļiem. Valsts atbalstam ir jāpapildina ieguldījumi, nevis tie jāaizstāj. |
| --- | --- |

3.4.

BONDONIO un MARTINI pētījums (2012. g.), kurā izskatīta Likuma Nr. 488 ietekme Itālijā, apliecina, ka kopumā uzņēmumi, kas saņēmuši tiešo atbalstu, ir samazinājuši privātos ieguldījumus. Šajā gadījumā tieša valsts atbalsta uzņēmumiem rezultātā, šķiet, ir sarukuši privāto ieguldījumu izdevumi, tādējādi samazinot vajadzību pēc privātiem līdzekļiem. Valsts atbalstam ir jāpapildina ieguldījumi, nevis tie jāaizstāj.

| 3.5. | Literatūrā ir minēti daži būtiski problēmjautājumi saistībā ar atbalsta ietekmi uz ražīgumu. Novērtējuma pētījumā par Lielbritānijas uzņēmumiem, kas saņēmuši atbalstu saskaņā ar programmu “Reģionālā selektīvā palīdzība” (Regional Selective Assistance), CRISCUOLO (2012. g.) izskaidro, kāpēc ražīguma pieaugums netiek konstatēts kā statistiski nozīmīgs (10). |
| --- | --- |

3.5.

Literatūrā ir minēti daži būtiski problēmjautājumi saistībā ar atbalsta ietekmi uz ražīgumu. Novērtējuma pētījumā par Lielbritānijas uzņēmumiem, kas saņēmuši atbalstu saskaņā ar programmu “Reģionālā selektīvā palīdzība” (Regional Selective Assistance), CRISCUOLO (2012. g.) izskaidro, kāpēc ražīguma pieaugums netiek konstatēts kā statistiski nozīmīgs (10).

| 3.6. | Šie secinājumi, šķiet, atbilst citiem empīriskiem pierādījumiem, kas liecina, ka tiešajam atbalstam bieži ir pozitīva ietekme uz ražošanas apjomu bez jūtamas ietekmes uz ražīgumu. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumi, kas gūst labumu no atbalsta, kļūst lielāki, bet nekļūst efektīvāki. Tas varētu palielināt risku, ka tirgū turpina darboties konkurēt nespējīgi uzņēmumi. |
| --- | --- |

3.6.

Šie secinājumi, šķiet, atbilst citiem empīriskiem pierādījumiem, kas liecina, ka tiešajam atbalstam bieži ir pozitīva ietekme uz ražošanas apjomu bez jūtamas ietekmes uz ražīgumu. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumi, kas gūst labumu no atbalsta, kļūst lielāki, bet nekļūst efektīvāki. Tas varētu palielināt risku, ka tirgū turpina darboties konkurēt nespējīgi uzņēmumi.

| 3.7. | Arī statistikas un ekonometriskie modeļi, ar kuriem var noteikt atbalsta ietekmi, izmantojot hipotētisko pieeju, ļauj apzināt atbalsta īpašo pasākumu “tīro” ietekmi uz nodarbinātību, kā arī izmērīt darbaspēka izmaksas uz vienu “radīto” vienību. |
| --- | --- |

3.7.

Arī statistikas un ekonometriskie modeļi, ar kuriem var noteikt atbalsta ietekmi, izmantojot hipotētisko pieeju, ļauj apzināt atbalsta īpašo pasākumu “tīro” ietekmi uz nodarbinātību, kā arī izmērīt darbaspēka izmaksas uz vienu “radīto” vienību.

| 3.8. | Ļoti bieži ir atšķirība starp to jauno darbvietu vienību skaitu, kas tieši attiecināms uz atbalsta pasākumu, un to, kas ietverts ex post uzraudzības statistikā. TRZCIŃSKI (2011. g.) pētījumā par atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem Polijā apliecina, ka no 25 000 ar intervenci izveidoto darbvietu, kas izveidotas atbalsta pasākumu rezultātā, tikai 10 550 ir faktiski attiecināmas uz īstenoto politiku (11). Pie tāda paša secinājuma nonāk arī BONDONIO un MARTINI (2012. g.): no 89 000 jaunu darbvietu, par kurām sniegti dati Likuma Nr. 488 ex post uzraudzības statistikā, tikai 12 500 ir izveidotas efektīvi ar izmaksām uz katru nodarbinātības vienību EUR 232 000 apmērā (12). Ir jāņem vērā valsts atbalsta ietekme uz pašreizējām darbvietām, tādējādi arī uz ekonomikas saglabāšanu vietējā, reģiona vai valsts līmenī. |
| --- | --- |

3.8.

Ļoti bieži ir atšķirība starp to jauno darbvietu vienību skaitu, kas tieši attiecināms uz atbalsta pasākumu, un to, kas ietverts ex post uzraudzības statistikā. TRZCIŃSKI (2011. g.) pētījumā par atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem Polijā apliecina, ka no 25 000 ar intervenci izveidoto darbvietu, kas izveidotas atbalsta pasākumu rezultātā, tikai 10 550 ir faktiski attiecināmas uz īstenoto politiku (11). Pie tāda paša secinājuma nonāk arī BONDONIO un MARTINI (2012. g.): no 89 000 jaunu darbvietu, par kurām sniegti dati Likuma Nr. 488 ex post uzraudzības statistikā, tikai 12 500 ir izveidotas efektīvi ar izmaksām uz katru nodarbinātības vienību EUR 232 000 apmērā (12). Ir jāņem vērā valsts atbalsta ietekme uz pašreizējām darbvietām, tādējādi arī uz ekonomikas saglabāšanu vietējā, reģiona vai valsts līmenī.

| 3.9. | Pasākumi saistībā ar valsts atbalstu uzņēmumiem rada atšķirīgu ietekmi atkarībā no veikto iemaksu apjoma, uzņēmuma lieluma, ģeogrāfiskā apgabala, kurā tas atrodas, un piešķirtās palīdzības veida. Publisko lēmumu pieņēmējiem vajadzētu izmantot empīriskos pierādījumus, kas gūti novērtējuma analīzēs, lai tie varētu izdarīt izvēli, izprotot, kāds pasākuma veids ir vispiemērotākais un kādā kontekstā. Iepriekš minētais skaidri apliecina, cik svarīgi ir atbalsta pasākumus pieņemt mērķtiecīgi, lai nodrošinātu lielāku politikas lietderību un efektivitāti. |
| --- | --- |

3.9.

Pasākumi saistībā ar valsts atbalstu uzņēmumiem rada atšķirīgu ietekmi atkarībā no veikto iemaksu apjoma, uzņēmuma lieluma, ģeogrāfiskā apgabala, kurā tas atrodas, un piešķirtās palīdzības veida. Publisko lēmumu pieņēmējiem vajadzētu izmantot empīriskos pierādījumus, kas gūti novērtējuma analīzēs, lai tie varētu izdarīt izvēli, izprotot, kāds pasākuma veids ir vispiemērotākais un kādā kontekstā. Iepriekš minētais skaidri apliecina, cik svarīgi ir atbalsta pasākumus pieņemt mērķtiecīgi, lai nodrošinātu lielāku politikas lietderību un efektivitāti.

4.   Piezīmes

| 4.1. | Eiropas Komisijai ir jāturpina darbs, lai vairotu izpratni par visizplatītākajiem principiem un metodēm ietekmes novērtējuma jomā. Konkrētāk, EESK uzskata, ka kopā ar universitātēm, pētniecības iestādēm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāorganizē semināri par vērtēšanas metodēm un pieejamo metodoloģiju. Ņemot vērā šo pieredzi, Komisija labāk sapratīs, kādi šķēršļi radušies tiesību aktu īstenošanā, un varēs savlaicīgi iesaistīties to novēršanā. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Komisijai ir jāturpina darbs, lai vairotu izpratni par visizplatītākajiem principiem un metodēm ietekmes novērtējuma jomā. Konkrētāk, EESK uzskata, ka kopā ar universitātēm, pētniecības iestādēm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām dalībvalstīs būtu jāorganizē semināri par vērtēšanas metodēm un pieejamo metodoloģiju. Ņemot vērā šo pieredzi, Komisija labāk sapratīs, kādi šķēršļi radušies tiesību aktu īstenošanā, un varēs savlaicīgi iesaistīties to novēršanā.

| 4.2. | Lai arī Komisijas centieni ir uzskatāmi par nozīmīgiem, ir svarīgi, lai vairāk atbalsta shēmu tiktu pakļautas ietekmes novērtējumam, jo īpaši, ja atbalsta apjoms ir vērienīgs. Tāpat ir svarīgi veicināt aktīvas diskusijas par metodoloģiju, kas paredzētas, lai papildus hipotētiskajām vērtēšanas metodēm ieviestu jaunus vērtēšanas instrumentus, kuri sniegtu iespēju ņemt vērā arī cita veida atbalstu uzņēmumiem ietekmi (finansiālais atbalsts, netiešais atbalsts, atbalsts tikai saistībā ar rūpniecības politiku). |
| --- | --- |

4.2.

Lai arī Komisijas centieni ir uzskatāmi par nozīmīgiem, ir svarīgi, lai vairāk atbalsta shēmu tiktu pakļautas ietekmes novērtējumam, jo īpaši, ja atbalsta apjoms ir vērienīgs. Tāpat ir svarīgi veicināt aktīvas diskusijas par metodoloģiju, kas paredzētas, lai papildus hipotētiskajām vērtēšanas metodēm ieviestu jaunus vērtēšanas instrumentus, kuri sniegtu iespēju ņemt vērā arī cita veida atbalstu uzņēmumiem ietekmi (finansiālais atbalsts, netiešais atbalsts, atbalsts tikai saistībā ar rūpniecības politiku).

| 4.3. | EESK uzsver nepieciešamību izstrādāt atbilstošu daudzveidīgu metodoloģiju attiecībā uz kritērijiem un vērtēšanas parametriem. Komisija apgalvo (13), ka tas “nodrošina, ka valsts līdzekļi stimulē inovāciju, videi draudzīgas tehnoloģijas, cilvēkkapitāla attīstību, nenodara kaitējumu videi un, visbeidzot, veicina izaugsmi un nodarbinātību un ES konkurētspēju”. Visi šie elementi, kas veicina valsts atbalsta novērtējumu, sniedz vairāk nekā tikai izmaksu novērtējumu. Eiropas Parlaments prasa, lai to iekļautu vērtēšanas metožu, kā arī Eiropas tiesību aktu par valsts atbalstu izstrādē, jo tie būtiski ietekmē dalībvalstu ekonomikas politikas izvēli. EESK uzsver arī, ka pētniecības nolūkā būtu lietderīga brīva piekļuve novērtējuma datiem, tādējādi sekmējot metodoloģijas pilnveidošanu. |
| --- | --- |

4.3.

EESK uzsver nepieciešamību izstrādāt atbilstošu daudzveidīgu metodoloģiju attiecībā uz kritērijiem un vērtēšanas parametriem. Komisija apgalvo (13), ka tas “nodrošina, ka valsts līdzekļi stimulē inovāciju, videi draudzīgas tehnoloģijas, cilvēkkapitāla attīstību, nenodara kaitējumu videi un, visbeidzot, veicina izaugsmi un nodarbinātību un ES konkurētspēju”. Visi šie elementi, kas veicina valsts atbalsta novērtējumu, sniedz vairāk nekā tikai izmaksu novērtējumu. Eiropas Parlaments prasa, lai to iekļautu vērtēšanas metožu, kā arī Eiropas tiesību aktu par valsts atbalstu izstrādē, jo tie būtiski ietekmē dalībvalstu ekonomikas politikas izvēli. EESK uzsver arī, ka pētniecības nolūkā būtu lietderīga brīva piekļuve novērtējuma datiem, tādējādi sekmējot metodoloģijas pilnveidošanu.

| 4.4. | Būtu vēlams, ka Komisija kopā ar valstu un Eiropas statistikas dienestiem apsvērtu iespēju uz vienota metodoloģiskā pamata izveidot uzticamu datu bāzi par atbalstu uzņēmumiem. Šāda datu bāze, no vienas puses, radītu lielāku pārredzamību lēmumu pieņemšanā, no otras puses, veicinātu kā valsts pārvaldes, tā ieinteresēto pētnieku pētniecības un novērtēšanas darbības. |
| --- | --- |

4.4.

Būtu vēlams, ka Komisija kopā ar valstu un Eiropas statistikas dienestiem apsvērtu iespēju uz vienota metodoloģiskā pamata izveidot uzticamu datu bāzi par atbalstu uzņēmumiem. Šāda datu bāze, no vienas puses, radītu lielāku pārredzamību lēmumu pieņemšanā, no otras puses, veicinātu kā valsts pārvaldes, tā ieinteresēto pētnieku pētniecības un novērtēšanas darbības.

| 4.5. | Universitātes un pētniecības centri varētu būtiski veicināt izpratni par vērtēšanas kultūru un izplatīt jaunus un mūsdienīgus valsts politikas novērtēšanas instrumentus. Turklāt Eiropas Komisija varētu izmantot neatkarīgus pētniecības institūtus, kas veiktu pētījumus ar mērķi novērtēt atbalsta efektivitāti tādās konkrētās jomās kā atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, atbalsts, kas paredzēts enerģētikai, atbalsts infrastruktūrai. |
| --- | --- |

4.5.

Universitātes un pētniecības centri varētu būtiski veicināt izpratni par vērtēšanas kultūru un izplatīt jaunus un mūsdienīgus valsts politikas novērtēšanas instrumentus. Turklāt Eiropas Komisija varētu izmantot neatkarīgus pētniecības institūtus, kas veiktu pētījumus ar mērķi novērtēt atbalsta efektivitāti tādās konkrētās jomās kā atbalsts pētniecībai, attīstībai un inovācijai, atbalsts maziem un vidējiem uzņēmumiem, atbalsts, kas paredzēts enerģētikai, atbalsts infrastruktūrai.

| 4.6. | Tā kā novērtējumos, ko paredz jaunās ES regulas, nav pietiekami ņemta vērā atbalsta uzņēmumiem politikas ietekme uz Eiropas ekonomiku kopumā, pašreizējā plānošanas perioda (2014.–2020. gads) beigās Komisijai būtu lietderīgi uzsākt ievadpētījumu. Šajā pētījumā vajadzētu izpētīt galvenos faktorus, kas nosaka, kā atbalsts tiek izmantots, apzināt saistību starp atbalstu uzņēmumiem un piešķīrēju iestāžu ekonomisko potenciālu, atrast saikni starp kohēzijas politiku un konkurences politiku. |
| --- | --- |

4.6.

Tā kā novērtējumos, ko paredz jaunās ES regulas, nav pietiekami ņemta vērā atbalsta uzņēmumiem politikas ietekme uz Eiropas ekonomiku kopumā, pašreizējā plānošanas perioda (2014.–2020. gads) beigās Komisijai būtu lietderīgi uzsākt ievadpētījumu. Šajā pētījumā vajadzētu izpētīt galvenos faktorus, kas nosaka, kā atbalsts tiek izmantots, apzināt saistību starp atbalstu uzņēmumiem un piešķīrēju iestāžu ekonomisko potenciālu, atrast saikni starp kohēzijas politiku un konkurences politiku.

| 4.7. | Šis atzinums ir pirmais posms EESK darbā, veicot valsts atbalsta uzņēmumiem pasākumu ietekmes novērtēšanu, kā arī atbilde un atbalsts Komisijas darbībai šajā jomā. Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi paplašināt un padziļināt debates. Komiteja turpinās uzmanīgi sekot Komisijas darbam šajā jomā un, kur vien iespējams, veicināt efektivitātes un lietderības vērtēšanas kultūru. |
| --- | --- |

4.7.

Šis atzinums ir pirmais posms EESK darbā, veicot valsts atbalsta uzņēmumiem pasākumu ietekmes novērtēšanu, kā arī atbilde un atbalsts Komisijas darbībai šajā jomā. Tomēr EESK uzskata, ka ir svarīgi paplašināt un padziļināt debates. Komiteja turpinās uzmanīgi sekot Komisijas darbam šajā jomā un, kur vien iespējams, veicināt efektivitātes un lietderības vērtēšanas kultūru.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Konkurences komisāres Margrethe Vestager runa dalībvalstu augsta līmeņa forumā 2014. gada 18. decembrī.

1

Margrethe Vestager

(2)  OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.

2

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=teilm020&language=en

3

(4)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/bibliotheque/briefing/2014/140779/LDM_BRI%282014%29140779_REV1_EN.pdf

4

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153019.6%20Competition%20SoE%20Subsidies%20merged.pdf

5

(6)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153031.pdf

6

(7)  http://www.lexxion.de/pdf/ejrr/ejrr_2015_01-005.pdf

7

(8)  Komisijas 2014. gada 17. jūnija Regula (ES) Nr. 651/2014, ar ko noteiktas atbalsta kategorijas atzīst par saderīgām ar iekšējo tirgu, piemērojot Līguma 107. un 108. pantu (OV L 187, 26.6.2014., 1. lpp.).

8

(9)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/INSR14_18/INSR14_18_LV.pdf

9

(10)  Criscuolo, C., Martin, R., Overman H. un Van Reenen, J. (2012), The causal effects of an industrial policy, CEPR Discussion Papers 8818.

10

Criscuolo, C., Martin, R., Overman H.

Van Reenen, J.

The causal effects of an industrial policy

CEPR Discussion Papers

(11)  Trzciński, R. (2011), Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland, izdevējs Jacek Pokorski.

11

Trzciński, R.

Towards Innovative Economy – Effects of Grants to Enterprises in Poland

Jacek Pokorski

(12)  Martini, A., Bondonio, D. (2012), Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy, Ziņojums Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam, Eiropas Komisija.

12

Martini, A., Bondonio, D.

Counterfactual impact evaluation of cohesion policy: impact and cost effectiveness of investment subsidies in Italy

(13)  COM(2012) 209 final.

13

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/26

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ekonomika kopējo interešu labā: ilgtspējīgs ekonomikas modelis, kas orientēts uz sociālo kohēziju”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/06)

| Ziņotājs: | Carlos TRIAS PINTÓ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Stefano PALMIERI |

Ziņotājs:

Carlos TRIAS PINTÓ

Līdzziņotājs:

Stefano PALMIERI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ekonomika kopējo interešu labā: ilgtspējīgs ekonomikas modelis, kas orientēts uz sociālo kohēziju”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 10. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 144 balsīm par, 13 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka modelis “ekonomika kopējo interešu labā” (EKIL) (1) būtu jāiekļauj gan Eiropas, gan arī dalībvalstu tiesiskajā satvarā, lai virzītos uz vienoto Eiropas tirgu, veidojot ētiskāku ekonomiku, kuras pamatā ir Eiropas vērtības un sociāli atbildīgas politikas īstenošana; turklāt būtu jāveido sinerģija, lai tās pastiprinātu. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka modelis “ekonomika kopējo interešu labā” (EKIL) (1) būtu jāiekļauj gan Eiropas, gan arī dalībvalstu tiesiskajā satvarā, lai virzītos uz vienoto Eiropas tirgu, veidojot ētiskāku ekonomiku, kuras pamatā ir Eiropas vērtības un sociāli atbildīgas politikas īstenošana; turklāt būtu jāveido sinerģija, lai tās pastiprinātu.

| 1.2. | Ekonomika kopējo interešu labā ir holistiska pieeja, kuras idejas ir tuvas pamatvērtībām, kas raksturīgas sociālajai ekonomikai, aprites ekonomikai, sadarbīgam patēriņam, uz funkcionalitāti vērstai ekonomikai, uz resursiem balstītai ekonomikai un jūras nozaru ekonomikai. |
| --- | --- |

1.2.

Ekonomika kopējo interešu labā ir holistiska pieeja, kuras idejas ir tuvas pamatvērtībām, kas raksturīgas sociālajai ekonomikai, aprites ekonomikai, sadarbīgam patēriņam, uz funkcionalitāti vērstai ekonomikai, uz resursiem balstītai ekonomikai un jūras nozaru ekonomikai.

| 1.3. | Modeli “ekonomika kopējo interešu labā” atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, uzņēmumi, kā arī akadēmisko aprindu pārstāvji, turklāt to uzskata par īstenojamu modeli, kas stiprina Eiropas vērtības un sociālo kohēziju un veicina atbildīgu ekonomikas sistēmu. EKIL modeli atbalstīja vairāk nekā simt vietējo grupu, gandrīz 2 000 uzņēmumu (2) un sociālās jomas organizāciju. |
| --- | --- |

1.3.

Modeli “ekonomika kopējo interešu labā” atbalsta pilsoniskās sabiedrības organizācijas, uzņēmumi, kā arī akadēmisko aprindu pārstāvji, turklāt to uzskata par īstenojamu modeli, kas stiprina Eiropas vērtības un sociālo kohēziju un veicina atbildīgu ekonomikas sistēmu. EKIL modeli atbalstīja vairāk nekā simt vietējo grupu, gandrīz 2 000 uzņēmumu (2) un sociālās jomas organizāciju.

| 1.4. | Ar šo modeli, kas pielāgots stratēģijas “Eiropa 2020” satvaram, ierosināts veikt pāreju uz tā dēvēto Eiropas ētisko tirgu, kas veicinās sociālo inovāciju, paaugstinās nodarbinātības līmeni un sniegs ieguvumu vides jomā. Eiropas ētisko tirgu varēs veidot, īstenojot vairākas stratēģijas: |
| --- | --- |

1.4.

Ar šo modeli, kas pielāgots stratēģijas “Eiropa 2020” satvaram, ierosināts veikt pāreju uz tā dēvēto Eiropas ētisko tirgu, kas veicinās sociālo inovāciju, paaugstinās nodarbinātības līmeni un sniegs ieguvumu vides jomā. Eiropas ētisko tirgu varēs veidot, īstenojot vairākas stratēģijas:

| 1.4.1. | labklājības un sociālās attīstības rādītāju (ne tikai IKP) (3), piemēram, kopējo interešu produkta un kopējo interešu bilances, novērtējums; |
| --- | --- |

1.4.1.

labklājības un sociālās attīstības rādītāju (ne tikai IKP) (3), piemēram, kopējo interešu produkta un kopējo interešu bilances, novērtējums;

| 1.4.2. | tādas politikas izstrāde, kuras mērķis ir atzīt uzņēmumus, kuri sniedz lielāku ieguldījumu kopējo interešu labā, piemēram, veic ētisku publisko iepirkumu un veicina ētisku starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

1.4.2.

tādas politikas izstrāde, kuras mērķis ir atzīt uzņēmumus, kuri sniedz lielāku ieguldījumu kopējo interešu labā, piemēram, veic ētisku publisko iepirkumu un veicina ētisku starptautisko tirdzniecību;

| 1.4.3. | ētiskas ārējās tirdzniecības kā “Eiropas zīmola” veicināšana. Šādā veidā Eiropa spers soļus virzībā uz to, lai tā asociētos ar ētisku tirgu, un Eiropas uzņēmumi ieņems vadošo pozīciju globālajā ētiskajā tirgū, sniedzot ieguldījumu cilvēktiesību ievērošanā, nodarbinātības standartu uzlabošanā un vides aizsardzības veicināšanā pasaulē; |
| --- | --- |

1.4.3.

ētiskas ārējās tirdzniecības kā “Eiropas zīmola” veicināšana. Šādā veidā Eiropa spers soļus virzībā uz to, lai tā asociētos ar ētisku tirgu, un Eiropas uzņēmumi ieņems vadošo pozīciju globālajā ētiskajā tirgū, sniedzot ieguldījumu cilvēktiesību ievērošanā, nodarbinātības standartu uzlabošanā un vides aizsardzības veicināšanā pasaulē;

| 1.4.4. | atbalsts visu veidu uzņēmējiem, kuri dibina uzņēmumus ar mērķi veicināt kopējās intereses; |
| --- | --- |

1.4.4.

atbalsts visu veidu uzņēmējiem, kuri dibina uzņēmumus ar mērķi veicināt kopējās intereses;

| 1.4.5. | Eiropas patērētāju informētības un ētiska patēriņa veicināšana; |
| --- | --- |

1.4.5.

Eiropas patērētāju informētības un ētiska patēriņa veicināšana;

| 1.4.6. | finansiālās ekosistēmas daudzveidības palielināšana, veicinot ētisku banku un akciju tirgu tīklu izveidi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.4.6.

finansiālās ekosistēmas daudzveidības palielināšana, veicinot ētisku banku un akciju tirgu tīklu izveidi Eiropas Savienībā.

| 1.5. | Ņemot vērā atjaunoto korporatīvās sociālās atbildības stratēģiju, EESK aicina Eiropas Komisiju īstenot kvalitatīvus pasākumus, lai atalgotu (publiskā iepirkuma, piekļuves ārējiem tirgiem, nodokļu priekšrocību u. c. ziņā) tos uzņēmumus, kas var pierādīt augstākus ētiskos standartus. |
| --- | --- |

1.5.

Ņemot vērā atjaunoto korporatīvās sociālās atbildības stratēģiju, EESK aicina Eiropas Komisiju īstenot kvalitatīvus pasākumus, lai atalgotu (publiskā iepirkuma, piekļuves ārējiem tirgiem, nodokļu priekšrocību u. c. ziņā) tos uzņēmumus, kas var pierādīt augstākus ētiskos standartus.

2.   Ievads

| 2.1. | Ekonomikai un attiecīgi arī ekonomikas politikai ir izšķiroša nozīme mūsdienu sabiedrībā, jo no tās ir atkarīga pārējo ar iedzīvotāju labklājību saistītu būtisku politikas jomu – izglītības, veselības, sociālo pakalpojumu, kultūras, vides, tehnoloģiju un inovācijas politikas – veiksmīga vai neveiksmīga īstenošana. Šīs politikas jomas lielā mērā ietekmē ekonomiskā situācija, kas skar dažādus sabiedrības slāņus vietējā un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomikai un attiecīgi arī ekonomikas politikai ir izšķiroša nozīme mūsdienu sabiedrībā, jo no tās ir atkarīga pārējo ar iedzīvotāju labklājību saistītu būtisku politikas jomu – izglītības, veselības, sociālo pakalpojumu, kultūras, vides, tehnoloģiju un inovācijas politikas – veiksmīga vai neveiksmīga īstenošana. Šīs politikas jomas lielā mērā ietekmē ekonomiskā situācija, kas skar dažādus sabiedrības slāņus vietējā un reģionālajā līmenī.

| 2.2. | Krīze, kas joprojām negatīvi ietekmē dalībvalstu ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti, atklāja, ka Eiropas Savienības sociālā un ekonomikas sistēma nav pietiekami elastīga. |
| --- | --- |

2.2.

Krīze, kas joprojām negatīvi ietekmē dalībvalstu ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti, atklāja, ka Eiropas Savienības sociālā un ekonomikas sistēma nav pietiekami elastīga.

| 2.3. | No otras puses, saskaņā ar Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) 2014. gada globālo apsekojumu (4) nav tādas valsts, kurā lielākā daļa iedzīvotāju uzskatītu, ka ekonomikas sistēma ir taisnīga. No katriem pieciem iedzīvotājiem četri (78 %) uzskata, ka ekonomikas sistēma atbalsta turīgo iedzīvotāju intereses. Arī 88 % vāciešu un 90 % austriešu vēlas, lai tiktu iedibināta “jauna ekonomiskā kārtība” (Bertelsmana fonda apsekojums (5)), un šādu nostāju neapšaubāmi pauž arī valstis, kuras visvairāk cietušas no ekonomikas krīzes, proti, Grieķija, Portugāle, Īrija, Spānija un Itālija. |
| --- | --- |

2.3.

No otras puses, saskaņā ar Starptautiskās Arodbiedrību konfederācijas (ITUC) 2014. gada globālo apsekojumu (4) nav tādas valsts, kurā lielākā daļa iedzīvotāju uzskatītu, ka ekonomikas sistēma ir taisnīga. No katriem pieciem iedzīvotājiem četri (78 %) uzskata, ka ekonomikas sistēma atbalsta turīgo iedzīvotāju intereses. Arī 88 % vāciešu un 90 % austriešu vēlas, lai tiktu iedibināta “jauna ekonomiskā kārtība” (Bertelsmana fonda apsekojums (5)), un šādu nostāju neapšaubāmi pauž arī valstis, kuras visvairāk cietušas no ekonomikas krīzes, proti, Grieķija, Portugāle, Īrija, Spānija un Itālija.

| 2.4. | Ņemot vērā Komisijas panākto progresu sociālās inovācijas jomā, kā arī EESK atzinumu SC/39 par stratēģijas “Eiropa 2020” novērtējumu, ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatu, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” koordinācijas komitejas iniciatīvu “Parunāsim par laimi – ne tikai IKP”, ir acīmredzams: ja vēlamies efektīvi atbalstīt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju, ir nepieciešama paradigmas maiņa, lai panāktu ekonomisko, ekoloģisko un sociālo mērķu ciešu savstarpējo saistību un, piemērojot holistisku pieeju, sasniegtu līdzsvaru starp attīstības kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem. |
| --- | --- |

2.4.

Ņemot vērā Komisijas panākto progresu sociālās inovācijas jomā, kā arī EESK atzinumu SC/39 par stratēģijas “Eiropa 2020” novērtējumu, ziņojumu par stratēģijas “Eiropa 2020” vidusposma pārskatu, kā arī stratēģijas “Eiropa 2020” koordinācijas komitejas iniciatīvu “Parunāsim par laimi – ne tikai IKP”, ir acīmredzams: ja vēlamies efektīvi atbalstīt ekonomikas konkurētspēju un sociālo kohēziju, ir nepieciešama paradigmas maiņa, lai panāktu ekonomisko, ekoloģisko un sociālo mērķu ciešu savstarpējo saistību un, piemērojot holistisku pieeju, sasniegtu līdzsvaru starp attīstības kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem.

| 2.5. | Modelis “ekonomika kopējo interešu labā” (EKIL) piedāvā atbilstīgu papildinājumu, ko atbalsta Eiropas sabiedrība. Tā mērķi un vērtības pārsniedz to, ko tradicionāli var piedāvāt korporatīvā atbildība, savukārt tā holistiskais redzējums dod iespēju apvienot visdažādākos sabiedrības dalībniekus. |
| --- | --- |

2.5.

Modelis “ekonomika kopējo interešu labā” (EKIL) piedāvā atbilstīgu papildinājumu, ko atbalsta Eiropas sabiedrība. Tā mērķi un vērtības pārsniedz to, ko tradicionāli var piedāvāt korporatīvā atbildība, savukārt tā holistiskais redzējums dod iespēju apvienot visdažādākos sabiedrības dalībniekus.

| 2.6. | Tikai četru gadu laikā modelis EKIL ir kļuvis par sociālo kustību, ko atbalsta vairāk nekā simt vietējo grupu, gandrīz 2 000 uzņēmumu un sociālo organizāciju, kā arī aizvien lielāks skaits augstskolu, tostarp tādās valstīs kā Austrija, Vācija, Šveice, Itālija un Spānija. Turklāt Dienvidtiroles reģions Itālijā, kā arī vairākas vietējās pašvaldības dažādās Eiropas valstīs ir pieņēmušas modeli EKIL un īsteno to savā teritorijā. |
| --- | --- |

2.6.

Tikai četru gadu laikā modelis EKIL ir kļuvis par sociālo kustību, ko atbalsta vairāk nekā simt vietējo grupu, gandrīz 2 000 uzņēmumu un sociālo organizāciju, kā arī aizvien lielāks skaits augstskolu, tostarp tādās valstīs kā Austrija, Vācija, Šveice, Itālija un Spānija. Turklāt Dienvidtiroles reģions Itālijā, kā arī vairākas vietējās pašvaldības dažādās Eiropas valstīs ir pieņēmušas modeli EKIL un īsteno to savā teritorijā.

3.   Modelis “ekonomika kopējo interešu labā”: mērķis, vērtības, stratēģija un rādītāji

| 3.1. | Sabiedrības mērķim jābūt katra tās locekļa labklājībai, ievērojot konstitucionālās normas. |
| --- | --- |

3.1.

Sabiedrības mērķim jābūt katra tās locekļa labklājībai, ievērojot konstitucionālās normas.

| 3.2. | Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 1., 2. un 3. punktā izklāstītajām pamatnostādnēm (6) EKIL modeļa galvenais mērķis ir panākt, ka
  ekonomika kalpo cilvēkiem
  jeb, citiem vārdiem sakot, kopējām interesēm. Izejas punktam šā mērķa sasniegšanai jābūt principam, kas paredz, ka finanses un kapitāls ir svarīgi apmaiņas un ieguldījumu instrumenti, taču tie nekad nav pašmērķis. |
| --- | --- |

3.2.

Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 3. panta 1., 2. un 3. punktā izklāstītajām pamatnostādnēm (6) EKIL modeļa galvenais mērķis ir panākt, ka
  ekonomika kalpo cilvēkiem
  jeb, citiem vārdiem sakot, kopējām interesēm. Izejas punktam šā mērķa sasniegšanai jābūt principam, kas paredz, ka finanses un kapitāls ir svarīgi apmaiņas un ieguldījumu instrumenti, taču tie nekad nav pašmērķis.

| 3.3. | Uz kopējo interešu nodrošināšanu orientēta ekonomikas modeļa pamatā būtu vispāratzītas universālas vērtības, proti, cilvēka cieņa, solidaritāte, vides ilgtspēja, sociālais taisnīgums, pārredzamība un demokrātiska līdzdalība. |
| --- | --- |

3.3.

Uz kopējo interešu nodrošināšanu orientēta ekonomikas modeļa pamatā būtu vispāratzītas universālas vērtības, proti, cilvēka cieņa, solidaritāte, vides ilgtspēja, sociālais taisnīgums, pārredzamība un demokrātiska līdzdalība.

| 3.4. | Lai kopējās intereses atzītu par galveno ekonomikas mērķi, nepieciešama īpaša metode ekonomikas sasniegumu novērtēšanai, kas ņemtu vērā ne tikai līdzekļus to sasniegšanai, bet arī galarezultātu, proti, kopējo interešu produktu, kopējo interešu bilanci, kā arī kopējo interešu kredītspējas novērtējumu, kas attiecīgi papildina IKP, finanšu bilanci un kredītspēju. |
| --- | --- |

3.4.

Lai kopējās intereses atzītu par galveno ekonomikas mērķi, nepieciešama īpaša metode ekonomikas sasniegumu novērtēšanai, kas ņemtu vērā ne tikai līdzekļus to sasniegšanai, bet arī galarezultātu, proti, kopējo interešu produktu, kopējo interešu bilanci, kā arī kopējo interešu kredītspējas novērtējumu, kas attiecīgi papildina IKP, finanšu bilanci un kredītspēju.

| 3.5. | EKIL modelis ir holistisks modelis, kura uzdevums ir integrēt ekonomiku Eiropas sabiedrības sociālajā, kultūras un ekoloģiskajā struktūrā. Kā redzams pievienotajā tabulā, EKIL modelis atspoguļo dažādu ierosināto ekonomikas modeļu pamatvērtības.











  EKIL VĒRTĪBAS/MODEĻI | Cilvēka cieņa | Solidaritāte/sadarbība | Vides ilgtspēja | Sociālais taisnīgums | Demokrātija |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sociālā ekonomika | X | X | X | X | X |
| Aprites ekonomika | | | X | | |
| Sadarbīgais patēriņš | | X | | | X |
| Uz funkcionalitāti vērsta ekonomika | | X | X | | |
| Uz resursiem balstīta ekonomika | | | X | X | |
| Jūras nozaru ekonomika | | | X | | |

3.5.

EKIL modelis ir holistisks modelis, kura uzdevums ir integrēt ekonomiku Eiropas sabiedrības sociālajā, kultūras un ekoloģiskajā struktūrā. Kā redzams pievienotajā tabulā, EKIL modelis atspoguļo dažādu ierosināto ekonomikas modeļu pamatvērtības.

EKIL VĒRTĪBAS/MODEĻI

Cilvēka cieņa

Solidaritāte/sadarbība

Vides ilgtspēja

Sociālais taisnīgums

Demokrātija

Sociālā ekonomika

X

X

X

X

X

Aprites ekonomika

X

Sadarbīgais patēriņš

X

X

Uz funkcionalitāti vērsta ekonomika

X

X

Uz resursiem balstīta ekonomika

X

X

Jūras nozaru ekonomika

X

Avots: oriģināls.

| 3.6. | EKIL ir ekonomikas modelis, kas var palīdzēt īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši:






  — | paaugstinot nodarbinātības līmeni un uzlabojot darbavietu kvalitāti (tādas vērtības kā cilvēka cieņa un sociālais taisnīgums), |
| --- | --- | --- |

3.6.

EKIL ir ekonomikas modelis, kas var palīdzēt īstenot stratēģiju “Eiropa 2020”, jo īpaši:

—

paaugstinot nodarbinātības līmeni un uzlabojot darbavietu kvalitāti (tādas vērtības kā cilvēka cieņa un sociālais taisnīgums),

| — | veicinot sociālo inovāciju pilsoniskajā sabiedrībā un uzņēmējdarbības un politiskajās jomās (līdzdalības un demokrātijas vērtības), |
| --- | --- |

—

veicinot sociālo inovāciju pilsoniskajā sabiedrībā un uzņēmējdarbības un politiskajās jomās (līdzdalības un demokrātijas vērtības),

| — | samazinot oglekļa emisijas, veicinot atjaunojamās enerģijas izmantošanu, uzlabojot energoefektivitāti, kā arī samazinot enerģijas patēriņu (vides ilgtspējas vērtība), |
| --- | --- |

—

samazinot oglekļa emisijas, veicinot atjaunojamās enerģijas izmantošanu, uzlabojot energoefektivitāti, kā arī samazinot enerģijas patēriņu (vides ilgtspējas vērtība),

| — | samazinot tādu iedzīvotāju skaitu, kuri pakļauti nabadzības riskam vai cieš no sociālās atstumtības (solidaritātes un sociālā taisnīguma vērtības). |
| --- | --- |

—

samazinot tādu iedzīvotāju skaitu, kuri pakļauti nabadzības riskam vai cieš no sociālās atstumtības (solidaritātes un sociālā taisnīguma vērtības).

| 3.6.1. | EKIL ir “sociālās inovācijas” un pozitīvas uzņēmējdarbības process, kas izmantojams, lai veicinātu un atbalstītu jaunas idejas, kuras vienlaikus nodrošina sociālās vajadzības, rada jaunas sociālās attiecības un stiprina ekonomikas vērtību radīšanu. Šajā kontekstā vārds “inovācija” attiecas uz spēju ģenerēt un īstenot idejas, kas var radīt vērtību; vārds “sociālā” attiecas uz tādiem aspektiem kā dzīves kvalitāte, solidaritāte un labklājība. |
| --- | --- |

3.6.1.

EKIL ir “sociālās inovācijas” un pozitīvas uzņēmējdarbības process, kas izmantojams, lai veicinātu un atbalstītu jaunas idejas, kuras vienlaikus nodrošina sociālās vajadzības, rada jaunas sociālās attiecības un stiprina ekonomikas vērtību radīšanu. Šajā kontekstā vārds “inovācija” attiecas uz spēju ģenerēt un īstenot idejas, kas var radīt vērtību; vārds “sociālā” attiecas uz tādiem aspektiem kā dzīves kvalitāte, solidaritāte un labklājība.

| 3.7. | EKIL ir instruments, ko izmanto, lai veidotu elastīgu sociālo un ekonomikas sistēmu, kas var nodrošināt Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai “aizsardzību un attīstību”, palīdz rast risinājumus un attiecīgā gadījumā novērst krīzi, kā arī rosina ekonomiskās un sociālās pārmaiņas. EKIL ir risinājums, kas vērsts uz izturētspēju kā būtiskāko aspektu, sniedzot atbalstu pārejā no krīzes uz ekonomikas atlabšanu un attīstību. |
| --- | --- |

3.7.

EKIL ir instruments, ko izmanto, lai veidotu elastīgu sociālo un ekonomikas sistēmu, kas var nodrošināt Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai “aizsardzību un attīstību”, palīdz rast risinājumus un attiecīgā gadījumā novērst krīzi, kā arī rosina ekonomiskās un sociālās pārmaiņas. EKIL ir risinājums, kas vērsts uz izturētspēju kā būtiskāko aspektu, sniedzot atbalstu pārejā no krīzes uz ekonomikas atlabšanu un attīstību.

| 3.7.1. | Izturētspēja ir aspekts, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības spēju reaģēt uz būtiskiem satricinājumiem un risināt negaidītas spriedzes un krīzes situācijas. Līdzekļi, kas sagatavo pilsonisko sabiedrību krīzes novēršanai un tās seku mazināšanai, pastāv, taču nepieciešama to efektīvāka pārvaldība, kā arī ciešāka sadarbība starp visu institucionālo, ekonomisko un sociālo interešu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

3.7.1.

Izturētspēja ir aspekts, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības spēju reaģēt uz būtiskiem satricinājumiem un risināt negaidītas spriedzes un krīzes situācijas. Līdzekļi, kas sagatavo pilsonisko sabiedrību krīzes novēršanai un tās seku mazināšanai, pastāv, taču nepieciešama to efektīvāka pārvaldība, kā arī ciešāka sadarbība starp visu institucionālo, ekonomisko un sociālo interešu pārstāvjiem.

| 3.8. | Lai palīdzētu nodrošināt tādu dzīves līmeni, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām, pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti svarīgi palielināt ekonomisko un sociālo partneru spēju mazināt, pārvaldīt un novērst krīzes un strukturālo pārmaiņu sekas. Tas arī uzlabotu Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspēju, ņemot vērā sociālo kohēziju un ilgtspēju un neierobežojot nākamo paaudžu iespējas. |
| --- | --- |

3.8.

Lai palīdzētu nodrošināt tādu dzīves līmeni, kas atbilst iedzīvotāju vajadzībām, pilsoniskajai sabiedrībai ir ļoti svarīgi palielināt ekonomisko un sociālo partneru spēju mazināt, pārvaldīt un novērst krīzes un strukturālo pārmaiņu sekas. Tas arī uzlabotu Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspēju, ņemot vērā sociālo kohēziju un ilgtspēju un neierobežojot nākamo paaudžu iespējas.

| 3.9. | Lai šīs idejas īstenotu praksē, EKIL modelis paredz uzņēmēju un politisko aprindu pārstāvju tiešu līdzdalību. Tādi instrumenti kā kopējo interešu pārskats/bilance un jo īpaši pašvaldības kopējo interešu rādītājs ir balstīti uz visu ieinteresēto personu grupu aktīvu līdzdalību. |
| --- | --- |

3.9.

Lai šīs idejas īstenotu praksē, EKIL modelis paredz uzņēmēju un politisko aprindu pārstāvju tiešu līdzdalību. Tādi instrumenti kā kopējo interešu pārskats/bilance un jo īpaši pašvaldības kopējo interešu rādītājs ir balstīti uz visu ieinteresēto personu grupu aktīvu līdzdalību.

4.   Pāreja uz Eiropas ētiskā tirgus veidošanu

| 4.1. | Ņemot vērā nesenās ekonomikas un finanšu krīzes negatīvās sekas, Eiropas iedzīvotāji kļuvuši neiecietīgāki pret tādām parādībām kā ienākumu zudums, sociālā nodrošinājuma un pakalpojumu samazinājums, kaitējums videi, nedrošība ekonomikas un nodarbinātības jomā, kā arī iedzīvotāju sociālo tiesību un patērētāju un lietotāju tiesību ierobežošana. |
| --- | --- |

4.1.

Ņemot vērā nesenās ekonomikas un finanšu krīzes negatīvās sekas, Eiropas iedzīvotāji kļuvuši neiecietīgāki pret tādām parādībām kā ienākumu zudums, sociālā nodrošinājuma un pakalpojumu samazinājums, kaitējums videi, nedrošība ekonomikas un nodarbinātības jomā, kā arī iedzīvotāju sociālo tiesību un patērētāju un lietotāju tiesību ierobežošana.

| 4.2. | Arī brīvprātīgajām un ierobežotajām korporatīvās sociālās atbildības politikām, par kurām trūkst atbilstīgas informācijas, ir vajadzīgs jauns impulss, jo daudzos lielajos uzņēmumos palielinās darba samaksas atšķirības, lēmumu pieņemšanas procesos sievietes ir pārstāvētas mazākumā, kā arī samazinās interese veicināt nodarbināto jauniešu karjeras attīstību. |
| --- | --- |

4.2.

Arī brīvprātīgajām un ierobežotajām korporatīvās sociālās atbildības politikām, par kurām trūkst atbilstīgas informācijas, ir vajadzīgs jauns impulss, jo daudzos lielajos uzņēmumos palielinās darba samaksas atšķirības, lēmumu pieņemšanas procesos sievietes ir pārstāvētas mazākumā, kā arī samazinās interese veicināt nodarbināto jauniešu karjeras attīstību.

| 4.3. | Savukārt uzņēmējus un MVU apdraud negodīga konkurence un neētiska prakse, pakļaujot riskam daudzu šādu uzņēmumu pastāvēšanu. Visi iedzīvotāji vēlas tādu ekonomiku, kuras pamatā ir vērtības, kas teorētiski ietvertas valstu konstitucionālajos likumos. |
| --- | --- |

4.3.

Savukārt uzņēmējus un MVU apdraud negodīga konkurence un neētiska prakse, pakļaujot riskam daudzu šādu uzņēmumu pastāvēšanu. Visi iedzīvotāji vēlas tādu ekonomiku, kuras pamatā ir vērtības, kas teorētiski ietvertas valstu konstitucionālajos likumos.

| 4.4. | Sociālās neapmierinātības gaisotne izpaužas kā sabiedrības neuzticība iestādēm un to pārstāvjiem. Lai atgūtu nepieciešamo uzticību un stiprinātu sociālo un teritoriālo kohēziju, Eiropas Savienībai būs jāpārstrādā sava politika un jāsagatavo jauna stratēģija, kas atbilstu iedzīvotāju prasībām un vērtībām. |
| --- | --- |

4.4.

Sociālās neapmierinātības gaisotne izpaužas kā sabiedrības neuzticība iestādēm un to pārstāvjiem. Lai atgūtu nepieciešamo uzticību un stiprinātu sociālo un teritoriālo kohēziju, Eiropas Savienībai būs jāpārstrādā sava politika un jāsagatavo jauna stratēģija, kas atbilstu iedzīvotāju prasībām un vērtībām.

| 4.5. | Šai sakarā EESK atzinumā par gada izaugsmes pētījumu par 2014. gadu pausts aicinājums Eiropas pusgada procesos proaktīvi iekļaut ne tikai makroekonomiskos un budžeta rādītājus, bet arī sociālo rādītāju apkopojumu. Turklāt Eiropas pusgada mērķiem, metodēm un instrumentiem arī turpmāk jābūt saistītiem ar pašreizējo rūpniecības procesu ekoloģizāciju ikvienā nozarē un ekonomikā kopumā, lai nodrošinātu ekonomikas atlabšanu, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

4.5.

Šai sakarā EESK atzinumā par gada izaugsmes pētījumu par 2014. gadu pausts aicinājums Eiropas pusgada procesos proaktīvi iekļaut ne tikai makroekonomiskos un budžeta rādītājus, bet arī sociālo rādītāju apkopojumu. Turklāt Eiropas pusgada mērķiem, metodēm un instrumentiem arī turpmāk jābūt saistītiem ar pašreizējo rūpniecības procesu ekoloģizāciju ikvienā nozarē un ekonomikā kopumā, lai nodrošinātu ekonomikas atlabšanu, pamatojoties uz ilgtspējīgu attīstību.

| 4.6. | Tieši tādēļ EKIL modelis piedāvā pāreju uz Eiropas ētisko tirgu, kurā ekonomikas un tirdzniecības politika pielāgota kultūrai un vērtībām, kuras iedzīvotāji atzīst par universālām. Īstenojot šo ekonomikas stratēģiju, Eiropas uzņēmumi atjaunotu savu starptautisko zīmola tēlu kā parauguzņēmumi, kas aizsargā cilvēktiesības, sekmē darba kvalitāti un nozīmi, kā arī rūpējas par vides aizsardzību. |
| --- | --- |

4.6.

Tieši tādēļ EKIL modelis piedāvā pāreju uz Eiropas ētisko tirgu, kurā ekonomikas un tirdzniecības politika pielāgota kultūrai un vērtībām, kuras iedzīvotāji atzīst par universālām. Īstenojot šo ekonomikas stratēģiju, Eiropas uzņēmumi atjaunotu savu starptautisko zīmola tēlu kā parauguzņēmumi, kas aizsargā cilvēktiesības, sekmē darba kvalitāti un nozīmi, kā arī rūpējas par vides aizsardzību.

| 4.7. | Tādējādi tiktu atzīti tie uzņēmumi, kuri tirgo produktus un pakalpojumus atbilstīgi ētikas kritērijiem un sniedz ieguldījumu kopējo interešu labā. Precīzāk sakot, produkti un pakalpojumi, kas nenodrošina minimālās ētikas prasības vērtību ķēdē, tiktu izstumti no ienesīguma zonas. |
| --- | --- |

4.7.

Tādējādi tiktu atzīti tie uzņēmumi, kuri tirgo produktus un pakalpojumus atbilstīgi ētikas kritērijiem un sniedz ieguldījumu kopējo interešu labā. Precīzāk sakot, produkti un pakalpojumi, kas nenodrošina minimālās ētikas prasības vērtību ķēdē, tiktu izstumti no ienesīguma zonas.

| 4.8. | Apkopojot iepriekš izklāstīto, jāteic, ka EKIL modelis atbilst tam, ko vērtību ziņā piedāvā tradicionālais korporatīvās sociālās atbildības (KSA) modelis, taču ir plašāks attiecībā uz mērķiem un metodēm. Pirms pievēršanās mērķim “maksimāli palielināt kopējo vērtību to radītājiem/ieinteresētajām personām un citām to ieinteresētajām personām un sabiedrībai kopumā”, KSA modelis Eiropā galvenokārt bija balstīts uz principu, kas paredz “atgriezt sabiedrībai daļu no peļņas, kas gūta no tās” (7). Diemžēl šā iemesla dēļ daudziem uzņēmumiem KSA modelis ir kļuvis tikai par filantropisku pasākumu vai sabiedrisko attiecību žestu. |
| --- | --- |

4.8.

Apkopojot iepriekš izklāstīto, jāteic, ka EKIL modelis atbilst tam, ko vērtību ziņā piedāvā tradicionālais korporatīvās sociālās atbildības (KSA) modelis, taču ir plašāks attiecībā uz mērķiem un metodēm. Pirms pievēršanās mērķim “maksimāli palielināt kopējo vērtību to radītājiem/ieinteresētajām personām un citām to ieinteresētajām personām un sabiedrībai kopumā”, KSA modelis Eiropā galvenokārt bija balstīts uz principu, kas paredz “atgriezt sabiedrībai daļu no peļņas, kas gūta no tās” (7). Diemžēl šā iemesla dēļ daudziem uzņēmumiem KSA modelis ir kļuvis tikai par filantropisku pasākumu vai sabiedrisko attiecību žestu.

5.   Turpmākās stratēģijas Eiropas ētiskā tirgus veidošanai

| 5.1. | Ir ierosinātas vairākas stratēģijas Eiropas ētiskā tirgus veidošanai. Rīcības plānu sāks īstenot, izvērtējot uzņēmumu ieguldījumu kopējo interešu labā, kā arī konverģenci virzībā uz Eiropas nefinanšu pārskatiem. Nākamais solis ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības informēšana par uzņēmumu sniegumu, izstrādājot ētikas marķējumu. Politikas izstrāde nodrošinās, ka tiek atzīti uzņēmumi, kuri dod lielāku ieguldījumu kopējo interešu labā, īstenojot ētisku publisko iepirkumu un politiku, kuras mērķis ir veidot ētisku iekšējo un starptautisko tirgu. Visbeidzot, arī uzņēmējdarbības, patēriņa un banku darbības politika tiks pielāgota kopējo interešu principiem. Tas notiks, izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga un izmantojot tirgus mehānismus. |
| --- | --- |

5.1.

Ir ierosinātas vairākas stratēģijas Eiropas ētiskā tirgus veidošanai. Rīcības plānu sāks īstenot, izvērtējot uzņēmumu ieguldījumu kopējo interešu labā, kā arī konverģenci virzībā uz Eiropas nefinanšu pārskatiem. Nākamais solis ir Eiropas pilsoniskās sabiedrības informēšana par uzņēmumu sniegumu, izstrādājot ētikas marķējumu. Politikas izstrāde nodrošinās, ka tiek atzīti uzņēmumi, kuri dod lielāku ieguldījumu kopējo interešu labā, īstenojot ētisku publisko iepirkumu un politiku, kuras mērķis ir veidot ētisku iekšējo un starptautisko tirgu. Visbeidzot, arī uzņēmējdarbības, patēriņa un banku darbības politika tiks pielāgota kopējo interešu principiem. Tas notiks, izvairoties no pārmērīga administratīvā sloga un izmantojot tirgus mehānismus.

| 5.2. | Uzņēmumu ieguldījums kopējo interešu labā tiks novērtēts, izmantojot kopējo interešu bilanci. Kopējo interešu bilancē parāda uzņēmuma panākumus, kas nav saistīti ar finansēm, proti, tā sasniegumus ētikas jomā un ieguldījumu kopējo interešu labā. Kopējo interešu bilances pašreizējā redakcijā iekļautas būtiskākās konstitucionālās vērtības: cieņa, solidaritāte, ilgtspēja, taisnīgums un demokrātiska līdzdalība, proti, uzņēmuma darbības “ētiskais līmenis” attiecībā pret visām kontaktgrupām. |
| --- | --- |

5.2.

Uzņēmumu ieguldījums kopējo interešu labā tiks novērtēts, izmantojot kopējo interešu bilanci. Kopējo interešu bilancē parāda uzņēmuma panākumus, kas nav saistīti ar finansēm, proti, tā sasniegumus ētikas jomā un ieguldījumu kopējo interešu labā. Kopējo interešu bilances pašreizējā redakcijā iekļautas būtiskākās konstitucionālās vērtības: cieņa, solidaritāte, ilgtspēja, taisnīgums un demokrātiska līdzdalība, proti, uzņēmuma darbības “ētiskais līmenis” attiecībā pret visām kontaktgrupām.

| 5.3. | Lai paplašinātu tradicionālās KSA darbības jomu, EKIL kustība ierosina noteikt, ka bilancei jāatbilst astoņiem “metakritērijiem”, proti, tai jābūt 1) universālai, 2) izvērtējamai, pamatojoties uz neitrāliem aspektiem, 3) salīdzināmai starp uzņēmumiem, 4) saprotamai ieinteresētajām personām, 5) sabiedrībai pieejamai, 6) pakļautai ārējai revīzijai, 7) obligātai, 8) juridiski saistošai; jo labāks rezultāts, jo zemāki nodokļi, muitas nodevas, procentu maksājumi u. c., ņemot vērā aicinājumu “ētiski ceļā uz panākumiem”. |
| --- | --- |

5.3.

Lai paplašinātu tradicionālās KSA darbības jomu, EKIL kustība ierosina noteikt, ka bilancei jāatbilst astoņiem “metakritērijiem”, proti, tai jābūt 1) universālai, 2) izvērtējamai, pamatojoties uz neitrāliem aspektiem, 3) salīdzināmai starp uzņēmumiem, 4) saprotamai ieinteresētajām personām, 5) sabiedrībai pieejamai, 6) pakļautai ārējai revīzijai, 7) obligātai, 8) juridiski saistošai; jo labāks rezultāts, jo zemāki nodokļi, muitas nodevas, procentu maksājumi u. c., ņemot vērā aicinājumu “ētiski ceļā uz panākumiem”.

| 5.4. | Iesaistoties EKIL kustībā, vairāk nekā 200 MVU ir sagatavojuši kopējo interešu bilanci līdz pat tās pēdējam posmam – salīdzinošai izvērtēšanai vai ārējai revīzijai. Pārejai uz obligātu prasību sagatavot šādu bilanci ir jābūt pakāpeniskai. Pirmais ES pasākums šajā saistībā ir direktīvas par nefinanšu pārskatiem izstrāde. Tam varētu sekot apņemšanās direktīvā iekļaut tikai tādus standartus, kas atbilst visiem iepriekš izklāstītajiem metakritērijiem un paredz likumā noteiktas priekšrocības atbilstīgi rezultātiem. Pārējos standartus vēlāk varētu apvienot vienā, kas veidotu obligātās uzņēmuma bilances nefinanšu daļu. Universālā (finanšu un nefinanšu) bilance nodrošinātu iespēju iekļūt nākotnes kopējā ētiskajā tirgū. |
| --- | --- |

5.4.

Iesaistoties EKIL kustībā, vairāk nekā 200 MVU ir sagatavojuši kopējo interešu bilanci līdz pat tās pēdējam posmam – salīdzinošai izvērtēšanai vai ārējai revīzijai. Pārejai uz obligātu prasību sagatavot šādu bilanci ir jābūt pakāpeniskai. Pirmais ES pasākums šajā saistībā ir direktīvas par nefinanšu pārskatiem izstrāde. Tam varētu sekot apņemšanās direktīvā iekļaut tikai tādus standartus, kas atbilst visiem iepriekš izklāstītajiem metakritērijiem un paredz likumā noteiktas priekšrocības atbilstīgi rezultātiem. Pārējos standartus vēlāk varētu apvienot vienā, kas veidotu obligātās uzņēmuma bilances nefinanšu daļu. Universālā (finanšu un nefinanšu) bilance nodrošinātu iespēju iekļūt nākotnes kopējā ētiskajā tirgū.

| 5.5. | Ētiskais marķējums. EKIL paredz, ka informācija par ētisku rīcību būtu jānorāda uz visiem produktiem, ko pārdod Eiropas kopējā tirgū, izmantojot vienotu ētikas marķējumu, kurā norāda uzņēmuma ieguldījumu kopējo interešu labā. Marķējums sniegtu vizuālas norādes par kopējo interešu bilances rezultātiem, piemēram, piecās dažādās krāsās. Izmantojot QR kodu, patērētāji varētu piekļūt visai bilancei. |
| --- | --- |

5.5.

Ētiskais marķējums. EKIL paredz, ka informācija par ētisku rīcību būtu jānorāda uz visiem produktiem, ko pārdod Eiropas kopējā tirgū, izmantojot vienotu ētikas marķējumu, kurā norāda uzņēmuma ieguldījumu kopējo interešu labā. Marķējums sniegtu vizuālas norādes par kopējo interešu bilances rezultātiem, piemēram, piecās dažādās krāsās. Izmantojot QR kodu, patērētāji varētu piekļūt visai bilancei.

| 5.6. | Ētisks publiskais iepirkums. Prioritāti publiskā iepirkuma jomā piešķirtu uzņēmumiem, kuri savā kopējo interešu bilancē varētu uzskatāmi parādīt, ka snieguši lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā. Publiskais iepirkums Eiropā var kļūt par virzītājspēku Eiropas ētiskā tirgus īstenošanā, pieņemot kritērijus, kas saistīti ar ieguldījumu kopējo interešu labā un sociālās un ekoloģiskās ietekmes kvalitāti, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (8), kā arī ar attiecīgās sociālās klauzulas īstenošanu. |
| --- | --- |

5.6.

Ētisks publiskais iepirkums. Prioritāti publiskā iepirkuma jomā piešķirtu uzņēmumiem, kuri savā kopējo interešu bilancē varētu uzskatāmi parādīt, ka snieguši lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā. Publiskais iepirkums Eiropā var kļūt par virzītājspēku Eiropas ētiskā tirgus īstenošanā, pieņemot kritērijus, kas saistīti ar ieguldījumu kopējo interešu labā un sociālās un ekoloģiskās ietekmes kvalitāti, kā izklāstīts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES (8), kā arī ar attiecīgās sociālās klauzulas īstenošanu.

| 5.7. | Ētiska iekšējā tirdzniecība. Tiktu veicināta brīva iekšējā tirdzniecība attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri savā kopējo interešu bilancē varētu uzskatāmi parādīt, ka snieguši lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā. Pirmkārt, tiktu veicināta to Eiropas uzņēmumu produktu un pakalpojumu brīva tirgvedība un kustība, kuri varētu pierādīt savu atbilstību Eiropas ētiskā tirgus obligātajiem ētikas standartiem. Otrkārt, tiktu veicināts to trešo valstu uzņēmumu produktu, ieguldījumu un pakalpojumu imports, kuri varētu pierādīt savu atbilstību Eiropas ētiskā tirgus obligātajiem ētikas standartiem. Tādējādi importa tarifu un nodokļu politika, kas saistīta ar iekšējo tirdzniecību un importu, tiktu izstrādāta atbilstīgi uzņēmumu ētiskajai rīcībai. |
| --- | --- |

5.7.

Ētiska iekšējā tirdzniecība. Tiktu veicināta brīva iekšējā tirdzniecība attiecībā uz tiem uzņēmumiem, kuri savā kopējo interešu bilancē varētu uzskatāmi parādīt, ka snieguši lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā. Pirmkārt, tiktu veicināta to Eiropas uzņēmumu produktu un pakalpojumu brīva tirgvedība un kustība, kuri varētu pierādīt savu atbilstību Eiropas ētiskā tirgus obligātajiem ētikas standartiem. Otrkārt, tiktu veicināts to trešo valstu uzņēmumu produktu, ieguldījumu un pakalpojumu imports, kuri varētu pierādīt savu atbilstību Eiropas ētiskā tirgus obligātajiem ētikas standartiem. Tādējādi importa tarifu un nodokļu politika, kas saistīta ar iekšējo tirdzniecību un importu, tiktu izstrādāta atbilstīgi uzņēmumu ētiskajai rīcībai.

| 5.8. | Ētiska starptautiskā tirdzniecība. Ētiskai rīcībai un ieguldījumam kopējo interešu labā jākļūst par Eiropas ekonomikas vizītkarti jeb, citiem vārdiem sakot, par Eiropas zīmolu. Eiropas uzņēmumiem kā Eiropas sabiedrības, kultūras un vērtību vēstniekiem ir jārīkojas ētiski un tas jāparāda bilancē. Tādēļ Eiropas Savienības politikā ārējās tirdzniecības veicināšanai (palīdzības programmas ārējai tirdzniecībai, ētikas standarti tirdzniecībā u. c.) pirmkārt jāparedz atbalsts uzņēmumiem, kuri uzskatāmi parāda, ka sniedz lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā. |
| --- | --- |

5.8.

Ētiska starptautiskā tirdzniecība. Ētiskai rīcībai un ieguldījumam kopējo interešu labā jākļūst par Eiropas ekonomikas vizītkarti jeb, citiem vārdiem sakot, par Eiropas zīmolu. Eiropas uzņēmumiem kā Eiropas sabiedrības, kultūras un vērtību vēstniekiem ir jārīkojas ētiski un tas jāparāda bilancē. Tādēļ Eiropas Savienības politikā ārējās tirdzniecības veicināšanai (palīdzības programmas ārējai tirdzniecībai, ētikas standarti tirdzniecībā u. c.) pirmkārt jāparedz atbalsts uzņēmumiem, kuri uzskatāmi parāda, ka sniedz lielāko ieguldījumu kopējo interešu labā.

| 5.9. | Uzņēmēji kopējo interešu labā. Uzņēmējdarbības veicināšanai ir ļoti svarīga nozīme, lai nodrošinātu Eiropas Savienības ekonomikas ilgtspēju. Arī sociālajai inovācijai jau pēc savas būtības ir jābūt vērstai uz tādu produktu un pakalpojumu piegādi, kas sniedz ieguldījumu sabiedrības kopējo interešu labā. Tādēļ politikai, kuras mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību Eiropas ētiskajā tirgū, būtu jāsniedz atbalsts jaunu uzņēmumu izveidei un uzņēmēju apmācībai, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņa, solidaritāte, vides ilgtspēja, sociālais taisnīgums un demokrātiskā līdzdalība. Visās (kopējo interešu) pilsētās varētu izveidot kopējo interešu mezglus, dibinot uzņēmumus, kas jau no paša sākuma izmanto attiecīgo bilanci vai sākotnēji tiek veidoti kā tā sauktie kopējo interešu uzņēmumi. |
| --- | --- |

5.9.

Uzņēmēji kopējo interešu labā. Uzņēmējdarbības veicināšanai ir ļoti svarīga nozīme, lai nodrošinātu Eiropas Savienības ekonomikas ilgtspēju. Arī sociālajai inovācijai jau pēc savas būtības ir jābūt vērstai uz tādu produktu un pakalpojumu piegādi, kas sniedz ieguldījumu sabiedrības kopējo interešu labā. Tādēļ politikai, kuras mērķis ir veicināt uzņēmējdarbību Eiropas ētiskajā tirgū, būtu jāsniedz atbalsts jaunu uzņēmumu izveidei un uzņēmēju apmācībai, pamatojoties uz tādām vērtībām kā cilvēka cieņa, solidaritāte, vides ilgtspēja, sociālais taisnīgums un demokrātiskā līdzdalība. Visās (kopējo interešu) pilsētās varētu izveidot kopējo interešu mezglus, dibinot uzņēmumus, kas jau no paša sākuma izmanto attiecīgo bilanci vai sākotnēji tiek veidoti kā tā sauktie kopējo interešu uzņēmumi.

| 5.10. | Patērētāji un ētiska patēriņa veicināšana. Eiropas ētiskā tirgus panākumi būs atkarīgi no pieprasījuma no Eiropas patērētāju puses pēc produktiem un pakalpojumiem, kas sniedz ieguldījumu kopējo interešu labā. Šai sakarā būs jāizstrādā un jāpopularizē stratēģijas un programmas ētiska patēriņa veicināšanai. Šādas programmas sniegtu informāciju par Eiropas ētiskā tirgus būtību, izmantojot izglītošanu, informētības uzlabošanu un publicitātes veicināšanu. Kopējo interešu bilances un marķējuma divējādās funkcijas nodrošinātu, ka tie ir lieliski piemēroti līdzekļi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

5.10.

Patērētāji un ētiska patēriņa veicināšana. Eiropas ētiskā tirgus panākumi būs atkarīgi no pieprasījuma no Eiropas patērētāju puses pēc produktiem un pakalpojumiem, kas sniedz ieguldījumu kopējo interešu labā. Šai sakarā būs jāizstrādā un jāpopularizē stratēģijas un programmas ētiska patēriņa veicināšanai. Šādas programmas sniegtu informāciju par Eiropas ētiskā tirgus būtību, izmantojot izglītošanu, informētības uzlabošanu un publicitātes veicināšanu. Kopējo interešu bilances un marķējuma divējādās funkcijas nodrošinātu, ka tie ir lieliski piemēroti līdzekļi šā mērķa sasniegšanai.

| 5.11. | Ētiskās bankas, kā arī Bāzeles vienošanās paplašināšana, tostarp ētikas kvalitātes kritēriji banku regulējuma jomā. Kopš 2008. gada finanšu krīzes un nevēlamiem notikumiem banku un finanšu jomā Eiropas sabiedrība pamazām ir zaudējusi uzticēšanos ne tikai savai banku sistēmai, bet arī valstu un Eiropas regulējošajām iestādēm. Šāds stāvoklis rada būtisku apdraudējumu ekonomikas stabilitātei eirozonā. |
| --- | --- |

5.11.

Ētiskās bankas, kā arī Bāzeles vienošanās paplašināšana, tostarp ētikas kvalitātes kritēriji banku regulējuma jomā. Kopš 2008. gada finanšu krīzes un nevēlamiem notikumiem banku un finanšu jomā Eiropas sabiedrība pamazām ir zaudējusi uzticēšanos ne tikai savai banku sistēmai, bet arī valstu un Eiropas regulējošajām iestādēm. Šāds stāvoklis rada būtisku apdraudējumu ekonomikas stabilitātei eirozonā.

| 5.11.1. | Tādēļ ir jāuzlabo ētikas standarti finanšu jomā un vienlaikus jāpalielina finanšu ekosistēmas daudzveidība, pastiprinot Eiropas Savienībā ētisku banku tīklu (kooperatīvi, krājbankas, jaunas ētiskas bankas), kas strādā kopējo interešu labā. Šādā veidā Eiropā var veicināt tādu banku darbību, kas a) sniedz tikai pamata pakalpojumus (noguldījumus, maksājumus, aizdevumus), b) nemaksā dividendes vai maksā tikai ierobežotas dividendes, kā arī c) veic kopējo interešu analīzi attiecībā uz katru aizdevuma pieprasījumu. Šāds ētisks kredītspējas novērtējums (ethical creditworthiness assessment) paplašinātu Bāzeles vienošanos, iekļaujot tajā arī ētikas kritērijus. Šādā novērtējumā tiktu izvērtēta ieguldījuma nodrošinātā ētiskā pievienotā vērtība. |
| --- | --- |

5.11.1.

Tādēļ ir jāuzlabo ētikas standarti finanšu jomā un vienlaikus jāpalielina finanšu ekosistēmas daudzveidība, pastiprinot Eiropas Savienībā ētisku banku tīklu (kooperatīvi, krājbankas, jaunas ētiskas bankas), kas strādā kopējo interešu labā. Šādā veidā Eiropā var veicināt tādu banku darbību, kas a) sniedz tikai pamata pakalpojumus (noguldījumus, maksājumus, aizdevumus), b) nemaksā dividendes vai maksā tikai ierobežotas dividendes, kā arī c) veic kopējo interešu analīzi attiecībā uz katru aizdevuma pieprasījumu. Šāds ētisks kredītspējas novērtējums (ethical creditworthiness assessment) paplašinātu Bāzeles vienošanos, iekļaujot tajā arī ētikas kritērijus. Šādā novērtējumā tiktu izvērtēta ieguldījuma nodrošinātā ētiskā pievienotā vērtība.

| 5.11.2. | Šāda kopējo interešu novērtējuma sākotnējais prototips pašlaik tiek izstrādāts, īstenojot kopējo interešu bankas projektu Austrijā. Aizdevuma nosacījumi būtu atkarīgi no novērtējuma rezultātiem. Tādējādi finanšu tirgus kļūtu par instrumentu ilgtspējīgas sociālās un ekoloģiskās attīstības veidošanai. |
| --- | --- |

5.11.2.

Šāda kopējo interešu novērtējuma sākotnējais prototips pašlaik tiek izstrādāts, īstenojot kopējo interešu bankas projektu Austrijā. Aizdevuma nosacījumi būtu atkarīgi no novērtējuma rezultātiem. Tādējādi finanšu tirgus kļūtu par instrumentu ilgtspējīgas sociālās un ekoloģiskās attīstības veidošanai.

| 5.12. | (Reģionālais) kopējo interešu akciju tirgus. Visas ētiskās bankas, kuras strādā kopējo interešu labā, kopā varētu izveidot reģionālo kopējo interešu akciju tirgu, kurā tiktu iesniegti aizdevumu pieprasījumi, kas atbilst ētikas prasībām, taču neatbilst finanšu un maksātspējas prasībām. Šādi akciju tirgi atšķirībā no to tradicionālajiem līdziniekiem nevarētu kļūt par forumu darījumiem ar uzņēmumu akcijām vai finanšu atdeves gūšanai – tas nebūtu iemesls, lai veiktu ieguldījumus uzņēmumā. Finanšu līdzekļu ieguldītāju ieguvums būtu cits, piemēram, – nozīme, lietderība un ētika (tā sauktais trīskārtējais horizonts). Tādējādi Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem tiktu dota iespēja veikt ētiskus ieguldījumus, ņemot vērā dalībvalstu konstitūcijās un Eiropas Savienības Līgumos noteiktās vērtības. |
| --- | --- |

5.12.

(Reģionālais) kopējo interešu akciju tirgus. Visas ētiskās bankas, kuras strādā kopējo interešu labā, kopā varētu izveidot reģionālo kopējo interešu akciju tirgu, kurā tiktu iesniegti aizdevumu pieprasījumi, kas atbilst ētikas prasībām, taču neatbilst finanšu un maksātspējas prasībām. Šādi akciju tirgi atšķirībā no to tradicionālajiem līdziniekiem nevarētu kļūt par forumu darījumiem ar uzņēmumu akcijām vai finanšu atdeves gūšanai – tas nebūtu iemesls, lai veiktu ieguldījumus uzņēmumā. Finanšu līdzekļu ieguldītāju ieguvums būtu cits, piemēram, – nozīme, lietderība un ētika (tā sauktais trīskārtējais horizonts). Tādējādi Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem tiktu dota iespēja veikt ētiskus ieguldījumus, ņemot vērā dalībvalstu konstitūcijās un Eiropas Savienības Līgumos noteiktās vērtības.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Sk. tīmekļa vietni par ekonomiku kopējo interešu labā.

1

(2)  Daži no tiem darbojas tirgū, kur ir ļoti izteikta konkurence.

2

(3)  Lai ņemtu vērā IKP un citus papildu rādītājus.

3

(4)  ITUC Global Poll 2014.

4

ITUC Global Poll 2014

(5)  Bertelsmana fonds, Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis (“Izaugsme par katru cenu nav tas, ko vēlas sabiedrība”).

5

Bürger wollen kein Wachstum um jeden Preis

(6)  OV C 83, 30.3.2010.

6

(7)  COM(2011) 681 final.

7

(8)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

8

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/33

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kopienas metode demokrātiskai un sociālai ekonomiskai un monetārai savienībai”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/07)

| Ziņotāja: | Gabriele BISCHOFF |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Gabriele BISCHOFF

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Kopienas metode demokrātiskai un sociālai ekonomiskai un monetārai savienībai”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2015. gada 10. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 161 balsi par, 6 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

“ES ir jābūt iedzīvotāju, nevis banku kopienai. Tās operētājsistēma ir demokrātija, tās nākotne – sociāls taisnīgums (1).”

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Īsta ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) stabilizācija var izdoties tikai tad, ja tiek novērsti EMS arhitektūras trūkumi un šajā nolūkā tiek veiktas lielas reformas; tam nepieciešama līgumu grozīšana Konventa ietvaros. Tā kā izredzes, ka tas notiks pirms 2018. gada, ir mazas, līdz tam laikam ir jāveic citi pasākumi, lai esošo līgumu ietvaros ekonomikas un monetāro savienību padarītu demokrātiskāku un sociālāku, kā arī nodrošinātu, ka pašiem sev izvirzītie noteikumi tiek arī pildīti. |
| --- | --- |

1.1.

Īsta ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) stabilizācija var izdoties tikai tad, ja tiek novērsti EMS arhitektūras trūkumi un šajā nolūkā tiek veiktas lielas reformas; tam nepieciešama līgumu grozīšana Konventa ietvaros. Tā kā izredzes, ka tas notiks pirms 2018. gada, ir mazas, līdz tam laikam ir jāveic citi pasākumi, lai esošo līgumu ietvaros ekonomikas un monetāro savienību padarītu demokrātiskāku un sociālāku, kā arī nodrošinātu, ka pašiem sev izvirzītie noteikumi tiek arī pildīti.

| 1.2. | Jo ilgāk turpinās pašreizējā taupības politika, kas pirmām kārtām ir vērsta uz izdevumu samazināšanu un kurā trūkst efektīvas investīciju programmas ienākumu radīšanai ar izaugsmi, kā arī sociālās kohēzijas un solidaritātes nodrošināšanai, jo skaidrāk kļūst redzams, ka augošā sociālā nevienlīdzība apdraud Eiropas ekonomisko integrāciju un labklājību. |
| --- | --- |

1.2.

Jo ilgāk turpinās pašreizējā taupības politika, kas pirmām kārtām ir vērsta uz izdevumu samazināšanu un kurā trūkst efektīvas investīciju programmas ienākumu radīšanai ar izaugsmi, kā arī sociālās kohēzijas un solidaritātes nodrošināšanai, jo skaidrāk kļūst redzams, ka augošā sociālā nevienlīdzība apdraud Eiropas ekonomisko integrāciju un labklājību.

| 1.3. | Tāpēc esošā kursa turpināšana nevar būt piemērota izvēle. Tā vietā jāstiprina sociālā, politiskā un ekonomiskā kohēzija un tādējādi jānovērš eurozonas sabrukums. EESK piekrīt uzskatam, ka vairāk jāņem vērā atšķirības EMS dalībvalstu tautsaimniecībās un minētajās valstīs jāveic līdzsvarotas strukturālas reformas atbilstoši monetārās savienības prasībām un ievērojot valstu vajadzības, lai nodrošinātu nepieciešamo konverģenci. Turklāt EESK uzskata, ka ir obligāti nepieciešama pieprasījuma īstermiņa pārvaldība. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc esošā kursa turpināšana nevar būt piemērota izvēle. Tā vietā jāstiprina sociālā, politiskā un ekonomiskā kohēzija un tādējādi jānovērš eurozonas sabrukums. EESK piekrīt uzskatam, ka vairāk jāņem vērā atšķirības EMS dalībvalstu tautsaimniecībās un minētajās valstīs jāveic līdzsvarotas strukturālas reformas atbilstoši monetārās savienības prasībām un ievērojot valstu vajadzības, lai nodrošinātu nepieciešamo konverģenci. Turklāt EESK uzskata, ka ir obligāti nepieciešama pieprasījuma īstermiņa pārvaldība.

| 1.4. | EESK atbalsta spēcīgāku eurozonas “parlamentarizāciju” ar plašu Eiropas Parlamenta komiteju, kurā piedalītos deputāti no visas eurozonas, kā arī no valstīm, kas vēlas tai pievienoties (26 valstis), apvienojumā ar eurozonas parlamentāriešu labāku koordināciju ekonomiskās un monetārās savienības jautājumos (COSAC+). Šā mērķa īstenošanu var uzsākt jau relatīvi drīzā laikā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta spēcīgāku eurozonas “parlamentarizāciju” ar plašu Eiropas Parlamenta komiteju, kurā piedalītos deputāti no visas eurozonas, kā arī no valstīm, kas vēlas tai pievienoties (26 valstis), apvienojumā ar eurozonas parlamentāriešu labāku koordināciju ekonomiskās un monetārās savienības jautājumos (COSAC+). Šā mērķa īstenošanu var uzsākt jau relatīvi drīzā laikā.

| 1.5. | EESK norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības pēdējo gadu ekonomiski politiskie mērķi būtu labāk jāsaskaņo ar ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un jānovērš ekonomisko un politisko mērķu iespējamie konflikti. Atbilstoši horizontālajai sociālajai klauzulai ir jāveic visu Eiropas semestra pasākumu sociālās ietekmes novērtējums. Tā rezultāti ir jāpublisko un jāapspriež gan valstu, gan Eiropas līmenī. EESK savas kompetences robežās var to atbalstīt. |
| --- | --- |

1.5.

EESK norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības pēdējo gadu ekonomiski politiskie mērķi būtu labāk jāsaskaņo ar ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un jānovērš ekonomisko un politisko mērķu iespējamie konflikti. Atbilstoši horizontālajai sociālajai klauzulai ir jāveic visu Eiropas semestra pasākumu sociālās ietekmes novērtējums. Tā rezultāti ir jāpublisko un jāapspriež gan valstu, gan Eiropas līmenī. EESK savas kompetences robežās var to atbalstīt.

| 1.6. | Demokrātiskas un sociālas EMS veidošanā liela nozīme ir atšķirību mazināšanai darba tirgu, atalgojuma noteikšanas sistēmu un sociālo sistēmu darbības veidos. |
| --- | --- |

1.6.

Demokrātiskas un sociālas EMS veidošanā liela nozīme ir atšķirību mazināšanai darba tirgu, atalgojuma noteikšanas sistēmu un sociālo sistēmu darbības veidos.

| 1.7. | EESK ir pārliecināta, ka eurozonas makroekonomiskais dialogs (MED-EURO) var sniegt būtisku ieguldījumu ekonomiskās un monetārās savienības turpmākajā demokrātiskajā un sociālajā attīstībā, tā rezultāti un secinājumi ir jāņem vērā, gan izstrādājot gada izaugsmes pētījumu, gan rezultātu pārskatu (scoreboard) un konkrētām valstīm adresētos ieteikumus. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ir pārliecināta, ka eurozonas makroekonomiskais dialogs (MED-EURO) var sniegt būtisku ieguldījumu ekonomiskās un monetārās savienības turpmākajā demokrātiskajā un sociālajā attīstībā, tā rezultāti un secinājumi ir jāņem vērā, gan izstrādājot gada izaugsmes pētījumu, gan rezultātu pārskatu (scoreboard) un konkrētām valstīm adresētos ieteikumus.

2.   Demokrātiskas un sociālas EMS problēmas un kritēriji

| 2.1. | EESK ir sagatavojusi vairākus atzinumus, kuros tā sniedz īpašus ierosinājumus, kā labāk veidot EMS. Dažos no minētajiem atzinumiem ir atspoguļoti nākotnes scenāriji, savukārt šajā atzinumā sniegti ierosinājumi, kā, izmantojot Kopienas metodi, EMS sociālo struktūru iespējami ātri attīstīt tā, lai tiktu uzlabota demokrātiskā noturība un izpildītas no līgumiem izrietošās sociālās saistības. Ir ļoti maza varbūtība, ka pirms 2018. gada tiks sperti nopietni soļi, lai veiktu visaptverošas izmaiņas līgumā. Vienlaikus joprojām ir bažas par to, ka starpvalstu instrumenti, it īpaši fiskālais pakts, grauj Kopienas metodi, kā arī veicina Eiropas šķelšanos (2). Jo ilgāk turpinās taupības politika, kas pirmām kārtām ir vērsta uz izdevumu samazināšanu un nav papildināta vismaz ar investīciju programmu izaugsmes radīšanai, kā arī sociālās kohēzijas un solidaritātes nodrošināšanai, jo skaidrāk kļūst redzams, ka augošā sociālā nevienlīdzība apdraud Eiropas ekonomisko integrāciju un labklājību. |
| --- | --- |

2.1.

EESK ir sagatavojusi vairākus atzinumus, kuros tā sniedz īpašus ierosinājumus, kā labāk veidot EMS. Dažos no minētajiem atzinumiem ir atspoguļoti nākotnes scenāriji, savukārt šajā atzinumā sniegti ierosinājumi, kā, izmantojot Kopienas metodi, EMS sociālo struktūru iespējami ātri attīstīt tā, lai tiktu uzlabota demokrātiskā noturība un izpildītas no līgumiem izrietošās sociālās saistības. Ir ļoti maza varbūtība, ka pirms 2018. gada tiks sperti nopietni soļi, lai veiktu visaptverošas izmaiņas līgumā. Vienlaikus joprojām ir bažas par to, ka starpvalstu instrumenti, it īpaši fiskālais pakts, grauj Kopienas metodi, kā arī veicina Eiropas šķelšanos (2). Jo ilgāk turpinās taupības politika, kas pirmām kārtām ir vērsta uz izdevumu samazināšanu un nav papildināta vismaz ar investīciju programmu izaugsmes radīšanai, kā arī sociālās kohēzijas un solidaritātes nodrošināšanai, jo skaidrāk kļūst redzams, ka augošā sociālā nevienlīdzība apdraud Eiropas ekonomisko integrāciju un labklājību.

| 2.2. | Krīze eurozonā ir atklājusi monetārās savienības konstruktīvās nepilnības. Tā kā sākumā tika nokavēta valstu ekonomikas politikas savstarpēja saskaņošana, monetārās kopienas dalībvalstis daudzās jomās attīstījās atšķirīgos virzienos (3). |
| --- | --- |

2.2.

Krīze eurozonā ir atklājusi monetārās savienības konstruktīvās nepilnības. Tā kā sākumā tika nokavēta valstu ekonomikas politikas savstarpēja saskaņošana, monetārās kopienas dalībvalstis daudzās jomās attīstījās atšķirīgos virzienos (3).

| 2.3. | Krīzes laikā starpvaldību procesi šķita vienīgā iespēja, kā ātri pieņemt EMS svarīgus instrumentus, piemēram, fiskālo paktu, jo atsevišķas dalībvalstis nebūtu piekritušas līguma izmaiņām. No vienas puses, krīzes laikā daži instrumenti ir uzlaboti. No otras puses, pastāv vienprātība, ka EMS veidošanā līdz šim ir pietrūcis pietiekamas parlamentārās rīcības un kontroles. Tagad tas ir jāmaina atbilstoši saskaņotākai integrācijas politikai. Tāpēc ārlietu ministru grupa (4) 2012. gadā ieteica visos pasākumos nodrošināt “pilnu demokrātisko leģitimāciju un pārskatatbildību” un šajā nolūkā stiprināt sadarbību starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem (5). Eiropas Komisija savā koncepcijas dokumentā par padziļinātu EMS ierosina šajā saistībā balstīties uz līgumu institucionālo un tiesisko satvaru. Eurogrupa varot ar īpašiem pasākumiem uzņemties vadību tad, ja šo pasākumu īstenošana ir pieejama visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

2.3.

Krīzes laikā starpvaldību procesi šķita vienīgā iespēja, kā ātri pieņemt EMS svarīgus instrumentus, piemēram, fiskālo paktu, jo atsevišķas dalībvalstis nebūtu piekritušas līguma izmaiņām. No vienas puses, krīzes laikā daži instrumenti ir uzlaboti. No otras puses, pastāv vienprātība, ka EMS veidošanā līdz šim ir pietrūcis pietiekamas parlamentārās rīcības un kontroles. Tagad tas ir jāmaina atbilstoši saskaņotākai integrācijas politikai. Tāpēc ārlietu ministru grupa (4) 2012. gadā ieteica visos pasākumos nodrošināt “pilnu demokrātisko leģitimāciju un pārskatatbildību” un šajā nolūkā stiprināt sadarbību starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem (5). Eiropas Komisija savā koncepcijas dokumentā par padziļinātu EMS ierosina šajā saistībā balstīties uz līgumu institucionālo un tiesisko satvaru. Eurogrupa varot ar īpašiem pasākumiem uzņemties vadību tad, ja šo pasākumu īstenošana ir pieejama visām dalībvalstīm.

| 2.4. | Eiropas politiskajā praksē arvien vairāk nostiprinās starpvalstu risinājumi, piemēram, fiskālais pakts, tādēļ palielinās risks, ka tādējādi tiek radīts “starptautisks paralēls režīms”. Van Rompuy 2012. gada decembra ziņojumā tika norādīts, ka apjomīgāku reformu īstenošanai svarīga ir kopīga interpretācija. Turklāt ir nepieciešama augstāka sociālās kohēzijas pakāpe, spēcīga EP un valstu parlamentu iesaiste un atjaunots dialogs ar sociālajiem partneriem. Jāuzlabo arī dalībvalstu līdzatbildība (ownership). Tādējādi debatēs, kas līdz šim galvenokārt bija orientētas uz ekonomikas un budžeta jautājumiem, kā arī trūkstošo demokrātisko leģitimāciju, toreizējais Eiropadomes priekšsēdētājs (6) iekļāva arī sociālo dimensiju un sociālo partneru īpašo lomu. |
| --- | --- |

2.4.

Eiropas politiskajā praksē arvien vairāk nostiprinās starpvalstu risinājumi, piemēram, fiskālais pakts, tādēļ palielinās risks, ka tādējādi tiek radīts “starptautisks paralēls režīms”. Van Rompuy 2012. gada decembra ziņojumā tika norādīts, ka apjomīgāku reformu īstenošanai svarīga ir kopīga interpretācija. Turklāt ir nepieciešama augstāka sociālās kohēzijas pakāpe, spēcīga EP un valstu parlamentu iesaiste un atjaunots dialogs ar sociālajiem partneriem. Jāuzlabo arī dalībvalstu līdzatbildība (ownership). Tādējādi debatēs, kas līdz šim galvenokārt bija orientētas uz ekonomikas un budžeta jautājumiem, kā arī trūkstošo demokrātisko leģitimāciju, toreizējais Eiropadomes priekšsēdētājs (6) iekļāva arī sociālo dimensiju un sociālo partneru īpašo lomu.

| 2.5. | Pēc Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanām un tādējādi demokrātisku vēlēšanu ceļā stiprināta Komisijas priekšsēdētāja iecelšanas diskusijai tika ierosināti jauni temati:






  a) | 2015. gada 12. februārī četru priekšsēdētāju iesniegts analītiskais ziņojums “Gatavošanās nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā”
   (7); |
| --- | --- | --- |

2.5.

Pēc Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanām un tādējādi demokrātisku vēlēšanu ceļā stiprināta Komisijas priekšsēdētāja iecelšanas diskusijai tika ierosināti jauni temati:

a)

2015. gada 12. februārī četru priekšsēdētāju iesniegts analītiskais ziņojums “Gatavošanās nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā”
   (7);

| b) | piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojums “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (8). |
| --- | --- |

b)

piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojums “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (8).

| 2.6. | EESK pieņem šos ierosinājumus zināšanai un vērtēs tos pēc tā, ciktāl to ekonomikas pārvaldības turpmākās attīstības koncepcija veicinās sociālu, demokrātisku, solidāru un politisku savienību, kura garantē Savienības iedzīvotāju un sociālo partneru pienācīgu līdzdalību. |
| --- | --- |

2.6.

EESK pieņem šos ierosinājumus zināšanai un vērtēs tos pēc tā, ciktāl to ekonomikas pārvaldības turpmākās attīstības koncepcija veicinās sociālu, demokrātisku, solidāru un politisku savienību, kura garantē Savienības iedzīvotāju un sociālo partneru pienācīgu līdzdalību.

| 2.7. | EESK uzskata, ka ekonomiskajai un monetārajai savienībai ir noteikti jāstiprina patiesa sadarbība Kopienas ietvaros, kā tas pamatos ir ieskicēts arī Komisijas Plānā padziļinātas un patiesas EMS izveidei. Tādējādi – paplašinot, nevis apspiežot pieprasījumu – būtu iespējams panākt, ka dažādu valstu ekonomiskais ražīgums savstarpēji tuvinātos augošas un plaukstošas ekonomikas ietvaros. Pie tā pieder sociālo standartu un darba ņēmēju tiesību savstarpēja tuvināšana progresa ceļā. |
| --- | --- |

2.7.

EESK uzskata, ka ekonomiskajai un monetārajai savienībai ir noteikti jāstiprina patiesa sadarbība Kopienas ietvaros, kā tas pamatos ir ieskicēts arī Komisijas Plānā padziļinātas un patiesas EMS izveidei. Tādējādi – paplašinot, nevis apspiežot pieprasījumu – būtu iespējams panākt, ka dažādu valstu ekonomiskais ražīgums savstarpēji tuvinātos augošas un plaukstošas ekonomikas ietvaros. Pie tā pieder sociālo standartu un darba ņēmēju tiesību savstarpēja tuvināšana progresa ceļā.

| 2.8. | Tā kā līdztekus pastāv Kopienas metode, starpvaldību iniciatīvas (piemēram, fiskālais pakts), kā arī jaunas “starpformas”, kas, piemērojot starpvalstu nolīgumus, radušās Komisijas vai Eiropas Savienības Tiesas uzraudzības funkciju rezultātā, radusies jauna neskaidrība attiecībā uz dalībniekiem, to leģitimitāti un pārskatatbildību. Tādā veidā nevar nodrošināt pārredzamību un pilnu demokrātisko kontroli. Tas ir izraisījis lielu kritiku. Krīzes laikā priekšroka bija jādod ātriem risinājumiem, lai arī pasludinot mērķi, ka atsevišķas starptautiskās vienošanās vēlāk tiks pārnestas uz Kopienas metodi. Ja notiks, kā iecerējuši pieci priekšsēdētāji, šāds stāvoklis turpināsies līdz 2018. gadam. Saskaņā ar viņu ierosināto grafiku jautājums par EMS pilnīgu demokratizāciju tādējādi tiek atlikts, un jautājumam par politisko savienību ziņojumā nav pievērsta pietiekama uzmanība. Līdz tam laikam Eiropas semestra dialogam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eurogrupu, kā arī starp valstu parlamentiem un Komisiju un attiecīgi starp valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta deputātiem (COSAC+) būtu jārada lielāka uzticēšanās un jānoved pie kopīgas rīcības. Šajā sakarā EESK norāda, ka pastiprināts dialogs nevar aizstāt integrācijas politiku. Kopienas metode atkal ir jāstiprina, un tai ir jāveido funkcionējošas EMS pamats dažādu starptautisku paralēlu režīmu vietā. |
| --- | --- |

2.8.

Tā kā līdztekus pastāv Kopienas metode, starpvaldību iniciatīvas (piemēram, fiskālais pakts), kā arī jaunas “starpformas”, kas, piemērojot starpvalstu nolīgumus, radušās Komisijas vai Eiropas Savienības Tiesas uzraudzības funkciju rezultātā, radusies jauna neskaidrība attiecībā uz dalībniekiem, to leģitimitāti un pārskatatbildību. Tādā veidā nevar nodrošināt pārredzamību un pilnu demokrātisko kontroli. Tas ir izraisījis lielu kritiku. Krīzes laikā priekšroka bija jādod ātriem risinājumiem, lai arī pasludinot mērķi, ka atsevišķas starptautiskās vienošanās vēlāk tiks pārnestas uz Kopienas metodi. Ja notiks, kā iecerējuši pieci priekšsēdētāji, šāds stāvoklis turpināsies līdz 2018. gadam. Saskaņā ar viņu ierosināto grafiku jautājums par EMS pilnīgu demokratizāciju tādējādi tiek atlikts, un jautājumam par politisko savienību ziņojumā nav pievērsta pietiekama uzmanība. Līdz tam laikam Eiropas semestra dialogam starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Eurogrupu, kā arī starp valstu parlamentiem un Komisiju un attiecīgi starp valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta deputātiem (COSAC+) būtu jārada lielāka uzticēšanās un jānoved pie kopīgas rīcības. Šajā sakarā EESK norāda, ka pastiprināts dialogs nevar aizstāt integrācijas politiku. Kopienas metode atkal ir jāstiprina, un tai ir jāveido funkcionējošas EMS pamats dažādu starptautisku paralēlu režīmu vietā.

3.   Labāka EMS pārvaldība ar lielāku līdzdalību, pārredzamību un atbildību

| 3.1. | Lielāka sociālo partneru līdzdalība var palīdzēt pilnveidot EMS pārvaldību, un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību palīdz uzlabot demokrātisko noturību. EESK ir gatava šai ziņā uzņemties īpašu lomu un piedāvāt gan savu pieredzi, gan resursus, kā tas, piemēram, jau tika darīts saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” (9). |
| --- | --- |

3.1.

Lielāka sociālo partneru līdzdalība var palīdzēt pilnveidot EMS pārvaldību, un strukturēts dialogs ar pilsonisko sabiedrību palīdz uzlabot demokrātisko noturību. EESK ir gatava šai ziņā uzņemties īpašu lomu un piedāvāt gan savu pieredzi, gan resursus, kā tas, piemēram, jau tika darīts saistībā ar stratēģiju “Eiropa 2020” (9).

| 3.2. | Jautājums par līdzatbildību (ownership), it īpaši sociālo partneru līdzatbildību, ko ieviesis Padomes priekšsēdētājs Van Rompuy, solās būt daudz sarežģītāks, jo sociālie partneri – atšķirībā no valdībām – līdz šim nav bijuši pietiekami iesaistīti ekonomikas pārvaldības mērķu/instrumentu veidošanā. Kā gan lai rosina viņus līdzdarboties politikā, kuru tie detaļās spēj ietekmēt pavisam nedaudz? Būdami koplīgumu partneri un ekonomikas dalībnieki, tie ievērojami ietekmē cenu līmeni un cenu stabilitāti, kuru atšķirīgajām atalgojuma noteikšanas un darba tirgus un sociālā nodrošinājuma politikas sistēmām EMS veido visaptverošu ietvaru. |
| --- | --- |

3.2.

Jautājums par līdzatbildību (ownership), it īpaši sociālo partneru līdzatbildību, ko ieviesis Padomes priekšsēdētājs Van Rompuy, solās būt daudz sarežģītāks, jo sociālie partneri – atšķirībā no valdībām – līdz šim nav bijuši pietiekami iesaistīti ekonomikas pārvaldības mērķu/instrumentu veidošanā. Kā gan lai rosina viņus līdzdarboties politikā, kuru tie detaļās spēj ietekmēt pavisam nedaudz? Būdami koplīgumu partneri un ekonomikas dalībnieki, tie ievērojami ietekmē cenu līmeni un cenu stabilitāti, kuru atšķirīgajām atalgojuma noteikšanas un darba tirgus un sociālā nodrošinājuma politikas sistēmām EMS veido visaptverošu ietvaru.

| 3.3. | Komisija 2013. gadā publicēja paziņojumu par EMS sociālo dimensiju (10) un pievērsās pilsoniskās sabiedrības dalībnieku neapmierinātībai. “Problemātiskas” ekonomiskās norises esot laikus jāatpazīst un jānovērš, jo ilgstoša sociālā nevienlīdzība var apdraudēt ekonomiskās un monetārās savienības finansiālo un ekonomisko stabilitāti. Tam sekojošās debates parādīja, ka pastāv divas uzskatu sistēmas. Vienas pamatā ir nostāja, ka EMS sociālā dimensija ir papildu fakultatīvs pīlārs, kam – atšķirībā no saistošajām budžeta un ekonomiski politiskajām procedūrām – ir brīvprātīgs raksturs. Citi, piemēram, EESK, norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības ekonomiski politiskie mērķi ir pretrunā ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un ka šo mērķu savstarpējās pretrunas ir atklāti jāizskata un jānovērš. |
| --- | --- |

3.3.

Komisija 2013. gadā publicēja paziņojumu par EMS sociālo dimensiju (10) un pievērsās pilsoniskās sabiedrības dalībnieku neapmierinātībai. “Problemātiskas” ekonomiskās norises esot laikus jāatpazīst un jānovērš, jo ilgstoša sociālā nevienlīdzība var apdraudēt ekonomiskās un monetārās savienības finansiālo un ekonomisko stabilitāti. Tam sekojošās debates parādīja, ka pastāv divas uzskatu sistēmas. Vienas pamatā ir nostāja, ka EMS sociālā dimensija ir papildu fakultatīvs pīlārs, kam – atšķirībā no saistošajām budžeta un ekonomiski politiskajām procedūrām – ir brīvprātīgs raksturs. Citi, piemēram, EESK, norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības ekonomiski politiskie mērķi ir pretrunā ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un ka šo mērķu savstarpējās pretrunas ir atklāti jāizskata un jānovērš.

| 3.4. | Komisija vēlas vairāk iesaistīt sociālos partnerus un vadīt viedokļu apmaiņu par atalgojuma attīstību un koplīgumu slēgšanas sarunām. Šajā saistībā tā jau ir spērusi vairākus soļus. No otras puses, tā vēlas ar sociālajiem partneriem apspriest Eiropas semestri un rosina dalībvalstis vairāk iesaistīt sociālos partnerus. Pati EESK ir iesniegusi ļoti konkrētus priekšlikumus, kā sociālos partnerus labāk iesaistīt ekonomikas pārvaldībā (SOC/507) (11). Vismaz Komisijas darba sadali, it īpaši jaunā priekšsēdētāja vietnieka Dombrovska paplašināto kompetenci, var interpretēt kā zīmi, ka sociālo partneru līdzdalībai tiks pievērsta lielāka uzmanība. |
| --- | --- |

3.4.

Komisija vēlas vairāk iesaistīt sociālos partnerus un vadīt viedokļu apmaiņu par atalgojuma attīstību un koplīgumu slēgšanas sarunām. Šajā saistībā tā jau ir spērusi vairākus soļus. No otras puses, tā vēlas ar sociālajiem partneriem apspriest Eiropas semestri un rosina dalībvalstis vairāk iesaistīt sociālos partnerus. Pati EESK ir iesniegusi ļoti konkrētus priekšlikumus, kā sociālos partnerus labāk iesaistīt ekonomikas pārvaldībā (SOC/507) (11). Vismaz Komisijas darba sadali, it īpaši jaunā priekšsēdētāja vietnieka Dombrovska paplašināto kompetenci, var interpretēt kā zīmi, ka sociālo partneru līdzdalībai tiks pievērsta lielāka uzmanība.

4.   Priekšlikumi un novērtējums

4.1.   
  Priekšsēdētāju ziņojums

| 4.1.1. | EESK sagaida, ka 2015. gada 22. jūnijā iesniegtais piecu priekšsēdētāju (12) ziņojums “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (13) būs orientieris Eiropas ekonomikas pārvaldības struktūru turpmākajai attīstībai. EESK uzskata, ka ilgstošās nelīdzsvarotības dēļ, kā arī uzticības radīšanas nolūkā ir vajadzīga efektīvāka un demokrātiskāka ekonomikas pārvaldība, it īpaši eurozonā (14). Taču analīzes pamatā ir saturiski daļēji nepareizi priekšnoteikumi, kas, neraugoties uz dažiem pareiziem punktiem, noved pie problemātiskiem secinājumiem: ja kurss netiks koriģēts, turpināsies taupības politika un līdz ar to vēl vairāk samazināsies algas un sociālie maksājumi. Lai gan tiek atzīts, ka obligātie priekšnosacījumi ekonomiskās un monetārās savienības ilglaicīgai dzīvotspējai šobrīd vēl nav izpildīti, tomēr esot jāturpina ieteiktā līdzšinējās pretkrīzes politikas īstenošana un ilgstoša institucionalizācija. EESK uzskata, ka tā ir pretruna. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK sagaida, ka 2015. gada 22. jūnijā iesniegtais piecu priekšsēdētāju (12) ziņojums “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” (13) būs orientieris Eiropas ekonomikas pārvaldības struktūru turpmākajai attīstībai. EESK uzskata, ka ilgstošās nelīdzsvarotības dēļ, kā arī uzticības radīšanas nolūkā ir vajadzīga efektīvāka un demokrātiskāka ekonomikas pārvaldība, it īpaši eurozonā (14). Taču analīzes pamatā ir saturiski daļēji nepareizi priekšnoteikumi, kas, neraugoties uz dažiem pareiziem punktiem, noved pie problemātiskiem secinājumiem: ja kurss netiks koriģēts, turpināsies taupības politika un līdz ar to vēl vairāk samazināsies algas un sociālie maksājumi. Lai gan tiek atzīts, ka obligātie priekšnosacījumi ekonomiskās un monetārās savienības ilglaicīgai dzīvotspējai šobrīd vēl nav izpildīti, tomēr esot jāturpina ieteiktā līdzšinējās pretkrīzes politikas īstenošana un ilgstoša institucionalizācija. EESK uzskata, ka tā ir pretruna.

| 4.1.2. | Pašreizējā (arī salīdzinājumā ar ASV un Japānu) katastrofālā ekonomiskā situācija eurozonā netiek saistīta ar ilgstošo pretkrīzes politiku, bet gan ar dažu dalībvalstu pārāk mazo konkurētspēju atšķirīgas atalgojuma attīstības un valstu budžeta deficīta dēļ. EESK pauž nožēlu, ka makroekonomikas politikas īstermiņa problēmas, piemēram, inflācija un deflācija, kā arī anticikliskas politikas trūkums, sākot ar 2010. gadu, un pārāk vājais pieprasījums, tiek ignorētas un paredzēts turpināt tālejošu asimetrisku pielāgošanās politiku. Pieci priekšsēdētāji diemžēl nemaz nav ņēmuši vērā krīzes laikā atklājušos galveno problēmu, proti, ka – atšķirībā no ASV, Japānas un Apvienotās Karalistes – eurozonai kā vienam veselumam pietrūkst “pēdējās instances kreditora”. |
| --- | --- |

4.1.2.

Pašreizējā (arī salīdzinājumā ar ASV un Japānu) katastrofālā ekonomiskā situācija eurozonā netiek saistīta ar ilgstošo pretkrīzes politiku, bet gan ar dažu dalībvalstu pārāk mazo konkurētspēju atšķirīgas atalgojuma attīstības un valstu budžeta deficīta dēļ. EESK pauž nožēlu, ka makroekonomikas politikas īstermiņa problēmas, piemēram, inflācija un deflācija, kā arī anticikliskas politikas trūkums, sākot ar 2010. gadu, un pārāk vājais pieprasījums, tiek ignorētas un paredzēts turpināt tālejošu asimetrisku pielāgošanās politiku. Pieci priekšsēdētāji diemžēl nemaz nav ņēmuši vērā krīzes laikā atklājušos galveno problēmu, proti, ka – atšķirībā no ASV, Japānas un Apvienotās Karalistes – eurozonai kā vienam veselumam pietrūkst “pēdējās instances kreditora”.

| 4.1.3. | Ārpus uzmanības loka ir atstātas centrālo banku atšķirīgās pieejas, kas ASV un Apvienotajai Karalistei ļāva salīdzinoši ātri atkopties, bet Eiropā situāciju sākumā pasliktināja. Anticikliskas stabilizācijas politikas vietā būtu jāstiprina esošie ekonomikas pārvaldības instrumenti, citastarp izmantojot valstu konkurences padomes, kas koncentrējas uz parādu līmeņa (aizņemto līdzekļu īpatsvara) samazināšanu un pievēršas uz ražīgumu orientētai algu attīstībai. EESK pauž nožēlu, ka netika izmantota iespēja pārbaudīt, vai regulējuma pamati ir ilgtspējīgi ilgākā laika posmā, un papildināt tos ar spēcīgāku Eiropas perspektīvu. |
| --- | --- |

4.1.3.

Ārpus uzmanības loka ir atstātas centrālo banku atšķirīgās pieejas, kas ASV un Apvienotajai Karalistei ļāva salīdzinoši ātri atkopties, bet Eiropā situāciju sākumā pasliktināja. Anticikliskas stabilizācijas politikas vietā būtu jāstiprina esošie ekonomikas pārvaldības instrumenti, citastarp izmantojot valstu konkurences padomes, kas koncentrējas uz parādu līmeņa (aizņemto līdzekļu īpatsvara) samazināšanu un pievēršas uz ražīgumu orientētai algu attīstībai. EESK pauž nožēlu, ka netika izmantota iespēja pārbaudīt, vai regulējuma pamati ir ilgtspējīgi ilgākā laika posmā, un papildināt tos ar spēcīgāku Eiropas perspektīvu.

| 4.1.4. | EESK pauž nožēlu, jo faktu, ka ekonomikas attīstība ir ievērojami sliktāka, nekā prognozēts, priekšsēdētāji saista tikai ar to, ka ekonomikas pārvaldības jaunie mehānismi, kā arī krīzes skarto valstu pielāgošanās programmas ir nepietiekami izmantotas un nepietiekami izstrādātas. Ekonomiskās savienības izveides pabeigšanā pārmērīgi uzsverot dalībvalstu strukturālās reformas un cenu konkurētspēju (1. nodaļa), nav ņemts vērā fakts, ka strukturālās reformas un algu noteikšana ir temats pastāvīgās sarunās un problēmu risināšanā vietējā līmenī, kur tiek ievēroti demokrātijas principi. Taču pieci priekšsēdētāji tādējādi sevi pozicionē kā ārēji dalībnieki, kas vēlas dalībvalstis ciešāk tuvināt patvaļīgi noteiktiem kritērijiem, nestiprinot demokrātisko leģitimitāti un neradot atbildības izjūtu. |
| --- | --- |

4.1.4.

EESK pauž nožēlu, jo faktu, ka ekonomikas attīstība ir ievērojami sliktāka, nekā prognozēts, priekšsēdētāji saista tikai ar to, ka ekonomikas pārvaldības jaunie mehānismi, kā arī krīzes skarto valstu pielāgošanās programmas ir nepietiekami izmantotas un nepietiekami izstrādātas. Ekonomiskās savienības izveides pabeigšanā pārmērīgi uzsverot dalībvalstu strukturālās reformas un cenu konkurētspēju (1. nodaļa), nav ņemts vērā fakts, ka strukturālās reformas un algu noteikšana ir temats pastāvīgās sarunās un problēmu risināšanā vietējā līmenī, kur tiek ievēroti demokrātijas principi. Taču pieci priekšsēdētāji tādējādi sevi pozicionē kā ārēji dalībnieki, kas vēlas dalībvalstis ciešāk tuvināt patvaļīgi noteiktiem kritērijiem, nestiprinot demokrātisko leģitimitāti un neradot atbildības izjūtu.

| 4.1.5. | Tāpēc EESK pauž bažas, ka pilnvērtīgas fiskālās savienības perspektīvas trūkums ziņojumā vēl vairāk deleģitimēs eurozonu dalībvalstīs, it īpaši tāpēc, ka “to pašu zāļu intensīvāka lietošana” neuzlabos visu tās iedzīvotāju ekonomisko labklājību un turpinās dominēt nacionālas valsts perspektīva. Ierosinātos pasākumus darba tirgu un sociālo sistēmu integrācijai EESK uzskata par pilnīgi nepietiekamiem, cita starpā tāpēc, ka atšķirībā no priekšsēdētāju retorikas censties panākt “sociālu AAA reitingu” eurozonai tiem tiek piešķirta otršķirīga nozīme. EESK uzskata, ka sociālas savienības attīstība ir demokrātiskas un sociālas EMS neatņemama sastāvdaļa, nevis piedēklis. |
| --- | --- |

4.1.5.

Tāpēc EESK pauž bažas, ka pilnvērtīgas fiskālās savienības perspektīvas trūkums ziņojumā vēl vairāk deleģitimēs eurozonu dalībvalstīs, it īpaši tāpēc, ka “to pašu zāļu intensīvāka lietošana” neuzlabos visu tās iedzīvotāju ekonomisko labklājību un turpinās dominēt nacionālas valsts perspektīva. Ierosinātos pasākumus darba tirgu un sociālo sistēmu integrācijai EESK uzskata par pilnīgi nepietiekamiem, cita starpā tāpēc, ka atšķirībā no priekšsēdētāju retorikas censties panākt “sociālu AAA reitingu” eurozonai tiem tiek piešķirta otršķirīga nozīme. EESK uzskata, ka sociālas savienības attīstība ir demokrātiskas un sociālas EMS neatņemama sastāvdaļa, nevis piedēklis.

4.2.   
  “Bruegel” analīze un priekšlikumi

   (15)

| 4.2.1. | Eiropas ideju laboratorija Bruegel konstatē, ka ekonomikas un monetārajai savienībai jau no pašiem tās pirmsākumiem ir bijušas raksturīgas būtiskas ekonomisko, sociālo un politisko priekšnosacījumu atšķirības, kuru dēļ dalībvalstīs ir pieļautas politiskās kļūdas un izveidota neatbilstīga Eiropas ekonomikas pārvaldība. Ideju laboratorija piedāvā veikt ekonomikas pārvaldības reformu banku savienības un finanšu sektora makrouzraudzības jomās, darbaspēka vienības izmaksu atšķirību novēršanā un fiskālās politikas pārvaldībā; šīs reformas rezultātā tiktu nodrošināts atsevišķo dalībvalstu ilgtspējīgs budžets un resursi banku un valsts parādu krīzes gadījumā. EESK nesen ir iesniegusi ļoti līdzīgus priekšlikumus savos atzinumos (16). |
| --- | --- |

4.2.1.

Eiropas ideju laboratorija Bruegel konstatē, ka ekonomikas un monetārajai savienībai jau no pašiem tās pirmsākumiem ir bijušas raksturīgas būtiskas ekonomisko, sociālo un politisko priekšnosacījumu atšķirības, kuru dēļ dalībvalstīs ir pieļautas politiskās kļūdas un izveidota neatbilstīga Eiropas ekonomikas pārvaldība. Ideju laboratorija piedāvā veikt ekonomikas pārvaldības reformu banku savienības un finanšu sektora makrouzraudzības jomās, darbaspēka vienības izmaksu atšķirību novēršanā un fiskālās politikas pārvaldībā; šīs reformas rezultātā tiktu nodrošināts atsevišķo dalībvalstu ilgtspējīgs budžets un resursi banku un valsts parādu krīzes gadījumā. EESK nesen ir iesniegusi ļoti līdzīgus priekšlikumus savos atzinumos (16).

| 4.2.2. | Arī kapitāla plūsmas no valstīm ar budžeta pārpalikumu ir veicinājušas pārkaršanu un no tās izrietošo nominālā atalgojuma pieaugumu valstīs ar deficītu. Finansiālajai nelīdzsvarotībai līdz šim ir pievērsts pārāk maz uzmanības. Tas ir pretrunā nolūkam padziļināt finanšu tirgus integrāciju. |
| --- | --- |

4.2.2.

Arī kapitāla plūsmas no valstīm ar budžeta pārpalikumu ir veicinājušas pārkaršanu un no tās izrietošo nominālā atalgojuma pieaugumu valstīs ar deficītu. Finansiālajai nelīdzsvarotībai līdz šim ir pievērsts pārāk maz uzmanības. Tas ir pretrunā nolūkam padziļināt finanšu tirgus integrāciju.

| 4.2.3. | Procikliskā fiskālā politika laikā no 2011. līdz 2013. gadam un anticikliskās politikas trūkums 2014. gadā nevajadzīgi vēl vairāk saasināja sociālās grūtības (17). Tādēļ politikā kopā ar nepieciešamajām strukturālajām reformām būtu arī jāpaver cilvēkiem iespējas, piemēram, radot labvēlīgu vidi privātiem ieguldījumiem, atjaunot ilgtermiņa nodarbinātību. Turklāt politikā būtu jāiekļauj pasākumi konkurētspējas stiprināšanai, lai radītu ienākumus un labklājību, kas visiem garantē sociālo stabilitāti. Tādēļ EESK viennozīmīgi piekrīt secinājumam, ka īstermiņā ir steidzami jāpalielina kopējais ekonomiskais pieprasījums un inflācija. Turklāt ECB ir jāatbrīvo no fiskālās politikas uzdevumiem un darbaspēka vienības izmaksu pielāgošanas, kas nav tās kompetencē, bet ko tā tomēr de facto veic citu iestāžu politiskās bezdarbības dēļ. |
| --- | --- |

4.2.3.

Procikliskā fiskālā politika laikā no 2011. līdz 2013. gadam un anticikliskās politikas trūkums 2014. gadā nevajadzīgi vēl vairāk saasināja sociālās grūtības (17). Tādēļ politikā kopā ar nepieciešamajām strukturālajām reformām būtu arī jāpaver cilvēkiem iespējas, piemēram, radot labvēlīgu vidi privātiem ieguldījumiem, atjaunot ilgtermiņa nodarbinātību. Turklāt politikā būtu jāiekļauj pasākumi konkurētspējas stiprināšanai, lai radītu ienākumus un labklājību, kas visiem garantē sociālo stabilitāti. Tādēļ EESK viennozīmīgi piekrīt secinājumam, ka īstermiņā ir steidzami jāpalielina kopējais ekonomiskais pieprasījums un inflācija. Turklāt ECB ir jāatbrīvo no fiskālās politikas uzdevumiem un darbaspēka vienības izmaksu pielāgošanas, kas nav tās kompetencē, bet ko tā tomēr de facto veic citu iestāžu politiskās bezdarbības dēļ.

| 4.2.4. | EESK uzskata, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai pievērstos demokrātiskās leģitimitātes pamatjautājumiem. EESK pārliecināti atbalsta eurozonas pilnīgu “parlamentarizāciju” (plaša EP komiteja ar visiem deputātiem no EMS, kā arī to valstu deputātiem, kuras vēlas pievienoties eurozonai). COSAC ietvaros (18) ir jāuzlabo arī eurozonas parlamentāriešu koordinācija EMS jautājumos. |
| --- | --- |

4.2.4.

EESK uzskata, ka ir jāpieliek lielākas pūles, lai pievērstos demokrātiskās leģitimitātes pamatjautājumiem. EESK pārliecināti atbalsta eurozonas pilnīgu “parlamentarizāciju” (plaša EP komiteja ar visiem deputātiem no EMS, kā arī to valstu deputātiem, kuras vēlas pievienoties eurozonai). COSAC ietvaros (18) ir jāuzlabo arī eurozonas parlamentāriešu koordinācija EMS jautājumos.

| 4.2.5. | Pati COSAC 2014. gadā norādīja, ka daudzi parlamenti vēl nav pietiekami iesaistīti, un pauda bažas, ka tādējādi ir traucēta saikne starp iedzīvotājiem un ES. Tā mudina Komisiju un Padomi sadarboties ar Parlamenta deputātiem un sniegt konkrētus priekšlikumus situācijas uzlabošanai (19). Fiskālā pakta 13. pantā paredzētās līdzdalības formas gan ir vērstas pareizajā virzienā, tomēr ar tām nepietiek, lai panāktu reālu parlamentarizāciju. |
| --- | --- |

4.2.5.

Pati COSAC 2014. gadā norādīja, ka daudzi parlamenti vēl nav pietiekami iesaistīti, un pauda bažas, ka tādējādi ir traucēta saikne starp iedzīvotājiem un ES. Tā mudina Komisiju un Padomi sadarboties ar Parlamenta deputātiem un sniegt konkrētus priekšlikumus situācijas uzlabošanai (19). Fiskālā pakta 13. pantā paredzētās līdzdalības formas gan ir vērstas pareizajā virzienā, tomēr ar tām nepietiek, lai panāktu reālu parlamentarizāciju.

4.3.   
  Visu ekonomikas dalībnieku lielāka atbildība

| 4.3.1. | Demokrātiskas un sociālas EMS veidošanā būtiska nozīme ir atšķirību mazināšanai darba tirgu, atalgojuma noteikšanas sistēmu un sociālo sistēmu darbībā. Federāla sistēma ar vienotu Eiropas darba tirgu, tostarp vienotām iestādēm un sociālajām sistēmām, kā tas ir ASV, īstermiņā raugoties, nešķiet īstenojama. Turklāt būtu simetriski jāstiprina makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra (MIP) un tajā jāiesaista sociālie partneri. |
| --- | --- |

4.3.1.

Demokrātiskas un sociālas EMS veidošanā būtiska nozīme ir atšķirību mazināšanai darba tirgu, atalgojuma noteikšanas sistēmu un sociālo sistēmu darbībā. Federāla sistēma ar vienotu Eiropas darba tirgu, tostarp vienotām iestādēm un sociālajām sistēmām, kā tas ir ASV, īstermiņā raugoties, nešķiet īstenojama. Turklāt būtu simetriski jāstiprina makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūra (MIP) un tajā jāiesaista sociālie partneri.

| 4.3.2. | EESK norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības pēdējo gadu ekonomiski politiskie mērķi labāk jāsaskaņo ar ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un jānovērš ekonomisko un politisko mērķu iespējamie konflikti. Atbilstoši horizontālajai sociālajai klauzulai ir jāveic visu Eiropas semestra pasākumu sociālās ietekmes novērtējums. Tā rezultāti ir jāpublisko un jāapspriež gan valstu, gan Eiropas līmenī. EESK savas kompetences robežās var to atbalstīt. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESK norāda, ka daži ekonomikas pārvaldības pēdējo gadu ekonomiski politiskie mērķi labāk jāsaskaņo ar ES sociāli politiskajiem mērķiem LESD 4. panta 2. punkta izpratnē un jānovērš ekonomisko un politisko mērķu iespējamie konflikti. Atbilstoši horizontālajai sociālajai klauzulai ir jāveic visu Eiropas semestra pasākumu sociālās ietekmes novērtējums. Tā rezultāti ir jāpublisko un jāapspriež gan valstu, gan Eiropas līmenī. EESK savas kompetences robežās var to atbalstīt.

| 4.3.3. | Piecu priekšsēdētāju ziņojumā minēta finanšu, fiskāla un politiska savienība, bet nav norādes uz sociālo savienību. Esot jāstiprina unikālais Eiropas modelis; par unikālu Eiropas sociālo modeli vairs nav ne runas. Ir gan centieni virzīties uz “sociālo AAA” ainu, taču ir vairāk nekā neskaidrs, kā to panākt padziļinātas EMS ietvaros. Sociālie jautājumi tiek minēti kā papildinājums vai saistībā ar dalībvalstu darba tirgu lielāku caurlaidību. Galvenie elementi ir obligātais sociālās aizsardzības minimums, efektīvas sociālās sistēmas dalībvalstīs, kā arī jaunas, darba tiesībām atbilstošas elastdrošības iniciatīvas, nesniedzot par to sīkāku skaidrojumu. |
| --- | --- |

4.3.3.

Piecu priekšsēdētāju ziņojumā minēta finanšu, fiskāla un politiska savienība, bet nav norādes uz sociālo savienību. Esot jāstiprina unikālais Eiropas modelis; par unikālu Eiropas sociālo modeli vairs nav ne runas. Ir gan centieni virzīties uz “sociālo AAA” ainu, taču ir vairāk nekā neskaidrs, kā to panākt padziļinātas EMS ietvaros. Sociālie jautājumi tiek minēti kā papildinājums vai saistībā ar dalībvalstu darba tirgu lielāku caurlaidību. Galvenie elementi ir obligātais sociālās aizsardzības minimums, efektīvas sociālās sistēmas dalībvalstīs, kā arī jaunas, darba tiesībām atbilstošas elastdrošības iniciatīvas, nesniedzot par to sīkāku skaidrojumu.

| 4.3.4. | Dalībvalstu valdībām ir liela atbildība par demokrātiskas un sociālas EMS turpmāko attīstību. Tas pats attiecas arī uz valstu un Eiropas sociālajiem partneriem, kuriem EMS veido visaptverošu ietvaru to atšķirīgajām atalgojuma noteikšanas un darba tirgus un sociālā nodrošinājuma politikas sistēmām. Būdami ekonomiskie un sociālie dalībnieki, tie izšķirošā mērā nosaka atbilstību EMS savienības kopīgajam stabilitātes mērķim. |
| --- | --- |

4.3.4.

Dalībvalstu valdībām ir liela atbildība par demokrātiskas un sociālas EMS turpmāko attīstību. Tas pats attiecas arī uz valstu un Eiropas sociālajiem partneriem, kuriem EMS veido visaptverošu ietvaru to atšķirīgajām atalgojuma noteikšanas un darba tirgus un sociālā nodrošinājuma politikas sistēmām. Būdami ekonomiskie un sociālie dalībnieki, tie izšķirošā mērā nosaka atbilstību EMS savienības kopīgajam stabilitātes mērķim.

| 4.3.5. | EESK atkārtoti konstatē, ka monetāra savienība ar atšķirīgu cenu un atalgojuma attīstību tās dalībvalstīs nenovēršami radīs viena un tā paša monetārā apgabala reģionu nelīdzsvarotību, kuros ārēji triecieni var izraisīt sociālu un politisku krīzi un vēl vairāk palielināt atšķirības (20). Tāpēc EESK uzskata, ka nav iespējams izvairīties no nopietnām debatēm par ekonomiskās un monetārās savienības stabilas arhitektūras veidošanu, kas iekļautu savstarpēju vienošanos par ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem, kā arī saskaņotu pārvaldību (21). No tā EESK secina, ka ir jāstiprina un jāpadziļina ES makroekonomiskais dialogs (MED) eurozonā. |
| --- | --- |

4.3.5.

EESK atkārtoti konstatē, ka monetāra savienība ar atšķirīgu cenu un atalgojuma attīstību tās dalībvalstīs nenovēršami radīs viena un tā paša monetārā apgabala reģionu nelīdzsvarotību, kuros ārēji triecieni var izraisīt sociālu un politisku krīzi un vēl vairāk palielināt atšķirības (20). Tāpēc EESK uzskata, ka nav iespējams izvairīties no nopietnām debatēm par ekonomiskās un monetārās savienības stabilas arhitektūras veidošanu, kas iekļautu savstarpēju vienošanos par ekonomiskajiem un sociālajiem mērķiem, kā arī saskaņotu pārvaldību (21). No tā EESK secina, ka ir jāstiprina un jāpadziļina ES makroekonomiskais dialogs (MED) eurozonā.

| 4.3.6. | Makroekonomisko dialogu Eiropadome uzsāka Ķelnē (1999. gada jūnijā), lai panāktu uz izaugsmi un stabilitāti ilgstoši orientētas makroekonomiskās politikas kombināciju, t. i., netraucētu mijiedarbību starp atalgojuma attīstību, monetāro politiku un fiskālo politiku. Tā mērķi šodien ir aktuālāki nekā jebkad: vairāk izaugsmes un darbvietu, saglabājot cenu stabilitāti, ražošanas potenciāla izsmelšana un potenciāla izaugsmes paaugstināšana (22). EESK pauž nožēlu, ka šis instruments gadu gaitā ir ticis “atšķaidīts” un kopš krīzes sākuma tas nav izmantots, lai demokratizētu ekonomikas pārvaldības instrumentus un stiprinātu līdzatbildības apziņu EMS kopīgajā monetārajā telpā. |
| --- | --- |

4.3.6.

Makroekonomisko dialogu Eiropadome uzsāka Ķelnē (1999. gada jūnijā), lai panāktu uz izaugsmi un stabilitāti ilgstoši orientētas makroekonomiskās politikas kombināciju, t. i., netraucētu mijiedarbību starp atalgojuma attīstību, monetāro politiku un fiskālo politiku. Tā mērķi šodien ir aktuālāki nekā jebkad: vairāk izaugsmes un darbvietu, saglabājot cenu stabilitāti, ražošanas potenciāla izsmelšana un potenciāla izaugsmes paaugstināšana (22). EESK pauž nožēlu, ka šis instruments gadu gaitā ir ticis “atšķaidīts” un kopš krīzes sākuma tas nav izmantots, lai demokratizētu ekonomikas pārvaldības instrumentus un stiprinātu līdzatbildības apziņu EMS kopīgajā monetārajā telpā.

| 4.3.7. | EESK ir pārliecināta, ka eurozonas makroekonomiskais dialogs (MED-EURO) var būtiski sekmēt ekonomiskās un monetārās savienības demokrātisku un sociālu turpmāko attīstību, ja vien dialogā iesaistīto dalībnieku loks izpilda tā prasības. Lai saglabātu dialoga uzturēšanas spēju MED-EURO ietvaros, dalībnieku skaits ir jāierobežo. Līdztekus sociālo partneru, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Komisijas pārstāvjiem (pilnībā saglabājot to autonomiju un neatkarību) tajā līdztiesīgi būtu jāpiedalās arī Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro jautājumu komitejas priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESK ir pārliecināta, ka eurozonas makroekonomiskais dialogs (MED-EURO) var būtiski sekmēt ekonomiskās un monetārās savienības demokrātisku un sociālu turpmāko attīstību, ja vien dialogā iesaistīto dalībnieku loks izpilda tā prasības. Lai saglabātu dialoga uzturēšanas spēju MED-EURO ietvaros, dalībnieku skaits ir jāierobežo. Līdztekus sociālo partneru, Eiropas Centrālās bankas, Eurogrupas un Komisijas pārstāvjiem (pilnībā saglabājot to autonomiju un neatkarību) tajā līdztiesīgi būtu jāpiedalās arī Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro jautājumu komitejas priekšsēdētājam.

| 4.3.8. | EESK uzskata, ka MED-EURO ir jāsapulcējas vismaz divas reizes gadā un jākļūst par EMS ekonomikas pārvaldības neatņemamu sastāvdaļu. Tā rezultāti un secinājumi būtu jāņem vērā, gan izstrādājot gada izaugsmes pētījumu, gan arī rezultātu pārskatu (scoreboard) un konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Monetārās, budžeta un algu politikas kopējā kontekstā EMS iespējams veidot uzticēšanos un panākt lielāku konverģenci, neapdraudot darba koplīgumu slēgšanas autonomiju. Tas – analoģiski Stabilitātes un izaugsmes paktam– nodrošinātu pārredzamas visu ekonomikas dalībnieku (pašu-) atbildības augstāku pakāpi un darbotos kā “Stabilitātes un nodarbinātības pakts”. Šajā saistībā EESK uzsver, cik nozīmīga ir netraucēta monetārās, budžeta un atalgojuma attīstības politikas mijiedarbība lielākai izaugsmei un nodarbinātībai, kā rezultātā tiktu stiprināta uzticība monetārajai savienībai. |
| --- | --- |

4.3.8.

EESK uzskata, ka MED-EURO ir jāsapulcējas vismaz divas reizes gadā un jākļūst par EMS ekonomikas pārvaldības neatņemamu sastāvdaļu. Tā rezultāti un secinājumi būtu jāņem vērā, gan izstrādājot gada izaugsmes pētījumu, gan arī rezultātu pārskatu (scoreboard) un konkrētām valstīm adresētus ieteikumus. Monetārās, budžeta un algu politikas kopējā kontekstā EMS iespējams veidot uzticēšanos un panākt lielāku konverģenci, neapdraudot darba koplīgumu slēgšanas autonomiju. Tas – analoģiski Stabilitātes un izaugsmes paktam– nodrošinātu pārredzamas visu ekonomikas dalībnieku (pašu-) atbildības augstāku pakāpi un darbotos kā “Stabilitātes un nodarbinātības pakts”. Šajā saistībā EESK uzsver, cik nozīmīga ir netraucēta monetārās, budžeta un atalgojuma attīstības politikas mijiedarbība lielākai izaugsmei un nodarbinātībai, kā rezultātā tiktu stiprināta uzticība monetārajai savienībai.

| 4.3.9. | Tādējādi tiek izvēlēta no piecu priekšsēdētāju priekšlikuma atšķirīga pieeja – analoģiski Bruegel priekšlikumam – izveidot valstu konkurences iestādes, kas sekotu līdzi algu noteikšanas procesiem valstu līmenī. Saskaņā ar piecu priekšsēdētāju priekšlikumu minētās valstu konkurences iestādes būtu arī jākoordinē Eiropas līmenī. Pirms ziņojuma izstrādes būtu bijis lietderīgi apspriesties ar sociālajiem partneriem, jo šādā formā priekšsēdētāju priekšlikumam ir maz izredžu gūt panākumus. |
| --- | --- |

4.3.9.

Tādējādi tiek izvēlēta no piecu priekšsēdētāju priekšlikuma atšķirīga pieeja – analoģiski Bruegel priekšlikumam – izveidot valstu konkurences iestādes, kas sekotu līdzi algu noteikšanas procesiem valstu līmenī. Saskaņā ar piecu priekšsēdētāju priekšlikumu minētās valstu konkurences iestādes būtu arī jākoordinē Eiropas līmenī. Pirms ziņojuma izstrādes būtu bijis lietderīgi apspriesties ar sociālajiem partneriem, jo šādā formā priekšsēdētāju priekšlikumam ir maz izredžu gūt panākumus.

| 4.3.10. | Nākotnes perspektīvas: EMS bez dziļām institucionālām un politiskām reformām vienmēr paliks trausla. Komiteja ir nopietni nobažījusies par ES stabilitāti, jo nepieciešamās reformas – ar vai bez izmaiņām Līgumā – vienmēr tiek veiktas pēdējā brīdī un reaģējot uz ievērojamu spiedienu. Atkal jāstiprina sociālā, politiskā un ekonomiskā kohēzija Eiropas Savienībā un jāturpina veicināt saskanīgu ekonomisko un monetāro integrāciju kā pamatu labi funkcionējošai EMS. Bez drosmīgiem parlamentu deputātiem, politiķiem un sociālajiem partneriem, kas gan valstu, gan Eiropas līmenī vadītu diskusiju ar pilsonisko sabiedrību un cīnītos par labākajiem risinājumiem, funkcionējoša EMS nevar izdoties. |
| --- | --- |

4.3.10.

Nākotnes perspektīvas: EMS bez dziļām institucionālām un politiskām reformām vienmēr paliks trausla. Komiteja ir nopietni nobažījusies par ES stabilitāti, jo nepieciešamās reformas – ar vai bez izmaiņām Līgumā – vienmēr tiek veiktas pēdējā brīdī un reaģējot uz ievērojamu spiedienu. Atkal jāstiprina sociālā, politiskā un ekonomiskā kohēzija Eiropas Savienībā un jāturpina veicināt saskanīgu ekonomisko un monetāro integrāciju kā pamatu labi funkcionējošai EMS. Bez drosmīgiem parlamentu deputātiem, politiķiem un sociālajiem partneriem, kas gan valstu, gan Eiropas līmenī vadītu diskusiju ar pilsonisko sabiedrību un cīnītos par labākajiem risinājumiem, funkcionējoša EMS nevar izdoties.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Heribert Prantl“Eiropa – sapnis vai murgs” (Europa – Traum oder Alptraum), referāts Ludvigsburgā 2013. gada 14. jūlijā.

1

Heribert Prantl

Europa – Traum oder Alptraum

(2)  “Eiropas Parlaments, fiskālais pakts un ES iestādes: kritisks iztirzājums” (The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a “critical engagement); Elmar Brok (PPE, DE), Roberto Gualtieri (S&D, IT) un Guy Verhofstadt (ALDE, BE).

2

The EP, the Fiscal compact and the EU-institutions: a “critical engagement

Elmar Brok

PPE

Roberto Gualtieri

S&D

Guy Verhofstadt

ALDE

(3)  Eiropas Komisija “Nodarbinātība un sociālās norises Eiropā 2014. gadā” (Employment and Social Developments in Europe 2014), 2015. gada 15. janvāris, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lv&pubId=7736

3

Employment and Social Developments in Europe

(4)  Beļģijas, Dānijas, Vācijas, Francijas, Itālijas, Luksemburgas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles un Spānijas ārlietu ministru Eiropas nākotnes attīstības darba grupas 2012. gada 17. septembra nobeiguma ziņojums.

4

(5)  Turpat, 2. lpp. un turpmāk.

5

(6)  Ciešā sadarbībā ar priekšsēdētājiem Barroso, Juncker un Draghi.

6

Barroso

Juncker

Draghi

(7)  “Gatavošanās nākamajiem pasākumiem labākai ekonomikas pārvaldībai eurozonā”, Jean Claude Juncker iesniegts analītisks ziņojums, kas sagatavots ciešā sadarbībā ar Donald Tusk, Jeroen Dijsselbloem un Mario Draghi. Neformāla Eiropadomes sanāksme 2015. gada 12. februārī.

7

Jean Claude Juncker

Donald Tusk

Jeroen Dijsselbloem

Mario Draghi

(8)  Piecu priekšsēdētāju ziņojums “Ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”, http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_lv.pdf

8

(9)  EESK atzinums par tematu “Stratēģijas “Eiropa 2020” novērtējums” (OV C 12, 15.1.2015., 105. lpp.).

9

(10)  COM(2013) 690 final, “Par Ekonomikas un monetārās savienības sociālās dimensijas pastiprināšanu”.

10

(11)  EESK atzinums “Sociālā dialoga struktūra un organizācija reālas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) kontekstā” (OV C 458, 19.12.2014., 1. lpp.).

11

(12)  Eiropas Komisijas priekšsēdētājs, Eiropadomes priekšsēdētājs, Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs, Eurogrupas priekšsēdētājs un Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs.

12

(13)  Sk. 8. zemsvītras piezīmi. Turpmāk tiks aplūkoti tikai ar šo atzinumu saistītie ziņojuma temati.

13

(14)  EESK atzinums “EMS izveides pabeigšana: politiskais pīlārs” (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.).

14

(15)  André Sapir, Guntram Wolff “Euro-area governance: what to reform and how to do it”, 2015. gada 27. februāris, http://www.bruegel.org/publications/publication-detail/publication/870-euro-area-governance-what-to-reform-and-how-to-do-it/

15

André Sapir, Guntram Wolff “Euro-area governance: what to reform and how to do it”

(16)  EESK atzinumi “EMS izveides pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam” (OV C 451, 16.12.2014., 10. lpp.) un “Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs” (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.).

16

(17)  Zsolt Darvas un Olga Tschekassin “Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04”, 2015. gada marts.

17

Zsolt Darvas

Olga Tschekassin “Poor and under pressure: the social impact of Europe’s fiscal consolidation, Bruegel Policy Contribution 2015/04”

(18)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

18

(19)  XLIX COSAC priekšlikums, Dublina, 2014. gada jūnijs.

19

XLIX COSAC

(20)  EESK atzinums “Jauno tiesību aktu par ekonomikas pārvaldību sociālās sekas” (OV C 143, 22.5.2012., 23. lpp.).

20

(21)  Sk. 14. zemsvītras piezīmi.

21

(22)  Eiropadomes Rezolūcija par Eiropas nodarbinātības paktu, Eiropadome, Ķelne, 1999. gada 3. un 4. jūnijs.

22

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/40

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principi”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/08)

| Ziņotājs: | Bernd SCHLÜTER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernd SCHLÜTER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Efektīvu un uzticamu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveides principi”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 1. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē) ar 130 balsīm par, 46 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai sociālajā politikā skaidrāk jānosaka stratēģiskās prioritātes. Šajā saistībā jāizdara arī secinājumi no krīzes, krīzes politikas un iedzīvotāju uzticēšanās zuduma. |
| --- | --- |

1.1.

EESK uzskata, ka Eiropas Savienībai sociālajā politikā skaidrāk jānosaka stratēģiskās prioritātes. Šajā saistībā jāizdara arī secinājumi no krīzes, krīzes politikas un iedzīvotāju uzticēšanās zuduma.

| 1.2. | EESK rosina Komisiju, īstenojot darba pamatprogrammu, izstrādāt vispārējus sociālās politikas principus, par kuriem Komiteja minējusi priekšlikumus šā atzinuma 4. punktā. Tos var iekļaut, piemēram, pamatiniciatīvā, pārvaldības noteikumos vai baltajā grāmatā. Šā darba pamatā jābūt uzlabotai salīdzināmu datu vākšanai ES līmenī un dalībvalstīs. Lai raksturotu sociālā nodrošinājuma sistēmu kvalitāti, nepietiek tikai ar ieguldījumu rādītājiem (cik daudz līdzekļu dalībvalstīs tērē konkrētam sociālā nodrošinājuma veidam). |
| --- | --- |

1.2.

EESK rosina Komisiju, īstenojot darba pamatprogrammu, izstrādāt vispārējus sociālās politikas principus, par kuriem Komiteja minējusi priekšlikumus šā atzinuma 4. punktā. Tos var iekļaut, piemēram, pamatiniciatīvā, pārvaldības noteikumos vai baltajā grāmatā. Šā darba pamatā jābūt uzlabotai salīdzināmu datu vākšanai ES līmenī un dalībvalstīs. Lai raksturotu sociālā nodrošinājuma sistēmu kvalitāti, nepietiek tikai ar ieguldījumu rādītājiem (cik daudz līdzekļu dalībvalstīs tērē konkrētam sociālā nodrošinājuma veidam).

| 1.3. | Izstrādājot sociālās politikas principus, kas nodrošinātu augstu sociālo standartu konverģenci, jāņem vērā dalībvalstu kompetence un sociālo sistēmu politiskās un kultūras atšķirības, un, cik vien iespējams, jācenšas panākt dalībvalstu vienprātību. |
| --- | --- |

1.3.

Izstrādājot sociālās politikas principus, kas nodrošinātu augstu sociālo standartu konverģenci, jāņem vērā dalībvalstu kompetence un sociālo sistēmu politiskās un kultūras atšķirības, un, cik vien iespējams, jācenšas panākt dalībvalstu vienprātību.

| 1.4. | Efektīvāk organizētos Eiropas semestros (1) sociālās politikas principiem jābūt arī turpmāko dalībvalstīm adresēto ieteikumu satura pamatā. Principi jāpiemēro arī struktūrfondu un atvērtās koordinācijas metodes izmantošanā un sociālās ietekmes novērtēšanā saskaņā ar LESD 9. pantu. Īstenojot pasākumus, jācenšas panākt arī saistoša obligātā sociālās aizsardzības minimuma (Minimum Social Protection Floor) noteikšanu. Šim nolūkam jāizmanto jau izveidotais juridiskais pamats. |
| --- | --- |

1.4.

Efektīvāk organizētos Eiropas semestros (1) sociālās politikas principiem jābūt arī turpmāko dalībvalstīm adresēto ieteikumu satura pamatā. Principi jāpiemēro arī struktūrfondu un atvērtās koordinācijas metodes izmantošanā un sociālās ietekmes novērtēšanā saskaņā ar LESD 9. pantu. Īstenojot pasākumus, jācenšas panākt arī saistoša obligātā sociālās aizsardzības minimuma (Minimum Social Protection Floor) noteikšanu. Šim nolūkam jāizmanto jau izveidotais juridiskais pamats.

| 1.5. | Sociālās politikas principiem jābūt arī ES iestāžu rīcības pamatā, it īpaši ekonomikas pārvaldības, budžeta kontroles un krīžu pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

1.5.

Sociālās politikas principiem jābūt arī ES iestāžu rīcības pamatā, it īpaši ekonomikas pārvaldības, budžeta kontroles un krīžu pārvaldības jomā.

| 1.6. | Sociālie partneri ir nozīmīgi dalībnieki it īpaši paritārajās sociālās apdrošināšanas sistēmās, kā arī citās sistēmās, kas izveidotas, risinot sociālo partneru sarunas. Tie ir jāiesaista sociālās politikas principu izstrādē. Arī pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kā arī sociālo dienestu, sociālo uzņēmumu, pašvaldību, valstu sociālo lietu pārvalžu, sociālās apdrošināšanas iestāžu, izmantotāju un patērētāju apvienības ir jāiesaista atbilstoši to kompetences jomām. |
| --- | --- |

1.6.

Sociālie partneri ir nozīmīgi dalībnieki it īpaši paritārajās sociālās apdrošināšanas sistēmās, kā arī citās sistēmās, kas izveidotas, risinot sociālo partneru sarunas. Tie ir jāiesaista sociālās politikas principu izstrādē. Arī pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, kā arī sociālo dienestu, sociālo uzņēmumu, pašvaldību, valstu sociālo lietu pārvalžu, sociālās apdrošināšanas iestāžu, izmantotāju un patērētāju apvienības ir jāiesaista atbilstoši to kompetences jomām.

| 1.7. | Šajā atzinumā EESK min konkrētus priekšlikumus attiecībā uz sociālās politikas principiem sociālā nodrošinājuma sistēmu jomā. Mērķis ir paaugstināt gan sociālās aizsardzības, gan sociālās drošības un veselības aprūpes sistēmu sniegto pakalpojumu efektivitāti un palielināt to uzticamību neatkarīgi no pakalpojumu sniedzēja veida un pakalpojuma veida. Ar šiem priekšlikumiem EESK galvenokārt vēlas panākt, lai visās ES dalībvalstīs būtu nodrošināti mūsdienīgi un uz sabiedrisko labumu vērsti sociālie pakalpojumi, kuriem ir juridisks un finansiāls pamats. |
| --- | --- |

1.7.

Šajā atzinumā EESK min konkrētus priekšlikumus attiecībā uz sociālās politikas principiem sociālā nodrošinājuma sistēmu jomā. Mērķis ir paaugstināt gan sociālās aizsardzības, gan sociālās drošības un veselības aprūpes sistēmu sniegto pakalpojumu efektivitāti un palielināt to uzticamību neatkarīgi no pakalpojumu sniedzēja veida un pakalpojuma veida. Ar šiem priekšlikumiem EESK galvenokārt vēlas panākt, lai visās ES dalībvalstīs būtu nodrošināti mūsdienīgi un uz sabiedrisko labumu vērsti sociālie pakalpojumi, kuriem ir juridisks un finansiāls pamats.

| 1.8. | EESK ņem vērā sistēmu dažādību un pievērš uzmanību arī tādiem apsvērumiem kā sociālā nodrošinājuma mērķi, veidi un saturs, solidaritātes un individuālās atbildības saistība, juridiskās garantijas, finansējums un kvalitāte. Komiteja aplūko arī izmantotāju un sociālo dienestu stāvokli. Komiteja uzskata, ka sociālais pamatnodrošinājums ir jāgarantē, pamatojoties uz kopīgiem ES līmeņa noteikumiem. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ņem vērā sistēmu dažādību un pievērš uzmanību arī tādiem apsvērumiem kā sociālā nodrošinājuma mērķi, veidi un saturs, solidaritātes un individuālās atbildības saistība, juridiskās garantijas, finansējums un kvalitāte. Komiteja aplūko arī izmantotāju un sociālo dienestu stāvokli. Komiteja uzskata, ka sociālais pamatnodrošinājums ir jāgarantē, pamatojoties uz kopīgiem ES līmeņa noteikumiem.

2.   Ievads – vispārīga informācija un pašreizējais stāvoklis

| 2.1. | Eiropas sociālās politikas pamatā cita starpā ir cilvēktiesības, pasaules karos gūtās atziņas (2), līgumā nostiprinātais sociālās tirgus ekonomikas princips, stratēģijas “ES 2020” mērķi, ražīgas tautsaimniecības vajadzības, uzdevums novērst nabadzību, līguma sadaļas par sociālo, nodarbinātības un veselības aizsardzības politiku, sociālās kohēzijas mērķis un kopīgie konkurences noteikumi saskaņā ar LES 3. pantu. Saskaņā ar LESD 151. pantu sociālās politikas mērķis cita starpā ir veicināt nodarbinātību, uzlabot dzīves apstākļus, pienācīga sociālā aizsardzība un cīņa pret atstumtību. Eiropas sociālais modelis ir izpausme vienreizīgai vērtību un kultūru kopienai (3), kurā demokrātija un tiesiska valsts ir saistītas ar sociālo atbildību un solidaritāti. EESK vēlētos šo modeli stiprināt un nodrošināt tā ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas sociālās politikas pamatā cita starpā ir cilvēktiesības, pasaules karos gūtās atziņas (2), līgumā nostiprinātais sociālās tirgus ekonomikas princips, stratēģijas “ES 2020” mērķi, ražīgas tautsaimniecības vajadzības, uzdevums novērst nabadzību, līguma sadaļas par sociālo, nodarbinātības un veselības aizsardzības politiku, sociālās kohēzijas mērķis un kopīgie konkurences noteikumi saskaņā ar LES 3. pantu. Saskaņā ar LESD 151. pantu sociālās politikas mērķis cita starpā ir veicināt nodarbinātību, uzlabot dzīves apstākļus, pienācīga sociālā aizsardzība un cīņa pret atstumtību. Eiropas sociālais modelis ir izpausme vienreizīgai vērtību un kultūru kopienai (3), kurā demokrātija un tiesiska valsts ir saistītas ar sociālo atbildību un solidaritāti. EESK vēlētos šo modeli stiprināt un nodrošināt tā ilgtspēju.

| 2.2. | EESK ir pārliecināta, ka sociālajai politikai gan kā tādai, gan arī kā izaugsmes un nodarbinātības ilgtspējīgas veicināšanas līdzeklim
   (4) ir jābūt vienam no ES politikas pīlāriem. Komiteja atzinīgi vērtē līdzšinējos sasniegumus nodarbinātības politikā, dažās koordinācijas jomās un darba aizsardzības jomā. EESK vēlreiz atkārto, ka efektīvu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveide ir ieguldījums (5), un norāda uz sociālās politikas neesamības nemateriālajām, sociālajām un materiālajām izmaksām. EESK uzskata, ka ražīga un novatoriska tautsaimniecība un uzticams, efektīvs un iedarbīgs sociālais nodrošinājums ir savstarpēji atkarīgi. Mūsdienām atbilstošas sociālās sistēmas var palielināt tautsaimniecību noturību pret krīzēm, veicina nodarbinātību un pašas paver lielas nodarbinātības iespējas arī neizdevīgā stāvoklī esošos reģionos (6). Tā kā dzīvojam modernā tehnoloģiju un informācijas sabiedrībā un vērojamas noteiktas demogrāfiskās attīstības tendences (7) un imigrācija, mazi izdevumi tādās jomās kā aktīva iekļaušana un iespēju radīšana darba meklētājiem, bērniem un jauniešiem nerada ilgtspējīgas priekšrocības konkurences jomā. Sistēmu turpmāka attīstīšana, pamatojoties uz kopīgiem principiem, var palīdzēt Eiropas Savienībā veicināt lielāku iespēju vienlīdzību un taisnīgu konkurenci. |
| --- | --- |

2.2.

EESK ir pārliecināta, ka sociālajai politikai gan kā tādai, gan arī kā izaugsmes un nodarbinātības ilgtspējīgas veicināšanas līdzeklim
   (4) ir jābūt vienam no ES politikas pīlāriem. Komiteja atzinīgi vērtē līdzšinējos sasniegumus nodarbinātības politikā, dažās koordinācijas jomās un darba aizsardzības jomā. EESK vēlreiz atkārto, ka efektīvu sociālā nodrošinājuma sistēmu izveide ir ieguldījums (5), un norāda uz sociālās politikas neesamības nemateriālajām, sociālajām un materiālajām izmaksām. EESK uzskata, ka ražīga un novatoriska tautsaimniecība un uzticams, efektīvs un iedarbīgs sociālais nodrošinājums ir savstarpēji atkarīgi. Mūsdienām atbilstošas sociālās sistēmas var palielināt tautsaimniecību noturību pret krīzēm, veicina nodarbinātību un pašas paver lielas nodarbinātības iespējas arī neizdevīgā stāvoklī esošos reģionos (6). Tā kā dzīvojam modernā tehnoloģiju un informācijas sabiedrībā un vērojamas noteiktas demogrāfiskās attīstības tendences (7) un imigrācija, mazi izdevumi tādās jomās kā aktīva iekļaušana un iespēju radīšana darba meklētājiem, bērniem un jauniešiem nerada ilgtspējīgas priekšrocības konkurences jomā. Sistēmu turpmāka attīstīšana, pamatojoties uz kopīgiem principiem, var palīdzēt Eiropas Savienībā veicināt lielāku iespēju vienlīdzību un taisnīgu konkurenci.

| 2.3. | Sociālā nodrošinājuma, veselības aprūpes un tām pielīdzināmu sistēmu mērķis arī ir radīt nepieciešamo sociālo līdzsvaru, mazināt nabadzību, nodrošināt iztikas atbalstu un sociālo saskaņu. Gandrīz ikviens Savienības iedzīvotājs noteiktos dzīves posmos ir atkarīgs no sociālo dienestu atbalsta. Sociālās sistēmas nodrošina pienācīgu vecuma pensiju un kvalificētu aprūpi, tajā skaitā cilvēkiem, kuriem nepieciešama kopšana un palīdzība. |
| --- | --- |

2.3.

Sociālā nodrošinājuma, veselības aprūpes un tām pielīdzināmu sistēmu mērķis arī ir radīt nepieciešamo sociālo līdzsvaru, mazināt nabadzību, nodrošināt iztikas atbalstu un sociālo saskaņu. Gandrīz ikviens Savienības iedzīvotājs noteiktos dzīves posmos ir atkarīgs no sociālo dienestu atbalsta. Sociālās sistēmas nodrošina pienācīgu vecuma pensiju un kvalificētu aprūpi, tajā skaitā cilvēkiem, kuriem nepieciešama kopšana un palīdzība.

| 2.4. | Darba devēji un darba ņēmēji ir ieinteresēti, piemēram, lai darbu varētu saskaņot ar ģimenes dzīvi, lai tiktu veicināta veselība un radītas iespējas. Profesionāli sociālie dienesti palīdz attīstīt komunikācijas un ikdienas prasmes, sekmē jaunu prasmju apguvi un sniedz atbalstu atkarības problēmu gadījumos, krīzes situācijās un saistībā ar aprūpi un audzināšanu ģimenē. |
| --- | --- |

2.4.

Darba devēji un darba ņēmēji ir ieinteresēti, piemēram, lai darbu varētu saskaņot ar ģimenes dzīvi, lai tiktu veicināta veselība un radītas iespējas. Profesionāli sociālie dienesti palīdz attīstīt komunikācijas un ikdienas prasmes, sekmē jaunu prasmju apguvi un sniedz atbalstu atkarības problēmu gadījumos, krīzes situācijās un saistībā ar aprūpi un audzināšanu ģimenē.

| 2.5. | EESK apzinās, ka sociālo sistēmu efektivitātes, uzticamības un sasniegto rezultātu jomā ir vērojamas lielas atšķirības
   (8). Lai arī daudzās dalībvalstīs ir izveidotas labi funkcionējošas sistēmas, tomēr visām dalībvalstīm noderētu kopīga apspriešanās par sociālās politikas jautājumiem. Ne visur tiek nodrošināti sociālie pabalsti, kas garantē iztikas minimumu (minimālie ienākumi), profesionāli sociālie pakalpojumi, kā arī efektīva iekļaušana darba tirgū un sabiedrībā. It īpaši veselības aprūpe bieži vien nav pieejama visiem cilvēkiem, piemēram, ja viņi nevar atļauties oficiāli vai neoficiāli pieprasītos maksājumus. Ne visos reģionos un dalībvalstīs ir pieejami profesionālie pakalpojumi, tajā skaitā ambulatorā aprūpe, atbalsts cilvēkiem ar invaliditāti, atbalsts audzināšanas un attīstības problēmu gadījumā. EESK konstatē, ka solidārās finansēšanas un juridisko garantiju jomā ir vajadzīgi daži uzlabojumi. |
| --- | --- |

2.5.

EESK apzinās, ka sociālo sistēmu efektivitātes, uzticamības un sasniegto rezultātu jomā ir vērojamas lielas atšķirības
   (8). Lai arī daudzās dalībvalstīs ir izveidotas labi funkcionējošas sistēmas, tomēr visām dalībvalstīm noderētu kopīga apspriešanās par sociālās politikas jautājumiem. Ne visur tiek nodrošināti sociālie pabalsti, kas garantē iztikas minimumu (minimālie ienākumi), profesionāli sociālie pakalpojumi, kā arī efektīva iekļaušana darba tirgū un sabiedrībā. It īpaši veselības aprūpe bieži vien nav pieejama visiem cilvēkiem, piemēram, ja viņi nevar atļauties oficiāli vai neoficiāli pieprasītos maksājumus. Ne visos reģionos un dalībvalstīs ir pieejami profesionālie pakalpojumi, tajā skaitā ambulatorā aprūpe, atbalsts cilvēkiem ar invaliditāti, atbalsts audzināšanas un attīstības problēmu gadījumā. EESK konstatē, ka solidārās finansēšanas un juridisko garantiju jomā ir vajadzīgi daži uzlabojumi.

| 2.6. | Nesen veiktā Bertelsmann fonda pētījumā (9) ir norādīts uz ievērojamām sociālo sistēmu efektivitātes atšķirībām, secināts, ka satraukumu rada nabadzības un bagātības attīstības tendences Eiropas Savienībā un visās dalībvalstīs, un pieprasīta aktīvāka ES iesaistīšanās sociālajā politikā. Pētījums liecina, ka efektīvas sociālās sistēmas ir iespējamas arī tad, ja IKP ir salīdzinoši zems, un nepilnīgas sociālās sistēmas vērojamas arī tur, kur IKP ir relatīvi augsts. Nabadzības tendences apdraud sociālo saskaņu un ekonomisko attīstību (10). Uz dalībvalstu atšķirībām, kas arvien palielinās, un satraucošajām politiskajām tendencēm būtu jāreaģē arī ar priekšlikumiem, kuri attiecas uz sociālo politiku. |
| --- | --- |

2.6.

Nesen veiktā Bertelsmann fonda pētījumā (9) ir norādīts uz ievērojamām sociālo sistēmu efektivitātes atšķirībām, secināts, ka satraukumu rada nabadzības un bagātības attīstības tendences Eiropas Savienībā un visās dalībvalstīs, un pieprasīta aktīvāka ES iesaistīšanās sociālajā politikā. Pētījums liecina, ka efektīvas sociālās sistēmas ir iespējamas arī tad, ja IKP ir salīdzinoši zems, un nepilnīgas sociālās sistēmas vērojamas arī tur, kur IKP ir relatīvi augsts. Nabadzības tendences apdraud sociālo saskaņu un ekonomisko attīstību (10). Uz dalībvalstu atšķirībām, kas arvien palielinās, un satraucošajām politiskajām tendencēm būtu jāreaģē arī ar priekšlikumiem, kuri attiecas uz sociālo politiku.

| 2.7. | Būtu jāuzlabo dalībvalstīm adresēto ieteikumu un krīzes politikas saturiskais pamats. Eiropas Savienībai nebūtu jāizvirza novēlotas prasības veikt humanitārus pasākumus, bet gan jāievēro konsekventi sociālās politikas principi. Apšaubāmajai no nodokļiem finansētajai banku riska darījumu kompensācijai jābūt atbildīgā attiecībā pret ieguldījumiem sociālo sistēmu darbības spējas nodrošināšanā. Vienotā tirgus noteikumi, piemēram, valsts atbalsta un publiskā iepirkuma tiesību normas, jau tagad ievērojami ietekmē sociālās sistēmas un sociālos dienestus, taču minētā ietekme no sociālās politikas viedokļa nav skaidri novērtēta. |
| --- | --- |

2.7.

Būtu jāuzlabo dalībvalstīm adresēto ieteikumu un krīzes politikas saturiskais pamats. Eiropas Savienībai nebūtu jāizvirza novēlotas prasības veikt humanitārus pasākumus, bet gan jāievēro konsekventi sociālās politikas principi. Apšaubāmajai no nodokļiem finansētajai banku riska darījumu kompensācijai jābūt atbildīgā attiecībā pret ieguldījumiem sociālo sistēmu darbības spējas nodrošināšanā. Vienotā tirgus noteikumi, piemēram, valsts atbalsta un publiskā iepirkuma tiesību normas, jau tagad ievērojami ietekmē sociālās sistēmas un sociālos dienestus, taču minētā ietekme no sociālās politikas viedokļa nav skaidri novērtēta.

| 2.8. | Atbilstoši līgumā nostiprinātajam jaunajam sociālās tirgus ekonomikas
   (11) mērķim vienotā tirgus politika būtu jāpapildina ar sociālās politikas elementiem (12). EESK norāda uz pēdējā laikā izskanējušām ierosmēm (13) un mudina Komisiju un Eiropadomi konkretizēt un īstenot paziņojumus par sociālo politiku (14). |
| --- | --- |

2.8.

Atbilstoši līgumā nostiprinātajam jaunajam sociālās tirgus ekonomikas
   (11) mērķim vienotā tirgus politika būtu jāpapildina ar sociālās politikas elementiem (12). EESK norāda uz pēdējā laikā izskanējušām ierosmēm (13) un mudina Komisiju un Eiropadomi konkretizēt un īstenot paziņojumus par sociālo politiku (14).

| 2.9. | Jaunu Eiropas sociālās politikas posmu var sākt, veicot, piemēram, šādus priekšdarbus: Padome jau 1992. gadā pieprasīja noteikt garantētu ienākumu minimumu (15). 2000. gadā tā izstrādāja sociālo programmu. Saskaņā ar Eiropas Sociālās hartas 12. pantu dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas. ES līgumos ir minēti sociālās kohēzijas un vispārējas nozīmes pakalpojumu aizsardzības mērķi (16). SDO (17) ir publicējusi sociālo sistēmu pamatstandartus. Baltā grāmata par ES sociālo politiku ir pieņemta 1994. gadā. ES līmenī ir noteiktas tiesības uz iztikas līdzekļiem
   (18). Svarīgi kritēriji atrodami ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām. |
| --- | --- |

2.9.

Jaunu Eiropas sociālās politikas posmu var sākt, veicot, piemēram, šādus priekšdarbus: Padome jau 1992. gadā pieprasīja noteikt garantētu ienākumu minimumu (15). 2000. gadā tā izstrādāja sociālo programmu. Saskaņā ar Eiropas Sociālās hartas 12. pantu dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas. ES līgumos ir minēti sociālās kohēzijas un vispārējas nozīmes pakalpojumu aizsardzības mērķi (16). SDO (17) ir publicējusi sociālo sistēmu pamatstandartus. Baltā grāmata par ES sociālo politiku ir pieņemta 1994. gadā. ES līmenī ir noteiktas tiesības uz iztikas līdzekļiem
   (18). Svarīgi kritēriji atrodami ANO Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām.

| 2.10. | EESK pieņemtajā atzinumā SOC/482 saskaņoti ar Parlamentu (19), Reģionu komiteju (20) un apvienībām prasīts noteikt pienācīgu ienākumu minimumu (21). Komiteja arī aktīvi paudusi viedokli par tādiem jautājumiem kā sociālais nodrošinājums, sociālie uzņēmumi, sociālie ieguldījumi, nodarbinātība, LESD 9. pants, jaunatnes iniciatīva, ekonomikas pārvaldība un sabiedriskie pakalpojumi. Šajā atzinumā vairākkārt izmantoti EESK un citi ES dokumenti, kurus visus nav iespējams pieminēt. |
| --- | --- |

2.10.

EESK pieņemtajā atzinumā SOC/482 saskaņoti ar Parlamentu (19), Reģionu komiteju (20) un apvienībām prasīts noteikt pienācīgu ienākumu minimumu (21). Komiteja arī aktīvi paudusi viedokli par tādiem jautājumiem kā sociālais nodrošinājums, sociālie uzņēmumi, sociālie ieguldījumi, nodarbinātība, LESD 9. pants, jaunatnes iniciatīva, ekonomikas pārvaldība un sabiedriskie pakalpojumi. Šajā atzinumā vairākkārt izmantoti EESK un citi ES dokumenti, kurus visus nav iespējams pieminēt.

3.   Vispārīgas piezīmes – atzinuma mērķi un saturs

| 3.1. | EESK šajā atzinumā īpašu uzmanību velta vienam nepieciešamās sociālās politikas programmas aspektam: nepieciešamībai paaugstināt gan sociālās aizsardzības, gan sociālās drošības un veselības aprūpes sistēmu darbības efektivitāti un palielināt to uzticamību. EESK atsaucas uz “sociālo nodrošinājumu”, kuru pilnībā vai daļēji finansē no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas sistēmām un kurš kontrolējamā veidā ar sociālo tiesību normām vai ar paritāriem nolīgumiem ir iekļauts publisko iestāžu kompetencē sociālās politikas jomā. Pakalpojuma sniedzēja veidam šajā saistībā nav izšķirošas nozīmes. “Sociālo nodrošinājumu” šā atzinuma izpratnē var sniegt publiskās pārvaldes iestādes un pašvaldības, sociālās apdrošināšanas iestādes, neatkarīgi sociālie uzņēmumi, labdarības organizācijas un uzņēmumi, kuriem ir dažāds juridiskais statuss. Ja minētie pakalpojumu sniedzēji sociālos pakalpojumus sniedz paši, attiecībā uz tiem šajā atzinumā lietots jēdziens “sociālie dienesti”. Jēdziens “sociālais nodrošinājums” šajā atzinumā aptver visus nodrošinājuma veidus, tajā skaitā pakalpojumus un naudas pabalstus sociālajā un veselības aprūpes sektorā. Jēdziens “sociālā apdrošināšana” nozīmē paritāru un/vai likumā noteiktu sociālo apdrošināšanu un/vai savstarpēju apdrošināšanu, kas pilda noteiktu funkciju ar sociālajām tiesībām vai paritāri regulētās sociālā nodrošinājuma sistēmās. |
| --- | --- |

3.1.

EESK šajā atzinumā īpašu uzmanību velta vienam nepieciešamās sociālās politikas programmas aspektam: nepieciešamībai paaugstināt gan sociālās aizsardzības, gan sociālās drošības un veselības aprūpes sistēmu darbības efektivitāti un palielināt to uzticamību. EESK atsaucas uz “sociālo nodrošinājumu”, kuru pilnībā vai daļēji finansē no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas sistēmām un kurš kontrolējamā veidā ar sociālo tiesību normām vai ar paritāriem nolīgumiem ir iekļauts publisko iestāžu kompetencē sociālās politikas jomā. Pakalpojuma sniedzēja veidam šajā saistībā nav izšķirošas nozīmes. “Sociālo nodrošinājumu” šā atzinuma izpratnē var sniegt publiskās pārvaldes iestādes un pašvaldības, sociālās apdrošināšanas iestādes, neatkarīgi sociālie uzņēmumi, labdarības organizācijas un uzņēmumi, kuriem ir dažāds juridiskais statuss. Ja minētie pakalpojumu sniedzēji sociālos pakalpojumus sniedz paši, attiecībā uz tiem šajā atzinumā lietots jēdziens “sociālie dienesti”. Jēdziens “sociālais nodrošinājums” šajā atzinumā aptver visus nodrošinājuma veidus, tajā skaitā pakalpojumus un naudas pabalstus sociālajā un veselības aprūpes sektorā. Jēdziens “sociālā apdrošināšana” nozīmē paritāru un/vai likumā noteiktu sociālo apdrošināšanu un/vai savstarpēju apdrošināšanu, kas pilda noteiktu funkciju ar sociālajām tiesībām vai paritāri regulētās sociālā nodrošinājuma sistēmās.

| 3.2. | Sociālo sistēmu, pakalpojumu, jēdzienu un to satura daudzveidība nozīmē, ka debatēs par sociālo politiku un tulkojumos pret to jāattiecas ļoti uzmanīgi. Dalībvalstu sistēmas atbilst šo valstu sociālajai politikai, kultūrai un vēsturei. Sistēmas būtu tālāk jāattīsta atbilstīgi Eiropas sociālajam modelim. Starp sistēmu daudzveidību un nepieciešamajiem kopīgajiem principiem jāpanāk saprātīgs līdzsvars (22). |
| --- | --- |

3.2.

Sociālo sistēmu, pakalpojumu, jēdzienu un to satura daudzveidība nozīmē, ka debatēs par sociālo politiku un tulkojumos pret to jāattiecas ļoti uzmanīgi. Dalībvalstu sistēmas atbilst šo valstu sociālajai politikai, kultūrai un vēsturei. Sistēmas būtu tālāk jāattīsta atbilstīgi Eiropas sociālajam modelim. Starp sistēmu daudzveidību un nepieciešamajiem kopīgajiem principiem jāpanāk saprātīgs līdzsvars (22).

| 3.3. | Eiropas Savienībai būtu jāizveido kopīga telpa debatēm par sociālo politiku, jāizstrādā mūsdienīgi standarti un pašai jānāk klajā ar ierosmēm. Tai būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu turpmākās attīstības konverģence. Sociālās politikas principi var veidot saturisku pamatu Komisijas ieteikumiem, it īpaši saistībā ar Eiropas semestri, stratēģiju “Eiropa 2020”, atvērto koordinācijas metodi un sociālās ietekmes novērtēšanu saskaņā ar LESD 9. pantu (23). Šādiem principiem vajadzētu veidot saturisku pamatu arī saistošam obligātajam sociālās aizsardzības minimumam, kā arī pašu ES iestāžu rīcībai un pārvaldības pasākumiem (24), it īpaši krīžu pārvaldības, budžeta kontroles un ekonomikas pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropas Savienībai būtu jāizveido kopīga telpa debatēm par sociālo politiku, jāizstrādā mūsdienīgi standarti un pašai jānāk klajā ar ierosmēm. Tai būtu jāveicina sociālās aizsardzības sistēmu turpmākās attīstības konverģence. Sociālās politikas principi var veidot saturisku pamatu Komisijas ieteikumiem, it īpaši saistībā ar Eiropas semestri, stratēģiju “Eiropa 2020”, atvērto koordinācijas metodi un sociālās ietekmes novērtēšanu saskaņā ar LESD 9. pantu (23). Šādiem principiem vajadzētu veidot saturisku pamatu arī saistošam obligātajam sociālās aizsardzības minimumam, kā arī pašu ES iestāžu rīcībai un pārvaldības pasākumiem (24), it īpaši krīžu pārvaldības, budžeta kontroles un ekonomikas pārvaldības jomā.

| 3.4. | Būtu jāizvērtē sociālā nodrošinājuma sistēmu dzīvotspēja. Sociālie dienesti, saglabājot to konceptuālo autonomiju, būtu jāpiesaista demokrātiski leģitimētiem sabiedriskā labuma mērķiem. |
| --- | --- |

3.4.

Būtu jāizvērtē sociālā nodrošinājuma sistēmu dzīvotspēja. Sociālie dienesti, saglabājot to konceptuālo autonomiju, būtu jāpiesaista demokrātiski leģitimētiem sabiedriskā labuma mērķiem.

| 3.5. | Par iedzīvotāju sociālo nodrošinājumu parasti lemj publiskās sociālo lietu pārvaldes, sociālās apdrošināšanas iestādes vai trešās personas, kas ir pakalpojumu sniedzēji, piemēram, ārsti, kuri nozīmē konkrētu ārstēšanu. No lēmuma par nodrošinājuma garantēšanu jānošķir jautājums par nodrošinājuma sniegšanu un finansēšanu: piemēram, izmantotājam tiek piešķirti tikai naudas pabalsti, uzliekot vai neuzliekot pienākumu izmantot konkrētus kvalificētus pakalpojumus. Ir tādi sociālie pakalpojumi, kurus sniedz tieši vietējās pašvaldības, citas sociālo lietu pārvaldes vai sociālās apdrošināšanas iestādes. Taču, ja tos sniedz patstāvīgi sociālie dienesti, tiesiskās attiecības un finansēšanu var regulēt ļoti dažādi: ir, piemēram, piešķiršanas sistēmas, vienošanās par pakalpojumu sniegšanu un atlīdzināšanu starp sociālajiem dienestiem un izmaksu sedzējiem, vēlāka izmaksu atlīdzināšana, kuponu sistēmas vai ar konkrētu lietu nesaistīts sociālo dienestu maksājums, it īpaši par konsultācijām un profilaksi. Līgumu un kuponu sistēmās publiskais izmaksu sedzējs finansē sociālo pakalpojumu tieši, pamatojoties uz lietu skaitu. Visām sistēmām būtu jāuzdod sev jautājums, vai tām ir pietiekamas tiesiskās garantijas un vai to izmantotājiem ir pietiekami daudz izvēles un līdzdarbības iespēju. |
| --- | --- |

3.5.

Par iedzīvotāju sociālo nodrošinājumu parasti lemj publiskās sociālo lietu pārvaldes, sociālās apdrošināšanas iestādes vai trešās personas, kas ir pakalpojumu sniedzēji, piemēram, ārsti, kuri nozīmē konkrētu ārstēšanu. No lēmuma par nodrošinājuma garantēšanu jānošķir jautājums par nodrošinājuma sniegšanu un finansēšanu: piemēram, izmantotājam tiek piešķirti tikai naudas pabalsti, uzliekot vai neuzliekot pienākumu izmantot konkrētus kvalificētus pakalpojumus. Ir tādi sociālie pakalpojumi, kurus sniedz tieši vietējās pašvaldības, citas sociālo lietu pārvaldes vai sociālās apdrošināšanas iestādes. Taču, ja tos sniedz patstāvīgi sociālie dienesti, tiesiskās attiecības un finansēšanu var regulēt ļoti dažādi: ir, piemēram, piešķiršanas sistēmas, vienošanās par pakalpojumu sniegšanu un atlīdzināšanu starp sociālajiem dienestiem un izmaksu sedzējiem, vēlāka izmaksu atlīdzināšana, kuponu sistēmas vai ar konkrētu lietu nesaistīts sociālo dienestu maksājums, it īpaši par konsultācijām un profilaksi. Līgumu un kuponu sistēmās publiskais izmaksu sedzējs finansē sociālo pakalpojumu tieši, pamatojoties uz lietu skaitu. Visām sistēmām būtu jāuzdod sev jautājums, vai tām ir pietiekamas tiesiskās garantijas un vai to izmantotājiem ir pietiekami daudz izvēles un līdzdarbības iespēju.

| 3.6. | Jo īpaši sociālās apdrošināšanas sistēmās nozīmīgu funkciju pilda sociālie partneri. Tādēļ ļoti svarīgi ir tos iesaistīt sociālās politikas principu noteikšanā. Sociālā nodrošinājuma sniegšanā liela nozīme ir valsts un pašvaldību sociālo lietu pārvaldēm, sociālās apdrošināšanas iestādēm, patstāvīgiem sociālajiem dienestiem. Tādēļ atbilstoši minēto struktūru kompetences jomām būtu konsekventi jāiesaista arī šo struktūru pārstāvji. |
| --- | --- |

3.6.

Jo īpaši sociālās apdrošināšanas sistēmās nozīmīgu funkciju pilda sociālie partneri. Tādēļ ļoti svarīgi ir tos iesaistīt sociālās politikas principu noteikšanā. Sociālā nodrošinājuma sniegšanā liela nozīme ir valsts un pašvaldību sociālo lietu pārvaldēm, sociālās apdrošināšanas iestādēm, patstāvīgiem sociālajiem dienestiem. Tādēļ atbilstoši minēto struktūru kompetences jomām būtu konsekventi jāiesaista arī šo struktūru pārstāvji.

| 3.7. | Apzinoties, ka ir jāatrod pienācīgs līdzsvars starp dalībvalstu kompetenci, kopējām Eiropas vērtībām un taisnīgu konkurenci ES teritorijā, turpinājumā ir minēti principi, kas varētu dot saturisku impulsu turpmākajiem ES sociālās politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

3.7.

Apzinoties, ka ir jāatrod pienācīgs līdzsvars starp dalībvalstu kompetenci, kopējām Eiropas vērtībām un taisnīgu konkurenci ES teritorijā, turpinājumā ir minēti principi, kas varētu dot saturisku impulsu turpmākajiem ES sociālās politikas pasākumiem.

4.   Sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipi

| 4.1. | Obligātā sociālās aizsardzības minimuma princips: sociālā pamatnodrošinājuma garantēšana, tajā skaitā iztikas nodrošinājums/ienākumu minimums cilvēkiem, kas negūst pietiekamus ienākumus, piemēram, no darba, pensijas un citiem sociālajiem maksājumiem. Saistībā ar šo principu jāizstrādā kopēji sociālā pamatnodrošinājuma rādītāji (25). Finansiālajam iztikas nodrošinājumam ir jāsedz vismaz reālās izmaksas, kas saistītas ar pārtiku, mājokli, apģērbu, ūdeni, enerģiju un veselības pamataprūpi. |
| --- | --- |

4.1.

Obligātā sociālās aizsardzības minimuma princips: sociālā pamatnodrošinājuma garantēšana, tajā skaitā iztikas nodrošinājums/ienākumu minimums cilvēkiem, kas negūst pietiekamus ienākumus, piemēram, no darba, pensijas un citiem sociālajiem maksājumiem. Saistībā ar šo principu jāizstrādā kopēji sociālā pamatnodrošinājuma rādītāji (25). Finansiālajam iztikas nodrošinājumam ir jāsedz vismaz reālās izmaksas, kas saistītas ar pārtiku, mājokli, apģērbu, ūdeni, enerģiju un veselības pamataprūpi.

| 4.2. | Nepieciešamības princips: mūsdienīgu un profesionālu visdažādākajās problēmsituācijās nepieciešamu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izveide un sniegšana: tajā skaitā ģimenēm, cilvēkiem ar invaliditāti, slimniekiem, bezdarbniekiem, vientuļajiem vecākiem, bērniem, personām, kas kopj piederīgos, bēgļiem, jauniešiem (26) ar attīstības traucējumiem, vecākiem, kuriem ir bērnu audzināšanas grūtības, kā arī saistībā ar aprūpi mājās un citiem ar mājsaimniecību saistītiem pakalpojumiem (27), palīdzību pārmērīgu parādsaistību gadījumā (28), atkarības problēmām, bezpajumtniecību un psihosociālām problēmām. Efektīvi sociālie pakalpojumi ir, piemēram, konsultācijas, aprūpe, uzraudzība, kopšana, iespēju nodrošināšana un audzināšana, ārstēšana un terapija (29). Tā kā bezdarba iemesli ir dažādi un būtu jāizvairās no lejupejošas spirāles, kas ved nabadzībā, būtu lietderīgi ar juridiski garantētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem atbalstīt ātru atgriešanos darba tirgū un līdz atgriešanās brīdim visiem darba meklētājiem piešķirt pieņemamu pabalstu, it īpaši jauniešiem, kuri vēlas uzsākt darba gaitas, un sievietēm, kas pēc ilgāka nodarbinātības pārtraukuma vēlas atgriezties darba tirgū. |
| --- | --- |

4.2.

Nepieciešamības princips: mūsdienīgu un profesionālu visdažādākajās problēmsituācijās nepieciešamu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izveide un sniegšana: tajā skaitā ģimenēm, cilvēkiem ar invaliditāti, slimniekiem, bezdarbniekiem, vientuļajiem vecākiem, bērniem, personām, kas kopj piederīgos, bēgļiem, jauniešiem (26) ar attīstības traucējumiem, vecākiem, kuriem ir bērnu audzināšanas grūtības, kā arī saistībā ar aprūpi mājās un citiem ar mājsaimniecību saistītiem pakalpojumiem (27), palīdzību pārmērīgu parādsaistību gadījumā (28), atkarības problēmām, bezpajumtniecību un psihosociālām problēmām. Efektīvi sociālie pakalpojumi ir, piemēram, konsultācijas, aprūpe, uzraudzība, kopšana, iespēju nodrošināšana un audzināšana, ārstēšana un terapija (29). Tā kā bezdarba iemesli ir dažādi un būtu jāizvairās no lejupejošas spirāles, kas ved nabadzībā, būtu lietderīgi ar juridiski garantētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem atbalstīt ātru atgriešanos darba tirgū un līdz atgriešanās brīdim visiem darba meklētājiem piešķirt pieņemamu pabalstu, it īpaši jauniešiem, kuri vēlas uzsākt darba gaitas, un sievietēm, kas pēc ilgāka nodarbinātības pārtraukuma vēlas atgriezties darba tirgū.

| 4.3. | Konkrētības princips: skaidru sociālās politikas mērķu izvirzīšana attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, piemēram, iespēju un paaudžu taisnīgums, aktīva iekļaušana, nevienlīdzības mazināšana, darba un ģimenes dzīves saskaņošana, nodrošināšanās pret dzīves riskiem, profilakse, krīzes pasākumi, dalība darba un sabiedriskajā dzīvē, materiālais nodrošinājums vecumdienās, iespēju nodrošināšana utt. Saistībā ar minēto principu ir jāveic pamatots sociāli tiesiskais maksājumu veidu iedalījums, piemēram, pabalsts vai/un pakalpojums, ambulatorisks, stacionārs utt. Turklāt izmantotāja pašnoteikšanās tiesībām jābūt līdzsvarā ar sociālā nodrošinājuma efektivitātes mērķi. |
| --- | --- |

4.3.

Konkrētības princips: skaidru sociālās politikas mērķu izvirzīšana attiecībā uz sociālo nodrošinājumu, piemēram, iespēju un paaudžu taisnīgums, aktīva iekļaušana, nevienlīdzības mazināšana, darba un ģimenes dzīves saskaņošana, nodrošināšanās pret dzīves riskiem, profilakse, krīzes pasākumi, dalība darba un sabiedriskajā dzīvē, materiālais nodrošinājums vecumdienās, iespēju nodrošināšana utt. Saistībā ar minēto principu ir jāveic pamatots sociāli tiesiskais maksājumu veidu iedalījums, piemēram, pabalsts vai/un pakalpojums, ambulatorisks, stacionārs utt. Turklāt izmantotāja pašnoteikšanās tiesībām jābūt līdzsvarā ar sociālā nodrošinājuma efektivitātes mērķi.

| 4.4. | Pieejamības princips: sociālajam nodrošinājumam un it īpaši sociālajiem pakalpojumiem jābūt visur un vienmēr finansiāli un bez diskriminācijas pieejamiem. Pieejamību veicina solidārs un ilgtspējīgs finansējums, piedāvātā nodrošinājuma pārredzamība un konkrētas juridiskas garantijas ar iespējām iesniegt sūdzību un celt prasību. Piemaksas prasībām, ja tādas ir noteiktas, jābūt sociāli līdzsvarotām, un tās nedrīkst kļūt par šķērsli, kas ierobežo pieejamību. Birokrātiski pārbaudīt konkrētas palīdzības nepieciešamību var būt neproduktīvi noteiktos gadījumos, piemēram, ja runa ir par palīdzību atkarības problēmu vai psihosociālu problēmu skartiem cilvēkiem. Jo īpaši konsultāciju un profilakses pakalpojumi būtu aktīvi jāpiedāvā izmantotājiem. |
| --- | --- |

4.4.

Pieejamības princips: sociālajam nodrošinājumam un it īpaši sociālajiem pakalpojumiem jābūt visur un vienmēr finansiāli un bez diskriminācijas pieejamiem. Pieejamību veicina solidārs un ilgtspējīgs finansējums, piedāvātā nodrošinājuma pārredzamība un konkrētas juridiskas garantijas ar iespējām iesniegt sūdzību un celt prasību. Piemaksas prasībām, ja tādas ir noteiktas, jābūt sociāli līdzsvarotām, un tās nedrīkst kļūt par šķērsli, kas ierobežo pieejamību. Birokrātiski pārbaudīt konkrētas palīdzības nepieciešamību var būt neproduktīvi noteiktos gadījumos, piemēram, ja runa ir par palīdzību atkarības problēmu vai psihosociālu problēmu skartiem cilvēkiem. Jo īpaši konsultāciju un profilakses pakalpojumi būtu aktīvi jāpiedāvā izmantotājiem.

| 4.5. | Proporcionalitātes princips: sociālā nodrošinājuma veidam un apjomam jābūt piemērotam un vajadzīgam. Tas būtu jāņem vērā diskrecionāros lēmumos un tiesību aktos, kas attiecas uz sociālo jomu. Ar sociālo nodrošinājumu saistīto resursu apjomam jābūt samērīgam ar gaidāmo rezultātu. Proporcionalitātes princips arī būtu jāattiecina gan uz iedzīvotāju tiesiskajiem pienākumiem izmantot sociālo nodrošinājumu vai rīkoties citādi, gan uz tiesību un pienākumu samēru. |
| --- | --- |

4.5.

Proporcionalitātes princips: sociālā nodrošinājuma veidam un apjomam jābūt piemērotam un vajadzīgam. Tas būtu jāņem vērā diskrecionāros lēmumos un tiesību aktos, kas attiecas uz sociālo jomu. Ar sociālo nodrošinājumu saistīto resursu apjomam jābūt samērīgam ar gaidāmo rezultātu. Proporcionalitātes princips arī būtu jāattiecina gan uz iedzīvotāju tiesiskajiem pienākumiem izmantot sociālo nodrošinājumu vai rīkoties citādi, gan uz tiesību un pienākumu samēru.

| 4.6. | Solidaritātes princips: sociālā nodrošinājuma finansējuma pamatā galvenokārt vajadzētu būt solidārām sociālās apdrošināšanas sistēmām un taisnīgām, solidārām nodokļu sistēmām. Solidārā finansēšanā būtu jāiesaista iespējami visas sabiedrības grupas un sabiedrības slāņi. Šī dalība stiprinātu finansējuma uzticamību, atbalstu sabiedrībā un ilgtspēju. Nedeklarēts darbs (30) un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas kaitē sociālā nodrošinājuma sistēmām. Demogrāfiskās un ekonomiskās attīstības tendenču dēļ pamatota var būt visu ienākumu veidu, piem., arī no investīcijām gūto ienākumu, iesaistīšana. Finansējuma pamatu var uzlabot labāka nodokļu un finansēšanas sistēmu koordinācija Eiropas Savienībā. Vēlams regulārā finansējuma papildinājums ir privāti ieguldījumi, ziedojumi, pilsoņu un reliģisku organizāciju iesaistīšanās, kā arī fondu līdzekļu izmantošana, taču ar to nevar nodrošināt likumīgo tiesību garantēšanu un infrastruktūru. |
| --- | --- |

4.6.

Solidaritātes princips: sociālā nodrošinājuma finansējuma pamatā galvenokārt vajadzētu būt solidārām sociālās apdrošināšanas sistēmām un taisnīgām, solidārām nodokļu sistēmām. Solidārā finansēšanā būtu jāiesaista iespējami visas sabiedrības grupas un sabiedrības slāņi. Šī dalība stiprinātu finansējuma uzticamību, atbalstu sabiedrībā un ilgtspēju. Nedeklarēts darbs (30) un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas kaitē sociālā nodrošinājuma sistēmām. Demogrāfiskās un ekonomiskās attīstības tendenču dēļ pamatota var būt visu ienākumu veidu, piem., arī no investīcijām gūto ienākumu, iesaistīšana. Finansējuma pamatu var uzlabot labāka nodokļu un finansēšanas sistēmu koordinācija Eiropas Savienībā. Vēlams regulārā finansējuma papildinājums ir privāti ieguldījumi, ziedojumi, pilsoņu un reliģisku organizāciju iesaistīšanās, kā arī fondu līdzekļu izmantošana, taču ar to nevar nodrošināt likumīgo tiesību garantēšanu un infrastruktūru.

| 4.7. | Pašu atbildības princips: darba meklētāji, cilvēki, kuriem ir grūtības iekļauties darba dzīvē, un citi cilvēki būtu jāatbalsta ar sociālajiem pakalpojumiem un stimulu sistēmām, lai viņi spētu pilnībā vai daļēji nodrošināt iztiku paši saviem spēkiem. Ar paritāriem nolīgumiem, kuri papildina valsts sistēmu un kuru noslēgšanas un īstenošanas mērķis nav peļņas gūšana, būtu iedzīvotājiem jānodrošina papildu apdrošināšanas iespējas. Priekšnoteikums pietiekamai personīgās atbildības un sociālās atbildības spējai bieži vien ir profesionāls atbalsts, ar ko palīdz attīstīt profesionālo kvalifikāciju un personīgās spējas, piemēram, komunikācijas, sociālās un ikdienas prasmes. Lai rosinātu cilvēkus rūpēties par veselību, sociālā nodrošinājuma sistēmas, izmantojot preventīvus pasākumus un stimulus un nodrošinot patērētāju labāku aizsardzību, varētu veicināt veselīgu dzīvesveidu. |
| --- | --- |

4.7.

Pašu atbildības princips: darba meklētāji, cilvēki, kuriem ir grūtības iekļauties darba dzīvē, un citi cilvēki būtu jāatbalsta ar sociālajiem pakalpojumiem un stimulu sistēmām, lai viņi spētu pilnībā vai daļēji nodrošināt iztiku paši saviem spēkiem. Ar paritāriem nolīgumiem, kuri papildina valsts sistēmu un kuru noslēgšanas un īstenošanas mērķis nav peļņas gūšana, būtu iedzīvotājiem jānodrošina papildu apdrošināšanas iespējas. Priekšnoteikums pietiekamai personīgās atbildības un sociālās atbildības spējai bieži vien ir profesionāls atbalsts, ar ko palīdz attīstīt profesionālo kvalifikāciju un personīgās spējas, piemēram, komunikācijas, sociālās un ikdienas prasmes. Lai rosinātu cilvēkus rūpēties par veselību, sociālā nodrošinājuma sistēmas, izmantojot preventīvus pasākumus un stimulus un nodrošinot patērētāju labāku aizsardzību, varētu veicināt veselīgu dzīvesveidu.

| 4.8. | Līdzdalības princips: visiem pakalpojumiem pašiem vai apvienojumā ar citiem pakalpojumiem būtu jāveicina iedzīvotāju iekļaušanās sabiedrībā. Sociālā līdzdalība ietver arī profesionālu, kultūras, politisko līdzdalību, kā arī līdzdalību sabiedrības labklājības veidošanā. |
| --- | --- |

4.8.

Līdzdalības princips: visiem pakalpojumiem pašiem vai apvienojumā ar citiem pakalpojumiem būtu jāveicina iedzīvotāju iekļaušanās sabiedrībā. Sociālā līdzdalība ietver arī profesionālu, kultūras, politisko līdzdalību, kā arī līdzdalību sabiedrības labklājības veidošanā.

| 4.9. | Struktūras princips: saprātīgi jāveido juridiskās un finansiālās attiecības starp izmantotājiem un (atkarībā no sistēmas publiskiem vai attiecīgā gadījumā neatkarīgiem) sociālajiem dienestiem, publiskajām sociālās pārvaldes vai sociālās apdrošināšanas iestādēm. Ja neatkarīgi sociālie dienesti, piemēram, ar sociālās jomas tiesību aktiem un finansējumu ir iesaistīti publiskajās sociālā nodrošinājuma sistēmās, šo dienestu darbībai, it īpaši to finansējumam un pieejamībai ir jāatbilst šajā atzinumā minētajiem principiem. Šādi sociālie dienesti būtu jāfinansē solidāri un tiesiski tādā veidā, lai tie visiem iedzīvotājiem varētu piedāvāt augstvērtīgus pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.9.

Struktūras princips: saprātīgi jāveido juridiskās un finansiālās attiecības starp izmantotājiem un (atkarībā no sistēmas publiskiem vai attiecīgā gadījumā neatkarīgiem) sociālajiem dienestiem, publiskajām sociālās pārvaldes vai sociālās apdrošināšanas iestādēm. Ja neatkarīgi sociālie dienesti, piemēram, ar sociālās jomas tiesību aktiem un finansējumu ir iesaistīti publiskajās sociālā nodrošinājuma sistēmās, šo dienestu darbībai, it īpaši to finansējumam un pieejamībai ir jāatbilst šajā atzinumā minētajiem principiem. Šādi sociālie dienesti būtu jāfinansē solidāri un tiesiski tādā veidā, lai tie visiem iedzīvotājiem varētu piedāvāt augstvērtīgus pakalpojumus.

| 4.10. | Izmantotāju pašnoteikšanās princips: izmantotāji nav objekti, bet gan personas, kas iesaistītas palīdzības sniegšanā, un pilntiesīgi pakalpojumu saņēmēji. Saprātīgu izmaksu ietvaros viņiem vajadzētu būt izvēlei starp dažādiem pakalpojumu veidiem, piemēram, ambulatoro un stacionāro aprūpi un cita veida aprūpi, piemēram, aprūpes iestādēs. Piemērotais palīdzības veids ir atkarīgs no individuālās situācijas, konkrētas nepieciešamības pēc profesionālas palīdzības, par ko pārliecinās izglītoti speciālisti, cilvēku individuālajām vēlmēm, kā arī no atrašanās vietas. Ja neatkarīgi sociālie dienesti, piemēram, ar sociālās jomas tiesību aktiem un finansējumu ir iesaistīti publiskajās sociālā nodrošinājuma sistēmās, izmantotājiem vajadzētu būt iespējai izvēlēties starp dažādiem dienestiem. |
| --- | --- |

4.10.

Izmantotāju pašnoteikšanās princips: izmantotāji nav objekti, bet gan personas, kas iesaistītas palīdzības sniegšanā, un pilntiesīgi pakalpojumu saņēmēji. Saprātīgu izmaksu ietvaros viņiem vajadzētu būt izvēlei starp dažādiem pakalpojumu veidiem, piemēram, ambulatoro un stacionāro aprūpi un cita veida aprūpi, piemēram, aprūpes iestādēs. Piemērotais palīdzības veids ir atkarīgs no individuālās situācijas, konkrētas nepieciešamības pēc profesionālas palīdzības, par ko pārliecinās izglītoti speciālisti, cilvēku individuālajām vēlmēm, kā arī no atrašanās vietas. Ja neatkarīgi sociālie dienesti, piemēram, ar sociālās jomas tiesību aktiem un finansējumu ir iesaistīti publiskajās sociālā nodrošinājuma sistēmās, izmantotājiem vajadzētu būt iespējai izvēlēties starp dažādiem dienestiem.

| 4.11. | Juridiskās noteiktības princips: nodrošinājuma juridiskā garantēšana vai nu ar sociālās jomas tiesību aktiem vai līdzīgiem demokrātiski pamatotiem dalībvalstu tiesību instrumentiem. Vēlams, lai šāda regulējuma sociāli tiesiskais saturs būtu šāds: likumīgās tiesības, diskrecionāras klauzulas, izmantotāju līdzdalības pienākums, kā arī nodrošinājuma priekšnosacījumu, sūdzību un prasību iesniegšanas iespēju, attiecīgā gadījumā to privāto struktūru, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, publiskās kontroles, kvalitātes noteikumu un pieejamības garantiju, nepieciešamās infrastruktūras, finansējuma veidu un citu aspektu apraksts. Vismaz sociālā un veselības aprūpes pamatnodrošinājuma jomā būtu izmantotājiem jāgarantē nodrošināts tiesiskais stāvoklis, resp., likumīgās tiesības. Dažās nodrošinājuma jomās diskrecionāri lēmumi var būt apstākļiem atbilstošāki. Tiesiski jo īpaši ir jānodrošina neaizsargāto personu labklājības aizsardzība (31). Patstāvīgiem sociālajiem dienestiem nepieciešams aizsargāts juridiskais statuss un nediskriminējoša piekļuve pakalpojumu sniegšanai, ciktāl nav runa par monopolu sistēmām. Dažu dalībvalstu konstitucionālajos pamatos ar sociālas valsts noteikumu ir nostiprināta sociālās politikas nozīme un garantēts sociālais pamatnodrošinājums arī krīzes laikā. |
| --- | --- |

4.11.

Juridiskās noteiktības princips: nodrošinājuma juridiskā garantēšana vai nu ar sociālās jomas tiesību aktiem vai līdzīgiem demokrātiski pamatotiem dalībvalstu tiesību instrumentiem. Vēlams, lai šāda regulējuma sociāli tiesiskais saturs būtu šāds: likumīgās tiesības, diskrecionāras klauzulas, izmantotāju līdzdalības pienākums, kā arī nodrošinājuma priekšnosacījumu, sūdzību un prasību iesniegšanas iespēju, attiecīgā gadījumā to privāto struktūru, kas sniedz sabiedriskos pakalpojumus, publiskās kontroles, kvalitātes noteikumu un pieejamības garantiju, nepieciešamās infrastruktūras, finansējuma veidu un citu aspektu apraksts. Vismaz sociālā un veselības aprūpes pamatnodrošinājuma jomā būtu izmantotājiem jāgarantē nodrošināts tiesiskais stāvoklis, resp., likumīgās tiesības. Dažās nodrošinājuma jomās diskrecionāri lēmumi var būt apstākļiem atbilstošāki. Tiesiski jo īpaši ir jānodrošina neaizsargāto personu labklājības aizsardzība (31). Patstāvīgiem sociālajiem dienestiem nepieciešams aizsargāts juridiskais statuss un nediskriminējoša piekļuve pakalpojumu sniegšanai, ciktāl nav runa par monopolu sistēmām. Dažu dalībvalstu konstitucionālajos pamatos ar sociālas valsts noteikumu ir nostiprināta sociālās politikas nozīme un garantēts sociālais pamatnodrošinājums arī krīzes laikā.

| 4.12. | Sabiedrības interešu ievērošanas princips: it īpaši uzņēmumiem un organizācijām, kuru darbība vērsta uz sabiedrisko labumu un iesaistīšanos
   (32), tādiem kā bezpeļņas organizācijas, sociālie uzņēmumi, publiskie dienesti, apvienības, noteiktu veidu fondi un kooperatīvi, izmantotāju organizācijas un citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, būtu nepieciešami piemēroti finanšu un juridiskie priekšnoteikumi. Sociālās politikas kontekstā būtu plaši jāapspriež šajā jomā strādājošu uz peļņu orientētu uzņēmumu finansēšana no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas iemaksām, būtu jānodrošina atbilstošas kontroles un jāizveido vismaz satvars peļņas sadalei. |
| --- | --- |

4.12.

Sabiedrības interešu ievērošanas princips: it īpaši uzņēmumiem un organizācijām, kuru darbība vērsta uz sabiedrisko labumu un iesaistīšanos
   (32), tādiem kā bezpeļņas organizācijas, sociālie uzņēmumi, publiskie dienesti, apvienības, noteiktu veidu fondi un kooperatīvi, izmantotāju organizācijas un citi pilsoniskās sabiedrības dalībnieki, būtu nepieciešami piemēroti finanšu un juridiskie priekšnoteikumi. Sociālās politikas kontekstā būtu plaši jāapspriež šajā jomā strādājošu uz peļņu orientētu uzņēmumu finansēšana no nodokļiem vai sociālās apdrošināšanas iemaksām, būtu jānodrošina atbilstošas kontroles un jāizveido vismaz satvars peļņas sadalei.

| 4.13. | Pārredzamības princips: publisko līdzekļu izlietojumam sociālajos dienestos un publiskajās iestādēs ir jābūt pārredzamam. Juridiskajam pamatojumam, lēmumu par maksājumiem un piešķiršanu pamatojumiem utt. ir jābūt iedzīvotājiem pieejamiem. |
| --- | --- |

4.13.

Pārredzamības princips: publisko līdzekļu izlietojumam sociālajos dienestos un publiskajās iestādēs ir jābūt pārredzamam. Juridiskajam pamatojumam, lēmumu par maksājumiem un piešķiršanu pamatojumiem utt. ir jābūt iedzīvotājiem pieejamiem.

| 4.14. | Tīkla izveides princips: cilvēku ikdienas realitāte, dzīves norišu maiņa, jauni ģimenes veidi, novecošana un imigrācija rada nepieciešamību pēc integrētiem un tīklā savienotiem pakalpojumiem
   (33). Nevajadzētu pieļaut segregāciju, atstumtību un diskrimināciju. |
| --- | --- |

4.14.

Tīkla izveides princips: cilvēku ikdienas realitāte, dzīves norišu maiņa, jauni ģimenes veidi, novecošana un imigrācija rada nepieciešamību pēc integrētiem un tīklā savienotiem pakalpojumiem
   (33). Nevajadzētu pieļaut segregāciju, atstumtību un diskrimināciju.

| 4.15. | Izpildāmības princips: izmantotāju, sociālo lietu pārvalžu un sociālo dienestu tiesībām un pienākumiem jābūt tiesiski regulētiem un īstenojamiem. Ja par noteikumu pārkāpumu ir paredzētas sankcijas, resp., zaudējumu kompensēšana, tad jābūt iespējai, ka tās var izmantot ne tikai pret izmantotājiem, bet arī pret sociālo lietu pārvaldēm. |
| --- | --- |

4.15.

Izpildāmības princips: izmantotāju, sociālo lietu pārvalžu un sociālo dienestu tiesībām un pienākumiem jābūt tiesiski regulētiem un īstenojamiem. Ja par noteikumu pārkāpumu ir paredzētas sankcijas, resp., zaudējumu kompensēšana, tad jābūt iespējai, ka tās var izmantot ne tikai pret izmantotājiem, bet arī pret sociālo lietu pārvaldēm.

| 4.16. | Kvalitātes princips: sociālie pakalpojumi būtu jāsaista ar kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem. Vajadzību analīze, pasākumu plānošana un īstenošana būtu jāveic, pamatojoties uz sociālo zinātņu atziņām un specializētām ekspertzināšanām. Individualizēti pakalpojumi būtu jāstiprina ar izglītības pasākumiem, profesionalizāciju un pienācīgu atalgojumu un darba apstākļiem saskaņā ar darba koplīgumiem. Paraugs sociālajiem dienestiem adresēto ES ieteikumu jomā var būt Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā (34). Ja tas ir lietderīgs papildinājums, jāveicina brīvprātīgo piesaiste un palīdzība. |
| --- | --- |

4.16.

Kvalitātes princips: sociālie pakalpojumi būtu jāsaista ar kvalitātes nodrošināšanas pasākumiem. Vajadzību analīze, pasākumu plānošana un īstenošana būtu jāveic, pamatojoties uz sociālo zinātņu atziņām un specializētām ekspertzināšanām. Individualizēti pakalpojumi būtu jāstiprina ar izglītības pasākumiem, profesionalizāciju un pienācīgu atalgojumu un darba apstākļiem saskaņā ar darba koplīgumiem. Paraugs sociālajiem dienestiem adresēto ES ieteikumu jomā var būt Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā (34). Ja tas ir lietderīgs papildinājums, jāveicina brīvprātīgo piesaiste un palīdzība.

| 4.17. | Koordinācijas princips: būtu jāuzlabo darbs pārrobežu lietās saistībā ar sociālo nodrošinājumu un sociālo aizsardzību. Šajā procesā jāņem vērā izmaksu sedzēju un nodokļu maksātāju un iemaksu veicēju noturība, kā arī sociālās solidaritātes un proporcionalitātes princips. Jānovērš īpaši efektīvu valstīs izveidoto sistēmu vienpusēja izmantošana. |
| --- | --- |

4.17.

Koordinācijas princips: būtu jāuzlabo darbs pārrobežu lietās saistībā ar sociālo nodrošinājumu un sociālo aizsardzību. Šajā procesā jāņem vērā izmaksu sedzēju un nodokļu maksātāju un iemaksu veicēju noturība, kā arī sociālās solidaritātes un proporcionalitātes princips. Jānovērš īpaši efektīvu valstīs izveidoto sistēmu vienpusēja izmantošana.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Piemēram, konsekventāk uzraugot un vērtējot ieteikumu īstenošanu un izveidojot saikni ar struktūrfondiem (OV C 170, 5.6.2014., 23. lpp.).

1

(2)  Vinstona Čērčila runa Cīrihē 1946. gadā: “Mums jāizveido sava veida Eiropas Savienotās Valstis”.

2

(3)  ES Pamattiesību harta; Eiropas Sociālā harta.

3

(4)  OV C 143, 22.5.2012., 102. lpp.

4

(5)  Sk. COM(2013) 83, 20.2.2013.; OV C 226, 16.7.2014., 21. lpp.

5

(6)  OV C 143, 22.5.2012., 23. lpp.; OV C 271, 19.9.2013., 91. lpp.; OV C 226, 16.7.2014., 21. lpp.

6

(7)  OV C 161, 6.6.2013., 27. lpp.

7

(8)  ES semestra dokumenti, Caritas Europa: “Labklājības valsts nākotne”, 2012, Social Protecion Platform dokumenti.

8

Caritas Europa

Social Protecion Platform

(9)  Social Inclusion Monitor Europe (SIM) – Index Report“Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison”, 2014. gads.

9

Social Inclusion Monitor Europe

SIM

Index Report

Social Justice in the EU – A Cross-national Comparison”

(10)  ESAO “In It Together” (Kopā vienā laivā), 2015. gads: ienākumu nevienlīdzība vairumā valstu sasniegusi visaugstāko līmeni 30 gadu laikā. Mūsdienās ESAO valstīs visbagātākie 10 % iedzīvotāju nopelna 9,6 reizes vairāk nekā visnabadzīgākie 10 %. 1980. gados šī attiecība bija 7,1.

10

In It Together”

(11)  LES 3. panta 3. punkts.

11

(12)  Piem., Friends of Europe, “Social Union”, 23.3.2015.

12

Friends of Europe

Social Union”

(13)  Sk. ES tiesību aktu kopumu, kas attiecas uz sociālajiem ieguldījumiem; Lēvenes Katoļu universitāte “Social Protection at the Top of the international Agenda”, 2014. gads; EESK “Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe”, 4.12.2014.; EESK “Rīcības plāns Eiropai”, 2014. gada aprīlis.

13

Social Protection at the Top of the international Agenda”

Vers une Europe 2020 plus efficace: les propositions de la societé civile pour renforcer l’inclusion sociale et la competitivité en Europe”

Rīcības plāns Eiropai”

(14)  Sk., piemēram, COM(2014) 902 final, 28.11.2014.; 2014. gada 1. novembra norādījuma vēstuli Eiropas Komisijas loceklei Thyssen, Juncker vadītās Komisijas 2014. gada 12. septembrī publiskotās prioritātes; Luksemburgas prezidentūras un sociālo lietu ministru 2015. gada 16. un 17. jūlija sanāksmes “Sociālās dimensijas stiprināšana” dokumentus; Sociālās aizsardzības komitejas ziņojumus.

14

Thyssen

Juncker

(15)  Padomes 1992. gada 24. jūnija ieteikums (OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.).

15

(16)  Piem., LES 2. pants un 3. panta 3. punkts, kā arī Līguma par Eiropas Savienības darbību 2. panta 3. punkts, 14., 56., 107. pants, 162. un turpmākie panti, 168., 174. pants, 175. panta trešā daļa un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 26. protokols.

16

(17)  SDO 2012. gada ieteikumi; SDO World Social Protection Report, 2014.–2015. gads.

17

World Social Protection Report

(18)  ES Pamattiesību harta, 1. pants saistībā ar 34. panta 3. punktu.

18

(19)  2010. gada 20. oktobra rezolūcija (2010/2039(INI)) (OV C 70 E, 8.3.2012., 8. lpp.); 2011. gada 15. novembra rezolūcija (2010/2039(INI)) (OV C 153 E, 31.5.2013., 57. lpp.).

19

(20)  http://toad.cor.europa.eu/corwipdetail.aspx?folderpath=ECOS-V%2f012&id=20923

20

(21)  OV C 170, 5.6.2014., 23. lpp.

21

(22)  Šajā saistībā jāievēro LESD 153. panta 4. punktā nostiprinātās dalībvalstu tiesības noteikt savu sociālā nodrošinājuma sistēmu pamatprincipus.

22

(23)  Sk.: 2015. gada 3. februārī notikusī Eiropas Arodbiedrību institūta konference “The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform”.

23

The sovereign debt crisis, the EU and welfare state reform”

(24)  Padomes prezidentvalsts 2015. gada jūlijā sociālo lietu ministriem izteica priekšlikumus par pārvaldības satvara sociālo dimensiju.

24

(25)  OV C 170, 5.6.2014., 23. lpp.

25

(26)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe (AGJ), “Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt” (“Bērnu un jauniešu labklājības Eiropas dimensija”), 2015. gads.

26

Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe

AGJ

Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt”

(27)  OV C 12, 15.1.2015., 16. lpp.; OV C 21, 21.1.2011., 39. lpp.

27

(28)  OV C 311, 12.9.2014., 38. lpp.

28

(29)  Sk. Dahme/Wohlfahrt, 2015. gads.

29

Dahme/Wohlfahrt

(30)  OV C 458, 19.12.2014., 43. lpp.

30

(31)  Piemēram, bērni un jaunieši, topošās mātes, personas, kam nepieciešama palīdzība, un rīcībnespējīgas personas.

31

(32)  EESK iniciatīva sociālajai uzņēmējdarbībai.

32

(33)  Kocher/Welti, 2010. gads.

33

Kocher/Welti

(34)  Sk. paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā” (COM(2011) 900 final).

34

---

PIELIKUMS

Turpmāk minētie Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētās nodaļas atzinuma punkti tika noraidīti un aizstāti ar grozītajiem punktiem, bet saņēma vismaz vienu ceturto daļu nodoto balsu:

1.3. punkts

Izstrādājot sociālās politikas principus, kas nodrošinātu turpmākās sociālo sistēmu attīstības konverģenci, jāņem vērā dalībvalstu kompetence un sociālo sistēmu politiskās un kultūras atšķirības, un, cik vien iespējams, jācenšas panākt dalībvalstu vienprātību.

Balsojuma rezultāts (1. grozījums):

| Par: | 105 |
| --- | --- |
| Pret: | 51 |
| Atturas: | 15 |

Par:

105

Pret:

51

Atturas:

15

4.2. punkts

Nepieciešamības princips: mūsdienīgu un profesionālu visdažādākajās problēmsituācijās nepieciešamu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izveide un sniegšana: tajā skaitā ģimenēm, cilvēkiem ar invaliditāti, slimniekiem, bezdarbniekiem, vientuļajiem vecākiem, bērniem, personām, kas kopj piederīgos, bēgļiem, jauniešiem (1) ar attīstības traucējumiem, vecākiem, kuriem ir bērnu audzināšanas grūtības, kā arī saistībā ar aprūpi mājās un citiem ar mājsaimniecību saistītiem pakalpojumiem (2), palīdzību pārmērīgu parādsaistību gadījumā (3), atkarības problēmām, bezpajumtniecību un psihosociālām problēmām. Efektīvi sociālie pakalpojumi ir, piemēram, konsultācijas, aprūpe, uzraudzība, kopšana, iespēju nodrošināšana un audzināšana, ārstēšana un terapija (4). Tā kā bezdarba iemesli ir dažādi un būtu jāizvairās no lejupejošas spirāles, kas ved nabadzībā, būtu lietderīgi ar juridiski garantētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem atbalstīt ātru atgriešanos darba tirgū, savukārt finansiālo atbalstu līdz atgriešanās brīdim orientēt arī uz līdzšinējo dzīves līmeni, resp., iemaksām.

Balsojuma rezultāts (3. grozījums):

| Par: | 119 |
| --- | --- |
| Pret: | 53 |
| Atturas: | 9 |

Par:

119

Pret:

53

Atturas:

9

4.4. punkts

Pieejamības princips: sociālajam nodrošinājumam un it īpaši sociālajiem pakalpojumiem jābūt visur un vienmēr finansiāli un bez diskriminācijas pieejamiem. Pieejamību veicina solidārs un ilgtspējīgs finansējums, piedāvātā nodrošinājuma pārredzamība un konkrētas juridiskas garantijas ar iespējām iesniegt sūdzību un celt prasību. Lietderīgs pārvaldības instruments var būt piemaksas pienākums. Piemaksām jābūt sociāli līdzsvarotām, un tās nedrīkst kļūt par šķērsli, kas ierobežo pieejamību. Birokrātiski pārbaudīt konkrētas palīdzības nepieciešamību var būt neproduktīvi noteiktos gadījumos, piemēram, ja runa ir par palīdzību atkarības problēmu vai psihosociālu problēmu skartiem cilvēkiem. Jo īpaši konsultāciju un profilakses pakalpojumi būtu aktīvi jāpiedāvā izmantotājiem.

Balsojuma rezultāts (4. grozījums):

| Par: | 114 |
| --- | --- |
| Pret: | 59 |
| Atturas: | 13 |

Par:

114

Pret:

59

Atturas:

13

4.7. punkts

Pašu atbildības princips: darba meklētāji, cilvēki, kuriem ir grūtības iekļauties darba dzīvē, un citi cilvēki būtu jāatbalsta ar sociālajiem pakalpojumiem un stimulu sistēmām, lai viņi spētu pilnībā vai daļēji nodrošināt iztiku paši saviem spēkiem. Būtu jāpiedāvā iedzīvotājiem stimuli un iespējas papildu, saprātīgai un ar zemu risku saistītai pašnodrošināšanai. Priekšnoteikums pietiekamai personīgās atbildības un sociālās atbildības spējai bieži vien ir profesionāls atbalsts, ar ko palīdz attīstīt profesionālo kvalifikāciju un personīgās spējas, piemēram, komunikācijas, sociālās un ikdienas prasmes. Arī par veselības saglabāšanu galvenokārt daļēji ir atbildīgs pats cilvēks. Izmantojot preventīvus pasākumus un stimulus un nodrošinot patērētāju labāku aizsardzību, sociālā nodrošinājuma sistēmas varētu veicināt veselīgu dzīvesveidu.

Balsojuma rezultāts (5. grozījums):

| Par: | 117 |
| --- | --- |
| Pret: | 62 |
| Atturas: | 11 |

Par:

117

Pret:

62

Atturas:

11

---

(1)  Arbeitsgemeinschaft für Kinder- und Jugendhilfe (AGJ), “Die europäische Dimension der Kinder- und Jugendwohlfahrt” (“Bērnu un jauniešu labklājības Eiropas dimensija”), 2015. gads.

(2)  OV C 12, 15.1.2015., 16. lpp.; OV C 21, 21.1.2011., 39. lpp.

(3)  OV C 311, 12.9.2014., 38. lpp.

(4)  Sk. Dahme/Wohlfahrt, 2015. gads.

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/49 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/49

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kvalifikāciju validācija – pilsoniskās sabiedrības praktiskais ieguldījums”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/09)

| Ziņotājs: | Pavel TRANTINA |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Marie ZVOLSKÁ |

Ziņotājs:

Pavel TRANTINA

Līdzziņotāja:

Marie ZVOLSKÁ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Neformālās un ikdienējās mācīšanās rezultātā iegūtu prasmju un kvalifikāciju validācija – pilsoniskās sabiedrības praktiskais ieguldījums”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 17. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 212 balsīm par un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK ir pārliecināta, ka ir jāuzsver neformālās mācīšanās procesā gūto rezultātu apzināšana, reģistrācija un novērtējums, t. i., šie rezultāti ir pilnīgāk jāizmanto, un tas ir jādara iespējami salīdzināmā veidā, kas būtu saprotams visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši darba devējiem un izglītības iestādēm. |
| --- | --- |

1.1.

EESK ir pārliecināta, ka ir jāuzsver neformālās mācīšanās procesā gūto rezultātu apzināšana, reģistrācija un novērtējums, t. i., šie rezultāti ir pilnīgāk jāizmanto, un tas ir jādara iespējami salīdzināmā veidā, kas būtu saprotams visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši darba devējiem un izglītības iestādēm.

| 1.2. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu vecuma grupas un kvalifikācijas pakāpes ir iespēja saņemt neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā gūto zināšanu validāciju. Šajā nolūkā var būt nepieciešams neformālas izglītības nodrošinātāju, valsts sektora un citu ieinteresēto pušu kopīgs papildu darbs, jo īpaši finansējuma un validācijas jautājumos. |
| --- | --- |

1.2.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka to iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu vecuma grupas un kvalifikācijas pakāpes ir iespēja saņemt neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā gūto zināšanu validāciju. Šajā nolūkā var būt nepieciešams neformālas izglītības nodrošinātāju, valsts sektora un citu ieinteresēto pušu kopīgs papildu darbs, jo īpaši finansējuma un validācijas jautājumos.

| 1.3. | EESK aicina atbalstīt visas ieinteresētās puses, jo īpaši sociālos partnerus un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās apzinātos priekšrocības, ko dod šāda validācija, un tās varētu aktīvi piedalīties dalībvalstu kvalifikācijas programmu pielāgošanā un profesionālo kvalifikāciju noteikšanā. |
| --- | --- |

1.3.

EESK aicina atbalstīt visas ieinteresētās puses, jo īpaši sociālos partnerus un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās apzinātos priekšrocības, ko dod šāda validācija, un tās varētu aktīvi piedalīties dalībvalstu kvalifikācijas programmu pielāgošanā un profesionālo kvalifikāciju noteikšanā.

| 1.4. | Ir ļoti svarīgi sniegt iedzīvotājiem atbilstošu informāciju par prasmju validācijas priekšrocībām, iespējām un mehānismiem. EESK iesaka dalībvalstīm paplašināt to iestāžu loku, kuras sniedz šāda veida norādījumus un padomus, un šajā nolūkā jo īpaši iesaistīt nodarbinātības dienestus, kā arī jauniešu informācijas centrus, formālās izglītības iestādes, darba devējus, arodbiedrību organizācijas, karjeras izvēles konsultāciju centrus, jauniešu organizācijas, sieviešu organizācijas, migrantu un personu ar invaliditāti atbalsta organizācijas, kā arī valsts iestādes. |
| --- | --- |

1.4.

Ir ļoti svarīgi sniegt iedzīvotājiem atbilstošu informāciju par prasmju validācijas priekšrocībām, iespējām un mehānismiem. EESK iesaka dalībvalstīm paplašināt to iestāžu loku, kuras sniedz šāda veida norādījumus un padomus, un šajā nolūkā jo īpaši iesaistīt nodarbinātības dienestus, kā arī jauniešu informācijas centrus, formālās izglītības iestādes, darba devējus, arodbiedrību organizācijas, karjeras izvēles konsultāciju centrus, jauniešu organizācijas, sieviešu organizācijas, migrantu un personu ar invaliditāti atbalsta organizācijas, kā arī valsts iestādes.

| 1.5. | Svarīgs priekšnosacījums ir kvalitatīvs valsts līmeņa tiesiskais regulējums, kas garantētu formālās izglītības procesā un neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūto sertifikātu līdzvērtību. Šī nepieciešamība nosaka ļoti augstas prasības attiecībā uz validēšanas procedūru kvalitāti, kas ir jāatbalsta arī finansiāli, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

1.5.

Svarīgs priekšnosacījums ir kvalitatīvs valsts līmeņa tiesiskais regulējums, kas garantētu formālās izglītības procesā un neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūto sertifikātu līdzvērtību. Šī nepieciešamība nosaka ļoti augstas prasības attiecībā uz validēšanas procedūru kvalitāti, kas ir jāatbalsta arī finansiāli, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem.

| 1.6. | EESK aicina izglītības iestādes, jo īpaši profesionālās vidējās izglītības iestādes un augstskolas vairāk atbalstīt neformālā veidā gūto prasmju un zināšanu validāciju. Šajā nolūkā ES ir vairāki labas prakses piemēri, kas būtu jāizplata. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina izglītības iestādes, jo īpaši profesionālās vidējās izglītības iestādes un augstskolas vairāk atbalstīt neformālā veidā gūto prasmju un zināšanu validāciju. Šajā nolūkā ES ir vairāki labas prakses piemēri, kas būtu jāizplata.

| 1.7. | EESK ir pārliecināta, ka darba koplīguma slēgšanas sarunām un sociālajam dialogam starp arodbiedrībām un darba devējiem var būt ļoti nozīmīga loma neformālās izglītības un mūžizglītības validācijas procesā. Tādā veidā ir jāstrādā pie neformālās izglītības validācijas, kas ir svarīgs ieguldījums debatēs par nodarbinātības iespējām un instrumentiem, kuri to veicina. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ir pārliecināta, ka darba koplīguma slēgšanas sarunām un sociālajam dialogam starp arodbiedrībām un darba devējiem var būt ļoti nozīmīga loma neformālās izglītības un mūžizglītības validācijas procesā. Tādā veidā ir jāstrādā pie neformālās izglītības validācijas, kas ir svarīgs ieguldījums debatēs par nodarbinātības iespējām un instrumentiem, kuri to veicina.

| 1.8. | Ņemot vērā augsto jauniešu bezdarba līmeni, ir lietderīgi veicināt sadarbības iespējas starp privātajām un valsts nodarbinātības aģentūrām, brīvprātīgo organizācijām (jo īpaši jauniešiem paredzētām organizācijām) un darba devējiem. Tas var būt veids, kā uzlabot brīvprātīgo organizācijās veiktās neformālās un ikdienējās mācīšanās redzamību un vairāk uzsvērt tās nozīmību un vērtību, kā arī stiprināt savstarpējo uzticēšanos. |
| --- | --- |

1.8.

Ņemot vērā augsto jauniešu bezdarba līmeni, ir lietderīgi veicināt sadarbības iespējas starp privātajām un valsts nodarbinātības aģentūrām, brīvprātīgo organizācijām (jo īpaši jauniešiem paredzētām organizācijām) un darba devējiem. Tas var būt veids, kā uzlabot brīvprātīgo organizācijās veiktās neformālās un ikdienējās mācīšanās redzamību un vairāk uzsvērt tās nozīmību un vērtību, kā arī stiprināt savstarpējo uzticēšanos.

| 1.9. | Tāpēc ir jāatbalsta pašnovērtējuma instrumentu izveide un izmantošana, jo tie palīdz cilvēkiem apzināties un raksturot savas mācīšanās rezultātus, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības organizācijās gūto pieredzi. EESK jau agrāk ir paudusi atbalstu Eiropas prasmju pases un vēlāk arī Europass Experience instrumenta izveidei. Tāpēc EESK neslēpj savu vilšanos par to, ka Eiropas Komisija ir pārtraukusi Europass Experience sagatavošanas darbus, un mudina Komisiju mobilizēties un veiksmīgi pabeigt šā instrumenta izveidi. |
| --- | --- |

1.9.

Tāpēc ir jāatbalsta pašnovērtējuma instrumentu izveide un izmantošana, jo tie palīdz cilvēkiem apzināties un raksturot savas mācīšanās rezultātus, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības organizācijās gūto pieredzi. EESK jau agrāk ir paudusi atbalstu Eiropas prasmju pases un vēlāk arī Europass Experience instrumenta izveidei. Tāpēc EESK neslēpj savu vilšanos par to, ka Eiropas Komisija ir pārtraukusi Europass Experience sagatavošanas darbus, un mudina Komisiju mobilizēties un veiksmīgi pabeigt šā instrumenta izveidi.

2.   Ievads: neformālā un ikdienējā mācīšanās

| 2.1. | Neraugoties uz nelabvēlīgo ekonomikas un sociālo stāvokli daudzās ES dalībvalstīs, kurās pat formālā izglītība negarantē iekļaušanu darba tirgū, EESK uzskata, ka Eiropas Savienība nevar atļauties neapstiprināt vērtīgos latentos resursus – pieredzi un prasmes, kas iegūtas neformālā vai neoficiālā veidā. |
| --- | --- |

2.1.

Neraugoties uz nelabvēlīgo ekonomikas un sociālo stāvokli daudzās ES dalībvalstīs, kurās pat formālā izglītība negarantē iekļaušanu darba tirgū, EESK uzskata, ka Eiropas Savienība nevar atļauties neapstiprināt vērtīgos latentos resursus – pieredzi un prasmes, kas iegūtas neformālā vai neoficiālā veidā.

| 2.2. | Šī validācija var būt iespēja, piemēram, dažām mazāk aizsargātu personu grupām (sievietēm, migrantiem, jauniešiem un gados vecākiem darba ņēmējiem). Tomēr tā nedrīkst viest viltus cerības, ka šīs prasmes varēs ātri izmantot darba tirgū. Šajā nolūkā ekonomikas un sociālā politika ir vairāk jāvirza uz ieguldījumiem, pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu, kā arī cīņu ar nabadzību un sociālās atstumtības risku. Šajās politikas jomās ir arī jāsekmē un jāatbalsta izglītības, apmācības un pārkvalificēšanās sistēmu nostiprināšana. |
| --- | --- |

2.2.

Šī validācija var būt iespēja, piemēram, dažām mazāk aizsargātu personu grupām (sievietēm, migrantiem, jauniešiem un gados vecākiem darba ņēmējiem). Tomēr tā nedrīkst viest viltus cerības, ka šīs prasmes varēs ātri izmantot darba tirgū. Šajā nolūkā ekonomikas un sociālā politika ir vairāk jāvirza uz ieguldījumiem, pienācīgas kvalitātes darbvietu radīšanu, kā arī cīņu ar nabadzību un sociālās atstumtības risku. Šajās politikas jomās ir arī jāsekmē un jāatbalsta izglītības, apmācības un pārkvalificēšanās sistēmu nostiprināšana.

| 2.3. | EESK atsaucas uz svarīgu dokumentu, t. i., Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (1). Tajā ir uzsvērts, ka: “Ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto mācīšanās rezultātu, proti, zināšanu, prasmju un kompetenču, validēšanai var būt svarīga nozīme nodarbināmības un mobilitātes stiprināšanā, kā arī motivācijas stiprināšanā mūžizglītībai, īpaši tiem, kas atrodas nelabvēlīgākā sociālekonomiskajā situācijā vai kam ir zema kvalifikācija. (..) Attiecīgu zināšanu, prasmju un kompetenču validēšana var sniegt vēl vērtīgāku ieguldījumu darba tirgus darbības uzlabošanā, mobilitātes sekmēšanā un konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā.” |
| --- | --- |

2.3.

EESK atsaucas uz svarīgu dokumentu, t. i., Padomes 2012. gada 20. decembra ieteikumu par neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu (1). Tajā ir uzsvērts, ka: “Ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto mācīšanās rezultātu, proti, zināšanu, prasmju un kompetenču, validēšanai var būt svarīga nozīme nodarbināmības un mobilitātes stiprināšanā, kā arī motivācijas stiprināšanā mūžizglītībai, īpaši tiem, kas atrodas nelabvēlīgākā sociālekonomiskajā situācijā vai kam ir zema kvalifikācija. (..) Attiecīgu zināšanu, prasmju un kompetenču validēšana var sniegt vēl vērtīgāku ieguldījumu darba tirgus darbības uzlabošanā, mobilitātes sekmēšanā un konkurētspējas un ekonomikas izaugsmes veicināšanā.”

| 2.4. | Padome uzskata, ka darba devēju organizācijas, atsevišķi darba devēji, arodbiedrības, tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības kameras, valstu struktūras, kuras ir iesaistītas profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesā un mācīšanās rezultātu novērtēšanā un apstiprināšanā, nodarbinātības dienesti, jauniešu organizācijas, jaunatnes darbinieki, izglītības un mācību iestādes, kā arī citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir galvenās ieinteresētās personas, kurām ir nozīmīga loma gan neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju veicināšanā, gan visos turpmākajos zināšanu validēšanas procesos. |
| --- | --- |

2.4.

Padome uzskata, ka darba devēju organizācijas, atsevišķi darba devēji, arodbiedrības, tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības kameras, valstu struktūras, kuras ir iesaistītas profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesā un mācīšanās rezultātu novērtēšanā un apstiprināšanā, nodarbinātības dienesti, jauniešu organizācijas, jaunatnes darbinieki, izglītības un mācību iestādes, kā arī citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir galvenās ieinteresētās personas, kurām ir nozīmīga loma gan neformālās un ikdienējās mācīšanās iespēju veicināšanā, gan visos turpmākajos zināšanu validēšanas procesos.

| 2.5. | Saskaņā ar 2012. gadā publicēto Padomes ieteikumu dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 2018. gadam atbilstoši valsts apstākļiem un īpatnībām un saskaņā ar to, ko dalībvalstis uzskata par piemērotu, ir jāievieš neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas pasākumi, kas indivīdiem dod iespēju:







  — | panākt, ka tiek validētas zināšanas, prasmes un kompetences, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, tostarp – attiecīgā gadījumā – izmantojot atvērtos izglītības resursus, |
| --- | --- | --- |

2.5.

Saskaņā ar 2012. gadā publicēto Padomes ieteikumu dalībvalstīm ne vēlāk kā līdz 2018. gadam atbilstoši valsts apstākļiem un īpatnībām un saskaņā ar to, ko dalībvalstis uzskata par piemērotu, ir jāievieš neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas pasākumi, kas indivīdiem dod iespēju:

—

panākt, ka tiek validētas zināšanas, prasmes un kompetences, kas iegūtas ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, tostarp – attiecīgā gadījumā – izmantojot atvērtos izglītības resursus,

| — | pamatojoties uz validētu neformālās un ikdienējās mācīšanās pieredzi, iegūt pilnu vai – attiecīgā gadījumā – daļēju kvalifikāciju. |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz validētu neformālās un ikdienējās mācīšanās pieredzi, iegūt pilnu vai – attiecīgā gadījumā – daļēju kvalifikāciju.

| 2.6. | Saskaņā ar Padomes ieteikumu pasākumos neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai jāiekļauj turpmāk minētās sastāvdaļas un jāļauj katram indivīdam atkarībā no savām vajadzībām izmantot jebkuru no tām – vai nu atsevišķi, vai kopā ar citām:






  — | ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu APZINĀŠANA, |
| --- | --- | --- |

2.6.

Saskaņā ar Padomes ieteikumu pasākumos neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai jāiekļauj turpmāk minētās sastāvdaļas un jāļauj katram indivīdam atkarībā no savām vajadzībām izmantot jebkuru no tām – vai nu atsevišķi, vai kopā ar citām:

—

ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu APZINĀŠANA,

| — | ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu DOKUMENTĒŠANA, |
| --- | --- |

—

ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu DOKUMENTĒŠANA,

| — | ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu NOVĒRTĒŠANA, |
| --- | --- |

—

ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu NOVĒRTĒŠANA,

| — | ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu SERTIFICĒŠANA tādā veidā kā kvalifikācija vai kredītpunkti, uz kuru pamata iegūst kvalifikāciju, vai citā veidā, kas atzīts par piemērotu. |
| --- | --- |

—

ar neformālo un ikdienējo mācīšanos gūto indivīda mācīšanās rezultātu SERTIFICĒŠANA tādā veidā kā kvalifikācija vai kredītpunkti, uz kuru pamata iegūst kvalifikāciju, vai citā veidā, kas atzīts par piemērotu.

Eiropas 2009. gada pamatnostādnes neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanai (2) (un to 2015. gadā atjauninātā versija) attiecas uz indivīdiem un dalībniekiem, kas ir atbildīgi par validēšanas procesa uzsākšanu, pilnveidošanu, īstenošanu un norisi. Dažādi dalībnieki iesaistās dažādos līmeņos (Eiropas, valsts, nozaru un vietējā) un dažādos kontekstos (valsts, privātais vai brīvprātīgā darba sektors, izglītības un apmācības joma vai darba tirgus pakalpojumi). Pamatnostādņu mērķis ir precizēt nosacījumus, ar kuriem saskaņā tiek veiktas pārbaudes, un pievērst uzmanību iespējām, kas iesaistītajām pusēm ir pieejamas katrā procesa posmā.

| 2.7. | EESK jau vairākkārt ir uzsvērusi neformālās mācīšanās pozitīvo ietekmi un tās atzīšanas nozīmīgumu. Taču šajā atzinumā šie uzskati pirmoreiz ir pausti pilnībā. EESK mērķis ir apkopot darba devēju, darbinieku un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļus attiecībā uz konkrētām validēšanas procedūrām, kā arī izklāstīt priekšlikumus un praktiskus risinājumus atbilstoši saviem ieskatiem. |
| --- | --- |

2.7.

EESK jau vairākkārt ir uzsvērusi neformālās mācīšanās pozitīvo ietekmi un tās atzīšanas nozīmīgumu. Taču šajā atzinumā šie uzskati pirmoreiz ir pausti pilnībā. EESK mērķis ir apkopot darba devēju, darbinieku un citu pilsoniskās sabiedrības organizāciju viedokļus attiecībā uz konkrētām validēšanas procedūrām, kā arī izklāstīt priekšlikumus un praktiskus risinājumus atbilstoši saviem ieskatiem.

3.   Neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā gūtās prasmes un zināšanas

| 3.1. | Uz kvalifikāciju un profesiju balstītas ražošanas samazināšanās, tehnoloģiju attīstība un vienlaikus pakalpojumu nozares straujā attīstība, ir radījusi situāciju, ka darba devēji 21. gadsimtā vairāk vērš uzmanību uz darba ņēmēja “individualitāti” un “horizontālām” un “pārnesamām” prasmēm. Pieaug mūžizglītības un ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju un zināšanu validēšanas nozīmīgums. |
| --- | --- |

3.1.

Uz kvalifikāciju un profesiju balstītas ražošanas samazināšanās, tehnoloģiju attīstība un vienlaikus pakalpojumu nozares straujā attīstība, ir radījusi situāciju, ka darba devēji 21. gadsimtā vairāk vērš uzmanību uz darba ņēmēja “individualitāti” un “horizontālām” un “pārnesamām” prasmēm. Pieaug mūžizglītības un ārpus formālās izglītības sistēmas iegūto prasmju un zināšanu validēšanas nozīmīgums.

| 3.2. | Bātas Universitāte un GHK Consulting pēc Eiropas Jaunatnes foruma pieprasījuma 2012. gadā izstrādāja pētījumu par to, kā neformālā mācīšanās jauniešu organizāciju ietvaros var ietekmēt jauniešu nodarbinātību (3). Jauniešu organizācijas ir neformālās izglītības iespēju nozīmīgas nodrošinātājas. Nodarbinātības palielināšana nav šādas, jauniešu organizācijās iegūtās, mācīšanās galvenais mērķis; taču minētais pētījums liecina, ka kompetences, kas iegūtas šajā kontekstā, var to veicināt. |
| --- | --- |

3.2.

Bātas Universitāte un GHK Consulting pēc Eiropas Jaunatnes foruma pieprasījuma 2012. gadā izstrādāja pētījumu par to, kā neformālā mācīšanās jauniešu organizāciju ietvaros var ietekmēt jauniešu nodarbinātību (3). Jauniešu organizācijas ir neformālās izglītības iespēju nozīmīgas nodrošinātājas. Nodarbinātības palielināšana nav šādas, jauniešu organizācijās iegūtās, mācīšanās galvenais mērķis; taču minētais pētījums liecina, ka kompetences, kas iegūtas šajā kontekstā, var to veicināt.

| 3.3. | Pētījuma vispārējs secinājums ir tāds, ka darba devēju pieprasītās kompetences skaidri atbilst tām, kuras ļauj pilnveidot neformālās mācīšanās sektors. Piecas no sešām netehniskajām prasmēm, kuras visbiežāk meklē darba devēji, ir starp tām prasmēm, kuras tiek tālāk pilnveidotas jauniešu organizācijās (izņēmums ir matemātiskās prasmes). Netehniskās prasmes, kuras darba devējus interesē visbiežāk, ir šādas: komunikācijas prasmes, organizatoriskās vai plānošanas spējas, spēja pieņemt lēmumus, komandas darba izpratne, uzticamība vai patstāvība un matemātiskās prasmes. Šādas netehniskās prasmes tiek uzskatītas par būtiski svarīgām veiksmīgai darba izpildei. Notiek arī dažu personības aspektu attīstība, piemēram, personīgā motivācija, iniciatīva un radošums, kas ir personas īpašības, kuras saistītas ar uzticamību/patstāvību un uzņēmējdarbības garu. |
| --- | --- |

3.3.

Pētījuma vispārējs secinājums ir tāds, ka darba devēju pieprasītās kompetences skaidri atbilst tām, kuras ļauj pilnveidot neformālās mācīšanās sektors. Piecas no sešām netehniskajām prasmēm, kuras visbiežāk meklē darba devēji, ir starp tām prasmēm, kuras tiek tālāk pilnveidotas jauniešu organizācijās (izņēmums ir matemātiskās prasmes). Netehniskās prasmes, kuras darba devējus interesē visbiežāk, ir šādas: komunikācijas prasmes, organizatoriskās vai plānošanas spējas, spēja pieņemt lēmumus, komandas darba izpratne, uzticamība vai patstāvība un matemātiskās prasmes. Šādas netehniskās prasmes tiek uzskatītas par būtiski svarīgām veiksmīgai darba izpildei. Notiek arī dažu personības aspektu attīstība, piemēram, personīgā motivācija, iniciatīva un radošums, kas ir personas īpašības, kuras saistītas ar uzticamību/patstāvību un uzņēmējdarbības garu.

| 3.4. | Neformālās un ikdienējās mācīšanās skar visus iedzīvotājus mūžizglītības procesa ietvaros. Piemēram, daudzas sievietes (un arī vīrieši) pilnveido prasmes saistībā ar mājsaimniecības lietu pārvaldību, un šīs prasmes var tikt transponētas darbavietā, jo īpaši sociālo pakalpojumu jomā. Ja šīm personām atlaišanas vai ģimenes apstākļu dēļ ir jāmaina darbvieta, viņas var izmantot savas zināšanas arī pārejā uz jaunu darbvietu vai, piemēram, sieviešu migranšu gadījumā, pirmās darbvietas meklējumos. EESK jau ir aicinājusi dalībvalstis (4)“paātrināt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu, lai sievietes varētu atrast darbu, kas atbilst viņu prasmēm un vēlmēm” un “ņemt vērā, ka darbs dažās nozarēs (uzkopšanas darbi, bērnu pieskatīšana, vecāku ļaužu aprūpe, viesnīcas, kafejnīcas, restorāni, lauksaimniecība u. c.) varētu pavērt mazāk kvalificētām migrantēm iespējas, ja vien tiktu novērsta nelegāla nodarbinātība šajās jomās, darbs tajās kļūtu profesionālāks un tiktu vairāk cienīts, sievietes tiktu sagatavotas darbam šajās profesijās un viņām pavērtos profesionālās izaugsmes iespējas”. Komiteja arī mudināja sociālos partnerus “veicināt migranšu kvalifikācijas atzīšanu darba koplīgumos”. |
| --- | --- |

3.4.

Neformālās un ikdienējās mācīšanās skar visus iedzīvotājus mūžizglītības procesa ietvaros. Piemēram, daudzas sievietes (un arī vīrieši) pilnveido prasmes saistībā ar mājsaimniecības lietu pārvaldību, un šīs prasmes var tikt transponētas darbavietā, jo īpaši sociālo pakalpojumu jomā. Ja šīm personām atlaišanas vai ģimenes apstākļu dēļ ir jāmaina darbvieta, viņas var izmantot savas zināšanas arī pārejā uz jaunu darbvietu vai, piemēram, sieviešu migranšu gadījumā, pirmās darbvietas meklējumos. EESK jau ir aicinājusi dalībvalstis (4)“paātrināt ārvalstīs iegūtas kvalifikācijas un pieredzes atzīšanu, lai sievietes varētu atrast darbu, kas atbilst viņu prasmēm un vēlmēm” un “ņemt vērā, ka darbs dažās nozarēs (uzkopšanas darbi, bērnu pieskatīšana, vecāku ļaužu aprūpe, viesnīcas, kafejnīcas, restorāni, lauksaimniecība u. c.) varētu pavērt mazāk kvalificētām migrantēm iespējas, ja vien tiktu novērsta nelegāla nodarbinātība šajās jomās, darbs tajās kļūtu profesionālāks un tiktu vairāk cienīts, sievietes tiktu sagatavotas darbam šajās profesijās un viņām pavērtos profesionālās izaugsmes iespējas”. Komiteja arī mudināja sociālos partnerus “veicināt migranšu kvalifikācijas atzīšanu darba koplīgumos”.

| 3.5. | Lai veiksmīgi validētu neformālo un ikdienējo mācīšanos, svarīgi ir vairāk uzsvērt šādas mācīšanās rezultātā iegūtās zināšanas. Šāda attīstība kopš 2004. gada tiek arī skaidri un sistemātiski atbalstīta ES izglītības, profesionālās apmācības un nodarbinātības politikas programmā. Jauns Cedefop pētījums (pamatojoties uz izpēti, kas veikta no 2013. līdz 2015. gadam) liecina, ka visā Eiropā arvien lielāka nozīme tiek piešķirta mācīšanās rezultātiem – valsts kvalifikācijas programmu izstrādē, profesionālo kvalifikāciju noteikšanā un aprakstā, mācīšanās rezultātu izmantošanā programmās un arī novērtēšanas procedūrās kā atsauces kritērijs validēšanas nolūkos. Tam vajadzētu palielināt izglītības pārredzamību, atbilstību un kvalitāti, kā arī atvērtību neformālās un ikdienējās mācīšanās idejai. Praktiski tas nozīmē, ka skolēniem vai studentiem būs iespējams noteikt skaidrus mērķus, veicinot motivāciju, nodrošinot zināmu elastīgumu mācīšanās procesā un nosakot mācību izvēli atkarībā no iegūto zināšanu novērtējuma. Tajā pašā laikā, lai iegūtu kvalitatīvus mācību rezultātus, ir jāuzlabo mācīšanas un mācīšanās metodes un procesi. |
| --- | --- |

3.5.

Lai veiksmīgi validētu neformālo un ikdienējo mācīšanos, svarīgi ir vairāk uzsvērt šādas mācīšanās rezultātā iegūtās zināšanas. Šāda attīstība kopš 2004. gada tiek arī skaidri un sistemātiski atbalstīta ES izglītības, profesionālās apmācības un nodarbinātības politikas programmā. Jauns Cedefop pētījums (pamatojoties uz izpēti, kas veikta no 2013. līdz 2015. gadam) liecina, ka visā Eiropā arvien lielāka nozīme tiek piešķirta mācīšanās rezultātiem – valsts kvalifikācijas programmu izstrādē, profesionālo kvalifikāciju noteikšanā un aprakstā, mācīšanās rezultātu izmantošanā programmās un arī novērtēšanas procedūrās kā atsauces kritērijs validēšanas nolūkos. Tam vajadzētu palielināt izglītības pārredzamību, atbilstību un kvalitāti, kā arī atvērtību neformālās un ikdienējās mācīšanās idejai. Praktiski tas nozīmē, ka skolēniem vai studentiem būs iespējams noteikt skaidrus mērķus, veicinot motivāciju, nodrošinot zināmu elastīgumu mācīšanās procesā un nosakot mācību izvēli atkarībā no iegūto zināšanu novērtējuma. Tajā pašā laikā, lai iegūtu kvalitatīvus mācību rezultātus, ir jāuzlabo mācīšanas un mācīšanās metodes un procesi.

| 3.6. | No tā izriet, ka ir jāuzsver neformālās mācīšanās procesā gūto zināšanu novērtējums un reģistrācija un tas ir jādara tā, lai tas būtu saprotams visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši darba devējiem un izglītības iestādēm. Ja attiecīgā persona to vēlas un tiek radīti pienācīgi apstākļi, šādas zināšanas varētu validēt arī vēlāk kā profesionālās kvalifikācijas, kas līdzvērtīgas formālajām mācīšanās programmām. |
| --- | --- |

3.6.

No tā izriet, ka ir jāuzsver neformālās mācīšanās procesā gūto zināšanu novērtējums un reģistrācija un tas ir jādara tā, lai tas būtu saprotams visām ieinteresētajām pusēm, jo īpaši darba devējiem un izglītības iestādēm. Ja attiecīgā persona to vēlas un tiek radīti pienācīgi apstākļi, šādas zināšanas varētu validēt arī vēlāk kā profesionālās kvalifikācijas, kas līdzvērtīgas formālajām mācīšanās programmām.

4.   Prasmju un kvalifikāciju validācijas praktiskie aspekti

4.1.   
  Pamatnostādnes, ieteikumi un informācija

| 4.1.1. | Validācijas procesa ietvaros dalībvalstīm ir jānodrošina, lai indivīdiem un organizācijām būtu pieejama informācija un ieteikumi attiecībā uz validēšanas iespējām un ar tām saistītajām priekšrocībām, kā arī par attiecīgajām procedūrām; turklāt neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšana ir jāpapildina ar attiecīgām norādēm un ieteikumiem, un tai jābūt viegli pieejamai. |
| --- | --- |

4.1.1.

Validācijas procesa ietvaros dalībvalstīm ir jānodrošina, lai indivīdiem un organizācijām būtu pieejama informācija un ieteikumi attiecībā uz validēšanas iespējām un ar tām saistītajām priekšrocībām, kā arī par attiecīgajām procedūrām; turklāt neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšana ir jāpapildina ar attiecīgām norādēm un ieteikumiem, un tai jābūt viegli pieejamai.

| 4.1.2. | Neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas sistēmās ir jāievēro noteikti principi un jāņem vērā valsts, reģionālie, vietējie, kā arī nozaru apstākļi un vajadzības. |
| --- | --- |

4.1.2.

Neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanas sistēmās ir jāievēro noteikti principi un jāņem vērā valsts, reģionālie, vietējie, kā arī nozaru apstākļi un vajadzības.

| 4.1.3. | Jānodrošina iedzīvotājiem iespēja to izmantot neatkarīgi no viņu vecuma un kvalifikācijas pakāpes. Šajā nolūkā var būt nepieciešams bezpeļņas organizāciju, valsts sektora un citu ieinteresēto pušu kopīgs papildu darbs, jo īpaši finansējuma un validācijas jautājumos. |
| --- | --- |

4.1.3.

Jānodrošina iedzīvotājiem iespēja to izmantot neatkarīgi no viņu vecuma un kvalifikācijas pakāpes. Šajā nolūkā var būt nepieciešams bezpeļņas organizāciju, valsts sektora un citu ieinteresēto pušu kopīgs papildu darbs, jo īpaši finansējuma un validācijas jautājumos.

| 4.1.4. | Iedzīvotājiem jābūt informētiem par citām priekšrocībām, ko rada ilgstoša līdzdalība brīvprātīgo organizāciju darbā. Pat īslaicīga iesaistīšanās var radīt būtisku ietekmi uz prasmju attīstību un labāku nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.1.4.

Iedzīvotājiem jābūt informētiem par citām priekšrocībām, ko rada ilgstoša līdzdalība brīvprātīgo organizāciju darbā. Pat īslaicīga iesaistīšanās var radīt būtisku ietekmi uz prasmju attīstību un labāku nodarbinātību.

| 4.1.5. | Ir ļoti svarīgi koordinētā veidā uzrunāt iedzīvotājus un sniegt viņiem atbilstošu informāciju par prasmju pārbaudes priekšrocībām, iespējām un mehānismiem. Komiteja iesaka dalībvalstīm paplašināt to iestāžu loku, kuras sniedz šāda veida norādījumus un padomus, un šajā nolūkā iesaistīt nodarbinātības dienestus, kā arī jauniešu informācijas centrus, izglītības iestādes, darba devējus, arodbiedrību organizācijas, karjeras izvēles konsultāciju centrus, brīvprātīgo organizācijas, jauniešu organizācijas un valsts iestādes. |
| --- | --- |

4.1.5.

Ir ļoti svarīgi koordinētā veidā uzrunāt iedzīvotājus un sniegt viņiem atbilstošu informāciju par prasmju pārbaudes priekšrocībām, iespējām un mehānismiem. Komiteja iesaka dalībvalstīm paplašināt to iestāžu loku, kuras sniedz šāda veida norādījumus un padomus, un šajā nolūkā iesaistīt nodarbinātības dienestus, kā arī jauniešu informācijas centrus, izglītības iestādes, darba devējus, arodbiedrību organizācijas, karjeras izvēles konsultāciju centrus, brīvprātīgo organizācijas, jauniešu organizācijas un valsts iestādes.

| 4.1.6. | Konsultācijas validēšanas procesā ir ļoti svarīgas un noderīgas, jo īpaši jauniešiem, un tas ir spēkā visos posmos no noteikšanas līdz apstiprināšanai. Šīm konsultācijām ir:






  — | jāpalīdz cilvēkiem saprast savas vajadzības un noteikt viņu motivāciju, lai piedalītos procesā, |
| --- | --- | --- |

4.1.6.

Konsultācijas validēšanas procesā ir ļoti svarīgas un noderīgas, jo īpaši jauniešiem, un tas ir spēkā visos posmos no noteikšanas līdz apstiprināšanai. Šīm konsultācijām ir:

—

jāpalīdz cilvēkiem saprast savas vajadzības un noteikt viņu motivāciju, lai piedalītos procesā,

| — | jārada droši un labvēlīgi apstākļi savstarpējas uzticēšanās veidošanai ar padomdevēju, t. i., tiem nevajadzētu būt pārāk institucionalizētiem un jāļauj justies brīvi, |
| --- | --- |

—

jārada droši un labvēlīgi apstākļi savstarpējas uzticēšanās veidošanai ar padomdevēju, t. i., tiem nevajadzētu būt pārāk institucionalizētiem un jāļauj justies brīvi,

| — | pienācīgi jāiekļauj ar sertifikāciju saistītā informācija kā atzīta metode, kas vērsta uz dalībnieku mācīšanās procesā, izmantojot informācijas un konsultāciju mehānismus, t. i., jāparāda kvalifikācija kā iespējama izvēle, vienlaikus neradot nereālistiskas cerības. |
| --- | --- |

—

pienācīgi jāiekļauj ar sertifikāciju saistītā informācija kā atzīta metode, kas vērsta uz dalībnieku mācīšanās procesā, izmantojot informācijas un konsultāciju mehānismus, t. i., jāparāda kvalifikācija kā iespējama izvēle, vienlaikus neradot nereālistiskas cerības.

4.2.   
  Ieinteresēto pušu koordinācija

| 4.2.1. | Padome uzskata, ka dalībvalstīm atzīšanas elementu un principu izstrādes un īstenošanas ietvaros vajadzētu veicināt visu ieinteresēto pušu koordinācija un līdzdalība. Lai sekmētu dalību šajā procesā:







  — | darba devējiem, jauniešu organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina un jāatvieglo darbā vai brīvprātīgā darbā gūto mācīšanās rezultātu apzināšana un dokumentēšana, izmantojot attiecīgus ES pārredzamības rīkus, piemēram, tos, kas izstrādāti saistībā ar Europass sistēmu un Youthpass, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Padome uzskata, ka dalībvalstīm atzīšanas elementu un principu izstrādes un īstenošanas ietvaros vajadzētu veicināt visu ieinteresēto pušu koordinācija un līdzdalība. Lai sekmētu dalību šajā procesā:

—

darba devējiem, jauniešu organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina un jāatvieglo darbā vai brīvprātīgā darbā gūto mācīšanās rezultātu apzināšana un dokumentēšana, izmantojot attiecīgus ES pārredzamības rīkus, piemēram, tos, kas izstrādāti saistībā ar Europass sistēmu un Youthpass,

| — | izglītības un mācību iestādēm būtu jāatvieglo piekļuve formālai izglītībai un mācībām, pamatojoties uz mācīšanās rezultātiem, kas gūti ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, un – attiecīgā gadījumā un ja iespējams – jāpiešķir atbrīvojumi un/vai kredītpunkti par attiecīgiem mācīšanās rezultātiem, kas gūti ar minēto mācīšanos. |
| --- | --- |

—

izglītības un mācību iestādēm būtu jāatvieglo piekļuve formālai izglītībai un mācībām, pamatojoties uz mācīšanās rezultātiem, kas gūti ar neformālo un ikdienējo mācīšanos, un – attiecīgā gadījumā un ja iespējams – jāpiešķir atbrīvojumi un/vai kredītpunkti par attiecīgiem mācīšanās rezultātiem, kas gūti ar minēto mācīšanos.

| 4.2.2. | Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāatbalsta visas iesaistītās puses, jo īpaši sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās apzinātos priekšrocības, ko rada šāda validācija, un tās varētu aktīvi piedalīties dalībvalstu kvalifikācijas programmu pielāgošanā un profesionālo kvalifikāciju noteikšanā. Nodrošināt reālas pārmaiņas ieinteresēto pušu attieksmē var būt sarežģīti, jo īpaši dalībvalstīs, kuras šo jautājumu neuzskata par prioritāru, vai ja sabiedrības nostāja neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanas jomā negūst reālu atbalstu no valsts puses. Būtu lietderīgi izveidot platformu, lai valsts līmenī atbalstītu tos, kuri šajā jomā jau ir guvušas panākumus (piemēram, ar pilotprojektiem). |
| --- | --- |

4.2.2.

Tāpēc EESK uzskata, ka ir jāatbalsta visas iesaistītās puses, jo īpaši sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai tās apzinātos priekšrocības, ko rada šāda validācija, un tās varētu aktīvi piedalīties dalībvalstu kvalifikācijas programmu pielāgošanā un profesionālo kvalifikāciju noteikšanā. Nodrošināt reālas pārmaiņas ieinteresēto pušu attieksmē var būt sarežģīti, jo īpaši dalībvalstīs, kuras šo jautājumu neuzskata par prioritāru, vai ja sabiedrības nostāja neformālās vai ikdienējās mācīšanās validēšanas jomā negūst reālu atbalstu no valsts puses. Būtu lietderīgi izveidot platformu, lai valsts līmenī atbalstītu tos, kuri šajā jomā jau ir guvušas panākumus (piemēram, ar pilotprojektiem).

4.3.   
  Validācija, valstu pamatnostādnes un kvalifikācijas sistēmas

| 4.3.1. | Dalībvalstīm ir jādod iespēja indivīdiem iegūt pilnu vai – attiecīgā gadījumā – daļēju kvalifikāciju, pamatojoties uz validēto neformālās un ikdienējās mācīšanās pieredzi. Tām vajadzētu nodrošināt, lai validēšanas mehānismi būtu saistīti ar valstu kvalifikācijas sistēmām un atbilstu Eiropas kvalifikāciju sistēmai, kā arī tiktu nodrošināta sinerģija starp validēšanas mehānismiem un formālās izglītības un mācīšanās sistēmai piemērojamajām kredītpunktu sistēmām, piemēram, ECTS un ECVET. |
| --- | --- |

4.3.1.

Dalībvalstīm ir jādod iespēja indivīdiem iegūt pilnu vai – attiecīgā gadījumā – daļēju kvalifikāciju, pamatojoties uz validēto neformālās un ikdienējās mācīšanās pieredzi. Tām vajadzētu nodrošināt, lai validēšanas mehānismi būtu saistīti ar valstu kvalifikācijas sistēmām un atbilstu Eiropas kvalifikāciju sistēmai, kā arī tiktu nodrošināta sinerģija starp validēšanas mehānismiem un formālās izglītības un mācīšanās sistēmai piemērojamajām kredītpunktu sistēmām, piemēram, ECTS un ECVET.

| 4.3.2. | Valsts kvalifikāciju klasifikācijas izstrādē, cik iespējams, ir jāiesaista arī sociālie partneri un citas organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tās pienācīgi jāatbalsta. Dažu dalībvalstu pieredze liecina, ka, lai īstenotu validēšanas procedūras nozaru līmenī, ir nepieciešams izveidot komisijas un struktūrvienības konkrētās nozares prasmēm un rūpīgi izvēlēties to sastāvā esošās personas. Tādā gadījumā noteiktajās jomās ir iespējams pienācīgi veikt valsts standartu izstrādi dažādām profesijām un profesionālajām kvalifikācijām. |
| --- | --- |

4.3.2.

Valsts kvalifikāciju klasifikācijas izstrādē, cik iespējams, ir jāiesaista arī sociālie partneri un citas organizētas pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tās pienācīgi jāatbalsta. Dažu dalībvalstu pieredze liecina, ka, lai īstenotu validēšanas procedūras nozaru līmenī, ir nepieciešams izveidot komisijas un struktūrvienības konkrētās nozares prasmēm un rūpīgi izvēlēties to sastāvā esošās personas. Tādā gadījumā noteiktajās jomās ir iespējams pienācīgi veikt valsts standartu izstrādi dažādām profesijām un profesionālajām kvalifikācijām.

4.4.   
  Validēšanas kvalitātes nodrošināšana

| 4.4.1. | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbilstīgi pastāvošajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām būtu ieviesti pārredzami kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, ar kuriem nodrošina drošas, pareizas un uzticamas novērtēšanas metodoloģijas un rīkus. Tas, pirmkārt, nozīmē atbilstīgus tiesību aktus, t. i., reglamentējošos noteikumus validēšanai un ar kvalifikācijas piešķiršanu saistītajām garantijām saskaņā ar valstu kvalifikāciju sistēmām, kuras izriet no Eiropas kvalifikāciju sistēmas. |
| --- | --- |

4.4.1.

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbilstīgi pastāvošajām kvalitātes nodrošināšanas sistēmām būtu ieviesti pārredzami kvalitātes nodrošināšanas pasākumi, ar kuriem nodrošina drošas, pareizas un uzticamas novērtēšanas metodoloģijas un rīkus. Tas, pirmkārt, nozīmē atbilstīgus tiesību aktus, t. i., reglamentējošos noteikumus validēšanai un ar kvalifikācijas piešķiršanu saistītajām garantijām saskaņā ar valstu kvalifikāciju sistēmām, kuras izriet no Eiropas kvalifikāciju sistēmas.

| 4.4.2. | EESK izpratnē tas nozīmē, ka sertifikātiem, kas iegūti formālās un neformālās izglītības vai ikdienējās mācīšanās rezultātā, ir jānodrošina līdzvērtība. Šī nepieciešamība nosaka ļoti augstas prasības attiecībā uz validēšanas procedūru kvalitāti, kas ir jāatbalsta arī finansiāli, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem. |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK izpratnē tas nozīmē, ka sertifikātiem, kas iegūti formālās un neformālās izglītības vai ikdienējās mācīšanās rezultātā, ir jānodrošina līdzvērtība. Šī nepieciešamība nosaka ļoti augstas prasības attiecībā uz validēšanas procedūru kvalitāti, kas ir jāatbalsta arī finansiāli, piemēram, no Eiropas Sociālā fonda līdzekļiem.

4.5.   
  Atzīšana izglītības iestādēs

| 4.5.1. | Izglītības iestādēm ir būtiska nozīme validēšanas procesā. Padome iesaka izglītības un mācīšanās pakalpojumu nodrošinātājiem atvieglot piekļuvi formālajai izglītībai un formālās mācīšanās programmām, pamatojoties uz formālām un neformālām zināšanām un vajadzības gadījumā, ja iespējams, piešķirt atļaujas un/vai kredītpunktus par šādā veidā gūtām attiecīgajām zināšanām. |
| --- | --- |

4.5.1.

Izglītības iestādēm ir būtiska nozīme validēšanas procesā. Padome iesaka izglītības un mācīšanās pakalpojumu nodrošinātājiem atvieglot piekļuvi formālajai izglītībai un formālās mācīšanās programmām, pamatojoties uz formālām un neformālām zināšanām un vajadzības gadījumā, ja iespējams, piešķirt atļaujas un/vai kredītpunktus par šādā veidā gūtām attiecīgajām zināšanām.

| 4.5.2. | EESK aicina akadēmiskās aprindas vairāk atbalstīt neformālā veidā gūto prasmju un zināšanu validēšanu. Šajā sakarā labs piemērs varētu būt Īrija. Īrijas valsts stratēģija augstākajai izglītībai līdz 2030. gadam atbalsta augstākās izglītības pilsonisko uzdevumu un “sabiedrības līdzdalību plašā nozīmē” kā “vienu no augstākās izglītības trim galvenajām un savstarpēji saistītajām funkcijām”. Tā tiek definēta kā “sadarbība ar uzņēmumiem, pilsonisko sabiedrību, valsts politiku, mākslas, kultūras un sporta vidi un citiem izglītības nodrošinātājiem kopienā un reģionā, nemitīgi un arvien vairāk uzsverot starptautisko iesaistīšanos (5)”. |
| --- | --- |

4.5.2.

EESK aicina akadēmiskās aprindas vairāk atbalstīt neformālā veidā gūto prasmju un zināšanu validēšanu. Šajā sakarā labs piemērs varētu būt Īrija. Īrijas valsts stratēģija augstākajai izglītībai līdz 2030. gadam atbalsta augstākās izglītības pilsonisko uzdevumu un “sabiedrības līdzdalību plašā nozīmē” kā “vienu no augstākās izglītības trim galvenajām un savstarpēji saistītajām funkcijām”. Tā tiek definēta kā “sadarbība ar uzņēmumiem, pilsonisko sabiedrību, valsts politiku, mākslas, kultūras un sporta vidi un citiem izglītības nodrošinātājiem kopienā un reģionā, nemitīgi un arvien vairāk uzsverot starptautisko iesaistīšanos (5)”.

| 4.5.3. | Protams, akadēmiskās aprindas nav vienīgās, kas var validēt neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtās zināšanas. Piemēram, Maltā ar vidējās izglītības sertifikātu un profilu, kas izklāstīts 2010. gada septembrī, validēti visi mācīšanās veidi piecu gadu laikā vidējās izglītības iegūšanas procesā. Izglītība – gan formālā, gan neformālā – ļauj saņemt kredītpunktus, kas mudina studentus turpināt un sasniegt vairāk mācīšanās procesā. |
| --- | --- |

4.5.3.

Protams, akadēmiskās aprindas nav vienīgās, kas var validēt neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtās zināšanas. Piemēram, Maltā ar vidējās izglītības sertifikātu un profilu, kas izklāstīts 2010. gada septembrī, validēti visi mācīšanās veidi piecu gadu laikā vidējās izglītības iegūšanas procesā. Izglītība – gan formālā, gan neformālā – ļauj saņemt kredītpunktus, kas mudina studentus turpināt un sasniegt vairāk mācīšanās procesā.

4.6.   
  Validēšana saistībā ar darba tirgu

| 4.6.1. | Padomes ieteikumā uzsvērts validēšanas nozīmīgums darba vietā, kā arī pausts ieteikums dalībvalstīm iesaistīt tajā visas attiecīgās ieinteresētās personas, proti, darba devējus, arodbiedrības, tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības kameras un valstu struktūras, kas ir iesaistītas profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesā. Turklāt darba devēji ir aicināti atbalstīt un atvieglot darbā gūto zināšanu noteikšanu un tās apliecinošu dokumentu sagatavošanu. |
| --- | --- |

4.6.1.

Padomes ieteikumā uzsvērts validēšanas nozīmīgums darba vietā, kā arī pausts ieteikums dalībvalstīm iesaistīt tajā visas attiecīgās ieinteresētās personas, proti, darba devējus, arodbiedrības, tirdzniecības, rūpniecības un amatniecības kameras un valstu struktūras, kas ir iesaistītas profesionālo kvalifikāciju atzīšanas procesā. Turklāt darba devēji ir aicināti atbalstīt un atvieglot darbā gūto zināšanu noteikšanu un tās apliecinošu dokumentu sagatavošanu.

| 4.6.2. | Neformālās un ikdienējās mācīšanās validāciju var iekļaut darba koplīgumos (kā tas ir, piemēram, Nīderlandē), kas ir izcils piemērs darba ņēmēju iespējām saņemt šādu validāciju un veicina cilvēkresursu efektīvu pārvaldību uzņēmumos. Darba devējiem ir aktīvi jāpiedalās zināšanu, prasmju un kompetenču novērtēšanā gan darba vietā, gan arī izglītības un mācīšanās procesu izstrādē, lai palielinātu šādas validēšanas vērtību un uzticēšanos tai. |
| --- | --- |

4.6.2.

Neformālās un ikdienējās mācīšanās validāciju var iekļaut darba koplīgumos (kā tas ir, piemēram, Nīderlandē), kas ir izcils piemērs darba ņēmēju iespējām saņemt šādu validāciju un veicina cilvēkresursu efektīvu pārvaldību uzņēmumos. Darba devējiem ir aktīvi jāpiedalās zināšanu, prasmju un kompetenču novērtēšanā gan darba vietā, gan arī izglītības un mācīšanās procesu izstrādē, lai palielinātu šādas validēšanas vērtību un uzticēšanos tai.

| 4.6.3. | Darba koplīguma slēgšanas sarunām un sociālajam dialogam starp arodbiedrībām un darba devējiem var būt ļoti nozīmīga loma neformālās izglītības un mūžizglītības validācijas procesā. Konkrēts piemērs tam visā Eiropā ir Eiropas Metalurgu federācija, jo tā strādā pie neformālās izglītības validācijas, kas ir svarīgs ieguldījums debatēs par nodarbinātības iespējām un instrumentiem, kuri to veicina. |
| --- | --- |

4.6.3.

Darba koplīguma slēgšanas sarunām un sociālajam dialogam starp arodbiedrībām un darba devējiem var būt ļoti nozīmīga loma neformālās izglītības un mūžizglītības validācijas procesā. Konkrēts piemērs tam visā Eiropā ir Eiropas Metalurgu federācija, jo tā strādā pie neformālās izglītības validācijas, kas ir svarīgs ieguldījums debatēs par nodarbinātības iespējām un instrumentiem, kuri to veicina.

| 4.6.4. | Dažās valstīs arodbiedrību aktīvisti arvien biežāk uzņemas jaunu lomu, kad viņi sniedz konsultāciju pakalpojumus darba laikā un apspriež ar darba devējiem jautājumu par brīvu piekļuvi apmācības iespējām darbavietā. Austrijā, Dānijā, Somijā, Norvēģijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē arodbiedrību pārstāvji ir “mācīšanās vēstnieki”, kas mudina darba ņēmējus turpināt mācīties un pilnveidot prasmes, vienlaikus konsultējot uzņēmumus par darba ņēmēju vajadzībām apmācības jomā (6). |
| --- | --- |

4.6.4.

Dažās valstīs arodbiedrību aktīvisti arvien biežāk uzņemas jaunu lomu, kad viņi sniedz konsultāciju pakalpojumus darba laikā un apspriež ar darba devējiem jautājumu par brīvu piekļuvi apmācības iespējām darbavietā. Austrijā, Dānijā, Somijā, Norvēģijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē arodbiedrību pārstāvji ir “mācīšanās vēstnieki”, kas mudina darba ņēmējus turpināt mācīties un pilnveidot prasmes, vienlaikus konsultējot uzņēmumus par darba ņēmēju vajadzībām apmācības jomā (6).

| 4.6.5. | Tā kā darba devēji, kuri pieņem darbā gados jaunus darbiniekus ar nelielu profesionālo pieredzi vai bez tās, augstu vērtē to, ka šie darbinieki ir piedalījušies jauniešu organizāciju darbā, šāda līdzdalība ir jāatbalsta kā viens no pasākumiem, lai palīdzētu jauniešiem pārejā no skolas uz darba dzīvi (7). |
| --- | --- |

4.6.5.

Tā kā darba devēji, kuri pieņem darbā gados jaunus darbiniekus ar nelielu profesionālo pieredzi vai bez tās, augstu vērtē to, ka šie darbinieki ir piedalījušies jauniešu organizāciju darbā, šāda līdzdalība ir jāatbalsta kā viens no pasākumiem, lai palīdzētu jauniešiem pārejā no skolas uz darba dzīvi (7).

| 4.6.6. | Turklāt visiem, kas ir ieinteresēti validācijā, ir jāsaņem labākie profesionālās orientācijas un palīdzības pakalpojumi, lai viņi, piesakot savu kandidatūru kādam amatam, varētu efektīvi apliecināt savas neformālā veidā iegūtās prasmes un kompetences, kā arī labāk izprast, kā šīs prasmes izmantot darbā un ar to saistīto konkrēto uzdevumu veikšanā. Tas ir process, kurā savu ieguldījumu var sniegt karjeras izvēles konsultanti, padomdevēji skolās un universitātēs, jauniešu sektors un nodarbinātības dienesti, kā arī darba devēji un starptautiskās organizācijas. Šai ziņā būtu arī iespējams palīdzēt jauniešiem, sniedzot viņiem informāciju un noderīgus ieteikumus. |
| --- | --- |

4.6.6.

Turklāt visiem, kas ir ieinteresēti validācijā, ir jāsaņem labākie profesionālās orientācijas un palīdzības pakalpojumi, lai viņi, piesakot savu kandidatūru kādam amatam, varētu efektīvi apliecināt savas neformālā veidā iegūtās prasmes un kompetences, kā arī labāk izprast, kā šīs prasmes izmantot darbā un ar to saistīto konkrēto uzdevumu veikšanā. Tas ir process, kurā savu ieguldījumu var sniegt karjeras izvēles konsultanti, padomdevēji skolās un universitātēs, jauniešu sektors un nodarbinātības dienesti, kā arī darba devēji un starptautiskās organizācijas. Šai ziņā būtu arī iespējams palīdzēt jauniešiem, sniedzot viņiem informāciju un noderīgus ieteikumus.

4.7.   
  Validēšana brīvprātīgā darba sektorā

| 4.7.1. | Padome savā ieteikumā uzsver, ka svarīgi ir validēšanas procesā aktīvi iesaistīt brīvprātīgo darba sektoru; jauniešu organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina un jāatvieglo darbā vai brīvprātīgā darbā gūto mācīšanās rezultātu apzināšana un dokumentēšana, izmantojot atbilstīgus instrumentus, kas ļauj nodrošināt pārredzamību, piemēram, Europass un Youthpass programmu ietvaros izstrādātos instrumentus. |
| --- | --- |

4.7.1.

Padome savā ieteikumā uzsver, ka svarīgi ir validēšanas procesā aktīvi iesaistīt brīvprātīgo darba sektoru; jauniešu organizācijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtu jāveicina un jāatvieglo darbā vai brīvprātīgā darbā gūto mācīšanās rezultātu apzināšana un dokumentēšana, izmantojot atbilstīgus instrumentus, kas ļauj nodrošināt pārredzamību, piemēram, Europass un Youthpass programmu ietvaros izstrādātos instrumentus.

| 4.7.2. | Iedzīvotājiem ir vairāk jāapzinās vērtība, ko darba devēji piešķir neformālās vai ikdienējās mācīšanās procesā, piemēram, brīvprātīgo darbā, gūtajām prasmēm un kompetencēm. Tas jo īpaši attiecas uz personām, kuru izglītības līmenis ir zems un kuras bieži vien mazāk apzinās vērtību, kāda šādam darbam ir darba devēju skatījumā, un kurām nav pietiekamu iemaņu, lai darītu zināmas viņu prasmes. |
| --- | --- |

4.7.2.

Iedzīvotājiem ir vairāk jāapzinās vērtība, ko darba devēji piešķir neformālās vai ikdienējās mācīšanās procesā, piemēram, brīvprātīgo darbā, gūtajām prasmēm un kompetencēm. Tas jo īpaši attiecas uz personām, kuru izglītības līmenis ir zems un kuras bieži vien mazāk apzinās vērtību, kāda šādam darbam ir darba devēju skatījumā, un kurām nav pietiekamu iemaņu, lai darītu zināmas viņu prasmes.

| 4.7.3. | Ņemot vērā augsto jauniešu bezdarba līmeni, ir lietderīgi veicināt sadarbības iespējas starp privātajām un valsts nodarbinātības aģentūrām, brīvprātīgo organizācijām (jo īpaši jauniešiem paredzētām organizācijām) un darba devējiem. Tas var būt līdzeklis, kā palielināt brīvprātīgo organizācijās veiktās neformālās mācīšanās atpazīstamību un veidot labāku izpratni par tās nozīmību un vērtību, kā arī stiprināt savstarpējo uzticēšanos. |
| --- | --- |

4.7.3.

Ņemot vērā augsto jauniešu bezdarba līmeni, ir lietderīgi veicināt sadarbības iespējas starp privātajām un valsts nodarbinātības aģentūrām, brīvprātīgo organizācijām (jo īpaši jauniešiem paredzētām organizācijām) un darba devējiem. Tas var būt līdzeklis, kā palielināt brīvprātīgo organizācijās veiktās neformālās mācīšanās atpazīstamību un veidot labāku izpratni par tās nozīmību un vērtību, kā arī stiprināt savstarpējo uzticēšanos.

| 4.7.4. | Ir jāatbalsta novērtēšanas un izglītības programmas brīvprātīgo organizācijās, jo šīs programmas ir saistītas ar līmeni, kas tiek uzskatīts par augstāku nekā prasmju attīstība. Šajā sakarā arī jāatgādina, ka brīvprātīgā darba organizāciju darbības ir ļoti daudzveidīgas, tāpēc arī kritēriji, ar kuriem šīs organizācijas vērtē to darbā iegūtās prasmes, ir daudzveidīgi. Šajā saistībā brīvprātīgā darba jomā ir jāpanāk terminoloģijas un novērtēšanas metožu lielāka saskaņotība. Šādu kritēriju saskaņošana varētu, piemēram, veicināt to, ka brīvprātīgie vairāk apzinās spējas, ko viņi pilnveido, piedaloties brīvprātīgajā darbā un sniedzot labumu sabiedrībai. |
| --- | --- |

4.7.4.

Ir jāatbalsta novērtēšanas un izglītības programmas brīvprātīgo organizācijās, jo šīs programmas ir saistītas ar līmeni, kas tiek uzskatīts par augstāku nekā prasmju attīstība. Šajā sakarā arī jāatgādina, ka brīvprātīgā darba organizāciju darbības ir ļoti daudzveidīgas, tāpēc arī kritēriji, ar kuriem šīs organizācijas vērtē to darbā iegūtās prasmes, ir daudzveidīgi. Šajā saistībā brīvprātīgā darba jomā ir jāpanāk terminoloģijas un novērtēšanas metožu lielāka saskaņotība. Šādu kritēriju saskaņošana varētu, piemēram, veicināt to, ka brīvprātīgie vairāk apzinās spējas, ko viņi pilnveido, piedaloties brīvprātīgajā darbā un sniedzot labumu sabiedrībai.

4.8.   
  Validēšanas instrumenti

| 4.8.1. | Padomes ieteikumā uzsvērta nozīme, kāda ir Eiropas kopējiem atzīšanas instrumentiem, t. i., Europass un Youthpass programmām pārredzamības nodrošināšanā. Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt sinerģiju starp validēšanas mehānismiem un kredītpunktu sistēmām, ko izmanto formālās izglītības un mācību sistēmā, piemēram, ECTS un ECVET. |
| --- | --- |

4.8.1.

Padomes ieteikumā uzsvērta nozīme, kāda ir Eiropas kopējiem atzīšanas instrumentiem, t. i., Europass un Youthpass programmām pārredzamības nodrošināšanā. Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt sinerģiju starp validēšanas mehānismiem un kredītpunktu sistēmām, ko izmanto formālās izglītības un mācību sistēmā, piemēram, ECTS un ECVET.

| 4.8.2. | Zināšanām un prasmēm, kas gūtas, piedaloties pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbā, ir arī vērtība darba tirgū, taču tās bieži netiek ne dokumentētas, ne pietiekami uzsvērtas. Tāpēc ir jāatbalsta pašnovērtējuma instrumentu izveide un izmantošana, jo tie palīdz cilvēkiem apzināties un raksturot savas mācīšanās rezultātus, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības organizācijās gūto pieredzi. Piemēram, personīgās prasmju grāmatiņas izveide var dot pievienoto vērtību personām, kas turpina mācīšanos un vēlas sasniegt savus mērķus profesionālajā dzīvē. |
| --- | --- |

4.8.2.

Zināšanām un prasmēm, kas gūtas, piedaloties pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbā, ir arī vērtība darba tirgū, taču tās bieži netiek ne dokumentētas, ne pietiekami uzsvērtas. Tāpēc ir jāatbalsta pašnovērtējuma instrumentu izveide un izmantošana, jo tie palīdz cilvēkiem apzināties un raksturot savas mācīšanās rezultātus, balstoties uz pilsoniskās sabiedrības organizācijās gūto pieredzi. Piemēram, personīgās prasmju grāmatiņas izveide var dot pievienoto vērtību personām, kas turpina mācīšanos un vēlas sasniegt savus mērķus profesionālajā dzīvē.

| 4.8.3. | Sertifikāti un prasmju grāmatiņas ir nozīmīgs elements neformālā veidā gūto prasmju un kvalifikāciju validēšanā. Neformālās mācīšanās nodrošinātājiem ir jācenšas izsniegt sertifikātus vai dokumentus, kuros būtu sīki izklāstīts līdzdalības raksturs un izglītojošos pasākumos iegūtās zināšanas, kā arī jāpalielina iedzīvotāju izpratne par to, kāpēc šāda līdzdalība ir nozīmīga. Šādi dokumenti būtu vērtīgi galvenokārt mācīšanās aspektā (labāk informēt cilvēkus par iemaņām un prasmēm, ko viņi apguvuši pilsoniskās sabiedrības organizācijās, un to, kā šādas prasmes izmantot darba meklējumos vai turpinot mācības), nevis panākumu apliecināšanas aspektā. |
| --- | --- |

4.8.3.

Sertifikāti un prasmju grāmatiņas ir nozīmīgs elements neformālā veidā gūto prasmju un kvalifikāciju validēšanā. Neformālās mācīšanās nodrošinātājiem ir jācenšas izsniegt sertifikātus vai dokumentus, kuros būtu sīki izklāstīts līdzdalības raksturs un izglītojošos pasākumos iegūtās zināšanas, kā arī jāpalielina iedzīvotāju izpratne par to, kāpēc šāda līdzdalība ir nozīmīga. Šādi dokumenti būtu vērtīgi galvenokārt mācīšanās aspektā (labāk informēt cilvēkus par iemaņām un prasmēm, ko viņi apguvuši pilsoniskās sabiedrības organizācijās, un to, kā šādas prasmes izmantot darba meklējumos vai turpinot mācības), nevis panākumu apliecināšanas aspektā.

| 4.8.4. | EESK jau agrāk ir paudusi atbalstu Eiropas prasmju pases un vēlāk arī Europass Experience instrumenta izveidei. Tāpēc EESK pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija ir apturējusi šā instrumenta ieviešanu. |
| --- | --- |

4.8.4.

EESK jau agrāk ir paudusi atbalstu Eiropas prasmju pases un vēlāk arī Europass Experience instrumenta izveidei. Tāpēc EESK pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija ir apturējusi šā instrumenta ieviešanu.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2012:398:0001:0005:LV:PDF

1

(2)  http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/4054

2

(3)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Migranšu iekļaušana darba tirgū” (OV C 242, 23.7.2015., 9. lpp.).

4

(5)  Sk. National Strategy for Higher Education to 2030 (Augstākās izglītības valsts stratēģija līdz 2030. gadam), www.hea.ie.

5

National Strategy for Higher Education to 2030

(6)  Sk. Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, Cedefop, 2012. gads, 59. lpp.

6

Learning while working. Success stories on workplace learning in Europe, Cedefop

(7)  http://issuu.com/yomag/docs/reportnfe_print

7

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/57 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/57

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Valstu duālās apmācības sistēmu snieguma uzlabošana”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/10)

| Ziņotāja: | Dorthe ANDERSEN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Dorthe ANDERSEN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Valstu duālās apmācības sistēmu snieguma uzlabošana”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 1. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 206 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Krīze ir smagi skārusi Eiropas jauniešus vairākās dalībvalstīs, un par to ir samaksāta augsta cena cilvēkresursu, sociālajā un ekonomiskajā ziņā. Taču augstāks jauniešu bezdarba līmenis nav nekas jauns – tas norāda uz dažām strukturālām problēmām, kas apgrūtina pāreju no skolas uz darba dzīvi. |
| --- | --- |

1.1.

Krīze ir smagi skārusi Eiropas jauniešus vairākās dalībvalstīs, un par to ir samaksāta augsta cena cilvēkresursu, sociālajā un ekonomiskajā ziņā. Taču augstāks jauniešu bezdarba līmenis nav nekas jauns – tas norāda uz dažām strukturālām problēmām, kas apgrūtina pāreju no skolas uz darba dzīvi.

| 1.2. | Labi funkcionējošas PIA (profesionālās izglītības un apmācības) sistēmas, kuru pamatā ir duālā apmācība, var palīdzēt jauniem vīriešiem un sievietēm atvieglot pāreju no skolas uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.2.

Labi funkcionējošas PIA (profesionālās izglītības un apmācības) sistēmas, kuru pamatā ir duālā apmācība, var palīdzēt jauniem vīriešiem un sievietēm atvieglot pāreju no skolas uz nodarbinātību.

| 1.3. | EESK uzsver, ka duālajai apmācībai nav “viena vislabākā modeļa”; mērķis ir sekmēt augstas kvalitātes duālo apmācību, kas ir patiesi efektīva. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver, ka duālajai apmācībai nav “viena vislabākā modeļa”; mērķis ir sekmēt augstas kvalitātes duālo apmācību, kas ir patiesi efektīva.

1.4.   
  Eiropas līmenis

| 1.4.1. | EESK uzskata, ka Eiropā ir vajadzīgs kvalitātes novērtēšanas instruments, kurš atspoguļo to reformu norisi un rezultātus, ko veic dalībvalstis, lai uzlabotu PIA un duālās apmācības sistēmu sniegumu. |
| --- | --- |

1.4.1.

EESK uzskata, ka Eiropā ir vajadzīgs kvalitātes novērtēšanas instruments, kurš atspoguļo to reformu norisi un rezultātus, ko veic dalībvalstis, lai uzlabotu PIA un duālās apmācības sistēmu sniegumu.

| 1.4.2. | EESK iesaka Komisijai kopā ar attiecīgajiem partneriem izstrādāt instrumentus, lai veiktu uzraudzību, vāktu datus un novērtētu, kas dalībvalstīs reāli darbojas, kā arī noteiktu labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu galvenos elementus. Mērķis ir noteikt un izvērtēt, kas darbojas, nodrošināt apmācības sistēmu kvalitāti un uzsvērt duālās apmācības un nodarbinātības korelāciju. |
| --- | --- |

1.4.2.

EESK iesaka Komisijai kopā ar attiecīgajiem partneriem izstrādāt instrumentus, lai veiktu uzraudzību, vāktu datus un novērtētu, kas dalībvalstīs reāli darbojas, kā arī noteiktu labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu galvenos elementus. Mērķis ir noteikt un izvērtēt, kas darbojas, nodrošināt apmācības sistēmu kvalitāti un uzsvērt duālās apmācības un nodarbinātības korelāciju.

| 1.4.3. | Kvalitatīvas, darba tirgum vajadzīgas profesionālās prasmes un kvalifikācijas arī turpmāk būs darba tirgus un Eiropas konkurētspējas pamatsegments. Tādēļ EESK ierosina noteikt ES mērķi attiecībā uz PIA un duālo apmācību, kas var pavērt ceļu labākām jauniešu nodarbinātības iespējām. Tas varētu būt daļa no atjaunotas stratēģijas “Eiropa 2020”, un EESK tādēļ aicina Komisiju izskatīt iespējas. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kvalitatīvas, darba tirgum vajadzīgas profesionālās prasmes un kvalifikācijas arī turpmāk būs darba tirgus un Eiropas konkurētspējas pamatsegments. Tādēļ EESK ierosina noteikt ES mērķi attiecībā uz PIA un duālo apmācību, kas var pavērt ceļu labākām jauniešu nodarbinātības iespējām. Tas varētu būt daļa no atjaunotas stratēģijas “Eiropa 2020”, un EESK tādēļ aicina Komisiju izskatīt iespējas.

| 1.4.4. | EESK uzskata, ka Eiropas mēroga mērķis PIA jomā un datu apkopošana varētu dot dalībvalstīm iespēju turpināt darbu saistībā ar izglītības līmeņa paaugstināšanu un nodrošināt, ka jaunieši gūst pozitīvu pieredzi izglītības sistēmā un beidz mācības ar darba tirgū vajadzīgajām prasmēm. |
| --- | --- |

1.4.4.

EESK uzskata, ka Eiropas mēroga mērķis PIA jomā un datu apkopošana varētu dot dalībvalstīm iespēju turpināt darbu saistībā ar izglītības līmeņa paaugstināšanu un nodrošināt, ka jaunieši gūst pozitīvu pieredzi izglītības sistēmā un beidz mācības ar darba tirgū vajadzīgajām prasmēm.

1.5.   
  Dalībvalstis un sociālie partneri

| 1.5.1. | EESK iesaka dalībvalstīm, kurām nav labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu, izpētīt ar šādu sistēmu izstrādi saistītās izmaksas un salīdzināt tās ar kompromisu un ieguvumiem, ko duālās apmācības sistēma varētu sniegt uzņēmumu konkurētspējai un jauniešu darba iespējām. |
| --- | --- |

1.5.1.

EESK iesaka dalībvalstīm, kurām nav labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu, izpētīt ar šādu sistēmu izstrādi saistītās izmaksas un salīdzināt tās ar kompromisu un ieguvumiem, ko duālās apmācības sistēma varētu sniegt uzņēmumu konkurētspējai un jauniešu darba iespējām.

| 1.5.2. | EESK uzsver skolu, apmācības centru, arodbiedrību un uzņēmējdarbības aprindu partnerību nozīmīgumu. Sociālajiem partneriem ir izšķiroša loma visos labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu posmos (izstrādē, īstenošanā, kontrolē, novērtēšanā utt.). Sociālā dialoga stiprināšana un labāka izmantošana visos līmeņos var būt efektīvs instruments, ar ko paaugstināt duālās apmācības kvalitāti un padarīt to pievilcīgāku. |
| --- | --- |

1.5.2.

EESK uzsver skolu, apmācības centru, arodbiedrību un uzņēmējdarbības aprindu partnerību nozīmīgumu. Sociālajiem partneriem ir izšķiroša loma visos labi funkcionējošu duālās apmācības sistēmu posmos (izstrādē, īstenošanā, kontrolē, novērtēšanā utt.). Sociālā dialoga stiprināšana un labāka izmantošana visos līmeņos var būt efektīvs instruments, ar ko paaugstināt duālās apmācības kvalitāti un padarīt to pievilcīgāku.

| 1.5.3. | EESK aicina dalībvalstis ieviest vai sistemātiski pārskatīt PIA skolotāju, darbaudzinātāju, pasniedzēju un jo īpaši uzņēmumā strādājošo instruktoru profesionālo izaugsmi, jo šiem cilvēkiem ir būtiska loma PIA sistēmu snieguma uzlabošanā. |
| --- | --- |

1.5.3.

EESK aicina dalībvalstis ieviest vai sistemātiski pārskatīt PIA skolotāju, darbaudzinātāju, pasniedzēju un jo īpaši uzņēmumā strādājošo instruktoru profesionālo izaugsmi, jo šiem cilvēkiem ir būtiska loma PIA sistēmu snieguma uzlabošanā.

| 1.5.4. | EESK uzsver darba devēju nozīmi un uzskata, ka darba devēji, tostarp MVU, aizvien vairāk iesaistīsies māceklības programmās, ja tās patiesi apmierinās uzņēmumu vajadzības un būs izveidota laba saikne ar skolām. Par nākamo gadu prioritāti būtu jānosaka tādu duālās apmācības sistēmu ieviešana, kas ļauj izmaksu ziņā efektīvi iesaistīt darba devējus un paredz tiem lielāku atbildību. |
| --- | --- |

1.5.4.

EESK uzsver darba devēju nozīmi un uzskata, ka darba devēji, tostarp MVU, aizvien vairāk iesaistīsies māceklības programmās, ja tās patiesi apmierinās uzņēmumu vajadzības un būs izveidota laba saikne ar skolām. Par nākamo gadu prioritāti būtu jānosaka tādu duālās apmācības sistēmu ieviešana, kas ļauj izmaksu ziņā efektīvi iesaistīt darba devējus un paredz tiem lielāku atbildību.

| 1.5.5. | EESK iesaka Eiropas sociālajiem partneriem to autonomās darba programmas ietvaros turpināt darbu šajā jomā. |
| --- | --- |

1.5.5.

EESK iesaka Eiropas sociālajiem partneriem to autonomās darba programmas ietvaros turpināt darbu šajā jomā.

2.   Ievads – pašreizējā situācija Eiropā

| 2.1. | Ekonomikas krīze Eiropā ir smagi skārusi jauniešus. 4,5 miljoni jauniešu vecumā līdz 24 gadiem ir bez darba (1), lai gan dažās ES dalībvalstīs liels jauniešu bezdarbs nav nekas jauns – vienkārši krīze ir saasinājusi šo problēmu. Jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā vairāk nekā divas reizes pārsniedz pieaugušo bezdarba līmeni – 20,9 % pret 9,8 %. Aptuveni 7 miljoni jauniešu nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā (“nenodarbināti jaunieši”) (2). Ņemot vērā samērā vājās īstermiņa ekonomikas attīstības prognozes, jauniešu bezdarbs dažās dalībvalstīs ir sasniedzis ārkārtīgi augstu līmeni, par ko ir samaksāta augsta cena cilvēkresursu, sociālajā un ekonomiskajā ziņā. |
| --- | --- |

2.1.

Ekonomikas krīze Eiropā ir smagi skārusi jauniešus. 4,5 miljoni jauniešu vecumā līdz 24 gadiem ir bez darba (1), lai gan dažās ES dalībvalstīs liels jauniešu bezdarbs nav nekas jauns – vienkārši krīze ir saasinājusi šo problēmu. Jauniešu bezdarba līmenis Eiropas Savienībā vairāk nekā divas reizes pārsniedz pieaugušo bezdarba līmeni – 20,9 % pret 9,8 %. Aptuveni 7 miljoni jauniešu nav iesaistīti ne izglītībā, ne nodarbinātībā, nedz arī apmācībā (“nenodarbināti jaunieši”) (2). Ņemot vērā samērā vājās īstermiņa ekonomikas attīstības prognozes, jauniešu bezdarbs dažās dalībvalstīs ir sasniedzis ārkārtīgi augstu līmeni, par ko ir samaksāta augsta cena cilvēkresursu, sociālajā un ekonomiskajā ziņā.

| 2.2. | Arī pirms krīzes jauniešu bezdarba līmenis bija augstāks nekā pieaugušo. Tas liecina par strukturālu problēmu ciešākas saiknes veidošanā starp izglītības un apmācības sistēmām un darba tirgu. Vēl viens arguments šajā saistībā būtu tas, ka daudzās valstīs ir liels jauniešu bezdarbs, bet tajā pašā laikā darba devējiem ir grūti atrast darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm. |
| --- | --- |

2.2.

Arī pirms krīzes jauniešu bezdarba līmenis bija augstāks nekā pieaugušo. Tas liecina par strukturālu problēmu ciešākas saiknes veidošanā starp izglītības un apmācības sistēmām un darba tirgu. Vēl viens arguments šajā saistībā būtu tas, ka daudzās valstīs ir liels jauniešu bezdarbs, bet tajā pašā laikā darba devējiem ir grūti atrast darbiniekus ar vajadzīgajām prasmēm.

| 2.3. | Stāvoklis prasa jaunu pieeju, lai uzlabotu nodarbinātības un izaugsmes pamatus ar mērķi izstrādāt kvalitatīvas un tirgum vajadzīgas profesionālās prasmes un kvalifikācijas un labi funkcionējošus darba tirgus. |
| --- | --- |

2.3.

Stāvoklis prasa jaunu pieeju, lai uzlabotu nodarbinātības un izaugsmes pamatus ar mērķi izstrādāt kvalitatīvas un tirgum vajadzīgas profesionālās prasmes un kvalifikācijas un labi funkcionējošus darba tirgus.

| 2.4. | Tomēr ES dalībvalstu pieredze jauniešu iesaistīšanā darba tirgū ir ļoti atšķirīga. |
| --- | --- |

2.4.

Tomēr ES dalībvalstu pieredze jauniešu iesaistīšanā darba tirgū ir ļoti atšķirīga.

| 2.5. | Daudzās valstīs cilvēki ar profesionālo izglītību strādā galvenokārt privātajā sektorā, bet viņiem ir ievērojama loma arī valsts sektorā. Pašlaik aptuveni puse vidusskolas vecāko klašu skolēnu Eiropā mācās pēc PIA programmas, un aptuveni ceturtā daļa no viņiem ir iesaistīti mācību procesā, kurā apvienota mācīšanās skolā un darbavietā (3). Taču galvenās problēmas ir saistītas ar profesionālās izglītības pievilcīguma palielināšanu, uzlabojot tās kvalitāti un nozīmīgumu. |
| --- | --- |

2.5.

Daudzās valstīs cilvēki ar profesionālo izglītību strādā galvenokārt privātajā sektorā, bet viņiem ir ievērojama loma arī valsts sektorā. Pašlaik aptuveni puse vidusskolas vecāko klašu skolēnu Eiropā mācās pēc PIA programmas, un aptuveni ceturtā daļa no viņiem ir iesaistīti mācību procesā, kurā apvienota mācīšanās skolā un darbavietā (3). Taču galvenās problēmas ir saistītas ar profesionālās izglītības pievilcīguma palielināšanu, uzlabojot tās kvalitāti un nozīmīgumu.

| 2.6. | Vairākos atzinumos (4) EESK ir uzsvērusi, cik svarīgi ir radīt pareizos apstākļus jauniešiem, lai atvieglotu pāreju no izglītības uz darba dzīvi, uzlabojot iespējas kvalitatīvas PIA ietvaros īstenot dažādu veidu duālo apmācību. |
| --- | --- |

2.6.

Vairākos atzinumos (4) EESK ir uzsvērusi, cik svarīgi ir radīt pareizos apstākļus jauniešiem, lai atvieglotu pāreju no izglītības uz darba dzīvi, uzlabojot iespējas kvalitatīvas PIA ietvaros īstenot dažādu veidu duālo apmācību.

| 2.7. | EESK uzskata, ka ir svarīgi uzturēt impulsu un nodrošināt, ka atsevišķas dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem pielāgo savas PIA sistēmas, integrējot duālās izglītības komponentu. |
| --- | --- |

2.7.

EESK uzskata, ka ir svarīgi uzturēt impulsu un nodrošināt, ka atsevišķas dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem pielāgo savas PIA sistēmas, integrējot duālās izglītības komponentu.

3.   Izprast definīcijas – duālās apmācības sistēmas Eiropā

| 3.1. | Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta duālās apmācības sistēmām PIA jomā. Duālā apmācība ir kopējs termins, kas aptver dažādu valstu modeļus. Atbilstoši Cedefop definīcijai duālā izglītība ir izglītība vai apmācība, apvienojot mācību periodus skolā vai apmācību centrā un darbavietā. Dualitāte attiecas uz mācīšanās iespējām (skolas/profesionālās izglītības un apmācības iestādes un apmācošie uzņēmumi, kam ir kopīga atbildība nodrošināt teorētisko un praktisko apmācību) un iesaistīto dalībnieku dualitāti (valsts sektora un privātā sektora dalībnieki). |
| --- | --- |

3.1.

Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta duālās apmācības sistēmām PIA jomā. Duālā apmācība ir kopējs termins, kas aptver dažādu valstu modeļus. Atbilstoši Cedefop definīcijai duālā izglītība ir izglītība vai apmācība, apvienojot mācību periodus skolā vai apmācību centrā un darbavietā. Dualitāte attiecas uz mācīšanās iespējām (skolas/profesionālās izglītības un apmācības iestādes un apmācošie uzņēmumi, kam ir kopīga atbildība nodrošināt teorētisko un praktisko apmācību) un iesaistīto dalībnieku dualitāti (valsts sektora un privātā sektora dalībnieki).

| 3.2. | Visās dalībvalstīs ir sistēmas, kurās iekļauts ar darbu saistītais aspekts, bet to kvalitāte, rezultāti un mērogs atšķiras (5). Piemēram, cik daudz laika tiek pavadīts darbavietā? Vai ir līgums starp apmācāmo un darba devēju? Vai apmācāmais saņem atalgojumu, un kāda ir sociālo partneru loma? |
| --- | --- |

3.2.

Visās dalībvalstīs ir sistēmas, kurās iekļauts ar darbu saistītais aspekts, bet to kvalitāte, rezultāti un mērogs atšķiras (5). Piemēram, cik daudz laika tiek pavadīts darbavietā? Vai ir līgums starp apmācāmo un darba devēju? Vai apmācāmais saņem atalgojumu, un kāda ir sociālo partneru loma?

| 3.3. | Nav vienota vai “vislabākā” modeļa, un duālās sistēmas izstrādāšana ir atkarīga no daudziem saimnieciskiem un sociāliem apstākļiem. |
| --- | --- |

3.3.

Nav vienota vai “vislabākā” modeļa, un duālās sistēmas izstrādāšana ir atkarīga no daudziem saimnieciskiem un sociāliem apstākļiem.

| 3.4. | Šobrīd PIA ir trīs plaši virzieni:






  — | māceklības shēmas, kurās apvienota un savstarpēji mijas apmācība uzņēmumā un izglītība skolā un kuras sniedz valsts atzītu kvalifikāciju. Parasti starp darba devēju un mācekli pastāv līgumattiecības, un māceklis saņem atalgojumu (piemēram, Austrijā, Dānijā un Vācijā), |
| --- | --- | --- |

3.4.

Šobrīd PIA ir trīs plaši virzieni:

—

māceklības shēmas, kurās apvienota un savstarpēji mijas apmācība uzņēmumā un izglītība skolā un kuras sniedz valsts atzītu kvalifikāciju. Parasti starp darba devēju un mācekli pastāv līgumattiecības, un māceklis saņem atalgojumu (piemēram, Austrijā, Dānijā un Vācijā),

| — | PIA skolā ar apmācību darbavietā. Tā ietver īsāku apmācību darbavietā (piemēram, stažēšanos un darba praksi) kā obligātu vai fakultatīvu PIA programmu elementu, un tās rezultātā tiek iegūta formāla kvalifikācija, |
| --- | --- |

—

PIA skolā ar apmācību darbavietā. Tā ietver īsāku apmācību darbavietā (piemēram, stažēšanos un darba praksi) kā obligātu vai fakultatīvu PIA programmu elementu, un tās rezultātā tiek iegūta formāla kvalifikācija,

| — | skolu mācību programmas. |
| --- | --- |

—

skolu mācību programmas.

| 3.5. | Atslēgvārds ir ciešā saikne starp darbavietu un sinerģijām, kas jāveido starp studentu, teorētisko bāzi un praktisko apmācību un attīstību darbavietā. |
| --- | --- |

3.5.

Atslēgvārds ir ciešā saikne starp darbavietu un sinerģijām, kas jāveido starp studentu, teorētisko bāzi un praktisko apmācību un attīstību darbavietā.

4.   Eiropas politikas kopsavilkums

| 4.1. | Eiropadome 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmē (6) vienojās par jaunu stratēģiju jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp par mērķi veicināt augstas kvalitātes māceklības iespējas un mācīšanos darbavietā. 22 dalībvalstis ir saņēmušas konkrētai valstij adresētus ieteikumus pielāgot savas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, liekot lielāku uzsvaru uz apmācību darbavietā un augstas kvalitātes māceklības iespējām jauniešiem. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropadome 2013. gada 27. un 28. jūnija sanāksmē (6) vienojās par jaunu stratēģiju jauniešu bezdarba apkarošanai, tostarp par mērķi veicināt augstas kvalitātes māceklības iespējas un mācīšanos darbavietā. 22 dalībvalstis ir saņēmušas konkrētai valstij adresētus ieteikumus pielāgot savas profesionālās izglītības un apmācības sistēmas, liekot lielāku uzsvaru uz apmācību darbavietā un augstas kvalitātes māceklības iespējām jauniešiem.

| 4.2. | ES līmenī ir veikti dažādi pasākumi. Piemēram, ir pieņemta iniciatīva “Garantija jauniešiem”, piešķirti ESF līdzekļi māceklības shēmu, tostarp duālās apmācības sistēmu, izstrādei valsts līmenī un izveidota Eiropas Māceklību alianse. |
| --- | --- |

4.2.

ES līmenī ir veikti dažādi pasākumi. Piemēram, ir pieņemta iniciatīva “Garantija jauniešiem”, piešķirti ESF līdzekļi māceklības shēmu, tostarp duālās apmācības sistēmu, izstrādei valsts līmenī un izveidota Eiropas Māceklību alianse.

| 4.3. | Arī Eiropas sociālie partneri savā 2013. gada jūnija Jauniešu nodarbinātības veicināšanas pasākumu programmā (7) uzsvēra mācīšanās darbavietā modeļu, piemēram, duālās mācīšanās sistēmu, vērtību. |
| --- | --- |

4.3.

Arī Eiropas sociālie partneri savā 2013. gada jūnija Jauniešu nodarbinātības veicināšanas pasākumu programmā (7) uzsvēra mācīšanās darbavietā modeļu, piemēram, duālās mācīšanās sistēmu, vērtību.

| 4.4. | Padomes prezidentvalsts Latvija, pārskatot Briges paziņojumu, ir apstiprinājusi piecus mērķus. Pirmais no šiem mērķiem būs veicināt mācīšanos darbavietā, īpašu uzmanību pievēršot māceklības tipa apmācībai (8). |
| --- | --- |

4.4.

Padomes prezidentvalsts Latvija, pārskatot Briges paziņojumu, ir apstiprinājusi piecus mērķus. Pirmais no šiem mērķiem būs veicināt mācīšanos darbavietā, īpašu uzmanību pievēršot māceklības tipa apmācībai (8).

5.   Duālā apmācība kā iespēja veidot saikni ar darba dzīvi

| 5.1. | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) un Eiropas Komisijas pētījumi, piemēram, norāda uz pozitīvu saikni starp PIA sistēmām, kas balstītas uz duālo izglītošanu, un nodarbinātību (9). |
| --- | --- |

5.1.

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) un Eiropas Komisijas pētījumi, piemēram, norāda uz pozitīvu saikni starp PIA sistēmām, kas balstītas uz duālo izglītošanu, un nodarbinātību (9).

| 5.2. | Pieredze un skaitļi runā paši par sevi. Tām valstīm, kurās ir prasībām atbilstošas un pievilcīgas profesionālās apmācības sistēmas, kas balstās uz duālās apmācības principiem, veiksmīgāk izdodas iesaistīt jauniešus darba tirgū. Dažas valstis, piemēram, Austrija, arī sniedz labus piemērus par apmācības iespējām jauniešiem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, piemēram, palīdzība darbā vai drošības tīkls mācekļiem. |
| --- | --- |

5.2.

Pieredze un skaitļi runā paši par sevi. Tām valstīm, kurās ir prasībām atbilstošas un pievilcīgas profesionālās apmācības sistēmas, kas balstās uz duālās apmācības principiem, veiksmīgāk izdodas iesaistīt jauniešus darba tirgū. Dažas valstis, piemēram, Austrija, arī sniedz labus piemērus par apmācības iespējām jauniešiem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, piemēram, palīdzība darbā vai drošības tīkls mācekļiem.

| 5.3. | Labi funkcionējoša duālās apmācības sistēma sniedz jauniešiem pirmo darba pieredzi un tādējādi padara viņus pievilcīgākus uzņēmumiem un turpmākajiem darba devējiem. Vācijā vairāk nekā divas trešdaļas mācekļu pēc māceklības programmas pabeigšanas paliek strādāt pie tā paša darba devēja (10). Dānijā skaitļi (11) liecina, ka atlaišanas gadījumā jaunu darbu visātrāk atrod PIA iestāžu absolventi un ka daudzi no viņiem dibina paši savus uzņēmumus. |
| --- | --- |

5.3.

Labi funkcionējoša duālās apmācības sistēma sniedz jauniešiem pirmo darba pieredzi un tādējādi padara viņus pievilcīgākus uzņēmumiem un turpmākajiem darba devējiem. Vācijā vairāk nekā divas trešdaļas mācekļu pēc māceklības programmas pabeigšanas paliek strādāt pie tā paša darba devēja (10). Dānijā skaitļi (11) liecina, ka atlaišanas gadījumā jaunu darbu visātrāk atrod PIA iestāžu absolventi un ka daudzi no viņiem dibina paši savus uzņēmumus.

| 5.4. | Daudzi jaunieši un viņu vecāki tomēr neuzskata PIA un māceklību par tikpat pievilcīgu izvēli kā akadēmiskā izglītība vai arī uzskata to par iespēju kļūt tikai par tradicionālo fiziskā darba strādnieku. Aizmirstas ir tieši “konkurētspējīgās zināšanas”, ko var iegūt duālajā apmācībā, lai jauniešiem būtu ne tikai viena karjeras iespēja vien un lai viņi apgūtu arī konkurētspējīgas zināšanas, kuras var pilnveidot tālāk. |
| --- | --- |

5.4.

Daudzi jaunieši un viņu vecāki tomēr neuzskata PIA un māceklību par tikpat pievilcīgu izvēli kā akadēmiskā izglītība vai arī uzskata to par iespēju kļūt tikai par tradicionālo fiziskā darba strādnieku. Aizmirstas ir tieši “konkurētspējīgās zināšanas”, ko var iegūt duālajā apmācībā, lai jauniešiem būtu ne tikai viena karjeras iespēja vien un lai viņi apgūtu arī konkurētspējīgas zināšanas, kuras var pilnveidot tālāk.

| 5.5. | ES mērķis palielināt studentu īpatsvaru PIA un duālajā apmācībā būtu jāuzskata par daļu no pārskatītās stratēģijas “Eiropa 2020”. Tas varētu pievērst lielāku uzmanību duālās apmācības un māceklības nodrošinātajam spēcīgajam nodarbināmības un iekļautības aspektam. Tas varētu pievērst lielāku uzmanību duālās apmācības un māceklības nodrošinātajam spēcīgajam nodarbināmības un iekļautības aspektam. |
| --- | --- |

5.5.

ES mērķis palielināt studentu īpatsvaru PIA un duālajā apmācībā būtu jāuzskata par daļu no pārskatītās stratēģijas “Eiropa 2020”. Tas varētu pievērst lielāku uzmanību duālās apmācības un māceklības nodrošinātajam spēcīgajam nodarbināmības un iekļautības aspektam. Tas varētu pievērst lielāku uzmanību duālās apmācības un māceklības nodrošinātajam spēcīgajam nodarbināmības un iekļautības aspektam.

| 5.6. | Šāds mērķis jāizvirza augstā līmenī, jo pierādījumi liecina par pozitīvu saikni ar nodarbinātību, un tajā jāņem vērā nākotnes darba tirgus pieprasījums pēc kvalificētiem darbiniekiem ar vidēja līmeņa kvalifikāciju. |
| --- | --- |

5.6.

Šāds mērķis jāizvirza augstā līmenī, jo pierādījumi liecina par pozitīvu saikni ar nodarbinātību, un tajā jāņem vērā nākotnes darba tirgus pieprasījums pēc kvalificētiem darbiniekiem ar vidēja līmeņa kvalifikāciju.

| 5.7. | Lai uzlabotu tēlu un pievilcību, ir jāapvieno skolu, apmācības centru/uzņēmumu, sociālo partneru un politiķu centieni. PIA skolām un apmācības centriem jāspēj labāk pielāgoties mainīgajām darba tirgus un ekonomikas vajadzībām. Būtu jāatbalsta prasmju konkursi un paraugmodeļi, lai varētu izrādīt prasmes, iepazīstināt ar skolām un iedvesmot jauniešus. Jaunu ceļu pavēršana pārejai uz augstāko izglītību, lai skolēni un viņu vecāki māceklību neuztvertu kā strupceļu, vai tādu ES iekšējās mobilitātes programmu kā Erasmus + pastiprināšana varētu padarīt šādas shēmas pievilcīgākas. |
| --- | --- |

5.7.

Lai uzlabotu tēlu un pievilcību, ir jāapvieno skolu, apmācības centru/uzņēmumu, sociālo partneru un politiķu centieni. PIA skolām un apmācības centriem jāspēj labāk pielāgoties mainīgajām darba tirgus un ekonomikas vajadzībām. Būtu jāatbalsta prasmju konkursi un paraugmodeļi, lai varētu izrādīt prasmes, iepazīstināt ar skolām un iedvesmot jauniešus. Jaunu ceļu pavēršana pārejai uz augstāko izglītību, lai skolēni un viņu vecāki māceklību neuztvertu kā strupceļu, vai tādu ES iekšējās mobilitātes programmu kā Erasmus + pastiprināšana varētu padarīt šādas shēmas pievilcīgākas.

| 5.8. | Lai pilnveidotu izpratni un priekšstatu par duālās apmācības sistēmām, būtiska nozīme ir labai un savlaicīgai profesionālajai orientācijai un konsultācijām. |
| --- | --- |

5.8.

Lai pilnveidotu izpratni un priekšstatu par duālās apmācības sistēmām, būtiska nozīme ir labai un savlaicīgai profesionālajai orientācijai un konsultācijām.

| 5.9. | Arī skolotājiem ir nozīme duālās izglītības sistēmas pievilcīguma palielināšanā, un viņi tieši ietekmē jauniešu izpratni par PIA. Uzaicinājums kļūt par PIA skolotāju arī būtu jāuztver kā pievilcīgs priekšlikums. Viens no veidiem ir nodrošināt, ka PIA skolotāju profesionālās un akadēmiskās prasmes tiek pastāvīgi atjauninātas, uzlabojot sadarbību starp skolām un uzņēmumiem, lai skolotāji vienmēr būtu informēti par uzņēmumu prasībām, pašreizējām darba metodēm, jaunām tehnoloģijām utt. |
| --- | --- |

5.9.

Arī skolotājiem ir nozīme duālās izglītības sistēmas pievilcīguma palielināšanā, un viņi tieši ietekmē jauniešu izpratni par PIA. Uzaicinājums kļūt par PIA skolotāju arī būtu jāuztver kā pievilcīgs priekšlikums. Viens no veidiem ir nodrošināt, ka PIA skolotāju profesionālās un akadēmiskās prasmes tiek pastāvīgi atjauninātas, uzlabojot sadarbību starp skolām un uzņēmumiem, lai skolotāji vienmēr būtu informēti par uzņēmumu prasībām, pašreizējām darba metodēm, jaunām tehnoloģijām utt.

| 5.10. | Duālajā sistēmā kā kvalitātes nodrošināšanas pamatprasība būtu jāizvirza kvalificēta un motivēta darbinieka, kurš darbojas kā konsultants vai instruktors, klātbūtne. Lielāks uzsvars jāliek uz uzņēmumos strādājošo instruktoru atbildību. Skaidrāks un sīkāks iegūstamo prasmju apraksts var paaugstināt mācīšanās darbavietā kvalitāti. |
| --- | --- |

5.10.

Duālajā sistēmā kā kvalitātes nodrošināšanas pamatprasība būtu jāizvirza kvalificēta un motivēta darbinieka, kurš darbojas kā konsultants vai instruktors, klātbūtne. Lielāks uzsvars jāliek uz uzņēmumos strādājošo instruktoru atbildību. Skaidrāks un sīkāks iegūstamo prasmju apraksts var paaugstināt mācīšanās darbavietā kvalitāti.

6.   Profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un politikas pastāvīga un uz pierādījumiem balstīta uzraudzība un novērtēšana

| 6.1. | Jau ir veikti vairāki pētījumi, un tie liecina, ka, piemēram, Vācijas, Šveices un Austrijas duālās apmācības sistēmas darbojas labi, jo tās nodrošina jauniešiem pienācīgu apmācību un labu pamatu darba dzīves uzsākšanai. Duālajai apmācībai nav “viena vislabākā modeļa”; mērķis ir noteikt sekmīgas struktūras un praksi. |
| --- | --- |

6.1.

Jau ir veikti vairāki pētījumi, un tie liecina, ka, piemēram, Vācijas, Šveices un Austrijas duālās apmācības sistēmas darbojas labi, jo tās nodrošina jauniešiem pienācīgu apmācību un labu pamatu darba dzīves uzsākšanai. Duālajai apmācībai nav “viena vislabākā modeļa”; mērķis ir noteikt sekmīgas struktūras un praksi.

| 6.2. | Pārredzamāka informācija par pamatu–saturu–rezultātiem varētu palīdzēt noteikt galvenos elementus, kas raksturo labi funkcionējošas duālās apmācības sistēmas. Lai gan lielākā daļa dalībvalstu un Cedefop vāc datus par PIA absolventu nodarbināmību, šādus datus vairāk varētu izmantot, lai uzlabotu sistēmas, tostarp duālās apmācības sistēmas. |
| --- | --- |

6.2.

Pārredzamāka informācija par pamatu–saturu–rezultātiem varētu palīdzēt noteikt galvenos elementus, kas raksturo labi funkcionējošas duālās apmācības sistēmas. Lai gan lielākā daļa dalībvalstu un Cedefop vāc datus par PIA absolventu nodarbināmību, šādus datus vairāk varētu izmantot, lai uzlabotu sistēmas, tostarp duālās apmācības sistēmas.

| 6.3. | “Mācīšanās darbavietā” īpatsvaru, piemēram, varētu izmantot kā ES nodarbināmības kritērija mainīgo lielumu. Eiropas kritērijs attiecībā uz duālo apmācību varētu atspoguļot duālās apmācības sistēmu un jauniešu nodarbinātības korelāciju. Datus šādam kritērijam varētu apkopot katru gadu, izmantojot darbaspēka apsekojumu. |
| --- | --- |

6.3.

“Mācīšanās darbavietā” īpatsvaru, piemēram, varētu izmantot kā ES nodarbināmības kritērija mainīgo lielumu. Eiropas kritērijs attiecībā uz duālo apmācību varētu atspoguļot duālās apmācības sistēmu un jauniešu nodarbinātības korelāciju. Datus šādam kritērijam varētu apkopot katru gadu, izmantojot darbaspēka apsekojumu.

| 6.4. | Sadarbojoties ar Cedefop, Eurostat (Eurobarometer) varētu veikt sistemātiskāku pētījumu par jauniešiem, kuri pabeidz profesionālo izglītību un apmācību un kuriem ir vajadzīgās prasmes, kā arī par to, kā duālā apmācība uzņēmumos ir palīdzējusi viņiem šīs prasmes apgūt. |
| --- | --- |

6.4.

Sadarbojoties ar Cedefop, Eurostat (Eurobarometer) varētu veikt sistemātiskāku pētījumu par jauniešiem, kuri pabeidz profesionālo izglītību un apmācību un kuriem ir vajadzīgās prasmes, kā arī par to, kā duālā apmācība uzņēmumos ir palīdzējusi viņiem šīs prasmes apgūt.

| 6.5. | Varētu būt lietderīgi vākt salīdzināmus valstu datus, uz kuru pamata var novērtēt valstu sniegumu saistībā ar dažādu duālās apmācības sistēmu īstenošanu un rezultātiem Eiropā. Cedefop, Eurostat un Komisija jau vāc datus saskaņā ar ET 2020 un Kopenhāgenas stratēģiju, taču ES ir vajadzīgs saskaņots instruments, kas atspoguļo to reformu norisi un rezultātus, ko pašlaik veic daudzas dalībvalstis nolūkā uzlabot valstu PIA sistēmu sniegumu un kvalitāti.
  EESK ierosina, ka ar šādu kvalitātes novērtēšanas instrumentu būtu jāpievēršas vismaz šādiem politikas jautājumiem:






  — | Kā un kāpēc duālā apmācība paaugstina nodarbinātības līmeni? |
| --- | --- | --- |

6.5.

Varētu būt lietderīgi vākt salīdzināmus valstu datus, uz kuru pamata var novērtēt valstu sniegumu saistībā ar dažādu duālās apmācības sistēmu īstenošanu un rezultātiem Eiropā. Cedefop, Eurostat un Komisija jau vāc datus saskaņā ar ET 2020 un Kopenhāgenas stratēģiju, taču ES ir vajadzīgs saskaņots instruments, kas atspoguļo to reformu norisi un rezultātus, ko pašlaik veic daudzas dalībvalstis nolūkā uzlabot valstu PIA sistēmu sniegumu un kvalitāti.

EESK ierosina, ka ar šādu kvalitātes novērtēšanas instrumentu būtu jāpievēršas vismaz šādiem politikas jautājumiem:

—

Kā un kāpēc duālā apmācība paaugstina nodarbinātības līmeni?

| — | Vai duālā apmācība mazina spriedzi darba tirgū, piemēram, saīsinot bezdarba periodus, un vai tā nodrošina prasmju labāku pielāgošanu vajadzībām? |
| --- | --- |

—

Vai duālā apmācība mazina spriedzi darba tirgū, piemēram, saīsinot bezdarba periodus, un vai tā nodrošina prasmju labāku pielāgošanu vajadzībām?

| — | Kā duālā apmācība var palielināt mobilitāti gan dažādās nozarēs, gan arī starp tām? |
| --- | --- |

—

Kā duālā apmācība var palielināt mobilitāti gan dažādās nozarēs, gan arī starp tām?

| 6.6. | Salīdzinoši vienkāršu, laikā ierobežotu parametru kopums varētu tikt izmantots par pamatu kvalitatīvākai analīzei, un tajā pašā laikā to varētu izmantot, lai sekotu līdzi norisēm katrā valstī saistībā ar PIA sistēmu pielāgošanu duālās apmācības principiem, kā arī tās ieguvumiem. Šāda veida datu platformu varētu iekļaut arī Eiropas Māceklību alianses darbā un darbā pie EQAVET pamatprincipu kopuma. |
| --- | --- |

6.6.

Salīdzinoši vienkāršu, laikā ierobežotu parametru kopums varētu tikt izmantots par pamatu kvalitatīvākai analīzei, un tajā pašā laikā to varētu izmantot, lai sekotu līdzi norisēm katrā valstī saistībā ar PIA sistēmu pielāgošanu duālās apmācības principiem, kā arī tās ieguvumiem. Šāda veida datu platformu varētu iekļaut arī Eiropas Māceklību alianses darbā un darbā pie EQAVET pamatprincipu kopuma.

7.   Valstu duālās apmācības sistēmu snieguma uzlabošana un uzņēmumu iesaistīšana

| 7.1. | Ir daudz problēmu, kas vēl joprojām netiek uzskatītas par nopietnām, piemēram, apmācības kvalitāte un atbilstība uzņēmumu vajadzībām. |
| --- | --- |

7.1.

Ir daudz problēmu, kas vēl joprojām netiek uzskatītas par nopietnām, piemēram, apmācības kvalitāte un atbilstība uzņēmumu vajadzībām.

| 7.2. | Māceklības shēmām ir liela nozīme uzņēmumiem vajadzīgo prasmju nodrošināšanā, vienlaikus palīdzot jauniešiem ienākt darba tirgū. Māceklība sniedz darba devējiem vairākas priekšrocības, tostarp to vajadzībām labāk pielāgotas prasmes, kas iegūtas iekšējās apmācības ceļā, jaunas zināšanas un perspektīvas. Visaptverošas māceklības shēmas ietver vairākas tiesības un pienākumus visiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

7.2.

Māceklības shēmām ir liela nozīme uzņēmumiem vajadzīgo prasmju nodrošināšanā, vienlaikus palīdzot jauniešiem ienākt darba tirgū. Māceklība sniedz darba devējiem vairākas priekšrocības, tostarp to vajadzībām labāk pielāgotas prasmes, kas iegūtas iekšējās apmācības ceļā, jaunas zināšanas un perspektīvas. Visaptverošas māceklības shēmas ietver vairākas tiesības un pienākumus visiem dalībniekiem.

| 7.3. | Uzņēmumiem tas jāuztver kā ieguldījums kvalificētos cilvēkresursos nākotnē un jāuzņemas atbildība par jauniešu reālu apmācību. Taču, lai uzņēmumi, arī MVU, māceklību uztvertu kā ieguldījumu, tiem jāparedz lielāka atbildība par shēmām, tostarp mācību programmu izstrādi. |
| --- | --- |

7.3.

Uzņēmumiem tas jāuztver kā ieguldījums kvalificētos cilvēkresursos nākotnē un jāuzņemas atbildība par jauniešu reālu apmācību. Taču, lai uzņēmumi, arī MVU, māceklību uztvertu kā ieguldījumu, tiem jāparedz lielāka atbildība par shēmām, tostarp mācību programmu izstrādi.

| 7.4. | Daži darba devēji baidās, ka mācekļa apmācības izmaksas būs lielākas par ieguvumiem, taču šāda domāšana ir jāmaina. Izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta Šveicē, rāda, ka mācekļa produktīvais ieguldījums pārsniedz apmācības izmaksas (tostarp mācekļa atalgojumu) vairāk nekā par EUR 6 000 uz vienu mācekļa vietu (12), un BUSINESSEUROPE pašlaik veic pētījumu par māceklības izmaksām un ieguvumiem. |
| --- | --- |

7.4.

Daži darba devēji baidās, ka mācekļa apmācības izmaksas būs lielākas par ieguvumiem, taču šāda domāšana ir jāmaina. Izmaksu un ieguvumu analīze, kas veikta Šveicē, rāda, ka mācekļa produktīvais ieguldījums pārsniedz apmācības izmaksas (tostarp mācekļa atalgojumu) vairāk nekā par EUR 6 000 uz vienu mācekļa vietu (12), un BUSINESSEUROPE pašlaik veic pētījumu par māceklības izmaksām un ieguvumiem.

| 7.5. | Dažās valstīs ir izveidoti finanšu sloga sadalījuma fondi, kuros uzņēmumi maksā noteiktu summu, lai kompensētu patērēto laiku skolā vai transporta izmaksas (Dānijā, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). Austrijā uzņēmumi saņem atvieglojumus par tiem mācekļiem, kuri pēc apmācības saņem labu novērtējumu. Austrijā (Forarlbergā) ir sloga sadales modelis, saskaņā ar ko uzņēmumi maksā izglītības fondā 0,2 % no kopējās aprēķinātās mācekļu darba algas. Pēc 18 mēnešiem apmācība tiek vērtēta, un uzņēmumi, kas nodrošinājuši labu apmācību, saņem kompensāciju prēmijas veidā. |
| --- | --- |

7.5.

Dažās valstīs ir izveidoti finanšu sloga sadalījuma fondi, kuros uzņēmumi maksā noteiktu summu, lai kompensētu patērēto laiku skolā vai transporta izmaksas (Dānijā, Arbejdsgivernes uddannelsesbidrag). Austrijā uzņēmumi saņem atvieglojumus par tiem mācekļiem, kuri pēc apmācības saņem labu novērtējumu. Austrijā (Forarlbergā) ir sloga sadales modelis, saskaņā ar ko uzņēmumi maksā izglītības fondā 0,2 % no kopējās aprēķinātās mācekļu darba algas. Pēc 18 mēnešiem apmācība tiek vērtēta, un uzņēmumi, kas nodrošinājuši labu apmācību, saņem kompensāciju prēmijas veidā.

| 7.6. | Tomēr izmaksas un ieguvumi dažādās nozarēs un dažādās PIA sistēmās varētu atšķirties. Tāpēc valstu apmācības sistēmas ir pastāvīgi jānovērtē un vajadzības gadījumā jāpielāgo, lai nodrošinātu, ka tās sekmē Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Šajā ziņā dalībvalstīm varētu palīdzēt arī salīdzināmāki kvalitātes novērtēšanas instrumenti. |
| --- | --- |

7.6.

Tomēr izmaksas un ieguvumi dažādās nozarēs un dažādās PIA sistēmās varētu atšķirties. Tāpēc valstu apmācības sistēmas ir pastāvīgi jānovērtē un vajadzības gadījumā jāpielāgo, lai nodrošinātu, ka tās sekmē Eiropas uzņēmumu konkurētspēju. Šajā ziņā dalībvalstīm varētu palīdzēt arī salīdzināmāki kvalitātes novērtēšanas instrumenti.

| 7.7. | Tikpat svarīga ir māceklības un duālās apmācības sistēmu kvalitātes, tostarp darba apstākļu, nodrošināšana un novērtēšana, un šajā ziņā ievērojamu ieguldījumu var sniegt sociālie partneri. Pirmām kārtām sociālie partneri jāiesaista valsts noteikumu par duālo apmācību izstrādē, un tie, izmantojot attiecīgās kolektīvo sarunu tradīcijas, var palīdzēt nodrošināt māceklības un citu mācīšanās darbavietā sistēmu kvalitāti. Jauniešu apmācībā un labklājības nodrošināšanā uzņēmumā var iesaistīties arī arodbiedrības un to pārstāvji. |
| --- | --- |

7.7.

Tikpat svarīga ir māceklības un duālās apmācības sistēmu kvalitātes, tostarp darba apstākļu, nodrošināšana un novērtēšana, un šajā ziņā ievērojamu ieguldījumu var sniegt sociālie partneri. Pirmām kārtām sociālie partneri jāiesaista valsts noteikumu par duālo apmācību izstrādē, un tie, izmantojot attiecīgās kolektīvo sarunu tradīcijas, var palīdzēt nodrošināt māceklības un citu mācīšanās darbavietā sistēmu kvalitāti. Jauniešu apmācībā un labklājības nodrošināšanā uzņēmumā var iesaistīties arī arodbiedrības un to pārstāvji.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eurostat, 2015. gada marts, Jauniešu bezdarbs faktos un skaitļos.

1

Eurostat

(2)  Eurostat (tesem150), 2014.

2

Eurostat

(3)  Eiropas Komisijas 2014. gada novembra ziņojums par izglītību un apmācību.

3

(4)  Piemēram:

4

| — | EESK atzinums par tematu “Pēcvidusskolas profesionālā izglītība un apmācība kā pievilcīga alternatīva augstākajai izglītībai” (OV C 68, 6.3.2012., 1. lpp.), |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Pēcvidusskolas profesionālā izglītība un apmācība kā pievilcīga alternatīva augstākajai izglītībai” (OV C 68, 6.3.2012., 1. lpp.),

| — | EESK atzinums par tematu “Stažēšanās kvalitātes sistēma” (OV C 214, 8.7.2014., 36. lpp.), |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Stažēšanās kvalitātes sistēma” (OV C 214, 8.7.2014., 36. lpp.),

| — | EESK atzinums par tematu “Jauniešu nodarbināmība – apmācības pielāgošana nozaru vajadzībām taupības apstākļos” (OV C 311, 12.9.2014., 7. lpp.), |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Jauniešu nodarbināmība – apmācības pielāgošana nozaru vajadzībām taupības apstākļos” (OV C 311, 12.9.2014., 7. lpp.),

| — | EESK atzinums par tematu “Jauniešu nodarbinātības pasākumi: paraugprakse” (OV C 424, 26.11.2014., 1. lpp.). |
| --- | --- |

—

EESK atzinums par tematu “Jauniešu nodarbinātības pasākumi: paraugprakse” (OV C 424, 26.11.2014., 1. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta pētījums Dual education: a bridge over troubled waters (Duālā izglītība: tilts pāri mutuļojošiem ūdeņiem), 2014. gada jūnijs.

5

Dual education: a bridge over troubled waters

(6)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-104-2013-EXT-1/lv/pdf

6

(7)  https://www.etuc.org/sites/www.etuc.org/files/201306_Framework_of_Actions_Youth_Employment_1.pdf

7

(8)  Rīgas secinājumi, 2015. gada 22. jūnijs.

8

(9)  Piemēram, From education to working life – The labour market outcomes of VET in Europe 2013 (No izglītības uz darba dzīvi. Profesionālās izglītības un apmācības ietekme uz darba tirgu), Cedefop (2013); 2014. gada izglītības un apmācības pārraudzības pārskats, Eiropas Komisija; Reviews of Vocational Education and Training – Learning for jobs (Pārskats par profesionālo izglītību un apmācību. Izglītība nodarbinātībai), ESAO (2010).

9

From education to working life – The labour market outcomes of VET in Europe 2013

Cedefop

Reviews of Vocational Education and Training – Learning for jobs

(10)  Germany trade & invest, DIHK, Federālā izglītības un pētniecības ministrija, IAB, Federālais statistikas birojs, 2013.

10

Germany trade & invest, DIHK

IAB

(11)  http://www.da.dk/bilag/AMR09%2CArbejdsmarkedsrapport%202009.pdf

11

(12)  EENEE politikas ziņojums Nr. 3/2012, 2012. gada novembris, “Mācekļu apmācība var būt ienesīga gan uzņēmumiem, gan arī mācekļiem” (Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike), Stefan C. Wolter, Bernes universitāte.

12

EENEE

Apprenticeship Training Can Be Profitable for Firms and Apprentices Alike

Stefan C. Wolter

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/63 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/63

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā: uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības interešu ievērošana”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/11)

| Ziņotājs: | Filip HAMRO-DROTZ |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Pierre GENDRE |

Ziņotājs:

Filip HAMRO-DROTZ

Līdzziņotājs:

Pierre GENDRE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2014. gada 16. oktobrī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā: uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības interešu ievērošana”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2015. gada 15. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 184 balsīm par un 1 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Savienībai nekavējoties būtu jāizstrādā saskaņota un visaptveroša korupcijas apkarošanas stratēģija pieciem gadiem un tai jāpievieno rīcības plāns, kas jāapstiprina Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropadomes priekšsēdētājiem. Eiropas Savienības prezidentvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm savās programmās būtu jānosaka skaidri korupcijas apkarošanas mērķi, kā arī jāapņemas īstenot starpiestāžu sadarbību. Tām būtu nepieciešama uz nākotni orientēta programma, galveno uzmanību pievēršot transversāliem korupcijas apkarošanas jautājumiem Eiropas Savienībā un tās ārējās attiecībās, lielākam atbalstam dalībvalstīm un labākai starptautiskajai sadarbībai, kā arī iestāžu godprātības uzlabošanai un Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Pārredzamības veicināšanai un korupcijas novēršanai vajadzētu būt galvenajiem mērķiem visās Eiropas Savienības politikas jomās. Stratēģijā būtu jāņem vērā šajā atzinumā paustie priekšlikumi. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Savienībai nekavējoties būtu jāizstrādā saskaņota un visaptveroša korupcijas apkarošanas stratēģija pieciem gadiem un tai jāpievieno rīcības plāns, kas jāapstiprina Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropadomes priekšsēdētājiem. Eiropas Savienības prezidentvalstīm un Eiropas Savienības iestādēm savās programmās būtu jānosaka skaidri korupcijas apkarošanas mērķi, kā arī jāapņemas īstenot starpiestāžu sadarbību. Tām būtu nepieciešama uz nākotni orientēta programma, galveno uzmanību pievēršot transversāliem korupcijas apkarošanas jautājumiem Eiropas Savienībā un tās ārējās attiecībās, lielākam atbalstam dalībvalstīm un labākai starptautiskajai sadarbībai, kā arī iestāžu godprātības uzlabošanai un Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzībai. Pārredzamības veicināšanai un korupcijas novēršanai vajadzētu būt galvenajiem mērķiem visās Eiropas Savienības politikas jomās. Stratēģijā būtu jāņem vērā šajā atzinumā paustie priekšlikumi.

| 1.1.1. | Par galveno prioritāti jānosaka atbalsta sniegšana dalībvalstīm to centienos īstenot un pastiprināt spēkā esošos valsts, Eiropas un starptautiskos instrumentus. |
| --- | --- |

1.1.1.

Par galveno prioritāti jānosaka atbalsta sniegšana dalībvalstīm to centienos īstenot un pastiprināt spēkā esošos valsts, Eiropas un starptautiskos instrumentus.

| 1.1.2. | Šīs stratēģijas īstenošanā panāktais progress būtu jāizskata Eiropas semestra ietvaros, ņemot vērā Komisijas korupcijas apkarošanas ziņojumus un pastāvīgos apsekojumus. Korupcijas izplatība būtu arī jāņem vērā, Eiropas Savienībai uzraugot tiesiskuma īstenošanu dalībvalstīs, un korupcijas jautājumam būtu īpaši jāpievēršas, izstrādājot nosacījumus ekonomikas atbalsta programmām, par kurām Savienība vienojas ar dalībvalstīm un trešām valstīm. |
| --- | --- |

1.1.2.

Šīs stratēģijas īstenošanā panāktais progress būtu jāizskata Eiropas semestra ietvaros, ņemot vērā Komisijas korupcijas apkarošanas ziņojumus un pastāvīgos apsekojumus. Korupcijas izplatība būtu arī jāņem vērā, Eiropas Savienībai uzraugot tiesiskuma īstenošanu dalībvalstīs, un korupcijas jautājumam būtu īpaši jāpievēršas, izstrādājot nosacījumus ekonomikas atbalsta programmām, par kurām Savienība vienojas ar dalībvalstīm un trešām valstīm.

| 1.2. | Stratēģijas galvenajam aspektam vajadzētu būt paplašinātai un iekļaujošai starptautiskajai sadarbībai korupcijas apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

1.2.

Stratēģijas galvenajam aspektam vajadzētu būt paplašinātai un iekļaujošai starptautiskajai sadarbībai korupcijas apkarošanas jomā.

| 1.2.1. | Eiropas Komisijai un Eiropas Savienības dalībvalstīm būtu jāstiprina starptautiskā sadarbība korupcijas apkarošanas jomā atbilstīgi atjauninātajai Eiropas iekšējās drošības stratēģijai 2015.–2020. gadam (COM(2015) 185), jāuzlabo attiecīgo iestāžu (OLAF, Eurojust, Eiropols, Ombuds, Revīzijas palāta) koordinācija, kā arī jānodrošina efektīva Eiropas Korupcijas apkarošanas tīkla (EACN) pārvaldība. Tām būtu jāpaplašina paraugprakses apmaiņa un jāsekmē valstu prokuratūru koordinācija un sadarbība pārrobežu krimināllietās, piemēram, noziedzīgi iegūto aktīvu atgūšanā un atgriešanā. |
| --- | --- |

1.2.1.

Eiropas Komisijai un Eiropas Savienības dalībvalstīm būtu jāstiprina starptautiskā sadarbība korupcijas apkarošanas jomā atbilstīgi atjauninātajai Eiropas iekšējās drošības stratēģijai 2015.–2020. gadam (COM(2015) 185), jāuzlabo attiecīgo iestāžu (OLAF, Eurojust, Eiropols, Ombuds, Revīzijas palāta) koordinācija, kā arī jānodrošina efektīva Eiropas Korupcijas apkarošanas tīkla (EACN) pārvaldība. Tām būtu jāpaplašina paraugprakses apmaiņa un jāsekmē valstu prokuratūru koordinācija un sadarbība pārrobežu krimināllietās, piemēram, noziedzīgi iegūto aktīvu atgūšanā un atgriešanā.

| 1.2.2. | Vadošā loma ir Eiropadomei, un korupcijas apkarošanu tā var sekmēt, veicot šādus pasākumus:






  — | uzsākot īstenot programmas ar mērķi dalībvalstīs uzlabot izpratni un zināšanas par godprātības nozīmi sabiedrībā un ekonomikā – par korupcijas veidiem un apjomiem politikā, tiesu sistēmā un valsts pārvaldes iestādēs; par korupcijas ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvības apspiešanu; par organizētās noziedzības izplatību un konkurētspējas pasliktināšanos; uzsākot dziļas debates par demokrātiskas pārvaldības nākotni Eiropā, |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

Vadošā loma ir Eiropadomei, un korupcijas apkarošanu tā var sekmēt, veicot šādus pasākumus:

—

uzsākot īstenot programmas ar mērķi dalībvalstīs uzlabot izpratni un zināšanas par godprātības nozīmi sabiedrībā un ekonomikā – par korupcijas veidiem un apjomiem politikā, tiesu sistēmā un valsts pārvaldes iestādēs; par korupcijas ietekmi uz plašsaziņas līdzekļu brīvības apspiešanu; par organizētās noziedzības izplatību un konkurētspējas pasliktināšanos; uzsākot dziļas debates par demokrātiskas pārvaldības nākotni Eiropā,

| — | veicinot un ieviešot stingrākus korupcijas novēršanas pasākumus; šajā saistībā rosinot arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas pārskatīšanu un īstenošanu Eiropas Savienībā (saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvencijas 63. pantu un Rezolūciju 3/1), |
| --- | --- |

—

veicinot un ieviešot stingrākus korupcijas novēršanas pasākumus; šajā saistībā rosinot arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijas pārskatīšanu un īstenošanu Eiropas Savienībā (saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvencijas 63. pantu un Rezolūciju 3/1),

| — | pastiprinot darbu pie valstu krimināltiesību aktu tuvināšanas, ja tie kļuvuši par šķērsli efektīvai korupcijas gadījumu izmeklēšanai un apsūdzību izvirzīšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš korupcijas un interešu konfliktu definīciju saskaņošanai. To būtu vēlams panākt ar Eiropas Savienības tiesību aktiem vai ar tādiem paņēmieniem kā “atvērtā koordinācijas metode” nolūkā konstatēt, kuri likumdošanas pamatprincipi var kalpot kā norādījumi dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

pastiprinot darbu pie valstu krimināltiesību aktu tuvināšanas, ja tie kļuvuši par šķērsli efektīvai korupcijas gadījumu izmeklēšanai un apsūdzību izvirzīšanai. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš korupcijas un interešu konfliktu definīciju saskaņošanai. To būtu vēlams panākt ar Eiropas Savienības tiesību aktiem vai ar tādiem paņēmieniem kā “atvērtā koordinācijas metode” nolūkā konstatēt, kuri likumdošanas pamatprincipi var kalpot kā norādījumi dalībvalstīm,

| — | steidzami vienojoties par regulu, ar ko izveido Eiropas Prokuratūru (EPPO), un par atjaunotu
  Eurojust
  regulu. |
| --- | --- |

—

steidzami vienojoties par regulu, ar ko izveido Eiropas Prokuratūru (EPPO), un par atjaunotu
  Eurojust
  regulu.

| 1.2.3. | Augstākā līmeņa trīspusējā sociālo lietu sanāksmē saskaņā ar LESD 152.–155. pantu būtu jāapsver tas, kā sociālais dialogs gan horizontālā, gan nozaru līmenī varētu palīdzēt korupcijas novēršanas un apkarošanas darbā. |
| --- | --- |

1.2.3.

Augstākā līmeņa trīspusējā sociālo lietu sanāksmē saskaņā ar LESD 152.–155. pantu būtu jāapsver tas, kā sociālais dialogs gan horizontālā, gan nozaru līmenī varētu palīdzēt korupcijas novēršanas un apkarošanas darbā.

| 1.2.4. | Būtu jāpaplašina apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību un tās iesaistīšana, kā paredzēts LESD 11. pantā, kā arī apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Eiropas Reģionu komiteju un to iesaistīšana ES korupcijas apkarošanas iniciatīvās. |
| --- | --- |

1.2.4.

Būtu jāpaplašina apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību un tās iesaistīšana, kā paredzēts LESD 11. pantā, kā arī apspriešanās ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Eiropas Reģionu komiteju un to iesaistīšana ES korupcijas apkarošanas iniciatīvās.

| 1.2.5. | ES iestādēm un citām iesaistītām struktūrām sadarbībā ar dalībvalstīm būtu aktīvāk jārūpējas, lai palielinātos sabiedrības izpratne par to, kā iedzīvotāji var iesaistīties korupcijas apkarošanā, šajā nolūkā uzsverot ES tiesību aktos paredzētās tiesības un tiesību aizsardzības iespējas. Būtu nepieciešama uz plašsaziņas līdzekļiem vērsta informatīva kampaņa, piemēram, lai skaidri norādītu, ka iedzīvotāju rīcībā ir kanāli ziņošanai par aizdomām par korupciju un ES līdzekļu neatbilstīgu izlietošanu. Vienlaikus ir jāpalielina pārredzamība par to, kā ES līdzekļi tiek tērēti. |
| --- | --- |

1.2.5.

ES iestādēm un citām iesaistītām struktūrām sadarbībā ar dalībvalstīm būtu aktīvāk jārūpējas, lai palielinātos sabiedrības izpratne par to, kā iedzīvotāji var iesaistīties korupcijas apkarošanā, šajā nolūkā uzsverot ES tiesību aktos paredzētās tiesības un tiesību aizsardzības iespējas. Būtu nepieciešama uz plašsaziņas līdzekļiem vērsta informatīva kampaņa, piemēram, lai skaidri norādītu, ka iedzīvotāju rīcībā ir kanāli ziņošanai par aizdomām par korupciju un ES līdzekļu neatbilstīgu izlietošanu. Vienlaikus ir jāpalielina pārredzamība par to, kā ES līdzekļi tiek tērēti.

| 1.3. | Papildus likumdošanas pasākumiem Eiropas Savienībai būtu jāuzsāk un jāatbalsta alternatīvi pasākumi ar nolūku sekmēt atbilstības un kukuļošanas/korupcijas apkarošanas kodeksu un standartu pieņemšanu un īstenošanu konkrētos uzņēmumos atbilstoši starptautiskajiem, nozaru un Eiropas instrumentiem un pamatnostādnēm. Attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp darbinieku, iesaistīšanai pārredzamā un iekļaujošā veidā vajadzētu būt daļai no uzņēmumu ētikas kodeksu (arī atbilstošu brīdināšanas mehānismu) īstenošanas procesa konkrētos uzņēmumos. Lai uzņēmums no jebkuras vietas pasaulē varētu piedalīties projektu atlasē uz ES līdzekļu saņemšanu, tam būtu jāievieš korupcijas apkarošanas pārvaldības sistēma. |
| --- | --- |

1.3.

Papildus likumdošanas pasākumiem Eiropas Savienībai būtu jāuzsāk un jāatbalsta alternatīvi pasākumi ar nolūku sekmēt atbilstības un kukuļošanas/korupcijas apkarošanas kodeksu un standartu pieņemšanu un īstenošanu konkrētos uzņēmumos atbilstoši starptautiskajiem, nozaru un Eiropas instrumentiem un pamatnostādnēm. Attiecīgo ieinteresēto personu, tostarp darbinieku, iesaistīšanai pārredzamā un iekļaujošā veidā vajadzētu būt daļai no uzņēmumu ētikas kodeksu (arī atbilstošu brīdināšanas mehānismu) īstenošanas procesa konkrētos uzņēmumos. Lai uzņēmums no jebkuras vietas pasaulē varētu piedalīties projektu atlasē uz ES līdzekļu saņemšanu, tam būtu jāievieš korupcijas apkarošanas pārvaldības sistēma.

| 1.3.1. | Eiropas Savienībai būtu jāizmanto ES Korporatīvās sociālās atbildības stratēģijas pārskatīšana, lai kopā ar uzņēmēju, sociālo partneru un tirgotāju apvienību pārstāvjiem novērtētu, kā plaši izplatīt labāko praksi korporatīvās pārvaldības un ētikas jomā. |
| --- | --- |

1.3.1.

Eiropas Savienībai būtu jāizmanto ES Korporatīvās sociālās atbildības stratēģijas pārskatīšana, lai kopā ar uzņēmēju, sociālo partneru un tirgotāju apvienību pārstāvjiem novērtētu, kā plaši izplatīt labāko praksi korporatīvās pārvaldības un ētikas jomā.

| 1.3.2. | Atzinīgi vērtējama nesen pieņemtā nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva, kurā noteikta prasība lieliem Eiropas Savienības uzņēmumiem ziņot par pienākumu īstenošanu un ētikas standartiem. Šai direktīvai būtu jāmudina uzņēmumus nodrošināt korupcijas apkarošanas standartu ievērošanu, tostarp atbilstošu brīdināšanas mehānismu darbību visā to piegādes ķēdē, kā arī jāsekmē, lai arī mazie un vidējie uzņēmumi veiktu samērīgus pasākumus. |
| --- | --- |

1.3.2.

Atzinīgi vērtējama nesen pieņemtā nefinanšu informācijas atklāšanas direktīva, kurā noteikta prasība lieliem Eiropas Savienības uzņēmumiem ziņot par pienākumu īstenošanu un ētikas standartiem. Šai direktīvai būtu jāmudina uzņēmumus nodrošināt korupcijas apkarošanas standartu ievērošanu, tostarp atbilstošu brīdināšanas mehānismu darbību visā to piegādes ķēdē, kā arī jāsekmē, lai arī mazie un vidējie uzņēmumi veiktu samērīgus pasākumus.

| 1.3.2.1. | Tas jo īpaši attiecas uz dabas resursu piegādi, kas nereti ir korupcijas riska cēlonis. Eiropas Savienība var izmantot paraugpraksi mežsaimniecības nozarē, kā arī regulatīvo pieeju konfliktus izraisošajiem izrakteņiem ASV. Šajā saistībā Eiropas Komisijai būtu jānodrošina saskaņota pieeja izejvielu stratēģijas pārskatīšanai. Tai būtu jāsadarbojas ar Eiropas līmeņa uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, lai izstrādātu saskaņotu un konsekventu pieeju korupcijas izskaušanai piegādes ķēdē. |
| --- | --- |

1.3.2.1.

Tas jo īpaši attiecas uz dabas resursu piegādi, kas nereti ir korupcijas riska cēlonis. Eiropas Savienība var izmantot paraugpraksi mežsaimniecības nozarē, kā arī regulatīvo pieeju konfliktus izraisošajiem izrakteņiem ASV. Šajā saistībā Eiropas Komisijai būtu jānodrošina saskaņota pieeja izejvielu stratēģijas pārskatīšanai. Tai būtu jāsadarbojas ar Eiropas līmeņa uzņēmējdarbības jomas pārstāvjiem, lai izstrādātu saskaņotu un konsekventu pieeju korupcijas izskaušanai piegādes ķēdē.

| 1.4. | Eiropas Komisijai būtu vēlreiz jāpārskata publiskā iepirkuma direktīvas, jo īpaši, lai novērtētu procedūru pārredzamības un uzticamības uzlabošanas iespējas. Eiropas Komisijai būtu aktīvi jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno spēkā esošos noteikumus par interešu konfliktu un favorītisma novēršanu (arī reģionālā un vietējā līmenī), kā arī vajadzības gadījumā jāsniedz sīkāk izstrādātas norādes. Publiskā iepirkuma noteikumiem būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to izcelsmes. |
| --- | --- |

1.4.

Eiropas Komisijai būtu vēlreiz jāpārskata publiskā iepirkuma direktīvas, jo īpaši, lai novērtētu procedūru pārredzamības un uzticamības uzlabošanas iespējas. Eiropas Komisijai būtu aktīvi jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno spēkā esošos noteikumus par interešu konfliktu un favorītisma novēršanu (arī reģionālā un vietējā līmenī), kā arī vajadzības gadījumā jāsniedz sīkāk izstrādātas norādes. Publiskā iepirkuma noteikumiem būtu jāattiecas uz visiem uzņēmumiem neatkarīgi no to izcelsmes.

| 1.4.1. | Eiropas Komisijai būtu jānodrošina, lai būtu izveidoti atbilstīgi kanāli ziņošanai par korupcijas gadījumiem publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā valsts un vietējā līmenī, kā arī jānodrošina labākas tiesību aizsardzības iespējas, tostarp arī tiem dalībniekiem, kurus iepirkuma procedūra tieši neskar. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm būtu jātiecas panākt augstu pārredzamības līmeni šajās procedūrās. Atzinīgi vērtējams tas, ka e-iepirkums kļūs par standartu; jāveicina informētība par to, ka informācija par iepirkuma norisi un līgumu slēgšanas tiesību ieguvējiem ir pieejama ES elektroniskajā platformā Tenders Electronic Daily (TED) tādā veidā, kas nodrošina informācijas vieglu pieejamību un analīzi. |
| --- | --- |

1.4.1.

Eiropas Komisijai būtu jānodrošina, lai būtu izveidoti atbilstīgi kanāli ziņošanai par korupcijas gadījumiem publiskā iepirkuma procedūru īstenošanā valsts un vietējā līmenī, kā arī jānodrošina labākas tiesību aizsardzības iespējas, tostarp arī tiem dalībniekiem, kurus iepirkuma procedūra tieši neskar. Eiropas Savienībai un dalībvalstīm būtu jātiecas panākt augstu pārredzamības līmeni šajās procedūrās. Atzinīgi vērtējams tas, ka e-iepirkums kļūs par standartu; jāveicina informētība par to, ka informācija par iepirkuma norisi un līgumu slēgšanas tiesību ieguvējiem ir pieejama ES elektroniskajā platformā Tenders Electronic Daily (TED) tādā veidā, kas nodrošina informācijas vieglu pieejamību un analīzi.

| 1.4.2. | Ikvienam uzņēmumam, kurš piedalās konkursā par publiskā iepirkuma līguma slēgšanu, būtu jāsniedz informācija par uzņēmuma īpašumtiesībām, tostarp tā faktiskajiem īpašniekiem. Lielajiem uzņēmumiem, kuri piedalās konkursā par līguma slēgšanu, vajadzētu būt ieviestam stingram kukuļošanas un korupcijas apkarošanas kodeksam (atbilstīgi starptautiskajiem, Eiropas un nozaru instrumentiem/pamatnostādnēm). Informācijas izpaušanas procesā jāievēro uzņēmējdarbības noslēpumu neaizskaramība (sk. EESK atzinumu INT/145), un to nedrīkstētu apgrūtināt atšķirības valstu tiesību aktos datu aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.4.2.

Ikvienam uzņēmumam, kurš piedalās konkursā par publiskā iepirkuma līguma slēgšanu, būtu jāsniedz informācija par uzņēmuma īpašumtiesībām, tostarp tā faktiskajiem īpašniekiem. Lielajiem uzņēmumiem, kuri piedalās konkursā par līguma slēgšanu, vajadzētu būt ieviestam stingram kukuļošanas un korupcijas apkarošanas kodeksam (atbilstīgi starptautiskajiem, Eiropas un nozaru instrumentiem/pamatnostādnēm). Informācijas izpaušanas procesā jāievēro uzņēmējdarbības noslēpumu neaizskaramība (sk. EESK atzinumu INT/145), un to nedrīkstētu apgrūtināt atšķirības valstu tiesību aktos datu aizsardzības jomā.

| 1.4.3. | Kā preventīvi pasākumi korupcijas apkarošanas nolūkā ES būtu jāatbalsta sankciju izmantošana un izslēgšana no publiskā iepirkuma uz noteiktu laiku galējos gadījumos, kā arī līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz publiskā sektora darbiniekiem. Eiropas Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Savienības dalībvalstīm būtu jāizveido Savienības līmeņa vienota izslēgšanas sistēma, lai integrētu Eiropas un valsts līmeņa izslēgšanas sistēmas un neļautu korumpētām personām piedalīties publiskā iepirkuma konkursos Eiropas Savienībā, kā paredzēts jaunajās ES iepirkuma direktīvās (2014/24 un 25). Līdzvērtīgi nosacījumi jāattiecina uz publiskā sektora darbiniekiem. Šāda izslēgšana noteikti jāapsver gadījumos, kad uzņēmums ir notiesāts par pārkāpumu vai nolaidības dēļ nav ieviesis preventīvus korupcijas apkarošanas pasākumus. Sistēmā jāparedz atvieglojumi uzņēmumiem, kuri ir īstenojuši reformas un veikuši atbilstīgus pasākumus nolūkā nepieļaut korupcijas gadījumus (“pašattīrīšanās”). Būtu jāatbalsta arī “godprātības pakta” izmantošana – tās ir publisko iestāžu un uzņēmēju saistības paaugstināt pārredzamības un godprātības standartus publiskā iepirkuma jomā. Jāpievērš lielāka uzmanība arī valstij piederošo uzņēmumu un valsts administrācijas ētiskai rīcībai un noteikumu ievērošanai gan valsts, gan reģionālā/vietējā līmenī. |
| --- | --- |

1.4.3.

Kā preventīvi pasākumi korupcijas apkarošanas nolūkā ES būtu jāatbalsta sankciju izmantošana un izslēgšana no publiskā iepirkuma uz noteiktu laiku galējos gadījumos, kā arī līdzvērtīgi pasākumi attiecībā uz publiskā sektora darbiniekiem. Eiropas Komisijai, Eiropas Investīciju bankai un Eiropas Savienības dalībvalstīm būtu jāizveido Savienības līmeņa vienota izslēgšanas sistēma, lai integrētu Eiropas un valsts līmeņa izslēgšanas sistēmas un neļautu korumpētām personām piedalīties publiskā iepirkuma konkursos Eiropas Savienībā, kā paredzēts jaunajās ES iepirkuma direktīvās (2014/24 un 25). Līdzvērtīgi nosacījumi jāattiecina uz publiskā sektora darbiniekiem. Šāda izslēgšana noteikti jāapsver gadījumos, kad uzņēmums ir notiesāts par pārkāpumu vai nolaidības dēļ nav ieviesis preventīvus korupcijas apkarošanas pasākumus. Sistēmā jāparedz atvieglojumi uzņēmumiem, kuri ir īstenojuši reformas un veikuši atbilstīgus pasākumus nolūkā nepieļaut korupcijas gadījumus (“pašattīrīšanās”). Būtu jāatbalsta arī “godprātības pakta” izmantošana – tās ir publisko iestāžu un uzņēmēju saistības paaugstināt pārredzamības un godprātības standartus publiskā iepirkuma jomā. Jāpievērš lielāka uzmanība arī valstij piederošo uzņēmumu un valsts administrācijas ētiskai rīcībai un noteikumu ievērošanai gan valsts, gan reģionālā/vietējā līmenī.

| 1.5. | Eiropas Savienībai būtu jāuzlabo finanšu plūsmu pārredzamība ES. Tiesību akti uzņēmumu īpašumtiesību pārredzamības uzlabošanai, kas nesen pieņemti kā daļa no ceturtās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, ir vērtējami atzinīgi, taču ir jānodrošina publiski pieejama informācija par trastu un citu korporatīvo uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem. Starptautisko finanšu plūsmu pārredzamību varētu uzlabot, galvenokārt pilnveidojot uzņēmumu pārskatu sagatavošanu saskaņā ar starptautiskajām un nozaru pamatnostādnēm un attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuros paredzēts, ka starptautiskajiem uzņēmumiem jāziņo par svarīgākajiem finanšu datiem valstīs, kurās tie darbojas. |
| --- | --- |

1.5.

Eiropas Savienībai būtu jāuzlabo finanšu plūsmu pārredzamība ES. Tiesību akti uzņēmumu īpašumtiesību pārredzamības uzlabošanai, kas nesen pieņemti kā daļa no ceturtās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, ir vērtējami atzinīgi, taču ir jānodrošina publiski pieejama informācija par trastu un citu korporatīvo uzņēmumu faktiskajiem īpašniekiem. Starptautisko finanšu plūsmu pārredzamību varētu uzlabot, galvenokārt pilnveidojot uzņēmumu pārskatu sagatavošanu saskaņā ar starptautiskajām un nozaru pamatnostādnēm un attiecīgajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuros paredzēts, ka starptautiskajiem uzņēmumiem jāziņo par svarīgākajiem finanšu datiem valstīs, kurās tie darbojas.

| 1.5.1. | Būtu jāuzlabo banku atbilstība spēkā esošajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem. Šajā saistībā Eiropas Komisijai un Eiropas Banku iestādei būtu aktīvāk jārīkojas, lai noteikumu īstenošanas nepilnības vienā dalībvalstī nepasliktinātu situāciju sistēmā kopumā. Eiropas Komisijai būtu arī jāizmanto savas pilnvaras, lai saskaņotu kriminālsodus šajā jomā nolūkā nodrošināt pietiekami preventīvas sankcijas visā Eiropas Savienības jurisdikcijā. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz ieviest noteikumu par to, ka tīša amatpersonas materiālā stāvokļa nelikumīga uzlabošanās ir jāatzīst par noziedzīgu nodarījumu, kā noteikts UNCAC 20. pantā. |
| --- | --- |

1.5.1.

Būtu jāuzlabo banku atbilstība spēkā esošajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem. Šajā saistībā Eiropas Komisijai un Eiropas Banku iestādei būtu aktīvāk jārīkojas, lai noteikumu īstenošanas nepilnības vienā dalībvalstī nepasliktinātu situāciju sistēmā kopumā. Eiropas Komisijai būtu arī jāizmanto savas pilnvaras, lai saskaņotu kriminālsodus šajā jomā nolūkā nodrošināt pietiekami preventīvas sankcijas visā Eiropas Savienības jurisdikcijā. Dalībvalstīm būtu jāpalīdz ieviest noteikumu par to, ka tīša amatpersonas materiālā stāvokļa nelikumīga uzlabošanās ir jāatzīst par noziedzīgu nodarījumu, kā noteikts UNCAC 20. pantā.

| 1.6. | Daudzos gadījumos korupcijas atklāšana ir atkarīga no ziņotāju vēlmes būt atklātiem, taču ziņas ir jāsniedz godprātīgi un informācijai jābūt pienācīgi pamatotai. Eiropas Komisijai būtu jāmeklē alternatīvas iespējas ziņotāju aizsardzības sekmēšanai, jāveic pētījums par iespējamiem Eiropas Savienības instrumentiem, kas varētu būt regula vai direktīva, ņemot vērā starptautiskās un nozaru pamatnostādnes un attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. Privātās dzīves un uzņēmējdarbības noslēpumu neaizskaramības ievērošana nedrīkstētu apgrūtināt korupcijas atklāšanu (Direktīva 2013/36 (CRD IV)). Būtu jāievieš piemēroti aizsardzības pasākumi, lai aizsargātu iesaistītās puses pret nepatiesu ziņošanu. |
| --- | --- |

1.6.

Daudzos gadījumos korupcijas atklāšana ir atkarīga no ziņotāju vēlmes būt atklātiem, taču ziņas ir jāsniedz godprātīgi un informācijai jābūt pienācīgi pamatotai. Eiropas Komisijai būtu jāmeklē alternatīvas iespējas ziņotāju aizsardzības sekmēšanai, jāveic pētījums par iespējamiem Eiropas Savienības instrumentiem, kas varētu būt regula vai direktīva, ņemot vērā starptautiskās un nozaru pamatnostādnes un attiecīgās Eiropas Parlamenta rezolūcijas. Privātās dzīves un uzņēmējdarbības noslēpumu neaizskaramības ievērošana nedrīkstētu apgrūtināt korupcijas atklāšanu (Direktīva 2013/36 (CRD IV)). Būtu jāievieš piemēroti aizsardzības pasākumi, lai aizsargātu iesaistītās puses pret nepatiesu ziņošanu.

| 1.7. | Kā liecina pieredze un pētījumi, Eiropas Savienības nodokļu maksātāju naudas līdzekļu sadale un izmantošana caur Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (tostarp ESIF) ir saistīta ar piesavināšanās risku. Krāpšana bieži vien ir saistīta ar korupciju, taču izmeklēšanu traucē nepilnības Eiropas Savienības un valstu iestāžu sadarbībā. Eiropas Savienībai būtu jāuzņemas aktīvāka loma finansējuma izlietošanas uzraudzībā/auditēšanā, īstenojot pilnīgas neiecietības politiku pret korupciju un krāpšanu. Būtu jāizveido Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas būtu neatkarīgs un efektīvi strādājošs Eiropas dienests, kura rīcībā būtu pienācīgi resursi, lai tas varētu veikt izmeklēšanu un ierosināt lietas ne tikai par noziegumiem saistībā ar Eiropas Savienības finansēm, bet arī par nopietniem pārrobežu noziegumiem, tostarp korupciju, kā paredzēts Lisabonas līgumā. Būtu jāstiprina arī Eurojust spējas, jo reizēm ir iesaistītas arī trešās valstis, uz kurām EPPO jurisdikcija neattiecas. |
| --- | --- |

1.7.

Kā liecina pieredze un pētījumi, Eiropas Savienības nodokļu maksātāju naudas līdzekļu sadale un izmantošana caur Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (tostarp ESIF) ir saistīta ar piesavināšanās risku. Krāpšana bieži vien ir saistīta ar korupciju, taču izmeklēšanu traucē nepilnības Eiropas Savienības un valstu iestāžu sadarbībā. Eiropas Savienībai būtu jāuzņemas aktīvāka loma finansējuma izlietošanas uzraudzībā/auditēšanā, īstenojot pilnīgas neiecietības politiku pret korupciju un krāpšanu. Būtu jāizveido Eiropas Prokuratūra (EPPO), kas būtu neatkarīgs un efektīvi strādājošs Eiropas dienests, kura rīcībā būtu pienācīgi resursi, lai tas varētu veikt izmeklēšanu un ierosināt lietas ne tikai par noziegumiem saistībā ar Eiropas Savienības finansēm, bet arī par nopietniem pārrobežu noziegumiem, tostarp korupciju, kā paredzēts Lisabonas līgumā. Būtu jāstiprina arī Eurojust spējas, jo reizēm ir iesaistītas arī trešās valstis, uz kurām EPPO jurisdikcija neattiecas.

| 1.8. | ES būtu aktīvāk jāiesaistās korupcijas apkarošanā pasaules līmenī. Eiropas Savienībai nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāiekļauj stingri korupcijas novēršanas noteikumi. Finansēšanas programmās (pirmspievienošanās, kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskā atbalsta u. c. programmās) būtu jāparedz stingri nosacījumi attiecībā uz korupcijas problēmas risināšanu un novēršanu (tostarp nolūkā aizsargāt pašus līdzekļus). Jāparedz arī stingri mehānismi īstenošanas un efektivitātes pārraudzībai. |
| --- | --- |

1.8.

ES būtu aktīvāk jāiesaistās korupcijas apkarošanā pasaules līmenī. Eiropas Savienībai nolīgumos ar trešām valstīm būtu jāiekļauj stingri korupcijas novēršanas noteikumi. Finansēšanas programmās (pirmspievienošanās, kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskā atbalsta u. c. programmās) būtu jāparedz stingri nosacījumi attiecībā uz korupcijas problēmas risināšanu un novēršanu (tostarp nolūkā aizsargāt pašus līdzekļus). Jāparedz arī stingri mehānismi īstenošanas un efektivitātes pārraudzībai.

| 1.8.1. | Būtu jāveic pasākumi ar mērķi gan iekšējā tirgū, gan starptautiskā līmenī efektīvi aizsargāt ētikas standartus ievērojošos ES uzņēmumus no konkurentiem trešās valstīs, kuri šādus noteikumus neievēro. Vienam no aizsardzības elementiem jābūt tādam, ka “līguma noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai taisnīgi sadalītu ar līgumu saistītos riskus” (citāts no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 par EISI 65. panta). Šis princips būtu jāiekļauj visu to ES dokumentu tekstā, kas attiecas uz ES finansējumu. |
| --- | --- |

1.8.1.

Būtu jāveic pasākumi ar mērķi gan iekšējā tirgū, gan starptautiskā līmenī efektīvi aizsargāt ētikas standartus ievērojošos ES uzņēmumus no konkurentiem trešās valstīs, kuri šādus noteikumus neievēro. Vienam no aizsardzības elementiem jābūt tādam, ka “līguma noteikumi būtu jāizstrādā tā, lai taisnīgi sadalītu ar līgumu saistītos riskus” (citāts no Regulas (ES) Nr. 1316/2013 par EISI 65. panta). Šis princips būtu jāiekļauj visu to ES dokumentu tekstā, kas attiecas uz ES finansējumu.

| 1.8.2. | Eiropas Savienībai būtu arī aktīvāk jārūpējas par to, lai tās finanšu sistēma nekļūtu par drošu oāzi nelikumīgi iegūtiem līdzekļiem. Pēdējo gadu notikumi, piemēram, Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Ukrainā, ir uzskatāmi pierādījuši, ka divpusējās pieejas it nemaz nav piemērotas nozagto aktīvu atgūšanai un atgriešanai. Eiropas Komisijai būtu aktīvāk jārīkojas, sniedzot palīdzību un koordinējot nozagto aktīvu atgriešanu šīm valstīm. |
| --- | --- |

1.8.2.

Eiropas Savienībai būtu arī aktīvāk jārūpējas par to, lai tās finanšu sistēma nekļūtu par drošu oāzi nelikumīgi iegūtiem līdzekļiem. Pēdējo gadu notikumi, piemēram, Āfrikā, Tuvajos Austrumos un Ukrainā, ir uzskatāmi pierādījuši, ka divpusējās pieejas it nemaz nav piemērotas nozagto aktīvu atgūšanai un atgriešanai. Eiropas Komisijai būtu aktīvāk jārīkojas, sniedzot palīdzību un koordinējot nozagto aktīvu atgriešanu šīm valstīm.

| 1.9. | Eiropas Savienības iestādēm pašām ir jārūpējas par to, lai tās būtu pārredzamības, godprātības un labas pārvaldības paraugs, kas kalpo par standartu Eiropas Savienības dalībvalstīm. Tikai šādi ES iestādes iegūs autoritāti un uzticību, lai uzsāktu, vadītu un īstenotu iepriekš izklāstītos pasākumus. Šajā nolūkā iestādēm būtu jātiecas panākt pēc iespējas lielāku pārskatatbildību un pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā, izveidojot arī komponenti, kas tiek saukta “ietekme uz likumdošanu” attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktiem un politikas dokumentiem, proti, savlaicīgi sniedzot sabiedrībai pieejamu informāciju par ES iestāžu, dalībvalstu un lobētāju mijiedarbību, kā arī izstrādājot tiesību aktus par lobētāju obligātu reģistrēšanu Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.9.

Eiropas Savienības iestādēm pašām ir jārūpējas par to, lai tās būtu pārredzamības, godprātības un labas pārvaldības paraugs, kas kalpo par standartu Eiropas Savienības dalībvalstīm. Tikai šādi ES iestādes iegūs autoritāti un uzticību, lai uzsāktu, vadītu un īstenotu iepriekš izklāstītos pasākumus. Šajā nolūkā iestādēm būtu jātiecas panākt pēc iespējas lielāku pārskatatbildību un pārredzamību lēmumu pieņemšanas procesā, izveidojot arī komponenti, kas tiek saukta “ietekme uz likumdošanu” attiecībā uz Eiropas Savienības tiesību aktiem un politikas dokumentiem, proti, savlaicīgi sniedzot sabiedrībai pieejamu informāciju par ES iestāžu, dalībvalstu un lobētāju mijiedarbību, kā arī izstrādājot tiesību aktus par lobētāju obligātu reģistrēšanu Eiropas Savienībā.

| 1.9.1. | Eiropas Savienības rīcībai jābūt konsekventai un aktīvai, arī uzraugot un novēršot interešu konfliktus, jo tie var ietekmēt lēmumu pieņemšanu. Būtu jāizveido neatkarīgas komitejas ētikas jautājumos, pilnvarojot tās pieņemt saistošus priekšlikumus un sankcijas. Pirmajā priekšlikumā minētajā piecu gadu rīcības plānā būtu jāparedz turpmākās reformas, ņemot vērā Komisijas un OLAF korupcijas apkarošanas ziņojumu secinājumus. |
| --- | --- |

1.9.1.

Eiropas Savienības rīcībai jābūt konsekventai un aktīvai, arī uzraugot un novēršot interešu konfliktus, jo tie var ietekmēt lēmumu pieņemšanu. Būtu jāizveido neatkarīgas komitejas ētikas jautājumos, pilnvarojot tās pieņemt saistošus priekšlikumus un sankcijas. Pirmajā priekšlikumā minētajā piecu gadu rīcības plānā būtu jāparedz turpmākās reformas, ņemot vērā Komisijas un OLAF korupcijas apkarošanas ziņojumu secinājumus.

| 1.10. | EESK, sniedzot savu ieguldījumu korupcijas apkarošanā Eiropas Savienībā, būtu jāveic šādas mērķtiecīgas darbības:






  — | uzlabot pilsoniskās sabiedrības izpratni atbilstīgi šim atzinumam, |
| --- | --- | --- |

1.10.

EESK, sniedzot savu ieguldījumu korupcijas apkarošanā Eiropas Savienībā, būtu jāveic šādas mērķtiecīgas darbības:

—

uzlabot pilsoniskās sabiedrības izpratni atbilstīgi šim atzinumam,

| — | atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu, iesaistīties publiskā un privātā sektora saturīgā dialogā par korupciju, |
| --- | --- |

—

atsaucoties uz Komisijas pieprasījumu, iesaistīties publiskā un privātā sektora saturīgā dialogā par korupciju,

| — | pievērsties korupcijas un krāpšanas apkarošanas jautājumam turpmākajos atzinumos par šo tematu un apsvērt iespēju izstrādāt citus atzinumus, tostarp atzinumus par korupciju noteiktās nozarēs, |
| --- | --- |

—

pievērsties korupcijas un krāpšanas apkarošanas jautājumam turpmākajos atzinumos par šo tematu un apsvērt iespēju izstrādāt citus atzinumus, tostarp atzinumus par korupciju noteiktās nozarēs,

| — | pievērsties šim jautājumam, sadarbojoties ar dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm un sazinoties ar ieinteresētajām personām, kā arī EESK ārējos pasākumos, |
| --- | --- |

—

pievērsties šim jautājumam, sadarbojoties ar dalībvalstu ekonomikas un sociālo lietu padomēm un sazinoties ar ieinteresētajām personām, kā arī EESK ārējos pasākumos,

| — | izskatīt jautājumu par EESK iekšējā labas administratīvās prakses kodeksa un EESK locekļu rīcības kodeksa pārskatīšanu, tostarp iekšējo noteikumu ieviešanu par ziņotājiem, |
| --- | --- |

—

izskatīt jautājumu par EESK iekšējā labas administratīvās prakses kodeksa un EESK locekļu rīcības kodeksa pārskatīšanu, tostarp iekšējo noteikumu ieviešanu par ziņotājiem,

| — | korupcijas apkarošanas jomā veicināt regulāru sadarbību ar ES iestādēm (Eiropadomi, Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu), attiecīgajām aģentūrām un Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

korupcijas apkarošanas jomā veicināt regulāru sadarbību ar ES iestādēm (Eiropadomi, Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu), attiecīgajām aģentūrām un Reģionu komiteju,

| — | izveidot korupcijas apkarošanas uzraudzības grupu. |
| --- | --- |

—

izveidot korupcijas apkarošanas uzraudzības grupu.

2.   Korupcijas apraksts

| 2.1. | Saskaņā ar ANO Pretkorupcijas konvenciju korupcija ir definēta kā jebkāda varas ļaunprātīga izmantošana personīga labuma gūšanai. Šajā atzinumā kā sākumpunkts izmantota tieši šī definīcija. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Korupcija pasaulē ir plaši izplatīta. Tiek lēsts, ka korupcija Eiropā ES nodokļu maksātājiem izmaksā aptuveni EUR 120 miljardus gadā (nav ņemta vērā krāpšana saistībā ar ES publiskajām finansēm) – šī summa ir gandrīz vienāda ar Eiropas Savienības kopējo gada budžetu un veido 1 % no ES IKP. Korupcijas līmenis dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Daudzās no tām korupcija ir sastopama visās publiskās un privātās dzīves jomās. Eiropas Komisija 2014. gada ES Pretkorupcijas ziņojuma ievadā norāda: “Korupcija nodara lielu kaitējumu ekonomikai un sabiedrībai kopumā. (..) ES dalībvalstis nav pasargātas no šīs realitātes. Korupcija (..) apdraud labu pārvaldību, publisko finanšu pareizu pārvaldību un tirgus konkurētspēju. Īpaši smagos gadījumos tā grauj pilsoņu ticību demokrātijas institūcijām un procesiem.” |
| --- | --- |

2.2.

Korupcija pasaulē ir plaši izplatīta. Tiek lēsts, ka korupcija Eiropā ES nodokļu maksātājiem izmaksā aptuveni EUR 120 miljardus gadā (nav ņemta vērā krāpšana saistībā ar ES publiskajām finansēm) – šī summa ir gandrīz vienāda ar Eiropas Savienības kopējo gada budžetu un veido 1 % no ES IKP. Korupcijas līmenis dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras. Daudzās no tām korupcija ir sastopama visās publiskās un privātās dzīves jomās. Eiropas Komisija 2014. gada ES Pretkorupcijas ziņojuma ievadā norāda: “Korupcija nodara lielu kaitējumu ekonomikai un sabiedrībai kopumā. (..) ES dalībvalstis nav pasargātas no šīs realitātes. Korupcija (..) apdraud labu pārvaldību, publisko finanšu pareizu pārvaldību un tirgus konkurētspēju. Īpaši smagos gadījumos tā grauj pilsoņu ticību demokrātijas institūcijām un procesiem.”

| 2.3. | Korupcijai raksturīgas dažādas izpausmes. Var izšķirt publiskā sektora korupciju, privātā sektora korupciju un politisko korupciju atkarībā no sektora, kurā tā sastopama. Korupcijas gadījumā nelikumīgajā darbībā vienmēr ir iesaistīti vismaz divi labprātīgi dalībnieki. |
| --- | --- |

2.3.

Korupcijai raksturīgas dažādas izpausmes. Var izšķirt publiskā sektora korupciju, privātā sektora korupciju un politisko korupciju atkarībā no sektora, kurā tā sastopama. Korupcijas gadījumā nelikumīgajā darbībā vienmēr ir iesaistīti vismaz divi labprātīgi dalībnieki.

| 2.3.1. | Raksturīgs korupcijas piemērs ir kukuļošana – gan tās aktīvajā, gan pasīvajā veidā, tostarp piedāvājot, piešķirot un pieņemot vai pieprasot priekšrocību kā likumīgas, nelikumīgas vai neētiskas rīcības stimulu, kas var izpausties kā dāvinājumi, aizdevumi, maksa, veicināšanas (“papildu”) maksājumi, atlīdzība (kick-back) vai citi ieguvumi, piemēram, nodokļu samazinājums, vīzas piešķiršana, pakalpojums, sponsorēšana un ziedojumi. Daudzos gadījumos korupcija ir saistīta ar cita veida nelikumīgu praksi, piemēram, ar cenu noteikšanu, mahinācijām ar cenu piedāvājumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nelikumīgu materiālā stāvokļa uzlabošanos, šantāžu un krāpšanu. Korupcijas elements piemīt arī darījumiem, kas mazāk saistīti ar materiālām vērtībām, piemēram, favorītismam un nepotismam publisko amatpersonu iecelšanā, ietekmes ļaunprātīgai izmantošanai un priekšrocību piešķiršanai, klientelismam, neētiskai neaizskaramības nodrošināšanas, amnestijas un privatizācijas praksei, tiesu iestāžu un policijas uzpirkšanai, politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanai. Arī nereglamentēti vai slikti pārvaldīti interešu konflikti var būt par iemeslu korupcijai, piemēram, gadījumos, kad ienesīgi amati uzņēmumos tiek piedāvāti bijušajām valsts amatpersonām, kas tikko atstājušas savus amatus publiskajā sektorā (“rotācija starp publisko un privāto sektoru”). |
| --- | --- |

2.3.1.

Raksturīgs korupcijas piemērs ir kukuļošana – gan tās aktīvajā, gan pasīvajā veidā, tostarp piedāvājot, piešķirot un pieņemot vai pieprasot priekšrocību kā likumīgas, nelikumīgas vai neētiskas rīcības stimulu, kas var izpausties kā dāvinājumi, aizdevumi, maksa, veicināšanas (“papildu”) maksājumi, atlīdzība (kick-back) vai citi ieguvumi, piemēram, nodokļu samazinājums, vīzas piešķiršana, pakalpojums, sponsorēšana un ziedojumi. Daudzos gadījumos korupcija ir saistīta ar cita veida nelikumīgu praksi, piemēram, ar cenu noteikšanu, mahinācijām ar cenu piedāvājumu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nelikumīgu materiālā stāvokļa uzlabošanos, šantāžu un krāpšanu. Korupcijas elements piemīt arī darījumiem, kas mazāk saistīti ar materiālām vērtībām, piemēram, favorītismam un nepotismam publisko amatpersonu iecelšanā, ietekmes ļaunprātīgai izmantošanai un priekšrocību piešķiršanai, klientelismam, neētiskai neaizskaramības nodrošināšanas, amnestijas un privatizācijas praksei, tiesu iestāžu un policijas uzpirkšanai, politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanai. Arī nereglamentēti vai slikti pārvaldīti interešu konflikti var būt par iemeslu korupcijai, piemēram, gadījumos, kad ienesīgi amati uzņēmumos tiek piedāvāti bijušajām valsts amatpersonām, kas tikko atstājušas savus amatus publiskajā sektorā (“rotācija starp publisko un privāto sektoru”).

| 2.3.2. | Šādas neētiskas un nelikumīgas darbības veicina vairāki faktori. Cita starpā tie ir tiesiskie šķēršļi (ievēlētu amatpersonu imunitāte un noilgums), starptautisku standartu, rīcības kodeksu, un ētikas pamatnostādņu un atbilstošu brīdināšanas mehānismu neesamība, pārredzamības trūkums publiskā sektora lēmumu pieņemšanā, kā arī šā procesa ietekmēšanas iespējas, piemēram, ievēlētas vai ieceltas amatpersonas neatklāj ar pienākumu izpildi nesaistītu ienākumu avotus un darbības vai slepeni tiekas ar šo lēmumu lobētājiem. |
| --- | --- |

2.3.2.

Šādas neētiskas un nelikumīgas darbības veicina vairāki faktori. Cita starpā tie ir tiesiskie šķēršļi (ievēlētu amatpersonu imunitāte un noilgums), starptautisku standartu, rīcības kodeksu, un ētikas pamatnostādņu un atbilstošu brīdināšanas mehānismu neesamība, pārredzamības trūkums publiskā sektora lēmumu pieņemšanā, kā arī šā procesa ietekmēšanas iespējas, piemēram, ievēlētas vai ieceltas amatpersonas neatklāj ar pienākumu izpildi nesaistītu ienākumu avotus un darbības vai slepeni tiekas ar šo lēmumu lobētājiem.

| 2.3.3. | Korupcija bieži vien ir saistīta ar neoficiālo ekonomiku un organizēto noziedzību. Eiropols savā 2013. gada Smago noziegumu un organizētās noziedzības radītā apdraudējuma novērtējumā (SOCTA) norāda uz aptuveni 3 600 organizētās noziedzības grupējumiem un tīkliem, kas patlaban darbojas Eiropas Savienībā un arvien aktīvāk iesaistās visos ekonomikas aspektos. |
| --- | --- |

2.3.3.

Korupcija bieži vien ir saistīta ar neoficiālo ekonomiku un organizēto noziedzību. Eiropols savā 2013. gada Smago noziegumu un organizētās noziedzības radītā apdraudējuma novērtējumā (SOCTA) norāda uz aptuveni 3 600 organizētās noziedzības grupējumiem un tīkliem, kas patlaban darbojas Eiropas Savienībā un arvien aktīvāk iesaistās visos ekonomikas aspektos.

| 2.4. | Korupcija uzskatāma par būtisku un arvien pieaugošu problēmu visā Eiropas Savienībā un arī starptautiskā līmenī. Korupciju neaptur valstu robežas. |
| --- | --- |

2.4.

Korupcija uzskatāma par būtisku un arvien pieaugošu problēmu visā Eiropas Savienībā un arī starptautiskā līmenī. Korupciju neaptur valstu robežas.

| 2.5. | Eiropas Komisija 2011. gada jūnijā spēra būtisku soli uz priekšu korupcijas apkarošanā Eiropā, pieņemot visaptverošu korupcijas apkarošanas tiesību aktu kopumu. Tā izveidoja Eiropas Savienības pretkorupcijas ziņošanas mehānismu. Pirmais ES Pretkorupcijas ziņojums tika publicēts 2014. gada februārī – COM(2014) 38 final. Turpmākos ziņojumus ir plānots sagatavot reizi divos gados. Pirmā ziņojuma mērķis ir sākt plašākas ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, debates, lai atbalstītu korupcijas apkarošanu un apzinātu veidus, kā Eiropas iestādes var palīdzēt cīnīties pret korupciju. “Sabiedrības līdzdalības” koncepcijas pamatā ir UNCAC 13. pants. |
| --- | --- |

2.5.

Eiropas Komisija 2011. gada jūnijā spēra būtisku soli uz priekšu korupcijas apkarošanā Eiropā, pieņemot visaptverošu korupcijas apkarošanas tiesību aktu kopumu. Tā izveidoja Eiropas Savienības pretkorupcijas ziņošanas mehānismu. Pirmais ES Pretkorupcijas ziņojums tika publicēts 2014. gada februārī – COM(2014) 38 final. Turpmākos ziņojumus ir plānots sagatavot reizi divos gados. Pirmā ziņojuma mērķis ir sākt plašākas ieinteresēto personu, tostarp pilsoniskās sabiedrības, debates, lai atbalstītu korupcijas apkarošanu un apzinātu veidus, kā Eiropas iestādes var palīdzēt cīnīties pret korupciju. “Sabiedrības līdzdalības” koncepcijas pamatā ir UNCAC 13. pants.

| 2.5.1. | Ziņojumā ir norādītas konkrētām dalībvalstīm raksturīgās korupcijas problēmas un vispārīgi ir uzsvērts, ka dalībvalstīm būtu jāpastiprina korupcijas apkarošana, jo tās nepilnīgi transponē, īsteno un piemēro attiecīgo starptautisko un Eiropas Savienības instrumentu noteikumus. |
| --- | --- |

2.5.1.

Ziņojumā ir norādītas konkrētām dalībvalstīm raksturīgās korupcijas problēmas un vispārīgi ir uzsvērts, ka dalībvalstīm būtu jāpastiprina korupcijas apkarošana, jo tās nepilnīgi transponē, īsteno un piemēro attiecīgo starptautisko un Eiropas Savienības instrumentu noteikumus.

| 2.5.2. | Līdztekus ziņojumam tika publicēti arī divi Eirobarometra korupcijas uztveres apsekojumi: a) īpašais Eirobarometrs un b) zibapsekojums, kas vērsts uz uzņēmumiem. |
| --- | --- |

2.5.2.

Līdztekus ziņojumam tika publicēti arī divi Eirobarometra korupcijas uztveres apsekojumi: a) īpašais Eirobarometrs un b) zibapsekojums, kas vērsts uz uzņēmumiem.

| 2.5.2.1. | Galvenie apsekojumu secinājumi ir šādi (visas skaitliskās attiecības norāda uz to ES iedzīvotāju/uzņēmumu skaitu, kuri atbildēja uz aptaujas jautājumiem):






  — | trīs ceturtdaļas Eiropas Savienības iedzīvotāju uzskata, ka korupcija viņu valstī ir plaši izplatīta. Desmit dalībvalstīs šis rādītājs pārsniedz 90 %, |
| --- | --- | --- |

2.5.2.1.

Galvenie apsekojumu secinājumi ir šādi (visas skaitliskās attiecības norāda uz to ES iedzīvotāju/uzņēmumu skaitu, kuri atbildēja uz aptaujas jautājumiem):

—

trīs ceturtdaļas Eiropas Savienības iedzīvotāju uzskata, ka korupcija viņu valstī ir plaši izplatīta. Desmit dalībvalstīs šis rādītājs pārsniedz 90 %,

| — | vairāk nekā puse eiropiešu uzskata, ka pēdējos trijos gados korupcijas līmenis ir paaugstinājies, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā puse eiropiešu uzskata, ka pēdējos trijos gados korupcijas līmenis ir paaugstinājies,

| — | trīs ceturtdaļas eiropiešu apgalvo, ka kukuļošana un pazīšanās izmantošana bieži vien ir vieglākais veids, kā iegūt piekļuvi konkrētiem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, veselības aprūpei) viņu valstī, |
| --- | --- |

—

trīs ceturtdaļas eiropiešu apgalvo, ka kukuļošana un pazīšanās izmantošana bieži vien ir vieglākais veids, kā iegūt piekļuvi konkrētiem sabiedriskajiem pakalpojumiem (piemēram, veselības aprūpei) viņu valstī,

| — | vairāk nekā divas trešdaļas eiropiešu domā, ka korupcija pastāv arī Eiropas Savienības iestādēs, un vairāk nekā puse respondentu ir pārliecināti, ka iestādes nepalīdz mazināt korupciju Eiropā, |
| --- | --- |

—

vairāk nekā divas trešdaļas eiropiešu domā, ka korupcija pastāv arī Eiropas Savienības iestādēs, un vairāk nekā puse respondentu ir pārliecināti, ka iestādes nepalīdz mazināt korupciju Eiropā,

| — | aptuveni puse uzņēmumu uzskata, ka korupcija traucē uzņēmējdarbībai. Neaizsargātākie izrādījās valstij piederoši uzņēmumi un publiskais sektors, tostarp nodokļu un muitas iestādes, |
| --- | --- |

—

aptuveni puse uzņēmumu uzskata, ka korupcija traucē uzņēmējdarbībai. Neaizsargātākie izrādījās valstij piederoši uzņēmumi un publiskais sektors, tostarp nodokļu un muitas iestādes,

| — | vairāk nekā puse no visiem uzņēmumiem norādīja, ka korupcija publiskā iepirkuma jomā ir plaši izplatīta interešu konfliktu, nepārredzamas prakses un favorītisma dēļ. Pret dažāda līmeņa korupciju neaizsargātākais ir publiskais iepirkums par tiesībām īstenot projektus un slēgt līgumus tādās nozarēs kā pilsētu attīstība, infrastruktūra, būvniecība un veselības aprūpe. |
| --- | --- |

—

vairāk nekā puse no visiem uzņēmumiem norādīja, ka korupcija publiskā iepirkuma jomā ir plaši izplatīta interešu konfliktu, nepārredzamas prakses un favorītisma dēļ. Pret dažāda līmeņa korupciju neaizsargātākais ir publiskais iepirkums par tiesībām īstenot projektus un slēgt līgumus tādās nozarēs kā pilsētu attīstība, infrastruktūra, būvniecība un veselības aprūpe.

| 2.6. | Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2014. gada decembra ziņojums pierāda, ka ārvalstu amatpersonu kukuļošanas līmenis joprojām ir nepieņemami augsts. Ziņojumā aprakstīti vairāk nekā 400 ārvalstu amatpersonu kukuļošanas gadījumi laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam. Kukuļu vērtība vidēji bija 11 % no darījumu kopējās vērtības; daudzos gadījumos kukuļošana bija saistīta ar publisko iepirkumu. Divas trešdaļas gadījumu tika konstatēti četrās nozarēs, proti, ieguves rūpniecībā, būvniecībā, transporta un uzglabāšanas nozarē, kā arī informācijas un sakaru nozarē. |
| --- | --- |

2.6.

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2014. gada decembra ziņojums pierāda, ka ārvalstu amatpersonu kukuļošanas līmenis joprojām ir nepieņemami augsts. Ziņojumā aprakstīti vairāk nekā 400 ārvalstu amatpersonu kukuļošanas gadījumi laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam. Kukuļu vērtība vidēji bija 11 % no darījumu kopējās vērtības; daudzos gadījumos kukuļošana bija saistīta ar publisko iepirkumu. Divas trešdaļas gadījumu tika konstatēti četrās nozarēs, proti, ieguves rūpniecībā, būvniecībā, transporta un uzglabāšanas nozarē, kā arī informācijas un sakaru nozarē.

| 2.7. | Saistībā ar Savienības finanšu interešu (ES pārvaldītās nodokļu maksātāju naudas līdzekļu) aizsardzību jānorāda, ka 2013. gadā ziņots par 16 000 pārkāpumiem (aptuveni EUR 2 miljardu vērtībā) Eiropas Savienības finansējuma izlietojumā – no tiem 1 600 bija krāpšanas gadījumi (kopējā summa EUR 350 miljoni). Kopš 2009. gada paziņoto pārkāpumu skaits ir palielinājies par 22 % un to vērtība – par 48 %. Pārkāpumi galvenokārt saistīti ar dokumentu viltošanu (kas nereti, iespējams, ir saistīta ar korupciju). Eiropas Savienības Revīzijas palāta savā 2013. gada pārskatā ir norādījusi, ka aptuveni 5 % piešķirtā ES finansējuma ir izlietoti neatbilstīgi vai nepareizi – galvenokārt reģionālās politikas, enerģētikas un transporta, lauksaimniecības, vides, zivsaimniecības un veselības jomās. |
| --- | --- |

2.7.

Saistībā ar Savienības finanšu interešu (ES pārvaldītās nodokļu maksātāju naudas līdzekļu) aizsardzību jānorāda, ka 2013. gadā ziņots par 16 000 pārkāpumiem (aptuveni EUR 2 miljardu vērtībā) Eiropas Savienības finansējuma izlietojumā – no tiem 1 600 bija krāpšanas gadījumi (kopējā summa EUR 350 miljoni). Kopš 2009. gada paziņoto pārkāpumu skaits ir palielinājies par 22 % un to vērtība – par 48 %. Pārkāpumi galvenokārt saistīti ar dokumentu viltošanu (kas nereti, iespējams, ir saistīta ar korupciju). Eiropas Savienības Revīzijas palāta savā 2013. gada pārskatā ir norādījusi, ka aptuveni 5 % piešķirtā ES finansējuma ir izlietoti neatbilstīgi vai nepareizi – galvenokārt reģionālās politikas, enerģētikas un transporta, lauksaimniecības, vides, zivsaimniecības un veselības jomās.

3.   Starptautiskie instrumenti korupcijas un kukuļošanas apkarošanai

| 3.1. | ES dalībvalstīs cīņu pret kukuļošanu un korupciju regulē ne vien valsts un Eiropas Savienības tiesību akti, bet arī vairāku starptautisko konvenciju un līgumu noteikumi, kas dalībvalstīm kā līgumslēdzējām pusēm ir jāievēro. Katrā no šīm konvencijām ir paredzētas uzraudzības procedūras, kas parasti ietver salīdzinošu izvērtēšanu. |
| --- | --- |

3.1.

ES dalībvalstīs cīņu pret kukuļošanu un korupciju regulē ne vien valsts un Eiropas Savienības tiesību akti, bet arī vairāku starptautisko konvenciju un līgumu noteikumi, kas dalībvalstīm kā līgumslēdzējām pusēm ir jāievēro. Katrā no šīm konvencijām ir paredzētas uzraudzības procedūras, kas parasti ietver salīdzinošu izvērtēšanu.

| 3.2. | Svarīgākie starptautiskie korupcijas apkarošanas instrumenti un mehānismi ir:






  — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija (UNCAC), |
| --- | --- | --- |

3.2.

Svarīgākie starptautiskie korupcijas apkarošanas instrumenti un mehānismi ir:

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencija (UNCAC),

| — | ESAO Konvencija par ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, |
| --- | --- |

—

ESAO Konvencija par ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos,

| — | Eiropas Padomes 1999. gada Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija; Eiropas Padomes Civiltiesību pretkorupcijas konvencija. |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 1999. gada Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija; Eiropas Padomes Civiltiesību pretkorupcijas konvencija.

| 3.3. | Būtiskākie Eiropas Savienības instrumenti korupcijas apkarošanai ir:






  — | LESD 83. panta 1. punkts, kurā paredzētas Eiropas Savienības pilnvaras rīkoties tādu īpaši smagu noziegumu (minot arī korupciju) gadījumā, kuriem piemīt Eiropas vai pārrobežu dimensija, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Būtiskākie Eiropas Savienības instrumenti korupcijas apkarošanai ir:

—

LESD 83. panta 1. punkts, kurā paredzētas Eiropas Savienības pilnvaras rīkoties tādu īpaši smagu noziegumu (minot arī korupciju) gadījumā, kuriem piemīt Eiropas vai pārrobežu dimensija,

| — | LESD 325. panta 4. punkts, kurā paredzēts tiesiskais pamats visiem tiem pasākumiem, kas nepieciešami cīņai pret krāpšanu, kas apdraud ES finanšu intereses, |
| --- | --- |

—

LESD 325. panta 4. punkts, kurā paredzēts tiesiskais pamats visiem tiem pasākumiem, kas nepieciešami cīņai pret krāpšanu, kas apdraud ES finanšu intereses,

| — | 1997. gada Konvencija par cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Eiropas Savienības vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņi, |
| --- | --- |

—

1997. gada Konvencija par cīņu pret korupciju, kurā iesaistīti Eiropas Savienības vai Eiropas Savienības dalībvalstu ierēdņi,

| — | Padomes Pamatlēmums (2003/568/TI) par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā. |
| --- | --- |

—

Padomes Pamatlēmums (2003/568/TI) par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā.

| 3.4. | UNCAC ir visplašākā no starptautiskajām konvencijām, to ir ratificējušas visas Eiropas Savienības dalībvalstis, un tās parakstītāja ir arī pati Eiropas Savienība. |
| --- | --- |

3.4.

UNCAC ir visplašākā no starptautiskajām konvencijām, to ir ratificējušas visas Eiropas Savienības dalībvalstis, un tās parakstītāja ir arī pati Eiropas Savienība.

| 3.5. | Eiropas Savienība ir pieņēmusi direktīvas, paziņojumus un pamatlēmumus, ar ko galvenokārt noteikti minimālie standarti un risināti jautājumi, kas ir saistīti ar korupcijas un krāpšanas apkarošanu: krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korporatīvo sociālo atbildību, nefinanšu darījumu paziņošanu, korporatīvo pārvaldību, publisko iepirkumu un revīziju. EESK regulāri ir pieņēmusi atzinumus par šīm Eiropas Savienības iniciatīvām. |
| --- | --- |

3.5.

Eiropas Savienība ir pieņēmusi direktīvas, paziņojumus un pamatlēmumus, ar ko galvenokārt noteikti minimālie standarti un risināti jautājumi, kas ir saistīti ar korupcijas un krāpšanas apkarošanu: krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, korporatīvo sociālo atbildību, nefinanšu darījumu paziņošanu, korporatīvo pārvaldību, publisko iepirkumu un revīziju. EESK regulāri ir pieņēmusi atzinumus par šīm Eiropas Savienības iniciatīvām.

| 3.6. | Eiropas Savienība korupcijas un krāpšanas apkarošanas noteikumus ir ieviesusi arī savās finansēšanas programmās – gan iekšējās, gan ārējās (tostarp kohēzijas, reģionālās, lauksaimniecības, paplašināšanās, kaimiņattiecību un attīstības politikas jomās). |
| --- | --- |

3.6.

Eiropas Savienība korupcijas un krāpšanas apkarošanas noteikumus ir ieviesusi arī savās finansēšanas programmās – gan iekšējās, gan ārējās (tostarp kohēzijas, reģionālās, lauksaimniecības, paplašināšanās, kaimiņattiecību un attīstības politikas jomās).

| 3.7. | Lai aizsargātu trešās valstīs strādājošus un likumus ievērojošus ES uzņēmumus, pirmām kārtām vajadzētu visos tiesību aktos par ES instrumentiem, kuri saistīti ar ES finansējumu, iekļaut Regulas (ES) Nr. 1316/2013 par EISI 65. pantā un ERAB Iepirkumu politikas un noteikumu (Procurement Policies and Rules) 3.24. punktā paredzētos principus ar mērķi taisnīgi sadalīt ar līgumu saistītos riskus. |
| --- | --- |

3.7.

Lai aizsargātu trešās valstīs strādājošus un likumus ievērojošus ES uzņēmumus, pirmām kārtām vajadzētu visos tiesību aktos par ES instrumentiem, kuri saistīti ar ES finansējumu, iekļaut Regulas (ES) Nr. 1316/2013 par EISI 65. pantā un ERAB Iepirkumu politikas un noteikumu (Procurement Policies and Rules) 3.24. punktā paredzētos principus ar mērķi taisnīgi sadalīt ar līgumu saistītos riskus.

| 3.8. | Eiropas Komisija saskaņā ar LESD 325. pantu kopš 2011. gada īsteno visaptverošu stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS) (COM(2011) 376), lai uzlabotu visus krāpšanas apkarošanas posmus – novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanas apstākļus – un nodrošinātu atbilstīgas kompensācijas saņemšanu, kā arī preventīvu ietekmi, izmantojot atturošas sankcijas. Komisijas dienesti ir izstrādājuši konkrētām nozarēm paredzētas krāpšanas apkarošanas stratēģijas. Šajā kontekstā ir piemērojama arī direktīva (COM(2012) 363) par cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības. |
| --- | --- |

3.8.

Eiropas Komisija saskaņā ar LESD 325. pantu kopš 2011. gada īsteno visaptverošu stratēģiju krāpšanas apkarošanai (CAFS) (COM(2011) 376), lai uzlabotu visus krāpšanas apkarošanas posmus – novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanas apstākļus – un nodrošinātu atbilstīgas kompensācijas saņemšanu, kā arī preventīvu ietekmi, izmantojot atturošas sankcijas. Komisijas dienesti ir izstrādājuši konkrētām nozarēm paredzētas krāpšanas apkarošanas stratēģijas. Šajā kontekstā ir piemērojama arī direktīva (COM(2012) 363) par cīņu pret krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses, izmantojot krimināltiesības.

4.   Pašregulējums – ētikas kodeksi korupcijas un kukuļošanas apkarošanai

| 4.1. | Pašregulējumam ir būtiska nozīme korupcijas un kukuļošanas apkarošanā. Arvien biežāk uzņēmumi savā vispārējā politikā un pārvaldībā iekļauj korporatīvo atbildību, atbilstības nodrošināšanu un korupcijas novēršanu. Atsevišķu uzņēmumu ētikas kodeksu pamatā galvenokārt ir starptautiskās un nozaru pamatnostādnes, kā arī saistītie Eiropas Savienības standarti, kas tiem jāievēro (ar finanšu darījumiem nesaistītas informācijas sniegšana, korporatīvā sociālā atbildība u. c.). Uzņēmumu ētikas kodeksa pamatmērķis ir veicināt ētisku rīcību visās uzņēmuma darbības jomās, iesaistīt visus uzņēmuma akcionārus, un īstenot to pārredzamā un iekļaujošā veidā, apsverot to arī sociālā dialoga ietvaros. |
| --- | --- |

4.1.

Pašregulējumam ir būtiska nozīme korupcijas un kukuļošanas apkarošanā. Arvien biežāk uzņēmumi savā vispārējā politikā un pārvaldībā iekļauj korporatīvo atbildību, atbilstības nodrošināšanu un korupcijas novēršanu. Atsevišķu uzņēmumu ētikas kodeksu pamatā galvenokārt ir starptautiskās un nozaru pamatnostādnes, kā arī saistītie Eiropas Savienības standarti, kas tiem jāievēro (ar finanšu darījumiem nesaistītas informācijas sniegšana, korporatīvā sociālā atbildība u. c.). Uzņēmumu ētikas kodeksa pamatmērķis ir veicināt ētisku rīcību visās uzņēmuma darbības jomās, iesaistīt visus uzņēmuma akcionārus, un īstenot to pārredzamā un iekļaujošā veidā, apsverot to arī sociālā dialoga ietvaros.

| 4.2. | Būtiskākās starptautiskās pamatnostādnes un mehānismi, kuros aprakstīti principi, kas ļauj uzņēmumiem novērst korupciju un kukuļošanu un veicināt ētisku rīcību un pārredzamību, ir šādi:






  — | Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) noteikumi par korupcijas apkarošanu, pamatnostādnes par ziņošanu, rokasgrāmatas utt., |
| --- | --- | --- |

4.2.

Būtiskākās starptautiskās pamatnostādnes un mehānismi, kuros aprakstīti principi, kas ļauj uzņēmumiem novērst korupciju un kukuļošanu un veicināt ētisku rīcību un pārredzamību, ir šādi:

—

Starptautiskās Krimināltiesas (ICC) noteikumi par korupcijas apkarošanu, pamatnostādnes par ziņošanu, rokasgrāmatas utt.,

| — | ANO Globālais līgums; 10 principi, kas vērsti pret korupciju, un tiem pievienotie norādījumi par ziņošanu, |
| --- | --- |

—

ANO Globālais līgums; 10 principi, kas vērsti pret korupciju, un tiem pievienotie norādījumi par ziņošanu,

| — | ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem: 7. priekšlikums par kukuļošanas, kukuļu piedāvāšanas un izspiešanas apkarošanu, |
| --- | --- |

—

ESAO pamatnostādnes starptautiskiem uzņēmumiem: 7. priekšlikums par kukuļošanas, kukuļu piedāvāšanas un izspiešanas apkarošanu,

| — | ISO 37001 standarts par “Kukuļošanas apkarošanas pārvaldības sistēmām” (tiek izstrādāts, ISO PC/278), |
| --- | --- |

—

ISO 37001 standarts par “Kukuļošanas apkarošanas pārvaldības sistēmām” (tiek izstrādāts, ISO PC/278),

| — | Pasaules Bankas grupas Korupcijas apkarošanas pamatnostādnes, |
| --- | --- |

—

Pasaules Bankas grupas Korupcijas apkarošanas pamatnostādnes,

| — | Globālās ziņošanas iniciatīva (GRI, GR4), |
| --- | --- |

—

Globālās ziņošanas iniciatīva (GRI, GR4),

| — | Transparency International Uzņēmējdarbības principi kukuļošanas novēršanai u. c. |
| --- | --- |

—

Transparency International Uzņēmējdarbības principi kukuļošanas novēršanai u. c.

Nozaru pamatnostādnes Eiropas Savienības līmenī, piemēram, Eiropas būvniecības nozares (www.fiec.org, tostarp attiecīgās pamatnostādnes un kopīgie paziņojumi) un ieguves rūpniecības (www.eiti.org) pamatnostādnes, attiecīgajās nozarēs ir ļoti būtiskas. Tas pats attiecas uz dalībvalstu pamatnostādnēm (piemēram, Vācijas Ilgtspējas kodeksu un Dānijas rūpniecības pamatnostādnēm) – tiek uzskatīts, ka tām ir būtiska nozīme uzņēmumu rīcības ietekmēšanā.

| 4.3. | Eiropas Parlamentā un Komisijā ir pieņemtas iekšējās ētikas pamatnostādnes, ar kurām papildina civildienesta ierēdņu pienākumus, kas izriet no ES civildienesta noteikumiem, tostarp Eiropas komisāru rīcības kodeksa un Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksa, kuros sniegtas norādes par to, kā rīkoties ar dāvinājumiem un ziedojumiem, citām finanšu interesēm, kā arī interešu konflikta gadījumā. EESK ir pieņēmusi līdzīgus kodeksus. |
| --- | --- |

4.3.

Eiropas Parlamentā un Komisijā ir pieņemtas iekšējās ētikas pamatnostādnes, ar kurām papildina civildienesta ierēdņu pienākumus, kas izriet no ES civildienesta noteikumiem, tostarp Eiropas komisāru rīcības kodeksa un Eiropas Parlamenta deputātu rīcības kodeksa, kuros sniegtas norādes par to, kā rīkoties ar dāvinājumiem un ziedojumiem, citām finanšu interesēm, kā arī interešu konflikta gadījumā. EESK ir pieņēmusi līdzīgus kodeksus.

5.   Novērojumi attiecībā uz uzņēmumu un pilsoniskās sabiedrības interesēm

| 5.1. | Stāvoklis ar publiskajiem līdzekļiem saistītas korupcijas un krāpšanas jomā Eiropas Savienībā nav pieņemams. Sekas asi izjūt pilsoniskā sabiedrība un uzņēmumi. Korupcija rada papildu izmaksas patērētājiem un nedrošu vidi uzņēmumiem, kas ievēro ētikas standartus. EESK ar nožēlu konstatē, ka korupcija un krāpšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ir plaši izplatīta un ka valdību un vietējo pašvaldību politiskā apņemšanās ir pārāk vāja, lai cīņa pret korupciju būtu efektīva, turklāt tās neapmierinoši īsteno un piemēro pašreizējos starptautiskos, Eiropas un valsts instrumentus. |
| --- | --- |

5.1.

Stāvoklis ar publiskajiem līdzekļiem saistītas korupcijas un krāpšanas jomā Eiropas Savienībā nav pieņemams. Sekas asi izjūt pilsoniskā sabiedrība un uzņēmumi. Korupcija rada papildu izmaksas patērētājiem un nedrošu vidi uzņēmumiem, kas ievēro ētikas standartus. EESK ar nožēlu konstatē, ka korupcija un krāpšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ir plaši izplatīta un ka valdību un vietējo pašvaldību politiskā apņemšanās ir pārāk vāja, lai cīņa pret korupciju būtu efektīva, turklāt tās neapmierinoši īsteno un piemēro pašreizējos starptautiskos, Eiropas un valsts instrumentus.

| 5.1.1. | Iedzīvotājiem, sociālās un ekonomikas jomas dalībniekiem neatkarīgi no tā, kurā Eiropas reģionā viņi dzīvo, ir tiesības būt pārredzami un taisnīgi pārvaldītas sabiedrības locekļiem atbilstīgi tiesiskuma principam. Finanšu un euro krīzes ietekmē iedzīvotāji arvien biežāk kritizē biedējoši augsto korupcijas līmeni, viņi zaudē uzticēšanos un ticību demokrātiskai pārvaldībai ES līmenī, un izplatās eiroskepticisms. Pilsoniskā sabiedrība vēlas, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis pastiprina korupcijas un krāpšanas apkarošanu. Lēmumu pieņēmējiem ir jāpierāda iedzīvotājiem, ka tie rīkojas sabiedrības interesēs. |
| --- | --- |

5.1.1.

Iedzīvotājiem, sociālās un ekonomikas jomas dalībniekiem neatkarīgi no tā, kurā Eiropas reģionā viņi dzīvo, ir tiesības būt pārredzami un taisnīgi pārvaldītas sabiedrības locekļiem atbilstīgi tiesiskuma principam. Finanšu un euro krīzes ietekmē iedzīvotāji arvien biežāk kritizē biedējoši augsto korupcijas līmeni, viņi zaudē uzticēšanos un ticību demokrātiskai pārvaldībai ES līmenī, un izplatās eiroskepticisms. Pilsoniskā sabiedrība vēlas, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis pastiprina korupcijas un krāpšanas apkarošanu. Lēmumu pieņēmējiem ir jāpierāda iedzīvotājiem, ka tie rīkojas sabiedrības interesēs.

| 5.2. | Šo iemeslu dēļ arī EESK apņemas risināt šo problēmu. EESK atsaucas Eiropas Komisijas paustajai vēlmei cīņā pret korupciju iesaistīt pilsonisko sabiedrību; atzinuma galvenais mērķis ir sniegt ieguldījumu Komisijas nākamā ziņojuma par korupcijas novēršanu (paredzēts 2016. gadā) izstrādē, kā arī piedalīties izpratnes veidošanā, informācijas izplatīšanā un pārredzamības veicināšanā. |
| --- | --- |

5.2.

Šo iemeslu dēļ arī EESK apņemas risināt šo problēmu. EESK atsaucas Eiropas Komisijas paustajai vēlmei cīņā pret korupciju iesaistīt pilsonisko sabiedrību; atzinuma galvenais mērķis ir sniegt ieguldījumu Komisijas nākamā ziņojuma par korupcijas novēršanu (paredzēts 2016. gadā) izstrādē, kā arī piedalīties izpratnes veidošanā, informācijas izplatīšanā un pārredzamības veicināšanā.

| 5.3. | Korupcija nav tikai godprātīguma un ētikas jautājums, bet tā skar arī ekonomiku, jo korupcija rada zaudējumus likumīgajai ekonomikai – tiek pārkāpti taisnīgi apstākļi un nosacījumi tirdzniecības, ieguldījumu un konkurences jomā, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot izaugsmi un konkurētspēju. Pasaules Bankas un Pasaules Ekonomikas foruma dati liecina, ka ekonomikas konkurētspēja ir cieši saistīta ar valdības spēju kontrolēt korupciju. Pētījumi pierāda, ka korupcijas kontrole Eiropas Savienībā ir cieši saistīta arī ar uzņēmējdarbības vides pieejamību, kā arī atspoguļo korupcijas nelabvēlīgo ietekmi uz privātajiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

5.3.

Korupcija nav tikai godprātīguma un ētikas jautājums, bet tā skar arī ekonomiku, jo korupcija rada zaudējumus likumīgajai ekonomikai – tiek pārkāpti taisnīgi apstākļi un nosacījumi tirdzniecības, ieguldījumu un konkurences jomā, tādējādi nelabvēlīgi ietekmējot izaugsmi un konkurētspēju. Pasaules Bankas un Pasaules Ekonomikas foruma dati liecina, ka ekonomikas konkurētspēja ir cieši saistīta ar valdības spēju kontrolēt korupciju. Pētījumi pierāda, ka korupcijas kontrole Eiropas Savienībā ir cieši saistīta arī ar uzņēmējdarbības vides pieejamību, kā arī atspoguļo korupcijas nelabvēlīgo ietekmi uz privātajiem ieguldījumiem.

| 5.3.1. | Korupcija palielina izmaksas uzņēmumiem, jo uzņēmumi, kuros nav koruptīvas prakses, korumpētā vidē riskē zaudēt līgumus. Tādējādi korupcija ierobežo iekšējā tirgus efektivitāti un var apdraudēt izaugsmes stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un Eiropas konkurētspējas paaugstināšanu pasaulē; tādējādi korupcija samazina iespējas uzlabot nodarbinātību un labklājību Eiropā, kā arī ārvalstīs darbojošos ES uzņēmumu konkurētspēju. |
| --- | --- |

5.3.1.

Korupcija palielina izmaksas uzņēmumiem, jo uzņēmumi, kuros nav koruptīvas prakses, korumpētā vidē riskē zaudēt līgumus. Tādējādi korupcija ierobežo iekšējā tirgus efektivitāti un var apdraudēt izaugsmes stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu un Eiropas konkurētspējas paaugstināšanu pasaulē; tādējādi korupcija samazina iespējas uzlabot nodarbinātību un labklājību Eiropā, kā arī ārvalstīs darbojošos ES uzņēmumu konkurētspēju.

| 5.3.2. | Ieguldītājus piesaista uzņēmumi, kuros korupcija tiek sekmīgi apkarota. Korporatīvais tēls ir apdraudēts, ja uzņēmumu atzīst par vainīgu kukuļošanā vai koruptīvās darbībās. Tas grauj ne tikai paša uzņēmuma reputāciju, bet arī rada negatīvu priekšstatu par uzņēmējdarbību kopumā. Attiecībā uz korupcijas apkarošanas tiesību aktu ievērošanu un ziņošanas prasībām tomēr būtu jāņem vērā administratīvais un finansiālais slogs, kas tiek uzlikts uzņēmumiem, īpaši MVU. |
| --- | --- |

5.3.2.

Ieguldītājus piesaista uzņēmumi, kuros korupcija tiek sekmīgi apkarota. Korporatīvais tēls ir apdraudēts, ja uzņēmumu atzīst par vainīgu kukuļošanā vai koruptīvās darbībās. Tas grauj ne tikai paša uzņēmuma reputāciju, bet arī rada negatīvu priekšstatu par uzņēmējdarbību kopumā. Attiecībā uz korupcijas apkarošanas tiesību aktu ievērošanu un ziņošanas prasībām tomēr būtu jāņem vērā administratīvais un finansiālais slogs, kas tiek uzlikts uzņēmumiem, īpaši MVU.

| 5.4. | Plašsaziņas līdzekļos regulāri tiek ziņots par korupciju augstākajā līmenī daudzās dalībvalstīs, kā arī citur pasaulē. Politiskā korupcija (piemēram, saistībā ar iecelšanu amatos, kukuļiem un politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu, sporta pasākumu organizēšanu) iedzīvotāju vidū tiek uztverta kā sabiedrībai ļoti kaitīga, jo īpaši tad, ja tajā ir iesaistītas tiesu iestādes un policija. Šāda prakse ir jāizbeidz, kā arī jāizbeidz daudzās dalībvalstīs plaši izplatītā “zem letes” veikto maksājumu prakse, kas ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Šķiet, ka šo sabiedrībā vērojamo parādību pamatā ir pārmaiņas uzskatos par to, kas ir likumība. Pret to ir jācīnās. Iedzīvotājiem ir tiesības uz tiesiskumu, labu pārvaldību un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kurus neietekmē korupcija. Jāpanāk izmaiņas attieksmē, un pārredzamības kultūrai ir jāaizstāj korupcijas kultūra, ja tāda pastāv. Tas būtu jādara, piemērojot tiesību aktus, īstenojot pamata pasākumus un uzlabojot zināšanas. |
| --- | --- |

5.4.

Plašsaziņas līdzekļos regulāri tiek ziņots par korupciju augstākajā līmenī daudzās dalībvalstīs, kā arī citur pasaulē. Politiskā korupcija (piemēram, saistībā ar iecelšanu amatos, kukuļiem un politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu, sporta pasākumu organizēšanu) iedzīvotāju vidū tiek uztverta kā sabiedrībai ļoti kaitīga, jo īpaši tad, ja tajā ir iesaistītas tiesu iestādes un policija. Šāda prakse ir jāizbeidz, kā arī jāizbeidz daudzās dalībvalstīs plaši izplatītā “zem letes” veikto maksājumu prakse, kas ietekmē iedzīvotāju ikdienas dzīvi. Šķiet, ka šo sabiedrībā vērojamo parādību pamatā ir pārmaiņas uzskatos par to, kas ir likumība. Pret to ir jācīnās. Iedzīvotājiem ir tiesības uz tiesiskumu, labu pārvaldību un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kurus neietekmē korupcija. Jāpanāk izmaiņas attieksmē, un pārredzamības kultūrai ir jāaizstāj korupcijas kultūra, ja tāda pastāv. Tas būtu jādara, piemērojot tiesību aktus, īstenojot pamata pasākumus un uzlabojot zināšanas.

| 5.5. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas korupcijas apkarošanas pasākumus un priekšlikumus, Eiropas Savienības krāpšanas apkarošanas centienus, kā arī Eiropas Parlamenta darbības, jo īpaši Rīcības plānu 2014.–2019. gadam, kura mērķis ir organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana. Turklāt ļoti būtiski ir priekšlikumi, kas sniegti Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO), ANO, ESAO un Starptautiskās Krimināltiesas ziņojumos, un tie būtu jāņem vērā, stiprinot korupcijas novēršanas politiku un pasākumus Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.5.

EESK atbalsta Eiropas Komisijas korupcijas apkarošanas pasākumus un priekšlikumus, Eiropas Savienības krāpšanas apkarošanas centienus, kā arī Eiropas Parlamenta darbības, jo īpaši Rīcības plānu 2014.–2019. gadam, kura mērķis ir organizētās noziedzības, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana. Turklāt ļoti būtiski ir priekšlikumi, kas sniegti Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO), ANO, ESAO un Starptautiskās Krimināltiesas ziņojumos, un tie būtu jāņem vērā, stiprinot korupcijas novēršanas politiku un pasākumus Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs.

| 5.6. | Dalībvalstu tautsaimniecību ciešā saistība, kā arī pārrobežu naudas plūsmu arvien pieaugošais apmērs un ātrums palielina risku, ka korupcija Eiropas Savienībā varētu izplatīties. Korupcija ir kļuvusi par starptautisku parādību, un to vairs nevar uzskatīt par nacionālu krimināltiesību jautājumu. To varētu salīdzināt ar infekcijas slimību, kuras gadījumā neviens nevar tikt uzskatīts par automātiski imūnu – ir nepieciešama mērķtiecīga veselības aprūpe. Lai panāktu ievērojamu progresu, pašreizējā nekonsekventā pieeja ir jāaizstāj ar saskaņotāku pieeju. Komisijas ziņojumos šai dimensijai būtu jāvelta pienācīga vērība. Korupcijas apkarošanas pasākumi jāizstrādā un jāīsteno atbilstīgi arvien lielākā mērā integrētai Eiropai un globalizētai ekonomikai. |
| --- | --- |

5.6.

Dalībvalstu tautsaimniecību ciešā saistība, kā arī pārrobežu naudas plūsmu arvien pieaugošais apmērs un ātrums palielina risku, ka korupcija Eiropas Savienībā varētu izplatīties. Korupcija ir kļuvusi par starptautisku parādību, un to vairs nevar uzskatīt par nacionālu krimināltiesību jautājumu. To varētu salīdzināt ar infekcijas slimību, kuras gadījumā neviens nevar tikt uzskatīts par automātiski imūnu – ir nepieciešama mērķtiecīga veselības aprūpe. Lai panāktu ievērojamu progresu, pašreizējā nekonsekventā pieeja ir jāaizstāj ar saskaņotāku pieeju. Komisijas ziņojumos šai dimensijai būtu jāvelta pienācīga vērība. Korupcijas apkarošanas pasākumi jāizstrādā un jāīsteno atbilstīgi arvien lielākā mērā integrētai Eiropai un globalizētai ekonomikai.

| 5.6.1. | Tādēļ korupcijas apkarošanai jāpiešķir lielāka prioritāte ES darba kārtībā; Eiropas Savienības rīcībai jākļūst pamanāmākai un aktīvākai, lai sekmētu pārredzamību un aizsargātu godprātību iekšējā tirgū, ārējās attiecībās, Eiropas Savienības iestādēs, kā arī izdevumu jomā. Lielāks uzsvars jāliek uz korupcijas un krāpšanas apkarošanu visās attiecīgajās ES politikas – gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas – jomās. Uzņēmējdarbības aprindas un pilsoniskā sabiedrība gaida šādas pārmaiņas, un atzinumā ir uzsvērts, ka ir nepieciešama efektīva vadība un koordinācija, kas jāīsteno Eiropas Savienībai. ES var izmantot savu politisko ietekmi, lai veidotu Eiropas Savienības telpu, kuras pamatā ir godprātība un augsti korupcijas novēršanas standarti. |
| --- | --- |

5.6.1.

Tādēļ korupcijas apkarošanai jāpiešķir lielāka prioritāte ES darba kārtībā; Eiropas Savienības rīcībai jākļūst pamanāmākai un aktīvākai, lai sekmētu pārredzamību un aizsargātu godprātību iekšējā tirgū, ārējās attiecībās, Eiropas Savienības iestādēs, kā arī izdevumu jomā. Lielāks uzsvars jāliek uz korupcijas un krāpšanas apkarošanu visās attiecīgajās ES politikas – gan iekšpolitikas, gan ārpolitikas – jomās. Uzņēmējdarbības aprindas un pilsoniskā sabiedrība gaida šādas pārmaiņas, un atzinumā ir uzsvērts, ka ir nepieciešama efektīva vadība un koordinācija, kas jāīsteno Eiropas Savienībai. ES var izmantot savu politisko ietekmi, lai veidotu Eiropas Savienības telpu, kuras pamatā ir godprātība un augsti korupcijas novēršanas standarti.

| 5.7. | Ir vajadzīga skaidra apņemšanās – Eiropas korupcijas apkarošanas pakts, kura uzdevums ir panākt ticamas un visaptverošas stratēģijas izstrādi. Tas jāvada “no augšas”, un šajā darbā ir apņēmīgi jāiesaistās visām ieinteresētajām pusēm Eiropas Savienības, valstu un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

5.7.

Ir vajadzīga skaidra apņemšanās – Eiropas korupcijas apkarošanas pakts, kura uzdevums ir panākt ticamas un visaptverošas stratēģijas izstrādi. Tas jāvada “no augšas”, un šajā darbā ir apņēmīgi jāiesaistās visām ieinteresētajām pusēm Eiropas Savienības, valstu un vietējā līmenī.

| 5.8. | Dalībvalstīm cīņā pret korupciju un krāpšanu ir izšķirīga nozīme. To pienākums ir īstenot stingrus korupcijas apkarošanas pasākumus (pirmkārt, nodrošinot stingrus tiesību aktus un korupcijas apkarošanas iestādes darbu, lai novērstu korupciju politiskajā un tiesiskajā pārvaldībā, kā arī organizēto noziedzību), kā arī aktīvi piedalīties starptautiskajā sadarbībā un sabiedrības izpratnes palielināšanā par korupcijas un krāpšanas apkarošanu. |
| --- | --- |

5.8.

Dalībvalstīm cīņā pret korupciju un krāpšanu ir izšķirīga nozīme. To pienākums ir īstenot stingrus korupcijas apkarošanas pasākumus (pirmkārt, nodrošinot stingrus tiesību aktus un korupcijas apkarošanas iestādes darbu, lai novērstu korupciju politiskajā un tiesiskajā pārvaldībā, kā arī organizēto noziedzību), kā arī aktīvi piedalīties starptautiskajā sadarbībā un sabiedrības izpratnes palielināšanā par korupcijas un krāpšanas apkarošanu.

| 5.8.1. | Pilsoniskās sabiedrības, tostarp uzņēmumu apvienību un sociālo partneru, iesaistīšanās valsts korupcijas apkarošanas pasākumos būtu ļoti svarīga – to galvenais uzdevums ir izpratnes palielināšana un norādījumu sniegšana par to, kā novērst korupciju, krāpšanu un kukuļošanu. Šajā ziņā ļoti būtiska ir atsevišķu uzņēmumu un iestāžu rīcība. Liela nozīme valstu korupcijas apkarošanas darbā būtu arī pašreizējām valsts līmeņa platformām, piemēram, ESAO valstu kontaktpunktiem un
  Transparency International aizstāvības un juridisko konsultāciju centriem (ALAC). Plašsaziņas līdzekļiem būtu jāapzinās sava ievērojamā nozīme un atbildība saistībā ar sabiedrības izpratnes palielināšanu par korupciju un par korupcijas novēršanas darbu dalībvalstīs. |
| --- | --- |

5.8.1.

Pilsoniskās sabiedrības, tostarp uzņēmumu apvienību un sociālo partneru, iesaistīšanās valsts korupcijas apkarošanas pasākumos būtu ļoti svarīga – to galvenais uzdevums ir izpratnes palielināšana un norādījumu sniegšana par to, kā novērst korupciju, krāpšanu un kukuļošanu. Šajā ziņā ļoti būtiska ir atsevišķu uzņēmumu un iestāžu rīcība. Liela nozīme valstu korupcijas apkarošanas darbā būtu arī pašreizējām valsts līmeņa platformām, piemēram, ESAO valstu kontaktpunktiem un
  Transparency International aizstāvības un juridisko konsultāciju centriem (ALAC). Plašsaziņas līdzekļiem būtu jāapzinās sava ievērojamā nozīme un atbildība saistībā ar sabiedrības izpratnes palielināšanu par korupciju un par korupcijas novēršanas darbu dalībvalstīs.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/73 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/73

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ilgtermiņa, ilgtspējīgas un gudras izaugsmes iespējas Eiropas atkrastes nozarē un tās attiecības ar citām jūrniecības nozarēm”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/12)

| Ziņotājs: | Marian KRZAKLEWSKI |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | José Custódio LEIRIÃO |

Ziņotājs:

Marian KRZAKLEWSKI

Līdzziņotājs:

José Custódio LEIRIÃO

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ilgtermiņa, ilgtspējīgas un gudras izaugsmes iespējas Eiropas atkrastes nozarē un tās attiecības ar citām jūrniecības nozarēm”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2015. gada 15. jūlijā. Ziņotājs – Marian Krzaklewski; līdzziņotājs – José Leirião Custodio.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 132 balsīm par, 1 balsi pret un 3 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Atkrastes nozare aptver enerģijas ražošanu jūrā, kā arī gāzes, naftas un minerālu ieguvi jūrā. EESK uzskata, ka ar šīm nozarēm ir saistīti daži visstraujāk augošie tirgi, kas piedāvā iespējas ilgtermiņa, ilgtspējīgai un gudrai izaugsmei. |
| --- | --- |

1.1.

Atkrastes nozare aptver enerģijas ražošanu jūrā, kā arī gāzes, naftas un minerālu ieguvi jūrā. EESK uzskata, ka ar šīm nozarēm ir saistīti daži visstraujāk augošie tirgi, kas piedāvā iespējas ilgtermiņa, ilgtspējīgai un gudrai izaugsmei.

| 1.2. | EESK ir pārliecināta: lai nodrošinātu atkrastes nozares ilgtspējīgu attīstību, ir nepieciešams vienots Eiropas stratēģiskais redzējums, kas nodrošina augstās tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus šai nozarei. Tehnoloģijas ir šādu stratēģisko pamatnostādņu kodols. |
| --- | --- |

1.2.

EESK ir pārliecināta: lai nodrošinātu atkrastes nozares ilgtspējīgu attīstību, ir nepieciešams vienots Eiropas stratēģiskais redzējums, kas nodrošina augstās tehnoloģijas un inovatīvus risinājumus šai nozarei. Tehnoloģijas ir šādu stratēģisko pamatnostādņu kodols.

| 1.3. | Komiteja uzskata, ka pašlaik neeksistē visaptverošs Eiropas stratēģiskais redzējums visai atkrastes nozarei un tās atsevišķām apakšnozarēm. Lai gan Komisija un Padome pakāpeniski paplašina regulējuma darbības jomu šajā nozarē, jo īpaši attiecībā uz naftas un gāzes ieguvi jūrā, šiem pasākumiem nav saskaņotas un visaptverošas koncepcijas. |
| --- | --- |

1.3.

Komiteja uzskata, ka pašlaik neeksistē visaptverošs Eiropas stratēģiskais redzējums visai atkrastes nozarei un tās atsevišķām apakšnozarēm. Lai gan Komisija un Padome pakāpeniski paplašina regulējuma darbības jomu šajā nozarē, jo īpaši attiecībā uz naftas un gāzes ieguvi jūrā, šiem pasākumiem nav saskaņotas un visaptverošas koncepcijas.

| 1.4. | EESK uzskata, ka stratēģiskā satvara neesamība atkrastes nozarē ir skaidrojama arī ar nepietiekamu sadarbību starp atkrastes nozari, ES iestādēm, dalībvalstīm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tāpēc komiteja uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot Eiropas stratēģisko redzējumu atkrastes nozarei, varētu panākt efektīvu sadarbību, no kuras ieguvējas būtu ieinteresētās personas, tostarp arī citas nozares, kas izmanto atkrastes resursus, piemēram, tūrisms. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka stratēģiskā satvara neesamība atkrastes nozarē ir skaidrojama arī ar nepietiekamu sadarbību starp atkrastes nozari, ES iestādēm, dalībvalstīm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tāpēc komiteja uzskata, ka, izstrādājot un īstenojot Eiropas stratēģisko redzējumu atkrastes nozarei, varētu panākt efektīvu sadarbību, no kuras ieguvējas būtu ieinteresētās personas, tostarp arī citas nozares, kas izmanto atkrastes resursus, piemēram, tūrisms.

| 1.5. | Saistībā ar iepriekšējiem ierosinājumiem EESK ar bažām atzīmē, ka Komisijas pārstāvji nav piedalījušies nedz divās izpētes grupas sanāksmēs, nedz Aberdīnā notikušajā publiskajā uzklausīšanas sanāksmē, kuru mērķis bija sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas atkrastes nozari. |
| --- | --- |

1.5.

Saistībā ar iepriekšējiem ierosinājumiem EESK ar bažām atzīmē, ka Komisijas pārstāvji nav piedalījušies nedz divās izpētes grupas sanāksmēs, nedz Aberdīnā notikušajā publiskajā uzklausīšanas sanāksmē, kuru mērķis bija sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par Eiropas atkrastes nozari.

| 1.6. | Visaptverošā analīzē par saistību starp atkrastes nozari un Eiropas jūrniecības nozari komiteja konstatē, ka atkrastes nozare ir ļoti spēcīgs, nereti videi draudzīgs Eiropas jūrniecības nozares, jo īpaši kuģu būves, remonta un aprīkojuma nozares, virzītājspēks. Var izvirzīt tēzi, ka, pateicoties pieprasījumam atkrastes nozarē, Eiropas kuģu būves nozare varēja novērst vēl nesen draudošo kritiskās masas zudumu. |
| --- | --- |

1.6.

Visaptverošā analīzē par saistību starp atkrastes nozari un Eiropas jūrniecības nozari komiteja konstatē, ka atkrastes nozare ir ļoti spēcīgs, nereti videi draudzīgs Eiropas jūrniecības nozares, jo īpaši kuģu būves, remonta un aprīkojuma nozares, virzītājspēks. Var izvirzīt tēzi, ka, pateicoties pieprasījumam atkrastes nozarē, Eiropas kuģu būves nozare varēja novērst vēl nesen draudošo kritiskās masas zudumu.

| 1.7. | Tā kā pašlaik tiek īstenota direktīva par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, komiteja uzskata, ka Eiropas Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānoorganizē pārbaudes sistēma un jānorāda veidi, kā palielināt uzņēmēju finansiālās spējas šajā nozarē, lai paredzētu līdzekļus remontdarbu segšanai pēc negadījumiem. |
| --- | --- |

1.7.

Tā kā pašlaik tiek īstenota direktīva par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, komiteja uzskata, ka Eiropas Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm būtu jānoorganizē pārbaudes sistēma un jānorāda veidi, kā palielināt uzņēmēju finansiālās spējas šajā nozarē, lai paredzētu līdzekļus remontdarbu segšanai pēc negadījumiem.

| 1.7.1. | Jāsagatavo un jāievieš “drošības kultūras” programma un jāveic pasākumi, kas veicina un atbalsta to, ka atkrastes nozares uzņēmumi akreditē mācību iestādes, lai īstenotu plašāku apmācību drošības jomā, iekļaujot šajā apmācībā arī vides aizsardzības jautājumus. EESK konstatē, ka augsta drošības līmeņa veicināšana atkrastes nozarē ir atkarīga arī no labu darba apstākļu nodrošināšanas jūrā. |
| --- | --- |

1.7.1.

Jāsagatavo un jāievieš “drošības kultūras” programma un jāveic pasākumi, kas veicina un atbalsta to, ka atkrastes nozares uzņēmumi akreditē mācību iestādes, lai īstenotu plašāku apmācību drošības jomā, iekļaujot šajā apmācībā arī vides aizsardzības jautājumus. EESK konstatē, ka augsta drošības līmeņa veicināšana atkrastes nozarē ir atkarīga arī no labu darba apstākļu nodrošināšanas jūrā.

| 1.8. | EESK ierosina Komisijai un ieinteresētajām dalībvalstīm sadarbībā ar SDO un sociālajiem partneriem veikt pasākumus, lai novērtētu, vai Konvenciju par darbu jūrniecībā (Marine Labour Convention, MLC) iespējams attiecināt uz darbiniekiem, kas ir nodarbināti atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē (OO&G – offshore oil and gas) un atkrastes vēja enerģijas nozarē (OWE – offshore wind energy) Eiropas Savienības un EEZ reģionā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK ierosina Komisijai un ieinteresētajām dalībvalstīm sadarbībā ar SDO un sociālajiem partneriem veikt pasākumus, lai novērtētu, vai Konvenciju par darbu jūrniecībā (Marine Labour Convention, MLC) iespējams attiecināt uz darbiniekiem, kas ir nodarbināti atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē (OO&G – offshore oil and gas) un atkrastes vēja enerģijas nozarē (OWE – offshore wind energy) Eiropas Savienības un EEZ reģionā.

| 1.9. | Komiteja uzskata, ka Komisijai un Eiropas atkrastes nozari pārstāvošajiem sociālajiem partneriem būtu jāizmanto tāds labs piemērs kā 2009. gada direktīva, ar ko ES saskaņā ar Eiropas nozares nolīgumu starp Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) īsteno Konvenciju par darbu jūrniecībā. |
| --- | --- |

1.9.

Komiteja uzskata, ka Komisijai un Eiropas atkrastes nozari pārstāvošajiem sociālajiem partneriem būtu jāizmanto tāds labs piemērs kā 2009. gada direktīva, ar ko ES saskaņā ar Eiropas nozares nolīgumu starp Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETDF) un Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) īsteno Konvenciju par darbu jūrniecībā.

| 1.10. | Saistībā ar prognozēm par kvalificēta darbaspēka un prasmju trūkumu ES un EEZ atkrastes nozarē EESK uzskata, ka ar to ir jācīnās, nodrošinot labus darba apstākļus (piemērojot noteikumus no Konvencijas par darbu jūrniecībā) un pielietojot prasmju pielāgošanas un profesionālās apmācības politiku, kā arī mudinot jauniešus strādāt jūrniecībā. |
| --- | --- |

1.10.

Saistībā ar prognozēm par kvalificēta darbaspēka un prasmju trūkumu ES un EEZ atkrastes nozarē EESK uzskata, ka ar to ir jācīnās, nodrošinot labus darba apstākļus (piemērojot noteikumus no Konvencijas par darbu jūrniecībā) un pielietojot prasmju pielāgošanas un profesionālās apmācības politiku, kā arī mudinot jauniešus strādāt jūrniecībā.

| 1.11. | Atkrastes nozarē Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un arī publiskā un privātā sektora partnerība (PPP), tostarp kopuzņēmumi, garantijas, ražošanas sadales principi un koncesijas. Koordinācijai būtu jāattiecas uz tiesisko regulējumu, telpisko plānošanu, vides aizsardzību un ģeoloģiskajiem pētījumiem, saistot to ar jautājumu par energoresursu ilgtspējīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.11.

Atkrastes nozarē Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina sadarbība un arī publiskā un privātā sektora partnerība (PPP), tostarp kopuzņēmumi, garantijas, ražošanas sadales principi un koncesijas. Koordinācijai būtu jāattiecas uz tiesisko regulējumu, telpisko plānošanu, vides aizsardzību un ģeoloģiskajiem pētījumiem, saistot to ar jautājumu par energoresursu ilgtspējīgu izmantošanu.

| 1.12. | EESK uzskata, ka vienai no atkrastes ieguves rūpniecības eiropeizācijas dimensijām vajadzētu būt tam, ka Komisija pievienojas plašai ģeoloģisko pētījumu programmai, kurā pielieto IKT, lai nodrošinātu datus ilgtspējīgākai – pašreizējai un turpmākai – jūras resursu krājumu izmantošanai. |
| --- | --- |

1.12.

EESK uzskata, ka vienai no atkrastes ieguves rūpniecības eiropeizācijas dimensijām vajadzētu būt tam, ka Komisija pievienojas plašai ģeoloģisko pētījumu programmai, kurā pielieto IKT, lai nodrošinātu datus ilgtspējīgākai – pašreizējai un turpmākai – jūras resursu krājumu izmantošanai.

| 1.13. | Komiteja norāda, ka būtiskākie izaicinājumi atkrastes nozarei globālās un Eiropas konkurences un regulatīvo prasību apstākļos ir šādi:






  — | ieguve dziļajos ūdeņos, savukārt jūras vēja enerģijas nozarē – pāreja uz lielākiem attālumiem no krasta un dziļākiem atklātajiem ūdeņiem, |
| --- | --- | --- |

1.13.

Komiteja norāda, ka būtiskākie izaicinājumi atkrastes nozarei globālās un Eiropas konkurences un regulatīvo prasību apstākļos ir šādi:

—

ieguve dziļajos ūdeņos, savukārt jūras vēja enerģijas nozarē – pāreja uz lielākiem attālumiem no krasta un dziļākiem atklātajiem ūdeņiem,

| — | procedūras, kas attiecas uz horizontālo urbšanu un plaisu radīšanu atkrastes kalnrūpniecībā atbilstīgi vides aizsardzības prasībām, |
| --- | --- |

—

procedūras, kas attiecas uz horizontālo urbšanu un plaisu radīšanu atkrastes kalnrūpniecībā atbilstīgi vides aizsardzības prasībām,

| — | jūrā izvietotu novecojošu iekārtu infrastruktūras pārvaldība, |
| --- | --- |

—

jūrā izvietotu novecojošu iekārtu infrastruktūras pārvaldība,

| — | arktisko reģionu resursu atklāšana, uzskaite un izmantošana, |
| --- | --- |

—

arktisko reģionu resursu atklāšana, uzskaite un izmantošana,

| — | atbilde uz videi nekaitīgiem virzītājspēkiem, kas izriet no MARPOL konvencijas, Balasta ūdeņu konvencijas un direktīvas par nodošanu metāllūžņos. |
| --- | --- |

—

atbilde uz videi nekaitīgiem virzītājspēkiem, kas izriet no MARPOL konvencijas, Balasta ūdeņu konvencijas un direktīvas par nodošanu metāllūžņos.

| 1.14. | EESK aicina veidot atkrastes nozaru, piekrastes reģionu un piegādes ķēdes uzņēmumu sadarbības tīklu ar pētniecības centriem un universitātēm “Apvārsnis 2020” programmas un lietpratīgas specializācijas projektu ietvaros. Šajā sadarbībā būtu jāpalielina ar inovācijām un ekoloģiju saistīto jautājumu daļa, kā arī jāizmanto iespējas, kuras rada tikko ieviestais Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. |
| --- | --- |

1.14.

EESK aicina veidot atkrastes nozaru, piekrastes reģionu un piegādes ķēdes uzņēmumu sadarbības tīklu ar pētniecības centriem un universitātēm “Apvārsnis 2020” programmas un lietpratīgas specializācijas projektu ietvaros. Šajā sadarbībā būtu jāpalielina ar inovācijām un ekoloģiju saistīto jautājumu daļa, kā arī jāizmanto iespējas, kuras rada tikko ieviestais Eiropas Stratēģisko investīciju fonds.

| 1.14.1. | EESK aicina Komisiju apsvērt korekcijas struktūrfondos vai Juncker plānā, lai sekmētu ieguldījumus inovācijās atkrastes nozarē. |
| --- | --- |

1.14.1.

EESK aicina Komisiju apsvērt korekcijas struktūrfondos vai Juncker plānā, lai sekmētu ieguldījumus inovācijās atkrastes nozarē.

| 1.15. | Komiteja uzskata, ka būtu jāaktualizē stratēģija “Eiropa 2020” (pārskats), ņemot vērā ES prasību ievērošanu attiecībā uz jūrā veiktajām darbībām, projektiem, kvalificētu darbaspēku, ilgtspējīgas attīstības finansēšanu un veicināšanu; šajā sakarā būtu jārēķinās ar atkrastes nozares darbībā nepieciešamo darbu un prasmju plašo un daudzveidīgo klāstu. |
| --- | --- |

1.15.

Komiteja uzskata, ka būtu jāaktualizē stratēģija “Eiropa 2020” (pārskats), ņemot vērā ES prasību ievērošanu attiecībā uz jūrā veiktajām darbībām, projektiem, kvalificētu darbaspēku, ilgtspējīgas attīstības finansēšanu un veicināšanu; šajā sakarā būtu jārēķinās ar atkrastes nozares darbībā nepieciešamo darbu un prasmju plašo un daudzveidīgo klāstu.

| 1.16. | EESK aicina Eiropas Komisiju veicināt debates par iespējām, kādas sniedz konkrēta Ziemeļjūras stratēģija, kurā ir aplūkotas problēmas attiecībā uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu atkrastes nozari Eiropā. |
| --- | --- |

1.16.

EESK aicina Eiropas Komisiju veicināt debates par iespējām, kādas sniedz konkrēta Ziemeļjūras stratēģija, kurā ir aplūkotas problēmas attiecībā uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu atkrastes nozari Eiropā.

2.   Atzinuma konteksts

| 2.1. | Atkrastes nozare galvenokārt aptver elektroenerģijas ražošanu, kā arī gāzes, naftas un minerālu ieguvi jūrā. Ņemot vērā piegādes un pakalpojumu ķēdi, atkrastes nozare ir saistīta ar šādām jūrniecības nozarēm: kuģu būve, remonts, tehniskā apkope un pārbūve, kuģu aprīkojuma un piegādes nozare, kā arī atkrastes rūpniecisko iekārtu nozare. |
| --- | --- |

2.1.

Atkrastes nozare galvenokārt aptver elektroenerģijas ražošanu, kā arī gāzes, naftas un minerālu ieguvi jūrā. Ņemot vērā piegādes un pakalpojumu ķēdi, atkrastes nozare ir saistīta ar šādām jūrniecības nozarēm: kuģu būve, remonts, tehniskā apkope un pārbūve, kuģu aprīkojuma un piegādes nozare, kā arī atkrastes rūpniecisko iekārtu nozare.

| 2.2. | Ar atkrastes nozarēm saistītajā Eiropas jūrniecības nozarē ir gan speciālistu īpašās zināšanas, gan vajadzīgie cilvēkresursi, lai efektīvi izmantotu priekšrocības, ko sniedz dalība ar visām atkrastes nozarēm saistītajos tirgos. |
| --- | --- |

2.2.

Ar atkrastes nozarēm saistītajā Eiropas jūrniecības nozarē ir gan speciālistu īpašās zināšanas, gan vajadzīgie cilvēkresursi, lai efektīvi izmantotu priekšrocības, ko sniedz dalība ar visām atkrastes nozarēm saistītajos tirgos.

| 2.3. | Izanalizējot situāciju Eiropas atkrastes nozarē un izvērtējot tās izredzes uz ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību, atzinumā ir:






  — | izklāstīta atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares (OO&G) situācija globālā kontekstā, kā arī problēmas un virzītājspēki, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Izanalizējot situāciju Eiropas atkrastes nozarē un izvērtējot tās izredzes uz ilgtspējīgu ilgtermiņa attīstību, atzinumā ir:

—

izklāstīta atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares (OO&G) situācija globālā kontekstā, kā arī problēmas un virzītājspēki,

| — | sniegts ES jūras vēja enerģijas nozares vispārīgs raksturojums, |
| --- | --- |

—

sniegts ES jūras vēja enerģijas nozares vispārīgs raksturojums,

| — | izklāstītas attiecības starp Eiropas jūrniecības nozari un atkrastes nozari, |
| --- | --- |

—

izklāstītas attiecības starp Eiropas jūrniecības nozari un atkrastes nozari,

| — | analizēta nepieciešamība pēc inovācijām un ilgtspējīgas attīstības, ņemot vērā pašreizējās problēmas un Eiropas atkrastes nozares iespējamās attīstības jomas, |
| --- | --- |

—

analizēta nepieciešamība pēc inovācijām un ilgtspējīgas attīstības, ņemot vērā pašreizējās problēmas un Eiropas atkrastes nozares iespējamās attīstības jomas,

| — | izklāstīti priekšlikumi, kā pārvarēt grūtības, lai nodarbinātības jautājumos atkrastes nozarē nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības sociālo dimensiju, |
| --- | --- |

—

izklāstīti priekšlikumi, kā pārvarēt grūtības, lai nodarbinātības jautājumos atkrastes nozarē nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības sociālo dimensiju,

| — | izklāstīts ES normatīvais regulējums attiecībā uz Eiropas atkrastes nozari, |
| --- | --- |

—

izklāstīts ES normatīvais regulējums attiecībā uz Eiropas atkrastes nozari,

| — | iztirzāta ideja veicināt ES Ziemeļjūras stratēģiju, kurā ņemtas vērā problēmas ilgtspējīgai un konkurētspējīgai atkrastes nozarei. |
| --- | --- |

—

iztirzāta ideja veicināt ES Ziemeļjūras stratēģiju, kurā ņemtas vērā problēmas ilgtspējīgai un konkurētspējīgai atkrastes nozarei.

3.   Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguve jūrā (OO&G): pašreizējā situācija nozarē

| 3.1. | Eiropas energoresursu struktūrā naftas un gāzes produkti 2012. gadā veidoja 26 %, bet lielāko daļu veidoja kodolenerģija (29 %), savukārt atjaunojamie energoresursi, tostarp hidroelektroenerģija, veidoja 22 %. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas energoresursu struktūrā naftas un gāzes produkti 2012. gadā veidoja 26 %, bet lielāko daļu veidoja kodolenerģija (29 %), savukārt atjaunojamie energoresursi, tostarp hidroelektroenerģija, veidoja 22 %.

| 3.1.1. | ES ir lielākais enerģijas importētājs pasaulē – tā importē 53 % no savas enerģijas par EUR 400 miljardiem gadā. 88 % naftas un 66 % gāzes tiek importēti galvenokārt no Krievijas. |
| --- | --- |

3.1.1.

ES ir lielākais enerģijas importētājs pasaulē – tā importē 53 % no savas enerģijas par EUR 400 miljardiem gadā. 88 % naftas un 66 % gāzes tiek importēti galvenokārt no Krievijas.

| 3.2. | Lielākā problēma Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē ir jautājums par to, vai tradicionālā Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozare paplašināsies, ņemot vērā tās diversifikāciju un problēmas, kas izriet no atjaunojamo energoresursu attīstības un no šo nozares izmaiņu efektīvas pārvarēšanas. |
| --- | --- |

3.2.

Lielākā problēma Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē ir jautājums par to, vai tradicionālā Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozare paplašināsies, ņemot vērā tās diversifikāciju un problēmas, kas izriet no atjaunojamo energoresursu attīstības un no šo nozares izmaiņu efektīvas pārvarēšanas.

| 3.3. | Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozari raksturo šādas īpašības:






  — | augstas darbības izmaksas, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozari raksturo šādas īpašības:

—

augstas darbības izmaksas,

| — | augsts ekoloģiskais risks un augsts regulējuma līmenis, |
| --- | --- |

—

augsts ekoloģiskais risks un augsts regulējuma līmenis,

| — | nepieciešamība pāriet uz lielākiem dziļumiem, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība pāriet uz lielākiem dziļumiem,

| — | fiskālais risks – zemas cenas, kas rada lielāku risku ieguldījumiem, |
| --- | --- |

—

fiskālais risks – zemas cenas, kas rada lielāku risku ieguldījumiem,

| — | iespējamās problēmas ar lētiem produktiem no ASV. |
| --- | --- |

—

iespējamās problēmas ar lētiem produktiem no ASV.

| 3.4. | Pašreizējie problēmjautājumi Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē ir šādi:






  — | nepieciešamība veikt seismiskus pētījumus, lai atjauninātu ģeoloģisko krājumu kartes, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Pašreizējie problēmjautājumi Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē ir šādi:

—

nepieciešamība veikt seismiskus pētījumus, lai atjauninātu ģeoloģisko krājumu kartes,

| — | nepietiekama datu saskaņošana un apmaiņa, un tas palēnina attīstību, |
| --- | --- |

—

nepietiekama datu saskaņošana un apmaiņa, un tas palēnina attīstību,

| — | ieguvējvalstu spiediens atklāt jaunus krājumus, |
| --- | --- |

—

ieguvējvalstu spiediens atklāt jaunus krājumus,

| — | problēmas ar konkursiem par ieguvi, kurā piedalās vietējie un starptautiskie ieguves uzņēmumi, |
| --- | --- |

—

problēmas ar konkursiem par ieguvi, kurā piedalās vietējie un starptautiskie ieguves uzņēmumi,

| — | nozares dzīves cikla kā šādu secīgu posmu pārvaldība: meklēšana/atklāšana/FEED
   (1)/ražošana/sadalīšana. |
| --- | --- |

—

nozares dzīves cikla kā šādu secīgu posmu pārvaldība: meklēšana/atklāšana/FEED
   (1)/ražošana/sadalīšana.

| 3.4.1. | Jauni problēmjautājumi nozarei ir šādi:






  — | zivju pieejamo krājumu samazināšanās, |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

Jauni problēmjautājumi nozarei ir šādi:

—

zivju pieejamo krājumu samazināšanās,

| — | naftas cenu kritums, kā arī konkurence no jaunu un lētu radniecīgo izejmateriālu puses, |
| --- | --- |

—

naftas cenu kritums, kā arī konkurence no jaunu un lētu radniecīgo izejmateriālu puses,

| — | jautājumi saistībā ar uzņēmējdarbību, kā arī valsts atbalsts jaunajiem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

jautājumi saistībā ar uzņēmējdarbību, kā arī valsts atbalsts jaunajiem uzņēmumiem,

| — | izaugsmes veicināšana ar inovācijas un nozares internacionalizācijas starpniecību, |
| --- | --- |

—

izaugsmes veicināšana ar inovācijas un nozares internacionalizācijas starpniecību,

| — | jautājums par izaugsmi, ko virza “zaļā ekonomika”. |
| --- | --- |

—

jautājums par izaugsmi, ko virza “zaļā ekonomika”.

| 3.5. | Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozare būtu jāatbalsta, jo:






  — | tai piemīt ilgtspējīgas rūpniecības īpašības un tajā ir ņemts vērā ES regulējums, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozare būtu jāatbalsta, jo:

—

tai piemīt ilgtspējīgas rūpniecības īpašības un tajā ir ņemts vērā ES regulējums,

| — | tā tieši un netieši nodrošina gandrīz 600 tūkstošus darbvietu (tostarp Norvēģijā), |
| --- | --- |

—

tā tieši un netieši nodrošina gandrīz 600 tūkstošus darbvietu (tostarp Norvēģijā),

| — | tā ir viens no galvenajiem ES jūrniecības nozares virzītājspēkiem, |
| --- | --- |

—

tā ir viens no galvenajiem ES jūrniecības nozares virzītājspēkiem,

| — | tā veicina labvēlīgas sociālās pārmaiņas reģionos, |
| --- | --- |

—

tā veicina labvēlīgas sociālās pārmaiņas reģionos,

| — | tā būtiski sekmē dalībvalstu budžeta ieņēmumus, |
| --- | --- |

—

tā būtiski sekmē dalībvalstu budžeta ieņēmumus,

| — | inženierzinātņu nozarē tā gūst izcilu inovatīvo un tehnisko progresu, |
| --- | --- |

—

inženierzinātņu nozarē tā gūst izcilu inovatīvo un tehnisko progresu,

| — | to raksturo ievērojams un pieaugošs eksports no piegādes ķēdes uzņēmumiem, tādējādi kompensējot iespējamu degvielas ražošanas ienākumu kritumu. |
| --- | --- |

—

to raksturo ievērojams un pieaugošs eksports no piegādes ķēdes uzņēmumiem, tādējādi kompensējot iespējamu degvielas ražošanas ienākumu kritumu.

| 3.6. | Aberdīnā (2) notikušajā uzklausīšanas sanāksmē tika izklāstīti rezultāti, kas gūti, izanalizējot Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares priekšrocības, trūkumus, iespējas un apdraudējumus (strengths, weaknesses, opportunities and threats – SWOT), un kas pēc papildināšanas ar debašu laikā izvirzītajiem priekšlikumiem iekļauti pielikumā. |
| --- | --- |

3.6.

Aberdīnā (2) notikušajā uzklausīšanas sanāksmē tika izklāstīti rezultāti, kas gūti, izanalizējot Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares priekšrocības, trūkumus, iespējas un apdraudējumus (strengths, weaknesses, opportunities and threats – SWOT), un kas pēc papildināšanas ar debašu laikā izvirzītajiem priekšlikumiem iekļauti pielikumā.

4.   Jūras enerģijas tirgus Eiropas Savienībā

| 4.1. | ES jūrās pašreiz darbojas aptuveni 2 500 turbīnas 11 valstīs ar kopējo jaudu vairāk nekā 8 GW apmērā. ES ražo gandrīz 90 % no pasaules produkcijas. Pēc pašreizējo 12 projektu noslēgšanās uzstādīto iekārtu jauda pieaugs līdz 10,9 GW. Vēja enerģija kopumā pašreiz veido 7 % no ES enerģijas, no kuras 1/7 nāk no atkrastes vēja enerģijas nozares (OWE). |
| --- | --- |

4.1.

ES jūrās pašreiz darbojas aptuveni 2 500 turbīnas 11 valstīs ar kopējo jaudu vairāk nekā 8 GW apmērā. ES ražo gandrīz 90 % no pasaules produkcijas. Pēc pašreizējo 12 projektu noslēgšanās uzstādīto iekārtu jauda pieaugs līdz 10,9 GW. Vēja enerģija kopumā pašreiz veido 7 % no ES enerģijas, no kuras 1/7 nāk no atkrastes vēja enerģijas nozares (OWE).

| 4.2. | Pašreizējās tendences nozarē attīstības un inovācijas ziņā skar turbīnas, pamatnes, kā arī iekārtas lielākos dziļumos un lielākos attālumos no krasta. |
| --- | --- |

4.2.

Pašreizējās tendences nozarē attīstības un inovācijas ziņā skar turbīnas, pamatnes, kā arī iekārtas lielākos dziļumos un lielākos attālumos no krasta.

| 4.3. | Finanšu plānošana kļūst par aizvien nozīmīgāku instrumentu jūras vēja enerģijas attīstībā. 2014. gadā šī nozare aizņēmās kredītus bez regresa EUR 3,14 miljardu vērtībā (3), un tas ir augstākais sasniegtais līmenis nozares vēsturē. Partnerības finanšu jomā ir veiksmes atslēga. |
| --- | --- |

4.3.

Finanšu plānošana kļūst par aizvien nozīmīgāku instrumentu jūras vēja enerģijas attīstībā. 2014. gadā šī nozare aizņēmās kredītus bez regresa EUR 3,14 miljardu vērtībā (3), un tas ir augstākais sasniegtais līmenis nozares vēsturē. Partnerības finanšu jomā ir veiksmes atslēga.

| 4.4. | Gaidāms, ka nākamajos gados vēl vairāk palielināsies uzstādīto iekārtu jauda. Attiecībā uz tālāku nākotni Eiropas Vēja enerģijas asociācija (EWEA) uzskata, ka jau ir izsniegtas atļaujas jaunu vēja parku būvniecībai ar kopējo jaudu 26,4 GW, savukārt ilgtermiņa plāni liecina, ka jauda pieaugs par 98 GW. |
| --- | --- |

4.4.

Gaidāms, ka nākamajos gados vēl vairāk palielināsies uzstādīto iekārtu jauda. Attiecībā uz tālāku nākotni Eiropas Vēja enerģijas asociācija (EWEA) uzskata, ka jau ir izsniegtas atļaujas jaunu vēja parku būvniecībai ar kopējo jaudu 26,4 GW, savukārt ilgtermiņa plāni liecina, ka jauda pieaugs par 98 GW.

| 4.5. | Saskaņā ar EWEA datiem 2011. gada beigās Eiropas vēja enerģijas nozarē bija nodarbināti 192 tūkstoši cilvēku, no tiem aptuveni 30–40 tūkstoši atkrastes vēja enerģijas nozarē. |
| --- | --- |

4.5.

Saskaņā ar EWEA datiem 2011. gada beigās Eiropas vēja enerģijas nozarē bija nodarbināti 192 tūkstoši cilvēku, no tiem aptuveni 30–40 tūkstoši atkrastes vēja enerģijas nozarē.

| 4.6. | Eiropas Savienībā okeānu enerģijas iegūšanai uzstādīto iekārtu jauda ir aptuveni 1,5 GW (sešas reizes mazāka nekā atkrastes vēju enerģijas gadījumā, taču, paredzams, ka līdz 2020. gadam tā būs 3,6 GW apmērā). Papildus nāk iekārtas, kas izmanto jūras viļņu, plūdmaiņu un straumju enerģiju, sāļuma gradientus, kā arī iekārtas jūras siltuma enerģijas pārvēršanai elektroenerģijā. |
| --- | --- |

4.6.

Eiropas Savienībā okeānu enerģijas iegūšanai uzstādīto iekārtu jauda ir aptuveni 1,5 GW (sešas reizes mazāka nekā atkrastes vēju enerģijas gadījumā, taču, paredzams, ka līdz 2020. gadam tā būs 3,6 GW apmērā). Papildus nāk iekārtas, kas izmanto jūras viļņu, plūdmaiņu un straumju enerģiju, sāļuma gradientus, kā arī iekārtas jūras siltuma enerģijas pārvēršanai elektroenerģijā.

5.   Ekonomiskās attiecības starp Eiropas jūrniecības nozari un atkrastes nozari

| 5.1. | Pasaules kuģu pasūtījumu apjoms 2014. gadā bija USD 370 miljardu, tostarp USD 170 miljardu apmērā bija atkrastes nozares kuģu pasūtījumi. Tiek lēsts, ka 2014.–2025. gadā pasaulē tiks pieprasīti 1 230–1 970 dažādi atkrastes nozares kuģi. Pieprasījums pēc rūpniecības zemūdens kuģiem palielināsies par 180 %, bet pieprasījums pēc kuģiem vēja parku aprīkošanai un ekspluatācijai, kā arī pēc peldošām atkrastes nozares iekārtām palielināsies 50 līdz 60 % apmērā. |
| --- | --- |

5.1.

Pasaules kuģu pasūtījumu apjoms 2014. gadā bija USD 370 miljardu, tostarp USD 170 miljardu apmērā bija atkrastes nozares kuģu pasūtījumi. Tiek lēsts, ka 2014.–2025. gadā pasaulē tiks pieprasīti 1 230–1 970 dažādi atkrastes nozares kuģi. Pieprasījums pēc rūpniecības zemūdens kuģiem palielināsies par 180 %, bet pieprasījums pēc kuģiem vēja parku aprīkošanai un ekspluatācijai, kā arī pēc peldošām atkrastes nozares iekārtām palielināsies 50 līdz 60 % apmērā.

| 5.2. | Tiek prognozēts, ka līdz 2025. gadam visu veidu kuģu pasūtījums palielināsies par 3,7 %, un tas, ņemot vērā daudz lielāku pieprasījumu pēc atkrastes nozares kuģiem, skaidri liecina par to, ka atkrastes nozare ir un būs spēcīgs kuģu būves nozares virzītājspēks. Atkrastes nozares kuģu īpatsvars 2014. gadā bija 30 % no kopējā kuģu būves apjoma Eiropā. |
| --- | --- |

5.2.

Tiek prognozēts, ka līdz 2025. gadam visu veidu kuģu pasūtījums palielināsies par 3,7 %, un tas, ņemot vērā daudz lielāku pieprasījumu pēc atkrastes nozares kuģiem, skaidri liecina par to, ka atkrastes nozare ir un būs spēcīgs kuģu būves nozares virzītājspēks. Atkrastes nozares kuģu īpatsvars 2014. gadā bija 30 % no kopējā kuģu būves apjoma Eiropā.

| 5.3. | Tikpat cieša saikne ar Eiropas atkrastes nozari ir jūrniecības aprīkojuma rūpniecībai, kas ir pasaules līdere urbšanas moduļu, dzinēju, vinču, celtņu un elektronikas ražošanā atkrastes nozarei. |
| --- | --- |

5.3.

Tikpat cieša saikne ar Eiropas atkrastes nozari ir jūrniecības aprīkojuma rūpniecībai, kas ir pasaules līdere urbšanas moduļu, dzinēju, vinču, celtņu un elektronikas ražošanā atkrastes nozarei.

| 5.4. | Jūrniecības nozares videi draudzīgais virzītājspēks ir jūras enerģija. Tās globālais potenciāls ir vairāk nekā EUR 19 miljardi laikposmā no 2012. gada līdz 2022. gadam (aptuveni EUR 2 miljardi gadā). Šie aprēķini ir balstīti uz kuģu un iekārtu skaitu, kas nepieciešams plānoto vēja parku izbūvei un ekspluatācijai. |
| --- | --- |

5.4.

Jūrniecības nozares videi draudzīgais virzītājspēks ir jūras enerģija. Tās globālais potenciāls ir vairāk nekā EUR 19 miljardi laikposmā no 2012. gada līdz 2022. gadam (aptuveni EUR 2 miljardi gadā). Šie aprēķini ir balstīti uz kuģu un iekārtu skaitu, kas nepieciešams plānoto vēja parku izbūvei un ekspluatācijai.

| 5.5. | Jauna veida pieprasījums pēc produktiem un pakalpojumiem Eiropas jūrniecības nozarē rodas arī saistībā ar darbības pārvietošanu uz lielākiem dziļumiem galvenokārt Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē un jūras enerģijas nozarē. |
| --- | --- |

5.5.

Jauna veida pieprasījums pēc produktiem un pakalpojumiem Eiropas jūrniecības nozarē rodas arī saistībā ar darbības pārvietošanu uz lielākiem dziļumiem galvenokārt Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē un jūras enerģijas nozarē.

| 5.6. | Kušana arktiskajos reģionos dod iespēju iegūt tur izejvielas, kā arī kuģot (lai arī tas nav videi draudzīgs virzītājspēks). Ar šo tendenci cita starpā saistās gaidāmais pieprasījums pēc ledlaužu, kā arī ledus klases transportkuģu un apkalpojošo kuģu būves. |
| --- | --- |

5.6.

Kušana arktiskajos reģionos dod iespēju iegūt tur izejvielas, kā arī kuģot (lai arī tas nav videi draudzīgs virzītājspēks). Ar šo tendenci cita starpā saistās gaidāmais pieprasījums pēc ledlaužu, kā arī ledus klases transportkuģu un apkalpojošo kuģu būves.

| 5.7. | Vēl pavisam jaunā okeānu enerģijas nozare būs arvien vairāk videi draudzīgs dzinējspēks Eiropas jūrniecības nozarei, galvenokārt nozarēm SEA Europe ietvaros. |
| --- | --- |

5.7.

Vēl pavisam jaunā okeānu enerģijas nozare būs arvien vairāk videi draudzīgs dzinējspēks Eiropas jūrniecības nozarei, galvenokārt nozarēm SEA Europe ietvaros.

| 5.8. | Kuģu būves nozares produktu klāsts atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarei ir šādi saistīts ar nozares aprites ciklu:






  — | izejvielu atradņu izpēte un noteikšana rada pieprasījumu pēc apgādes kuģiem, |
| --- | --- | --- |

5.8.

Kuģu būves nozares produktu klāsts atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarei ir šādi saistīts ar nozares aprites ciklu:

—

izejvielu atradņu izpēte un noteikšana rada pieprasījumu pēc apgādes kuģiem,

| — | ar urbšanu saistīti ir atkrastes nozares kuģi un urbšanas iekārtas, |
| --- | --- |

—

ar urbšanu saistīti ir atkrastes nozares kuģi un urbšanas iekārtas,

| — | izejvielu atradņu apsaimniekošanai vajadzīgi īpaši celtniecības kuģi, |
| --- | --- |

—

izejvielu atradņu apsaimniekošanai vajadzīgi īpaši celtniecības kuģi,

| — | atradņu ekspluatācijas laikā ir nepieciešami kuģi vai peldošas iekārtas izejvielu iegūšanai un uzglabāšanai, |
| --- | --- |

—

atradņu ekspluatācijas laikā ir nepieciešami kuģi vai peldošas iekārtas izejvielu iegūšanai un uzglabāšanai,

| — | atradņu ekspluatāciju pārtraucot, ir vajadzīgi kuģi vēja turbīnu vai cita atkrastes nozares aprīkojuma uzstādīšanai. |
| --- | --- |

—

atradņu ekspluatāciju pārtraucot, ir vajadzīgi kuģi vēja turbīnu vai cita atkrastes nozares aprīkojuma uzstādīšanai.

| 5.9. | Lai nākotnē nodrošinātu naftas un gāzes piegādi, būs ievērojami jāpalielina jūras urbumu skaits. Tas ir saistīts ar lielu pieprasījumu pēc tehniski sarežģītiem platformu moduļiem, kā arī ar dažāda veida atkrastes nozares iekārtu un urbšanas torņu remontu un pārbūvi; šie pakalpojumi ir nozīmīgs ienākumu avots ES kuģu būves un remonta nozarei. |
| --- | --- |

5.9.

Lai nākotnē nodrošinātu naftas un gāzes piegādi, būs ievērojami jāpalielina jūras urbumu skaits. Tas ir saistīts ar lielu pieprasījumu pēc tehniski sarežģītiem platformu moduļiem, kā arī ar dažāda veida atkrastes nozares iekārtu un urbšanas torņu remontu un pārbūvi; šie pakalpojumi ir nozīmīgs ienākumu avots ES kuģu būves un remonta nozarei.

| 5.10. | Pievilcīgas perspektīvas saistās ar jaunu kuģu būves produktu, proti, kuģiem ne vien šķidrās gāzes pārvadāšanai (peldošie LNG termināli), bet arī dažādu atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares pakalpojumu izmantošanai un vienlaicīgai LNG sauszemes terminālu aizstāšanai. Runa ir par FPSO LNG (sašķidrinātās dabasgāzes ražošanas, uzglabāšanas un transportēšanas palīgkuģi) un FSRU (pārvadāšana, uzglabāšana un pārvēršana gāzveida stāvoklī) variantu. |
| --- | --- |

5.10.

Pievilcīgas perspektīvas saistās ar jaunu kuģu būves produktu, proti, kuģiem ne vien šķidrās gāzes pārvadāšanai (peldošie LNG termināli), bet arī dažādu atkrastes naftas un gāzes ieguves nozares pakalpojumu izmantošanai un vienlaicīgai LNG sauszemes terminālu aizstāšanai. Runa ir par FPSO LNG (sašķidrinātās dabasgāzes ražošanas, uzglabāšanas un transportēšanas palīgkuģi) un FSRU (pārvadāšana, uzglabāšana un pārvēršana gāzveida stāvoklī) variantu.

| 5.11. | Arī Eiropas ostās var gūt labumu no virzītājspēkiem, kas saistīti ar atkrastes nozari. Tas skar gabalkravu apkalpošanu un šādu vēja turbīnas elementu pārkraušanu; šie elementi ir torņu segmenti, ģeneratori, spārnu rotori un citas iekārtas, ko pieprasījusi atkrastes nozare. |
| --- | --- |

5.11.

Arī Eiropas ostās var gūt labumu no virzītājspēkiem, kas saistīti ar atkrastes nozari. Tas skar gabalkravu apkalpošanu un šādu vēja turbīnas elementu pārkraušanu; šie elementi ir torņu segmenti, ģeneratori, spārnu rotori un citas iekārtas, ko pieprasījusi atkrastes nozare.

6.   Nepieciešamība pēc inovācijām un ilgtspējīgas attīstības saistībā ar pašreizējām problēmām un Eiropas atkrastes nozaru iespējamajām attīstības jomām

| 6.1. | Pēdējās desmitgades laikā Eiropas ieguldījumi inovācijās joprojām nespēj panākt lielākos konkurentus (ASV). Tas ietekmē visas rūpniecības nozares, tostarp Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozari. |
| --- | --- |

6.1.

Pēdējās desmitgades laikā Eiropas ieguldījumi inovācijās joprojām nespēj panākt lielākos konkurentus (ASV). Tas ietekmē visas rūpniecības nozares, tostarp Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozari.

| 6.2. | Viens no galvenajiem uzdevumiem naftas un gāzes nozarei ir garantēt tās iekārtu drošu ekspluatāciju situācijā, kad tās noveco. Vidēji 30 % no pasaules platformām darbojas jau ilgāk nekā 20 gadus, un daudzas no tām ir pārsniegušas plānoto ekspluatācijas periodu. |
| --- | --- |

6.2.

Viens no galvenajiem uzdevumiem naftas un gāzes nozarei ir garantēt tās iekārtu drošu ekspluatāciju situācijā, kad tās noveco. Vidēji 30 % no pasaules platformām darbojas jau ilgāk nekā 20 gadus, un daudzas no tām ir pārsniegušas plānoto ekspluatācijas periodu.

| 6.3. | Galvenās jomas, kurās ir nepieciešams veikt pasākumus Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē notiekošās novecošanās kontekstā, ir šādas:






  — | materiālu integritātes jautājuma uzraudzība un izprašana, |
| --- | --- | --- |

6.3.

Galvenās jomas, kurās ir nepieciešams veikt pasākumus Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē notiekošās novecošanās kontekstā, ir šādas:

—

materiālu integritātes jautājuma uzraudzība un izprašana,

| — | izpratne par koroziju zem izolācijas, |
| --- | --- |

—

izpratne par koroziju zem izolācijas,

| — | apskates, remonta un apkopes problēma novecošanās pārvaldības kontekstā, |
| --- | --- |

—

apskates, remonta un apkopes problēma novecošanās pārvaldības kontekstā,

| — | nolietotu iekārtu utilizācija. |
| --- | --- |

—

nolietotu iekārtu utilizācija.

| 6.4. | Sektora izaugsme ir atkarīga no inovatīvām tehnoloģijām, kuru mērķis ir sekmēt ieguvi un maksimāli izmantot novecojošo aprīkojumu, kā arī pagarināt atsevišķu ražošanas lauku ekspluatācijas periodu. |
| --- | --- |

6.4.

Sektora izaugsme ir atkarīga no inovatīvām tehnoloģijām, kuru mērķis ir sekmēt ieguvi un maksimāli izmantot novecojošo aprīkojumu, kā arī pagarināt atsevišķu ražošanas lauku ekspluatācijas periodu.

| 6.4.1. | Jaunajām tehnoloģijām ir būtiska nozīme dziļūdens izpētē un ražošanā, kas saistās ar vairākus miljardus lieliem ieguldījumiem. Jaunas tehnoloģiju izstrādes mērķis ir samazināt darbības izmaksas un apdraudējumus, kā arī urbumus izmantot augstākās temperatūrās un zem lielāka spiediena. |
| --- | --- |

6.4.1.

Jaunajām tehnoloģijām ir būtiska nozīme dziļūdens izpētē un ražošanā, kas saistās ar vairākus miljardus lieliem ieguldījumiem. Jaunas tehnoloģiju izstrādes mērķis ir samazināt darbības izmaksas un apdraudējumus, kā arī urbumus izmantot augstākās temperatūrās un zem lielāka spiediena.

| 6.5. | EESK uzskata, ka Komisijai jāapsver korekcijas struktūrfondos vai Juncker plānā, lai sekmētu ieguldījumus inovācijās atkrastes nozarē, galvenokārt šādās jomās:






  — | infrastruktūras novecošanās un ražošanas turpināšanas nodrošināšana, |
| --- | --- | --- |

6.5.

EESK uzskata, ka Komisijai jāapsver korekcijas struktūrfondos vai Juncker plānā, lai sekmētu ieguldījumus inovācijās atkrastes nozarē, galvenokārt šādās jomās:

—

infrastruktūras novecošanās un ražošanas turpināšanas nodrošināšana,

| — | jaunas tehnoloģijas, kas palīdz nodrošināt maksimālu iegūšanu no vecākiem naftas un gāzes baseiniem, |
| --- | --- |

—

jaunas tehnoloģijas, kas palīdz nodrošināt maksimālu iegūšanu no vecākiem naftas un gāzes baseiniem,

| — | aizvien lielāka ieguves aku sarežģītība. |
| --- | --- |

—

aizvien lielāka ieguves aku sarežģītība.

Jaunas attīstības jomas

| 6.6. | Slānekļa gāzes attīstība atbilstīgi vides aizsardzības prasībām kļūst arvien vilinošāka arī Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarei. Tas izriet no tā, ka ir ievērojami uzlabojusies zemūdens klinšu hidrauliskās plaisu radīšanas tehnoloģija. Arī CO2 sekvestrācija jūrā var būt nākamais videi draudzīgais faktors, kas sekmē atkrastes nozares izaugsmi, tiecoties pēc zema oglekļa līmeņa ekonomikas. |
| --- | --- |

6.6.

Slānekļa gāzes attīstība atbilstīgi vides aizsardzības prasībām kļūst arvien vilinošāka arī Eiropas atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarei. Tas izriet no tā, ka ir ievērojami uzlabojusies zemūdens klinšu hidrauliskās plaisu radīšanas tehnoloģija. Arī CO2 sekvestrācija jūrā var būt nākamais videi draudzīgais faktors, kas sekmē atkrastes nozares izaugsmi, tiecoties pēc zema oglekļa līmeņa ekonomikas.

| 6.7. | Citas jaunas jomas attīstībai ir daudzfunkcionālu rūpniecisko platformu būve pēc izmēģinājuma projektiem (7. pamatprogramma), kā arī kompleksu iekārtu un instalāciju uzstādīšana okeāna viļņu un plūdmaiņu enerģijas ražošanai. |
| --- | --- |

6.7.

Citas jaunas jomas attīstībai ir daudzfunkcionālu rūpniecisko platformu būve pēc izmēģinājuma projektiem (7. pamatprogramma), kā arī kompleksu iekārtu un instalāciju uzstādīšana okeāna viļņu un plūdmaiņu enerģijas ražošanai.

| 6.8. | Izaicinājums ES politikas veidotājiem ir programmas “Apvārsnis 2020” potenciāla izmantošana, lai maksimāli palielinātu pētniecību un inovāciju (4) Eiropas atkrastes nozarē. |
| --- | --- |

6.8.

Izaicinājums ES politikas veidotājiem ir programmas “Apvārsnis 2020” potenciāla izmantošana, lai maksimāli palielinātu pētniecību un inovāciju (4) Eiropas atkrastes nozarē.

7.   ES normatīvais regulējums attiecībā uz Eiropas atkrastes nozarēm

| 7.1. | Atkrastes nozare Eiropā darbojas saskaņā ar normatīvo regulējumu, kas nepārtraukti paplašinās. Svarīgākie noteikumi, kas ietekmē šīs nozares, ir, piemēram, šādi:






  — | ES direktīva par emisijām (IED), ES direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu (IPPC) ES direktīva par piesārņojošām vielām no lielām sadedzināšanas iekārtām (LCP), |
| --- | --- | --- |

7.1.

Atkrastes nozare Eiropā darbojas saskaņā ar normatīvo regulējumu, kas nepārtraukti paplašinās. Svarīgākie noteikumi, kas ietekmē šīs nozares, ir, piemēram, šādi:

—

ES direktīva par emisijām (IED), ES direktīva par piesārņojuma integrētu novēršanu (IPPC) ES direktīva par piesārņojošām vielām no lielām sadedzināšanas iekārtām (LCP),

| — | MCP direktīva par emisiju ierobežošanu no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kas ietekmē naftas un gāzes ražošanu, |
| --- | --- |

—

MCP direktīva par emisiju ierobežošanu no vidējas jaudas sadedzināšanas iekārtām, kas ietekmē naftas un gāzes ražošanu,

| — | ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS), |
| --- | --- |

—

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS),

| — | direktīva par kuģošanas drošību. |
| --- | --- |

—

direktīva par kuģošanas drošību.

| 7.2. | Direktīva par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, stājās spēkā 2013. gadā, un tā ir jāiekļauj valstu tiesību sistēmās līdz 2015. gada jūlijam, savukārt nozarei ir jāpielāgojas jaunajiem standartiem līdz 2016. gada jūlijam. |
| --- | --- |

7.2.

Direktīva par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, stājās spēkā 2013. gadā, un tā ir jāiekļauj valstu tiesību sistēmās līdz 2015. gada jūlijam, savukārt nozarei ir jāpielāgojas jaunajiem standartiem līdz 2016. gada jūlijam.

| 7.2.1. | Lai sasniegtu kopējo ieceri un iespēju uzraudzīt nopietnas avārijas situācijas Eiropā un ārpus tās, ir nepieciešama sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un specializētiem uzņēmumiem šādās jomās:






  — | jāizdod rokasgrāmata par ietekmi uz risku, |
| --- | --- | --- |

7.2.1.

Lai sasniegtu kopējo ieceri un iespēju uzraudzīt nopietnas avārijas situācijas Eiropā un ārpus tās, ir nepieciešama sadarbība starp Komisiju, dalībvalstīm un specializētiem uzņēmumiem šādās jomās:

—

jāizdod rokasgrāmata par ietekmi uz risku,

| — | jāveido “drošības kultūra” šajā nozarē, |
| --- | --- |

—

jāveido “drošības kultūra” šajā nozarē,

| — | ieguves uzņēmumiem jāakreditē mācību iestādes paplašinātas apmācības īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ieguves uzņēmumiem jāakreditē mācību iestādes paplašinātas apmācības īstenošanai,

| — | jāizveido paraugprakses kodekss, |
| --- | --- |

—

jāizveido paraugprakses kodekss,

| — | jāveicina partnerība starp investoriem un dalībvalstīm, |
| --- | --- |

—

jāveicina partnerība starp investoriem un dalībvalstīm,

| — | sadarbība starp dalībvalstīm un investoriem stratēģiskās un jutīgās jomās, kā arī atkrastes projektos, kas veicina PPP ilgtspējīgai attīstībai un atkrastes nozares ietekmi uz citām ekonomikas jomām, piemēram, tūrismu un zivsaimniecību, |
| --- | --- |

—

sadarbība starp dalībvalstīm un investoriem stratēģiskās un jutīgās jomās, kā arī atkrastes projektos, kas veicina PPP ilgtspējīgai attīstībai un atkrastes nozares ietekmi uz citām ekonomikas jomām, piemēram, tūrismu un zivsaimniecību,

| — | sadarbība svarīgāko atkrastes nozares infrastruktūru aizsardzībai pret terorismu un pirātisms jūrā. |
| --- | --- |

—

sadarbība svarīgāko atkrastes nozares infrastruktūru aizsardzībai pret terorismu un pirātisms jūrā.

| 7.3. | Pašreiz nozares pārstāvji par delikātu regulatīvo jautājumu uzskata darbu pie atsauces dokumenta (BREF) par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi ar lielpatēriņa hidropārrāvumu metodi Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

7.3.

Pašreiz nozares pārstāvji par delikātu regulatīvo jautājumu uzskata darbu pie atsauces dokumenta (BREF) par ogļūdeņražu izpēti un ieguvi ar lielpatēriņa hidropārrāvumu metodi Eiropas Savienībā.

| 7.4. | Tāpat arī saistībā ar regulatīvo ietekmi uz visām atkrastes nozarēm ir jāievēro jaunākā 2014. gada jūlija direktīva, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru. |
| --- | --- |

7.4.

Tāpat arī saistībā ar regulatīvo ietekmi uz visām atkrastes nozarēm ir jāievēro jaunākā 2014. gada jūlija direktīva, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru.

| 7.5. | Netieša ietekme uz atkrastes ieguves nozari un jautājumu par iegulu ģeoloģiju ir arī paziņojumam COM(2008) 699 par izejvielu politiku, kas norāda uz lielākas starptautiskās sadarbības virzieniem valstu ģeoloģisko pētījumu jomā, lai palielinātu ES zināšanu bāzi. |
| --- | --- |

7.5.

Netieša ietekme uz atkrastes ieguves nozari un jautājumu par iegulu ģeoloģiju ir arī paziņojumam COM(2008) 699 par izejvielu politiku, kas norāda uz lielākas starptautiskās sadarbības virzieniem valstu ģeoloģisko pētījumu jomā, lai palielinātu ES zināšanu bāzi.

| 7.6. | Ne mazāk svarīgi regulatīvie un politiskie jautājumi, kuri ietekmē visu Eiropas atkrastes nozari, ir šādi:






  — | ietekme, kāda ir Konvencijai par darbu jūrniecībā, |
| --- | --- | --- |

7.6.

Ne mazāk svarīgi regulatīvie un politiskie jautājumi, kuri ietekmē visu Eiropas atkrastes nozari, ir šādi:

—

ietekme, kāda ir Konvencijai par darbu jūrniecībā,

| — | MARPOL konvencijas (SO2 un NO2 robežvērtības) un Balasta ūdeņu konvencijas ietekme. |
| --- | --- |

—

MARPOL konvencijas (SO2 un NO2 robežvērtības) un Balasta ūdeņu konvencijas ietekme.

8.   Kā pārvarēt grūtības, lai atkrastes nozares personāla jautājumos nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības sociālo dimensiju?

| 8.1. | Eiropas atkrastes nozares lielā daudzveidība un būtiskā globalizācijas ietekme uz šo ekonomikas jomu, kā arī joprojām neatrisinātās problēmas attiecībā uz vienlīdzīgiem spēles un sociālā dempinga apstākļiem šajā nozarē sarežģī personāla jautājumus. To papildina vēl problēmas sociālā dialoga, kolektīvo darba attiecību un sociālo standartu jomā. |
| --- | --- |

8.1.

Eiropas atkrastes nozares lielā daudzveidība un būtiskā globalizācijas ietekme uz šo ekonomikas jomu, kā arī joprojām neatrisinātās problēmas attiecībā uz vienlīdzīgiem spēles un sociālā dempinga apstākļiem šajā nozarē sarežģī personāla jautājumus. To papildina vēl problēmas sociālā dialoga, kolektīvo darba attiecību un sociālo standartu jomā.

| 8.1.1. | Šos jautājumus varētu risināt kompleksi saskaņā ar spēkā esošo 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā (MLC) un ES tiesību aktiem, ar ko to īsteno. |
| --- | --- |

8.1.1.

Šos jautājumus varētu risināt kompleksi saskaņā ar spēkā esošo 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā (MLC) un ES tiesību aktiem, ar ko to īsteno.

| 8.1.2. | Diemžēl iespēja plašāk pielietot šo konvenciju atkrastes nozarē joprojām ir ierobežota. Tas skaidrojams arī ar to, ka MLC nav precīzu noteikumu attiecībā uz atkrastes nozares darbiniekiem, kā arī ar valdību, operatoru un īpašnieku attieksmi. To vēl vairāk pasliktina ES pastāvošās problēmas ar kuģu un peldošo rūpniecības iekārtu reģistrāciju. |
| --- | --- |

8.1.2.

Diemžēl iespēja plašāk pielietot šo konvenciju atkrastes nozarē joprojām ir ierobežota. Tas skaidrojams arī ar to, ka MLC nav precīzu noteikumu attiecībā uz atkrastes nozares darbiniekiem, kā arī ar valdību, operatoru un īpašnieku attieksmi. To vēl vairāk pasliktina ES pastāvošās problēmas ar kuģu un peldošo rūpniecības iekārtu reģistrāciju.

| 8.2. | EESK uzskata, ka Komisijai un Eiropas sociālajiem partneriem, kas pārstāv atkrastes nozari, būtu jāizmanto tāds labs paraugs kā 2008. gada direktīva, ar ko ES saskaņā ar Eiropas nozares nolīgumu starp ETDF un EKKĪA īsteno Konvenciju par darbu jūrniecībā. |
| --- | --- |

8.2.

EESK uzskata, ka Komisijai un Eiropas sociālajiem partneriem, kas pārstāv atkrastes nozari, būtu jāizmanto tāds labs paraugs kā 2008. gada direktīva, ar ko ES saskaņā ar Eiropas nozares nolīgumu starp ETDF un EKKĪA īsteno Konvenciju par darbu jūrniecībā.

| 8.2.1. | Risinājuma modelis varētu būt Starptautiskās Transporta darbinieku federācijas (ITF) koplīgums attiecībā uz atkrastes nozari. Pašreiz tā ieviešanu ierobežo valstu pārvaldes iestāžu vēlmes trūkums, situācija ar kuģu reģistrēšanu, neapmierinošais sociālais dialogs un ievērojams darba tirgū esošo nodarbināto personu skaits, kuras strādā saskaņā ar civiltiesisko saistību līgumu un kuras ir fiktīvi pašnodarbinātas. |
| --- | --- |

8.2.1.

Risinājuma modelis varētu būt Starptautiskās Transporta darbinieku federācijas (ITF) koplīgums attiecībā uz atkrastes nozari. Pašreiz tā ieviešanu ierobežo valstu pārvaldes iestāžu vēlmes trūkums, situācija ar kuģu reģistrēšanu, neapmierinošais sociālais dialogs un ievērojams darba tirgū esošo nodarbināto personu skaits, kuras strādā saskaņā ar civiltiesisko saistību līgumu un kuras ir fiktīvi pašnodarbinātas.

9.   Eiropas stratēģija Ziemeļjūras reģionam

| 9.1. | Naftas un gāzes nozare ir 50 gadus veca, un aplēses liecina, ka tā attīstīsies vēl 50 gadus, lai arī tā saskaras ar tādām ievērojamām izmaiņām enerģētikas jomā kā:






  — | arvien vairāk enerģijas tiek ražots no atjaunojamiem enerģijas avotiem, |
| --- | --- | --- |

9.1.

Naftas un gāzes nozare ir 50 gadus veca, un aplēses liecina, ka tā attīstīsies vēl 50 gadus, lai arī tā saskaras ar tādām ievērojamām izmaiņām enerģētikas jomā kā:

—

arvien vairāk enerģijas tiek ražots no atjaunojamiem enerģijas avotiem,

| — | arvien vairāk enerģijas tiek ražots uz vietas un no vietējiem avotiem, |
| --- | --- |

—

arvien vairāk enerģijas tiek ražots uz vietas un no vietējiem avotiem,

| — | problēmas saistībā ar pašreizējās pārvades sistēmas spēju līdzsvarot piedāvājumu un pieprasījumu, |
| --- | --- |

—

problēmas saistībā ar pašreizējās pārvades sistēmas spēju līdzsvarot piedāvājumu un pieprasījumu,

| — | ES mērķi attiecībā uz CO2 emisijas samazināšanu līdz 2030. gadam. |
| --- | --- |

—

ES mērķi attiecībā uz CO2 emisijas samazināšanu līdz 2030. gadam.

Jautājums ir: vai tradicionālā naftas un gāzes ieguves nozare spēj atrisināt lielās problēmas, kas saistītas ar dažādošanu virzībā uz atjaunojamajiem energoresursiem, un īstenot šādas pārmaiņas?

| 9.2. | Ziemeļjūras komisijas mērķis ir sadarboties ar Lordu palātu, lai Apvienotās Karalistes valdību iesaistītu un tādējādi veicinātu integrētu pieeju attiecībā uz Ziemeļjūras baseina telpisko plānošanu, un izstrādātu dokumentu un stratēģiju, kas sabiedrību informētu par Ziemeļjūras energotīkla priekšrocībām. |
| --- | --- |

9.2.

Ziemeļjūras komisijas mērķis ir sadarboties ar Lordu palātu, lai Apvienotās Karalistes valdību iesaistītu un tādējādi veicinātu integrētu pieeju attiecībā uz Ziemeļjūras baseina telpisko plānošanu, un izstrādātu dokumentu un stratēģiju, kas sabiedrību informētu par Ziemeļjūras energotīkla priekšrocībām.

| 9.3. | EESK aicina Eiropas Komisiju veicināt debates par iespējām, kādas sniedz īpaša Ziemeļjūras stratēģija, kurā būtu jāaplūko tādas problēmas attiecībā uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu atkrastes nozari Eiropā kā:






  — | produkts un projekts, |
| --- | --- | --- |

9.3.

EESK aicina Eiropas Komisiju veicināt debates par iespējām, kādas sniedz īpaša Ziemeļjūras stratēģija, kurā būtu jāaplūko tādas problēmas attiecībā uz ilgtspējīgu un konkurētspējīgu atkrastes nozari Eiropā kā:

—

produkts un projekts,

| — | sociālie faktori, |
| --- | --- |

—

sociālie faktori,

| — | ražošana, |
| --- | --- |

—

ražošana,

| — | tiesību akti, |
| --- | --- |

—

tiesību akti,

| — | finansējums. |
| --- | --- |

—

finansējums.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  FEED – Front-End Engineering Design (inženiertehniskā priekšizpēte).

1

FEED

Front-End Engineering Design

(2)  Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce.

2

Liam Smyth – Aberdeen & Grampian Chamber of Commerce

(3)  The European offshore wind industry –– key trends and statistics 2014.

3

The European offshore wind industry –– key trends and statistics 2014.

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Inovācija jūras nozaru ekonomikā: apzināt mūsu jūru un okeānu potenciālu nodarbinātības un izaugsmes jomā” (COM(2014) 254 final) (OV C 12, 15.1.2015., 93. lpp.).

4

---

PIELIKUMS

Rezultāti, kas izriet no SWOT analīzes par Eiropas atkrastes naftas un gāzes nozari

| S – Priekšrocības | W – Trūkumi |
| --- | --- |
| — | pieredze, kas gūta grūtos darba apstākļus un dziļos ūdeņos |

S – Priekšrocības

W – Trūkumi

—

pieredze, kas gūta grūtos darba apstākļus un dziļos ūdeņos

| — | pasaulē atzītas zināšanas |
| --- | --- |

—

pasaulē atzītas zināšanas

| — | augsti kvalificēti un pieredzējuši darbinieki |
| --- | --- |

—

augsti kvalificēti un pieredzējuši darbinieki

| — | nozarei piemītošs klastera raksturs |
| --- | --- |

—

nozarei piemītošs klastera raksturs

| — | augstas ražošanas izmaksas |
| --- | --- |

—

augstas ražošanas izmaksas

| — | ražošanas efektivitāte neatbilst cerētajai |
| --- | --- |

—

ražošanas efektivitāte neatbilst cerētajai

| — | nenoteiktība nodokļu jomā |
| --- | --- |

—

nenoteiktība nodokļu jomā

| — | infrastruktūras novecošana |
| --- | --- |

—

infrastruktūras novecošana

| — | vāja sadarbība |
| --- | --- |

—

vāja sadarbība

O – Iespējas

T – Riski

| — | jaunu ieguves vietu atklāšana ar zemākām ekspluatācijas un izstrādes izmaksām |
| --- | --- |

—

jaunu ieguves vietu atklāšana ar zemākām ekspluatācijas un izstrādes izmaksām

| — | produktu, iekārtu un zināšanu eksportēšana uz jauniem tirgiem |
| --- | --- |

—

produktu, iekārtu un zināšanu eksportēšana uz jauniem tirgiem

| — | sadarbība šādās jomās: “kopēja koncepcija/standartizācija”, infrastruktūras izmantošana un zināšanu apmaiņa |
| --- | --- |

—

sadarbība šādās jomās: “kopēja koncepcija/standartizācija”, infrastruktūras izmantošana un zināšanu apmaiņa

| — | vienošanās par atalgojuma līmeņa pielāgošanu saskaņā ar principu “būsim reāli!” |
| --- | --- |

—

vienošanās par atalgojuma līmeņa pielāgošanu saskaņā ar principu “būsim reāli!”

| — | ES reindustrializācijas programmas izmantošana |
| --- | --- |

—

ES reindustrializācijas programmas izmantošana

| — | globālo naftas cenu kritums |
| --- | --- |

—

globālo naftas cenu kritums

| — | darbvietu samazināšana nozarē nolūkā reaģēt uz naftas cenu spēcīgo kritumu 2014./2015. gada mijā |
| --- | --- |

—

darbvietu samazināšana nozarē nolūkā reaģēt uz naftas cenu spēcīgo kritumu 2014./2015. gada mijā

| — | lielas daļas kvalificētu darbinieku aiziešana pensijā nākamajos 10 gados |
| --- | --- |

—

lielas daļas kvalificētu darbinieku aiziešana pensijā nākamajos 10 gados

| — | cenu kritums, ko izraisa ieguve no darvas smiltīm un degslānekļa ASV teritorijā |
| --- | --- |

—

cenu kritums, ko izraisa ieguve no darvas smiltīm un degslānekļa ASV teritorijā

| — | ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās Āzijā |
| --- | --- |

—

ekonomiskās izaugsmes palēnināšanās Āzijā

| — | OPEC pieeja ražošanas ierobežojumiem |
| --- | --- |

—

OPEC pieeja ražošanas ierobežojumiem

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/83 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/83

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Radošās un kultūras nozares – Eiropas aktīvs izmantošanai globālas konkurences apstākļos”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/13)

| Ziņotāja: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Nicola KONSTANTINOU |

Ziņotāja:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Līdzziņotājs:

Nicola KONSTANTINOU

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 22. janvārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Radošās un kultūras nozares – Eiropas aktīvs izmantošanai pasaules mēroga konkurences apstākļos

(pašiniciatīvas atzinums)”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2015. gada 15. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 215 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ņemot vērā radošo un kultūras nozaru nozīmīgumu Eiropas Savienības IKP, EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt daudzgadu stratēģiju šo nozaru attīstībai. |
| --- | --- |

1.1.

Ņemot vērā radošo un kultūras nozaru nozīmīgumu Eiropas Savienības IKP, EESK aicina Eiropas Komisiju izstrādāt daudzgadu stratēģiju šo nozaru attīstībai.

| 1.2. | EESK uzskata, ka šīs nozares, kas uzlabo Eiropas Savienības starptautisko prestižu, jāņem vērā patlaban Eiropas Komisijā notiekošajās pārdomās saistībā ar 2015. gada rudenī gaidāmo paziņojumu par jaunu stratēģiju tirdzniecības politikā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka šīs nozares, kas uzlabo Eiropas Savienības starptautisko prestižu, jāņem vērā patlaban Eiropas Komisijā notiekošajās pārdomās saistībā ar 2015. gada rudenī gaidāmo paziņojumu par jaunu stratēģiju tirdzniecības politikā.

| 1.3. | Ņemot vērā darba tirgus attīstību dažās dalībvalstīs, ir pienācīgāk jāņem vērā ar nestandarta līgumiem nodarbināto darba ņēmēju vajadzības darba apstākļu, veselības un drošības jomā. EESK atbalsta aktīvākas sarunas par darba koplīgumiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē saskaņā ar valstīs iedibināto praksi. |
| --- | --- |

1.3.

Ņemot vērā darba tirgus attīstību dažās dalībvalstīs, ir pienācīgāk jāņem vērā ar nestandarta līgumiem nodarbināto darba ņēmēju vajadzības darba apstākļu, veselības un drošības jomā. EESK atbalsta aktīvākas sarunas par darba koplīgumiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē saskaņā ar valstīs iedibināto praksi.

| 1.4. | Īpaša uzmanība jāpievērš arī vairākiem citiem jautājumiem: pielāgošanās jaunajām tirgus vajadzībām, nozares profesionālās mobilitātes veicināšana, apmācības un izglītības politikas un instrumentu nostiprināšana, kā arī kolektīvās finansēšanas (crowdfunding platformu) izvēršana. |
| --- | --- |

1.4.

Īpaša uzmanība jāpievērš arī vairākiem citiem jautājumiem: pielāgošanās jaunajām tirgus vajadzībām, nozares profesionālās mobilitātes veicināšana, apmācības un izglītības politikas un instrumentu nostiprināšana, kā arī kolektīvās finansēšanas (crowdfunding platformu) izvēršana.

| 1.5. | ES vērtību – cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, līdztiesības, minoritāšu aizsardzības utt. – veicināšanu varētu daļēji uzticēt “radošajiem”, kas ar lietotnēm, video, spēlēm, komiksiem u. c. vislabāk spētu piesaistīt jauniešu auditoriju. |
| --- | --- |

1.5.

ES vērtību – cilvēka cieņas, brīvības, demokrātijas, līdztiesības, minoritāšu aizsardzības utt. – veicināšanu varētu daļēji uzticēt “radošajiem”, kas ar lietotnēm, video, spēlēm, komiksiem u. c. vislabāk spētu piesaistīt jauniešu auditoriju.

| 1.6. | Šīs nozares ne vienmēr spēj “piesaistīt” vērtību, tādēļ tām būtisks ir jautājums par nemateriālo aktīvu – klientu portfeļu, atpazīstamības un reputācijas, zīmolu, zinātības – finansiālās vērtības paaugstināšanu, jo šie aktīvi ir ilgtspējīgi un radīs ienākumus nākotnē. |
| --- | --- |

1.6.

Šīs nozares ne vienmēr spēj “piesaistīt” vērtību, tādēļ tām būtisks ir jautājums par nemateriālo aktīvu – klientu portfeļu, atpazīstamības un reputācijas, zīmolu, zinātības – finansiālās vērtības paaugstināšanu, jo šie aktīvi ir ilgtspējīgi un radīs ienākumus nākotnē.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau vairāk nekā 11 gadus atbalsta radošo un kultūras nozaru attīstību. Krietni pirms tam, kad Eiropas Komisija 2012. gadā izstrādāja paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (1), komiteja no 2004. gada līdz 2014. gadam pieņēma vairākus atzinumus (2). |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja jau vairāk nekā 11 gadus atbalsta radošo un kultūras nozaru attīstību. Krietni pirms tam, kad Eiropas Komisija 2012. gadā izstrādāja paziņojumu “Atbalsts kultūrai un radošajām nozarēm izaugsmei un nodarbinātībai Eiropas Savienībā” (1), komiteja no 2004. gada līdz 2014. gadam pieņēma vairākus atzinumus (2).

| 2.2. | Radošajām un kultūras nozarēm ir stratēģiska nozīme Eiropas sabiedrībā, kur tās var veicināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi (“Eiropa 2020”), jo ir pierādīts (3), ka viena no radošo un kultūras nozaru iezīmēm ir inovācijas spēja, kas ir izteiktāka nekā citās ekonomikas nozarēs. |
| --- | --- |

2.2.

Radošajām un kultūras nozarēm ir stratēģiska nozīme Eiropas sabiedrībā, kur tās var veicināt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi (“Eiropa 2020”), jo ir pierādīts (3), ka viena no radošo un kultūras nozaru iezīmēm ir inovācijas spēja, kas ir izteiktāka nekā citās ekonomikas nozarēs.

| 2.3. | Turklāt jāatzīmē, ka Eiropas sabiedrībā radošajām un kultūras nozarēm ir īpašā loma plurālisma, kultūru daudzveidības un Eiropas identitātes veicināšanā (4). |
| --- | --- |

2.3.

Turklāt jāatzīmē, ka Eiropas sabiedrībā radošajām un kultūras nozarēm ir īpašā loma plurālisma, kultūru daudzveidības un Eiropas identitātes veicināšanā (4).

| 2.4. | EESK Birojs 2015. gada janvārī nolēma apstiprināt jauna pašiniciatīvas atzinuma izstrādi par radošajām un kultūras nozarēm, jo tās ir Eiropas aktīvs izmantošanai globālas konkurences apstākļos. Piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda un Koreja, izstrādā efektīvas soft power stratēģijas, lai izplatītu savu kultūru un dzīvesveidu un atbalstītu to uzņēmumu ekonomisko attīstību, kuri nodarbojas ar kultūras preču un pakalpojumu izstrādi, ražošanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

2.4.

EESK Birojs 2015. gada janvārī nolēma apstiprināt jauna pašiniciatīvas atzinuma izstrādi par radošajām un kultūras nozarēm, jo tās ir Eiropas aktīvs izmantošanai globālas konkurences apstākļos. Piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda un Koreja, izstrādā efektīvas soft power stratēģijas, lai izplatītu savu kultūru un dzīvesveidu un atbalstītu to uzņēmumu ekonomisko attīstību, kuri nodarbojas ar kultūras preču un pakalpojumu izstrādi, ražošanu un izplatīšanu.

| 2.5. | Kādi ir galvenie faktori, kuru dēļ EESK atkal pievērsusies šo nozaru attīstībai? |
| --- | --- |

2.5.

Kādi ir galvenie faktori, kuru dēļ EESK atkal pievērsusies šo nozaru attīstībai?

| 2.5.1. | Vispirms, šo nozaru pieaugošā nozīme Eiropas ekonomikā. Ņemot vērā dažādas pašreizējās definīcijas un jaunākos pieejamos statistikas datus, radošās un kultūras nozares ir viena no dinamiskākajām Eiropas ekonomikas jomām. TERA Consultants pētījumā par 2008.–2011. gada periodu (5) norādīts, ka šādu nozaru ieguldījums Eiropas IKP ir no 4,4 % (tikai radošās nozares jeb core industries) līdz 6,8 % (pieskaitot arī citas nozares, kas ļoti cieši saistītas ar radošajām nozarēm, jeb non-core industries). Radošajās nozarēs (core industries) vien izveidots 8,3 miljoni darbvietu un nodarbināti 3,8 % no ekonomiski aktīvo ES iedzīvotāju kopskaita, bet saistītajās nozarēs (non-core industries) attiecīgi 14 miljoni darbvietu un 6,5 % no ekonomiski aktīvo ES iedzīvotāju kopskaita. Tas ir trešais nozīmīgākais darba devējs Eiropas Savienībā pēc būvniecības un dzērienu ražošanas nozares. |
| --- | --- |

2.5.1.

Vispirms, šo nozaru pieaugošā nozīme Eiropas ekonomikā. Ņemot vērā dažādas pašreizējās definīcijas un jaunākos pieejamos statistikas datus, radošās un kultūras nozares ir viena no dinamiskākajām Eiropas ekonomikas jomām. TERA Consultants pētījumā par 2008.–2011. gada periodu (5) norādīts, ka šādu nozaru ieguldījums Eiropas IKP ir no 4,4 % (tikai radošās nozares jeb core industries) līdz 6,8 % (pieskaitot arī citas nozares, kas ļoti cieši saistītas ar radošajām nozarēm, jeb non-core industries). Radošajās nozarēs (core industries) vien izveidots 8,3 miljoni darbvietu un nodarbināti 3,8 % no ekonomiski aktīvo ES iedzīvotāju kopskaita, bet saistītajās nozarēs (non-core industries) attiecīgi 14 miljoni darbvietu un 6,5 % no ekonomiski aktīvo ES iedzīvotāju kopskaita. Tas ir trešais nozīmīgākais darba devējs Eiropas Savienībā pēc būvniecības un dzērienu ražošanas nozares.

| 2.5.2. | Lielā valsts parāda dēļ valstīm un pašvaldībām nācās samazināt dotāciju apjomu kultūras un mūzikas apvienībām, teātriem, nekomerciāliem kinoteātriem un orķestriem. Vairākās dalībvalstīs grūtībās ir nonākuši lielie valsts finansētie radio un televīzijas plašsaziņas līdzekļi, kā arī drukātā prese, kurai digitālās revolūcijas apstākļos ir jāpārvar saimnieciskās darbības modeļa krīze. |
| --- | --- |

2.5.2.

Lielā valsts parāda dēļ valstīm un pašvaldībām nācās samazināt dotāciju apjomu kultūras un mūzikas apvienībām, teātriem, nekomerciāliem kinoteātriem un orķestriem. Vairākās dalībvalstīs grūtībās ir nonākuši lielie valsts finansētie radio un televīzijas plašsaziņas līdzekļi, kā arī drukātā prese, kurai digitālās revolūcijas apstākļos ir jāpārvar saimnieciskās darbības modeļa krīze.

| 2.5.3. | 2013. gada jūnijā sākās sarunas par gaidāmo transatlantisko partnerību, un ir notikušas jau deviņas sarunu kārtas. Kultūras izņēmuma statuss tika atzīts jau pašā sākumā, un EESK atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju – 2013. gada 23. maija rezolūcijā par sarunām ar mērķi noslēgt ES un ASV tirdzniecības un investīciju nolīgumu (6) EP prasīja, “lai sarunu pilnvarās ir skaidri noteikts, ka tās neietver kultūras un audiovizuālos, tostarp tiešsaistes, pakalpojumus”. |
| --- | --- |

2.5.3.

2013. gada jūnijā sākās sarunas par gaidāmo transatlantisko partnerību, un ir notikušas jau deviņas sarunu kārtas. Kultūras izņēmuma statuss tika atzīts jau pašā sākumā, un EESK atbalsta Eiropas Parlamenta nostāju – 2013. gada 23. maija rezolūcijā par sarunām ar mērķi noslēgt ES un ASV tirdzniecības un investīciju nolīgumu (6) EP prasīja, “lai sarunu pilnvarās ir skaidri noteikts, ka tās neietver kultūras un audiovizuālos, tostarp tiešsaistes, pakalpojumus”.

| 2.5.4. | Nesen ir uzsākta programmas “Radošā Eiropa” īstenošana, par kuru komiteja jau ir sagatavojusi atzinumu (7), un laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam tai piešķirts budžets EUR 1,46 miljardi. |
| --- | --- |

2.5.4.

Nesen ir uzsākta programmas “Radošā Eiropa” īstenošana, par kuru komiteja jau ir sagatavojusi atzinumu (7), un laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam tai piešķirts budžets EUR 1,46 miljardi.

3.   Vispārīgas piezīmes

3.1.   
  Nozares ekonomiskās attīstības iespējas

| 3.1.1. | Krīze ir skārusi vairākas šādas nozīmīgas Eiropas kultūras un radošuma jomas:






  — | klasiskās un tautas mūzikas koncerti un orķestri, |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

Krīze ir skārusi vairākas šādas nozīmīgas Eiropas kultūras un radošuma jomas:

—

klasiskās un tautas mūzikas koncerti un orķestri,

| — | opermākslas un teātra festivāli, |
| --- | --- |

—

opermākslas un teātra festivāli,

| — | pirātisms negatīvi ietekmē Eiropas komiksu nozari, |
| --- | --- |

—

pirātisms negatīvi ietekmē Eiropas komiksu nozari,

| — | valsts televīzijas kanāliem paredzētā audiovizuālā satura veidošanai dažkārt ir būtiski samazināts budžets. |
| --- | --- |

—

valsts televīzijas kanāliem paredzētā audiovizuālā satura veidošanai dažkārt ir būtiski samazināts budžets.

| 3.1.2. | Eurostat statistikas dati par 2009.–2013. gadu apstiprina, ka samazinājies darbvietu skaits izdevējdarbības nozarē Francijā (no 146 000 darbiniekiem 2009. gadā līdz 112 000 darbiniekiem 2013. gadā) vai programmu sagatavošanas un filmu uzņemšanas nozarē Polijā (no 25 000 darbiniekiem 2009. gadā līdz 19 600 darbiniekiem 2013. gadā). |
| --- | --- |

3.1.2.

Eurostat statistikas dati par 2009.–2013. gadu apstiprina, ka samazinājies darbvietu skaits izdevējdarbības nozarē Francijā (no 146 000 darbiniekiem 2009. gadā līdz 112 000 darbiniekiem 2013. gadā) vai programmu sagatavošanas un filmu uzņemšanas nozarē Polijā (no 25 000 darbiniekiem 2009. gadā līdz 19 600 darbiniekiem 2013. gadā).

| 3.1.3. | Tomēr Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds Dublinā savā ziņojumā (Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality) (8) norāda, ka 2010.–2012. gadā Eiropas Savienībā ir nedaudz (+ 2 %) pieaudzis mākslas, izklaides un atpūtas nozarēs nodarbināto skaists. Dažās dalībvalstīs šajās nozarēs nodarbināto īpatsvars būtiski pārsniedz Eiropas vidējo rādītāju (1,6 % no visiem ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem): Apvienotajā Karalistē un Igaunijā – 2,6 %, Zviedrijā – 2,5 % (14 % no visiem uzņēmumiem un 8 % no IKP) un Latvijā – 2,3 %. |
| --- | --- |

3.1.3.

Tomēr Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds Dublinā savā ziņojumā (Arts, Entertainement and Recreation: working conditions and job quality) (8) norāda, ka 2010.–2012. gadā Eiropas Savienībā ir nedaudz (+ 2 %) pieaudzis mākslas, izklaides un atpūtas nozarēs nodarbināto skaists. Dažās dalībvalstīs šajās nozarēs nodarbināto īpatsvars būtiski pārsniedz Eiropas vidējo rādītāju (1,6 % no visiem ekonomiski aktīvajiem iedzīvotājiem): Apvienotajā Karalistē un Igaunijā – 2,6 %, Zviedrijā – 2,5 % (14 % no visiem uzņēmumiem un 8 % no IKP) un Latvijā – 2,3 %.

3.2.   
  Programmas “Radošā Eiropa 2014–2020” struktūra rada jautājumus par finansējumu un vietējām kontaktiestādēm

| 3.2.1. | Radošo nozaru uzņēmumiem vajadzīgs finansējums, jo tiem ir grūtības izstrādāt tādus ienākumu modeļus, kas tiem ļautu piesaistīt vērtību. Ja tiktu sniegts atbalsts MVU tādu uzņēmējdarbības modeļu un tāda ienākumu gūšanas modeļa izstrādē, kas ļautu vienlaikus radīt un piesaistīt vērtību, tie kļūtu mazāk atkarīgi no valsts dotācijām. |
| --- | --- |

3.2.1.

Radošo nozaru uzņēmumiem vajadzīgs finansējums, jo tiem ir grūtības izstrādāt tādus ienākumu modeļus, kas tiem ļautu piesaistīt vērtību. Ja tiktu sniegts atbalsts MVU tādu uzņēmējdarbības modeļu un tāda ienākumu gūšanas modeļa izstrādē, kas ļautu vienlaikus radīt un piesaistīt vērtību, tie kļūtu mazāk atkarīgi no valsts dotācijām.

| 3.2.2. | Savulaik EESK izteica šaubas par jauno finanšu instrumentu, kas izstrādāts, lai vienkāršotu MVU un citu nozares dalībnieku piekļuvi finansējumam. Tika uzsvērts, ka Eiropas Investīciju fondam (EIF) trūkst ekspertzināšanu kultūras jomā (9). Taču tieši tā ir iestāde, kuras kompetencē ir garantiju piešķiršana nozarei EUR 121 miljona apmērā. |
| --- | --- |

3.2.2.

Savulaik EESK izteica šaubas par jauno finanšu instrumentu, kas izstrādāts, lai vienkāršotu MVU un citu nozares dalībnieku piekļuvi finansējumam. Tika uzsvērts, ka Eiropas Investīciju fondam (EIF) trūkst ekspertzināšanu kultūras jomā (9). Taču tieši tā ir iestāde, kuras kompetencē ir garantiju piešķiršana nozarei EUR 121 miljona apmērā.

| 3.2.3. | Saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” no šīs garantijas gaidāms sviras efekts 5,7 % apmērā, kas ļautu konkursa kārtībā piešķirt apmēram EUR 700 miljonus, kā arī izraudzīties organizācijas, kuras būtu atbildīgas par garantijas mehānisma administratīvo spēju stiprināšanu. |
| --- | --- |

3.2.3.

Saskaņā ar programmu “Radošā Eiropa” no šīs garantijas gaidāms sviras efekts 5,7 % apmērā, kas ļautu konkursa kārtībā piešķirt apmēram EUR 700 miljonus, kā arī izraudzīties organizācijas, kuras būtu atbildīgas par garantijas mehānisma administratīvo spēju stiprināšanu.

| 3.2.4. | Būtu arī noderīgi dažādot finansējuma veidus. Kolektīvā finansēšana (crowdfunding), arī tās pārrobežu aspektā, nodrošina vieglāku piekļuvi projektu finansējumam un samazina risku, ko uzņemas ieguldītāji (La Tribune, 2014. gada 11. februāris). |
| --- | --- |

3.2.4.

Būtu arī noderīgi dažādot finansējuma veidus. Kolektīvā finansēšana (crowdfunding), arī tās pārrobežu aspektā, nodrošina vieglāku piekļuvi projektu finansējumam un samazina risku, ko uzņemas ieguldītāji (La Tribune, 2014. gada 11. februāris).

| 3.2.5. | Plašākā nozīmē izvirzītais jautājums attiecas uz nemateriālo aktīvu finansiālu novērtēšanu. Eiropas Komisija atzīst šo nemateriālo aktīvu nozīmīgumu, taču nepiedāvā nevienu kopēju metodi šo nemateriālo aktīvu finansiālās vērtības paaugstināšanai. |
| --- | --- |

3.2.5.

Plašākā nozīmē izvirzītais jautājums attiecas uz nemateriālo aktīvu finansiālu novērtēšanu. Eiropas Komisija atzīst šo nemateriālo aktīvu nozīmīgumu, taču nepiedāvā nevienu kopēju metodi šo nemateriālo aktīvu finansiālās vērtības paaugstināšanai.

| 3.2.6. | Nepietiekams vietējo kontaktiestāžu skaits: katrā dalībvalstī ir viens līdz četri “Radošās Eiropas” biroji, kas atrodas vai nu galvaspilsētā, vai lielā pilsētā. To skaits acīmredzami ir nepietiekams, lai veicinātu programmu īstenošanu reģionos, kuri lielā mērā orientēti uz radošajām un kultūras nozarēm. |
| --- | --- |

3.2.6.

Nepietiekams vietējo kontaktiestāžu skaits: katrā dalībvalstī ir viens līdz četri “Radošās Eiropas” biroji, kas atrodas vai nu galvaspilsētā, vai lielā pilsētā. To skaits acīmredzami ir nepietiekams, lai veicinātu programmu īstenošanu reģionos, kuri lielā mērā orientēti uz radošajām un kultūras nozarēm.

3.3.   
  Pielāgot intelektuālā īpašuma tiesības digitālās revolūcijas apstākļiem

| 3.3.1. | Pašreiz, pamatojoties uz 2010. gada 19. maija paziņojumu (COM(2010) 245 final, “Digitālā programma Eiropai”), tiek apspriesta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/29/EK (10) par autortiesībām reforma, un ir jāizskata vairāki delikāti jautājumi:






  — | vai Eiropā ir vajadzīgs vienots Eiropas autortiesību akts? |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

Pašreiz, pamatojoties uz 2010. gada 19. maija paziņojumu (COM(2010) 245 final, “Digitālā programma Eiropai”), tiek apspriesta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2001/29/EK (10) par autortiesībām reforma, un ir jāizskata vairāki delikāti jautājumi:

—

vai Eiropā ir vajadzīgs vienots Eiropas autortiesību akts?

| — | kā esošās, valstu līmenī ļoti daudzveidīgās un sarežģītās autortiesības pielāgot jaunajām kultūras izpausmes formām? |
| --- | --- |

—

kā esošās, valstu līmenī ļoti daudzveidīgās un sarežģītās autortiesības pielāgot jaunajām kultūras izpausmes formām?

| — | vai ir vēlams Eiropas Savienībā saskaņot autortiesību aizsardzības termiņu? |
| --- | --- |

—

vai ir vēlams Eiropas Savienībā saskaņot autortiesību aizsardzības termiņu?

| — | vai likumdevējs ir ņēmis vērā 3D printeru revolūciju? |
| --- | --- |

—

vai likumdevējs ir ņēmis vērā 3D printeru revolūciju?

| 3.3.2. | Delikāts temats ir arī atlīdzība autoriem un māksliniekiem/izpildītājiem atbilstoši ieņēmumiem, kas gūti no viņu darbu un izpildījumu izmantošanas tiešsaistē. |
| --- | --- |

3.3.2.

Delikāts temats ir arī atlīdzība autoriem un māksliniekiem/izpildītājiem atbilstoši ieņēmumiem, kas gūti no viņu darbu un izpildījumu izmantošanas tiešsaistē.

| 3.3.3. | EESK uzsver, ka ir nepieciešama līdzsvarota sistēma, kura nodrošinātu godīgu un taisnīgu atlīdzību visiem, kas ir tiesīgi to saņemt, proti, satura veidotājiem, māksliniekiem izpildītājiem un producentiem. |
| --- | --- |

3.3.3.

EESK uzsver, ka ir nepieciešama līdzsvarota sistēma, kura nodrošinātu godīgu un taisnīgu atlīdzību visiem, kas ir tiesīgi to saņemt, proti, satura veidotājiem, māksliniekiem izpildītājiem un producentiem.

| 3.3.4. | Ir svarīgi arī palīdzēt radošo un kultūras nozaru MVU, ļoti maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem aizsargāt to intelektuālā īpašuma tiesības (11), īpaši modes un dizaina nozarēs. |
| --- | --- |

3.3.4.

Ir svarīgi arī palīdzēt radošo un kultūras nozaru MVU, ļoti maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem aizsargāt to intelektuālā īpašuma tiesības (11), īpaši modes un dizaina nozarēs.

| 3.3.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju būt konsekventai, pārskatot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (12) par elektronisko tirdzniecību, lai veicinātu visu ieinteresēto personu (dalībnieku/tiesīgo saņēmēju, mitināšanas pakalpojumu sniedzēju, meklēšanas rīku nodrošinātāju, maksājumu risinājumu sniedzēju utt.) atbildību cīņā ar pirātismu. |
| --- | --- |

3.3.5.

EESK aicina Eiropas Komisiju būt konsekventai, pārskatot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK (12) par elektronisko tirdzniecību, lai veicinātu visu ieinteresēto personu (dalībnieku/tiesīgo saņēmēju, mitināšanas pakalpojumu sniedzēju, meklēšanas rīku nodrošinātāju, maksājumu risinājumu sniedzēju utt.) atbildību cīņā ar pirātismu.

4.   Īpašas piezīmes

4.1.   
  Steidzami nepieciešami stimulējoši teritoriāli pasākumi

| 4.1.1. | EESK uzsver, ka tieši vietējā līmenī tiks (vai netiks) veidota dažāda veida sadarbība. Jāuzsver, ka svarīga nozīme ir kultūras klasteriem, radošajiem kvartāliem, pieejamām un bezmaksas telpām, ko piedāvā pilsētas un reģioni, kā norādīja vairāki dalībnieki (no Valonijas, Ronas-Alpu reģiona) 2015. gada 15. jūnija uzklausīšanas sanāksmē. Eiropas tīkla eksperti ziņojumā par radošo un kultūras nozaru noturību (13) atzīst, ka valsts politikai, kuras mērķis ir veicināt kultūru un radošumu, lielāka ietekme, šķiet, ir vietējā līmenī. |
| --- | --- |

4.1.1.

EESK uzsver, ka tieši vietējā līmenī tiks (vai netiks) veidota dažāda veida sadarbība. Jāuzsver, ka svarīga nozīme ir kultūras klasteriem, radošajiem kvartāliem, pieejamām un bezmaksas telpām, ko piedāvā pilsētas un reģioni, kā norādīja vairāki dalībnieki (no Valonijas, Ronas-Alpu reģiona) 2015. gada 15. jūnija uzklausīšanas sanāksmē. Eiropas tīkla eksperti ziņojumā par radošo un kultūras nozaru noturību (13) atzīst, ka valsts politikai, kuras mērķis ir veicināt kultūru un radošumu, lielāka ietekme, šķiet, ir vietējā līmenī.

| 4.1.2. | Iniciatīvas “Radošā Eiropa” īstenošanas gada programmā ir paredzēts piešķirt “Radošās Eiropas” birojiem EUR 4,9 miljonus. Minēto biroju skaits nav pietiekams, un tie atrodas galvaspilsētās vai lielajās pilsētās, un tādēļ tie ne vienmēr atrodas tuvu nozares dalībniekiem. |
| --- | --- |

4.1.2.

Iniciatīvas “Radošā Eiropa” īstenošanas gada programmā ir paredzēts piešķirt “Radošās Eiropas” birojiem EUR 4,9 miljonus. Minēto biroju skaits nav pietiekams, un tie atrodas galvaspilsētās vai lielajās pilsētās, un tādēļ tie ne vienmēr atrodas tuvu nozares dalībniekiem.

4.2.   
  Rast risinājumu nestabilai situācijai, kas dažkārt raksturīga tiem darba ņēmējiem radošajās un kultūras nozarēs (izņemot luksuspreču nozari), kuri nodarbināti ar nestandarta darba līgumiem

| 4.2.1. | Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2014. gada maija ziņojumā par darba attiecībām plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē (14) norādīts:






  — | izdevējdarbības, video un televīzijas nozarē ir 2,3 miljoni algotu darbinieku, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 2014. gada maija ziņojumā par darba attiecībām plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē (14) norādīts:

—

izdevējdarbības, video un televīzijas nozarē ir 2,3 miljoni algotu darbinieku,

| — | iespieddarbu un plašsaziņas līdzekļu publicēšanas nozarē ir 1,2 miljoni darbinieku, |
| --- | --- |

—

iespieddarbu un plašsaziņas līdzekļu publicēšanas nozarē ir 1,2 miljoni darbinieku,

| — | 1 miljons mākslinieku, turklāt pusei no tiem varētu būt pašnodarbinātas personas statuss. |
| --- | --- |

—

1 miljons mākslinieku, turklāt pusei no tiem varētu būt pašnodarbinātas personas statuss.

| 4.2.2. | Lielākajā daļā šo profesiju, jo īpaši plašsaziņas līdzekļu un kultūras jomā, tā sauktās nestandarta nodarbinātības apjomi pēdējos gadu desmitos ir palielinājušies, pieaudzis nepilnas slodzes līgumu un līgumu uz noteiktu laiku skaits, kā arī pagaidu darba un ekonomiski atkarīgas pašnodarbinātības apjoms. |
| --- | --- |

4.2.2.

Lielākajā daļā šo profesiju, jo īpaši plašsaziņas līdzekļu un kultūras jomā, tā sauktās nestandarta nodarbinātības apjomi pēdējos gadu desmitos ir palielinājušies, pieaudzis nepilnas slodzes līgumu un līgumu uz noteiktu laiku skaits, kā arī pagaidu darba un ekonomiski atkarīgas pašnodarbinātības apjoms.

| 4.2.3. | EESK atbalsta SDO 2014. gada maijā pieņemtos vienprātīgos secinājumus (15), kuros apstiprināts, ka “pamatprincipi un pamattiesības uz darbu ir jāattiecina uz visiem strādājošajiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē neatkarīgi no viņu darba attiecību rakstura”. Komiteja konstatē, ka dažiem darba ņēmējiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē nav pietiekamas sociālās aizsardzības (bezdarbs, pensija, sociālais nodrošinājums u. c.) un reizēm apakšuzņēmuma līgumu plaša izmantošana un minētajās nozarēs ar nestandarta līgumiem nodarbināto ļoti atšķirīgais statuss var palielināt risku darba drošības un veselības aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESK atbalsta SDO 2014. gada maijā pieņemtos vienprātīgos secinājumus (15), kuros apstiprināts, ka “pamatprincipi un pamattiesības uz darbu ir jāattiecina uz visiem strādājošajiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē neatkarīgi no viņu darba attiecību rakstura”. Komiteja konstatē, ka dažiem darba ņēmējiem plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē nav pietiekamas sociālās aizsardzības (bezdarbs, pensija, sociālais nodrošinājums u. c.) un reizēm apakšuzņēmuma līgumu plaša izmantošana un minētajās nozarēs ar nestandarta līgumiem nodarbināto ļoti atšķirīgais statuss var palielināt risku darba drošības un veselības aizsardzības jomā.

| 4.2.4. | EESK atbalsta aktīvākas sarunas par darba koplīgumiem, lai uzlabotu darba apstākļu šajās nozarēs. |
| --- | --- |

4.2.4.

EESK atbalsta aktīvākas sarunas par darba koplīgumiem, lai uzlabotu darba apstākļu šajās nozarēs.

| 4.2.5. | EESK aicina Eiropas Komisiju iesniegt tālejošu tiesību aktu kopumu par mobilitāti, kas nodrošinātu pienācīgu risinājumu problēmām, kas saistītas ar radošo un kultūras nozaru profesionāļu mobilitāti Eiropas Savienības robežās, un atvieglotu vīzu izsniegšanu apmaiņā ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

4.2.5.

EESK aicina Eiropas Komisiju iesniegt tālejošu tiesību aktu kopumu par mobilitāti, kas nodrošinātu pienācīgu risinājumu problēmām, kas saistītas ar radošo un kultūras nozaru profesionāļu mobilitāti Eiropas Savienības robežās, un atvieglotu vīzu izsniegšanu apmaiņā ar trešām valstīm.

4.3.   
  Prognozēt pārmaiņas izglītības un apmācības līdzekļos radošajās un kultūras nozarēs

| 4.3.1. | EESK jau ir norādījusi, ka atbilstoši Starptautiskajai Lietišķās mākslas hartai (16) pamatizglītības un profesionālās izglītības programmu ietvaros būtu labāk jāiepazīstina ar radošajām nozarēm. |
| --- | --- |

4.3.1.

EESK jau ir norādījusi, ka atbilstoši Starptautiskajai Lietišķās mākslas hartai (16) pamatizglītības un profesionālās izglītības programmu ietvaros būtu labāk jāiepazīstina ar radošajām nozarēm.

| 4.3.2. | Jāatzīmē, ka ļoti liela nozīme ir televīzijas un radio sabiedriskajam pakalpojumam, jo tas ir galvenais kultūrizglītojošais līdzeklis un galvenais literāra, vēsturiska vai mākslinieciska satura raidījumu izplatītājs. |
| --- | --- |

4.3.2.

Jāatzīmē, ka ļoti liela nozīme ir televīzijas un radio sabiedriskajam pakalpojumam, jo tas ir galvenais kultūrizglītojošais līdzeklis un galvenais literāra, vēsturiska vai mākslinieciska satura raidījumu izplatītājs.

| 4.3.3. | EESK arī uzskata, ka laikā, kad patērētāju paradumu maiņas dēļ notiek strauja ekonomikas modeļu attīstība, radošo un kultūras nozaru profesionālajā izglītībā būtu jāietver arī ekonomikas, vadības un stratēģijas jautājumi. Šādām izglītojošām mācībām jābūt pieejamām arī radošo un kultūras nozaru vadītājiem un uzņēmējiem profesionālās tālākizglītības ietvaros. |
| --- | --- |

4.3.3.

EESK arī uzskata, ka laikā, kad patērētāju paradumu maiņas dēļ notiek strauja ekonomikas modeļu attīstība, radošo un kultūras nozaru profesionālajā izglītībā būtu jāietver arī ekonomikas, vadības un stratēģijas jautājumi. Šādām izglītojošām mācībām jābūt pieejamām arī radošo un kultūras nozaru vadītājiem un uzņēmējiem profesionālās tālākizglītības ietvaros.

| 4.3.4. | EESK vairākos atzinumos ir uzsvērusi, ka apmācībai ir svarīga nozīme reti sastopamu amatnieku prasmju tālāknodošanā. Tomēr vairākās dalībvalstīs vērojama tendence, ka arvien palielinās plaisa starp mācību saturu un tirgus vajadzībām, un tas ir pamudinājis vairākus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus iesaistīties izglītības jomā, izveidojot privātas mācību iestādes vai publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros izveidojot īstermiņa mācību kursus (četras nedēļas), kas ir ļoti konkrēti un virzīti uz profesiju, kurā diplomēti vai nediplomēti jaunieši pēc iespējas ātrāk tiek sagatavoti darbam. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESK vairākos atzinumos ir uzsvērusi, ka apmācībai ir svarīga nozīme reti sastopamu amatnieku prasmju tālāknodošanā. Tomēr vairākās dalībvalstīs vērojama tendence, ka arvien palielinās plaisa starp mācību saturu un tirgus vajadzībām, un tas ir pamudinājis vairākus pilsoniskās sabiedrības dalībniekus iesaistīties izglītības jomā, izveidojot privātas mācību iestādes vai publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros izveidojot īstermiņa mācību kursus (četras nedēļas), kas ir ļoti konkrēti un virzīti uz profesiju, kurā diplomēti vai nediplomēti jaunieši pēc iespējas ātrāk tiek sagatavoti darbam.

| 4.3.5. | Eiropas Kompetenču padome audiovizuālās un skatuves mākslas nozarē sāka darbu 2014. gada novembrī. EESK ir ieinteresēta tās darbā, jo tā mērķis ir efektīvāk prognozēt sākotnējās un tālākizglītības vajadzības. |
| --- | --- |

4.3.5.

Eiropas Kompetenču padome audiovizuālās un skatuves mākslas nozarē sāka darbu 2014. gada novembrī. EESK ir ieinteresēta tās darbā, jo tā mērķis ir efektīvāk prognozēt sākotnējās un tālākizglītības vajadzības.

| 4.3.6. | EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai šajā kontekstā sociālie partneri un Eiropas Kompetenču padome būtu cieši iesaistīti ESCO
   (17) (Eiropas prasmju/kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija) darbībā. |
| --- | --- |

4.3.6.

EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai šajā kontekstā sociālie partneri un Eiropas Kompetenču padome būtu cieši iesaistīti ESCO
   (17) (Eiropas prasmju/kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija) darbībā.

| 4.3.7. | EESK vēlas, lai tiktu veidota lielāka sinerģija starp “zināšanu apvienību”, ko piedāvā programma Erasmus+ un programmu “Radošā Eiropa”. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESK vēlas, lai tiktu veidota lielāka sinerģija starp “zināšanu apvienību”, ko piedāvā programma Erasmus+ un programmu “Radošā Eiropa”.

4.4.   
  Būt modriem attiecībā uz mūsu konkurentu stratēģijām pasaulē

| 4.4.1. | Tā kā šī nozare sniedz ievērojamu devumu ekonomikai, EESK aicina ņemt vērā visas ar to saistītās dimensijas: nodarbinātību, kompetences, izglītību, intelektuālo īpašumu u. c. Jautājums par ārējo dimensiju būtu jāiekļauj notiekošajās divpusējās un daudzpusējās sarunās. Šīm radoša un kultūras satura precēm un pakalpojumiem ir arvien lielāks īpatsvars ES eksportā. Saskaņā ar ECCIA datiem luksuspreces veido aptuveni 17 % no Eiropas kopējā eksporta apjoma 2013. gadā. |
| --- | --- |

4.4.1.

Tā kā šī nozare sniedz ievērojamu devumu ekonomikai, EESK aicina ņemt vērā visas ar to saistītās dimensijas: nodarbinātību, kompetences, izglītību, intelektuālo īpašumu u. c. Jautājums par ārējo dimensiju būtu jāiekļauj notiekošajās divpusējās un daudzpusējās sarunās. Šīm radoša un kultūras satura precēm un pakalpojumiem ir arvien lielāks īpatsvars ES eksportā. Saskaņā ar ECCIA datiem luksuspreces veido aptuveni 17 % no Eiropas kopējā eksporta apjoma 2013. gadā.

| 4.4.2. | Ņemot vērā šo nozaru saturisko specifiku, lielāka uzmanība jāpievērš intelektuālā īpašuma tiesībām un elektroniskās tirdzniecības regulējumam. |
| --- | --- |

4.4.2.

Ņemot vērā šo nozaru saturisko specifiku, lielāka uzmanība jāpievērš intelektuālā īpašuma tiesībām un elektroniskās tirdzniecības regulējumam.

4.5.   
  Veidot pievilcīgu vēstījumu par Eiropas Savienības vērtībām

| 4.5.1. | ES vērtības būtu pievilcīgos formātos jāpopularizē un jāizplata sociālajos tīklos. |
| --- | --- |

4.5.1.

ES vērtības būtu pievilcīgos formātos jāpopularizē un jāizplata sociālajos tīklos.

| 4.5.2. | Uzaicinājums videofilmu veidotājiem, grafiskajiem dizaineriem, māksliniekiem multiplikatoriem, mūziķiem u. c. iesniegt projektus, ļautu izveidot tēlainu, dzīvu vēstījumu, kuru varētu izvietot internetā un izplatīt jauniešu auditorijai. |
| --- | --- |

4.5.2.

Uzaicinājums videofilmu veidotājiem, grafiskajiem dizaineriem, māksliniekiem multiplikatoriem, mūziķiem u. c. iesniegt projektus, ļautu izveidot tēlainu, dzīvu vēstījumu, kuru varētu izvietot internetā un izplatīt jauniešu auditorijai.

4.6.   
  Veicināt nozaru sadarbību

| 4.6.1. | Šis mērķis veidot un attīstīt sinerģiju starp dažādām radošajām un kultūras nozarēm ir daļa no Eiropas Komisijas koncepcijas programmā “Radošā Eiropa” (18). |
| --- | --- |

4.6.1.

Šis mērķis veidot un attīstīt sinerģiju starp dažādām radošajām un kultūras nozarēm ir daļa no Eiropas Komisijas koncepcijas programmā “Radošā Eiropa” (18).

| 4.6.2. | Ļoti veiksmīga pieredze gūta, piemēram, gastronomijas, digitālās un tūrisma nozares sadarbībā, mākslas un luksuspreču nozares sadarbībā un kultūras un tūrisma nozares sadarbībā. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ļoti veiksmīga pieredze gūta, piemēram, gastronomijas, digitālās un tūrisma nozares sadarbībā, mākslas un luksuspreču nozares sadarbībā un kultūras un tūrisma nozares sadarbībā.

| 4.6.3. | Šādu savstarpēji bagātinošu sadarbību starp radošajām un kultūras nozarēm, kā arī to sadarbību ar citām nozarēm parasti nevar īstenot rūpnieciskā mērogā, jo tās pamatā ir katrai nozarei raksturīgo īpašību izpratne. |
| --- | --- |

4.6.3.

Šādu savstarpēji bagātinošu sadarbību starp radošajām un kultūras nozarēm, kā arī to sadarbību ar citām nozarēm parasti nevar īstenot rūpnieciskā mērogā, jo tās pamatā ir katrai nozarei raksturīgo īpašību izpratne.

| 4.6.4. | Turklāt dažādu radošo un kultūras nozaru sadarbības prakse, pateicoties tehnoloģiju progresam (3D drukāšanai, digitālajai drukai), stimulē uz jaunradi un inovāciju orientētu profesionālo profilu veidošanos, kas būs vajadzīgi nākotnes darbvietām. |
| --- | --- |

4.6.4.

Turklāt dažādu radošo un kultūras nozaru sadarbības prakse, pateicoties tehnoloģiju progresam (3D drukāšanai, digitālajai drukai), stimulē uz jaunradi un inovāciju orientētu profesionālo profilu veidošanos, kas būs vajadzīgi nākotnes darbvietām.

4.7.   
  Paaugstināt arhitektūras mantojuma ekonomisko vērtību

| 4.7.1. | ES ir tā pasaules daļa, kur ir visaugstākais kultūras objektu blīvums – tajā atrodas 363 no 981 dabas un kultūras objekta, ko UNESCO atzinusi par cilvēces mantojumu. Ir pierādīts, ka tieši šis bagātīgais mantojums piesaista tūristu plūsmu no Indijas, Ķīnas, Japānas un ASV (19). Dalībvalstu un attiecīgo trešo valstu drošības prasību robežās būtu jāatbalsta visu veidu vīzu politikas uzlabojumi. |
| --- | --- |

4.7.1.

ES ir tā pasaules daļa, kur ir visaugstākais kultūras objektu blīvums – tajā atrodas 363 no 981 dabas un kultūras objekta, ko UNESCO atzinusi par cilvēces mantojumu. Ir pierādīts, ka tieši šis bagātīgais mantojums piesaista tūristu plūsmu no Indijas, Ķīnas, Japānas un ASV (19). Dalībvalstu un attiecīgo trešo valstu drošības prasību robežās būtu jāatbalsta visu veidu vīzu politikas uzlabojumi.

| 4.7.2. | Tomēr augstā parādsaistību līmeņa dēļ tādās ar arhitektūras pieminekļiem bagātās dalībvalstīs kā Grieķija (17), Francija (39), Itālija (47) un Spānija (44) ir vērojamas grūtības šā mantojuma saglabāšanā un uzturēšanā. Tā kā Eiropas arhitektūras un kultūras bagātība ir izcils aktīvs kultūras tūrisma turpmākajai attīstībai, Eiropas Komisijai tiek aicināta sagatavot Eiropas Savienībā esošo UNESCO mantojumā iekļauto objektu pašreizējā stāvokļa sīku aprakstu. |
| --- | --- |

4.7.2.

Tomēr augstā parādsaistību līmeņa dēļ tādās ar arhitektūras pieminekļiem bagātās dalībvalstīs kā Grieķija (17), Francija (39), Itālija (47) un Spānija (44) ir vērojamas grūtības šā mantojuma saglabāšanā un uzturēšanā. Tā kā Eiropas arhitektūras un kultūras bagātība ir izcils aktīvs kultūras tūrisma turpmākajai attīstībai, Eiropas Komisijai tiek aicināta sagatavot Eiropas Savienībā esošo UNESCO mantojumā iekļauto objektu pašreizējā stāvokļa sīku aprakstu.

4.8.   
  Izveidot Eiropas forumu ar daudzu ieinteresēto personu līdzdalību

| 4.8.1. | EESK jau iepriekš izteikusi šādu aicinājumu (20). To atbalsta arī Reģionu komiteja un lūdz izveidot Eiropas Radošuma forumu (21). Šis forums “apvienotu publiskā un privātā sektora pārstāvjus un brīvprātīgo grupas, un tajā analizētu iespējas, kā Eiropā varētu radoši risināt akūtas vietējā un Eiropas līmeņa problēmas”. |
| --- | --- |

4.8.1.

EESK jau iepriekš izteikusi šādu aicinājumu (20). To atbalsta arī Reģionu komiteja un lūdz izveidot Eiropas Radošuma forumu (21). Šis forums “apvienotu publiskā un privātā sektora pārstāvjus un brīvprātīgo grupas, un tajā analizētu iespējas, kā Eiropā varētu radoši risināt akūtas vietējā un Eiropas līmeņa problēmas”.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2012) 537 un darba dokumenti par modes un luksuspreču nozari: SWD(2012) 286 un SWD(2012) 284 (OV C 198, 10.7.2013., 39. lpp.).

1

(2)  Sk. EESK horizontālos un tematiskos atzinumus: OV C 110, 9.5.2006., 34. lpp.; OV C 108, 30.4.2004., 68. lpp.; OV C 51, 17.2.2011., 43. lpp.; OV C 181, 21.6.2012., 35. lpp.; OV C 44, 11.2.2011.; OV C 198, 10.7.2013., 14. lpp.; OV C 110, 9.5.2006., 1. lpp.; OV C 44, 11.2.2011., 75. lpp.; OV C 451, 16.12.2014., 64. lpp.; OV C 191, 29.6.2012., 18. lpp.; OV C 230, 14.7.2015., 47. lpp.

2

(3)  Sk. British Council pētījumu Mapping the creative industries: a toolkit, http://creativeconomy.britishcouncil.org/media/uploads/resources/mapping_the_creative_industries_a_toolkit_2-2.pdf

3

British Council

Mapping the creative industries: a toolkit

(4)  OV C 51, 17.2.2011., 43. lpp.

4

(5)  TERA Consultants, The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment, 2014. g.

5

TERA Consultants

The Economic Contribution of the Creative Industries to EU GDP and Employment

(6)  P7_TA (2013)0227 11. punkts.

6

(7)  OV C 198, 10.7.2013., 39. lpp.

7

(8)  http://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef1384en14.pdf

8

(9)  OV C 181, 21.6.2012., 35. lpp.

9

(10)  OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.

10

(11)  Sk. EESK atzinumu “Ceļā uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns” (OV C 230, 14.7.2015., 72. lpp.).

11

(12)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

12

(13)  http://www.eenc.info/fr/eencdocs-fr/rapports/la-resilience-de-lemploi-dans-les-secteurs-culturels-et-creatifs-sccs-pendant-la-crise/

13

(14)  “Darba attiecības plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē” (2014. gada maijs) http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_dialogue/---sector/documents/publication/wcms_240701.pdf.

14

(15)  Starptautiskā Darba organizācija (SDO), GDFMCS/2014/7, Pasaules dialoga forums par darba attiecībām plašsaziņas līdzekļu un kultūras nozarē (Ženēvā 2014. gada 14. un 15. maijā), Vienprātīgi secinājumi.

15

(16)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

16

(17)  ESCO ieviesa Eiropas Komisija 2010. gadā. ESCO ir daļa no stratēģijas “Eiropa 2020”.

17

ESCO

ESCO

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1295/2013, ar ko izveido programmu “Radošā Eiropa” (2014.–2020. gads) (OV L 347, 20.12.2013., 221. lpp.).

18

(19)  OV C 44, 11.2.2011., 75. lpp.

19

(20)  OV C 198, 10.7.2013., 39. lpp.

20

(21)  OV C 218, 30.7.2013., 7. lpp.

21

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/89 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/89

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Lauku attīstības programmas – tikai ielāpi vai atlabšanas iezīmes?”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/14)

| Ziņotājs: | Tom JONES |
| --- | --- |
| Līdzziņotāja: | Joana AGUDO I BATALLER |

Ziņotājs:

Tom JONES

Līdzziņotāja:

Joana AGUDO I BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 22. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Lauku attīstības programmas – tikai ielāpi vai atlabšanas iezīmes?”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 13. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 192 balsīm par, 3 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē ES, dalībvalstu un reģionu nemainīgo apņemšanos risināt dažas no lauku apgabalos esošajām problēmām, izmantojot plaša tvēruma lauku attīstības programmu (LAP). Komiteja atzīst Komisijas un valdību personāla centienus jaunās programmas izstrādē un pieņemšanā. Ņemot vērā patieso krīzi daudzos nelabvēlīgos apstākļos esošos lauku apgabalos, vilšanos tomēr sagādā kavēšanās ar programmas iesniegšanu, apstiprināšanu un īstenošanas uzsākšanu vairākās valstīs un reģionos. Tāpēc komiteja iesaka Komisijai kopā ar valstu un reģionālajām iestādēm pasūtīt neatkarīgu procesa pārskatīšanu, lai nepieļautu turpmāku kavēšanos programmas īstenošanā. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē ES, dalībvalstu un reģionu nemainīgo apņemšanos risināt dažas no lauku apgabalos esošajām problēmām, izmantojot plaša tvēruma lauku attīstības programmu (LAP). Komiteja atzīst Komisijas un valdību personāla centienus jaunās programmas izstrādē un pieņemšanā. Ņemot vērā patieso krīzi daudzos nelabvēlīgos apstākļos esošos lauku apgabalos, vilšanos tomēr sagādā kavēšanās ar programmas iesniegšanu, apstiprināšanu un īstenošanas uzsākšanu vairākās valstīs un reģionos. Tāpēc komiteja iesaka Komisijai kopā ar valstu un reģionālajām iestādēm pasūtīt neatkarīgu procesa pārskatīšanu, lai nepieļautu turpmāku kavēšanos programmas īstenošanā.

| 1.2. | LAP veiksme ir atkarīga no partnerības principa efektivitātes. Publisko, privāto, sociālās jomas dalībnieku un NVO ieinteresēto pušu kopīgai atbildībai par programmu, ievērojot Līgumā paredzētās un citas saistības, ir būtiska nozīme. EESK atzīmē, ka iepriekšējās programmās iesaiste ir bijusi labāka, bet visā ES partnerība joprojām ir mainīga. |
| --- | --- |

1.2.

LAP veiksme ir atkarīga no partnerības principa efektivitātes. Publisko, privāto, sociālās jomas dalībnieku un NVO ieinteresēto pušu kopīgai atbildībai par programmu, ievērojot Līgumā paredzētās un citas saistības, ir būtiska nozīme. EESK atzīmē, ka iepriekšējās programmās iesaiste ir bijusi labāka, bet visā ES partnerība joprojām ir mainīga.

| 1.3. | Uzraudzības komiteju lomai jābūt pārredzamai. Izskatot mērķus, locekļiem jābūt apņēmīgiem, un viņiem nepieciešama piekļuve finanšu pamatnostādnēm. Dalībai vajadzētu būt iekļaujošai un ar spēju atbilstošā gadījumā atspoguļot interešu grupas. |
| --- | --- |

1.3.

Uzraudzības komiteju lomai jābūt pārredzamai. Izskatot mērķus, locekļiem jābūt apņēmīgiem, un viņiem nepieciešama piekļuve finanšu pamatnostādnēm. Dalībai vajadzētu būt iekļaujošai un ar spēju atbilstošā gadījumā atspoguļot interešu grupas.

| 1.4. | Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un jo īpaši tās 5. pantu par partnerību un pārvaldību EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāuzrauga regulas piemērošana partnerattiecību nolīgumu sagatavošanā un programmu īstenošanā, tostarp piedaloties programmu uzraudzības komitejās. |
| --- | --- |

1.4.

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1303/2013 un jo īpaši tās 5. pantu par partnerību un pārvaldību EESK uzskata, ka Komisijai būtu jāuzrauga regulas piemērošana partnerattiecību nolīgumu sagatavošanā un programmu īstenošanā, tostarp piedaloties programmu uzraudzības komitejās.

| 1.5. | Komiteja atzinīgi vērtē visas programmas, kuru pamatā ir vietējās vajadzības, kā arī sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) modeļa arvien plašāko izmantošanu iekļaujošai vietējās sabiedrības iesaistīšanai. Būtu jāizplata minētā modeļa efektīvas izmantošanas paraugprakse. |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja atzinīgi vērtē visas programmas, kuru pamatā ir vietējās vajadzības, kā arī sabiedrības virzītas vietējās attīstības (SVVA) modeļa arvien plašāko izmantošanu iekļaujošai vietējās sabiedrības iesaistīšanai. Būtu jāizplata minētā modeļa efektīvas izmantošanas paraugprakse.

| 1.6. | Budžeta ierobežojumi nozīmē, ka programmai pēc sava rakstura jābūt papildinošai un nedublējošai attiecībā uz atlikušo KLP budžeta daļu. Komiteja iesaka cik vien iespējams izmantot valsts, privāto un brīvprātīgo līdzfinansējumu, pieteikumu izskatīšanai izmantojot saskaņotu procesu. Vadošajām iestādēm būtu jāatvieglo piekļuve kohēzijas politikas un citiem ES investīciju fondiem, ja projekti atbilst plašākiem kritērijiem. |
| --- | --- |

1.6.

Budžeta ierobežojumi nozīmē, ka programmai pēc sava rakstura jābūt papildinošai un nedublējošai attiecībā uz atlikušo KLP budžeta daļu. Komiteja iesaka cik vien iespējams izmantot valsts, privāto un brīvprātīgo līdzfinansējumu, pieteikumu izskatīšanai izmantojot saskaņotu procesu. Vadošajām iestādēm būtu jāatvieglo piekļuve kohēzijas politikas un citiem ES investīciju fondiem, ja projekti atbilst plašākiem kritērijiem.

| 1.7. | Kā EESK jau norādīja iepriekš (1), piecpadsmit dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstības programmām, savukārt piecas citas dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru. Abas opcijas ir leģitīmas – jo tās atļauj likumdevēji –, bet to vērtība ir atšķirīga: lauku attīstības programmu mērķis ir veicināt līdzsvarotāku teritoriālo attīstību visos ES reģionos. Komiteja iesaka veikt pētījumu par šīs elastības atbilstību un efektivitāti, ietverot tās ietekmi uz konkurenci vienotajā tirgū. |
| --- | --- |

1.7.

Kā EESK jau norādīja iepriekš (1), piecpadsmit dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no tiešajiem maksājumiem uz lauku attīstības programmām, savukārt piecas citas dalībvalstis ir pārvietojušas līdzekļus no otrā pīlāra uz pirmo pīlāru. Abas opcijas ir leģitīmas – jo tās atļauj likumdevēji –, bet to vērtība ir atšķirīga: lauku attīstības programmu mērķis ir veicināt līdzsvarotāku teritoriālo attīstību visos ES reģionos. Komiteja iesaka veikt pētījumu par šīs elastības atbilstību un efektivitāti, ietverot tās ietekmi uz konkurenci vienotajā tirgū.

| 1.8. | Paredzētie prioritārie izdevumi dažādās dalībvalstīs un reģionos ievērojami atšķirsies. Šajā atzinumā uzsvērta lielā nozīme, kāda ir saimnieciskās darbības ilgtspējīgai attīstībai, videi un sociālajam taisnīgumam, un stingri uzsvērta vērtības pievienošana zemes resursiem. Komiteja iesaka Komisijai veikt vidusposma analīzi par progresu attiecībā uz minēto prioritāšu mērķiem, vienlaikus ievērojot pastāvošās saistības. Iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt pielāgojumus, lai sekmētu jaunus projektus, veiksmīgi pabeigtu programmu un izdarītu secinājumus izmantošanai turpmākajā lauku politikā. |
| --- | --- |

1.8.

Paredzētie prioritārie izdevumi dažādās dalībvalstīs un reģionos ievērojami atšķirsies. Šajā atzinumā uzsvērta lielā nozīme, kāda ir saimnieciskās darbības ilgtspējīgai attīstībai, videi un sociālajam taisnīgumam, un stingri uzsvērta vērtības pievienošana zemes resursiem. Komiteja iesaka Komisijai veikt vidusposma analīzi par progresu attiecībā uz minēto prioritāšu mērķiem, vienlaikus ievērojot pastāvošās saistības. Iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt pielāgojumus, lai sekmētu jaunus projektus, veiksmīgi pabeigtu programmu un izdarītu secinājumus izmantošanai turpmākajā lauku politikā.

| 1.9. | Pastāv nopietnas bažas, ka LAP nevarēs nodrošināt labāku teritoriālo kohēziju. Tālākajos un ekonomiski nelabvēlīgos reģionos, gan valstu un reģionu robežās, gan starp tiem, trūkst strukturālas spējas izmantot pieejamo finansējumu un atbalstu. Nepieciešams mobilizēt turpmākus mērķtiecīgus resursus un uz ilgāku laiku, ietverot pārrobežu konsultācijas, mērķsadarbību, padomdevēju struktūru spēju veidošanu un novatoriskus privātās un sociālās uzņēmējdarbības aizdevumus un ieguldījumus. |
| --- | --- |

1.9.

Pastāv nopietnas bažas, ka LAP nevarēs nodrošināt labāku teritoriālo kohēziju. Tālākajos un ekonomiski nelabvēlīgos reģionos, gan valstu un reģionu robežās, gan starp tiem, trūkst strukturālas spējas izmantot pieejamo finansējumu un atbalstu. Nepieciešams mobilizēt turpmākus mērķtiecīgus resursus un uz ilgāku laiku, ietverot pārrobežu konsultācijas, mērķsadarbību, padomdevēju struktūru spēju veidošanu un novatoriskus privātās un sociālās uzņēmējdarbības aizdevumus un ieguldījumus.

| 1.10. | Komiteja atzīst sen izveidoto LEADER modeli un mudina EK finansētos lauku attīstības tīklus turpināt izplatīt labu praksi. |
| --- | --- |

1.10.

Komiteja atzīst sen izveidoto LEADER modeli un mudina EK finansētos lauku attīstības tīklus turpināt izplatīt labu praksi.

| 1.11. | Visās programmās ir skaidri un stingri uzsvērta darbvietu saglabāšana un jaunu nodarbinātības iespēju radīšana lauku apgabalos, kā arī nozīme, kāda ir ieguldījumiem, zināšanu apmaiņai, apmācībai, konsultēšanai un ciešākām saitēm ar pētniecības iestādēm. Svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt jaunus cilvēkus meklēt savu nākotni lauku apvidos, kā arī pasākumi, kas palīdzētu integrēt personas ar īpašām vajadzībām un personas ar fizisku vai garīgu invaliditāti. Būtiska nozīme ir finanšu iniciatīvām, ar kurām atbalsta paaudžu nomaiņu. Turklāt lauku skolām un augstskolām nepieciešamas ciešākas saites ar tradicionālajām un mainīgajām prasmēm, kas nepieciešamas šādās teritorijās. |
| --- | --- |

1.11.

Visās programmās ir skaidri un stingri uzsvērta darbvietu saglabāšana un jaunu nodarbinātības iespēju radīšana lauku apgabalos, kā arī nozīme, kāda ir ieguldījumiem, zināšanu apmaiņai, apmācībai, konsultēšanai un ciešākām saitēm ar pētniecības iestādēm. Svarīgi ir pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt jaunus cilvēkus meklēt savu nākotni lauku apvidos, kā arī pasākumi, kas palīdzētu integrēt personas ar īpašām vajadzībām un personas ar fizisku vai garīgu invaliditāti. Būtiska nozīme ir finanšu iniciatīvām, ar kurām atbalsta paaudžu nomaiņu. Turklāt lauku skolām un augstskolām nepieciešamas ciešākas saites ar tradicionālajām un mainīgajām prasmēm, kas nepieciešamas šādās teritorijās.

| 1.12. | Svarīgi risināt pēctecības plānošanas jautājumu, LAP iespējas uzņēmējdarbības modeļu testēšanā integrējot ar valsts un reģionālajiem noteikumiem par aktīvu pārvedumiem. Komiteja atzinīgi vērtē darbaspēka mobilitāti, ja vienlaikus tiek nodrošināta kvalitatīva apmācība un darba tiesību ievērošana. |
| --- | --- |

1.12.

Svarīgi risināt pēctecības plānošanas jautājumu, LAP iespējas uzņēmējdarbības modeļu testēšanā integrējot ar valsts un reģionālajiem noteikumiem par aktīvu pārvedumiem. Komiteja atzinīgi vērtē darbaspēka mobilitāti, ja vienlaikus tiek nodrošināta kvalitatīva apmācība un darba tiesību ievērošana.

| 1.13. | Atsevišķa vērība jāvelta sieviešu ieguldījumam programmas sekmīgā īstenošanā, un tas jāatbalsta. Tam ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu nepārtrauktību lauku apvidos ne tikai lauksaimniecības produkcijas dažādošanas un pārstrādes ziņā, bet arī vietējās teritoriālās attīstības jomā, piedāvājot amatniecības un lauku tūrisma iespējas. Tas ir arī būtisks faktors, kas veicina inovāciju. |
| --- | --- |

1.13.

Atsevišķa vērība jāvelta sieviešu ieguldījumam programmas sekmīgā īstenošanā, un tas jāatbalsta. Tam ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu nepārtrauktību lauku apvidos ne tikai lauksaimniecības produkcijas dažādošanas un pārstrādes ziņā, bet arī vietējās teritoriālās attīstības jomā, piedāvājot amatniecības un lauku tūrisma iespējas. Tas ir arī būtisks faktors, kas veicina inovāciju.

| 1.14. | Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, kas paredzēti, lai uzlabotu vidi, tās ekosistēmas un kultūrainavas. Atbalsts pareizi marķētiem vietējiem produktiem, lauku tūrismam un maza apjoma un vietējām atjaunojamo energoresursu sistēmām sekmē ilgtspējīgu ekonomiku un sniedz ieguvumu vietējai kopienai. Lauku atjaunotne var notikt tikai tad, ja tās pamatā ir efektīvi, ienesīgi lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku uzņēmumi. Būs vajadzīgi papildu centieni, lai uzlabotu sapratni starp lauksaimniekiem un mežu īpašniekiem, kas ražo pārtiku vai atjaunojamas izejvielas un vides un atpūtas preces, no vienas puses, un patērētājiem, kuri ir arvien daudzveidīgāki Eiropas iedzīvotāji, no otras puses. |
| --- | --- |

1.14.

Komiteja atzinīgi vērtē pasākumus, kas paredzēti, lai uzlabotu vidi, tās ekosistēmas un kultūrainavas. Atbalsts pareizi marķētiem vietējiem produktiem, lauku tūrismam un maza apjoma un vietējām atjaunojamo energoresursu sistēmām sekmē ilgtspējīgu ekonomiku un sniedz ieguvumu vietējai kopienai. Lauku atjaunotne var notikt tikai tad, ja tās pamatā ir efektīvi, ienesīgi lauksaimniecības, mežsaimniecības un lauku uzņēmumi. Būs vajadzīgi papildu centieni, lai uzlabotu sapratni starp lauksaimniekiem un mežu īpašniekiem, kas ražo pārtiku vai atjaunojamas izejvielas un vides un atpūtas preces, no vienas puses, un patērētājiem, kuri ir arvien daudzveidīgāki Eiropas iedzīvotāji, no otras puses.

| 1.15. | Šajās programmās prioritātes ir risināt uzdevumus, ko rada klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, un otrādi. Komiteja atzinīgi vērtē projektus, kuru mērķis ir oglekļa uztveršana, ūdens un augsnes kvalitātes uzlabošana, emisiju samazināšana, ekosistēmu bagātināšana un aprites ekonomikas izveide. Uzlabojumiem jābūt ilgtermiņa, un tie zinātniski jānovērtē vairākās agrovides un citās programmās, kas integrētas ražošanā. |
| --- | --- |

1.15.

Šajās programmās prioritātes ir risināt uzdevumus, ko rada klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un mežsaimniecību, un otrādi. Komiteja atzinīgi vērtē projektus, kuru mērķis ir oglekļa uztveršana, ūdens un augsnes kvalitātes uzlabošana, emisiju samazināšana, ekosistēmu bagātināšana un aprites ekonomikas izveide. Uzlabojumiem jābūt ilgtermiņa, un tie zinātniski jānovērtē vairākās agrovides un citās programmās, kas integrētas ražošanā.

| 1.16. | Sociālās nevienlīdzības jautājumu risināšana ir atkarīga no plašāka valsts un ES finansējuma un politikas pasākumiem, tostarp labāka interneta, transporta un izglītības pakalpojumu nodrošināšanas. |
| --- | --- |

1.16.

Sociālās nevienlīdzības jautājumu risināšana ir atkarīga no plašāka valsts un ES finansējuma un politikas pasākumiem, tostarp labāka interneta, transporta un izglītības pakalpojumu nodrošināšanas.

| 1.17. | Ciematu ekonomikas un kopienu atjaunotnei ir būtiska nozīme, un LAP jāpārbauda arī no lauku iedzīvotāju iekļaušanas viedokļa. Aktīvs pilsoniskums un uzņēmējdarbība ir svarīgi faktori, kas veicina lauku apgabalu ilgtspēju. |
| --- | --- |

1.17.

Ciematu ekonomikas un kopienu atjaunotnei ir būtiska nozīme, un LAP jāpārbauda arī no lauku iedzīvotāju iekļaušanas viedokļa. Aktīvs pilsoniskums un uzņēmējdarbība ir svarīgi faktori, kas veicina lauku apgabalu ilgtspēju.

2.   Ievads

| 2.1. | Eiropas lauki ir visu Eiropas iedzīvotāju, ne tikai tur dzīvojošo un strādājošo, spēka avots. Tie nodrošina drošu pārtiku, kokmateriālus, minerālus un ūdens apgādi. Tajos mēs atrodam dzīvotņu daudzveidību, atjaunojamus energoresursus, atpūtas iespējas, vēsturiskas ainavas, amatniecību un galvenokārt cilvēkus ar daudzveidīgām prasmēm un daudzveidīgu kultūru. Aptuveni 115 miljoni ES iedzīvotāju (23 %) tiek uzskatīti par dzīvojošiem lauku apgabalos. |
| --- | --- |

2.1.

Eiropas lauki ir visu Eiropas iedzīvotāju, ne tikai tur dzīvojošo un strādājošo, spēka avots. Tie nodrošina drošu pārtiku, kokmateriālus, minerālus un ūdens apgādi. Tajos mēs atrodam dzīvotņu daudzveidību, atjaunojamus energoresursus, atpūtas iespējas, vēsturiskas ainavas, amatniecību un galvenokārt cilvēkus ar daudzveidīgām prasmēm un daudzveidīgu kultūru. Aptuveni 115 miljoni ES iedzīvotāju (23 %) tiek uzskatīti par dzīvojošiem lauku apgabalos.

| 2.2. | Tomēr lauku apgabali ievērojami atšķiras saimnieciskās labklājības un sociālās kohēzijas ziņā. Daži ir pārtikuši un dinamiski, citi – nestabili, mazapdzīvoti un sadalīti. Daudziem ir bagātīgi resursi, bet maz līdzekļu, un tos raksturo reta apdzīvotība un ierobežota piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tas īpaši attiecas uz tālākajiem reģioniem un kalnu reģioniem un salām. Neatslābstošs mūsdienu saimnieciskās un sociālās darbības pievilkšanas spēks ir mazās un lielās pilsētas. Tas apgrūtina valdības uzdevumu nodrošināt lauku kopienu ilgtspēju, īpaši tad, ja tiek īstenoti nepiemēroti risinājumi pilsētās. Mobilitāte un personu brīva pārvietošanās ir būtiski Eiropas Savienības principi. Tām tomēr ir nevēlamas sekas nabadzīgākajos lauku reģionos, jo pārāk daudz cilvēku, īpaši jaunieši, tos pamet, nekad neatgriežoties, cerībā uz labākām izredzēm dzīvē. |
| --- | --- |

2.2.

Tomēr lauku apgabali ievērojami atšķiras saimnieciskās labklājības un sociālās kohēzijas ziņā. Daži ir pārtikuši un dinamiski, citi – nestabili, mazapdzīvoti un sadalīti. Daudziem ir bagātīgi resursi, bet maz līdzekļu, un tos raksturo reta apdzīvotība un ierobežota piekļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tas īpaši attiecas uz tālākajiem reģioniem un kalnu reģioniem un salām. Neatslābstošs mūsdienu saimnieciskās un sociālās darbības pievilkšanas spēks ir mazās un lielās pilsētas. Tas apgrūtina valdības uzdevumu nodrošināt lauku kopienu ilgtspēju, īpaši tad, ja tiek īstenoti nepiemēroti risinājumi pilsētās. Mobilitāte un personu brīva pārvietošanās ir būtiski Eiropas Savienības principi. Tām tomēr ir nevēlamas sekas nabadzīgākajos lauku reģionos, jo pārāk daudz cilvēku, īpaši jaunieši, tos pamet, nekad neatgriežoties, cerībā uz labākām izredzēm dzīvē.

| 2.3. | Lai atjaunotu ticību lauku labklājībai, Eiropai ir vajadzīgs redzējums, kura pamatā ir zaļa izaugsme, aprites ekonomikas izvēršana, labāka izpratne par vietējo kopienu vajadzībām un viedāki atbalsta pakalpojumi. Šajā atzinumā tiek meklēta atbilde, kāpēc panākumi ir tik nevienādi un kādas ir patiesu uzlabojumu izredzes jaunās finansēšanas programmas darbības laikā. Vai mēs mācāmies attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības trīs pīlāriem, proti, saimniecisko, vides un sociālā taisnīguma pīlāru? Vai visiem iesaistītajiem ir patiesa atbildības un partnerības sajūta? |
| --- | --- |

2.3.

Lai atjaunotu ticību lauku labklājībai, Eiropai ir vajadzīgs redzējums, kura pamatā ir zaļa izaugsme, aprites ekonomikas izvēršana, labāka izpratne par vietējo kopienu vajadzībām un viedāki atbalsta pakalpojumi. Šajā atzinumā tiek meklēta atbilde, kāpēc panākumi ir tik nevienādi un kādas ir patiesu uzlabojumu izredzes jaunās finansēšanas programmas darbības laikā. Vai mēs mācāmies attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības trīs pīlāriem, proti, saimniecisko, vides un sociālā taisnīguma pīlāru? Vai visiem iesaistītajiem ir patiesa atbildības un partnerības sajūta?

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Dalībvalstis īsteno daudzus pasākumus, kas virzīti uz to, lai mainītu lauku un pilsētu saimniecisko iespēju līdzsvaru un stabilizētu sociālo kohēziju, un Eiropas Savienība ar KLP pirmā pīlāra (Regula (ES) Nr. 1307/2013) un otrā pīlāra (Regula (ES) Nr. 1305/2013) palīdzību, kā arī struktūrfondiem un kohēzijas fondiem ir nepārtraukti centusies apturēt lejupslīdi, tomēr ar ierobežotiem un mainīgiem panākumiem. Pašreizējais ES atbalsts lauku attīstībai, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013, pirms pārvietošanas starp pīlāriem tiek lēsts 95,6 miljardu euro apmērā, un tas ir 23 % no KLP budžeta. |
| --- | --- |

3.1.

Dalībvalstis īsteno daudzus pasākumus, kas virzīti uz to, lai mainītu lauku un pilsētu saimniecisko iespēju līdzsvaru un stabilizētu sociālo kohēziju, un Eiropas Savienība ar KLP pirmā pīlāra (Regula (ES) Nr. 1307/2013) un otrā pīlāra (Regula (ES) Nr. 1305/2013) palīdzību, kā arī struktūrfondiem un kohēzijas fondiem ir nepārtraukti centusies apturēt lejupslīdi, tomēr ar ierobežotiem un mainīgiem panākumiem. Pašreizējais ES atbalsts lauku attīstībai, ko finansē no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013, pirms pārvietošanas starp pīlāriem tiek lēsts 95,6 miljardu euro apmērā, un tas ir 23 % no KLP budžeta.

| 3.2. | Programmās 2014.–2020. gadam izmantota ilggadēja pieredze par to, kas darbojas un kas ne. Komisija atbalsta Eiropas Lauku attīstības tīklu (ELAT) un Eiropas Inovācijas partnerību lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI), lai veicinātu labu praksi un inovatīvus risinājumus, un EESK iesaka šo darbu pastiprināt visos līmeņos. Mācīties var arī no citu finansējuma sniedzēju pieredzes. |
| --- | --- |

3.2.

Programmās 2014.–2020. gadam izmantota ilggadēja pieredze par to, kas darbojas un kas ne. Komisija atbalsta Eiropas Lauku attīstības tīklu (ELAT) un Eiropas Inovācijas partnerību lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI), lai veicinātu labu praksi un inovatīvus risinājumus, un EESK iesaka šo darbu pastiprināt visos līmeņos. Mācīties var arī no citu finansējuma sniedzēju pieredzes.

| 3.3. | Kaut arī attiecīgie budžeta līdzekļi ir mazāki nekā dažos citos ES budžetos, tos var gudri izmantot un palielināt no valdības un citiem līdzfinansējuma avotiem. Programmām jāpapildina pirmā pīlāra resursi, un atbilstošos gadījumos tās jāsaista ar citām finansējuma plūsmām, pamatojoties uz tādu administratīvo infrastruktūru bez šķēršļiem, kas ļauj sniegt ātras atbildes pieteikuma iesniedzējiem, kuri konsultāciju veidā var saņemt arī atbalstu no specializētām aģentūrām un vietējām plānošanas iestādēm. |
| --- | --- |

3.3.

Kaut arī attiecīgie budžeta līdzekļi ir mazāki nekā dažos citos ES budžetos, tos var gudri izmantot un palielināt no valdības un citiem līdzfinansējuma avotiem. Programmām jāpapildina pirmā pīlāra resursi, un atbilstošos gadījumos tās jāsaista ar citām finansējuma plūsmām, pamatojoties uz tādu administratīvo infrastruktūru bez šķēršļiem, kas ļauj sniegt ātras atbildes pieteikuma iesniedzējiem, kuri konsultāciju veidā var saņemt arī atbalstu no specializētām aģentūrām un vietējām plānošanas iestādēm.

| 3.4. | Programmu komponenti ir elastīgi un pietiekami vietēja rakstura, lai ievērotu faktiskās kopienu vajadzības. LEADER modelis un vietējās rīcības grupas, kur tās ir visefektīvākās un visveiksmīgākās, nodrošina kopīgu atbildību un pozitīvus rezultātus. Visos projektos un iniciatīvās būtiska nozīme ir tam, lai visas ieinteresētās personas saņemtu tehnisko atbalstu, ko papildina konsultācijas un apmācība. |
| --- | --- |

3.4.

Programmu komponenti ir elastīgi un pietiekami vietēja rakstura, lai ievērotu faktiskās kopienu vajadzības. LEADER modelis un vietējās rīcības grupas, kur tās ir visefektīvākās un visveiksmīgākās, nodrošina kopīgu atbildību un pozitīvus rezultātus. Visos projektos un iniciatīvās būtiska nozīme ir tam, lai visas ieinteresētās personas saņemtu tehnisko atbalstu, ko papildina konsultācijas un apmācība.

| 3.5. | Tomēr visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošajiem apgabaliem ir grūti panākt reālus uzlabojumus no īstermiņa programmām, tā kā tiem nav uzņēmējdarbības resursu, to infrastruktūras ir vājas, to kopienu vadībai trūkst pieredzes un citi ieguldījumi tiem ir mazāk pieejami. Lai panāktu labāku teritoriālo kohēziju, šādiem apgabaliem vajadzētu pievērst lielāku uzmanību nekā iepriekšējā struktūrfondu un kohēzijas fondu finansējuma programmu 1. mērķa ietvaros. |
| --- | --- |

3.5.

Tomēr visnelabvēlīgākajā stāvoklī esošajiem apgabaliem ir grūti panākt reālus uzlabojumus no īstermiņa programmām, tā kā tiem nav uzņēmējdarbības resursu, to infrastruktūras ir vājas, to kopienu vadībai trūkst pieredzes un citi ieguldījumi tiem ir mazāk pieejami. Lai panāktu labāku teritoriālo kohēziju, šādiem apgabaliem vajadzētu pievērst lielāku uzmanību nekā iepriekšējā struktūrfondu un kohēzijas fondu finansējuma programmu 1. mērķa ietvaros.

| 3.6. | Komisija šim laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir publicējusi jaunas finanšu regulas, kas pārvaldes iestādēm un uzraudzības komitejām būtu skaidri jāsaprot un jāīsteno, nepalielinot birokrātisko slogu projektu iesniedzējiem. Šajā sakarā Eiropas Savienības Revīzijas palāta ziņojumos (2) par 2007.–2013. gada plānošanas periodu un tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam ir izvirzījusi priekšlikumus, kā nodrošināt lielāko pievienoto vērtību ieguldītajiem līdzekļiem. |
| --- | --- |

3.6.

Komisija šim laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir publicējusi jaunas finanšu regulas, kas pārvaldes iestādēm un uzraudzības komitejām būtu skaidri jāsaprot un jāīsteno, nepalielinot birokrātisko slogu projektu iesniedzējiem. Šajā sakarā Eiropas Savienības Revīzijas palāta ziņojumos (2) par 2007.–2013. gada plānošanas periodu un tiesisko regulējumu 2014.–2020. gadam ir izvirzījusi priekšlikumus, kā nodrošināt lielāko pievienoto vērtību ieguldītajiem līdzekļiem.

| 3.7. | Neraugoties uz solījumiem par vienkāršošanu, daudzu programmu sagatavošanas un apstiprināšanas process ir nopietni kavējies. Komiteja izsaka dziļu nožēlu par minēto faktu, ņemot vērā satraucošo stāvokli daudzos visnabadzīgākajos lauku apgabalos un šo programmu mērķi steidzami palīdzēt risināt tādas problēmas kā zems ienākumu līmenis, jauniešu bezdarbs, slikta sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte un klimata pārmaiņu ietekme. 2015. gada maijā vēl nebija apstiprināti 57 % programmu (3), lai gan ir cerība, ka procesu varētu noslēgt līdz gada beigām. |
| --- | --- |

3.7.

Neraugoties uz solījumiem par vienkāršošanu, daudzu programmu sagatavošanas un apstiprināšanas process ir nopietni kavējies. Komiteja izsaka dziļu nožēlu par minēto faktu, ņemot vērā satraucošo stāvokli daudzos visnabadzīgākajos lauku apgabalos un šo programmu mērķi steidzami palīdzēt risināt tādas problēmas kā zems ienākumu līmenis, jauniešu bezdarbs, slikta sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte un klimata pārmaiņu ietekme. 2015. gada maijā vēl nebija apstiprināti 57 % programmu (3), lai gan ir cerība, ka procesu varētu noslēgt līdz gada beigām.

4.   Apspriešanās un ieinteresēto personu iesaiste

| 4.1. | EESK uzsver, ka ir ļoti svarīgi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu. Komiteja uzsver īpašo nozīmi, kāda ir 5. pantam par partnerību un daudzlīmeņu pārvaldību, kurā noteikts, ka partnerībā iesaista citas publiskās iestādes, ekonomiskos un sociālos partnerus un citas struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību. Tāpēc, sagatavojot partnerattiecību nolīgumus un īstenojot programmas, Komisijai būtu jāuzrauga, kā regula tiek piemērota, arī piedaloties programmu uzraudzības komitejās. |
| --- | --- |

4.1.

EESK uzsver, ka ir ļoti svarīgi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu. Komiteja uzsver īpašo nozīmi, kāda ir 5. pantam par partnerību un daudzlīmeņu pārvaldību, kurā noteikts, ka partnerībā iesaista citas publiskās iestādes, ekonomiskos un sociālos partnerus un citas struktūras, kas pārstāv pilsonisko sabiedrību. Tāpēc, sagatavojot partnerattiecību nolīgumus un īstenojot programmas, Komisijai būtu jāuzrauga, kā regula tiek piemērota, arī piedaloties programmu uzraudzības komitejās.

| 4.2. | Šajā atzinumā aplūkots līdzdalības līmenis lauku attīstības programmu sagatavošanā, lai gan atzinuma secinājumus ierobežo apstiprināto programmu nelielais skaits un šaurais ģeogrāfiskais aptvērums. Ir notikušas trīs uzklausīšanas sēdes (4), un plašākam lokam ir bijusi izsūtīta anketa. Pirmās atbildes norādīja, ka līdzdalības līmenis dažādās teritorijās atšķiras, bet salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām publisko iestāžu un nevalstisko organizāciju līdzdalības process ir labāks, nobriedušāks. Tomēr ir nepieciešami lielāki centieni labas līdzdalības prakses izplatīšanā, nepārtraukta dialoga izveidošanai arī vairāk izmantojot sakaru tehnoloģijas. Dažādās dalībvalstīs un reģionos dialogs ievērojami atšķiras. Partnerattiecību nolīgumi var būt tikai formāli, SVVA metodoloģija ir pieņemta tikai dažās teritorijās, un patiešām iekļaujoša apspriešana beidzas tuvāk procesa sākumam, nevis tā beigām (5). Labas prakses piemēri pastāv, un bieži tie atrodami tad, ja līdzīga līdzdalība ir devusi labus rezultātus citu politikas iniciatīvu gadījumā (6). |
| --- | --- |

4.2.

Šajā atzinumā aplūkots līdzdalības līmenis lauku attīstības programmu sagatavošanā, lai gan atzinuma secinājumus ierobežo apstiprināto programmu nelielais skaits un šaurais ģeogrāfiskais aptvērums. Ir notikušas trīs uzklausīšanas sēdes (4), un plašākam lokam ir bijusi izsūtīta anketa. Pirmās atbildes norādīja, ka līdzdalības līmenis dažādās teritorijās atšķiras, bet salīdzinājumā ar iepriekšējām programmām publisko iestāžu un nevalstisko organizāciju līdzdalības process ir labāks, nobriedušāks. Tomēr ir nepieciešami lielāki centieni labas līdzdalības prakses izplatīšanā, nepārtraukta dialoga izveidošanai arī vairāk izmantojot sakaru tehnoloģijas. Dažādās dalībvalstīs un reģionos dialogs ievērojami atšķiras. Partnerattiecību nolīgumi var būt tikai formāli, SVVA metodoloģija ir pieņemta tikai dažās teritorijās, un patiešām iekļaujoša apspriešana beidzas tuvāk procesa sākumam, nevis tā beigām (5). Labas prakses piemēri pastāv, un bieži tie atrodami tad, ja līdzīga līdzdalība ir devusi labus rezultātus citu politikas iniciatīvu gadījumā (6).

| 4.3. | Valdības pašas vien nevar panākt īstas pārmaiņas, kas nepieciešamas lauku apvidu reģenerācijai. Tās var nodrošināt tiesisko pamatu un plānošanu, demokrātisko pārskatatbildību, labākus sabiedriskos pakalpojumus un katalizatorfinansējumu. Tomēr galvenokārt tie ir privātie uzņēmumi, kvalificēti darbinieki un sociālie un kopienas uzņēmumi, kas sniedz ieguvumus cilvēkiem un videi. Lai vēlētos ieguldīt laiku un resursus, cilvēkiem jābūt pārliecinātiem, ka ir iespējams kopējs redzējums par labāku lauku nākotni un tam netraucē lēni pieteikšanās procesi. |
| --- | --- |

4.3.

Valdības pašas vien nevar panākt īstas pārmaiņas, kas nepieciešamas lauku apvidu reģenerācijai. Tās var nodrošināt tiesisko pamatu un plānošanu, demokrātisko pārskatatbildību, labākus sabiedriskos pakalpojumus un katalizatorfinansējumu. Tomēr galvenokārt tie ir privātie uzņēmumi, kvalificēti darbinieki un sociālie un kopienas uzņēmumi, kas sniedz ieguvumus cilvēkiem un videi. Lai vēlētos ieguldīt laiku un resursus, cilvēkiem jābūt pārliecinātiem, ka ir iespējams kopējs redzējums par labāku lauku nākotni un tam netraucē lēni pieteikšanās procesi.

| 4.4. | Lai gūtu panākumus, ekonomikas jomas un sociālajiem partneriem vajadzīgi resursi pastāvīgam darbam ar saviem locekļiem un valdībām. Plāniem atšķiroties un mainoties, jābūt lielākai līdzatbildības apziņai par politiku un īstenošanu. Uzraudzības komitejām jābūt tādām, kuru locekļi pārstāv plašu sabiedrību, ir labi informēti un spēj veikt efektīvas pārbaudes. EESK apņemas palīdzēt attīstīties labākiem tādu partnerattiecību modeļiem, kurās iesaistīti pilsoniskās sabiedrības un sociālie partneri (7). |
| --- | --- |

4.4.

Lai gūtu panākumus, ekonomikas jomas un sociālajiem partneriem vajadzīgi resursi pastāvīgam darbam ar saviem locekļiem un valdībām. Plāniem atšķiroties un mainoties, jābūt lielākai līdzatbildības apziņai par politiku un īstenošanu. Uzraudzības komitejām jābūt tādām, kuru locekļi pārstāv plašu sabiedrību, ir labi informēti un spēj veikt efektīvas pārbaudes. EESK apņemas palīdzēt attīstīties labākiem tādu partnerattiecību modeļiem, kurās iesaistīti pilsoniskās sabiedrības un sociālie partneri (7).

5.   Tikai ielāpi vai ilgtermiņa atlabšana?

| 5.1. | Uzklausīšanas sēdēs (8) Briselē un Ziemeļvelsā apstiprinājās, ka programmas ietver mērķus attiecībā uz rezultātiem. Lai panāktu īstu progresu un pievienoto vērtību no ieguldītajiem līdzekļiem, šie mērķi Komisijai, uzraudzības komitejām un ieinteresētajām pusēm būtu periodiski jāizvērtē. Tāpat būtu nepieciešams arī pētījums par to, vai līdzekļu pārvietošana starp pīlāriem ir bijusi lietderīga vai arī veicinājusi ģeogrāfisko un konkurences izkropļojumu izplatīšanos. |
| --- | --- |

5.1.

Uzklausīšanas sēdēs (8) Briselē un Ziemeļvelsā apstiprinājās, ka programmas ietver mērķus attiecībā uz rezultātiem. Lai panāktu īstu progresu un pievienoto vērtību no ieguldītajiem līdzekļiem, šie mērķi Komisijai, uzraudzības komitejām un ieinteresētajām pusēm būtu periodiski jāizvērtē. Tāpat būtu nepieciešams arī pētījums par to, vai līdzekļu pārvietošana starp pīlāriem ir bijusi lietderīga vai arī veicinājusi ģeogrāfisko un konkurences izkropļojumu izplatīšanos.

| 5.2. | Ir noteikti trīs ilgtspējīgas attīstības temati, kas jāizvērtē: uzņēmējdarbības kultūra un nodarbinātība, vide un sociālā iekļaušana. |
| --- | --- |

5.2.

Ir noteikti trīs ilgtspējīgas attīstības temati, kas jāizvērtē: uzņēmējdarbības kultūra un nodarbinātība, vide un sociālā iekļaušana.

Uzņēmējdarbības kultūra un nodarbinātība

| 5.3. | Kaut gan KLP budžetu samazina, Komisija izvirza arvien vairāk papildu prasību attiecībā uz atbilstību pirmā pīlāra maksājumu saņemšanai. Tāpēc ir pilnīgi nepieciešams, lai ar LAP atbalstītu investīcijas, kas virzītas uz konkurētspējīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari, ietverot produktus ar lielāku pievienoto vērtību, labāku tirgvedību, īsu piegādes ķēžu nostiprināšanu, zīmolradi un zināšanu apmaiņu. Universitātēm un augstākās izglītības iestādēm ir liela nozīme savos reģionos un vismazāk attīstīto reģionu atbalstīšanā, izmantojot mērķsadarbību un darbaudzināšanu. Tām vajadzētu sadarboties ar pastāvošajiem lauksaimnieku un lauku konsultāciju dienestiem, lai ES pētniecības fondus izmantotu īpašu vietējo vajadzību risināšanai. LAP jābūt tiltam, kas izveido saikni starp pieteikumu iesniedzējiem un Eiropas Investīciju fondu un programmu “Apvārsnis 2020”, palīdzot zinātni piemērot lauksaimniecības un lauku vajadzībām. Lai gan to tieši nefinansē no LAP, nākamo paaudžu attiecīgo uzņēmējdarbības vajadzību risināšanā skaidra loma ir skolām, jo īpaši lauku apgabalos. Lauku saimniecību atvērto durvju dienām, darba praksei un māceklībai, ko finansē no citām shēmām, ir būtiska nozīme labi kvalificēta darbaspēka stimulēšanā (9). Formālajām un neformālajām mācībām jābūt profesionāli orientētām, saistītām ar uzņēmējdarbību un, kur iespējams, pieejamām vietējā līmenī (10). |
| --- | --- |

5.3.

Kaut gan KLP budžetu samazina, Komisija izvirza arvien vairāk papildu prasību attiecībā uz atbilstību pirmā pīlāra maksājumu saņemšanai. Tāpēc ir pilnīgi nepieciešams, lai ar LAP atbalstītu investīcijas, kas virzītas uz konkurētspējīgu lauksaimniecības un mežsaimniecības nozari, ietverot produktus ar lielāku pievienoto vērtību, labāku tirgvedību, īsu piegādes ķēžu nostiprināšanu, zīmolradi un zināšanu apmaiņu. Universitātēm un augstākās izglītības iestādēm ir liela nozīme savos reģionos un vismazāk attīstīto reģionu atbalstīšanā, izmantojot mērķsadarbību un darbaudzināšanu. Tām vajadzētu sadarboties ar pastāvošajiem lauksaimnieku un lauku konsultāciju dienestiem, lai ES pētniecības fondus izmantotu īpašu vietējo vajadzību risināšanai. LAP jābūt tiltam, kas izveido saikni starp pieteikumu iesniedzējiem un Eiropas Investīciju fondu un programmu “Apvārsnis 2020”, palīdzot zinātni piemērot lauksaimniecības un lauku vajadzībām. Lai gan to tieši nefinansē no LAP, nākamo paaudžu attiecīgo uzņēmējdarbības vajadzību risināšanā skaidra loma ir skolām, jo īpaši lauku apgabalos. Lauku saimniecību atvērto durvju dienām, darba praksei un māceklībai, ko finansē no citām shēmām, ir būtiska nozīme labi kvalificēta darbaspēka stimulēšanā (9). Formālajām un neformālajām mācībām jābūt profesionāli orientētām, saistītām ar uzņēmējdarbību un, kur iespējams, pieejamām vietējā līmenī (10).

| 5.4. | Lauksaimniecības un mežsaimniecības uzņēmumi attīstās dinamiskā ekonomikas vidē, ko raksturo globalizācija, straujš tehnoloģisks progress un arvien lielākas sabiedrības prasības. Inovācija ir būtisks efektivitātes un lauksaimnieku un mežu īpašnieku konkurētspējas saglabāšanas faktors. Jaunizveidotās Eiropas Inovācijas partnerības (EIP–AGRI) ir vērtīgs instruments, kas ātri un plaši jāievieš. Lai mobilizētos un atvieglotu inovāciju, nepieciešami saskaņoti finansēšanas noteikumi. |
| --- | --- |

5.4.

Lauksaimniecības un mežsaimniecības uzņēmumi attīstās dinamiskā ekonomikas vidē, ko raksturo globalizācija, straujš tehnoloģisks progress un arvien lielākas sabiedrības prasības. Inovācija ir būtisks efektivitātes un lauksaimnieku un mežu īpašnieku konkurētspējas saglabāšanas faktors. Jaunizveidotās Eiropas Inovācijas partnerības (EIP–AGRI) ir vērtīgs instruments, kas ātri un plaši jāievieš. Lai mobilizētos un atvieglotu inovāciju, nepieciešami saskaņoti finansēšanas noteikumi.

| 5.5. | Garantija jauniešiem un tai līdzīgas shēmas lauku apgabalos ir jāsaista ar LAP iniciatīvām, sniedzot iespēju progresam un tālejošiem mērķiem. Būtiski svarīgs ir atbalsts ieguldījumiem mācībām jaunajiem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem. Projektiem, kas paredzēti jauniešu atbalstam un viņu noturēšanai lauku apgabalos, jābūt augstākajai prioritātei. Jaunieši būtu jāmudina uzņemties atbildību par viņu atbalstam paredzētajiem pasākumiem. Lauku apgabaliem nepieciešama labāka pēctecības plānošanas sistēma (11), kas būtu juridiski taisnīga, pieejama un stimulētu tādu pārņemšanu no paaudzes paaudzē, kas ilgtspējīgi var apvienot jaunību ar pieredzi. |
| --- | --- |

5.5.

Garantija jauniešiem un tai līdzīgas shēmas lauku apgabalos ir jāsaista ar LAP iniciatīvām, sniedzot iespēju progresam un tālejošiem mērķiem. Būtiski svarīgs ir atbalsts ieguldījumiem mācībām jaunajiem lauksaimniekiem un jaunpienācējiem. Projektiem, kas paredzēti jauniešu atbalstam un viņu noturēšanai lauku apgabalos, jābūt augstākajai prioritātei. Jaunieši būtu jāmudina uzņemties atbildību par viņu atbalstam paredzētajiem pasākumiem. Lauku apgabaliem nepieciešama labāka pēctecības plānošanas sistēma (11), kas būtu juridiski taisnīga, pieejama un stimulētu tādu pārņemšanu no paaudzes paaudzē, kas ilgtspējīgi var apvienot jaunību ar pieredzi.

| 5.6. | Sieviešu nozīme lauksaimniecībā ir pilnībā atzīta. Viņu ieguldījums lauku projektu izstrādē un īstenošanā ir nepārvērtējams un, kā apliecina pieredze Somijā, mērķtiecīgas konsultācijas ļauj atbrīvot uzņēmējdarbības potenciālu (12). |
| --- | --- |

5.6.

Sieviešu nozīme lauksaimniecībā ir pilnībā atzīta. Viņu ieguldījums lauku projektu izstrādē un īstenošanā ir nepārvērtējams un, kā apliecina pieredze Somijā, mērķtiecīgas konsultācijas ļauj atbrīvot uzņēmējdarbības potenciālu (12).

| 5.7. | Lauku tūrisms, amatnieku izstrādājumi un atpūtas un veselības stiprināšanas iniciatīvu sekmēšanas pasākumi ir atbalstāmi, tāpat kā festivālu, izrāžu, piemēram, tādu kā Royal Welsh vai zaļā nedēļa Berlīnē, reklāmas pasākumi. Pilsētas un lauku atkaliesaistīšana mainīgā plurālistiskā Eiropā ir neatņemami svarīga lauku uzņēmumiem un patērētājiem, kā arī labākai piekļuvei platjoslas interneta pakalpojumiem. Amatniecības, lauksaimniecības, tūrisma, tirdzniecības nozarei un lauku rajoniem lielas iespējas rodas, izveidojot reģionālās vērtību ķēdes (13). EESK atbalsta ierosināto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un tā izmantošanu lauku projektu atbalstam. |
| --- | --- |

5.7.

Lauku tūrisms, amatnieku izstrādājumi un atpūtas un veselības stiprināšanas iniciatīvu sekmēšanas pasākumi ir atbalstāmi, tāpat kā festivālu, izrāžu, piemēram, tādu kā Royal Welsh vai zaļā nedēļa Berlīnē, reklāmas pasākumi. Pilsētas un lauku atkaliesaistīšana mainīgā plurālistiskā Eiropā ir neatņemami svarīga lauku uzņēmumiem un patērētājiem, kā arī labākai piekļuvei platjoslas interneta pakalpojumiem. Amatniecības, lauksaimniecības, tūrisma, tirdzniecības nozarei un lauku rajoniem lielas iespējas rodas, izveidojot reģionālās vērtību ķēdes (13). EESK atbalsta ierosināto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un tā izmantošanu lauku projektu atbalstam.

Vide

| 5.8. | Klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un mežsaimniecību tika skatīta vienā no atzinumiem (14). Viens no risinājumiem, kā palielināt ražošanu, izmantojot mazāk resursu, un uzlabot noturību pret klimata pārmaiņām, ir atbalsts lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares ilgtspējīgai intensifikācijai. Mūsdienīgajā zemes izmantošanā tiek mudināts izstrādāt seku mazināšanas pasākumus, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām un palielinātu bioloģisko daudzveidību, īpaši ar agrovides shēmu palīdzību (15). Jāatbalsta otrreizēja pārstrāde un aprites ekonomika (16), turklāt atjaunojamie energoresursi (17) ir liela lauku vērtība, un, ja tajos iegulda pārdomāti, to pozitīvais ieguldījums saimnieciskā, sociālā un vides ziņā būs arvien ievērojamāks. Šajā jomā pastāv reāla iespēja kopienām uzņemties iniciatīvu un veikt ieguldījumus, ja var īstenot tehnoloģiskus uzlabojumus saistībā ar uzglabāšanu, loģistiku un infrastruktūru. |
| --- | --- |

5.8.

Klimata pārmaiņu ietekme uz lauksaimniecību un mežsaimniecību tika skatīta vienā no atzinumiem (14). Viens no risinājumiem, kā palielināt ražošanu, izmantojot mazāk resursu, un uzlabot noturību pret klimata pārmaiņām, ir atbalsts lauksaimniecības un mežsaimniecības nozares ilgtspējīgai intensifikācijai. Mūsdienīgajā zemes izmantošanā tiek mudināts izstrādāt seku mazināšanas pasākumus, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām un palielinātu bioloģisko daudzveidību, īpaši ar agrovides shēmu palīdzību (15). Jāatbalsta otrreizēja pārstrāde un aprites ekonomika (16), turklāt atjaunojamie energoresursi (17) ir liela lauku vērtība, un, ja tajos iegulda pārdomāti, to pozitīvais ieguldījums saimnieciskā, sociālā un vides ziņā būs arvien ievērojamāks. Šajā jomā pastāv reāla iespēja kopienām uzņemties iniciatīvu un veikt ieguldījumus, ja var īstenot tehnoloģiskus uzlabojumus saistībā ar uzglabāšanu, loģistiku un infrastruktūru.

| 5.9. | EESK norāda, ka ir svarīgi, lai agrovides jomā veiktie klimata pasākumi papildinātu pirmā pīlāra ekoloģizāciju. Mērķtiecīga palīdzība, kuras pamatā ir tādi specifiski kritēriji kā teritorijas, kas pakļautas erozijas riskam, zemes dzīvotņu grupējumi, ūdens sateces vietas, un atbalsts sugām, kuru pārvaldībai nepieciešamas īpašas metodes, ir lietderīga. Tomēr atbilstības prasības nedrīkst kļūt par papildu slogu. Progresa mērīšanai ir vajadzīgas precīzas zinātniskas pamatprasības, vienlaikus saprotot, ka patiesi uzlabojumi iespējami tikai ilgākā laika periodā (18). |
| --- | --- |

5.9.

EESK norāda, ka ir svarīgi, lai agrovides jomā veiktie klimata pasākumi papildinātu pirmā pīlāra ekoloģizāciju. Mērķtiecīga palīdzība, kuras pamatā ir tādi specifiski kritēriji kā teritorijas, kas pakļautas erozijas riskam, zemes dzīvotņu grupējumi, ūdens sateces vietas, un atbalsts sugām, kuru pārvaldībai nepieciešamas īpašas metodes, ir lietderīga. Tomēr atbilstības prasības nedrīkst kļūt par papildu slogu. Progresa mērīšanai ir vajadzīgas precīzas zinātniskas pamatprasības, vienlaikus saprotot, ka patiesi uzlabojumi iespējami tikai ilgākā laika periodā (18).

| 5.10. | Eiropas lauku ainava galvenokārt ir cilvēka darbības rezultāts, to veidojot daudzām paaudzēm, lai sev nodrošinātu vajadzīgo pārtiku, kokmateriālus un patvērumu. Eiropas iedzīvotāji tās daudzveidību augsti vērtē. LAP programmām ir jāapliecina sava loma šādu kultūrainavu ilgtspējas nodrošināšanā, veicinot prasmju nodošanu un tādu pārredzami finansētu darbību laukos, kas palīdz saglabāt šo vērtīgo mozaīku. |
| --- | --- |

5.10.

Eiropas lauku ainava galvenokārt ir cilvēka darbības rezultāts, to veidojot daudzām paaudzēm, lai sev nodrošinātu vajadzīgo pārtiku, kokmateriālus un patvērumu. Eiropas iedzīvotāji tās daudzveidību augsti vērtē. LAP programmām ir jāapliecina sava loma šādu kultūrainavu ilgtspējas nodrošināšanā, veicinot prasmju nodošanu un tādu pārredzami finansētu darbību laukos, kas palīdz saglabāt šo vērtīgo mozaīku.

Sociālā iekļaušana

| 5.11. | Netaisnību lauku vidē ir grūti definēt un apkarot. Kā minēts iepriekš, apdzīvotība laukos ir nevienmērīga, tajos ir mazs iedzīvotāju skaits, iedzīvotāju sadalījums vecuma ziņā ir nevienmērīgs, transporta, veselības aprūpes sabiedriskie pakalpojumi un sociālie pakalpojumi nav pietiekami. Runa ir par zemiem ienākumiem, izolētību, sliktas kvalitātes mājokļiem un tehnoloģiskajiem pakalpojumiem. Dažos apgabalos īpaša problēma ir slikta attieksme pret darba ņēmējiem un viņu ekspluatēšana (19), īpaši tas attiecas uz migrantiem, kuriem jāvelta īpaša uzmanība, lai viņiem palīdzētu integrēties un piekļūt atbilstošai arodapmācībai. |
| --- | --- |

5.11.

Netaisnību lauku vidē ir grūti definēt un apkarot. Kā minēts iepriekš, apdzīvotība laukos ir nevienmērīga, tajos ir mazs iedzīvotāju skaits, iedzīvotāju sadalījums vecuma ziņā ir nevienmērīgs, transporta, veselības aprūpes sabiedriskie pakalpojumi un sociālie pakalpojumi nav pietiekami. Runa ir par zemiem ienākumiem, izolētību, sliktas kvalitātes mājokļiem un tehnoloģiskajiem pakalpojumiem. Dažos apgabalos īpaša problēma ir slikta attieksme pret darba ņēmējiem un viņu ekspluatēšana (19), īpaši tas attiecas uz migrantiem, kuriem jāvelta īpaša uzmanība, lai viņiem palīdzētu integrēties un piekļūt atbilstošai arodapmācībai.

| 5.12. | LESD 39. pantā noteikts, ka viens no svarīgākajiem KLP mērķiem ir pietiekami augsts dzīves līmenis lauku iedzīvotājiem, palielinot ražīgumu, veicinot tehnisko attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas ilgtspējīgu attīstību un ražošanas faktoru optimālu izmantojumu. LESD paredzēti noteikumi, kas ļauj KLP izstrādē ņemt vērā lauksaimnieciskās darbības īpašo raksturu, kurš izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauksaimniecības reģioniem. |
| --- | --- |

5.12.

LESD 39. pantā noteikts, ka viens no svarīgākajiem KLP mērķiem ir pietiekami augsts dzīves līmenis lauku iedzīvotājiem, palielinot ražīgumu, veicinot tehnisko attīstību un panākot lauksaimniecības ražošanas ilgtspējīgu attīstību un ražošanas faktoru optimālu izmantojumu. LESD paredzēti noteikumi, kas ļauj KLP izstrādē ņemt vērā lauksaimnieciskās darbības īpašo raksturu, kurš izriet no lauksaimniecības sociālās struktūras un no strukturālajām un dabiskajām atšķirībām starp dažādiem lauksaimniecības reģioniem.

| 5.13. | Lauku attīstības programmas palīdz radīt un nostiprināt tiešās un netiešās darbvietas lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozarē, kā arī – mazākā mērā – veicināt ekonomikas dažādošanu lauku apvidos. Tomēr reāli reģionālās attīstības programmas var dot tikai ierobežotu ieguldījumu strukturālu problēmu risināšanā un nepilnību pārvarēšanā sabiedrisko pakalpojumu jomā lauku apvidos. |
| --- | --- |

5.13.

Lauku attīstības programmas palīdz radīt un nostiprināt tiešās un netiešās darbvietas lauksaimniecības un lauksaimniecības pārtikas nozarē, kā arī – mazākā mērā – veicināt ekonomikas dažādošanu lauku apvidos. Tomēr reāli reģionālās attīstības programmas var dot tikai ierobežotu ieguldījumu strukturālu problēmu risināšanā un nepilnību pārvarēšanā sabiedrisko pakalpojumu jomā lauku apvidos.

| 5.14. | Nepieciešami arī citi valdības budžeta līdzekļi un politikas pasākumi, kas pārbaudīti lauku vidē vai, vēl labāk, īpaši paredzēti lauku problēmu risināšanai; tādi pasākumi ietver sabiedriskā transporta sistēmas, mājokļu energoefektivitātes nosacījumus un pārkvalificēšanās iespējas, lai sekmētu inovāciju. Lauku attīstības programmas tomēr būtu jāvērtē arī pēc to ieguldījuma sociālā taisnīguma nodrošināšanā, izmantojot rādītājus, kas paredzēti ES tiesību aktos, un citus rādītājus, kuri būtu iekļaujami efektīvāka novērtējuma veikšanai, piemēram, rādītājus, kas veicina sociālos uzņēmumus un sociālās lauksaimniecības projektus, kuri palīdz risināt ar invaliditāti saistītās problēmas, radīt darbvietas un izmantot pamestas lauksaimnieciskas zemes un ēkas. Daudz vairāk pūļu jāvelta tam, lai atbalstītu lauku cilvēku ar invaliditāti pilnvērtīgāku iesaistīšanu vietējās sabiedrības dzīvē. |
| --- | --- |

5.14.

Nepieciešami arī citi valdības budžeta līdzekļi un politikas pasākumi, kas pārbaudīti lauku vidē vai, vēl labāk, īpaši paredzēti lauku problēmu risināšanai; tādi pasākumi ietver sabiedriskā transporta sistēmas, mājokļu energoefektivitātes nosacījumus un pārkvalificēšanās iespējas, lai sekmētu inovāciju. Lauku attīstības programmas tomēr būtu jāvērtē arī pēc to ieguldījuma sociālā taisnīguma nodrošināšanā, izmantojot rādītājus, kas paredzēti ES tiesību aktos, un citus rādītājus, kuri būtu iekļaujami efektīvāka novērtējuma veikšanai, piemēram, rādītājus, kas veicina sociālos uzņēmumus un sociālās lauksaimniecības projektus, kuri palīdz risināt ar invaliditāti saistītās problēmas, radīt darbvietas un izmantot pamestas lauksaimnieciskas zemes un ēkas. Daudz vairāk pūļu jāvelta tam, lai atbalstītu lauku cilvēku ar invaliditāti pilnvērtīgāku iesaistīšanu vietējās sabiedrības dzīvē.

| 5.15. | Kopienas solidaritātes stiprināšanā būtiska nozīme ir ciemiem. Ciematu atjaunošana, sekmējot mazu uzņēmumu un sociālu uzņēmumu darbību, kuru atbalsta ar labdarību un brīvprātīgo darbību, būtu jāizvirza par kopienu stiprināšanas prioritāti (20); tādu piemēru ir sniegusi Somija, un tādas prioritātes ir izvirzītas, piemēram, Velsas LAP (21). |
| --- | --- |

5.15.

Kopienas solidaritātes stiprināšanā būtiska nozīme ir ciemiem. Ciematu atjaunošana, sekmējot mazu uzņēmumu un sociālu uzņēmumu darbību, kuru atbalsta ar labdarību un brīvprātīgo darbību, būtu jāizvirza par kopienu stiprināšanas prioritāti (20); tādu piemēru ir sniegusi Somija, un tādas prioritātes ir izvirzītas, piemēram, Velsas LAP (21).

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Informatīvs ziņojums “KLP īstenošanas kārtība”, EESC-2015-01409.

1

(2)  Īpašie ziņojumi 22/2014, 23/2014, 4/2015, 5/2015.

2

(3)  Eiropas Komisijas 2015. gada 26. maija paziņojums presei “Vēl 24 lauku attīstības programmu pieņemšana, lai atbalstītu ES lauksaimniecības nozari un lauku apgabalus”.

3

(4)  13. aprīlī Briselē, 21. maijā Bengorā Ziemeļvelsā un 2015. gada 9. jūnijā Helsinkos.

4

(5)  Atzinums “Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām” (OV C 383, 17.11.2015., 57. lpp.).

5

(6)  Velsā vērojams apspriešanās procesu briedums, pateicoties konstitucionālām saistībām likumā par decentralizētu pārvaldību, ar kuru tiek veicināta ilgtspējīga attīstība un paredzētas partnerattiecības ar brīvprātīgā darba sektoru.

6

(7)  Lisabonas līguma 11. pants un Sociālā platformas 2015. gada marta Rīgas deklarācija.

7

(8)  Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Velsas Lauksaimniecības akadēmija ir labs vadības apmācības piemērs.

9

(10)  Atzinums par tematu “Profesionālā tālākizglītība un apmācība lauku rajonos”, NAT/650 (vēl nav publicēts OV).

10

(11)  Malcolm Thomas veiktais pārskats Velsā.

11

Malcolm Thomas

(12)  Atzinums “Sieviešu kā attīstības un inovāciju modeļa veicinātāju loma lauksaimniecībā un lauku rajonos” (OV C 299, 4.10.2012., 29. lpp.).

12

(13)  Atzinums “Lauksaimniecība un amatniecība” (OV C 143, 22.5.2012., 35. lpp.).

13

(14)  Atzinums “Klimata un enerģētikas politikas ietekme uz lauksaimniecību un mežsaimniecību” (OV C 291, 4.9.2015., 1. lpp.).

14

(15)  Glastir (Velsa), Stewardship (Anglija), Glas (Īrija), Kulep (Bavārija).

15

Glastir

Stewardship

Glas

Kulep

(16)  Atzinums “Zaļā ekonomika” (OV C 230, 14.7.2015., 99. lpp.) un atzinums “Radošuma, komercprasmju apguves un mobilitātes veicināšana izglītības un apmācības jomā” (OV C 332, 8.10.2015., 20. lpp.).

16

(17)  EESK pētījums par tematu “Pilsoniskās sabiedrības loma ES Atjaunojamo energoresursu direktīvas īstenošanā”, galīgais ziņojums, EESC- 2014-04780.

17

(18)  Skatīt Bengoras Universitātes sniegtos datus (uzklausīšanas sēdes 2015. gada 21. maijā Bengorā).

18

(19)  Atzinums “Pārrobežu darbaspēks lauksaimniecībā” (OV C 120, 16.5.2008., 19. lpp.).

19

(20)  Velsas Brīvprātīgo darbības padomes Aktīvas iekļaušanas fonds (Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund) un SOS ciemats – Lielā loterija – Velsa, WCVA.

20

Wales Council for Voluntary Action – Active Inclusion Fund

WCVA

(21)  Velsas LAP (MO7).

21

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/97 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/97

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme no lauksaimniecības attīstības viedokļa un ES lauksaimniecība pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/15)

| Ziņotājs: | Volker PETERSEN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Volker PETERSEN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2015. gada 19. februārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu:

“Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme no lauksaimniecības attīstības viedokļa un ES lauksaimniecība pasaules pārtikas nodrošinājuma kontekstā”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 13. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 179 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | KLP attiecībā uz tās tirgus un cenu politiku lielā mērā ir liberalizēta. ES lauksaimniecības tirgus ir atvērts, un tas ir daļa no pasaules tirgus norisēm, ko vada pieprasījums un piedāvājums. Tirgu atvēršanas gaitā ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība ar trešām valstīm pēdējo 10 gadu laikā ir attīstījusies ļoti dinamiski. |
| --- | --- |

1.1.

KLP attiecībā uz tās tirgus un cenu politiku lielā mērā ir liberalizēta. ES lauksaimniecības tirgus ir atvērts, un tas ir daļa no pasaules tirgus norisēm, ko vada pieprasījums un piedāvājums. Tirgu atvēršanas gaitā ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība ar trešām valstīm pēdējo 10 gadu laikā ir attīstījusies ļoti dinamiski.

| 1.2. | Saistībā ar šo attīstību EESK konstatē, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ir būtiska tautsaimnieciska nozīme lauksaimniecībā un pārtikas nozarē, kā arī lauku apvidos. EESK ar bažām norāda, ka pretstatā citām tautsaimniecības jomām, piemēram, automobiļu vai ķīmijas nozarēm, lauksaimniecības produktu tirdzniecība sabiedrības diskusijās dažkārt tiek aplūkota kritiski. |
| --- | --- |

1.2.

Saistībā ar šo attīstību EESK konstatē, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ir būtiska tautsaimnieciska nozīme lauksaimniecībā un pārtikas nozarē, kā arī lauku apvidos. EESK ar bažām norāda, ka pretstatā citām tautsaimniecības jomām, piemēram, automobiļu vai ķīmijas nozarēm, lauksaimniecības produktu tirdzniecība sabiedrības diskusijās dažkārt tiek aplūkota kritiski.

| 1.3. | Pasaulē, kurā valda bads vai kurā pārtika ir kvantitatīvi vai kvalitatīvi nepietiekama, uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību neapšaubāmi gulstas īpaša atbildība. EESK ļoti labi apzinās šo atbildību. Pasaulē, kurā palielinās iedzīvotāju skaits un daudzās valstīs pieaug ienākumi, bet citās – nabadzība, ir jāapmierina gan maksātspējīgo iedzīvotāju pieprasījums, gan jāsniedz palīdzība un atbalsts tur, kur nabadzību un trūkumu nevar novērst pašu spēkiem. |
| --- | --- |

1.3.

Pasaulē, kurā valda bads vai kurā pārtika ir kvantitatīvi vai kvalitatīvi nepietiekama, uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību neapšaubāmi gulstas īpaša atbildība. EESK ļoti labi apzinās šo atbildību. Pasaulē, kurā palielinās iedzīvotāju skaits un daudzās valstīs pieaug ienākumi, bet citās – nabadzība, ir jāapmierina gan maksātspējīgo iedzīvotāju pieprasījums, gan jāsniedz palīdzība un atbalsts tur, kur nabadzību un trūkumu nevar novērst pašu spēkiem.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē ES lauksaimniecības un attīstības politikas virzienu aizvien lielāko saskaņotību. Komiteja uzskata, ka tas ir priekšnoteikums, lai lauksaimniecības produktu tirdzniecības, kā arī attīstības darba virziens un uzdevumi tiktu īstenoti ilgtspējīgā veidā. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē ES lauksaimniecības un attīstības politikas virzienu aizvien lielāko saskaņotību. Komiteja uzskata, ka tas ir priekšnoteikums, lai lauksaimniecības produktu tirdzniecības, kā arī attīstības darba virziens un uzdevumi tiktu īstenoti ilgtspējīgā veidā.

| 1.5. | EESK uzskata, ka ES lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares ir ilgtspējīgi jāatbalsta, lai tās sekmīgi piedalītos augošajā pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecībā. Lauksaimniecības produktu tirdzniecība sniedz būtisku ieguldījumu ekonomikas struktūru stiprināšanā ES lauku apvidos. Vienlaikus lauksaimniecības produktu tirdzniecība pārtikas produktu daudzpakāpju vērtības veidošanas ķēdē Eiropas Savienībā nodrošina 40 miljonus kvalificētu darbvietu, ko dažādas krīzes ietekmē mazāk nekā citos sektoros. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka ES lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozares ir ilgtspējīgi jāatbalsta, lai tās sekmīgi piedalītos augošajā pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecībā. Lauksaimniecības produktu tirdzniecība sniedz būtisku ieguldījumu ekonomikas struktūru stiprināšanā ES lauku apvidos. Vienlaikus lauksaimniecības produktu tirdzniecība pārtikas produktu daudzpakāpju vērtības veidošanas ķēdē Eiropas Savienībā nodrošina 40 miljonus kvalificētu darbvietu, ko dažādas krīzes ietekmē mazāk nekā citos sektoros.

| 1.6. | ES noslēgtie divpusējie brīvās tirdzniecības nolīgumi var būtiski palīdzēt ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanā. Šajā saistībā abās pusēs vienmēr būs arī tādi noteikumi, kas nav apspriežami. Tāpēc papildus saskaņošanai ir jāpieņem noteikumi tirdzniecības atvieglošanai. |
| --- | --- |

1.6.

ES noslēgtie divpusējie brīvās tirdzniecības nolīgumi var būtiski palīdzēt ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu mazināšanā. Šajā saistībā abās pusēs vienmēr būs arī tādi noteikumi, kas nav apspriežami. Tāpēc papildus saskaņošanai ir jāpieņem noteikumi tirdzniecības atvieglošanai.

| 1.7. | ES lauksaimniecības produktu tirdzniecībā nozīmīgu ieguldījumu dod MVU. Starptautiskajā vidē saistībā ar piekļuvi trešo valstu tirgiem tie ir īpaši atkarīgi no ilgtspējīga administratīva atbalsta, kas būtu jāsaņem no attiecīgajiem ES dienestiem. |
| --- | --- |

1.7.

ES lauksaimniecības produktu tirdzniecībā nozīmīgu ieguldījumu dod MVU. Starptautiskajā vidē saistībā ar piekļuvi trešo valstu tirgiem tie ir īpaši atkarīgi no ilgtspējīga administratīva atbalsta, kas būtu jāsaņem no attiecīgajiem ES dienestiem.

| 1.8. | EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek paplašināti partnerattiecību nolīgumi ar jaunattīstības valstīm, kuri ļauj izpausties atklātas un godīgas tirdzniecības pozitīvajai ietekmei uz minētajām valstīm. Šādu nolīgumu mērķim jābūt: atbalstīt minēto valstu zināmu pašapgādi ar lauksaimniecības produktiem, un tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem var būt papildinājums vietējai ražošanai. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atzinīgi vērtē to, ka tiek paplašināti partnerattiecību nolīgumi ar jaunattīstības valstīm, kuri ļauj izpausties atklātas un godīgas tirdzniecības pozitīvajai ietekmei uz minētajām valstīm. Šādu nolīgumu mērķim jābūt: atbalstīt minēto valstu zināmu pašapgādi ar lauksaimniecības produktiem, un tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem var būt papildinājums vietējai ražošanai.

2.   Vispārīga informācija

| 2.1. | Tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem pārtikas produktiem vienmēr bijusi vēsturiski īpaši nozīmīga. 20. gadsimtā, kurā norisinājās divi pasaules kari, starptautiskajā lauksaimniecības produktu tirdzniecībā ilgi valdīja stingri reglamentējoši noteikumi. Pēc Otrā pasaules kara noslēgtajā Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) lauksaimniecības produktu tirdzniecībai vēl bija īpašs statuss, kas to izslēdza no tirdzniecības liberalizācijas. Tikai GATT Urugvajas sarunu kārtā, kas noslēdzās 1993. gadā, lauksaimniecības produktu tirdzniecība tika vairāk iekļauta GATT regulējumā. Saistības, ko tolaik uzņēmās ES, bija iekšējā atbalsta samazinājums, muitas tarifu atcelšana un eksporta subsīdiju atcelšana. Kopš atcelti ar tarifiem saistītie importa šķēršļi un eksporta subsīdijas, ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība ar dažiem izņēmumiem ir lielā mērā liberalizēta. Tomēr lauksaimniecības produktu starptautiskā tirdzniecība joprojām tiek relatīvi spēcīgi regulēta, it īpaši ar standartiem, kas nav saistīti ar tarifiem. |
| --- | --- |

2.1.

Tirdzniecība ar lauksaimniecības produktiem un pārstrādātiem pārtikas produktiem vienmēr bijusi vēsturiski īpaši nozīmīga. 20. gadsimtā, kurā norisinājās divi pasaules kari, starptautiskajā lauksaimniecības produktu tirdzniecībā ilgi valdīja stingri reglamentējoši noteikumi. Pēc Otrā pasaules kara noslēgtajā Vispārējā vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) lauksaimniecības produktu tirdzniecībai vēl bija īpašs statuss, kas to izslēdza no tirdzniecības liberalizācijas. Tikai GATT Urugvajas sarunu kārtā, kas noslēdzās 1993. gadā, lauksaimniecības produktu tirdzniecība tika vairāk iekļauta GATT regulējumā. Saistības, ko tolaik uzņēmās ES, bija iekšējā atbalsta samazinājums, muitas tarifu atcelšana un eksporta subsīdiju atcelšana. Kopš atcelti ar tarifiem saistītie importa šķēršļi un eksporta subsīdijas, ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība ar dažiem izņēmumiem ir lielā mērā liberalizēta. Tomēr lauksaimniecības produktu starptautiskā tirdzniecība joprojām tiek relatīvi spēcīgi regulēta, it īpaši ar standartiem, kas nav saistīti ar tarifiem.

| 2.2. | EESK ir vairākkārt paudusi nostāju vispārējos tirdzniecības jautājumos (1). Tā ir uzsvērusi tirdzniecības nozīmi pastāvīgā izaugsmē un līdz ar to – sociālās tirgus ekonomikas sekmīgā attīstībā. EESK vienmēr ir iestājusies par atvērtu un taisnīgu tirdzniecību. Komiteja secina, ka tikai tādā veidā progresējošā tirgu globalizācija un internacionalizācija pasaules valstīm nodrošinās priekšrocības un iespējas atbilstīgi to ekonomiskajam potenciālam. |
| --- | --- |

2.2.

EESK ir vairākkārt paudusi nostāju vispārējos tirdzniecības jautājumos (1). Tā ir uzsvērusi tirdzniecības nozīmi pastāvīgā izaugsmē un līdz ar to – sociālās tirgus ekonomikas sekmīgā attīstībā. EESK vienmēr ir iestājusies par atvērtu un taisnīgu tirdzniecību. Komiteja secina, ka tikai tādā veidā progresējošā tirgu globalizācija un internacionalizācija pasaules valstīm nodrošinās priekšrocības un iespējas atbilstīgi to ekonomiskajam potenciālam.

| 2.3. | Līdzšinējos atzinumos par tirdzniecības jautājumiem EESK vienmēr ir ņēmusi vērā arī jaunattīstības valstu intereses un pievērsusi tām lielu uzmanību. Komiteja pastāvīgi ir iestājusies par to, ka tirdzniecībai un tirdzniecības politikai globalizētā pasaulē ir jāsekmē dažāda attīstības līmeņa valstu izaugsme un attīstība. |
| --- | --- |

2.3.

Līdzšinējos atzinumos par tirdzniecības jautājumiem EESK vienmēr ir ņēmusi vērā arī jaunattīstības valstu intereses un pievērsusi tām lielu uzmanību. Komiteja pastāvīgi ir iestājusies par to, ka tirdzniecībai un tirdzniecības politikai globalizētā pasaulē ir jāsekmē dažāda attīstības līmeņa valstu izaugsme un attīstība.

| 2.4. | Diskusijas par lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīmi norisinās īpaši saspringtā gaisotnē. Pēdējos gados visā pasaulē ir pozitīvi attīstījies maksātspējīgās iedzīvotāju daļas pieprasījums pēc lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, piemēram, jaunietekmes valstīs, kurās palielinās iedzīvotāju skaits un ienākumi. Tomēr lauksaimniecības produktu tirdzniecība nav varējusi nodrošināt, ka ir novērsta pārtikas produktu visu veidu nepietiekamība. Galvenokārt pirktspējas trūkuma dēļ gandrīz 800 miljoni cilvēku pasaulē cieš badu. |
| --- | --- |

2.4.

Diskusijas par lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīmi norisinās īpaši saspringtā gaisotnē. Pēdējos gados visā pasaulē ir pozitīvi attīstījies maksātspējīgās iedzīvotāju daļas pieprasījums pēc lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, piemēram, jaunietekmes valstīs, kurās palielinās iedzīvotāju skaits un ienākumi. Tomēr lauksaimniecības produktu tirdzniecība nav varējusi nodrošināt, ka ir novērsta pārtikas produktu visu veidu nepietiekamība. Galvenokārt pirktspējas trūkuma dēļ gandrīz 800 miljoni cilvēku pasaulē cieš badu.

| 2.5. | Ar šo atzinumu EESK vēlas izpētīt iespējas, ko augošā pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecība piedāvā ES lauksaimniecībai. Turklāt nedrīkst aizmirst atbildību, kas attiecībā uz jaunattīstības valstīm jāuzņemas arī Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

2.5.

Ar šo atzinumu EESK vēlas izpētīt iespējas, ko augošā pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecība piedāvā ES lauksaimniecībai. Turklāt nedrīkst aizmirst atbildību, kas attiecībā uz jaunattīstības valstīm jāuzņemas arī Eiropas Savienībai.

3.   ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība plašākas ekonomikas kontekstā

Lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīme ES ārējā tirdzniecībā

| 3.1. | ES lauksaimniecības produktu eksports 2014. gadā bija apmēram 125 miljardi EUR un tādējādi kopumā sasniedza 7 % no ES eksporta īpatsvara. Gan pieaugums par 2,2 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, gan gada izmaiņas no 2005. līdz 2014. gadam 8 % apjomā liecina, ka lauksaimniecības produktu eksporta dinamika ir ievērojami lielāka nekā kopējam eksportam, kas 2014. gadā, salīdzinot ar 2013. gadu, ir pat samazinājies par 2 % (5,5 % ikgadējais pieaugums no 2005. līdz 2014. gadam).
  Līdzīga situācija ir lauksaimniecības produktu importa jomā, kas 2014. gadā sasniedza 104 miljardus EUR un veidoja 6,2 % no ES importa (sk. pielikumā A-1. līdz A-3. tabulu). |
| --- | --- |

3.1.

ES lauksaimniecības produktu eksports 2014. gadā bija apmēram 125 miljardi EUR un tādējādi kopumā sasniedza 7 % no ES eksporta īpatsvara. Gan pieaugums par 2,2 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, gan gada izmaiņas no 2005. līdz 2014. gadam 8 % apjomā liecina, ka lauksaimniecības produktu eksporta dinamika ir ievērojami lielāka nekā kopējam eksportam, kas 2014. gadā, salīdzinot ar 2013. gadu, ir pat samazinājies par 2 % (5,5 % ikgadējais pieaugums no 2005. līdz 2014. gadam).

Līdzīga situācija ir lauksaimniecības produktu importa jomā, kas 2014. gadā sasniedza 104 miljardus EUR un veidoja 6,2 % no ES importa (sk. pielikumā A-1. līdz A-3. tabulu).

| 3.2. | ES lauksaimniecības produktu eksports ir stabils ES ārējās tirdzniecības pīlārs. Salīdzinājumā ar citiem sektoriem tas atrodas ceturtajā vietā pēc mašīnbūves, ķīmijas izstrādājumiem un zālēm. Līdzšinējās tirdzniecības liberalizācijas gaitā ES ir attīstījusies no neto importētājas uz neto eksportētāju, un kopš 2010. gada lauksaimniecības produktu tirdzniecības bilancē tai ir pozitīvs saldo, kas 2014. gadā bija aptuveni 21 miljards EUR. |
| --- | --- |

3.2.

ES lauksaimniecības produktu eksports ir stabils ES ārējās tirdzniecības pīlārs. Salīdzinājumā ar citiem sektoriem tas atrodas ceturtajā vietā pēc mašīnbūves, ķīmijas izstrādājumiem un zālēm. Līdzšinējās tirdzniecības liberalizācijas gaitā ES ir attīstījusies no neto importētājas uz neto eksportētāju, un kopš 2010. gada lauksaimniecības produktu tirdzniecības bilancē tai ir pozitīvs saldo, kas 2014. gadā bija aptuveni 21 miljards EUR.

Lauksaimniecības produktu tirdzniecības struktūra un tās nozīme saistībā ar pievienoto vērtību, nodarbinātību, lauku apvidiem

| 3.3. | Šā pašiniciatīvas atzinuma izstrādē īpaši nozīmīgs ir fakts, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecības īpatsvars ES kopējā ārējā tirdzniecībā 2014. gadā, proti, 7 %, ir ievērojami augstāks nekā kopējās lauksaimniecības un pārtikas ražošanas īpatsvars IKP. Tas Eiropas Savienībā ir 3,5 %. |
| --- | --- |

3.3.

Šā pašiniciatīvas atzinuma izstrādē īpaši nozīmīgs ir fakts, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecības īpatsvars ES kopējā ārējā tirdzniecībā 2014. gadā, proti, 7 %, ir ievērojami augstāks nekā kopējās lauksaimniecības un pārtikas ražošanas īpatsvars IKP. Tas Eiropas Savienībā ir 3,5 %.

| 3.4. | Šī nepārprotamā atšķirība starp nozares vispārējo tautsaimniecisko nozīmi un lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīmi ārējā tirdzniecībā liecina, ka ārējās tirdzniecības nozīmīgums pēdējos gados pieaug. Eksports rada aizvien lielāku izaugsmi lauksaimniecības un pārtikas ražošanas jomā. |
| --- | --- |

3.4.

Šī nepārprotamā atšķirība starp nozares vispārējo tautsaimniecisko nozīmi un lauksaimniecības produktu tirdzniecības nozīmi ārējā tirdzniecībā liecina, ka ārējās tirdzniecības nozīmīgums pēdējos gados pieaug. Eksports rada aizvien lielāku izaugsmi lauksaimniecības un pārtikas ražošanas jomā.

| 3.5. | Pārtikas produktu aprites vērtību ķēdes vispārējā tautsaimnieciskā nozīme:






  — | ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība nekādā gadījumā neattiecas tikai uz lauksaimniecību, lai gan sabiedrībā bieži tiek pieņemts tā uzskatīt. Tomēr lauksaimniecības produktu eksports pašlaik rada jau vairāk nekā vienu ceturto daļu no lauksaimnieku ieņēmumiem. Tādējādi tas jau šobrīd ir un nākotnē kļūs arvien svarīgāks balsts ekonomiskā pamata saglabāšanai ES lauku apvidos, kas saskaras ar urbanizācijas un demogrāfisko pārmaiņu izraisītajām problēmām. |
| --- | --- | --- |

3.5.

Pārtikas produktu aprites vērtību ķēdes vispārējā tautsaimnieciskā nozīme:

—

ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība nekādā gadījumā neattiecas tikai uz lauksaimniecību, lai gan sabiedrībā bieži tiek pieņemts tā uzskatīt. Tomēr lauksaimniecības produktu eksports pašlaik rada jau vairāk nekā vienu ceturto daļu no lauksaimnieku ieņēmumiem. Tādējādi tas jau šobrīd ir un nākotnē kļūs arvien svarīgāks balsts ekonomiskā pamata saglabāšanai ES lauku apvidos, kas saskaras ar urbanizācijas un demogrāfisko pārmaiņu izraisītajām problēmām.

| — | Lauksaimniecības produktu eksportā divas trešdaļas ir gatavie izstrādājumi, kas dažādos apstrādes posmos saražoti no izejvielām un bijuši pakļauti dažādiem pievienotās vērtības radīšanas procesiem. Tie ir daudzpakāpju, jaudīgas un starptautiskā mērogā ļoti konkurētspējīgas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes kopdarbības rezultāts. Minētā ķēde sniedzas no lauksaimniecības izejvielu ražošanas un lauksaimniekiem līdz pārtikas rūpniecībai un tirdzniecības uzņēmumiem. Kopumā uzņēmumos, kas iesaistīti šajā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē, Eiropas Savienībā ir nodarbināti apmēram 40 miljoni cilvēku. Salīdzinājumā ar citām nozarēm tās ir cikliski samērā stabilas un krīzēm mazāk pakļautas darbvietas. |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības produktu eksportā divas trešdaļas ir gatavie izstrādājumi, kas dažādos apstrādes posmos saražoti no izejvielām un bijuši pakļauti dažādiem pievienotās vērtības radīšanas procesiem. Tie ir daudzpakāpju, jaudīgas un starptautiskā mērogā ļoti konkurētspējīgas pievienotās vērtības veidošanas ķēdes kopdarbības rezultāts. Minētā ķēde sniedzas no lauksaimniecības izejvielu ražošanas un lauksaimniekiem līdz pārtikas rūpniecībai un tirdzniecības uzņēmumiem. Kopumā uzņēmumos, kas iesaistīti šajā pievienotās vērtības veidošanas ķēdē, Eiropas Savienībā ir nodarbināti apmēram 40 miljoni cilvēku. Salīdzinājumā ar citām nozarēm tās ir cikliski samērā stabilas un krīzēm mazāk pakļautas darbvietas.

Lauksaimniecības produktu tirdzniecība ES iekšējā tirgū

| 3.6. | Šajā atzinumā uzmanība galvenokārt pievērsta ES lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ar trešām valstīm. Tomēr sniegts arī īss ieskats Kopienas iekšējā lauksaimniecības produktu tirdzniecībā. Tirdzniecība ES iekšienē dalībvalstīm joprojām ir daudz nozīmīgāka nekā ES ārējā tirdzniecība. 2014. gadā gandrīz 73 % visu dalībvalstu lauksaimniecības produktu eksporta aizplūda uz citām ES valstīm. Tas nozīmē, ka kopējais tirgus ir veicinājis intensīvāku tirdzniecību un tādējādi labklājības pieaugumu Eiropas Savienībā. Tas, kas attiecas uz Kopienas iekšējo tirdzniecību, liberalizētā starptautiskajā vidē ir jāpiemēro arī tirdzniecībā ar trešām valstīm. |
| --- | --- |

3.6.

Šajā atzinumā uzmanība galvenokārt pievērsta ES lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ar trešām valstīm. Tomēr sniegts arī īss ieskats Kopienas iekšējā lauksaimniecības produktu tirdzniecībā. Tirdzniecība ES iekšienē dalībvalstīm joprojām ir daudz nozīmīgāka nekā ES ārējā tirdzniecība. 2014. gadā gandrīz 73 % visu dalībvalstu lauksaimniecības produktu eksporta aizplūda uz citām ES valstīm. Tas nozīmē, ka kopējais tirgus ir veicinājis intensīvāku tirdzniecību un tādējādi labklājības pieaugumu Eiropas Savienībā. Tas, kas attiecas uz Kopienas iekšējo tirdzniecību, liberalizētā starptautiskajā vidē ir jāpiemēro arī tirdzniecībā ar trešām valstīm.

ES vieta pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecībā

| 3.7. | Eiropas Savienība lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā kopš 2013. gada ir pirmajā vietā pasaulē, un pēdējo gadu desmitu laikā tā ir ievērojami sekmējusi pozitīvu tirdzniecības attīstību. Kopš 2000. gada ES eksports uz trešām valstīm ir audzis par aptuveni 8 % gadā. Lai arī ES lauksaimniecības produktu eksports attīstās pozitīvi, citām valstīm savu eksportu ir izdevies palielināt vēl dinamiskāk. ES daļa pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecībā ir samazinājusies no gandrīz 13 % 2000. gadā uz 10,3 % 2012. gadā (sk. pielikumā A-4. tabulu). |
| --- | --- |

3.7.

Eiropas Savienība lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā kopš 2013. gada ir pirmajā vietā pasaulē, un pēdējo gadu desmitu laikā tā ir ievērojami sekmējusi pozitīvu tirdzniecības attīstību. Kopš 2000. gada ES eksports uz trešām valstīm ir audzis par aptuveni 8 % gadā. Lai arī ES lauksaimniecības produktu eksports attīstās pozitīvi, citām valstīm savu eksportu ir izdevies palielināt vēl dinamiskāk. ES daļa pasaules lauksaimniecības produktu tirdzniecībā ir samazinājusies no gandrīz 13 % 2000. gadā uz 10,3 % 2012. gadā (sk. pielikumā A-4. tabulu).

4.   ES lauksaimniecības produktu tirdzniecības attīstības pamatnosacījumi: KLP ārējā dimensija

| 4.1. | Aizvadītajos gados Eiropas Savienība lauksaimniecības produktu eksporta dēļ bija pakļauta starptautiskai kritikai, piemēram, GATT/PTO sarunu kārtās. Šajā gadu tūkstotī situācija ir radikāli mainījusies. |
| --- | --- |

4.1.

Aizvadītajos gados Eiropas Savienība lauksaimniecības produktu eksporta dēļ bija pakļauta starptautiskai kritikai, piemēram, GATT/PTO sarunu kārtās. Šajā gadu tūkstotī situācija ir radikāli mainījusies.

| 4.2. | Pēc vairākām KLP reformām ir būtiski samazinājušās ES tirgus cenas. Tirgus cenas Eiropas Savienībā nosaka piedāvājuma un pieprasījuma globālās norises, un tādējādi tām ir tendence tuvināties pasaules tirgus cenām. Kopīgā tirgus organizācija nodrošina ES lauksaimniecībai tikai tādu drošības tīklu, kas sāktu darboties strauja starptautiskā cenu krituma gadījumā. Eksporta subsīdijām, kas 1992. gadā sasniedza trīs miljardus EUR, tagad vairs nav nekādas nozīmes. |
| --- | --- |

4.2.

Pēc vairākām KLP reformām ir būtiski samazinājušās ES tirgus cenas. Tirgus cenas Eiropas Savienībā nosaka piedāvājuma un pieprasījuma globālās norises, un tādējādi tām ir tendence tuvināties pasaules tirgus cenām. Kopīgā tirgus organizācija nodrošina ES lauksaimniecībai tikai tādu drošības tīklu, kas sāktu darboties strauja starptautiskā cenu krituma gadījumā. Eksporta subsīdijām, kas 1992. gadā sasniedza trīs miljardus EUR, tagad vairs nav nekādas nozīmes.

| 4.3. | Būdama pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu eksportētāja, kas apsteidz ASV, Brazīliju, Ķīnu un Kanādu, un pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja, kas apsteidz ASV, Ķīnu, Japānu un Krieviju, Eiropas Savienība ir divkārt un aizvien vairāk atbildīga par situāciju pārtikas jomā un pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē. Ņemot vērā šo atbildību, KLP ārējā dimensija ir būtiski jāstiprina un politikas prioritāšu sarakstā jāpabīda uz augšu. |
| --- | --- |

4.3.

Būdama pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu eksportētāja, kas apsteidz ASV, Brazīliju, Ķīnu un Kanādu, un pasaulē lielākā lauksaimniecības produktu importētāja, kas apsteidz ASV, Ķīnu, Japānu un Krieviju, Eiropas Savienība ir divkārt un aizvien vairāk atbildīga par situāciju pārtikas jomā un pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē. Ņemot vērā šo atbildību, KLP ārējā dimensija ir būtiski jāstiprina un politikas prioritāšu sarakstā jāpabīda uz augšu.

| 4.4. | EESK konstatē, ka KLP un attīstības politikas saskaņošanā jau ir panākts liels progress. Lauksaimniecības produktu eksports norisinās bez subsīdijām un nerada tirgus izkropļojumus; importa jomā ES tagad ir kļuvusi par vienu no atvērtākajiem tirgiem, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstīm. Imports no vismazāk attīstītajām valstīm – 48 valstīm – 2011.–2013. gadā vidēji bija nepilni 3 % no ES lauksaimniecības produktu importa. Kopumā tas vērtības ziņā bija četras reizes vairāk, nekā no šīm valstīm importēja Kanāda, ASV, Austrālija un Jaunzēlande kopā. |
| --- | --- |

4.4.

EESK konstatē, ka KLP un attīstības politikas saskaņošanā jau ir panākts liels progress. Lauksaimniecības produktu eksports norisinās bez subsīdijām un nerada tirgus izkropļojumus; importa jomā ES tagad ir kļuvusi par vienu no atvērtākajiem tirgiem, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstīm. Imports no vismazāk attīstītajām valstīm – 48 valstīm – 2011.–2013. gadā vidēji bija nepilni 3 % no ES lauksaimniecības produktu importa. Kopumā tas vērtības ziņā bija četras reizes vairāk, nekā no šīm valstīm importēja Kanāda, ASV, Austrālija un Jaunzēlande kopā.

5.   Lauksaimniecības produktu tirdzniecība un pārtikas nodrošinājums

Tirdzniecības ietekme uz pārtikas nodrošinājumu un attīstību

| 5.1. | Pasaulē, kurā joprojām nav atrisināta bada problēma, kā dēļ daudzās valstīs, jo īpaši Āfrikā un Āzijā, cieš vairāk nekā 800 miljoni cilvēku, vienam no lauksaimniecības un tirdzniecības politikas galvenajiem aspektiem jābūt kvantitatīvai un kvalitatīvai uztura uzlabošanai. |
| --- | --- |

5.1.

Pasaulē, kurā joprojām nav atrisināta bada problēma, kā dēļ daudzās valstīs, jo īpaši Āfrikā un Āzijā, cieš vairāk nekā 800 miljoni cilvēku, vienam no lauksaimniecības un tirdzniecības politikas galvenajiem aspektiem jābūt kvantitatīvai un kvalitatīvai uztura uzlabošanai.

| 5.2. | Ņemot vērā šos izaicinājumus, lauksaimniecības produktu tirdzniecība saistībā ar tās īpašo atbildību par pārtikas nodrošinājumu pilsoniskajā sabiedrībā bieži izraisa strīdīgas diskusijas. Diskusiju saasina fakts, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai var būt ļoti atšķirīgas sekas. Tā var palīdzēt novērst trūkumu, bet var arī izraisīt nevēlamu atkarību. |
| --- | --- |

5.2.

Ņemot vērā šos izaicinājumus, lauksaimniecības produktu tirdzniecība saistībā ar tās īpašo atbildību par pārtikas nodrošinājumu pilsoniskajā sabiedrībā bieži izraisa strīdīgas diskusijas. Diskusiju saasina fakts, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai var būt ļoti atšķirīgas sekas. Tā var palīdzēt novērst trūkumu, bet var arī izraisīt nevēlamu atkarību.

| 5.3. | Tas ir iemesls, lai EESK sīkāk izpētītu gan lauksaimniecības produktu tirdzniecības sasniegumus, gan arī lauksaimniecības produktu tirdzniecībai izvirzītās prasības. Grūtības rada globalizācija, ES lauksaimniecības tirgus liberalizācija, lauksaimniecības produktu tirdzniecības pieaugums pasaulē, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, patēriņa ieradumu maiņa un pieprasījuma pārbīde ekonomikas izaugsmes rezultātā. |
| --- | --- |

5.3.

Tas ir iemesls, lai EESK sīkāk izpētītu gan lauksaimniecības produktu tirdzniecības sasniegumus, gan arī lauksaimniecības produktu tirdzniecībai izvirzītās prasības. Grūtības rada globalizācija, ES lauksaimniecības tirgus liberalizācija, lauksaimniecības produktu tirdzniecības pieaugums pasaulē, pasaules iedzīvotāju skaita pieaugums, patēriņa ieradumu maiņa un pieprasījuma pārbīde ekonomikas izaugsmes rezultātā.

Pārtikas nodrošinājums un pašapgāde

| 5.4. | Garantējot pārtikas nodrošinājumu, ir ļoti vēlams, lai it īpaši ļoti nabadzīgas valstis saglabātu zināmu pašapgādes ar lauksaimniecības produktiem līmeni. Taču ikvienas valsts pilnīga pašapgāde nedrīkstētu būt vienīgais noteicošais mērķis. Arī valstī, kuras pašapgāde pārsniedz 100 %, nav garantēts, ka tās iedzīvotāji ir pietiekami apgādāti un ka viņiem pārtika ir pietiekami pieejama. Ir vērojams, ka arī valstīs, kurās ir lauksaimniecības produktu pārpalikums, daudzi cilvēki cieš no pārtikas trūkuma vai nepietiekama uztura. |
| --- | --- |

5.4.

Garantējot pārtikas nodrošinājumu, ir ļoti vēlams, lai it īpaši ļoti nabadzīgas valstis saglabātu zināmu pašapgādes ar lauksaimniecības produktiem līmeni. Taču ikvienas valsts pilnīga pašapgāde nedrīkstētu būt vienīgais noteicošais mērķis. Arī valstī, kuras pašapgāde pārsniedz 100 %, nav garantēts, ka tās iedzīvotāji ir pietiekami apgādāti un ka viņiem pārtika ir pietiekami pieejama. Ir vērojams, ka arī valstīs, kurās ir lauksaimniecības produktu pārpalikums, daudzi cilvēki cieš no pārtikas trūkuma vai nepietiekama uztura.

| 5.5. | Nepietiekams uzturs būtu drīzāk uzskatāms, uztverams un risināms kā nabadzības, nevis kā pārtikas nodrošinājuma problēma. Pārtikas nodrošinājums pirmām kārtām būtu jāgarantē, radot ienākumus, un attiecīgais pašapgādes un/vai tirdzniecības statuss ar to ir saistīts mazāk. Ļoti nabadzīgās valstīs liela daļa iedzīvotāju joprojām dzīvo naturālajā saimniecībā un viņiem tikpat kā nav citu ienākumu. Tāpēc, uzlabojot pārtikas nodrošinājumu, līdztekus ienākumu radīšanai un pienācīgai ienākumu sadalei par galvenajiem kritērijiem jānosaka pieejamība, pieņemamas cenas, piekļuve, kā arī pārtikas produktu pieejamības stabilitāte. |
| --- | --- |

5.5.

Nepietiekams uzturs būtu drīzāk uzskatāms, uztverams un risināms kā nabadzības, nevis kā pārtikas nodrošinājuma problēma. Pārtikas nodrošinājums pirmām kārtām būtu jāgarantē, radot ienākumus, un attiecīgais pašapgādes un/vai tirdzniecības statuss ar to ir saistīts mazāk. Ļoti nabadzīgās valstīs liela daļa iedzīvotāju joprojām dzīvo naturālajā saimniecībā un viņiem tikpat kā nav citu ienākumu. Tāpēc, uzlabojot pārtikas nodrošinājumu, līdztekus ienākumu radīšanai un pienācīgai ienākumu sadalei par galvenajiem kritērijiem jānosaka pieejamība, pieņemamas cenas, piekļuve, kā arī pārtikas produktu pieejamības stabilitāte.

| 5.6. | Lauksaimniecības produktu tirdzniecība var sekmēt ienākumu palielināšanos kā eksporta pusē (ienākumu un darbvietu radīšana), tā arī importa pusē (lētāku pārtikas produktu iepirkšana starptautiskajos tirgos un citu preču eksports). Taču šādas stratēģijas priekšnosacījums ir piekļuve lauksaimniecības produktu un rūpniecības izstrādājumu starptautiskajiem tirgiem. |
| --- | --- |

5.6.

Lauksaimniecības produktu tirdzniecība var sekmēt ienākumu palielināšanos kā eksporta pusē (ienākumu un darbvietu radīšana), tā arī importa pusē (lētāku pārtikas produktu iepirkšana starptautiskajos tirgos un citu preču eksports). Taču šādas stratēģijas priekšnosacījums ir piekļuve lauksaimniecības produktu un rūpniecības izstrādājumu starptautiskajiem tirgiem.

6.   Problēmas un izaicinājumi

Lauksaimniecības produktu tirdzniecība palīdz samazināt apjoma un cenu svārstības

| 6.1. | Lauksaimnieciskās ražošanas īpatnība ir tā, ka atšķirībā no rūpnieciskās ražošanas to ietekmē daba. Ražošana un piedāvājums ir atkarīgi no mainīgiem lielumiem, kurus ir grūti prognozēt vai kontrolēt. Tas attiecas gan uz laika apstākļiem, gan uz augu un dzīvnieku slimību uzliesmojumiem. Visā pasaulē notiekošās klimata pārmaiņas vēl vairāk palielinās dabīgo ietekmes faktoru neaprēķināmību. Citās pasaules daļās un valstīs to ietekme būs vēl daudz spēcīgāka nekā pašā Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

6.1.

Lauksaimnieciskās ražošanas īpatnība ir tā, ka atšķirībā no rūpnieciskās ražošanas to ietekmē daba. Ražošana un piedāvājums ir atkarīgi no mainīgiem lielumiem, kurus ir grūti prognozēt vai kontrolēt. Tas attiecas gan uz laika apstākļiem, gan uz augu un dzīvnieku slimību uzliesmojumiem. Visā pasaulē notiekošās klimata pārmaiņas vēl vairāk palielinās dabīgo ietekmes faktoru neaprēķināmību. Citās pasaules daļās un valstīs to ietekme būs vēl daudz spēcīgāka nekā pašā Eiropas Savienībā.

| 6.2. | Eiropas Savienībai tas nozīmē, ka tā pēc savu lauksaimniecības produktu tirgu plašas atvēršanas kopumā daudz vairāk izjutīs ietekmi, ko rada daudzuma un cenu svārstības pasaules lauksaimniecības produktu tirgos. Vienlaikus, ņemot vērā ES salīdzinoši izdevīgos un stabilos ražošanas nosacījumus, palielinās tās atbildība par pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē. |
| --- | --- |

6.2.

Eiropas Savienībai tas nozīmē, ka tā pēc savu lauksaimniecības produktu tirgu plašas atvēršanas kopumā daudz vairāk izjutīs ietekmi, ko rada daudzuma un cenu svārstības pasaules lauksaimniecības produktu tirgos. Vienlaikus, ņemot vērā ES salīdzinoši izdevīgos un stabilos ražošanas nosacījumus, palielinās tās atbildība par pārtikas nodrošinājumu visā pasaulē.

| 6.3. | Lauksaimniecības produktu tirdzniecība ir daļa no šīs lielākā svārstīguma problēmas risinājuma, nevis problēmas cēlonis. Globālā lauksaimniecības produktu tirdzniecība ļauj izlīdzināt apjoma svārstības un tādējādi palīdz ierobežot cenu svārstības. Pieredze liecina, ka atsevišķu valstu izolēta tirgus intervence, piemēram, eksporta aizliegumi, eksporta nodokļi vai importa ierobežojumi, šo problēmu visām pusēm drīzāk saasina, nevis samazina. |
| --- | --- |

6.3.

Lauksaimniecības produktu tirdzniecība ir daļa no šīs lielākā svārstīguma problēmas risinājuma, nevis problēmas cēlonis. Globālā lauksaimniecības produktu tirdzniecība ļauj izlīdzināt apjoma svārstības un tādējādi palīdz ierobežot cenu svārstības. Pieredze liecina, ka atsevišķu valstu izolēta tirgus intervence, piemēram, eksporta aizliegumi, eksporta nodokļi vai importa ierobežojumi, šo problēmu visām pusēm drīzāk saasina, nevis samazina.

Ģeopolitiskā ietekme

| 6.4. | Dažkārt vispārējas politiskas norises – piemēram, importa aizliegums Krievijā no 2014. gada augusta, – rada traucējošu ietekmi uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ko ES pieredz 2014.–2015. gadā. Šāda ģeopolitiskā ietekme var radīt būtiskus tirgus traucējumus, zaudējumus un cita veida ekonomisko kaitējumu lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozarei. Tādējādi lauksaimniecības produktu tirdzniecība kļūst atkarīga no politiskās gaisotnes. Šādās situācijās lauksaimniekiem un uzņēmumiem ir vajadzīgs politiskais atbalsts, lai kompensētu ietekmēto tirdzniecības attiecību radītos zaudējumus. |
| --- | --- |

6.4.

Dažkārt vispārējas politiskas norises – piemēram, importa aizliegums Krievijā no 2014. gada augusta, – rada traucējošu ietekmi uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību, ko ES pieredz 2014.–2015. gadā. Šāda ģeopolitiskā ietekme var radīt būtiskus tirgus traucējumus, zaudējumus un cita veida ekonomisko kaitējumu lauksaimniecības un pārtikas ražošanas nozarei. Tādējādi lauksaimniecības produktu tirdzniecība kļūst atkarīga no politiskās gaisotnes. Šādās situācijās lauksaimniekiem un uzņēmumiem ir vajadzīgs politiskais atbalsts, lai kompensētu ietekmēto tirdzniecības attiecību radītos zaudējumus.

Citas pamatnostādnes un prasības attiecībā uz ES lauksaimniecības produktu tirdzniecības virzienu

| 6.5. | Ņemot vērā lauksaimniecības produktu tirdzniecības strauji augošo nozīmi pasaulē un Eiropas Savienībā, EESK uzskata, ka ir būtiski jāstiprina KLP ārējā dimensija. To var panākt vairākos veidos. |
| --- | --- |

6.5.

Ņemot vērā lauksaimniecības produktu tirdzniecības strauji augošo nozīmi pasaulē un Eiropas Savienībā, EESK uzskata, ka ir būtiski jāstiprina KLP ārējā dimensija. To var panākt vairākos veidos.

| 6.5.1. | Noteikumi, ar ko regulē lauksaimniecības produktu globālo tirdzniecību, joprojām pastāv galvenokārt tāpēc, ka dažādās valstīs patērētāju un veselības aizsardzība tiek nodrošināta atšķirīgos veidos. ES iestādes, it īpaši Komisija, ir aicinātas mudināt valstis, kurās ir šādi tehniski reglamentējoši tirdzniecības šķēršļi, nekavējoties atvērt savus tirgus un vajadzības gadījumā iesaistīties atbilstošās sarunās. |
| --- | --- |

6.5.1.

Noteikumi, ar ko regulē lauksaimniecības produktu globālo tirdzniecību, joprojām pastāv galvenokārt tāpēc, ka dažādās valstīs patērētāju un veselības aizsardzība tiek nodrošināta atšķirīgos veidos. ES iestādes, it īpaši Komisija, ir aicinātas mudināt valstis, kurās ir šādi tehniski reglamentējoši tirdzniecības šķēršļi, nekavējoties atvērt savus tirgus un vajadzības gadījumā iesaistīties atbilstošās sarunās.

| 6.5.2. | EESK uzskata, ka Komisijai šajos jautājumos steidzami ir skaidri un nepārprotami jāuzņemas atbildība par visu ES. Tikai tādā veidā var efektīvi un viennozīmīgi īstenot ES pozīcijas attiecībā pret tirdzniecības partneriem. Atšķirīgas vienošanās ar trešām valstīm kaitē arī godīgai konkurencei dalībvalstu starpā. Tikai tad, ja no dalībvalstu puses ir ar reģioniem vai valstīm saistīti ierobežojumi, tām pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest īpašus noteikumus. |
| --- | --- |

6.5.2.

EESK uzskata, ka Komisijai šajos jautājumos steidzami ir skaidri un nepārprotami jāuzņemas atbildība par visu ES. Tikai tādā veidā var efektīvi un viennozīmīgi īstenot ES pozīcijas attiecībā pret tirdzniecības partneriem. Atšķirīgas vienošanās ar trešām valstīm kaitē arī godīgai konkurencei dalībvalstu starpā. Tikai tad, ja no dalībvalstu puses ir ar reģioniem vai valstīm saistīti ierobežojumi, tām pamatotos gadījumos vajadzētu būt iespējai ieviest īpašus noteikumus.

| 6.5.3. | EESK uzskata, ka arvien atvērtākajos lauksaimniecības produktu tirgos ar globālu konkurenci Eiropas Savienībai būtu jāveic visi mērķtiecīgie pasākumi, lai stiprinātu ES lauksaimniecības, lauksaimniecības produktu ražošanas un pārtikas ražošanas nozares konkurētspēju un vēl vairāk paplašinātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību. Jaunās Komisijas paziņotais mērķis samazināt birokrātiju ir solis pareizajā virzienā. Vienlaikus jāpievērš uzmanība, lai administratīvās struktūras būtu organizētas efektīvāk. |
| --- | --- |

6.5.3.

EESK uzskata, ka arvien atvērtākajos lauksaimniecības produktu tirgos ar globālu konkurenci Eiropas Savienībai būtu jāveic visi mērķtiecīgie pasākumi, lai stiprinātu ES lauksaimniecības, lauksaimniecības produktu ražošanas un pārtikas ražošanas nozares konkurētspēju un vēl vairāk paplašinātu lauksaimniecības produktu tirdzniecību. Jaunās Komisijas paziņotais mērķis samazināt birokrātiju ir solis pareizajā virzienā. Vienlaikus jāpievērš uzmanība, lai administratīvās struktūras būtu organizētas efektīvāk.

| 6.5.4. | Importējot Eiropas Savienībā, sertificēšanas pamatā vajadzētu būt ES standartiem. Ražošanas nosacījumos un citos noteikumos attiecībā uz importu būtu jānostiprina prasību minimums, kurā pienācīgi ņemta vērā situācija Eiropas Savienībā un kas šejienes uzņēmumiem neradītu neizdevīgu stāvokli konkurences jomā. |
| --- | --- |

6.5.4.

Importējot Eiropas Savienībā, sertificēšanas pamatā vajadzētu būt ES standartiem. Ražošanas nosacījumos un citos noteikumos attiecībā uz importu būtu jānostiprina prasību minimums, kurā pienācīgi ņemta vērā situācija Eiropas Savienībā un kas šejienes uzņēmumiem neradītu neizdevīgu stāvokli konkurences jomā.

| 6.5.5. | EESK norāda, ka ES lauksaimniecības produktu tirdzniecības veiksmes stāsts plaši liberalizētajos tirgos lielā mērā ir panākts ar MVU palīdzību. EESK aicina Eiropas Komisiju pastiprināt administratīvo atbalstu saistībā ar piekļuvi starptautiskajiem lauksaimniecības produktu tirgiem, kā to jau praktizē trešās valstis. Piemēram, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jābūt iespējai savā plānošanā balstīties uz uzticamu tirgus informāciju. |
| --- | --- |

6.5.5.

EESK norāda, ka ES lauksaimniecības produktu tirdzniecības veiksmes stāsts plaši liberalizētajos tirgos lielā mērā ir panākts ar MVU palīdzību. EESK aicina Eiropas Komisiju pastiprināt administratīvo atbalstu saistībā ar piekļuvi starptautiskajiem lauksaimniecības produktu tirgiem, kā to jau praktizē trešās valstis. Piemēram, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jābūt iespējai savā plānošanā balstīties uz uzticamu tirgus informāciju.

| 6.6. | Globālos tirgos vajadzīga tirgus globāla pārredzamība. Pie tās pieder pamatotas prognozes un informācija par apjomiem, cenām, maiņas kursu, laika apstākļiem, slimībām utt. EESK atzinīgi vērtē ES aktīvo iesaistīšanos FAO lauksaimniecības tirgus informācijas sistēmas (AMIS) veidošanā. Tomēr šie centieni jāvērš uz to, lai ar AMIS palīdzību sagatavotā informācija vispirms būtu pieejama tirgus dalībniekiem un lai viņi no tās varētu gūt tiešu labumu. |
| --- | --- |

6.6.

Globālos tirgos vajadzīga tirgus globāla pārredzamība. Pie tās pieder pamatotas prognozes un informācija par apjomiem, cenām, maiņas kursu, laika apstākļiem, slimībām utt. EESK atzinīgi vērtē ES aktīvo iesaistīšanos FAO lauksaimniecības tirgus informācijas sistēmas (AMIS) veidošanā. Tomēr šie centieni jāvērš uz to, lai ar AMIS palīdzību sagatavotā informācija vispirms būtu pieejama tirgus dalībniekiem un lai viņi no tās varētu gūt tiešu labumu.

| 6.7. | Īpaši nozīmīgi ir ES brīvās tirdzniecības nolīgumi. Ja daudzpusējas sarunas PTO ietvaros nav iespējams novest līdz sekmīgam noslēgumam, risinājumi iekļūšanai jaunos tirgos jāmeklē divpusējā līmenī. Tomēr nolīgumiem attiecībā uz dažādajiem to skartajiem sektoriem jābūt līdzsvarotiem. Nebūtu pieņemami, ja ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība tiktu vienpusēji noslogota par labu citām ekonomikas nozarēm. |
| --- | --- |

6.7.

Īpaši nozīmīgi ir ES brīvās tirdzniecības nolīgumi. Ja daudzpusējas sarunas PTO ietvaros nav iespējams novest līdz sekmīgam noslēgumam, risinājumi iekļūšanai jaunos tirgos jāmeklē divpusējā līmenī. Tomēr nolīgumiem attiecībā uz dažādajiem to skartajiem sektoriem jābūt līdzsvarotiem. Nebūtu pieņemami, ja ES lauksaimniecības produktu tirdzniecība tiktu vienpusēji noslogota par labu citām ekonomikas nozarēm.

| 6.8. | EESK norāda, ka īpaša nozīme ir partnerības nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm. Izvēršot preferenču nolīgumu slēgšanu, šajās valstīs, pateicoties uzlabotai piekļuvei ES tirgiem, var izpausties tirdzniecības attiecību pozitīvā ietekme atvērtas un godīgas tirdzniecības rezultātā. |
| --- | --- |

6.8.

EESK norāda, ka īpaša nozīme ir partnerības nolīgumiem ar jaunattīstības valstīm. Izvēršot preferenču nolīgumu slēgšanu, šajās valstīs, pateicoties uzlabotai piekļuvei ES tirgiem, var izpausties tirdzniecības attiecību pozitīvā ietekme atvērtas un godīgas tirdzniecības rezultātā.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 43, 15.2.2012., 73. lpp.; OV C 351, 15.11.2012., 77. lpp.; OV C 255, 22.9.2010., 1. lpp.; OV C 100, 30.4.2009., 44. lpp.

1

---

PIELIKUMS

http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/agricultural-trade-statistics_en.docx

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/104 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/104

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālā inovācija, tīklu veidošana un digitālā saziņa”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/16)

| Ziņotājs: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2014. gada 10. jūlijā saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Sociālā inovācija, tīklu veidošana un digitālā saziņa”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 31. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 204 balsīm par, 1 balsi pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Sociālā inovācija un sadarbības tīkli ir pilnībā jāizmanto, lai veicinātu un stiprinātu iedzīvotāju un – plašākā nozīmē – pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES politikas veidošanā un pārvaldībā, izmantojot kopējus, augšupējus projektus, ko īsteno visā Savienības teritorijā un kas sekmē tiešāku demokrātiju. |
| --- | --- |

1.1.

Sociālā inovācija un sadarbības tīkli ir pilnībā jāizmanto, lai veicinātu un stiprinātu iedzīvotāju un – plašākā nozīmē – pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES politikas veidošanā un pārvaldībā, izmantojot kopējus, augšupējus projektus, ko īsteno visā Savienības teritorijā un kas sekmē tiešāku demokrātiju.

| 1.2. | Vispārējai piekļuvei jaunajām tehnoloģijām un it īpaši platjoslas internetam arī turpmāk jābūt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm, un tas būtu jāuzskata par vispārējas nozīmes pakalpojumu, ar kuru paredzēts samazināt digitālo plaisu un novērst ar to saistītās sociālās atstumtības sekas. |
| --- | --- |

1.2.

Vispārējai piekļuvei jaunajām tehnoloģijām un it īpaši platjoslas internetam arī turpmāk jābūt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm, un tas būtu jāuzskata par vispārējas nozīmes pakalpojumu, ar kuru paredzēts samazināt digitālo plaisu un novērst ar to saistītās sociālās atstumtības sekas.

| 1.3. | Jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kopā ar sociālo inovāciju un sadarbības tīklu izmantošanu var pildīt nozīmīgu funkciju kvalificētu un kvalitatīvu darbvietu radīšanā, atbalstot projektus, kas virzīti uz inovatīvu uzņēmumu izveidi, un iniciatīvas, kas veicina pašreizējā bezdarba līmeņa samazināšanu. |
| --- | --- |

1.3.

Jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas kopā ar sociālo inovāciju un sadarbības tīklu izmantošanu var pildīt nozīmīgu funkciju kvalificētu un kvalitatīvu darbvietu radīšanā, atbalstot projektus, kas virzīti uz inovatīvu uzņēmumu izveidi, un iniciatīvas, kas veicina pašreizējā bezdarba līmeņa samazināšanu.

| 1.4. | EESK uzskata, ka ir svarīgi stiprināt digitālo prasmju mācīšanu, proti, labu izglītību, kas ietver atbilstīgu apmācību izglītības sistēmā un nodrošina jauniešu spēju reaģēt uz nākotnes izaicinājumiem; darba ņēmēju tālākizglītību, lai veidotu prasmes jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošanai darba tirgū; apmācību, kas ietver arī mūžizglītību un novērš mazāk aizsargāto nozaru atstumtību. |
| --- | --- |

1.4.

EESK uzskata, ka ir svarīgi stiprināt digitālo prasmju mācīšanu, proti, labu izglītību, kas ietver atbilstīgu apmācību izglītības sistēmā un nodrošina jauniešu spēju reaģēt uz nākotnes izaicinājumiem; darba ņēmēju tālākizglītību, lai veidotu prasmes jauno informācijas un komunikācijas tehnoloģiju lietošanai darba tirgū; apmācību, kas ietver arī mūžizglītību un novērš mazāk aizsargāto nozaru atstumtību.

| 1.5. | EESK atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” un Dzimumu līdztiesības stratēģijas mērķus. EESK atbalsta arī pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” un “Digitalizācijas programma”, kā arī pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu abu iniciatīvu sinerģiju un nodrošinātu progresu sociālās inovācijas jomā. Tāpēc komiteja uzskata, ka ir svarīgi minētos mērķus iekļaut valsts reformu programmās (VRP) un uzraudzīt to īstenošanu Eiropas semestra ietvaros. Būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā ir arī tam, lai Eiropas Savienības finansēto pasākumu īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā piedalītos ne tikai sociālie partneri, bet arī pilsoniskā sabiedrība Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” un Dzimumu līdztiesības stratēģijas mērķus. EESK atbalsta arī pamatiniciatīvas “Inovācijas savienība” un “Digitalizācijas programma”, kā arī pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu abu iniciatīvu sinerģiju un nodrošinātu progresu sociālās inovācijas jomā. Tāpēc komiteja uzskata, ka ir svarīgi minētos mērķus iekļaut valsts reformu programmās (VRP) un uzraudzīt to īstenošanu Eiropas semestra ietvaros. Būtiska nozīme minēto mērķu sasniegšanā ir arī tam, lai Eiropas Savienības finansēto pasākumu īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā piedalītos ne tikai sociālie partneri, bet arī pilsoniskā sabiedrība Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī.

| 1.6. | EESK aicina panākt, ka sociālā inovācija apvienojumā ar jauno tehnoloģiju izmantošanu sociālajos tīklos un kopdarbā veicina tādu tehnisku risinājumu ieviešanu, kas uzlabotu cilvēku ar invaliditāti integrāciju, nodrošinot viņiem maksimālu autonomiju un līdzdalību, un kas dotu iespēju risināt specifiskas problēmas, lai pārvarētu šķēršļus, kuri rada diskrimināciju. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina panākt, ka sociālā inovācija apvienojumā ar jauno tehnoloģiju izmantošanu sociālajos tīklos un kopdarbā veicina tādu tehnisku risinājumu ieviešanu, kas uzlabotu cilvēku ar invaliditāti integrāciju, nodrošinot viņiem maksimālu autonomiju un līdzdalību, un kas dotu iespēju risināt specifiskas problēmas, lai pārvarētu šķēršļus, kuri rada diskrimināciju.

| 1.7. | EESK mudina iestādes stimulēt prasmju veidošanu un digitālās vides izmantošanu un palīdzēt radīt telpu, kurā veidojas inovatīvi horizontālie savienojumi digitālās vides ilgtspējīgai attīstībai, lai tādējādi praktiski īstenotu formulu “sociālā inovācija + kopdarbs + digitālā saziņa”, kā arī atvieglotu un veicinātu ātru un drošu piekļuvi reāllaikā. |
| --- | --- |

1.7.

EESK mudina iestādes stimulēt prasmju veidošanu un digitālās vides izmantošanu un palīdzēt radīt telpu, kurā veidojas inovatīvi horizontālie savienojumi digitālās vides ilgtspējīgai attīstībai, lai tādējādi praktiski īstenotu formulu “sociālā inovācija + kopdarbs + digitālā saziņa”, kā arī atvieglotu un veicinātu ātru un drošu piekļuvi reāllaikā.

| 1.8. | EESK aicina Eiropas Savienību ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) ietvaros finansēt tādu pilsoniskās sabiedrības ierosinātu projektu izstrādi un ieviešanu, kurus īsteno ar sociālo tīklu un kopdarba palīdzību, ar noteikumu, ka šādu projektu mērķi vērsti uz vispārējām interesēm un ka tajos ņemts vērā nodarbināmības un integrācijas potenciāls. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina Eiropas Savienību ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) ietvaros finansēt tādu pilsoniskās sabiedrības ierosinātu projektu izstrādi un ieviešanu, kurus īsteno ar sociālo tīklu un kopdarba palīdzību, ar noteikumu, ka šādu projektu mērķi vērsti uz vispārējām interesēm un ka tajos ņemts vērā nodarbināmības un integrācijas potenciāls.

| 1.9. | Proti, Eiropas Komisijai jāīsteno skaidra un konkrēta politika attiecībā uz sociālo inovāciju un sabiedrības piekļuvi jaunajām tehnoloģijām, veicinot iniciatīvas, kas dod kopēju labumu iedzīvotājiem. Tas būtu jādara atbilstīgi Eiropas Komisijas “Sociālo ieguldījumu paketei” (1). Ir jāpalielina arī ieguldījumi cilvēku talantos un jāveicina uz zināšanām balstītu tirgu atvēršana, lai sekmētu sadarbību starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

1.9.

Proti, Eiropas Komisijai jāīsteno skaidra un konkrēta politika attiecībā uz sociālo inovāciju un sabiedrības piekļuvi jaunajām tehnoloģijām, veicinot iniciatīvas, kas dod kopēju labumu iedzīvotājiem. Tas būtu jādara atbilstīgi Eiropas Komisijas “Sociālo ieguldījumu paketei” (1). Ir jāpalielina arī ieguldījumi cilvēku talantos un jāveicina uz zināšanām balstītu tirgu atvēršana, lai sekmētu sadarbību starp uzņēmumiem un iedzīvotājiem.

| 1.10. | Visbeidzot, vajadzētu paredzēt ieguldījumu paketi ar mērķi stimulēt sociālo inovāciju, balstoties uz tehnoloģiju attīstību, kā arī veicināt sadarbību pētniecībā, ko izvērš kopīgi un vairākās nozarēs, un tāpat arī sekmēt piekļuvi jaunām zināšanām un nostiprināt institucionālo bāzi ar tiešas demokrātijas palīdzību, ko ļauj īstenot jaunie tīklošanās un digitālās saziņas instrumenti. |
| --- | --- |

1.10.

Visbeidzot, vajadzētu paredzēt ieguldījumu paketi ar mērķi stimulēt sociālo inovāciju, balstoties uz tehnoloģiju attīstību, kā arī veicināt sadarbību pētniecībā, ko izvērš kopīgi un vairākās nozarēs, un tāpat arī sekmēt piekļuvi jaunām zināšanām un nostiprināt institucionālo bāzi ar tiešas demokrātijas palīdzību, ko ļauj īstenot jaunie tīklošanās un digitālās saziņas instrumenti.

2.   Ievads

| 2.1. | Šā atzinuma mērķis ir izvērtēt, kādi apstākļi nepieciešami, lai sociālajā inovācijā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas pilnībā kalpotu kopējam labumam; dokumentā aicināts veikt digitalizācijas sekmēšanas pasākumus un veidot tādas platformas, kas rosinātu gan sadarbību tīklā, gan sinerģisku mijiedarbību. Viena no pieejām šā mērķa sasniegšanai ir pētījums par tīklveida struktūrām un to pielāgošanu organizatoriskās kultūras pamatiem. |
| --- | --- |

2.1.

Šā atzinuma mērķis ir izvērtēt, kādi apstākļi nepieciešami, lai sociālajā inovācijā informācijas un komunikācijas tehnoloģijas pilnībā kalpotu kopējam labumam; dokumentā aicināts veikt digitalizācijas sekmēšanas pasākumus un veidot tādas platformas, kas rosinātu gan sadarbību tīklā, gan sinerģisku mijiedarbību. Viena no pieejām šā mērķa sasniegšanai ir pētījums par tīklveida struktūrām un to pielāgošanu organizatoriskās kultūras pamatiem.

| 2.2. | Formula “sociālā inovācija + kopdarbs + digitālā saziņa” liek pievērsties nepieciešamībai atrast šim nolūkam piemērotākos procesus un instrumentus, ar kuriem efektīvi gūt vēlamos rezultātus. |
| --- | --- |

2.2.

Formula “sociālā inovācija + kopdarbs + digitālā saziņa” liek pievērsties nepieciešamībai atrast šim nolūkam piemērotākos procesus un instrumentus, ar kuriem efektīvi gūt vēlamos rezultātus.

| 2.3. | EESK uzskata, ka būtiskākais ir izglītība (kopīga mācīšanās), apmācība (masveida atvērtais interneta kurss (MOOC) vai tiešsaistes mācību platforma MOODLE), e-veselība (veselības uzraudzības mehānismi), darbvietu radīšana (līgumu slēgšana tiešsaistē), sociālā uzņēmējdarbība, loģistika un transports, pārtikas un preču nekaitīgums, e-pārvalde un publiskie pakalpojumi (elektroniskā balsošana), ekonomikas demokrātija (kolektīvā finansēšana (crowdfunding), alternatīvie maksāšanas līdzekļi) un sociālā līdzdalība. |
| --- | --- |

2.3.

EESK uzskata, ka būtiskākais ir izglītība (kopīga mācīšanās), apmācība (masveida atvērtais interneta kurss (MOOC) vai tiešsaistes mācību platforma MOODLE), e-veselība (veselības uzraudzības mehānismi), darbvietu radīšana (līgumu slēgšana tiešsaistē), sociālā uzņēmējdarbība, loģistika un transports, pārtikas un preču nekaitīgums, e-pārvalde un publiskie pakalpojumi (elektroniskā balsošana), ekonomikas demokrātija (kolektīvā finansēšana (crowdfunding), alternatīvie maksāšanas līdzekļi) un sociālā līdzdalība.

| 2.4. | Pašreizējos apstākļos sociālā inovācija ir īpaši nozīmīga tādās jomās kā pētniecība un izstrāde, efektivitāte un ilgtspēja, kohēzija un sociālā iekļaušana, sabiedrības līdzatbildība un līdzdalība, uzņēmējdarbības ētika, korporatīvā sociālā atbildība, kā arī tiešā demokrātija un e-pārvalde. |
| --- | --- |

2.4.

Pašreizējos apstākļos sociālā inovācija ir īpaši nozīmīga tādās jomās kā pētniecība un izstrāde, efektivitāte un ilgtspēja, kohēzija un sociālā iekļaušana, sabiedrības līdzatbildība un līdzdalība, uzņēmējdarbības ētika, korporatīvā sociālā atbildība, kā arī tiešā demokrātija un e-pārvalde.

| 2.5. | EESK atkārtoti norāda (2), ka ir svarīgi paplašināt elektronisko telekomunikāciju universālā pakalpojuma darbības jomu un iekļaut tajā piekļuvi platjoslas internetam, ņemot vērā ne tikai ģeogrāfisko, bet arī sociālo atstumtību, lai tādējādi sasniegtu divus mērķus: samazinātu digitālo plaisu un stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Eiropas Savienībai jānosaka arī pamatnoteikumi lielo datu (big data) un mākoņdatošanas (cloud computing) vienotajam tirgum, lai tie varētu būt noderīgi sociālajā inovācijā. |
| --- | --- |

2.5.

EESK atkārtoti norāda (2), ka ir svarīgi paplašināt elektronisko telekomunikāciju universālā pakalpojuma darbības jomu un iekļaut tajā piekļuvi platjoslas internetam, ņemot vērā ne tikai ģeogrāfisko, bet arī sociālo atstumtību, lai tādējādi sasniegtu divus mērķus: samazinātu digitālo plaisu un stiprinātu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Eiropas Savienībai jānosaka arī pamatnoteikumi lielo datu (big data) un mākoņdatošanas (cloud computing) vienotajam tirgum, lai tie varētu būt noderīgi sociālajā inovācijā.

3.   Sekmēt sociālo inovāciju pašreizējā digitālajā vidē

| 3.1. | Sadarbības tīkliem un digitālajai saziņai ir svarīga nozīme sociālajā inovācijā. Sociālā inovācija ir jēdziens, kas vēl tikai veidojas, tomēr visbiežāk izmantotā definīcija atrodama Eiropas Politikas padomdevēju biroja (BEPA) ziņojumā: |
| --- | --- |

3.1.

Sadarbības tīkliem un digitālajai saziņai ir svarīga nozīme sociālajā inovācijā. Sociālā inovācija ir jēdziens, kas vēl tikai veidojas, tomēr visbiežāk izmantotā definīcija atrodama Eiropas Politikas padomdevēju biroja (BEPA) ziņojumā:

““Sociālā inovācija” ir tāda inovācija, kas ir sociāla gan attiecībā uz tās mērķiem, gan līdzekļiem. To var papildināt šādi: konkrētāk, sociālo inovāciju var definēt kā jaunas idejas (preces, pakalpojumus un modeļus), kuras (efektīvāk nekā citi risinājumi) apmierina sociālās vajadzības un vienlaikus rada jaunas sociālās attiecības vai sadarbības veidus. Citiem vārdiem sakot, inovācija ne tikai dod labumu sabiedrībai, bet arī uzlabo tās spējas.” (3) Līdz ar to sociālās iekļaušanas un sociālās kohēzijas politikā sociālo inovāciju parasti saista ar daudzveidīgu un līdz šim neapmierinātu sabiedrības vajadzību apmierināšanu.

| 3.2. | Sociālās inovācijas procesa galvenie elementi ir šādi: jaunu, līdz šim neapmierinātu vai maz zināmu sociālo vajadzību apzināšana; jaunu risinājumu izstrāde šādu sociālo vajadzību apmierināšanai; jauno risinājumu, kas paredzēti sociālo vajadzību apmierināšanai, efektivitātes novērtēšana; iedarbīgu sociālo inovāciju izplatīšana. Turklāt sociālās inovācijas iniciatīvas ir cieši saistītas ar pieeju, kuras pamatā ir tādu sociālo ieguldījumu pasākumu kopums, kas vērsti uz indivīdu, ņemot vērā paredzamo mūža ilgumu un piešķirot būtisku nozīmi profilaksei. |
| --- | --- |

3.2.

Sociālās inovācijas procesa galvenie elementi ir šādi: jaunu, līdz šim neapmierinātu vai maz zināmu sociālo vajadzību apzināšana; jaunu risinājumu izstrāde šādu sociālo vajadzību apmierināšanai; jauno risinājumu, kas paredzēti sociālo vajadzību apmierināšanai, efektivitātes novērtēšana; iedarbīgu sociālo inovāciju izplatīšana. Turklāt sociālās inovācijas iniciatīvas ir cieši saistītas ar pieeju, kuras pamatā ir tādu sociālo ieguldījumu pasākumu kopums, kas vērsti uz indivīdu, ņemot vērā paredzamo mūža ilgumu un piešķirot būtisku nozīmi profilaksei.

| 3.3. | Svarīgi ir izpētīt sadarbības procesu un sociālās inovācijas savstarpējo saikni, ko piedāvā informācijas tehnoloģijas, un apspriest iespējamās priekšrocības iedzīvotājiem un sabiedrībai kopumā. Galvenie elementi īsumā ir šādi:






  a) | tie ir sadarbības procesi, kas ir atvērti ieinteresēto iedzīvotāju līdzdalībai; |
| --- | --- | --- |

3.3.

Svarīgi ir izpētīt sadarbības procesu un sociālās inovācijas savstarpējo saikni, ko piedāvā informācijas tehnoloģijas, un apspriest iespējamās priekšrocības iedzīvotājiem un sabiedrībai kopumā. Galvenie elementi īsumā ir šādi:

a)

tie ir sadarbības procesi, kas ir atvērti ieinteresēto iedzīvotāju līdzdalībai;

| b) | to mērķis ir sociāli uzlabojumi un pārmaiņas; |
| --- | --- |

b)

to mērķis ir sociāli uzlabojumi un pārmaiņas;

| c) | tie ietver transversālu risinājumu un priekšlikumu kopīgu izstrādi; |
| --- | --- |

c)

tie ietver transversālu risinājumu un priekšlikumu kopīgu izstrādi;

| d) | tiek īstenoti iepriekš neizmēģināti risinājumi; |
| --- | --- |

d)

tiek īstenoti iepriekš neizmēģināti risinājumi;

| e) | tie izraisa zināšanu apguves procesus, mudina uzņemties saistības un rezultātā rada pārmaiņas, kas ietekmē vietējo līmeni un kam raksturīgi četri aspekti:






  — | vietējo dalībnieku iesaistīšanās atbilstīgi subsidiaritātes principam, |
| --- | --- | --- |

e)

tie izraisa zināšanu apguves procesus, mudina uzņemties saistības un rezultātā rada pārmaiņas, kas ietekmē vietējo līmeni un kam raksturīgi četri aspekti:

—

vietējo dalībnieku iesaistīšanās atbilstīgi subsidiaritātes principam,

| — | iedzīvotāju līdzdalība un saistības, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju līdzdalība un saistības,

| — | pilsoniskās sabiedrības un sociālās ekonomikas īpašā loma, |
| --- | --- |

—

pilsoniskās sabiedrības un sociālās ekonomikas īpašā loma,

| — | augšupējs process, kas sākas no pašiem pamatiem. |
| --- | --- |

—

augšupējs process, kas sākas no pašiem pamatiem.

| 3.4. | Salīdzinājumā ar cita veida risinājumiem sociālās inovācijas jauninājums ir attiecības, kas veidojas starp sociālās inovācijas attīstībā iesaistītajiem dalībniekiem jau tās izstrādes laikā, kā arī attīstības gaitā un posmos; inovācijā jāņem vērā, ka jāparedz vieta sociālajiem partneriem, kuri īsteno pārstāvību un ir pilnvaroti radīt līgumtiesību situācijas. |
| --- | --- |

3.4.

Salīdzinājumā ar cita veida risinājumiem sociālās inovācijas jauninājums ir attiecības, kas veidojas starp sociālās inovācijas attīstībā iesaistītajiem dalībniekiem jau tās izstrādes laikā, kā arī attīstības gaitā un posmos; inovācijā jāņem vērā, ka jāparedz vieta sociālajiem partneriem, kuri īsteno pārstāvību un ir pilnvaroti radīt līgumtiesību situācijas.

| 3.5. | EESK jau norādījusi, ka sociālā progresa novērtēšanā jāpanāk lielāks saimniecisko un sociālo rādītāju līdzsvars (4). Sociālās attīstības novērtēšanas loģikas izmantošana, ievērojot līdzsvaru starp kvalitatīviem un kvantitatīviem pasākumiem, liecina par vidēja termiņa un ilgtermiņa redzējumu, kas līdzsvarotā un pārskatāmā pārvaldības sistēmā nodrošina precīzus tehniskus un sociālekonomiskus darbības rādītājus. |
| --- | --- |

3.5.

EESK jau norādījusi, ka sociālā progresa novērtēšanā jāpanāk lielāks saimniecisko un sociālo rādītāju līdzsvars (4). Sociālās attīstības novērtēšanas loģikas izmantošana, ievērojot līdzsvaru starp kvalitatīviem un kvantitatīviem pasākumiem, liecina par vidēja termiņa un ilgtermiņa redzējumu, kas līdzsvarotā un pārskatāmā pārvaldības sistēmā nodrošina precīzus tehniskus un sociālekonomiskus darbības rādītājus.

| 3.6. | Lai meklētu jaunus risinājumus mūsdienu sabiedrības problēmām, izaicinājumiem un uzdevumiem, vispārēji – transversāli un horizontāli – jāizmanto visu iesaistīto dalībnieku radošums un talanti, lai kopējais rezultāts būtu lielāks par katra konkrētā dalībnieka rezultātu summu, turklāt tam jābūt iegūtam ar iespējami zemākām izmaksām. Nenoliedzami, šo nosacījumu visefektīvāk var izpildīt, izmantojot kolektīvo intelektu un kopradīšanu sadarbības tīklos. |
| --- | --- |

3.6.

Lai meklētu jaunus risinājumus mūsdienu sabiedrības problēmām, izaicinājumiem un uzdevumiem, vispārēji – transversāli un horizontāli – jāizmanto visu iesaistīto dalībnieku radošums un talanti, lai kopējais rezultāts būtu lielāks par katra konkrētā dalībnieka rezultātu summu, turklāt tam jābūt iegūtam ar iespējami zemākām izmaksām. Nenoliedzami, šo nosacījumu visefektīvāk var izpildīt, izmantojot kolektīvo intelektu un kopradīšanu sadarbības tīklos.

| 3.7. | Sociālā inovācija rodas, reaģējot uz sabiedrībā līdz šim neapmierinātām vajadzībām vai kompleksām sociālām problēmām, un attiecas uz tādām jomām un instrumentiem kā, piemēram:






  a) | jomas:






  — | demokrātijas, it īpaši līdzdalības demokrātijas pilnveidošana, |
| --- | --- | --- | --- |

3.7.

Sociālā inovācija rodas, reaģējot uz sabiedrībā līdz šim neapmierinātām vajadzībām vai kompleksām sociālām problēmām, un attiecas uz tādām jomām un instrumentiem kā, piemēram:

a)

jomas:

—

demokrātijas, it īpaši līdzdalības demokrātijas pilnveidošana,

| — | sociālā iekļaušana, |
| --- | --- |

—

sociālā iekļaušana,

| — | sociālā ekonomika, |
| --- | --- |

—

sociālā ekonomika,

| — | uz sadarbību vērsts patēriņš, |
| --- | --- |

—

uz sadarbību vērsts patēriņš,

| — | atklātie dati (open data), publiskie avoti (open source), open hardware, |
| --- | --- |

—

atklātie dati (open data), publiskie avoti (open source), open hardware,

| — | valkājamas (wearable) tehnoloģijas, |
| --- | --- |

—

valkājamas (wearable) tehnoloģijas,

| — | iedzīvotāju informēšanas platformas, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju informēšanas platformas,

| — | digitāla sociālā inovācija, kuras pamatā ir tīkla efekts; |
| --- | --- |

—

digitāla sociālā inovācija, kuras pamatā ir tīkla efekts;

| b) | instrumenti:






  — | reintegrēt atstumtas grupas, |
| --- | --- | --- |

b)

instrumenti:

—

reintegrēt atstumtas grupas,

| — | veicināt ilgtspējīgu rīcību un dzīvesveidu, veidojot izpratni par ilgtspējīgas patērētāju izvēles ietekmi enerģētikas, vides un veselības jomā, |
| --- | --- |

—

veicināt ilgtspējīgu rīcību un dzīvesveidu, veidojot izpratni par ilgtspējīgas patērētāju izvēles ietekmi enerģētikas, vides un veselības jomā,

| — | noskaidrot sabiedrības viedokli, lai pieņemtu labākus lēmumus (individuālā vai iestāžu līmenī), |
| --- | --- |

—

noskaidrot sabiedrības viedokli, lai pieņemtu labākus lēmumus (individuālā vai iestāžu līmenī),

| — | vairot uzticēšanos kopīgi apkopotai statistikai, |
| --- | --- |

—

vairot uzticēšanos kopīgi apkopotai statistikai,

| — | kolektīvo informētību par vides un sociālajiem apstākļiem izmantot, lai pilnveidotu politiku vai radītu jaunus ekonomikas, sabiedrības un demokrātijas modeļus, |
| --- | --- |

—

kolektīvo informētību par vides un sociālajiem apstākļiem izmantot, lai pilnveidotu politiku vai radītu jaunus ekonomikas, sabiedrības un demokrātijas modeļus,

| — | izstrādāt alternatīvas sadarbības metodes problēmu risināšanai, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus, pilsētvidi, demokrātiju un internetu, balstoties uz atvērtām datubāzēm, |
| --- | --- |

—

izstrādāt alternatīvas sadarbības metodes problēmu risināšanai, lai uzlabotu sabiedriskos pakalpojumus, pilsētvidi, demokrātiju un internetu, balstoties uz atvērtām datubāzēm,

| — | veidot saziņu starp cilvēkiem, kopīgi rīkoties, ņemot vērā privātuma aizsardzības un iekļaušanas apsvērumus, |
| --- | --- |

—

veidot saziņu starp cilvēkiem, kopīgi rīkoties, ņemot vērā privātuma aizsardzības un iekļaušanas apsvērumus,

| — | veidot kolektīvu izpratni par vides problēmām, |
| --- | --- |

—

veidot kolektīvu izpratni par vides problēmām,

| — | pārvarēt kopīgus šķēršļus iekļaušanas jomā, |
| --- | --- |

—

pārvarēt kopīgus šķēršļus iekļaušanas jomā,

| — | izmēģināt jaunas radošuma un sadarbības kolektīvās formas, |
| --- | --- |

—

izmēģināt jaunas radošuma un sadarbības kolektīvās formas,

| — | uzticēt iedzīvotājiem korporatīvas sociālās atbildības novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

uzticēt iedzīvotājiem korporatīvas sociālās atbildības novērtēšanu,

| — | novērtēt kolektīvās informētības platformu ietekmi. |
| --- | --- |

—

novērtēt kolektīvās informētības platformu ietekmi.

| 3.8. | Spēja apmainīties ar zināšanām mūsdienās var veicināt inovāciju rašanos, tādējādi papildinot sociālo politiku. Šajā jomā digitālā tehnoloģija var ievērojami palīdzēt sociālajiem novatoriem, kuru mērķis ir reaģēt uz cilvēku vajadzībām. |
| --- | --- |

3.8.

Spēja apmainīties ar zināšanām mūsdienās var veicināt inovāciju rašanos, tādējādi papildinot sociālo politiku. Šajā jomā digitālā tehnoloģija var ievērojami palīdzēt sociālajiem novatoriem, kuru mērķis ir reaģēt uz cilvēku vajadzībām.

| 3.9. | Tādēļ ir jālikvidē šķēršļi sociālajai inovācijai un eksperimentiem, lai radītu inovācijai labvēlīgu vidi un tādu kultūru, kurā tiek atzīta un atbalstīta īpašā funkcija, ko veic dažādi dalībnieki (fondi, kooperatīvi, apvienības, savstarpējas palīdzības un apdrošināšanas sabiedrības, sociālās ekonomikas MVU un citi uzņēmumi utt.), kas ir gan sociālie partneri, gan pakalpojumu sniedzēji (5). |
| --- | --- |

3.9.

Tādēļ ir jālikvidē šķēršļi sociālajai inovācijai un eksperimentiem, lai radītu inovācijai labvēlīgu vidi un tādu kultūru, kurā tiek atzīta un atbalstīta īpašā funkcija, ko veic dažādi dalībnieki (fondi, kooperatīvi, apvienības, savstarpējas palīdzības un apdrošināšanas sabiedrības, sociālās ekonomikas MVU un citi uzņēmumi utt.), kas ir gan sociālie partneri, gan pakalpojumu sniedzēji (5).

4.   Kopdarba tīkli

| 4.1. | Sadarbības tīklu veido tādu cilvēku kopums, kuri grupas kopējā mērķa sasniegšanai iegulda projektā intelektuālu darbu. Šis kopums darbojas kā vienas smadzenes (“globālas smadzenes”) – viena vienība, kuru veido miljoniem idejas ģenerējošu šūnu un kurai nākas pārvarēt tādus milzīgus izaicinājumus kā valoda un saziņa. Interneta straujā attīstība apvienojumā ar citiem faktoriem ir sekmējusi daudzu kopīgu projektu izstrādi un sadarbības tīklu izveidi, taču šai tehnoloģiskajai iespējai jāpiešķir teleoloģiska jēga, lai tā kalpotu kopējam labumam. |
| --- | --- |

4.1.

Sadarbības tīklu veido tādu cilvēku kopums, kuri grupas kopējā mērķa sasniegšanai iegulda projektā intelektuālu darbu. Šis kopums darbojas kā vienas smadzenes (“globālas smadzenes”) – viena vienība, kuru veido miljoniem idejas ģenerējošu šūnu un kurai nākas pārvarēt tādus milzīgus izaicinājumus kā valoda un saziņa. Interneta straujā attīstība apvienojumā ar citiem faktoriem ir sekmējusi daudzu kopīgu projektu izstrādi un sadarbības tīklu izveidi, taču šai tehnoloģiskajai iespējai jāpiešķir teleoloģiska jēga, lai tā kalpotu kopējam labumam.

| 4.2. | Lai labāk pildītu savu funkciju, sociālā inovācija var izmantot jaunos digitālos rīkus un tīklus, piemēram, pakalpojumus vecāka gadagājuma cilvēkiem tālākos reģionos u.c. |
| --- | --- |

4.2.

Lai labāk pildītu savu funkciju, sociālā inovācija var izmantot jaunos digitālos rīkus un tīklus, piemēram, pakalpojumus vecāka gadagājuma cilvēkiem tālākos reģionos u.c.

| 4.3. | Notikumi, lēmumi, darbības un indivīdi tiek skatīti kopējā kontekstā – jaunā digitālā vidē, kurā tie mijiedarbojas reāllaikā, radot kolektīvo intelektu. |
| --- | --- |

4.3.

Notikumi, lēmumi, darbības un indivīdi tiek skatīti kopējā kontekstā – jaunā digitālā vidē, kurā tie mijiedarbojas reāllaikā, radot kolektīvo intelektu.

| 4.4. | Kolektīvais intelekts ir pavisam jauns process, kurā daudzu intelektuālo spēju koordinācija ļauj rast risinājumu, kādu nevarētu panākt individuāli vai atsevišķi. Tādējādi daudzkārtīgs intelekts nozīmē daudzu koordinētu talantu sinerģisku darbību. Galvenais ir izprast, kā veidot kolektīvo intelektu tā, lai tas kļūtu radošs un tādējādi radītu inovācijas un sociālo pārmaiņu procesus, izmantojot platformas, kas sekmē šos kopējos risinājumus. |
| --- | --- |

4.4.

Kolektīvais intelekts ir pavisam jauns process, kurā daudzu intelektuālo spēju koordinācija ļauj rast risinājumu, kādu nevarētu panākt individuāli vai atsevišķi. Tādējādi daudzkārtīgs intelekts nozīmē daudzu koordinētu talantu sinerģisku darbību. Galvenais ir izprast, kā veidot kolektīvo intelektu tā, lai tas kļūtu radošs un tādējādi radītu inovācijas un sociālo pārmaiņu procesus, izmantojot platformas, kas sekmē šos kopējos risinājumus.

| 4.5. | Šādi sadarbības tīkli savus mērķus sasniedz daudz ātrāk nekā jebkura ierobežota organizēta grupa neatkarīgi no tās struktūras un darbības, jo talanti tiek meklēti ārpus attiecīgās organizācijas, paverot ceļu kopienu vadītai atklātai, demokrātiskai un decentralizētai inovācijai. |
| --- | --- |

4.5.

Šādi sadarbības tīkli savus mērķus sasniedz daudz ātrāk nekā jebkura ierobežota organizēta grupa neatkarīgi no tās struktūras un darbības, jo talanti tiek meklēti ārpus attiecīgās organizācijas, paverot ceļu kopienu vadītai atklātai, demokrātiskai un decentralizētai inovācijai.

| 4.6. | Zināšanu apmaiņai ir divi pamatnosacījumi: vēlmju simetrija un zināšanu asimetrija. Kopēju vēlmju veicināšana un dažādu zināšanu papildināšana palīdz veidot sadarbības tīklus. |
| --- | --- |

4.6.

Zināšanu apmaiņai ir divi pamatnosacījumi: vēlmju simetrija un zināšanu asimetrija. Kopēju vēlmju veicināšana un dažādu zināšanu papildināšana palīdz veidot sadarbības tīklus.

| 4.7. | Tomēr jebkurā sadarbības vai kopdarba tīklā nākas saskarties ar triju veidu apdraudējumu, kas jāņem vērā: “parazītisms” (attiecību pamatā jābūt taisnīgiem ieguldījumiem); kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) izmantošana personīgās interesēs (6) un, visbeidzot, – ļaunprātīga darbība. Pēdējā minētā problēma liecina par to, cik svarīga šajā sadarbības jomā ir uzticēšanās. |
| --- | --- |

4.7.

Tomēr jebkurā sadarbības vai kopdarba tīklā nākas saskarties ar triju veidu apdraudējumu, kas jāņem vērā: “parazītisms” (attiecību pamatā jābūt taisnīgiem ieguldījumiem); kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) izmantošana personīgās interesēs (6) un, visbeidzot, – ļaunprātīga darbība. Pēdējā minētā problēma liecina par to, cik svarīga šajā sadarbības jomā ir uzticēšanās.

| 4.8. | Tīklu veidošanas pamatā ir uzticēšanās, kas savukārt ietver paļaušanos uz sadarbības partneru atbildību, spēju reaģēt un kompetenci. Pilnīga un ilgstoša uzticēšanās rada stabilu reputāciju, kas aizsargā pret ļaunprātīgu darbību tīklā. Uzticēšanās nav iespējama bez tīklu drošības, kuru nosaka pret visiem vienādi taisnīgs likums un kontrole. Drošības pamatā ir ētikas ievērošana izvirzītajos mērķos un tīkla darbībā, tīkla izveides un darbības izbeigšanas noteikumos, kas jāparedz un jāizziņo publiski, kā arī pamattiesību, tostarp tiesību tikt aizmirstam, ievērošana. |
| --- | --- |

4.8.

Tīklu veidošanas pamatā ir uzticēšanās, kas savukārt ietver paļaušanos uz sadarbības partneru atbildību, spēju reaģēt un kompetenci. Pilnīga un ilgstoša uzticēšanās rada stabilu reputāciju, kas aizsargā pret ļaunprātīgu darbību tīklā. Uzticēšanās nav iespējama bez tīklu drošības, kuru nosaka pret visiem vienādi taisnīgs likums un kontrole. Drošības pamatā ir ētikas ievērošana izvirzītajos mērķos un tīkla darbībā, tīkla izveides un darbības izbeigšanas noteikumos, kas jāparedz un jāizziņo publiski, kā arī pamattiesību, tostarp tiesību tikt aizmirstam, ievērošana.

| 4.9. | Visbeidzot, dažādu secīgu procesu rezultātā (horizontālu darba struktūru izveide, mijiedarbība tīklā un platformu rašanās) top radošums un sociālā inovācija, izmantojot atvērtu, horizontālu un izplatītu heterogēnu modeli, kurā ņemta vērā arī “savienotāju” būtiskā nozīme, jo tie dod iespēju definēt un izplatīt idejas un projektus, kā arī veicināt šādas jaunas organizatoriskas formas. |
| --- | --- |

4.9.

Visbeidzot, dažādu secīgu procesu rezultātā (horizontālu darba struktūru izveide, mijiedarbība tīklā un platformu rašanās) top radošums un sociālā inovācija, izmantojot atvērtu, horizontālu un izplatītu heterogēnu modeli, kurā ņemta vērā arī “savienotāju” būtiskā nozīme, jo tie dod iespēju definēt un izplatīt idejas un projektus, kā arī veicināt šādas jaunas organizatoriskas formas.

| 4.10. | Tādējādi tīkla platformas ir formāts, kas ļauj nostiprināt tādus kolektīvā intelekta procesus, kuri sekmē individuālu identitāti respektējoša modeļa lietošanu. Interneta izmantošana ir bijusi pagrieziena punkts ne tikai saziņas modeļa demokratizācijai, bet arī “savienotājiem”, kuri, balstoties uz digitālo kultūru, rada alternatīvu organizatorisko modeli. |
| --- | --- |

4.10.

Tādējādi tīkla platformas ir formāts, kas ļauj nostiprināt tādus kolektīvā intelekta procesus, kuri sekmē individuālu identitāti respektējoša modeļa lietošanu. Interneta izmantošana ir bijusi pagrieziena punkts ne tikai saziņas modeļa demokratizācijai, bet arī “savienotājiem”, kuri, balstoties uz digitālo kultūru, rada alternatīvu organizatorisko modeli.

5.   Digitālā saziņa – sociālās inovācijas instruments sadarbības tīklos

| 5.1. | Digitālā saziņa padara iespējamu sabiedrības līdzatbildību, kolektīvo intelektu un kopdarbu tīklā, radot labvēlīgu vidi tādiem uz sadarbību balstītiem ekonomikas modeļiem, kuru pamatā ir vispārējais labums. |
| --- | --- |

5.1.

Digitālā saziņa padara iespējamu sabiedrības līdzatbildību, kolektīvo intelektu un kopdarbu tīklā, radot labvēlīgu vidi tādiem uz sadarbību balstītiem ekonomikas modeļiem, kuru pamatā ir vispārējais labums.

| 5.2. | EESK jau ir norādījusi (7), ka sociālie tīkli var veicināt atbildīgu digitālo pilsoniskumu un tiem ir jānodrošina iedzīvotājiem efektīva savu attiecīgo tiesību īstenošana digitālajā vidē, piemēram, tiesības uz vārda un informācijas brīvību, personas datu aizsardzību, privātumu, kā arī pārredzamību un pienācīgas kvalitātes interneta pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

5.2.

EESK jau ir norādījusi (7), ka sociālie tīkli var veicināt atbildīgu digitālo pilsoniskumu un tiem ir jānodrošina iedzīvotājiem efektīva savu attiecīgo tiesību īstenošana digitālajā vidē, piemēram, tiesības uz vārda un informācijas brīvību, personas datu aizsardzību, privātumu, kā arī pārredzamību un pienācīgas kvalitātes interneta pakalpojumu pieejamību.

| 5.3. | Tomēr ir jāņem vērā sociālo tīklu negatīvie aspekti un jānovērš ar tiem saistītais risks, vienlaikus uzskatāmi parādot to piedāvātās potenciālās iespējas un sinerģiju, lai vienotajā digitālajā tirgū veicinātu šo tīklu atbildīgu un saprātīgu izmantošanu. |
| --- | --- |

5.3.

Tomēr ir jāņem vērā sociālo tīklu negatīvie aspekti un jānovērš ar tiem saistītais risks, vienlaikus uzskatāmi parādot to piedāvātās potenciālās iespējas un sinerģiju, lai vienotajā digitālajā tirgū veicinātu šo tīklu atbildīgu un saprātīgu izmantošanu.

| 5.4. | Eiropas Savienībai no digitālo tehnoloģiju lietotājas jākļūst par satura izstrādātāju un ražotāju, bet, lai to panāktu, ir jāatbalsta talanti un ES prioritātēs ir jāiekļauj informācijas sniegšana, apmācība, izglītība un digitālās sabiedrības pieejamība. |
| --- | --- |

5.4.

Eiropas Savienībai no digitālo tehnoloģiju lietotājas jākļūst par satura izstrādātāju un ražotāju, bet, lai to panāktu, ir jāatbalsta talanti un ES prioritātēs ir jāiekļauj informācijas sniegšana, apmācība, izglītība un digitālās sabiedrības pieejamība.

| 5.5. | Patērētājiem ir svarīgi saņemt atbilstošus norādījumus, it īpaši tādās jomās kā datu anonimizācija un pseidonimizācija, personas datu riska analīze, kā arī patērētāju informētību veicinoši instrumenti un iniciatīvas, jo ar šādiem digitālajiem instrumentiem var efektīvāk kontrolēt un aizsargāt savus datus. |
| --- | --- |

5.5.

Patērētājiem ir svarīgi saņemt atbilstošus norādījumus, it īpaši tādās jomās kā datu anonimizācija un pseidonimizācija, personas datu riska analīze, kā arī patērētāju informētību veicinoši instrumenti un iniciatīvas, jo ar šādiem digitālajiem instrumentiem var efektīvāk kontrolēt un aizsargāt savus datus.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Avots: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

1

(2)  EESK atzinums par tematu “Visiem pieejami ātrdarbīgas piekļuves pakalpojumi: pārdomas par elektronisko sakaru universālā pakalpojuma attīstību” (OV C 175, 28.7.2009., 8. lpp.).

2

(3)  Avots: http://ec.europa.eu/archives/bepa/pdf/publications_pdf/social_innovation.pdf

3

(4)  EESK atzinums par tematu “Sociālās ietekmes novērtēšana” (OV C 170, 5.6.2014., 18. lpp.).

4

(5)  EESK atzinums par tematu “Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programma” (OV C 143, 22.5.2012., 88. lpp.).

5

(6)  EESK atzinums par tematu “Kolektīvās finansēšanas potenciāla izmantošana Eiropas Savienībā” (OV C 451, 16.12.2014., 69. lpp.).

6

(7)  EESK atzinums par tematu “Sociālo tīklu atbildīga izmantošana” (OV C 351, 15.11.2012., 31. lpp.).

7

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/110 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/110

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālais dempings Eiropas civilās aviācijas nozarē”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/17)

| Ziņotāja: | Anne DEMELENNE |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Anne DEMELENNE

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2014. gada 11. decembrī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Sociālais dempings Eiropas civilās aviācijas nozarē”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 31. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 200 balsīm par, 3 balsīm pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ieteikumi

| 1.1. | EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšsēdētāja nodomu, ko viņš pauda savā ievadrunā Eiropas Parlamentā 2014. gada 15. jūlijā Strasbūrā: “Mums ir jāapkaro sociālais dempings, un mēs to darīsim.” Eiropas transporta komisāre Violeta Bulc, atsaucoties uz viņa teikto, izvirzīto komisāru uzklausīšanā 2014. gada oktobrī piebilda: “Es stingri iebilstu pret sociālo dempingu. (..) tiesību aktu pārstrādāšana ir jāattiecina arī uz sociālās jomas tiesību aktiem.” Sociālais dempings ir negodīgas konkurences cēlonis. Tomēr to ir grūti definēt, jo cēloņi ir kompleksi un iesaistīto personu ir daudz. Civilajā aviācijā noteikti ir jāpievēršas lomai, ko pilda dažādu līmeņu politisko lēmumu pieņēmēji, aviosabiedrības, darba ņēmēji, pasažieri un arī politiskā, juridiskā, ekonomiskā un sociālā vide gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka sociālā dempinga apkarošanai piemīt leģitīma mērķa statuss, kas dalībvalstīm var kalpot par attaisnojumu dažu pārvietošanās brīvības ierobežojumu noteikšanai (1). Tā kā komiteja raizējas par nesenajiem notikumiem civilās aviācijas nozarē, tā neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi sekot līdzi stāvokļa pārmaiņām un vajadzības gadījumā attiecīgi rīkoties. Izstrādājot aviācijas tiesību aktu kopumu, par kuru tika paziņots saistībā ar Komisijas 2015. gada darba programmu, būs jāņem vērā šajā dokumentā paredzētie pasākumi. EESK turklāt uzskata, ka starp MOVE ĢD un EMPL ĢD ir jānotiek ciešai sadarbībai. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atbalsta Eiropas Komisijas priekšsēdētāja nodomu, ko viņš pauda savā ievadrunā Eiropas Parlamentā 2014. gada 15. jūlijā Strasbūrā: “Mums ir jāapkaro sociālais dempings, un mēs to darīsim.” Eiropas transporta komisāre Violeta Bulc, atsaucoties uz viņa teikto, izvirzīto komisāru uzklausīšanā 2014. gada oktobrī piebilda: “Es stingri iebilstu pret sociālo dempingu. (..) tiesību aktu pārstrādāšana ir jāattiecina arī uz sociālās jomas tiesību aktiem.” Sociālais dempings ir negodīgas konkurences cēlonis. Tomēr to ir grūti definēt, jo cēloņi ir kompleksi un iesaistīto personu ir daudz. Civilajā aviācijā noteikti ir jāpievēršas lomai, ko pilda dažādu līmeņu politisko lēmumu pieņēmēji, aviosabiedrības, darba ņēmēji, pasažieri un arī politiskā, juridiskā, ekonomiskā un sociālā vide gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās. Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi, ka sociālā dempinga apkarošanai piemīt leģitīma mērķa statuss, kas dalībvalstīm var kalpot par attaisnojumu dažu pārvietošanās brīvības ierobežojumu noteikšanai (1). Tā kā komiteja raizējas par nesenajiem notikumiem civilās aviācijas nozarē, tā neatlaidīgi aicina Komisiju rūpīgi sekot līdzi stāvokļa pārmaiņām un vajadzības gadījumā attiecīgi rīkoties. Izstrādājot aviācijas tiesību aktu kopumu, par kuru tika paziņots saistībā ar Komisijas 2015. gada darba programmu, būs jāņem vērā šajā dokumentā paredzētie pasākumi. EESK turklāt uzskata, ka starp MOVE ĢD un EMPL ĢD ir jānotiek ciešai sadarbībai.

| 1.2. | Balstoties uz jauno uzņēmējdarbības modeļu jomā veikto darbu, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) ir jāseko līdzi pārmaiņām ar mērķi garantēt pasažieru un personāla pilnīgu drošību, neraugoties uz uzņēmējdarbības veidu, un, lai stabilizētu šo jomu, uzsvars jāliek tieši uz šiem jaunajiem modeļiem. Īpaša uzmanība ir jāvelta attiecīgo administratīvo struktūrvienību kontrolei pār neīstu pašnodarbināto personu un pagaidu darba uzņēmumu pastiprinātu izmantošanu. |
| --- | --- |

1.2.

Balstoties uz jauno uzņēmējdarbības modeļu jomā veikto darbu, Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai (EASA) ir jāseko līdzi pārmaiņām ar mērķi garantēt pasažieru un personāla pilnīgu drošību, neraugoties uz uzņēmējdarbības veidu, un, lai stabilizētu šo jomu, uzsvars jāliek tieši uz šiem jaunajiem modeļiem. Īpaša uzmanība ir jāvelta attiecīgo administratīvo struktūrvienību kontrolei pār neīstu pašnodarbināto personu un pagaidu darba uzņēmumu pastiprinātu izmantošanu.

| 1.3. | EESK vēlas, lai pašreizējie tiesību akti tiktu pienācīgi īstenoti un lai tiktu ņemti vērā arī Eiropas Savienības Tiesas nolēmumi. Tas jo īpaši attiecas uz:






  a) | sociālo nodrošinājumu un darba tiesībām:






  — | Romas I konvencija (1980) un Regula (EK) Nr. 593/2008 (2), |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.

EESK vēlas, lai pašreizējie tiesību akti tiktu pienācīgi īstenoti un lai tiktu ņemti vērā arī Eiropas Savienības Tiesas nolēmumi. Tas jo īpaši attiecas uz:

a)

sociālo nodrošinājumu un darba tiesībām:

—

Romas I konvencija (1980) un Regula (EK) Nr. 593/2008 (2),

| — | Regula (ES) Nr. 465/2012 (3) un Regula (ES) Nr. 83/2014 (4), kurā noteikts “mājas bāzes” jēdziens; |
| --- | --- |

—

Regula (ES) Nr. 465/2012 (3) un Regula (ES) Nr. 83/2014 (4), kurā noteikts “mājas bāzes” jēdziens;

| b) | saikni ar pašnodarbinātas personas statusu:






  — | Direktīva 2014/67/ES (pirmo reizi direktīvā ir iekļauts pakļautības saiknes jēdziens, kas dod iespēju kontrolēt pašnodarbinātā statusu) (5), |
| --- | --- | --- |

b)

saikni ar pašnodarbinātas personas statusu:

—

Direktīva 2014/67/ES (pirmo reizi direktīvā ir iekļauts pakļautības saiknes jēdziens, kas dod iespēju kontrolēt pašnodarbinātā statusu) (5),

| — | 2014. gada 4. decembra spriedums lietā C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media/Nīderlande: “Savienības tiesības jāinterpretē tādējādi, ka tāds darba koplīguma noteikums, par kādu ir runa pamatlietā, kurā paredzētas minimālās likmes pašnodarbinātiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir biedri vienā no līgumslēdzējām darba ņēmēju organizācijām un kuri darba devējam saskaņā ar uzņēmuma līgumu veic to pašu darbu kā šī darba devēja darbinieki, neietilpst LESD 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā tikai tad, ja šie pakalpojumu sniedzēji ir “neīsti pašnodarbinātie”, proti, ir pakalpojumu sniedzēji, kas ir šiem darbiniekiem pielīdzināmā situācijā. Šāds vērtējums ir jāveic iesniedzējtiesai.” |
| --- | --- |

—

2014. gada 4. decembra spriedums lietā C-413/13 FNV Kunsten Informatie en Media/Nīderlande: “Savienības tiesības jāinterpretē tādējādi, ka tāds darba koplīguma noteikums, par kādu ir runa pamatlietā, kurā paredzētas minimālās likmes pašnodarbinātiem pakalpojumu sniedzējiem, kuri ir biedri vienā no līgumslēdzējām darba ņēmēju organizācijām un kuri darba devējam saskaņā ar uzņēmuma līgumu veic to pašu darbu kā šī darba devēja darbinieki, neietilpst LESD 101. panta 1. punkta piemērošanas jomā tikai tad, ja šie pakalpojumu sniedzēji ir “neīsti pašnodarbinātie”, proti, ir pakalpojumu sniedzēji, kas ir šiem darbiniekiem pielīdzināmā situācijā. Šāds vērtējums ir jāveic iesniedzējtiesai.”

| 1.4. | EESK ņem vērā Gaisa kuģu apkalpes darba grupas sociālo partneru (Air Crew Working Group – ACWG) nostāju (skatīt 5.1. punktu) un uzsver, ka ir jānovērš sekojošās nepilnības, lai novērstu nevēlamas negatīvas sociālās sekas šajā nozarē. Tāpēc būtu nepieciešams veikt sekojošos pasākumus:






  — | pārskatīt kopējos aviācijas pakalpojumu darbības noteikumus, lai nodrošinātu valstu sociālo tiesību aktu un šīs nozares koplīgumu (Regula (EK) Nr. 1008/2008) pareizu piemērošanu; šajā pašā regulā jāuzlabo jēdziena “galvenā uzņēmējdarbības vieta” definīcija tā, lai darbības licences piešķīrējs būtu konkrēta valsts, ja tajā ir būtisks aviotransporta darbības apjoms, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESK ņem vērā Gaisa kuģu apkalpes darba grupas sociālo partneru (Air Crew Working Group – ACWG) nostāju (skatīt 5.1. punktu) un uzsver, ka ir jānovērš sekojošās nepilnības, lai novērstu nevēlamas negatīvas sociālās sekas šajā nozarē. Tāpēc būtu nepieciešams veikt sekojošos pasākumus:

—

pārskatīt kopējos aviācijas pakalpojumu darbības noteikumus, lai nodrošinātu valstu sociālo tiesību aktu un šīs nozares koplīgumu (Regula (EK) Nr. 1008/2008) pareizu piemērošanu; šajā pašā regulā jāuzlabo jēdziena “galvenā uzņēmējdarbības vieta” definīcija tā, lai darbības licences piešķīrējs būtu konkrēta valsts, ja tajā ir būtisks aviotransporta darbības apjoms,

| — | jānovērš jebkāda to valstu, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, negodīga konkurence, ko tās īsteno, izmantojot subsīdijas, valsts atbalstu un negodīgu cenu noteikšanas praksi (Regula (EK) Nr. 868/2004), |
| --- | --- |

—

jānovērš jebkāda to valstu, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, negodīga konkurence, ko tās īsteno, izmantojot subsīdijas, valsts atbalstu un negodīgu cenu noteikšanas praksi (Regula (EK) Nr. 868/2004),

| — | sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas ietvaros jāuzlabo vairāku mājas bāžu definīcija civilajā aviācijā (tas attiecas arī uz pagaidu bāzēm) un jāsaīsina noteiktie 10 gadu pārejas periodi (Regula (ES) Nr. 83/2014), |
| --- | --- |

—

sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinācijas ietvaros jāuzlabo vairāku mājas bāžu definīcija civilajā aviācijā (tas attiecas arī uz pagaidu bāzēm) un jāsaīsina noteiktie 10 gadu pārejas periodi (Regula (ES) Nr. 83/2014),

| — | vienotu atļauju attiecināt arī uz gaisa kuģu apkalpi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem šīs nozares darba ņēmējiem (Direktīva 2011/98/ES). |
| --- | --- |

—

vienotu atļauju attiecināt arī uz gaisa kuģu apkalpi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem šīs nozares darba ņēmējiem (Direktīva 2011/98/ES).

| 1.5. | Papildus tam EESK iesaka, lai Komisija ĢD MOVE un ĢD EMPL koordinēta darba ietvaros izskata, kā tiek piemērota direktīva par pagaidu darbu aviācijas nozarē. EESK uzskata, ka arī turpmāk ir jāatbalsta tieša nodarbinātība un tai ir jāpaliek parastai nodarbinātības formai aviācijā un ka ir jāparedz iespēja atļaut ierobežot drošības līmenim (2008/104/EK) potenciāli bīstamus pagaidu darba līgumus. Turklāt ir nepieciešama arī kopīga definīcija algotam darbiniekam un pašnodarbinātai personai Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

1.5.

Papildus tam EESK iesaka, lai Komisija ĢD MOVE un ĢD EMPL koordinēta darba ietvaros izskata, kā tiek piemērota direktīva par pagaidu darbu aviācijas nozarē. EESK uzskata, ka arī turpmāk ir jāatbalsta tieša nodarbinātība un tai ir jāpaliek parastai nodarbinātības formai aviācijā un ka ir jāparedz iespēja atļaut ierobežot drošības līmenim (2008/104/EK) potenciāli bīstamus pagaidu darba līgumus. Turklāt ir nepieciešama arī kopīga definīcija algotam darbiniekam un pašnodarbinātai personai Eiropas Savienībā.

| 1.6. | EESK atbalsta iniciatīvu, ko varētu uzņemties ES aviācijas nozares sociālie partneri: apspriest līgumu par šīs nozares algoto darbinieku darba apstākļiem un sociālajām tiesībām. Sociālajiem partneriem tostarp varētu būt kopēja nostāja par dažiem likumdošanas instrumentiem, un viņi to varētu iesniegt Komisijai. Visbeidzot, Komisijai vajadzētu apspriesties ar sociālajiem partneriem par visiem tiem ES likumdošanas instrumentiem un/vai iniciatīvām, kam ir tiešas sociālas sekas (6). |
| --- | --- |

1.6.

EESK atbalsta iniciatīvu, ko varētu uzņemties ES aviācijas nozares sociālie partneri: apspriest līgumu par šīs nozares algoto darbinieku darba apstākļiem un sociālajām tiesībām. Sociālajiem partneriem tostarp varētu būt kopēja nostāja par dažiem likumdošanas instrumentiem, un viņi to varētu iesniegt Komisijai. Visbeidzot, Komisijai vajadzētu apspriesties ar sociālajiem partneriem par visiem tiem ES likumdošanas instrumentiem un/vai iniciatīvām, kam ir tiešas sociālas sekas (6).

| 1.7. | Ņemot vērā to, ka no Komisijas darba programmas ir svītrots priekšlikums regulai par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savienības lidostās, un tā kā ES mēroga sociālie standarti šajā jomā neeksistē, jārisina darbinieku pārcelšanas jautājums saistībā ar konkursu un/vai daļēju darbības pārtraukšanu. Šīs problēmas novēršanas nolūkā Komisija apspriežas ar Eiropas sociālajiem partneriem, vai būtu lietderīgi iesniegt konsolidētu priekšlikumu par Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/23/EK (darbinieku tiesību aizsardzība uzņēmuma īpašnieka maiņas gadījumā) pārskatīšanu līdz 2015. gada beigām. |
| --- | --- |

1.7.

Ņemot vērā to, ka no Komisijas darba programmas ir svītrots priekšlikums regulai par apkalpošanas uz zemes pakalpojumiem Savienības lidostās, un tā kā ES mēroga sociālie standarti šajā jomā neeksistē, jārisina darbinieku pārcelšanas jautājums saistībā ar konkursu un/vai daļēju darbības pārtraukšanu. Šīs problēmas novēršanas nolūkā Komisija apspriežas ar Eiropas sociālajiem partneriem, vai būtu lietderīgi iesniegt konsolidētu priekšlikumu par Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvas 2001/23/EK (darbinieku tiesību aizsardzība uzņēmuma īpašnieka maiņas gadījumā) pārskatīšanu līdz 2015. gada beigām.

| 1.8. | EESK uzsāks atsevišķu iekšēju darbu, lai papildinātu šajā atzinumā skartos sociālos jautājumus. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzsāks atsevišķu iekšēju darbu, lai papildinātu šajā atzinumā skartos sociālos jautājumus.

| 1.9. | EESK iesaka Komisijai pastāvīgi un nepārtraukti uzraudzīt darba apstākļus civilās aviācijas nozarē. |
| --- | --- |

1.9.

EESK iesaka Komisijai pastāvīgi un nepārtraukti uzraudzīt darba apstākļus civilās aviācijas nozarē.

2.   Ievads

| 2.1. | Aviācijas ieguldījums Eiropas ekonomikā no nodarbinātības un izaugsmes viedokļa liecina par to, ka šī nozare Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīga. Saskaņā ar aplēsēm tā ietver 2,6 miljonu tiešu un netiešu darbvietu un tās ieguldījums Eiropas IKP sasniedz vienu miljardu euro dienā, veicinot tirdzniecību un tūrismu (7). |
| --- | --- |

2.1.

Aviācijas ieguldījums Eiropas ekonomikā no nodarbinātības un izaugsmes viedokļa liecina par to, ka šī nozare Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīga. Saskaņā ar aplēsēm tā ietver 2,6 miljonu tiešu un netiešu darbvietu un tās ieguldījums Eiropas IKP sasniedz vienu miljardu euro dienā, veicinot tirdzniecību un tūrismu (7).

| 2.2. | Aviotransporta liberalizācija pagājušā gadsimta 90. gadu sākumā noteikti ir nesusi labumu pasažieriem: demokratizācija, zemāki gaisa pārvadājumu tarifi un daudzveidīgāks piedāvājums. Bet kā tas ir ietekmējis nodarbinātību, algas un darba apstākļus nozarē? Eurostat dati liecina par tiešo un netiešo darbvietu skaita stagnāciju aviosabiedrībās, neraugoties uz ikgadēju izaugsmi aptuveni 5 % apmērā laikā no 1998. līdz 2010. gadam (8). Līdztekus citām pārmaiņām šo procesu rezultātā ir būtiski palielinājusies produktivitāte. Turklāt aviosabiedrības salona apkalpes un pilotu darbvietu aizpildīšanai izmanto ārpakalpojumus vai šīs darbvietas aizstāj, izmantojot elastīgākas darba formas (nesen īstenots civilās aviācijas Eiropas sociālo partneru pētījums liecina, ka tikai 52,6 % respondentu, kuri strādā zemo cenu aviosabiedrībās, apliecina, ka viņiem ir tiešs darba līgums). Pilnīgi dati par atalgojumu nav pieejami, tomēr Apvienotās Karalistes piemērs liecina par jūtamu salona apkalpes algu samazinājumu šajā valstī (9). Kopumā nākas konstatēt, ka izzūd pirms dažiem gadiem prestižās un kvalitatīvās darbvietas un to aizpildīšanai izmanto ārpakalpojumus vai darbiniekus aizstāj ar efektīvāku un lētāku darbaspēku. |
| --- | --- |

2.2.

Aviotransporta liberalizācija pagājušā gadsimta 90. gadu sākumā noteikti ir nesusi labumu pasažieriem: demokratizācija, zemāki gaisa pārvadājumu tarifi un daudzveidīgāks piedāvājums. Bet kā tas ir ietekmējis nodarbinātību, algas un darba apstākļus nozarē? Eurostat dati liecina par tiešo un netiešo darbvietu skaita stagnāciju aviosabiedrībās, neraugoties uz ikgadēju izaugsmi aptuveni 5 % apmērā laikā no 1998. līdz 2010. gadam (8). Līdztekus citām pārmaiņām šo procesu rezultātā ir būtiski palielinājusies produktivitāte. Turklāt aviosabiedrības salona apkalpes un pilotu darbvietu aizpildīšanai izmanto ārpakalpojumus vai šīs darbvietas aizstāj, izmantojot elastīgākas darba formas (nesen īstenots civilās aviācijas Eiropas sociālo partneru pētījums liecina, ka tikai 52,6 % respondentu, kuri strādā zemo cenu aviosabiedrībās, apliecina, ka viņiem ir tiešs darba līgums). Pilnīgi dati par atalgojumu nav pieejami, tomēr Apvienotās Karalistes piemērs liecina par jūtamu salona apkalpes algu samazinājumu šajā valstī (9). Kopumā nākas konstatēt, ka izzūd pirms dažiem gadiem prestižās un kvalitatīvās darbvietas un to aizpildīšanai izmanto ārpakalpojumus vai darbiniekus aizstāj ar efektīvāku un lētāku darbaspēku.

| 2.3. | Tā kā aviosabiedrības saskaras ar spēcīgu konkurenci, peļņas daļa ir mazāka nekā jebkurā citā nozarē (saskaņā ar Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas (IATA) rīcībā esošo informāciju aviācijas nozarē visā pasaulē tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas bija vidēji 0,1 % no ienākumiem beidzamo 40 gadu laikā) (10) un darba devēji cenšas samazināt izmaksas, lai saglabātu konkurētspēju. Tajā laikā, kad dažas izmaksas (piemēram, degvielas vai ar lidaparātu īpašumtiesībām saistītās cenas) savā ziņā tiek uzskatītas par fiksētām, dažas aviosabiedrības uzskata, ka darbaspēka izmaksas var samazināt bezgalīgi. Dažas aviosabiedrības ir konstatējušas, ka, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, var vēl tālāk samazināt izmaksas un īstenot sociālo dempingu. |
| --- | --- |

2.3.

Tā kā aviosabiedrības saskaras ar spēcīgu konkurenci, peļņas daļa ir mazāka nekā jebkurā citā nozarē (saskaņā ar Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas (IATA) rīcībā esošo informāciju aviācijas nozarē visā pasaulē tīrā peļņa pēc nodokļu nomaksas bija vidēji 0,1 % no ienākumiem beidzamo 40 gadu laikā) (10) un darba devēji cenšas samazināt izmaksas, lai saglabātu konkurētspēju. Tajā laikā, kad dažas izmaksas (piemēram, degvielas vai ar lidaparātu īpašumtiesībām saistītās cenas) savā ziņā tiek uzskatītas par fiksētām, dažas aviosabiedrības uzskata, ka darbaspēka izmaksas var samazināt bezgalīgi. Dažas aviosabiedrības ir konstatējušas, ka, izmantojot tiesības veikt uzņēmējdarbību Eiropas Savienībā, var vēl tālāk samazināt izmaksas un īstenot sociālo dempingu.

| 2.4. | Vairākas tradicionālās aviosabiedrības, saskardamās ar zemo cenu aviosabiedrību pieaugošu konkurenci, ir izveidojušas galvenā zīmola zemo cenu versiju īsajiem lidojumiem vai ir pieņēmušas darbā lētu darbaspēku savai pamata darbībai. Dažas zemo cenu aviosabiedrības pašlaik ir pievērsušās lielajām lidostām un cenšas piesaistīt vairāk darījumu pasažieru, un tādējādi tās tiešāk konkurē ar tradicionālajām aviosabiedrībām. Līdz ar to zūd pienācīgas kvalitātes darbvietas (taisnīgi ienākumi, drošība darbvietā, sociālā aizsardzība, brīvība paust viedokli, organizēt un piedalīties, kā arī līdztiesība) (11) tradicionālajās aviosabiedrībās (12). Tomēr zemo cenu aviosabiedrību sociālā prakse nav tā, kas automātiski rada sociālo dempingu. |
| --- | --- |

2.4.

Vairākas tradicionālās aviosabiedrības, saskardamās ar zemo cenu aviosabiedrību pieaugošu konkurenci, ir izveidojušas galvenā zīmola zemo cenu versiju īsajiem lidojumiem vai ir pieņēmušas darbā lētu darbaspēku savai pamata darbībai. Dažas zemo cenu aviosabiedrības pašlaik ir pievērsušās lielajām lidostām un cenšas piesaistīt vairāk darījumu pasažieru, un tādējādi tās tiešāk konkurē ar tradicionālajām aviosabiedrībām. Līdz ar to zūd pienācīgas kvalitātes darbvietas (taisnīgi ienākumi, drošība darbvietā, sociālā aizsardzība, brīvība paust viedokli, organizēt un piedalīties, kā arī līdztiesība) (11) tradicionālajās aviosabiedrībās (12). Tomēr zemo cenu aviosabiedrību sociālā prakse nav tā, kas automātiski rada sociālo dempingu.

| 2.5. | Globāla un ES līmeņa konkurences attīstība vieš bažas par Eiropas aviācijas ilgtspēju un konkurētspēju gan no ekonomikas, gan no sociālā viedokļa. Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, ir jāizveido vienlīdzīgāki apstākļi. Aviosabiedrībām vajadzētu konkurēt ar inovatīviem produktiem, kvalitāti un cenām, nevis (ļaunprātīgi) izmantojot likumdošanas trūkumu un/vai lētas darbvietas. Ir jārūpējas par to, lai nodrošinātu Eiropas nozares konkurētspēju, Eiropas nozares ilgtspējīgu attīstību un Eiropā saglabātu kvalitatīvas darbvietas. |
| --- | --- |

2.5.

Globāla un ES līmeņa konkurences attīstība vieš bažas par Eiropas aviācijas ilgtspēju un konkurētspēju gan no ekonomikas, gan no sociālā viedokļa. Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, ir jāizveido vienlīdzīgāki apstākļi. Aviosabiedrībām vajadzētu konkurēt ar inovatīviem produktiem, kvalitāti un cenām, nevis (ļaunprātīgi) izmantojot likumdošanas trūkumu un/vai lētas darbvietas. Ir jārūpējas par to, lai nodrošinātu Eiropas nozares konkurētspēju, Eiropas nozares ilgtspējīgu attīstību un Eiropā saglabātu kvalitatīvas darbvietas.

| 2.6. | Sociālais dempings – kad tas pastāv – bremzē godīgu konkurenci. Sociālais dempings nedrīkst ietekmēt drošību, kam arī turpmāk ir jābūt galvenajai prioritātei. Nekoordinētu dažādu valstu divpusēju pieeju vajadzētu aizstāt ar īstu Eiropas Savienības aviācijas nozares kopīgu ārējo politiku, kam cita starpā būtu jāietver arī ārvalstu investīcijas Eiropas aviosabiedrībās, īpašumtiesības un kontrole, valsts atbalsts, piekļuve tirgum un godīga konkurence. |
| --- | --- |

2.6.

Sociālais dempings – kad tas pastāv – bremzē godīgu konkurenci. Sociālais dempings nedrīkst ietekmēt drošību, kam arī turpmāk ir jābūt galvenajai prioritātei. Nekoordinētu dažādu valstu divpusēju pieeju vajadzētu aizstāt ar īstu Eiropas Savienības aviācijas nozares kopīgu ārējo politiku, kam cita starpā būtu jāietver arī ārvalstu investīcijas Eiropas aviosabiedrībās, īpašumtiesības un kontrole, valsts atbalsts, piekļuve tirgum un godīga konkurence.

| 2.7. | Aviācijas nozarē drošība ir vissvarīgākā. Kā uzsvērts Baltajā grāmatā, “Eiropas aviācijas drošība ir augstā līmenī, bet nav vislabākā pasaulē. Mūsu mērķis ir kļūt par drošāko reģionu aviācijas jomā” (13). Lai gan statistikas dati nav pieejami, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra jau ir norādījusi, ka ar drošību saistīto darbvietu sadrumstalotība un ārpakalpojumu izmantošana, turklāt arī gaisa kuģa apkalpes un tehniskās apkopes personāla nodrošināšanai, varētu negatīvi ietekmēt drošību. Jaunajos uzņēmumu modeļos tiek optimizētas budžeta, darbības un sociālās procedūras. Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ir jāizpēta šie modeļi un jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu drošības apdraudējumu. EESK atbalsta Aviācijas drošības aģentūrā jaunizveidoto īpašo darba grupu, kurai būs jāveic šis uzdevums. Nedrīkst uzņemties nekādu risku, jo runa ir par cilvēku drošību (14). |
| --- | --- |

2.7.

Aviācijas nozarē drošība ir vissvarīgākā. Kā uzsvērts Baltajā grāmatā, “Eiropas aviācijas drošība ir augstā līmenī, bet nav vislabākā pasaulē. Mūsu mērķis ir kļūt par drošāko reģionu aviācijas jomā” (13). Lai gan statistikas dati nav pieejami, Eiropas Aviācijas drošības aģentūra jau ir norādījusi, ka ar drošību saistīto darbvietu sadrumstalotība un ārpakalpojumu izmantošana, turklāt arī gaisa kuģa apkalpes un tehniskās apkopes personāla nodrošināšanai, varētu negatīvi ietekmēt drošību. Jaunajos uzņēmumu modeļos tiek optimizētas budžeta, darbības un sociālās procedūras. Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai ir jāizpēta šie modeļi un jāveic visi pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu drošības apdraudējumu. EESK atbalsta Aviācijas drošības aģentūrā jaunizveidoto īpašo darba grupu, kurai būs jāveic šis uzdevums. Nedrīkst uzņemties nekādu risku, jo runa ir par cilvēku drošību (14).

3.   Darba apstākļu pasliktināšanās dažās aviācijas apakšnozarēs

| 3.1. | Runājot par sociālo dempingu aviācijas nozarē, iespējams nodalīt divas jomas: iekšējo tirgu un ārējo aviāciju. |
| --- | --- |

3.1.

Runājot par sociālo dempingu aviācijas nozarē, iespējams nodalīt divas jomas: iekšējo tirgu un ārējo aviāciju.

| 3.2. | Iekšējā tirgū par sociālo dempingu galvenokārt ir atbildīgas tās aviosabiedrības, kuras ir izvēlējušās vairāku bāžu stratēģiju (darbaspēks, kas pieņemts darbā X valstī, strādā Y valstī ar darba līgumu, ko nosaka Z valsts likumi). Tādējādi darba ņēmējs ir atrauts no savas izcelsmes valsts (respektīvi, savas valstspiederības un/vai dzīvesvietas valsts). Vissarežģītākais uzdevums ir savietot uzņēmējdarbības brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību ar darbvietu kvalitātes un sociālā progresa mērķiem. Lai gan regulā Roma I (15) un regulā par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (16) izdarītie grozījumi ir ļāvuši mazināt dažas problēmas, kas skar mobilos darba ņēmējus, citi jautājumi vēl ir jāatrisina. |
| --- | --- |

3.2.

Iekšējā tirgū par sociālo dempingu galvenokārt ir atbildīgas tās aviosabiedrības, kuras ir izvēlējušās vairāku bāžu stratēģiju (darbaspēks, kas pieņemts darbā X valstī, strādā Y valstī ar darba līgumu, ko nosaka Z valsts likumi). Tādējādi darba ņēmējs ir atrauts no savas izcelsmes valsts (respektīvi, savas valstspiederības un/vai dzīvesvietas valsts). Vissarežģītākais uzdevums ir savietot uzņēmējdarbības brīvību un pakalpojumu sniegšanas brīvību ar darbvietu kvalitātes un sociālā progresa mērķiem. Lai gan regulā Roma I (15) un regulā par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (16) izdarītie grozījumi ir ļāvuši mazināt dažas problēmas, kas skar mobilos darba ņēmējus, citi jautājumi vēl ir jāatrisina.

| 3.3. | ES ārpolitika aviācijas jomā nepietiekami aizsargā ES aviosabiedrību intereses un to darbiniekus šajā strauji mainīgajā globālajā vidē. Eiropas aviosabiedrībām ir jāievēro noteikts skaits prasību, kuru mērķis ir garantēt godīgu konkurenci (pārredzamība, valsts atbalsts, cenu noteikšana u. c.), taču prasības, kas būtu jāievēro tām trešo valstu aviosabiedrībām, kuras lido uz ES lidostām, ir nepiemērojamas vai neeksistē. Šīs aviosabiedrības tieši konkurē ar ES aviopārvadātājiem vienos un tajos pašos maršrutos, vienlaikus baudot nepelnītas priekšrocības. |
| --- | --- |

3.3.

ES ārpolitika aviācijas jomā nepietiekami aizsargā ES aviosabiedrību intereses un to darbiniekus šajā strauji mainīgajā globālajā vidē. Eiropas aviosabiedrībām ir jāievēro noteikts skaits prasību, kuru mērķis ir garantēt godīgu konkurenci (pārredzamība, valsts atbalsts, cenu noteikšana u. c.), taču prasības, kas būtu jāievēro tām trešo valstu aviosabiedrībām, kuras lido uz ES lidostām, ir nepiemērojamas vai neeksistē. Šīs aviosabiedrības tieši konkurē ar ES aviopārvadātājiem vienos un tajos pašos maršrutos, vienlaikus baudot nepelnītas priekšrocības.

| 3.4. | Vēl viens atsevišķs jautājums ir par trešo valstu gaisa kuģu apkalpes personāla izmantošanu lidmašīnās, kas reģistrētas ES. Agrāk Eiropas lidmašīnās salona apkalpotāji valodas un kultūras apsvērumu dēļ vienmēr bija ārzemnieki. Nesen dažas aviosabiedrības pieņēma lēmumu šādu personālu izmantot lidojumos uz ES vai no tās un pat iekšējos lidojumos, taču ar sliktākiem darba apstākļiem un mazākām algām. Tomēr šīm aviosabiedrībām ir jāpiemēro tās valsts tiesību akti, kas ir izsniegusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību. |
| --- | --- |

3.4.

Vēl viens atsevišķs jautājums ir par trešo valstu gaisa kuģu apkalpes personāla izmantošanu lidmašīnās, kas reģistrētas ES. Agrāk Eiropas lidmašīnās salona apkalpotāji valodas un kultūras apsvērumu dēļ vienmēr bija ārzemnieki. Nesen dažas aviosabiedrības pieņēma lēmumu šādu personālu izmantot lidojumos uz ES vai no tās un pat iekšējos lidojumos, taču ar sliktākiem darba apstākļiem un mazākām algām. Tomēr šīm aviosabiedrībām ir jāpiemēro tās valsts tiesību akti, kas ir izsniegusi gaisa kuģa ekspluatanta apliecību.

4.   Jauni uzņēmumu modeļi un darba tirgus civilajā aviācijā

| 4.1. | Sociālo partneru veiktie pētījumi (17) liecina, ka Eiropā aviācijas jomā darba apstākļi ir pasliktinājušies sistemātiski un pārsniedz tās izmaiņas, kuru cēlonis ir konkurences ietekme uz tirgu, un tas noticis gan tradicionālajās, gan zemo cenu aviosabiedrībās. |
| --- | --- |

4.1.

Sociālo partneru veiktie pētījumi (17) liecina, ka Eiropā aviācijas jomā darba apstākļi ir pasliktinājušies sistemātiski un pārsniedz tās izmaiņas, kuru cēlonis ir konkurences ietekme uz tirgu, un tas noticis gan tradicionālajās, gan zemo cenu aviosabiedrībās.

| 4.2. | Vienota zemo cenu aviosabiedrību modeļa nav: stratēģiju spektrā ietilpst gan piedāvājums par viszemāko cenu (bez neviena pakalpojuma), gan hibrīdsabiedrības, kas ietver zemo cenu un tradicionālo sabiedrību elementus, izmantojot klasisko zemo cenu sabiedrību piedāvājumus ar ierobežotiem solījumiem, kas tiek ievēroti sistemātiski. Līdz ar to nav arī vienota nodarbinātības modeļa: dažas sabiedrības piedāvā kvalitatīvas darbvietas un beztermiņa līgumus, savukārt citas lielākoties izmanto ārpakalpojumus, aģentūras un dažos gadījumos – neīstu pašnodarbinātību. Tas attiecas arī uz arodbiedrībām: dažas sabiedrības tīši cenšas izvairīties no arodbiedrībām, savukārt citas tās atzīst un paraksta ar tām koplīgumus. Zemo cenu aviosabiedrību attīstība ir spēcīgi ietekmējusi apkalpošanu uz zemes, īpaši bagāžas pakalpojumus (stingrāka rokas bagāžas politika), ar īsu gaisa kuģa apkalpošanas laiku un sarūkošu apmācību. |
| --- | --- |

4.2.

Vienota zemo cenu aviosabiedrību modeļa nav: stratēģiju spektrā ietilpst gan piedāvājums par viszemāko cenu (bez neviena pakalpojuma), gan hibrīdsabiedrības, kas ietver zemo cenu un tradicionālo sabiedrību elementus, izmantojot klasisko zemo cenu sabiedrību piedāvājumus ar ierobežotiem solījumiem, kas tiek ievēroti sistemātiski. Līdz ar to nav arī vienota nodarbinātības modeļa: dažas sabiedrības piedāvā kvalitatīvas darbvietas un beztermiņa līgumus, savukārt citas lielākoties izmanto ārpakalpojumus, aģentūras un dažos gadījumos – neīstu pašnodarbinātību. Tas attiecas arī uz arodbiedrībām: dažas sabiedrības tīši cenšas izvairīties no arodbiedrībām, savukārt citas tās atzīst un paraksta ar tām koplīgumus. Zemo cenu aviosabiedrību attīstība ir spēcīgi ietekmējusi apkalpošanu uz zemes, īpaši bagāžas pakalpojumus (stingrāka rokas bagāžas politika), ar īsu gaisa kuģa apkalpošanas laiku un sarūkošu apmācību.

| 4.3. | Gan darba devēji, gan aviācijas apvienības šodien atzīst, ka uzņēmumu stratēģijas un ar tām saistītā cilvēkresursu un darba attiecību politika, kas tiek piemērota dažās zemo cenu aviosabiedrībās, ir cēlonis lēnai virzībai uz leju uz vismazāko kopsaucēju (18). Pamazām zūd robežas starp zemo cenu un tradicionālajām aviosabiedrībām un zemo cenu sabiedrības pievienojas globālām apvienībām vai tiek iekļautas (tradicionālajās) aviogrupās; tajā pašā laikā dažas aviosabiedrības ir nolēmušas izveidot savu zemo cenu aviosabiedrību. Daži tradicionālie aviopārvadātāji ir pieņēmuši darbā zemo izmaksu darbaspēku savas pamatdarbības veikšanai. Šī jaunā organizācija nenozīmē to, ka tradicionālās un zemo cenu aviosabiedrības piedāvā vienus un tos pašus pakalpojumus. |
| --- | --- |

4.3.

Gan darba devēji, gan aviācijas apvienības šodien atzīst, ka uzņēmumu stratēģijas un ar tām saistītā cilvēkresursu un darba attiecību politika, kas tiek piemērota dažās zemo cenu aviosabiedrībās, ir cēlonis lēnai virzībai uz leju uz vismazāko kopsaucēju (18). Pamazām zūd robežas starp zemo cenu un tradicionālajām aviosabiedrībām un zemo cenu sabiedrības pievienojas globālām apvienībām vai tiek iekļautas (tradicionālajās) aviogrupās; tajā pašā laikā dažas aviosabiedrības ir nolēmušas izveidot savu zemo cenu aviosabiedrību. Daži tradicionālie aviopārvadātāji ir pieņēmuši darbā zemo izmaksu darbaspēku savas pamatdarbības veikšanai. Šī jaunā organizācija nenozīmē to, ka tradicionālās un zemo cenu aviosabiedrības piedāvā vienus un tos pašus pakalpojumus.

| 4.4. | Tomēr starp ES dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības, kas cita starpā saistītas ar darba apstākļiem, vienlīdzīgu attieksmi, veselības aizsardzību un drošību darbā un sociālo nodrošinājumu (kas tiek koordinēts tikai ES līmenī), un tādējādi veidojas asimetrija starp ekonomisko regulējumu (vienotais tirgus) un tiesību aktu saskaņošanu un sociālo kohēziju. Tomēr dažas dalībvalstis ir izvēlējušās “nacionālos risinājumus”, lai uz to teritorijā reģistrētajiem mobilajiem darba ņēmējiem attiektos nosacījumi, kas atbilst valsts darba un sociālajiem tiesību aktiem, kā arī valsts koplīgumiem. Šis jautājums būtu jāizskata Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr starp ES dalībvalstīm pastāv būtiskas atšķirības, kas cita starpā saistītas ar darba apstākļiem, vienlīdzīgu attieksmi, veselības aizsardzību un drošību darbā un sociālo nodrošinājumu (kas tiek koordinēts tikai ES līmenī), un tādējādi veidojas asimetrija starp ekonomisko regulējumu (vienotais tirgus) un tiesību aktu saskaņošanu un sociālo kohēziju. Tomēr dažas dalībvalstis ir izvēlējušās “nacionālos risinājumus”, lai uz to teritorijā reģistrētajiem mobilajiem darba ņēmējiem attiektos nosacījumi, kas atbilst valsts darba un sociālajiem tiesību aktiem, kā arī valsts koplīgumiem. Šis jautājums būtu jāizskata Eiropas līmenī.

| 4.5. | Aviācijas jomā nodarbinātības pamata tiesību akti tika pieņemti pirms liberalizācijas un vēlāk vairs nemaz nav pielāgoti. Sociālā nodrošinājuma noteikumi, ko piemēro apkalpes locekļiem, ir uzlabojušies, bet joprojām saglabājas tiesiskā vakuuma risks. Mājas bāzes jēdziens rada problēmas, jo to definē operators, un tajos gadījumos, kad apkalpes locekļi ir pašnodarbinātie, viņi netiek pilnībā kontrolēti. Vēl viena problēma ir tāda vienota Eiropas tiesību akta neesamība, kurā būtu piedāvāta darba ņēmēja un pašnodarbinātā pozitīva definīcija ES tiesību aktos – Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā un direktīvās var atrast dažādas definīcijas, piemēram, pēc pakārtotības kritērija. Ir nepieciešami īpaši noteikumi ļoti mobiliem darba ņēmējiem. |
| --- | --- |

4.5.

Aviācijas jomā nodarbinātības pamata tiesību akti tika pieņemti pirms liberalizācijas un vēlāk vairs nemaz nav pielāgoti. Sociālā nodrošinājuma noteikumi, ko piemēro apkalpes locekļiem, ir uzlabojušies, bet joprojām saglabājas tiesiskā vakuuma risks. Mājas bāzes jēdziens rada problēmas, jo to definē operators, un tajos gadījumos, kad apkalpes locekļi ir pašnodarbinātie, viņi netiek pilnībā kontrolēti. Vēl viena problēma ir tāda vienota Eiropas tiesību akta neesamība, kurā būtu piedāvāta darba ņēmēja un pašnodarbinātā pozitīva definīcija ES tiesību aktos – Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā un direktīvās var atrast dažādas definīcijas, piemēram, pēc pakārtotības kritērija. Ir nepieciešami īpaši noteikumi ļoti mobiliem darba ņēmējiem.

| 4.6. | Par vienu no trijiem lielajiem Persijas līča uzņēmumiem tika atklāti paustas aizdomas par ES tiesību aktu pārkāpšanu, piemēram, grūtnieču atlaišanu no darba, prasību saņemt atļauju laulības noslēgšanai u. c. Tomēr šī aviosabiedrība joprojām turpina lidojumus uz ES un nesen pat palielināja to biežumu uz dažām lidostām. Tā kā starp Persijas līča aviosabiedrībām, lidostām un attiecīgajām civilās aviācijas iestādēm pastāv ciešas saiknes, pastāv aizdomas, ka šīm aviosabiedrībām tiek piešķirtas nepamatotas priekšrocības. Nav nepieciešamības dalībvalstu un trešo valstu divpusējas attiecības aizstāt ar koordinētu un reālu ES ārējo aviācijas politiku. |
| --- | --- |

4.6.

Par vienu no trijiem lielajiem Persijas līča uzņēmumiem tika atklāti paustas aizdomas par ES tiesību aktu pārkāpšanu, piemēram, grūtnieču atlaišanu no darba, prasību saņemt atļauju laulības noslēgšanai u. c. Tomēr šī aviosabiedrība joprojām turpina lidojumus uz ES un nesen pat palielināja to biežumu uz dažām lidostām. Tā kā starp Persijas līča aviosabiedrībām, lidostām un attiecīgajām civilās aviācijas iestādēm pastāv ciešas saiknes, pastāv aizdomas, ka šīm aviosabiedrībām tiek piešķirtas nepamatotas priekšrocības. Nav nepieciešamības dalībvalstu un trešo valstu divpusējas attiecības aizstāt ar koordinētu un reālu ES ārējo aviācijas politiku.

5.   Sociālo partneru loma

| 5.1. | EESK atbalsta Eiropas sociālo partneru svarīgo lomu civilajā aviācijā: viņi konsultē ES iestādes, pārbauda priekšlikumus un formulē savus priekšlikumus. 2014. gada 5. jūnijā sociālie partneri no Gaisa kuģu apkalpes darba grupas (Air Crew Working Group – ACWG) pieņēma kopīgu paziņojumu pret “izdevīguma karogiem” aviācijā, vēršoties pret nesenajām pārmaiņām, kas būtiski apdraud Eiropas sociālo modeli, nodarbinātību un konkurences vienlīdzību aviācijas tirgū, un ierosinot konkrētas pārmaiņas tiesību aktos (19). |
| --- | --- |

5.1.

EESK atbalsta Eiropas sociālo partneru svarīgo lomu civilajā aviācijā: viņi konsultē ES iestādes, pārbauda priekšlikumus un formulē savus priekšlikumus. 2014. gada 5. jūnijā sociālie partneri no Gaisa kuģu apkalpes darba grupas (Air Crew Working Group – ACWG) pieņēma kopīgu paziņojumu pret “izdevīguma karogiem” aviācijā, vēršoties pret nesenajām pārmaiņām, kas būtiski apdraud Eiropas sociālo modeli, nodarbinātību un konkurences vienlīdzību aviācijas tirgū, un ierosinot konkrētas pārmaiņas tiesību aktos (19).

| 5.2. | Tā kā runa ir par turpmākā sociālā dialoga darba kārtību, ACWG sociālie partneri (Eiropas Aviolīniju asociācija, Eiropas Aviolīniju pilotu apvienība, Eiropas Transporta darbinieku federācija) 2015. gada 13. februārī pieņēma šādu paziņojumu: “Sociālajiem partneriem (..) ir jāsāk sarunas par aviācijas nozares regulējumu, kura mērķis ir pasaules līmenī izveidot taisnīgus konkurences apstākļus. Būtu jāparedz kopīgi pasākumi ar mērķi novērst darba apstākļu pasliktināšanās tendenci un “izdevīguma karogu” izmantošanu. Sociālie partneri piekrīt darba turpināšanai šajā jomā. Viņi aktīvi rīkosies, lai kopā ar dažādām Eiropas un valstu iestādēm steidzami panāktu tādas Eiropas aviācijas stratēģijas izstrādi, kurai būtu noteiktas prioritātes, termiņi un skaidri mērķi pasaules līmenī.” |
| --- | --- |

5.2.

Tā kā runa ir par turpmākā sociālā dialoga darba kārtību, ACWG sociālie partneri (Eiropas Aviolīniju asociācija, Eiropas Aviolīniju pilotu apvienība, Eiropas Transporta darbinieku federācija) 2015. gada 13. februārī pieņēma šādu paziņojumu: “Sociālajiem partneriem (..) ir jāsāk sarunas par aviācijas nozares regulējumu, kura mērķis ir pasaules līmenī izveidot taisnīgus konkurences apstākļus. Būtu jāparedz kopīgi pasākumi ar mērķi novērst darba apstākļu pasliktināšanās tendenci un “izdevīguma karogu” izmantošanu. Sociālie partneri piekrīt darba turpināšanai šajā jomā. Viņi aktīvi rīkosies, lai kopā ar dažādām Eiropas un valstu iestādēm steidzami panāktu tādas Eiropas aviācijas stratēģijas izstrādi, kurai būtu noteiktas prioritātes, termiņi un skaidri mērķi pasaules līmenī.”

| 5.3. | Arī Eiropas Komisijai ir jāpastiprina apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Komisijas Lēmumā 98/500/EK par nozaru dialogu komiteju izveidi ir noteikts, ka tajās nozarēs, kurās šīs komitejas ir izveidotas, ar tām ir jāapspriežas par tām ES līmenī paredzētajām pārmaiņām, kam ir sociālas sekas. Šis pienākums bieži netiek pildīts. Uzmanība jāpievērš arī tām sociālajām sekām, kuru cēlonis ir noteikumi, ko izstrādā Eiropas Aviācijas drošības aģentūra. |
| --- | --- |

5.3.

Arī Eiropas Komisijai ir jāpastiprina apspriešanās ar sociālajiem partneriem. Komisijas Lēmumā 98/500/EK par nozaru dialogu komiteju izveidi ir noteikts, ka tajās nozarēs, kurās šīs komitejas ir izveidotas, ar tām ir jāapspriežas par tām ES līmenī paredzētajām pārmaiņām, kam ir sociālas sekas. Šis pienākums bieži netiek pildīts. Uzmanība jāpievērš arī tām sociālajām sekām, kuru cēlonis ir noteikumi, ko izstrādā Eiropas Aviācijas drošības aģentūra.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eiropas Savienības Tiesas 2007. gada 18. decembra spriedums lietā C-341/05 Laval un Partneri, ECLI:EU:C:2007:809, 103. punkts.

1

Laval

(2)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

2

(3)  OV L 149, 8.6.2012., 4. lpp.

3

(4)  OV L 28, 31.1.2014., 17. lpp.

4

(5)  OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.

5

(6)  OV L 225, 12.8.1998., 27. lpp.

6

(7)  ATAG ziņojums Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport, 2014. gads.

7

ATAG

Powering global economic growth, employment, trade links, tourism and support for sustainable development through air transport

(8)  Nobeiguma ziņojums Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londona, 2012. gads, 74. lpp.

8

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

Steer Davies Gleave

(9)  Nobeiguma ziņojums Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010, Steer Davies Gleave, Londona, 2012. gads, vii lpp.

9

Study on the effects of the implementation of the EU aviation common market on employment and working conditions in the Air Transport Sector over the period 1997/2010

Steer Davies Gleave

(10)  IATA Report on Vision 2050, Singapūra, 12.2.2011., 2. lpp.

10

IATA Report on Vision 2050

(11)  Jautājums par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, Starptautiskā Darba organizācija.

11

(12)  Skatīt Eiropas sociālo partneru pētījumus: – 2012. gadā: The development of the low cost model in the European civil aviation industry, Peter Turnbull (Kārdifas universitāte), Geraint Harvey (Svonzi universitāte), pētījumu pasūtīja Eiropas Transporta darbinieku federācija. – 2014. gadā: Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines, Peter Turnbull (Kārdifas universitāte), Geraint Harvey (Birmingemas universitāte), pētījumu pasūtīja Eiropas Transporta darbinieku federācija. – 2015. gadā: Atypical Employment in Aviation, Gentes universitāte, pētījumu pasūtīja Eiropas Lidotāju asociācija, Eiropas Aviokompāniju asociācija un Eiropas Transporta darbinieku federācija.

12

The development of the low cost model in the European civil aviation industry

Peter Turnbull

Geraint Harvey

Evolution of the Labour Market in the Airline Industry due to the Development of the Low Fares Airlines, Peter Turnbull

Geraint Harvey

Atypical Employment in Aviation

(13)  Baltā grāmata “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu”, COM(2011) 144 final, 22. lpp.

13

(14)  Ziņojums New Business Models, EASA padomdevēja grupa noteikumu izstrādes jautājumos, 2015. gada 17. aprīlis, 1. lpp., 2. punkts; 5. lpp., 9.3. punkts; 6. lpp., 9.5.1. punkts; 7. lpp., 9.5.2. punkts un 7. lpp., 9.6. punkts.

14

New Business Models

(15)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

15

(16)  OV L 284, 30.10.2009., 1. lpp.

16

(17)  Jautājums par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, Starptautiskā Darba organizācija.

17

(18)  Ziņojums Submission by Scandinavian Airlines (SAS) to US regulators on Norwegian Air International’s (NAI’s) application for a US Foreign Air Carrier permit, Airline Business, 2014. gada aprīlis.

18

Submission by Scandinavian Airlines (SAS) to US regulators on Norwegian Air International’s (NAI’s) application for a US Foreign Air Carrier permit

Airline Business

(19)  Kopīgā deklarācija Against EU-based Flags of Convenience in Aviation, Nozaru sociālā dialoga komitejas Gaisa kuģa apkalpes darba grupa, 2014. gada 5. jūnijs.

19

Against EU-based Flags of Convenience in Aviation

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/116 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/116

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Kiberaktīvisms un pilsoniskās sabiedrības organizācijas”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/18)

| Ziņotājs: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Kiberaktīvisms un pilsoniskās sabiedrības organizācijas”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 31 augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (16. septembra sēdē) ar 205 balsīm par, 2 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Mūsdienu digitālajā sabiedrībā kiberaktīvisms ir lietderīgs instruments pilsoņu iesaistīšanai, ciktāl tas sekmē un veicina aktīvu sociālo praksi un līdzdalību ar jauno tehnoloģiju palīdzību, vienlaikus palīdzot mazināt atstumtību un digitālo plaisu. Ar kiberaktīvismu konceptuāli saprot tādu aktīvismu, kas mudina iedzīvotājus aktīvi iesaistīties politiskās, vides, sociālās, pilsoniskās, kultūras u. c. kampaņās bez nepieciešamības iepriekš definēt ideoloģiju, hierarhiju vai programmas un kas attīstās, izmantojot tādus tehnoloģiskos instrumentus, kuri sekmē virālu izplatīšanu un līdzdalību. No minētā jānošķir tās iniciatīvas, kas neatbilst demokrātiskiem un solidāriem principiem un vērtībām un kuru nolūki ir pretrunā sabiedrības interesēm un kopējam labumam. |
| --- | --- |

1.1.

Mūsdienu digitālajā sabiedrībā kiberaktīvisms ir lietderīgs instruments pilsoņu iesaistīšanai, ciktāl tas sekmē un veicina aktīvu sociālo praksi un līdzdalību ar jauno tehnoloģiju palīdzību, vienlaikus palīdzot mazināt atstumtību un digitālo plaisu. Ar kiberaktīvismu konceptuāli saprot tādu aktīvismu, kas mudina iedzīvotājus aktīvi iesaistīties politiskās, vides, sociālās, pilsoniskās, kultūras u. c. kampaņās bez nepieciešamības iepriekš definēt ideoloģiju, hierarhiju vai programmas un kas attīstās, izmantojot tādus tehnoloģiskos instrumentus, kuri sekmē virālu izplatīšanu un līdzdalību. No minētā jānošķir tās iniciatīvas, kas neatbilst demokrātiskiem un solidāriem principiem un vērtībām un kuru nolūki ir pretrunā sabiedrības interesēm un kopējam labumam.

| 1.2. | Lai kiberaktīvismu attīstītu kā instrumentu, gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm savā darba kārtībā jāiekļauj iniciatīvas un pasākumi tādu struktūru veicināšanai, kuru mērķis ir atbilstīgi paplašināt sabiedrību tīklā, atvieglojot brīvu un universālu piekļuvi, nodrošinot pārredzamību un konfidencialitāti, kā arī aizsargājot tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību un īpašu uzmanību veltot visneaizsargātākajām grupām. |
| --- | --- |

1.2.

Lai kiberaktīvismu attīstītu kā instrumentu, gan Eiropas Komisijai, gan dalībvalstīm savā darba kārtībā jāiekļauj iniciatīvas un pasākumi tādu struktūru veicināšanai, kuru mērķis ir atbilstīgi paplašināt sabiedrību tīklā, atvieglojot brīvu un universālu piekļuvi, nodrošinot pārredzamību un konfidencialitāti, kā arī aizsargājot tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību un īpašu uzmanību veltot visneaizsargātākajām grupām.

| 1.3. | EESK uzskata, ka ir svarīgi sniegt sabiedrībai zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas inteliģentam un drošam kiberaktīvismam, tāpēc tā aicina Eiropas iestādes atbalstīt informatīvus, izglītojošus un mācību pasākumus, īpaši pievēršoties labas prakses izplatīšanai un tiešsaistes aktīvisma ļaunprātīgas izmantošanas izskaušanai. Šajā saistībā būtu jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi kiberaktīvisma prakses novērtēšanai un attīstībai. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka ir svarīgi sniegt sabiedrībai zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas inteliģentam un drošam kiberaktīvismam, tāpēc tā aicina Eiropas iestādes atbalstīt informatīvus, izglītojošus un mācību pasākumus, īpaši pievēršoties labas prakses izplatīšanai un tiešsaistes aktīvisma ļaunprātīgas izmantošanas izskaušanai. Šajā saistībā būtu jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi kiberaktīvisma prakses novērtēšanai un attīstībai.

| 1.4. | Tāpat arī saistībā ar iestāžu pārvaldību kiberaktīvisms veicina koplēmumu pieņemšanas un varas sadales jomu attīstību. To nosaka mijiedarbība starp vairākiem dalībniekiem (valdībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sociālajiem partneriem, iedzīvotājiem, uzņēmumiem), kas notiek vairākos virzienos, gan aktīvā, gan reaģējošā veidā. |
| --- | --- |

1.4.

Tāpat arī saistībā ar iestāžu pārvaldību kiberaktīvisms veicina koplēmumu pieņemšanas un varas sadales jomu attīstību. To nosaka mijiedarbība starp vairākiem dalībniekiem (valdībām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, sociālajiem partneriem, iedzīvotājiem, uzņēmumiem), kas notiek vairākos virzienos, gan aktīvā, gan reaģējošā veidā.

| 1.5. | Tā rezultātā atbalsts kiberaktīvismam nozīmē decentralizētu konfigurāciju tīklā, kas ietver gan horizontālas attiecības starp iedzīvotājiem, gan arī vertikālas attiecības starp valdībām un iedzīvotājiem. Horizontālā mijiedarbība veicina solidaritāti tiešsaistē, pateicoties aktīvai un apņēmīgai kiberbrīvprātīgo darbībai, kā arī sadarbības un mijiedarbības pasākumiem un iniciatīvām. Savukārt lejupēja vertikālā mijiedarbība vēršas plašumā, pateicoties e-pārvaldībai, kas sekmē pārredzamību un iedzīvotājiem atvieglo piekļuvi un informācijas ieguvi saistībā ar publiskām lietām; augšupēja vertikālā mijiedarbība stiprina iedzīvotāju pārstāvību iestādēs atvērtas e-demokrātijas apstākļos, kas ļauj aktīvi piedalīties, izmantojot tādus līdzekļus kā sabiedriskās apspriešanas vai likumdošanas iniciatīvas. |
| --- | --- |

1.5.

Tā rezultātā atbalsts kiberaktīvismam nozīmē decentralizētu konfigurāciju tīklā, kas ietver gan horizontālas attiecības starp iedzīvotājiem, gan arī vertikālas attiecības starp valdībām un iedzīvotājiem. Horizontālā mijiedarbība veicina solidaritāti tiešsaistē, pateicoties aktīvai un apņēmīgai kiberbrīvprātīgo darbībai, kā arī sadarbības un mijiedarbības pasākumiem un iniciatīvām. Savukārt lejupēja vertikālā mijiedarbība vēršas plašumā, pateicoties e-pārvaldībai, kas sekmē pārredzamību un iedzīvotājiem atvieglo piekļuvi un informācijas ieguvi saistībā ar publiskām lietām; augšupēja vertikālā mijiedarbība stiprina iedzīvotāju pārstāvību iestādēs atvērtas e-demokrātijas apstākļos, kas ļauj aktīvi piedalīties, izmantojot tādus līdzekļus kā sabiedriskās apspriešanas vai likumdošanas iniciatīvas.

| 1.6. | Visbeidzot EESK uzsver nepieciešamību izveidot un piemērot īpašas vērtēšanas metodoloģijas un rādītājus kiberaktīvisma radītās sociālās un ekonomiskās ietekmes novērtēšanai, kā arī izstrādāt pētījumus un ziņojumus, lai panāktu lielāku konsekvenci tā darbībā, ņemot vērā tādus faktorus kā efektīva pārstāvība un līderība, nepārtrauktība, jaunu struktūru un sociālo tendenču rašanās utt. |
| --- | --- |

1.6.

Visbeidzot EESK uzsver nepieciešamību izveidot un piemērot īpašas vērtēšanas metodoloģijas un rādītājus kiberaktīvisma radītās sociālās un ekonomiskās ietekmes novērtēšanai, kā arī izstrādāt pētījumus un ziņojumus, lai panāktu lielāku konsekvenci tā darbībā, ņemot vērā tādus faktorus kā efektīva pārstāvība un līderība, nepārtrauktība, jaunu struktūru un sociālo tendenču rašanās utt.

2.   Ievads

| 2.1. | Jauno tehnoloģiju ietekme uz mūsdienu sabiedrību atspoguļojas virtuālajā telpā, ko dēvē par digitālo ekosistēmu un kurā attīstās jauni dzīves veidi, kas tiecas aizstāt tradicionālos veidus, kā paust kolektīvu viedokli un veidot kolektīvas attiecības. |
| --- | --- |

2.1.

Jauno tehnoloģiju ietekme uz mūsdienu sabiedrību atspoguļojas virtuālajā telpā, ko dēvē par digitālo ekosistēmu un kurā attīstās jauni dzīves veidi, kas tiecas aizstāt tradicionālos veidus, kā paust kolektīvu viedokli un veidot kolektīvas attiecības.

| 2.2. | Šajā tehnoloģiskajā revolūcijā līdztekus ekonomiskajiem, kultūras, inovatīvajiem u. c. aspektiem īpaša uzmanība jāpievērš tiem izaicinājumiem un iespējām, kas rodas informācijas, komunikācijas un līdzdalības jomās, jaunā pārvaldības kontekstā, kad līdzatbildība tīklā var lielā mērā būtiski mainīt sabiedrības organizācijas struktūras un formas nākotnē. |
| --- | --- |

2.2.

Šajā tehnoloģiskajā revolūcijā līdztekus ekonomiskajiem, kultūras, inovatīvajiem u. c. aspektiem īpaša uzmanība jāpievērš tiem izaicinājumiem un iespējām, kas rodas informācijas, komunikācijas un līdzdalības jomās, jaunā pārvaldības kontekstā, kad līdzatbildība tīklā var lielā mērā būtiski mainīt sabiedrības organizācijas struktūras un formas nākotnē.

| 2.3. | Tiešsaistes sociālie tīkli un internets, ciktāl tie ir iekļaujoši, ir pavēruši iedzīvotājiem jaunus apvāršņus attiecībā uz iedzīvotāju lomu sabiedrības veidošanā, nodrošinot viņiem iespējas un ļaujot uzņemties vadību savas kopīgās attīstības veidošanā. |
| --- | --- |

2.3.

Tiešsaistes sociālie tīkli un internets, ciktāl tie ir iekļaujoši, ir pavēruši iedzīvotājiem jaunus apvāršņus attiecībā uz iedzīvotāju lomu sabiedrības veidošanā, nodrošinot viņiem iespējas un ļaujot uzņemties vadību savas kopīgās attīstības veidošanā.

| 2.4. | Šī kolektīvā tendence šobrīd visā pasaulē pieaug, tā palīdz pastiprināt jau uzsāktās iniciatīvas un vēl vairāk nostiprināt spēju savienoties un mijiedarboties, kas savukārt tieši un aizvien vairāk ietekmē rīcību aizvien vairāk decentralizētās lēmumu pieņemšanas un kompetences jomās. Līdz ar to uzsāktie pasākumi veicina citus jaunus pasākumus un pozitīvu attīstības procesu, kā rezultāts ir uzlabojumi. |
| --- | --- |

2.4.

Šī kolektīvā tendence šobrīd visā pasaulē pieaug, tā palīdz pastiprināt jau uzsāktās iniciatīvas un vēl vairāk nostiprināt spēju savienoties un mijiedarboties, kas savukārt tieši un aizvien vairāk ietekmē rīcību aizvien vairāk decentralizētās lēmumu pieņemšanas un kompetences jomās. Līdz ar to uzsāktie pasākumi veicina citus jaunus pasākumus un pozitīvu attīstības procesu, kā rezultāts ir uzlabojumi.

| 2.5. | Līdz ar to iedzīvotāju digitālās kustības jāuzskata nevis par vienkāršu interneta lietotāju kopumu, kam piemīt “pūļa” pazīmes, bet gan par “smart mob”, tas ir, par grupu, kas, pateicoties eksponenciālam tīmekļa saišu pieaugumam, darbojas gudri un efektīvi. Šis saišu tīkls ļauj cilvēkiem savstarpēji savienoties, lai piekļūtu informācijai un mijiedarbotos ar citiem cilvēkiem, un tādējādi izveidojas īsta sociālā koordinācija, kas veicina apzinīgas, iesaistošas un atbildīgas sabiedrības rašanos. |
| --- | --- |

2.5.

Līdz ar to iedzīvotāju digitālās kustības jāuzskata nevis par vienkāršu interneta lietotāju kopumu, kam piemīt “pūļa” pazīmes, bet gan par “smart mob”, tas ir, par grupu, kas, pateicoties eksponenciālam tīmekļa saišu pieaugumam, darbojas gudri un efektīvi. Šis saišu tīkls ļauj cilvēkiem savstarpēji savienoties, lai piekļūtu informācijai un mijiedarbotos ar citiem cilvēkiem, un tādējādi izveidojas īsta sociālā koordinācija, kas veicina apzinīgas, iesaistošas un atbildīgas sabiedrības rašanos.

| 2.6. | Tā rezultātā vislielākā pievienotā vērtība minētajā kontekstā ir tādas sabiedrības aktīva iesaistīšanās, kura nevēlas atteikties no lēmumu pieņemšanas jautājumos, kas uz to attiecas, un ir ne vien gatava uzņemties šo atbildību, bet to arī uzņemas, kā liecina daži dati (Tascón, Mario y Quintana, Yolanda: “Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas”, La Catarata, 2012. g.) par tīmekļa aktivitātes apjomu dienā: 1,6 miljoni ierakstu blogos un 140 miljoni tvītu. |
| --- | --- |

2.6.

Tā rezultātā vislielākā pievienotā vērtība minētajā kontekstā ir tādas sabiedrības aktīva iesaistīšanās, kura nevēlas atteikties no lēmumu pieņemšanas jautājumos, kas uz to attiecas, un ir ne vien gatava uzņemties šo atbildību, bet to arī uzņemas, kā liecina daži dati (Tascón, Mario y Quintana, Yolanda: “Ciberactivismo: Las nuevas revoluciones de las multitudes conectadas”, La Catarata, 2012. g.) par tīmekļa aktivitātes apjomu dienā: 1,6 miljoni ierakstu blogos un 140 miljoni tvītu.

| 2.7. | Tas pats attiecas arī uz dokumentiem par kiberaktīvismu, kuru lappusēs izceļas liela mēroga un nozīmes sociālie notikumi un kustības, piemēram, Occupy Wall Street, Gezi parks, Arābu pavasaris un 15M kustība Spānijā; filantropisku un uz solidaritāti balstītu mērķu atbalsta kampaņas, ko īstenos atzītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar līdzekļu piesaistīšanu, izmantojot kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) mehānismus vai vienkārši apvienojoties platformās, kurām ir pārredzams finansējums. |
| --- | --- |

2.7.

Tas pats attiecas arī uz dokumentiem par kiberaktīvismu, kuru lappusēs izceļas liela mēroga un nozīmes sociālie notikumi un kustības, piemēram, Occupy Wall Street, Gezi parks, Arābu pavasaris un 15M kustība Spānijā; filantropisku un uz solidaritāti balstītu mērķu atbalsta kampaņas, ko īstenos atzītas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp ar līdzekļu piesaistīšanu, izmantojot kolektīvās finansēšanas (crowdfunding) mehānismus vai vienkārši apvienojoties platformās, kurām ir pārredzams finansējums.

3.   Digitālais jeb tīkla aktīvisms

| 3.1. | No dažādiem konceptuāliem priekšlikumiem par to, kas jāsaprot ar jēdzienu “kiberaktīvisms”, var formulēt aptuvenu skaidrojumu, ka tā ir stratēģija vai darbība, kas tiecas ietekmēt sabiedrības dienaskārtību caur elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un jaunās tehnoloģijas izmantojot kā saziņas kanālu un informācijas izplatīšanai iedzīvotāju iesaistes jomā. |
| --- | --- |

3.1.

No dažādiem konceptuāliem priekšlikumiem par to, kas jāsaprot ar jēdzienu “kiberaktīvisms”, var formulēt aptuvenu skaidrojumu, ka tā ir stratēģija vai darbība, kas tiecas ietekmēt sabiedrības dienaskārtību caur elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un jaunās tehnoloģijas izmantojot kā saziņas kanālu un informācijas izplatīšanai iedzīvotāju iesaistes jomā.

| 3.2. | Kiberaktīvisma praksē izmantotie atbalsta līdzekļi ir informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kopums, kuru lieto sociālajos plašsaziņas līdzekļos un tīklos un kas ļauj nodrošināt ātru un efektīvu elektronisku saziņu starp iedzīvotājiem saistībā ar kopīgu apņemšanos aktīvi nodarboties ar vajadzībām, problēmām un jautājumiem, kas tos skar ideoloģisku apsvērumu dēļ vai atbilst vērtībām, kuru pamatā ir ētika un solidaritāte. |
| --- | --- |

3.2.

Kiberaktīvisma praksē izmantotie atbalsta līdzekļi ir informācijas un komunikācijas tehnoloģiju kopums, kuru lieto sociālajos plašsaziņas līdzekļos un tīklos un kas ļauj nodrošināt ātru un efektīvu elektronisku saziņu starp iedzīvotājiem saistībā ar kopīgu apņemšanos aktīvi nodarboties ar vajadzībām, problēmām un jautājumiem, kas tos skar ideoloģisku apsvērumu dēļ vai atbilst vērtībām, kuru pamatā ir ētika un solidaritāte.

| 3.3. | Interneta normāla un nedestruktīva lietošana, kas notiek kāda mērķa vai iemesla dēļ, skaidri atšķiras no citu veidu darbošanās (Denning, 2001. g.), piemēram, hakerisma vai elektroniskas pilsoniskās nepakļaušanās, ne tikai līdzekļu, bet arī – ja tie ir noziedzīgi – mērķu ziņā. Digitālā aktīvisma jeb, pareizāk sakot, kiberaktīvisma gadījumā darbībām ir jābūt vērstām uz kopīgu vispārēju labumu vai uz izturīgumu un dažādu tādu grūtību vai apstākļu pārvarēšanu, kas negaidīti vai regulāri varētu rasties noteiktām iedzīvotāju grupām. |
| --- | --- |

3.3.

Interneta normāla un nedestruktīva lietošana, kas notiek kāda mērķa vai iemesla dēļ, skaidri atšķiras no citu veidu darbošanās (Denning, 2001. g.), piemēram, hakerisma vai elektroniskas pilsoniskās nepakļaušanās, ne tikai līdzekļu, bet arī – ja tie ir noziedzīgi – mērķu ziņā. Digitālā aktīvisma jeb, pareizāk sakot, kiberaktīvisma gadījumā darbībām ir jābūt vērstām uz kopīgu vispārēju labumu vai uz izturīgumu un dažādu tādu grūtību vai apstākļu pārvarēšanu, kas negaidīti vai regulāri varētu rasties noteiktām iedzīvotāju grupām.

| 3.4. | Visizplatītākās kiberaktīvisma darbības ir informācijas meklēšana tīmekļa lapās; tīmekļa vietņu izveide, kurās piedāvā informāciju un dokumentus; elektroniskas publikācijas; virtuālu kopienu izveide; masveidīga vēstuļu nosūtīšana pa e-pastu; diskusiju telpu un forumu izveide tīmeklī; pasākumu plānošana, izziņošana un koordinēšana; stratēģisku un sadarbības alianšu veidošana; apvienību izveides veicināšana; aicinājumi atbalstīt jau sagatavotas kolektīvās iniciatīvas vai pievienoties tām. |
| --- | --- |

3.4.

Visizplatītākās kiberaktīvisma darbības ir informācijas meklēšana tīmekļa lapās; tīmekļa vietņu izveide, kurās piedāvā informāciju un dokumentus; elektroniskas publikācijas; virtuālu kopienu izveide; masveidīga vēstuļu nosūtīšana pa e-pastu; diskusiju telpu un forumu izveide tīmeklī; pasākumu plānošana, izziņošana un koordinēšana; stratēģisku un sadarbības alianšu veidošana; apvienību izveides veicināšana; aicinājumi atbalstīt jau sagatavotas kolektīvās iniciatīvas vai pievienoties tām.

| 3.5. | Par kiberaktīvismu varētu saukt arī internetā vai web-squared (tīkls kvadrātā – UR2) izplatītus globāla mēroga politiskus aicinājumus, kas ir kolektīvas darbības, kurās iedzīvotāji, kas ir fiziski izkliedēti kādā teritorijā (globālā vai vietējā līmenī), apvienojas un sapulcējas konkrētā reālā vietā, pateicoties saziņai pa mobilajām ierīcēm. |
| --- | --- |

3.5.

Par kiberaktīvismu varētu saukt arī internetā vai web-squared (tīkls kvadrātā – UR2) izplatītus globāla mēroga politiskus aicinājumus, kas ir kolektīvas darbības, kurās iedzīvotāji, kas ir fiziski izkliedēti kādā teritorijā (globālā vai vietējā līmenī), apvienojas un sapulcējas konkrētā reālā vietā, pateicoties saziņai pa mobilajām ierīcēm.

| 3.6. | Visbeidzot aktīvisms tiešsaistē jeb kiberaktīvisms ir uzskatāms par ļoti iedarbīgu un varenu instrumentu, kas nodrošina informācijas nodošanu un zināšanas par svarīgām problēmām, par kurām sabiedrība var nezināt un tāpēc nespēj laikus reaģēt ar attiecīgu sociālu mobilizāciju. Tomēr tā ietekmei joprojām neļauj izpausties trūkstošā leģitimēšana, atzīstot to par alternatīvu tradicionālajiem protesta kanāliem. |
| --- | --- |

3.6.

Visbeidzot aktīvisms tiešsaistē jeb kiberaktīvisms ir uzskatāms par ļoti iedarbīgu un varenu instrumentu, kas nodrošina informācijas nodošanu un zināšanas par svarīgām problēmām, par kurām sabiedrība var nezināt un tāpēc nespēj laikus reaģēt ar attiecīgu sociālu mobilizāciju. Tomēr tā ietekmei joprojām neļauj izpausties trūkstošā leģitimēšana, atzīstot to par alternatīvu tradicionālajiem protesta kanāliem.

4.   Kiberaktīvisms ES politikas ietvaros

| 4.1. | Eiropas Savienības pieeja kiberaktīvismam ir balstīta, pirmkārt, uz pasākumiem digitālas sabiedrības veicināšanai, un, otrkārt, sociāliem un iesaistes pasākumiem, īpaši pievēršoties labas pārvaldības principu piemērošanai publiskās pārvaldes iestādēs. |
| --- | --- |

4.1.

Eiropas Savienības pieeja kiberaktīvismam ir balstīta, pirmkārt, uz pasākumiem digitālas sabiedrības veicināšanai, un, otrkārt, sociāliem un iesaistes pasākumiem, īpaši pievēršoties labas pārvaldības principu piemērošanai publiskās pārvaldes iestādēs.

| 4.2. | Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā teikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz vārda brīvību. Šīs tiesības ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju vai idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām, ievērojot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu. |
| --- | --- |

4.2.

Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā teikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz vārda brīvību. Šīs tiesības ietver uzskatu brīvību un brīvību saņemt un izplatīt informāciju vai idejas bez valsts iestāžu iejaukšanās un neatkarīgi no valstu robežām, ievērojot plašsaziņas līdzekļu brīvību un plurālismu.

| 4.3. | Tāpat Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. pantā par pulcēšanās un biedrošanās brīvību noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību visos līmeņos, it īpaši politiskā, arodbiedrību un pilsoniskajā jomā. |
| --- | --- |

4.3.

Tāpat Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. pantā par pulcēšanās un biedrošanās brīvību noteikts, ka ikvienai personai ir tiesības uz mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību visos līmeņos, it īpaši politiskā, arodbiedrību un pilsoniskajā jomā.

| 4.4. | Turklāt minētās hartas 8. pantā norādīts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību, un šie dati jāapstrādā godprātīgi, noteiktiem mērķiem un ar attiecīgās personas piekrišanu vai uz cita leģitīma pamata, kas paredzēts tiesību aktos. Tāpat arī ikvienai personai ir tiesības piekļūt datiem, kas par viņu savākti, un tiesības ieviest labojumus šajos datos. Saistībā ar digitālo atstumtību, it īpaši neaizsargātu grupu gadījumā, ne mazāk svarīgi ir pie pamattiesībām ierindot arī iespēju vienlīdzības principu. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt minētās hartas 8. pantā norādīts, ka ikvienai personai ir tiesības uz savu personas datu aizsardzību, un šie dati jāapstrādā godprātīgi, noteiktiem mērķiem un ar attiecīgās personas piekrišanu vai uz cita leģitīma pamata, kas paredzēts tiesību aktos. Tāpat arī ikvienai personai ir tiesības piekļūt datiem, kas par viņu savākti, un tiesības ieviest labojumus šajos datos. Saistībā ar digitālo atstumtību, it īpaši neaizsargātu grupu gadījumā, ne mazāk svarīgi ir pie pamattiesībām ierindot arī iespēju vienlīdzības principu.

| 4.5. | Eiropas digitalizācijas programmā cita starpā minēti šādi aspekti, kas dalībvalstīm ir jānodrošina:






  — | brīva piekļuve digitāliem pakalpojumiem un saturam. Tas ir svarīgs priekšnoteikums, lai nodrošinātu pilsoniskuma izpausmi reālas un elektroniskas demokrātijas kontekstā, |
| --- | --- | --- |

4.5.

Eiropas digitalizācijas programmā cita starpā minēti šādi aspekti, kas dalībvalstīm ir jānodrošina:

—

brīva piekļuve digitāliem pakalpojumiem un saturam. Tas ir svarīgs priekšnoteikums, lai nodrošinātu pilsoniskuma izpausmi reālas un elektroniskas demokrātijas kontekstā,

| — | iedzīvotāju iesaistīšana. Eiropa gūs labumu no digitālās revolūcijas tikai tad, ja visi tās iedzīvotāji mobilizēsies un varēs visaptveroši piedalīties jaunajā digitālajā sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

iedzīvotāju iesaistīšana. Eiropa gūs labumu no digitālās revolūcijas tikai tad, ja visi tās iedzīvotāji mobilizēsies un varēs visaptveroši piedalīties jaunajā digitālajā sabiedrībā,

| — | universāla un ātrdarbīga piekļuve, kas ir nepieciešams un pietiekams priekšnosacījums efektīvam un spēcīgam kiberaktīvismam, |
| --- | --- |

—

universāla un ātrdarbīga piekļuve, kas ir nepieciešams un pietiekams priekšnosacījums efektīvam un spēcīgam kiberaktīvismam,

| — | pārredzamība attiecībā uz digitālo struktūru, instrumentu un resursu pārvaldību, kas kavē atklātu līdzdalību vai grauj kiberaktīvisma un tā attīstības mērķus un procesus, |
| --- | --- |

—

pārredzamība attiecībā uz digitālo struktūru, instrumentu un resursu pārvaldību, kas kavē atklātu līdzdalību vai grauj kiberaktīvisma un tā attīstības mērķus un procesus,

| — | digitālo prasmju veicināšana, lai nodrošinātu iekļaujošu digitālo sabiedrību. Eiropas potenciāls sakņojas tās iedzīvotāju prasmēs, darbaspēkā un organizācijās. Bez visuresošas infrastruktūras iespējama tikai ierobežota IKT lietošana, un bez prasmēm šīs lietošanas ekonomiskā un sociālā vērtība arī būs ierobežota. Turklāt jāmazina digitālā plaisa, kas rada nelīdzsvarotību un nevienlīdzību, |
| --- | --- |

—

digitālo prasmju veicināšana, lai nodrošinātu iekļaujošu digitālo sabiedrību. Eiropas potenciāls sakņojas tās iedzīvotāju prasmēs, darbaspēkā un organizācijās. Bez visuresošas infrastruktūras iespējama tikai ierobežota IKT lietošana, un bez prasmēm šīs lietošanas ekonomiskā un sociālā vērtība arī būs ierobežota. Turklāt jāmazina digitālā plaisa, kas rada nelīdzsvarotību un nevienlīdzību,

| — | digitālo tiesību efektīva aizsardzība. Ja iedzīvotāji pietiekami neuzticas, viņi atturas no aktīvas līdzdalības, mijiedarbības vai brīvas viedokļu izteikšanas, |
| --- | --- |

—

digitālo tiesību efektīva aizsardzība. Ja iedzīvotāji pietiekami neuzticas, viņi atturas no aktīvas līdzdalības, mijiedarbības vai brīvas viedokļu izteikšanas,

| — | tā dēvētās piektās brīvības attīstība – satura un zināšanu brīva aprite. |
| --- | --- |

—

tā dēvētās piektās brīvības attīstība – satura un zināšanu brīva aprite.

| 4.6. | Aktīvs pilsoniskums ietver gan individuālu pilsoņu, pilsoņu grupu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, t. sk. sociālo partneru, līdzdalību politikas veidošanā (vertikālais dialogs starp pilsonisko sabiedrību un pārvaldes iestādēm), gan to savstarpēju tīklošanos un sadarbību (horizontālais dialogs). |
| --- | --- |

4.6.

Aktīvs pilsoniskums ietver gan individuālu pilsoņu, pilsoņu grupu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, t. sk. sociālo partneru, līdzdalību politikas veidošanā (vertikālais dialogs starp pilsonisko sabiedrību un pārvaldes iestādēm), gan to savstarpēju tīklošanos un sadarbību (horizontālais dialogs).

5.   Brīvprātīgais darbs kiberaktīvisma ietvaros

| 5.1. | Ir acīmredzams, ka mūsdienu digitālajā sabiedrībā interneta un sociālo tīklu piedāvātās sociālo pārmaiņu iespējas ir milzīgas. Bez telpas un laika ierobežojumiem, kā arī vienkāršā un pieejamā veidā iedzīvotāji var dot savu ieguldījumu, lai ieviestu nozīmīgas izmaiņas gan savā vidē, gan ārpus ikdienas dzīves, nesavtīgi palīdzot tūkstošiem cilvēku. |
| --- | --- |

5.1.

Ir acīmredzams, ka mūsdienu digitālajā sabiedrībā interneta un sociālo tīklu piedāvātās sociālo pārmaiņu iespējas ir milzīgas. Bez telpas un laika ierobežojumiem, kā arī vienkāršā un pieejamā veidā iedzīvotāji var dot savu ieguldījumu, lai ieviestu nozīmīgas izmaiņas gan savā vidē, gan ārpus ikdienas dzīves, nesavtīgi palīdzot tūkstošiem cilvēku.

| 5.2. | Būdamas tālu no tā sauktā “slaktīvisma” jeb pseidoaktīvisma, jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ļauj apmierināt iedzīvotāju vajadzības, piedalīties viņiem svarīgu lietu pārvaldībā un savu tiesību un interešu aizstāvībā, kā arī aktīvi un apņēmīgi piedalīties iniciatīvās, kas palīdz paust viņu idejas, principus un vērtības, tādējādi veicinot pašrealizāciju un novēršot sociālo atsvešināšanos, turklāt kļūstot par Kopienas kohēzijas un integrācijas faktoru. |
| --- | --- |

5.2.

Būdamas tālu no tā sauktā “slaktīvisma” jeb pseidoaktīvisma, jaunās informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ļauj apmierināt iedzīvotāju vajadzības, piedalīties viņiem svarīgu lietu pārvaldībā un savu tiesību un interešu aizstāvībā, kā arī aktīvi un apņēmīgi piedalīties iniciatīvās, kas palīdz paust viņu idejas, principus un vērtības, tādējādi veicinot pašrealizāciju un novēršot sociālo atsvešināšanos, turklāt kļūstot par Kopienas kohēzijas un integrācijas faktoru.

| 5.3. | Virtuāls brīvprātīgais darbs jeb brīvprātīgais darbs tiešsaistē nozīmē brīvprātīgu darbu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, tādos pasākumos, kur nav vajadzīga fiziska klātbūtne, atbalstot kampaņas, izplatot un izstrādājot informāciju, sniedzot palīdzību un veicot jebkuru citu uzdevumu, ko noteiktu mērķu vārdā var apņēmīgi un nesavtīgi izpildīt tīmeklī. |
| --- | --- |

5.3.

Virtuāls brīvprātīgais darbs jeb brīvprātīgais darbs tiešsaistē nozīmē brīvprātīgu darbu, izmantojot jaunās tehnoloģijas, tādos pasākumos, kur nav vajadzīga fiziska klātbūtne, atbalstot kampaņas, izplatot un izstrādājot informāciju, sniedzot palīdzību un veicot jebkuru citu uzdevumu, ko noteiktu mērķu vārdā var apņēmīgi un nesavtīgi izpildīt tīmeklī.

| 5.4. | Kad šis digitālais brīvprātīgais darbs aprobežojas ar kampaņu atbalstu, informācijas izplatīšanu un komunikāciju, tas ietilpst kiberaktīvisma jomā un šajā gadījumā izpaužas kā dalība elektroniskās protesta un sūdzību akcijās (parakstu vākšana, personīgi ieguldījumi, eksponenciālas informācijas izplatīšanas pasākumi utt.). |
| --- | --- |

5.4.

Kad šis digitālais brīvprātīgais darbs aprobežojas ar kampaņu atbalstu, informācijas izplatīšanu un komunikāciju, tas ietilpst kiberaktīvisma jomā un šajā gadījumā izpaužas kā dalība elektroniskās protesta un sūdzību akcijās (parakstu vākšana, personīgi ieguldījumi, eksponenciālas informācijas izplatīšanas pasākumi utt.).

| 5.5. | Tiecoties uz progresu un vērienu akciju jomā, dažādas platformas un tīmekļa vietnes sniedz jaunas iespējas miljoniem cilvēku, palielinot viņu informētību un motivējot reaģēt uz steidzamiem un nozīmīgiem jautājumiem neatkarīgi no jautājuma teritoriālā līmeņa un jomas (ekonomika, sociālā joma, vide, politika utt.). |
| --- | --- |

5.5.

Tiecoties uz progresu un vērienu akciju jomā, dažādas platformas un tīmekļa vietnes sniedz jaunas iespējas miljoniem cilvēku, palielinot viņu informētību un motivējot reaģēt uz steidzamiem un nozīmīgiem jautājumiem neatkarīgi no jautājuma teritoriālā līmeņa un jomas (ekonomika, sociālā joma, vide, politika utt.).

| 5.6. | Šis mobilizācijas modelis, izmantojot internetu, ļauj apvienoties tūkstošiem individuālu gribas izpausmju un pūliņu, kas, neraugoties uz anonimitāti vai tiešas ieinteresētības trūkumu, kļūst nozīmīgs, jo var ātri pārtapt varenā kolektīvā spēkā, kas spēj ietekmēt varas un lēmumu pieņemšanas jomas. |
| --- | --- |

5.6.

Šis mobilizācijas modelis, izmantojot internetu, ļauj apvienoties tūkstošiem individuālu gribas izpausmju un pūliņu, kas, neraugoties uz anonimitāti vai tiešas ieinteresētības trūkumu, kļūst nozīmīgs, jo var ātri pārtapt varenā kolektīvā spēkā, kas spēj ietekmēt varas un lēmumu pieņemšanas jomas.

Visbeidzot šis attālinātā brīvprātīgā darba veids palielina organizāciju spējas un piedāvā telpu pēc iespējas lielāka cilvēku skaita iesaistīšanai, tādējādi palielinot tā iekļaušanas spēju.

6.   Priekšlikumi rīcībai

| 6.1. | Lai gan kiberaktīvisma potenciāls un ieguvumi ir pierādīti, tomēr sociālajos plašsaziņas līdzekļos izmantotās stratēģijas dažreiz sapulcē cilvēkus, taču nerada stabilas virtuālās kopienas; un tas zināmā mērā apdraud vēlamo sociālo izmaiņu ilgtspēju. Tāpēc, pamatojoties uz objektīvu novērtējumu un ievērojot kvalitatīvus kritērijus un principus, kā arī iniciatīvas sociālo atdevi, būtu jāizstrādā atbilstoša metodoloģija. |
| --- | --- |

6.1.

Lai gan kiberaktīvisma potenciāls un ieguvumi ir pierādīti, tomēr sociālajos plašsaziņas līdzekļos izmantotās stratēģijas dažreiz sapulcē cilvēkus, taču nerada stabilas virtuālās kopienas; un tas zināmā mērā apdraud vēlamo sociālo izmaiņu ilgtspēju. Tāpēc, pamatojoties uz objektīvu novērtējumu un ievērojot kvalitatīvus kritērijus un principus, kā arī iniciatīvas sociālo atdevi, būtu jāizstrādā atbilstoša metodoloģija.

| 6.2. | Būtu lietderīgi veicināt kiberaktīvisma un digitālā brīvprātīgā darba proaktīvu attīstību, jo sociālo tīklu vide un interneta portāli sociālajai iesaistei un pilsoniskajai līdzatbildībai nodrošina lielāku pieejamību, nepastarpinātību un kritisko masu, turklāt ievērojami ietaupot ar vadību, koordināciju un darbību izpildi saistītās izmaksas. Tie sekmē arī iekļautības priekšnoteikumus: pieejamību, atbildību u. c. |
| --- | --- |

6.2.

Būtu lietderīgi veicināt kiberaktīvisma un digitālā brīvprātīgā darba proaktīvu attīstību, jo sociālo tīklu vide un interneta portāli sociālajai iesaistei un pilsoniskajai līdzatbildībai nodrošina lielāku pieejamību, nepastarpinātību un kritisko masu, turklāt ievērojami ietaupot ar vadību, koordināciju un darbību izpildi saistītās izmaksas. Tie sekmē arī iekļautības priekšnoteikumus: pieejamību, atbildību u. c.

| 6.3. | Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbilstoši to kompetencei veikt nepieciešamos pasākumus, ar ko efektīvi sekmē kiberaktīvisma un tiešsaistes līdzdalības mehānismu ieviešanu un izstrādi, lai stimulētu un stiprinātu sociālo ieinteresētību un izvērstu brīvprātīgo darbu. |
| --- | --- |

6.3.

Tāpēc Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis atbilstoši to kompetencei veikt nepieciešamos pasākumus, ar ko efektīvi sekmē kiberaktīvisma un tiešsaistes līdzdalības mehānismu ieviešanu un izstrādi, lai stimulētu un stiprinātu sociālo ieinteresētību un izvērstu brīvprātīgo darbu.

| 6.4. | Jārosina arī atbilstošu vērtēšanas standartu un kritēriju izstrāde, ar kuriem minētos mehānismus atzīst un leģitimē, kā arī ļauj ieviest pārredzamību un pievienoto vērtību informētības palielināšanas un mobilizācijas procesos, kā arī spētu noteikt sociālo atdevi. |
| --- | --- |

6.4.

Jārosina arī atbilstošu vērtēšanas standartu un kritēriju izstrāde, ar kuriem minētos mehānismus atzīst un leģitimē, kā arī ļauj ieviest pārredzamību un pievienoto vērtību informētības palielināšanas un mobilizācijas procesos, kā arī spētu noteikt sociālo atdevi.

| 6.5. | Ir svarīgi arī nodrošināt Eiropas pilsoņu tiesību efektīvu aizsardzību un ievērošanu šajā jomā, kā iepriekš minēts, it īpaši attiecībā uz piekļuves informācijai atvieglošanu un informācijas brīvību, kā arī nodrošināt apmaiņas plūsmu tīklos, tās integritāti, konfidencialitāti, nemazinot saziņas izplatīšanās ātrumu. Šīs garantijas būtu proporcionāli un atbilstoši vajadzībām nodrošināmas neaizsargātām grupām. |
| --- | --- |

6.5.

Ir svarīgi arī nodrošināt Eiropas pilsoņu tiesību efektīvu aizsardzību un ievērošanu šajā jomā, kā iepriekš minēts, it īpaši attiecībā uz piekļuves informācijai atvieglošanu un informācijas brīvību, kā arī nodrošināt apmaiņas plūsmu tīklos, tās integritāti, konfidencialitāti, nemazinot saziņas izplatīšanās ātrumu. Šīs garantijas būtu proporcionāli un atbilstoši vajadzībām nodrošināmas neaizsargātām grupām.

| 6.6. | Turklāt, ņemot vērā to nozīmīgumu kiberaktīvisma ietvaros, jāpiemin aktīvs e-tiesiskums (e-justice), kā arī uzticēšanās un reputācijas vērtības, lai palielinātu garantijas kibertelpā. |
| --- | --- |

6.6.

Turklāt, ņemot vērā to nozīmīgumu kiberaktīvisma ietvaros, jāpiemin aktīvs e-tiesiskums (e-justice), kā arī uzticēšanās un reputācijas vērtības, lai palielinātu garantijas kibertelpā.

| 6.7. | Attiecīgajām iestādēm jārūpējas par tādas tehnoloģiskās infrastruktūras un instrumentu nodošanu iedzīvotāju rīcībā, kas viņiem ļautu pastāvīgi un netraucēti veikt savas digitālās darbības, turklāt pielāgojot sociālās struktūras jaunajām tehnoloģijām un nodrošinot nepieciešamo apmācību un izglītību, lai atvieglotu minēto instrumentu lietošanu, kā arī mazinātu esošo digitālo plaisu nolūkā nodrošināt lielāku teritoriālo, sociālo un ekonomisko kohēziju. |
| --- | --- |

6.7.

Attiecīgajām iestādēm jārūpējas par tādas tehnoloģiskās infrastruktūras un instrumentu nodošanu iedzīvotāju rīcībā, kas viņiem ļautu pastāvīgi un netraucēti veikt savas digitālās darbības, turklāt pielāgojot sociālās struktūras jaunajām tehnoloģijām un nodrošinot nepieciešamo apmācību un izglītību, lai atvieglotu minēto instrumentu lietošanu, kā arī mazinātu esošo digitālo plaisu nolūkā nodrošināt lielāku teritoriālo, sociālo un ekonomisko kohēziju.

| 6.8. | Visbeidzot, būtu jāizstrādā un jāapstiprina informatīvas programmas, kuru mērķis ir iepazīstināt iedzīvotājus ar sociālo līdzdalību un brīvprātīgo darbu, kurā izmanto jaunās tehnoloģijas, sniedzot atbalstu struktūrām un iniciatīvām, kas jau darbojas šajās jomās, sadarbojoties labas institucionālās pārvaldības kontekstā. |
| --- | --- |

6.8.

Visbeidzot, būtu jāizstrādā un jāapstiprina informatīvas programmas, kuru mērķis ir iepazīstināt iedzīvotājus ar sociālo līdzdalību un brīvprātīgo darbu, kurā izmanto jaunās tehnoloģijas, sniedzot atbalstu struktūrām un iniciatīvām, kas jau darbojas šajās jomās, sadarbojoties labas institucionālās pārvaldības kontekstā.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/121 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/121

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES un Meksikas asociācijas nolīguma pārskatīšana”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/19)

| Ziņotājs: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Juan MORENO PRECIADO |

Ziņotājs:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Līdzziņotājs:

Juan MORENO PRECIADO

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2014. gada 10. jūlija plenārsesijā nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“ES un Meksikas Asociācijas nolīguma pārskatīšana”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 92 balsīm par un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka attiecību ar Meksiku dinamiska attīstība ir jāskata Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu attiecību perspektīvā un ka papildus aspektiem, kas saistīti ar ekonomiku un tirdzniecību, jāņem vērā arī kopīgās vēsturiskās un kultūras saites, kas varētu būt par pretsvaru arvien lielākai Amerikas un Klusā okeāna reģiona dimensijas ietekmei šajā kontinentā. Globalizācijas apstākļos Meksikai un ES ir kopīga kultūras saikne, saziņas valodas un, galvenais, vērtības, kas veido abu pušu sabiedrību īpašas attiecības, kuras ir jāattīsta un jāpadziļina un kurām, protams, jābūt par pamatu līdzīgu pieeju veidošanā starptautiskos forumos. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) uzskata, ka attiecību ar Meksiku dinamiska attīstība ir jāskata Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu attiecību perspektīvā un ka papildus aspektiem, kas saistīti ar ekonomiku un tirdzniecību, jāņem vērā arī kopīgās vēsturiskās un kultūras saites, kas varētu būt par pretsvaru arvien lielākai Amerikas un Klusā okeāna reģiona dimensijas ietekmei šajā kontinentā. Globalizācijas apstākļos Meksikai un ES ir kopīga kultūras saikne, saziņas valodas un, galvenais, vērtības, kas veido abu pušu sabiedrību īpašas attiecības, kuras ir jāattīsta un jāpadziļina un kurām, protams, jābūt par pamatu līdzīgu pieeju veidošanā starptautiskos forumos.

| 1.2. | EESK uzskata, ka tā vietā, lai sāktu sarunas par pilnīgi jaunu nolīgumu, būtu lietderīgāk balstīties uz pašreizējo nolīgumu, kā arī pieredzi, kas gūta tā piecpadsmit gadus darbības laikā, un padziļināti pārskatīt to, paplašinot tā darbības jomu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK uzskata, ka tā vietā, lai sāktu sarunas par pilnīgi jaunu nolīgumu, būtu lietderīgāk balstīties uz pašreizējo nolīgumu, kā arī pieredzi, kas gūta tā piecpadsmit gadus darbības laikā, un padziļināti pārskatīt to, paplašinot tā darbības jomu.

| 1.3. | EESK uzskata, ka nekavējoties jāizveido apvienotā konsultatīvā komiteja (AKK), kuras sastāvā būtu deviņi vai divpadsmit EESK pārstāvji, kā arī tāds pats skaits Meksikas organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju. Nolīguma vadības struktūrām ir jāatzīst AKK, kura tām iesniedz pilsoniskās sabiedrības priekšlikumus. AKK īstenos konsultatīvu funkciju attiecība uz nolīguma vispārīgo saturu, neierobežojot iespējas veidot arī citus līdzdalības mehānismus saistībā ar konkrētiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. EESK prasa nākamajā nolīgumā iekļaut arī šādas komitejas izveidi. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka nekavējoties jāizveido apvienotā konsultatīvā komiteja (AKK), kuras sastāvā būtu deviņi vai divpadsmit EESK pārstāvji, kā arī tāds pats skaits Meksikas organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju. Nolīguma vadības struktūrām ir jāatzīst AKK, kura tām iesniedz pilsoniskās sabiedrības priekšlikumus. AKK īstenos konsultatīvu funkciju attiecība uz nolīguma vispārīgo saturu, neierobežojot iespējas veidot arī citus līdzdalības mehānismus saistībā ar konkrētiem tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. EESK prasa nākamajā nolīgumā iekļaut arī šādas komitejas izveidi.

| 1.4. | Jaunajā nolīgumā vajadzētu iekļaut punktu, kurā pusēm noteikta prasība ratificēt un īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un rezolūcijas attiecībā uz sociālajām pamattiesībām un pamatprincipiem, kas ietver SDO mērķus “pienācīgas kvalitātes nodarbinātības” jomā, un jo īpaši SDO konvenciju Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu. |
| --- | --- |

1.4.

Jaunajā nolīgumā vajadzētu iekļaut punktu, kurā pusēm noteikta prasība ratificēt un īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un rezolūcijas attiecībā uz sociālajām pamattiesībām un pamatprincipiem, kas ietver SDO mērķus “pienācīgas kvalitātes nodarbinātības” jomā, un jo īpaši SDO konvenciju Nr. 98 par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu.

| 1.5. | Turklāt jāuzlabo daži pašreizējā nolīguma tirdzniecības un ieguldījumu aspekti, kas saistīti, piemēram, ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, nolīgumi par ieguldījumu veicināšanu un savstarpēju aizsardzību, intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī jāveido ciešāka sadarbība nodokļu jomā, lai izskaustu krāpšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

1.5.

Turklāt jāuzlabo daži pašreizējā nolīguma tirdzniecības un ieguldījumu aspekti, kas saistīti, piemēram, ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, nolīgumi par ieguldījumu veicināšanu un savstarpēju aizsardzību, intelektuālā īpašuma tiesības, kā arī jāveido ciešāka sadarbība nodokļu jomā, lai izskaustu krāpšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| 1.6. | Ir jāpārskata prioritātes sadarbības jomā, dodot priekšroku stratēģiskajā partnerībā iekļautajiem elementiem, lai šīs prioritātes būtu savstarpēji saistītas un radītu pozitīvu sinerģiju, kas līdz šim nav bijusi pietiekama, jo atsevišķi projekti nav bijuši savstarpēji saistīti. |
| --- | --- |

1.6.

Ir jāpārskata prioritātes sadarbības jomā, dodot priekšroku stratēģiskajā partnerībā iekļautajiem elementiem, lai šīs prioritātes būtu savstarpēji saistītas un radītu pozitīvu sinerģiju, kas līdz šim nav bijusi pietiekama, jo atsevišķi projekti nav bijuši savstarpēji saistīti.

| 1.7. | Konkrētāk, EESK vēlas uzsvērt trīs jomas, kuras tā uzskata par prioritārām šādai ciešākai sadarbībai: pārvaldības uzlabošana, pētniecība zinātnes un tehnoloģiju jomā, sadarbība ilgtspējīgas attīstības, klimata pārmaiņu un vides aizsardzības jomā. |
| --- | --- |

1.7.

Konkrētāk, EESK vēlas uzsvērt trīs jomas, kuras tā uzskata par prioritārām šādai ciešākai sadarbībai: pārvaldības uzlabošana, pētniecība zinātnes un tehnoloģiju jomā, sadarbība ilgtspējīgas attīstības, klimata pārmaiņu un vides aizsardzības jomā.

| 2. | Eiropas Savienības attiecības ar Meksiku plašākā attiecību ar Latīņameriku kontekstā |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Jau vairāk nekā desmit gadus Eiropas un Latīņamerikas, un Karību jūras reģiona valstu attiecībās vērojamas stagnācijas iezīmes. Pašreizējiem vadītājiem abos Atlantijas okeāna krastos tās ir jāatdzīvina un jāpiešķir tām jauna dinamika. |
| --- | --- |

2.1.

Jau vairāk nekā desmit gadus Eiropas un Latīņamerikas, un Karību jūras reģiona valstu attiecībās vērojamas stagnācijas iezīmes. Pašreizējiem vadītājiem abos Atlantijas okeāna krastos tās ir jāatdzīvina un jāpiešķir tām jauna dinamika.

| 2.2. | Latīņameriku neapšaubāmi ietekmē visa Amerikas kontinenta attīstība, kā arī arvien izteiktākā savstarpējā ekonomiskā atkarība ar Klusā okeāna reģiona valstīm, jo īpaši Ķīnu. Tomēr Eiropas un Latīņamerikas attiecības tiek uzturētas, pateicoties kultūras saiknēm, saziņas valodām un vērtībām, kas cieši saista to sabiedrības; līdz ar to abi reģioni var izmantot kopīgās kultūras un vēsturiskās saknes, kas sarežģītajos globalizācijas apstākļos nav saistītas tikai ar tirdzniecības mērķiem un vērtībām. Tāpēc atšķirībā no attiecībām ar citiem pasaules reģioniem ekonomiskās attiecības ir jāskata kā daļa no lielāka veseluma, taču ne kā tā centrālais elements un vadmotīvs. |
| --- | --- |

2.2.

Latīņameriku neapšaubāmi ietekmē visa Amerikas kontinenta attīstība, kā arī arvien izteiktākā savstarpējā ekonomiskā atkarība ar Klusā okeāna reģiona valstīm, jo īpaši Ķīnu. Tomēr Eiropas un Latīņamerikas attiecības tiek uzturētas, pateicoties kultūras saiknēm, saziņas valodām un vērtībām, kas cieši saista to sabiedrības; līdz ar to abi reģioni var izmantot kopīgās kultūras un vēsturiskās saknes, kas sarežģītajos globalizācijas apstākļos nav saistītas tikai ar tirdzniecības mērķiem un vērtībām. Tāpēc atšķirībā no attiecībām ar citiem pasaules reģioniem ekonomiskās attiecības ir jāskata kā daļa no lielāka veseluma, taču ne kā tā centrālais elements un vadmotīvs.

| 2.3. | Vienlaikus vērojams, ka Eiropas Savienības attiecības ar Meksiku, lai gan tā ir stratēģisks partneris, ir attīstījušās lēnāk nekā ar citām pasaules valstīm, un šķiet, ka tajās iestājies zināms pagurums, tāpēc šobrīd ir īpaši svarīgi tajās iekļaut jaunus debašu elementus un pārdomāt, kā šajās attiecībās panākt jaunu impulsu. |
| --- | --- |

2.3.

Vienlaikus vērojams, ka Eiropas Savienības attiecības ar Meksiku, lai gan tā ir stratēģisks partneris, ir attīstījušās lēnāk nekā ar citām pasaules valstīm, un šķiet, ka tajās iestājies zināms pagurums, tāpēc šobrīd ir īpaši svarīgi tajās iekļaut jaunus debašu elementus un pārdomāt, kā šajās attiecībās panākt jaunu impulsu.

3.   Priekšvēsture

| 3.1. | Eiropas Savienībai Meksika ir nozīmīga šādos aspektos – pirmkārt, tās lielais iedzīvotāju skaits, proti, 120 miljoni, tā veido 2 % no pasaules IKP, kā arī IKP ap EUR 9 000 uz vienu iedzīvotāju, tāpēc tā ir ļoti svarīgs tirdzniecības partneris pasaules mērogā. Otrkārt, tās dalība Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgumā (NAFTA), kuram ir ekonomiskā un diplomātiskā nozīme attiecībā uz starptautiskajiem transatlantiskajiem līgumiem ar Ziemeļameriku un Heiligendammes procesu, un, treškārt, plašie kultūras sakari, ar kuriem Eiropas Savienība var palīdzēt šīs valsts valdības centieniem stiprināt sociālās struktūras un veidot taisnīgāku sabiedrību un mierīgāku līdzāspastāvēšanu. |
| --- | --- |

3.1.

Eiropas Savienībai Meksika ir nozīmīga šādos aspektos – pirmkārt, tās lielais iedzīvotāju skaits, proti, 120 miljoni, tā veido 2 % no pasaules IKP, kā arī IKP ap EUR 9 000 uz vienu iedzīvotāju, tāpēc tā ir ļoti svarīgs tirdzniecības partneris pasaules mērogā. Otrkārt, tās dalība Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgumā (NAFTA), kuram ir ekonomiskā un diplomātiskā nozīme attiecībā uz starptautiskajiem transatlantiskajiem līgumiem ar Ziemeļameriku un Heiligendammes procesu, un, treškārt, plašie kultūras sakari, ar kuriem Eiropas Savienība var palīdzēt šīs valsts valdības centieniem stiprināt sociālās struktūras un veidot taisnīgāku sabiedrību un mierīgāku līdzāspastāvēšanu.

| 3.2. | Eiropas Savienība un Meksika 1997. gadā parakstīja Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 2000. gadā. Šā nolīguma pamatā ir trīs galvenie pīlāri: politiskais dialogs, tirdzniecība un sadarbība. |
| --- | --- |

3.2.

Eiropas Savienība un Meksika 1997. gadā parakstīja Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumu, kas stājās spēkā 2000. gadā. Šā nolīguma pamatā ir trīs galvenie pīlāri: politiskais dialogs, tirdzniecība un sadarbība.

| 3.3. | Eiropadome 2008. gada oktobrī apstiprināja Meksikas un ES stratēģiskas partnerības izveidi, un, turpinot šo virzību, 2010. gada maijā tika pieņemts kopīgais plāns minēto partnerattiecību īstenošanai, kurā iekļautas četrpadsmit konkrētas darbības un iniciatīvas daudzpusējo attiecību jomā, četras reģionālajā jomā, kā arī vēl četrpadsmit divpusējo attiecību jomā. Partnerības izvēršanas nolūkā izveidoti daudzi Meksikas un ES institucionalizēta dialoga mehānismi, piemēram, augstākā līmeņa sanāksme reizi divos gados (kas ietver forumu dialogam ar pilsonisko sabiedrību), ikgadēja apvienotā komiteja, apvienotā parlamentārā komisija un līdz deviņiem nozaru dialogiem par tādiem tematiem kā cilvēktiesības, klimata pārmaiņas un kultūras aspekti. |
| --- | --- |

3.3.

Eiropadome 2008. gada oktobrī apstiprināja Meksikas un ES stratēģiskas partnerības izveidi, un, turpinot šo virzību, 2010. gada maijā tika pieņemts kopīgais plāns minēto partnerattiecību īstenošanai, kurā iekļautas četrpadsmit konkrētas darbības un iniciatīvas daudzpusējo attiecību jomā, četras reģionālajā jomā, kā arī vēl četrpadsmit divpusējo attiecību jomā. Partnerības izvēršanas nolūkā izveidoti daudzi Meksikas un ES institucionalizēta dialoga mehānismi, piemēram, augstākā līmeņa sanāksme reizi divos gados (kas ietver forumu dialogam ar pilsonisko sabiedrību), ikgadēja apvienotā komiteja, apvienotā parlamentārā komisija un līdz deviņiem nozaru dialogiem par tādiem tematiem kā cilvēktiesības, klimata pārmaiņas un kultūras aspekti.

| 3.4. | Meksikas un Eiropas Savienības sadarbība tiek veidota četrās savstarpēji papildinošās jomās: divpusējā sadarbība, kurā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam par prioritātēm izvirzīti šādi temati: sociālā kohēzija, ilgtspējīga ekonomika, konkurētspēja, izglītība un kultūra. Otrkārt, tā ir sadarbība nozaru jautājumos, piemēram, cilvēktiesības un demokrātija, nevalstiskie dalībnieki, vide un kodoldrošība, veselība, migrācija un patvērums. Treškārt, Meksikas aktīva līdzdalība reģionālajās programmās Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Visbeidzot, ceturtkārt, Meksikas tieša līdzdalība citās Kopienas programmās, piemēram, Septītajā pētniecības pamatprogrammā. |
| --- | --- |

3.4.

Meksikas un Eiropas Savienības sadarbība tiek veidota četrās savstarpēji papildinošās jomās: divpusējā sadarbība, kurā laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam par prioritātēm izvirzīti šādi temati: sociālā kohēzija, ilgtspējīga ekonomika, konkurētspēja, izglītība un kultūra. Otrkārt, tā ir sadarbība nozaru jautājumos, piemēram, cilvēktiesības un demokrātija, nevalstiskie dalībnieki, vide un kodoldrošība, veselība, migrācija un patvērums. Treškārt, Meksikas aktīva līdzdalība reģionālajās programmās Latīņamerikā un Karību jūras reģionā. Visbeidzot, ceturtkārt, Meksikas tieša līdzdalība citās Kopienas programmās, piemēram, Septītajā pētniecības pamatprogrammā.

| 3.5. | Pēdējos gados gan Meksikas, gan ES pārstāvji vairākkārt norādījuši uz nepieciešamību pastiprināt un paplašināt savstarpējās attiecības un uzsvēruši, ka, piemēram, tirdzniecības jomā ir jāpaplašina brīvās tirdzniecības nolīgums, kas ir spēkā kopš 1997. gada, un jāstiprina sadarbība gan daudzpusējo attiecību jomā, gan Eiropas Savienības attiecībās ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopumu. |
| --- | --- |

3.5.

Pēdējos gados gan Meksikas, gan ES pārstāvji vairākkārt norādījuši uz nepieciešamību pastiprināt un paplašināt savstarpējās attiecības un uzsvēruši, ka, piemēram, tirdzniecības jomā ir jāpaplašina brīvās tirdzniecības nolīgums, kas ir spēkā kopš 1997. gada, un jāstiprina sadarbība gan daudzpusējo attiecību jomā, gan Eiropas Savienības attiecībās ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopumu.

4.   Pašreizējās situācijas novērtējums

| 4.1. | Prezidenta Peña Nieto pilnvaru termiņa sākumā (2012. gada decembrī), galvenās partijas parakstīja “Paktu Meksikai”. Pēc tam valdība uzsāka vairākas reformas ar mērķi modernizēt ekonomiku un valsti, lai stimulētu Meksikas ekonomikas dinamiku. Taču Meksikas ekonomiskā aktivitāte būs apdraudēta tikmēr, kamēr nebūs uzvarēta cīņa ar vardarbību un netiks pilnībā ievērotas cilvēktiesības. Pēdējos gados īstenotā cīņa pret noziedzīgām grupām ar mērķi mazināt vardarbību valstī, nav vēl devusi gaidītos rezultātus, jo neselektīvo slepkavību, bezvēsts pazudušo un nolaupīto skaits joprojām ir ievērojams. Šajā saistībā jāatzīmē, ka federālajā līmenī ir uzsākti vairāki pasākumi (Nacionālā cilvēktiesību programma; vietējo, valsts un federālo pārvaldes iestāžu koordinācija; valsts un nodokļu policijas dienestu pārstrukturēšana), lai pārvarētu dažādu policijas dienestu koordinācijas trūkumu un nepieļautu policijas līdzdalību vai iesaistīšanos noziegumos. |
| --- | --- |

4.1.

Prezidenta Peña Nieto pilnvaru termiņa sākumā (2012. gada decembrī), galvenās partijas parakstīja “Paktu Meksikai”. Pēc tam valdība uzsāka vairākas reformas ar mērķi modernizēt ekonomiku un valsti, lai stimulētu Meksikas ekonomikas dinamiku. Taču Meksikas ekonomiskā aktivitāte būs apdraudēta tikmēr, kamēr nebūs uzvarēta cīņa ar vardarbību un netiks pilnībā ievērotas cilvēktiesības. Pēdējos gados īstenotā cīņa pret noziedzīgām grupām ar mērķi mazināt vardarbību valstī, nav vēl devusi gaidītos rezultātus, jo neselektīvo slepkavību, bezvēsts pazudušo un nolaupīto skaits joprojām ir ievērojams. Šajā saistībā jāatzīmē, ka federālajā līmenī ir uzsākti vairāki pasākumi (Nacionālā cilvēktiesību programma; vietējo, valsts un federālo pārvaldes iestāžu koordinācija; valsts un nodokļu policijas dienestu pārstrukturēšana), lai pārvarētu dažādu policijas dienestu koordinācijas trūkumu un nepieļautu policijas līdzdalību vai iesaistīšanos noziegumos.

| 4.2. | No komerciāla viedokļa, var uzskatīt, ka 1997. gada nolīgumam bijusi neliela pozitīva ietekme uz abām pusēm. Laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam savstarpējās tirdzniecības apjoms ir trīskāršojies, un Meksikas daļa Eiropas Savienības eksportā ir pieaugusi no 1 % līdz 1,7 %, savukārt Eiropas Savienība šajos gados ir saglabājusi gandrīz nemainīgu tirdzniecības bilances pārpalikumu no EUR 7 000 līdz EUR 10 000 miljonu apmērā. Tādējādi Meksika ir septiņpadsmitais nozīmīgākais ES tirdzniecības partneris ar 1 % no Eiropas Savienības importa kopapjoma un, kā norādīts iepriekš, 1,7 % no tās eksporta kopapjoma. Šie rādītāji gan ir mazāki par Meksikas ieguldījumu, proti, 2 % no pasaules IKP, taču vienlaikus Eiropas Savienība ir trešais lielākais Meksikas tirdzniecības partneris aiz ASV un Ķīnas. |
| --- | --- |

4.2.

No komerciāla viedokļa, var uzskatīt, ka 1997. gada nolīgumam bijusi neliela pozitīva ietekme uz abām pusēm. Laikposmā no 2003. līdz 2013. gadam savstarpējās tirdzniecības apjoms ir trīskāršojies, un Meksikas daļa Eiropas Savienības eksportā ir pieaugusi no 1 % līdz 1,7 %, savukārt Eiropas Savienība šajos gados ir saglabājusi gandrīz nemainīgu tirdzniecības bilances pārpalikumu no EUR 7 000 līdz EUR 10 000 miljonu apmērā. Tādējādi Meksika ir septiņpadsmitais nozīmīgākais ES tirdzniecības partneris ar 1 % no Eiropas Savienības importa kopapjoma un, kā norādīts iepriekš, 1,7 % no tās eksporta kopapjoma. Šie rādītāji gan ir mazāki par Meksikas ieguldījumu, proti, 2 % no pasaules IKP, taču vienlaikus Eiropas Savienība ir trešais lielākais Meksikas tirdzniecības partneris aiz ASV un Ķīnas.

| 4.3. | Tāpat ir veikti apjomīgi tiešie ieguldījumi – gan Eiropas Savienības ieguldījumi Meksikā (EUR 11 138 miljoni tikai 2008.–2012. gada periodā), gan Meksikas ieguldījumi Eiropas Savienībā (īpaši tādās nozarēs kā cementa ražošana, telekomunikācijas un pārtikas rūpniecība). Kopumā Meksika ar visām Eiropas Savienības valstīm ir parakstījusi divpusējus ieguldījumu aizsardzības nolīgumus, turklāt ir noslēgts divpusējs nolīgums starp Meksiku un Eiropas Investīciju banku par uzņēmējdarbības finansēšanu šajā valstī, kas kopš 2000. gada ir ļāvis piešķirt kreditēšanas atbalstu EUR 495 miljonu apmērā. Tomēr cīņā ar krāpšanu nodokļu jomā nav panākts pietiekams progress. |
| --- | --- |

4.3.

Tāpat ir veikti apjomīgi tiešie ieguldījumi – gan Eiropas Savienības ieguldījumi Meksikā (EUR 11 138 miljoni tikai 2008.–2012. gada periodā), gan Meksikas ieguldījumi Eiropas Savienībā (īpaši tādās nozarēs kā cementa ražošana, telekomunikācijas un pārtikas rūpniecība). Kopumā Meksika ar visām Eiropas Savienības valstīm ir parakstījusi divpusējus ieguldījumu aizsardzības nolīgumus, turklāt ir noslēgts divpusējs nolīgums starp Meksiku un Eiropas Investīciju banku par uzņēmējdarbības finansēšanu šajā valstī, kas kopš 2000. gada ir ļāvis piešķirt kreditēšanas atbalstu EUR 495 miljonu apmērā. Tomēr cīņā ar krāpšanu nodokļu jomā nav panākts pietiekams progress.

| 4.4. | Tomēr šos ieguldījumu rādītājus ietekmē Meksikas tradicionālā politika ierobežot ārvalstu investoru piekļuvi stratēģiskām nozarēm (kas noteikta Meksikas Konstitūcijā), piemēram, enerģētikai vai pasta pakalpojumiem, vai telekomunikāciju un pasažieru sauszemes transporta pakalpojumiem. Daudzi no minētajiem noteikumiem tiek pakāpeniski atcelti saistība ar Meksikas attīstības plānu 2013.–2018. gadam, un mēs ceram, ka šis būtiskais progress turpināsies, ņemot vērā visas Meksikas sabiedrības viedokli. |
| --- | --- |

4.4.

Tomēr šos ieguldījumu rādītājus ietekmē Meksikas tradicionālā politika ierobežot ārvalstu investoru piekļuvi stratēģiskām nozarēm (kas noteikta Meksikas Konstitūcijā), piemēram, enerģētikai vai pasta pakalpojumiem, vai telekomunikāciju un pasažieru sauszemes transporta pakalpojumiem. Daudzi no minētajiem noteikumiem tiek pakāpeniski atcelti saistība ar Meksikas attīstības plānu 2013.–2018. gadam, un mēs ceram, ka šis būtiskais progress turpināsies, ņemot vērā visas Meksikas sabiedrības viedokli.

| 4.5. | Attiecībā uz atbalstu Meksikas pilsoniskajai sabiedrībai un tās stiprināšanu ir izstrādāti daudzi dažādi kopīgi projekti, tostarp izveidota Sociālās kohēzijas laboratorija, īstenoti vairāki projekti, kas finansēti ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta palīdzību tādās jomās kā vienlīdzība un nepilngadīgo aizsardzība, kā arī piecpadsmit projekti saistībā ar tā dēvētajiem “nevalstiskajiem dalībniekiem”. Visbeidzot, ir izstrādātas iniciatīvas, kas saistītas ar iedzīvotāju veselību, migrāciju un patvērumu. |
| --- | --- |

4.5.

Attiecībā uz atbalstu Meksikas pilsoniskajai sabiedrībai un tās stiprināšanu ir izstrādāti daudzi dažādi kopīgi projekti, tostarp izveidota Sociālās kohēzijas laboratorija, īstenoti vairāki projekti, kas finansēti ar Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta palīdzību tādās jomās kā vienlīdzība un nepilngadīgo aizsardzība, kā arī piecpadsmit projekti saistībā ar tā dēvētajiem “nevalstiskajiem dalībniekiem”. Visbeidzot, ir izstrādātas iniciatīvas, kas saistītas ar iedzīvotāju veselību, migrāciju un patvērumu.

| 4.6. | Stiprinot konkurētspēju un vides aizsardzību, ir izstrādātas iniciatīvas saskaņā ar projektu konkurētspējas un inovācijas jomā (PROCEI), kuru mērķis ir veicināt Meksikas MVU, kā arī dažādas nozaru iniciatīvas lauksaimniecības, klimata pārmaiņu un kodoldrošības jomās. Turklāt Meksikas pētniekiem un šīs valsts pētniecības centriem un universitātēm ir iespēja piedalīties Eiropas Savienības programmā “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

4.6.

Stiprinot konkurētspēju un vides aizsardzību, ir izstrādātas iniciatīvas saskaņā ar projektu konkurētspējas un inovācijas jomā (PROCEI), kuru mērķis ir veicināt Meksikas MVU, kā arī dažādas nozaru iniciatīvas lauksaimniecības, klimata pārmaiņu un kodoldrošības jomās. Turklāt Meksikas pētniekiem un šīs valsts pētniecības centriem un universitātēm ir iespēja piedalīties Eiropas Savienības programmā “Apvārsnis 2020”.

| 4.7. | Eiropas Savienības un Meksikas Kultūras fonda I un II posmā ir izstrādāti interesanti projekti kultūras jomā, kuros galvenais dalībnieks no Meksikas puses bija Nacionālā kultūras un mākslas padome (Conaculta). |
| --- | --- |

4.7.

Eiropas Savienības un Meksikas Kultūras fonda I un II posmā ir izstrādāti interesanti projekti kultūras jomā, kuros galvenais dalībnieks no Meksikas puses bija Nacionālā kultūras un mākslas padome (Conaculta).

| 4.8. | Viens no aspektiem, kas dažkārt interpretēts atšķirīgi, ir “saskaņotības un nosacījumu” principa piemērošana, ko Eiropas Savienība vēlas iekļaut savos ārējos nolīgumos ar citām valstīm un reģioniem. Konkrētāk, atsevišķi Meksikas pārstāvji uzskatīja, ka nosacījumu aspekti ir “iejaukšanās valsts iekšējās lietās”, īpaši attiecībā uz demokrātijas stiprināšanu, cilvēktiesībām un attieksmi pret vietējām kopienām. EESK uzskata, ka gaidāmajā nolīguma pārskatīšanā šos aspektus nevar neņemt vērā. |
| --- | --- |

4.8.

Viens no aspektiem, kas dažkārt interpretēts atšķirīgi, ir “saskaņotības un nosacījumu” principa piemērošana, ko Eiropas Savienība vēlas iekļaut savos ārējos nolīgumos ar citām valstīm un reģioniem. Konkrētāk, atsevišķi Meksikas pārstāvji uzskatīja, ka nosacījumu aspekti ir “iejaukšanās valsts iekšējās lietās”, īpaši attiecībā uz demokrātijas stiprināšanu, cilvēktiesībām un attieksmi pret vietējām kopienām. EESK uzskata, ka gaidāmajā nolīguma pārskatīšanā šos aspektus nevar neņemt vērā.

| 4.9. | 2010. gada kopīgajā izpildes plānā, kas izstrādāts saistībā ar ES un Meksikas stratēģisko partnerību, norādīts: “Meksika un ES apņemas stiprināt politiskā dialoga telpu šajā reģionā, rosinot abu reģionu dialogu – jo īpaši ar Rio grupu – Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa sanāksmēs (ALCUE) un veicinot trīspusējo sadarbību Vidusamerikas integrācijas un attīstības projektā. Meksika un ES arī pētīs iespējas veidot trīspusēju sadarbību ar citiem pasaules reģioniem, piemēram, Āfriku.” |
| --- | --- |

4.9.

2010. gada kopīgajā izpildes plānā, kas izstrādāts saistībā ar ES un Meksikas stratēģisko partnerību, norādīts: “Meksika un ES apņemas stiprināt politiskā dialoga telpu šajā reģionā, rosinot abu reģionu dialogu – jo īpaši ar Rio grupu – Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un Eiropas Savienības augstākā līmeņa sanāksmēs (ALCUE) un veicinot trīspusējo sadarbību Vidusamerikas integrācijas un attīstības projektā. Meksika un ES arī pētīs iespējas veidot trīspusēju sadarbību ar citiem pasaules reģioniem, piemēram, Āfriku.”

| 4.10. | Tā kā runa ir par valsti ar pietiekami augstu IKP, pastāv reāla iespēja, ka Meksika varētu nesaņemt divpusējās sadarbības palīdzību, ko Eiropas Komisija piešķir mazāk attīstītām valstīm. |
| --- | --- |

4.10.

Tā kā runa ir par valsti ar pietiekami augstu IKP, pastāv reāla iespēja, ka Meksika varētu nesaņemt divpusējās sadarbības palīdzību, ko Eiropas Komisija piešķir mazāk attīstītām valstīm.

| 4.11. | Daudzo Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un EESK līmenī ar Meksikas kolēģiem notikušo institucionālo sanāksmju protokolu analīzē nav norādīti konkrēti rezultāti, kas ļautu secināt, ka šī stratēģiskā partnerība radījusi taustāmus rezultātus, kas atbilst tās politiskajai nozīmei. Šajos protokolos tiek atkārtoti lietota diplomātiska valoda, kas atspoguļo vien to, ka potenciāli esošās nelielās atšķirības netiek apskatītas pietiekami dziļi un ka netiek sniegti konkrēti norādījumi minētās stratēģiskās partnerības padziļinātai attīstīšanai. |
| --- | --- |

4.11.

Daudzo Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un EESK līmenī ar Meksikas kolēģiem notikušo institucionālo sanāksmju protokolu analīzē nav norādīti konkrēti rezultāti, kas ļautu secināt, ka šī stratēģiskā partnerība radījusi taustāmus rezultātus, kas atbilst tās politiskajai nozīmei. Šajos protokolos tiek atkārtoti lietota diplomātiska valoda, kas atspoguļo vien to, ka potenciāli esošās nelielās atšķirības netiek apskatītas pietiekami dziļi un ka netiek sniegti konkrēti norādījumi minētās stratēģiskās partnerības padziļinātai attīstīšanai.

| 4.12. | ASV un Eiropas Savienības sarunas par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) neizbēgami ietekmēs Ziemeļamerikas attiecības ar ES un šo reģionu kopumā. |
| --- | --- |

4.12.

ASV un Eiropas Savienības sarunas par Transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) neizbēgami ietekmēs Ziemeļamerikas attiecības ar ES un šo reģionu kopumā.

| 4.13. | Kā jau 2012. gadā uzsvēris tirdzniecības komisārs Karel de Gucht
   (1), neraugoties uz to, ka Meksika un ES 1997. gadā bija pirmie, kas noslēdza brīvās tirdzniecības nolīgumu, turpmākos nolīgumos ar daudzām citām Amerikas kontinenta un citām pasaules valstīm ir uzlaboti un padziļināti minētajā nolīgumā paredzētie mehānismi, tāpēc pastāv risks, ka šis nolīgums ir novecojis un neveicina iespēju, ka Meksika arī turpmāk būs prioritārs Eiropas Savienības politiskais, tirdzniecības un stratēģiskais partneris. Kopš šīs deklarācijas ir panākts tikai neliels faktisks progress, lai pilnveidotu spēkā esošos nolīgumus, tostarp tīri komerciālā un ekonomiskā ziņā. |
| --- | --- |

4.13.

Kā jau 2012. gadā uzsvēris tirdzniecības komisārs Karel de Gucht
   (1), neraugoties uz to, ka Meksika un ES 1997. gadā bija pirmie, kas noslēdza brīvās tirdzniecības nolīgumu, turpmākos nolīgumos ar daudzām citām Amerikas kontinenta un citām pasaules valstīm ir uzlaboti un padziļināti minētajā nolīgumā paredzētie mehānismi, tāpēc pastāv risks, ka šis nolīgums ir novecojis un neveicina iespēju, ka Meksika arī turpmāk būs prioritārs Eiropas Savienības politiskais, tirdzniecības un stratēģiskais partneris. Kopš šīs deklarācijas ir panākts tikai neliels faktisks progress, lai pilnveidotu spēkā esošos nolīgumus, tostarp tīri komerciālā un ekonomiskā ziņā.

5.   Pilsoniskās sabiedrības līdzdalība

| 5.1. | EESK uzskata, ka abu pušu iestādēm sarunās par nolīguma modernizāciju jāpieņem lēmums par apvienotas konsultatīvās komitejas izveidi, kurā būtu vienāds skaits EESK un Meksikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un kas varētu šo procesu padarīt dinamiskāku. |
| --- | --- |

5.1.

EESK uzskata, ka abu pušu iestādēm sarunās par nolīguma modernizāciju jāpieņem lēmums par apvienotas konsultatīvās komitejas izveidi, kurā būtu vienāds skaits EESK un Meksikas pilsoniskās sabiedrības pārstāvju un kas varētu šo procesu padarīt dinamiskāku.

| 5.2. | “Demokrātijas” klauzulas radītās cerības raisīja daudzu Meksikas un arī Eiropas organizāciju interesi piedalīties Vispārējā nolīguma īstenošanas pārraudzībā. Lai nodrošinātu šīs prasības, apvienotā komiteja, ko veido Meksikas valdības un Eiropas Komisijas pārstāvji, nolēma izveidot dialoga forumu ar Meksikas un Eiropas Savienības pilsonisko sabiedrību. |
| --- | --- |

5.2.

“Demokrātijas” klauzulas radītās cerības raisīja daudzu Meksikas un arī Eiropas organizāciju interesi piedalīties Vispārējā nolīguma īstenošanas pārraudzībā. Lai nodrošinātu šīs prasības, apvienotā komiteja, ko veido Meksikas valdības un Eiropas Komisijas pārstāvji, nolēma izveidot dialoga forumu ar Meksikas un Eiropas Savienības pilsonisko sabiedrību.

| 5.3. | Pirmais forums notika Briselē 2002. gada novembrī, un tajā piedalījās vairāk nekā divsimt uzņēmējdarbības organizāciju, arodbiedrību, NVO un dažādu citu apvienību. Forumā bija pārstāvēta arī EESK. Kopš tā laika pārmaiņus Meksikā un Eiropā ir notikuši pieci forumi. Visos šajos forumos tika sagatavotas prasības Vispārējā nolīguma iestādēm, kuras tās pieņēma zināšanai, taču uz tām neatbildēja, izņemot uz dažiem atsevišķiem jautājumiem. |
| --- | --- |

5.3.

Pirmais forums notika Briselē 2002. gada novembrī, un tajā piedalījās vairāk nekā divsimt uzņēmējdarbības organizāciju, arodbiedrību, NVO un dažādu citu apvienību. Forumā bija pārstāvēta arī EESK. Kopš tā laika pārmaiņus Meksikā un Eiropā ir notikuši pieci forumi. Visos šajos forumos tika sagatavotas prasības Vispārējā nolīguma iestādēm, kuras tās pieņēma zināšanai, taču uz tām neatbildēja, izņemot uz dažiem atsevišķiem jautājumiem.

No šajos forumos visbiežāk izskanējušām prasībām jāuzsver nepieciešamība institucionalizēt šo dialogu starp abu pušu iestādēm un pilsonisko sabiedrību, cita starpā ierosinot padarīt paša foruma norisi regulārāku un to organizēt reizi divos gados, izveidot sociālo lietu novērošanas centru un apvienoto konsultatīvo komiteju.

| 5.4. | Forums ir noticis samērā regulāri, taču neievērojot prasīto periodiskumu. Piemēram, joprojām nav noticis 6. forums, kuram bija jānotiek 2014. gada septembrī Meksikā. |
| --- | --- |

5.4.

Forums ir noticis samērā regulāri, taču neievērojot prasīto periodiskumu. Piemēram, joprojām nav noticis 6. forums, kuram bija jānotiek 2014. gada septembrī Meksikā.

| 5.5. | Sociālo lietu novērošanas centrs, kura izveidi iestādes sākotnēji atbalstīja, joprojām nav izveidots, un nav definēti tā mērķi un sastāvs. Dažādas Meksikas pilsoniskās sabiedrības organizācijas to uztver kā līdzekli Vispārējā nolīguma izvērtēšanai pilsoniskajā sabiedrībā un to attiecina vienīgi uz Meksiku, t. i., bez Eiropas līdzdalības. |
| --- | --- |

5.5.

Sociālo lietu novērošanas centrs, kura izveidi iestādes sākotnēji atbalstīja, joprojām nav izveidots, un nav definēti tā mērķi un sastāvs. Dažādas Meksikas pilsoniskās sabiedrības organizācijas to uztver kā līdzekli Vispārējā nolīguma izvērtēšanai pilsoniskajā sabiedrībā un to attiecina vienīgi uz Meksiku, t. i., bez Eiropas līdzdalības.

| 5.6. | Meksikā nav valsts mēroga ekonomikas un sociālo lietu padomes (taču tādas ir dažos tās štatos), kas varētu pēc būtības līdzināties Eiropas Savienības EESK. Pēc dažādu sociālo nozaru pārstāvju lūguma pirms dažiem gadiem tika izstrādāts tiesību akta projekts tās izveidei, taču tas netika īstenots. Vairākas organizācijas un iestādes, kā arī dažu štatu ekonomikas un sociālo lietu padomes atkārtoti iesniegušas prasību pašreizējo politisko reformu gaitā iekļaut šo projektu atkārtoti. |
| --- | --- |

5.6.

Meksikā nav valsts mēroga ekonomikas un sociālo lietu padomes (taču tādas ir dažos tās štatos), kas varētu pēc būtības līdzināties Eiropas Savienības EESK. Pēc dažādu sociālo nozaru pārstāvju lūguma pirms dažiem gadiem tika izstrādāts tiesību akta projekts tās izveidei, taču tas netika īstenots. Vairākas organizācijas un iestādes, kā arī dažu štatu ekonomikas un sociālo lietu padomes atkārtoti iesniegušas prasību pašreizējo politisko reformu gaitā iekļaut šo projektu atkārtoti.

| 5.7. | EESK iepriekšējos atzinumos un saziņā ar iestādēm ir paudušas atbalstu līdzīgiem priekšlikumiem, lai uzlabotu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību nolīguma izstrādē. EESK 2006. gadā sagatavotajā atzinumā par tematu “ES un Meksikas attiecības”
   (2) aicināts institucionalizēt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un norādīts uz nolīguma 49. pantu, kas paredz iespēju “izveidot jebkādu citu komiteju vai struktūrvienību”, lai izveidotu apvienoto konsultatīvo komiteju. |
| --- | --- |

5.7.

EESK iepriekšējos atzinumos un saziņā ar iestādēm ir paudušas atbalstu līdzīgiem priekšlikumiem, lai uzlabotu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību nolīguma izstrādē. EESK 2006. gadā sagatavotajā atzinumā par tematu “ES un Meksikas attiecības”
   (2) aicināts institucionalizēt dialogu ar pilsonisko sabiedrību un norādīts uz nolīguma 49. pantu, kas paredz iespēju “izveidot jebkādu citu komiteju vai struktūrvienību”, lai izveidotu apvienoto konsultatīvo komiteju.

| 5.8. | Attiecībā uz Meksikas ekonomikas un sociālo lietu padomes potenciālo izveidi EESK ir norādījusi, ka līdzīgas iestādes izveide Meksikā pozitīvi ietekmētu ES un Meksikas attiecību kopīgu pārraudzību, taču komiteja šajā saistībā ņems vērā Meksikas pilsoniskās sabiedrības un iestāžu pieņemtos lēmumus. |
| --- | --- |

5.8.

Attiecībā uz Meksikas ekonomikas un sociālo lietu padomes potenciālo izveidi EESK ir norādījusi, ka līdzīgas iestādes izveide Meksikā pozitīvi ietekmētu ES un Meksikas attiecību kopīgu pārraudzību, taču komiteja šajā saistībā ņems vērā Meksikas pilsoniskās sabiedrības un iestāžu pieņemtos lēmumus.

6.   Perspektīvas un iespējamā turpmākā virzība

| 6.1. | ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada 10. un 11. jūnijā pieņemtajā “Briseles deklarācijā” norādīts, ka ir panākts nozīmīgs progress ceļā uz ES un Meksikas nolīguma modernizāciju un līdz ar to – lai sāktu sarunas pēc iespējas ātrāk. EESK sagaida, ka jaunais nolīgums tiks parakstīts, balstoties uz pašreizējā nolīguma pārskatīšanu un paplašināšanu, analizējot ES un Meksikas līdzšinējo attiecību stiprās un vājās puses un izmantojot pieredzi, kas gūta no partnerattiecību nolīgumiem, ko Eiropas Savienība pēdējos gados noslēgusi ar dažādām pasaules valstīm. Tam jābūt arī faktoram, kas stimulē Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu attiecības. |
| --- | --- |

6.1.

ES un CELAC augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada 10. un 11. jūnijā pieņemtajā “Briseles deklarācijā” norādīts, ka ir panākts nozīmīgs progress ceļā uz ES un Meksikas nolīguma modernizāciju un līdz ar to – lai sāktu sarunas pēc iespējas ātrāk. EESK sagaida, ka jaunais nolīgums tiks parakstīts, balstoties uz pašreizējā nolīguma pārskatīšanu un paplašināšanu, analizējot ES un Meksikas līdzšinējo attiecību stiprās un vājās puses un izmantojot pieredzi, kas gūta no partnerattiecību nolīgumiem, ko Eiropas Savienība pēdējos gados noslēgusi ar dažādām pasaules valstīm. Tam jābūt arī faktoram, kas stimulē Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu attiecības.

| 6.2. | EESK apzinās, ka Meksikas valdībai un ES iestādēm nav vienota redzējuma attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības nozīmi šajā procesā. Taču bez pilsoniskās sabiedrības viedokļa organizētas virzīšanas, var rasties alternatīvas, populistiska rakstura kustības. |
| --- | --- |

6.2.

EESK apzinās, ka Meksikas valdībai un ES iestādēm nav vienota redzējuma attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības nozīmi šajā procesā. Taču bez pilsoniskās sabiedrības viedokļa organizētas virzīšanas, var rasties alternatīvas, populistiska rakstura kustības.

| 6.3. | Pārskatītajā nolīgumā vajadzētu iekļaut punktu, kurā pusēm noteikta prasība ratificēt un īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un rezolūcijas, kas attiecas uz sociālajām pamattiesībām, kas ietver SDO mērķus “pienācīgas kvalitātes nodarbinātības” jomā. |
| --- | --- |

6.3.

Pārskatītajā nolīgumā vajadzētu iekļaut punktu, kurā pusēm noteikta prasība ratificēt un īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijas un rezolūcijas, kas attiecas uz sociālajām pamattiesībām, kas ietver SDO mērķus “pienācīgas kvalitātes nodarbinātības” jomā.

| 6.4. | Meksika joprojām nav ratificējusi SDO konvenciju Nr. 98 (3) par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu. Šīs svarīgās konvencijas ratificēšana un nepieciešamā tiesību aktu pielāgošana šajā jomā kavētu plaši izplatīto praksi izmantot tā dēvētos “aizsardzības līgumus”, kas kaitē darba ņēmēju un darba devēju dialogam, un noteiktu pienākumu visiem Meksikas vai ārvalstu uzņēmumiem ievērot starptautiskos darba standartus. |
| --- | --- |

6.4.

Meksika joprojām nav ratificējusi SDO konvenciju Nr. 98 (3) par tiesībām uz apvienošanos organizācijās un kolektīvo līgumu slēgšanu. Šīs svarīgās konvencijas ratificēšana un nepieciešamā tiesību aktu pielāgošana šajā jomā kavētu plaši izplatīto praksi izmantot tā dēvētos “aizsardzības līgumus”, kas kaitē darba ņēmēju un darba devēju dialogam, un noteiktu pienākumu visiem Meksikas vai ārvalstu uzņēmumiem ievērot starptautiskos darba standartus.

| 6.5. | Papildus šiem ar nodarbinātību saistītajiem aspektiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā ir jāpievēršas ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, ieguldījumu aizsardzības režīmam un intelektuālā īpašuma aizsardzības aspektiem, kā arī ciešākais sadarbībai nodokļu jomā, lai apkarotu krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. |
| --- | --- |

6.5.

Papildus šiem ar nodarbinātību saistītajiem aspektiem tirdzniecības un ieguldījumu jomā ir jāpievēršas ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, ieguldījumu aizsardzības režīmam un intelektuālā īpašuma aizsardzības aspektiem, kā arī ciešākais sadarbībai nodokļu jomā, lai apkarotu krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

| 6.5.1. | Būtu lietderīgi noslēgt ar ES vispārēju ieguldījumu nolīgumu, kas aizstās un stiprinās divpusējos nolīgumos, ko Meksika agrāk parakstījusi ar daudzām ES valstīm, nodrošinot tā atbilstību ES dalībvalstīs spēkā esošajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

6.5.1.

Būtu lietderīgi noslēgt ar ES vispārēju ieguldījumu nolīgumu, kas aizstās un stiprinās divpusējos nolīgumos, ko Meksika agrāk parakstījusi ar daudzām ES valstīm, nodrošinot tā atbilstību ES dalībvalstīs spēkā esošajiem noteikumiem.

| 6.5.2. | Meksika likumdošanas jomā ir paveikusi lielu darbu, lai uzlabotu intelektuālā īpašuma aizsardzību, taču praksē tā netiek efektīvi īstenota, tāpēc ir jāizstrādā risinājumi, kā stiprināt tās faktisku piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz preču zīmju aizsardzību pret viltošanu. |
| --- | --- |

6.5.2.

Meksika likumdošanas jomā ir paveikusi lielu darbu, lai uzlabotu intelektuālā īpašuma aizsardzību, taču praksē tā netiek efektīvi īstenota, tāpēc ir jāizstrādā risinājumi, kā stiprināt tās faktisku piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz preču zīmju aizsardzību pret viltošanu.

| 6.5.3. | Attiecībā uz šķēršļiem, kas nav saistīti ar tarifiem, Meksika neļauj reģistrēt ES līmenī atzītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ja īpašnieki ir no ārvalstīm, kā tas, piemēram, atļauts nolīgumā starp ES, Kolumbiju un Peru. Tas ļoti apgrūtina daudzu ES ražojumu tirdzniecības apjoma palielināšanu. |
| --- | --- |

6.5.3.

Attiecībā uz šķēršļiem, kas nav saistīti ar tarifiem, Meksika neļauj reģistrēt ES līmenī atzītas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ja īpašnieki ir no ārvalstīm, kā tas, piemēram, atļauts nolīgumā starp ES, Kolumbiju un Peru. Tas ļoti apgrūtina daudzu ES ražojumu tirdzniecības apjoma palielināšanu.

| 6.6. | Meksikas puse ir arī norādījusi, ka ir jāmeklē risinājumi, kā veicināt šīs valsts lauksaimniecības produktu labāku piekļuvi ES tirgum, kas palīdzētu mazināt pašreizējo nelīdzsvarotību tirdzniecības jomā. |
| --- | --- |

6.6.

Meksikas puse ir arī norādījusi, ka ir jāmeklē risinājumi, kā veicināt šīs valsts lauksaimniecības produktu labāku piekļuvi ES tirgum, kas palīdzētu mazināt pašreizējo nelīdzsvarotību tirdzniecības jomā.

| 6.7. | Lai pienācīgi izstrādātu Meksikas un Eiropas Savienības nolīgumos iekļautos sadarbības aspektus, īpaši liela nozīme ir abu pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalībai. Ir jāpārstrādā prioritātes šajā jomā, nodrošinot attiecīgas finansējuma iespējas, lai tās būtu savstarpēji saistītas un radītu pozitīvu sinerģiju, kas līdz šim nav bijusi pietiekama, jo starp atsevišķiem projektiem nav bijis pienācīgas saistības. |
| --- | --- |

6.7.

Lai pienācīgi izstrādātu Meksikas un Eiropas Savienības nolīgumos iekļautos sadarbības aspektus, īpaši liela nozīme ir abu pušu pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līdzdalībai. Ir jāpārstrādā prioritātes šajā jomā, nodrošinot attiecīgas finansējuma iespējas, lai tās būtu savstarpēji saistītas un radītu pozitīvu sinerģiju, kas līdz šim nav bijusi pietiekama, jo starp atsevišķiem projektiem nav bijis pienācīgas saistības.

| 6.8. | Konkrētāk, EESK vēlas uzsvērt trīs jomas, kuras tā uzskata par prioritārām šādai sadarbībai: pārvaldības uzlabošana, pētniecība zinātnes un tehnoloģiju jomā, sadarbība ilgtspējīgas attīstības un vides jomā. |
| --- | --- |

6.8.

Konkrētāk, EESK vēlas uzsvērt trīs jomas, kuras tā uzskata par prioritārām šādai sadarbībai: pārvaldības uzlabošana, pētniecība zinātnes un tehnoloģiju jomā, sadarbība ilgtspējīgas attīstības un vides jomā.

| 6.8.1. | Neapšaubāmi, pārvaldības jautājumam jābūt sadarbības politikas galvenajam aspektam. Svarīgi, lai Meksika pakāpeniski ieviestu daudzos paraugprakses piemērus, kas pastāv šajā jomā, tos pielāgojot valsts reālajiem apstākļiem, lai sistematizētu pilsoniskās sabiedrības rīcību, to efektīvi stiprinot un organizējot, kas tādējādi papildinātu Meksikas tradicionālo politisko varu un palīdzētu labāk ievērot cilvēktiesības šajā valstī. |
| --- | --- |

6.8.1.

Neapšaubāmi, pārvaldības jautājumam jābūt sadarbības politikas galvenajam aspektam. Svarīgi, lai Meksika pakāpeniski ieviestu daudzos paraugprakses piemērus, kas pastāv šajā jomā, tos pielāgojot valsts reālajiem apstākļiem, lai sistematizētu pilsoniskās sabiedrības rīcību, to efektīvi stiprinot un organizējot, kas tādējādi papildinātu Meksikas tradicionālo politisko varu un palīdzētu labāk ievērot cilvēktiesības šajā valstī.

| 6.8.2. | Zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu jomā ir jāveicina Meksikas universitāšu un pētnieku dalība Eiropas Savienības pētniecības un attīstības programmās, piemēram, “Apvārsnis 2020”, uzsverot stratēģiskās partnerības prioritārās nozares, piemēram, pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana, lai rastu kopīgas nostājas šajos jautājumos. Šajā saistībā varētu apsvērt iespēju atjaunināt Eiropas Savienības un Meksikas Starptautiskās sadarbības fondu zinātnes un tehnoloģiju jomās (Foncicyt), kas ir spēkā no 2011. gada. |
| --- | --- |

6.8.2.

Zinātnisko un tehnoloģisko pētījumu jomā ir jāveicina Meksikas universitāšu un pētnieku dalība Eiropas Savienības pētniecības un attīstības programmās, piemēram, “Apvārsnis 2020”, uzsverot stratēģiskās partnerības prioritārās nozares, piemēram, pielāgošanās klimata pārmaiņām un to seku mazināšana, lai rastu kopīgas nostājas šajos jautājumos. Šajā saistībā varētu apsvērt iespēju atjaunināt Eiropas Savienības un Meksikas Starptautiskās sadarbības fondu zinātnes un tehnoloģiju jomās (Foncicyt), kas ir spēkā no 2011. gada.

| 6.8.3. | Vides aizsardzības jomā papildus konkrētiem projektiem, kas ir saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, var veidot citus konkrētus projektus tādās jomās kā atmosfēru piesārņojošu emisiju samazināšana, notekūdeņu un gruntsūdeņu piesārņojuma mazināšana, kā arī jebkāda veida atkritumu apstrāde un otrreizējā pārstrāde. |
| --- | --- |

6.8.3.

Vides aizsardzības jomā papildus konkrētiem projektiem, kas ir saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, var veidot citus konkrētus projektus tādās jomās kā atmosfēru piesārņojošu emisiju samazināšana, notekūdeņu un gruntsūdeņu piesārņojuma mazināšana, kā arī jebkāda veida atkritumu apstrāde un otrreizējā pārstrāde.

| 6.8.4. | EESK uzskata, ka gan Meksikas, gan Eiropas Savienības pārvaldes iestāžu, parlamentāro struktūru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līmenī ir pietiekami daudz iespēju, lai īstenotu daudzas no šīm iniciatīvām, un tās ir jāizmanto negaidot, līdz tiks parakstīts jauns nolīgums. Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu, kā arī ES un Meksikas augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada jūnijā pieņemtie secinājumi, kā arī secinājumi, kas pieņemti ES un Meksikas apvienotās parlamentārās komitejas 19. sanāksmē (2015. gada 7.–9. jūlijā), ir iespēja, lai attīstītu šīs iniciatīvas reģionālā mērogā, uzlūkojot Meksiku kā vienu no šīs sanāksmes svarīgākajiem dalībniekiem. |
| --- | --- |

6.8.4.

EESK uzskata, ka gan Meksikas, gan Eiropas Savienības pārvaldes iestāžu, parlamentāro struktūru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju līmenī ir pietiekami daudz iespēju, lai īstenotu daudzas no šīm iniciatīvām, un tās ir jāizmanto negaidot, līdz tiks parakstīts jauns nolīgums. Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu, kā arī ES un Meksikas augstākā līmeņa sanāksmē 2015. gada jūnijā pieņemtie secinājumi, kā arī secinājumi, kas pieņemti ES un Meksikas apvienotās parlamentārās komitejas 19. sanāksmē (2015. gada 7.–9. jūlijā), ir iespēja, lai attīstītu šīs iniciatīvas reģionālā mērogā, uzlūkojot Meksiku kā vienu no šīs sanāksmes svarīgākajiem dalībniekiem.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Tirdzniecības komisārs Karel de Gucht, Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world, runa pasākumā EU Chambers/ProMEXICO, Mehiko, 2012. gada 12. decembris.

1

Karel de Gucht

Open for business: The European Union’s relations with México in a changing world

EU Chambers/ProMEXICO

(2)  OV C 88, 11.4.2006., 85. lpp.

2

(3)  Meksika 2015. gada aprīlī ratificēja SDO konvenciju Nr. 138 par minimālo vecumu, no kura persona drīkst būt nodarbināta vai strādāt.

3

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/128 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/128

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Lauksaimniecība, lauku rajoni un ilgtspējīga attīstība Austrumu partnerības valstīs”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/20)

| Ziņotāja: | Dilyana SLAVOVA |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Dilyana SLAVOVA

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 504. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 21. un 22. janvārī, saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma sagatavot pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Lauksaimniecība, lauku rajoni un ilgtspējīga attīstība Austrumu partnerības valstīs”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (16. septembra sēdē), ar 217 balsīm par un 6 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | ES ar kaimiņvalstīm ir jāveido spēcīgas partnerības. Mums enerģiskāk jāveicina cieša sadarbība ar kaimiņvalstīm, lai vēl vairāk stiprinātu savstarpējās ekonomiskās un politiskās saiknes (1). ES ir svarīgi, kas notiek Austrumeiropas valstīs un Dienvidkaukāzā. ES paplašināšanās rezultātā šīs valstis ir kļuvušas par tuvākiem kaimiņiem, un to drošība, stabilitāte un labklājība aizvien vairāk ietekmē drošību, stabilitāti un labklājību ES. Ārējo attiecību ietvaros ārkārtīgi svarīgi ir stiprināt ES sadarbību ar Austrumeiropas partneriem, proti, Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu (un arī šo valstu savstarpējo sadarbību). |
| --- | --- |

1.1.

ES ar kaimiņvalstīm ir jāveido spēcīgas partnerības. Mums enerģiskāk jāveicina cieša sadarbība ar kaimiņvalstīm, lai vēl vairāk stiprinātu savstarpējās ekonomiskās un politiskās saiknes (1). ES ir svarīgi, kas notiek Austrumeiropas valstīs un Dienvidkaukāzā. ES paplašināšanās rezultātā šīs valstis ir kļuvušas par tuvākiem kaimiņiem, un to drošība, stabilitāte un labklājība aizvien vairāk ietekmē drošību, stabilitāti un labklājību ES. Ārējo attiecību ietvaros ārkārtīgi svarīgi ir stiprināt ES sadarbību ar Austrumeiropas partneriem, proti, Armēniju, Azerbaidžānu, Baltkrieviju, Gruziju, Moldovu un Ukrainu (un arī šo valstu savstarpējo sadarbību).

| 1.2. | ES ir apņēmusies veicināt izaugsmi un stabilitāti Austrumu partnerības kaimiņvalstīs un atzīst, ka lauksaimniecībai un arī augšupējām un lejupējām nozarēm ir svarīga loma lauku apvidu uzturēšanā un sociālekonomiskajā attīstībā. |
| --- | --- |

1.2.

ES ir apņēmusies veicināt izaugsmi un stabilitāti Austrumu partnerības kaimiņvalstīs un atzīst, ka lauksaimniecībai un arī augšupējām un lejupējām nozarēm ir svarīga loma lauku apvidu uzturēšanā un sociālekonomiskajā attīstībā.

| 1.3. | Sešām Austrumu partnerības valstīm galvenā prioritāte ir kapitāla, preču, cilvēku un zinātības plūsmas radīta ekonomikas attīstība. To var panākt vienīgi drošā vidē, kas ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums, un ja tiek izskausta pārāk izplatītā korupcija. |
| --- | --- |

1.3.

Sešām Austrumu partnerības valstīm galvenā prioritāte ir kapitāla, preču, cilvēku un zinātības plūsmas radīta ekonomikas attīstība. To var panākt vienīgi drošā vidē, kas ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums, un ja tiek izskausta pārāk izplatītā korupcija.

| 1.4. | EESK atbalsta Austrumu partnerības valstu lauku apvidu dažādošanas procesus, kas radītu jaunus ienākumu avotus, attīstot alternatīvas nodarbes un iespējas nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta Austrumu partnerības valstu lauku apvidu dažādošanas procesus, kas radītu jaunus ienākumu avotus, attīstot alternatīvas nodarbes un iespējas nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai.

| 1.5. | EESK atbalsta EK un tās centienus ar visām partnervalstīm veidot stabilu dialogu par lauksaimniecību un lauku attīstību; Komiteja ir gatava politikas un ar to saistīto reformu īstenošanā palīdzēt ikvienam, kas apņemas panākt, ka galvenā joma partneru sadarbībā ar ES ir lauksaimniecība un lauku attīstība. Lielākā daļa ES ieguldījumu būtu jānovirza tām valstīm, kuras par prioritāti noteikušas lauksaimniecību un lauku attīstību. |
| --- | --- |

1.5.

EESK atbalsta EK un tās centienus ar visām partnervalstīm veidot stabilu dialogu par lauksaimniecību un lauku attīstību; Komiteja ir gatava politikas un ar to saistīto reformu īstenošanā palīdzēt ikvienam, kas apņemas panākt, ka galvenā joma partneru sadarbībā ar ES ir lauksaimniecība un lauku attīstība. Lielākā daļa ES ieguldījumu būtu jānovirza tām valstīm, kuras par prioritāti noteikušas lauksaimniecību un lauku attīstību.

| 1.6. | EESK uzstāj, ka ES, sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, jāpalīdz Austrumu partnerības valstīm sagatavot ilgtermiņa lauksaimniecības un lauku attīstības stratēģijas, kā arī valsts un vietējā līmenī jāveicina nepieciešamo iestāžu spēju veidošana. |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzstāj, ka ES, sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, jāpalīdz Austrumu partnerības valstīm sagatavot ilgtermiņa lauksaimniecības un lauku attīstības stratēģijas, kā arī valsts un vietējā līmenī jāveicina nepieciešamo iestāžu spēju veidošana.

| 1.7. | EESK vēlas, lai ES piešķirto līdzekļu izlietojumam Austrumu partnerības valstīs piemērotu stingru uzraudzības sistēmu. |
| --- | --- |

1.7.

EESK vēlas, lai ES piešķirto līdzekļu izlietojumam Austrumu partnerības valstīs piemērotu stingru uzraudzības sistēmu.

| 1.8. | EESK aicina Austrumu partnerības valstīs īstenot lauksaimniecības nozares stratēģisku modernizāciju, tādējādi panākot, ka palielinās nekaitīgas pārtikas ilgtspējīga vietējā ražošana. EESK uzskata, ka ES Austrumu partnerības valstīm arī turpmāk lielā mērā varētu palīdzēt uzlabot sanitāros un fitosanitāros pasākumus attiecībā uz pārtiku, kā arī sniegt atbalstu lauku attīstības programmu izstrādāšanā. Komiteja cer, ka padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi tiks pienācīgi īstenoti un tie būs efektīvi arī minētajā jomā. |
| --- | --- |

1.8.

EESK aicina Austrumu partnerības valstīs īstenot lauksaimniecības nozares stratēģisku modernizāciju, tādējādi panākot, ka palielinās nekaitīgas pārtikas ilgtspējīga vietējā ražošana. EESK uzskata, ka ES Austrumu partnerības valstīm arī turpmāk lielā mērā varētu palīdzēt uzlabot sanitāros un fitosanitāros pasākumus attiecībā uz pārtiku, kā arī sniegt atbalstu lauku attīstības programmu izstrādāšanā. Komiteja cer, ka padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības nolīgumi tiks pienācīgi īstenoti un tie būs efektīvi arī minētajā jomā.

| 1.9. | EESK ļoti atzinīgi vērtē nozares atbalstam izveidoto Eiropas kaimiņattiecību politikas lauksaimniecības un lauku attīstības programmu (ENPARD), un cer, ka šī programma kopā ar citās valstīs jau esošajām vai plānotajām programmām sekmēs ilgtspējīgu lauksaimniecības attīstību un uzlabos dzīves apstākļus lauku apvidos visā Austrumu partnerības reģionā. |
| --- | --- |

1.9.

EESK ļoti atzinīgi vērtē nozares atbalstam izveidoto Eiropas kaimiņattiecību politikas lauksaimniecības un lauku attīstības programmu (ENPARD), un cer, ka šī programma kopā ar citās valstīs jau esošajām vai plānotajām programmām sekmēs ilgtspējīgu lauksaimniecības attīstību un uzlabos dzīves apstākļus lauku apvidos visā Austrumu partnerības reģionā.

| 1.10. | EESK skaidri pauž savu gatavību stabilas partnerības ietvaros dalīties ar ES pieredzi un zinātību, lai ar ENPARD programmas palīdzību veicinātu lauku attīstību un šo apvidu lauksaimniecības potenciāla ilgtspējīgu attīstību. Šāda iniciatīva veicinās darbvietu radīšanu un arī sekmēs cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošanos lauku apvidos. Turklāt atbalsts lauksaimniecībai un lauku attīstībai ir svarīgs aspekts arī ES saistībās veicināt iekļaujošu izaugsmi kaimiņvalstīs. |
| --- | --- |

1.10.

EESK skaidri pauž savu gatavību stabilas partnerības ietvaros dalīties ar ES pieredzi un zinātību, lai ar ENPARD programmas palīdzību veicinātu lauku attīstību un šo apvidu lauksaimniecības potenciāla ilgtspējīgu attīstību. Šāda iniciatīva veicinās darbvietu radīšanu un arī sekmēs cilvēku dzīves kvalitātes uzlabošanos lauku apvidos. Turklāt atbalsts lauksaimniecībai un lauku attīstībai ir svarīgs aspekts arī ES saistībās veicināt iekļaujošu izaugsmi kaimiņvalstīs.

| 1.11. | EESK uzsver, ka jāņem vērā gan ES pieredze lauksaimniecības un lauku apvidu reformu īstenošanā pirmspievienošanās valstīs, gan arī partnervalstu dažādā pieredze un centieni. EESK aicina lielu uzmanību pievērst pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai un ieinteresēto personu iesaistei nozarē. |
| --- | --- |

1.11.

EESK uzsver, ka jāņem vērā gan ES pieredze lauksaimniecības un lauku apvidu reformu īstenošanā pirmspievienošanās valstīs, gan arī partnervalstu dažādā pieredze un centieni. EESK aicina lielu uzmanību pievērst pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai un ieinteresēto personu iesaistei nozarē.

| 1.12. | Ar šo atzinumu EESK skaidri norāda, ka vēlas, lai pilsoniskā sabiedrība plašāk būtu pārstāvēta 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” darbā, platformas Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupā, Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos, risinot videi nekaitīgu tehnoloģiju, ekoinovācijas un bioloģiskās daudzveidības veicināšanas jautājumus, Tirdzniecības darba grupā saistībā ar SFS jautājumiem, kā arī MVU darba grupā gadījumos, kad Komitejas zināšanas un prasmes ir noderīgs ieguldījums. |
| --- | --- |

1.12.

Ar šo atzinumu EESK skaidri norāda, ka vēlas, lai pilsoniskā sabiedrība plašāk būtu pārstāvēta 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” darbā, platformas Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupā, Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos, risinot videi nekaitīgu tehnoloģiju, ekoinovācijas un bioloģiskās daudzveidības veicināšanas jautājumus, Tirdzniecības darba grupā saistībā ar SFS jautājumiem, kā arī MVU darba grupā gadījumos, kad Komitejas zināšanas un prasmes ir noderīgs ieguldījums.

| 1.13. | Atbalsts lauksaimniecībai varētu kļūt par ekonomikas reformu stūrakmeni Austrumu partnerības valstīs, tādējādi ļaujot veidot ciešākas saimnieciskās un tirdzniecības attiecības ar ES un vienlaikus arī nodrošinoties pret gadījumiem, kad tirdzniecība ar citiem partneriem pārtraukta. |
| --- | --- |

1.13.

Atbalsts lauksaimniecībai varētu kļūt par ekonomikas reformu stūrakmeni Austrumu partnerības valstīs, tādējādi ļaujot veidot ciešākas saimnieciskās un tirdzniecības attiecības ar ES un vienlaikus arī nodrošinoties pret gadījumiem, kad tirdzniecība ar citiem partneriem pārtraukta.

2.   Pamatojums

| 2.1. | Austrumu partnerība attiecas uz sešām valstīm divās ģeogrāfiskās teritorijās – uz Dienvidkaukāza valstīm Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu – tās atrodas uz Austrumeiropas un Dienvidrietumāzijas robežas starp Melno jūru un Kaspijas jūru – kā arī uz Moldovu, Ukrainu un Baltkrieviju. Attiecības ar Austrumu partnerības valstīm ir diezgan dinamiskas. Divas no minētajām valstīm, Baltkrievija un Armēnija (2), jau ir Eirāzijas Ekonomiskās savienības locekles. Ukrainā turpinās krīze, izraisot nepārtrauktu situācijas pasliktināšanos gan valsts iestādēs, gan tiesiskuma jomā, turklāt šķiet, ka vienlaikus notiek masveida zemes sagrābšana (3). Armēnijas un Azerbaidžānas savstarpējie robežincidenti turpinās un ietekmē visa reģiona attīstību. |
| --- | --- |

2.1.

Austrumu partnerība attiecas uz sešām valstīm divās ģeogrāfiskās teritorijās – uz Dienvidkaukāza valstīm Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu – tās atrodas uz Austrumeiropas un Dienvidrietumāzijas robežas starp Melno jūru un Kaspijas jūru – kā arī uz Moldovu, Ukrainu un Baltkrieviju. Attiecības ar Austrumu partnerības valstīm ir diezgan dinamiskas. Divas no minētajām valstīm, Baltkrievija un Armēnija (2), jau ir Eirāzijas Ekonomiskās savienības locekles. Ukrainā turpinās krīze, izraisot nepārtrauktu situācijas pasliktināšanos gan valsts iestādēs, gan tiesiskuma jomā, turklāt šķiet, ka vienlaikus notiek masveida zemes sagrābšana (3). Armēnijas un Azerbaidžānas savstarpējie robežincidenti turpinās un ietekmē visa reģiona attīstību.

| 2.2. | Komiteja ir izstrādājusi atzinumus par Austrumu partnerības jautājumiem (4), taču lauku apvidu, lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības problēmām šajās valstīs nekad nav pievērsusies. Tādēļ šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta iespējai Austrumu partnerības valstīs veicināt attīstību lauku apvidos un nodrošināt ilgtspēju. |
| --- | --- |

2.2.

Komiteja ir izstrādājusi atzinumus par Austrumu partnerības jautājumiem (4), taču lauku apvidu, lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības problēmām šajās valstīs nekad nav pievērsusies. Tādēļ šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta iespējai Austrumu partnerības valstīs veicināt attīstību lauku apvidos un nodrošināt ilgtspēju.

| 2.3. | ES apzinās, ka lauksaimniecībai, lauku apvidiem un ilgtspējīgai attīstībai Austrumu partnerības valstīs ir liela nozīme, un ENPARD izveidota tieši šīs nozares atbalstam. |
| --- | --- |

2.3.

ES apzinās, ka lauksaimniecībai, lauku apvidiem un ilgtspējīgai attīstībai Austrumu partnerības valstīs ir liela nozīme, un ENPARD izveidota tieši šīs nozares atbalstam.

| 2.4. | Austrumu partnerības daudzpusējās sadarbības pamata instrumenti ir platformas. 2. platformas darbības joma ir ekonomiskā integrācija starp ES un partnervalstīm un konverģence ar ES politiku, tādējādi sekmējot Austrumu partnerības mērķu īstenošanu. 2. platformas un dažādo tās darba grupu un darbības jomu mērķis ir sekmēt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu brīvā tirgus ekonomikas attīstību partnervalstīs. |
| --- | --- |

2.4.

Austrumu partnerības daudzpusējās sadarbības pamata instrumenti ir platformas. 2. platformas darbības joma ir ekonomiskā integrācija starp ES un partnervalstīm un konverģence ar ES politiku, tādējādi sekmējot Austrumu partnerības mērķu īstenošanu. 2. platformas un dažādo tās darba grupu un darbības jomu mērķis ir sekmēt gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu brīvā tirgus ekonomikas attīstību partnervalstīs.

| 2.5. | Ņemot vērā lauksaimniecības un lauku apvidu nozīmi ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības turpmākā veicināšanā Austrumu partnerības valstīs, 2012. gada beigās tika izveidota Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupa, un tā ir saistīta ar ENPARD. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā lauksaimniecības un lauku apvidu nozīmi ilgtspējīgas un iekļaujošas attīstības turpmākā veicināšanā Austrumu partnerības valstīs, 2012. gada beigās tika izveidota Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupa, un tā ir saistīta ar ENPARD.

| 2.6. | Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos galvenā uzmanība tiek veltīta sadarbībai asociācijas nolīgumu īstenošanā un tiesību aktu pakāpeniskai tuvināšanai ES acquis vides un klimata pārmaiņu jomā. Grupas darbība ietver arī atbilstības ES standartiem veicināšanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, administratīvās veiktspējas uzlabošanu un atbalstu pilsoniskās sabiedrības attīstībai. Diskusiju un pasākumu temati ietver atkritumu apjoma samazināšanas un pārstrādes, gaisa piesārņojuma, bioloģiskās daudzveidības un ūdens apsaimniekošanas jautājumus. Darba grupa cenšas arī veicināt reģionālo dialogu par klimata pārmaiņu politiku, lai palielinātu partnervalstu atpazīstamību un veiktspēju sarunās un lai sadarbotos ar ES dalībvalstīm pasaules mēroga sarunās par klimatu. |
| --- | --- |

2.6.

Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos galvenā uzmanība tiek veltīta sadarbībai asociācijas nolīgumu īstenošanā un tiesību aktu pakāpeniskai tuvināšanai ES acquis vides un klimata pārmaiņu jomā. Grupas darbība ietver arī atbilstības ES standartiem veicināšanu, informācijas un paraugprakses apmaiņu, administratīvās veiktspējas uzlabošanu un atbalstu pilsoniskās sabiedrības attīstībai. Diskusiju un pasākumu temati ietver atkritumu apjoma samazināšanas un pārstrādes, gaisa piesārņojuma, bioloģiskās daudzveidības un ūdens apsaimniekošanas jautājumus. Darba grupa cenšas arī veicināt reģionālo dialogu par klimata pārmaiņu politiku, lai palielinātu partnervalstu atpazīstamību un veiktspēju sarunās un lai sadarbotos ar ES dalībvalstīm pasaules mēroga sarunās par klimatu.

| 2.7. | 2014. gadā Austrumu partnerībā panākts ievērojams progress. Provizoriski jau piemēroti jaunie, ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu parakstītie asociācijas nolīgumi. Gruzijā un Moldovā nolīguma provizoriskā piemērošana attiecas uz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), savukārt Ukrainā šīs nolīguma daļas piemērošana atlikta līdz 2015. gada nogalei. Asociācijas nolīgumu/DCFTA īstenošanai vajadzīgas vērienīgas politisko, ekonomisko un sociālo reformu programmas, kas attiecīgās valstis tuvinātu ES. |
| --- | --- |

2.7.

2014. gadā Austrumu partnerībā panākts ievērojams progress. Provizoriski jau piemēroti jaunie, ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu parakstītie asociācijas nolīgumi. Gruzijā un Moldovā nolīguma provizoriskā piemērošana attiecas uz padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), savukārt Ukrainā šīs nolīguma daļas piemērošana atlikta līdz 2015. gada nogalei. Asociācijas nolīgumu/DCFTA īstenošanai vajadzīgas vērienīgas politisko, ekonomisko un sociālo reformu programmas, kas attiecīgās valstis tuvinātu ES.

3.   Vispārīgas piezīmes

| 3.1. | Lauksaimniecības un lauku attīstības nozares Austrumu partnerības valstīs savstarpēji atšķiras atkarībā no nozares veida, sastāva un relatīvā lieluma, turklāt jāņem vērā arī katras valsts tradīcijas, kultūra un organizatoriskās metodes. Klimats, dabas resursi un atrašanās vieta nosaka dabiskos ierobežojumus. |
| --- | --- |

3.1.

Lauksaimniecības un lauku attīstības nozares Austrumu partnerības valstīs savstarpēji atšķiras atkarībā no nozares veida, sastāva un relatīvā lieluma, turklāt jāņem vērā arī katras valsts tradīcijas, kultūra un organizatoriskās metodes. Klimats, dabas resursi un atrašanās vieta nosaka dabiskos ierobežojumus.

| 3.2. | Lauksaimniecība ir nozīmīga nozare visu Austrumu partnerības valstu tautsaimniecības struktūrā. Lauksaimniecībā nodarbināta liela daļa iedzīvotāju, un pēc gadu desmitiem ilgušām grūtībām lauksaimniecībai joprojām ir liels potenciāls attīstībai. Jāpieliek visas pūles, lai panāktu, ka ražīgākas lauksaimniecības nozares attīstība būtu ieguvums gan lauksaimniekiem, gan lauku apvidiem. |
| --- | --- |

3.2.

Lauksaimniecība ir nozīmīga nozare visu Austrumu partnerības valstu tautsaimniecības struktūrā. Lauksaimniecībā nodarbināta liela daļa iedzīvotāju, un pēc gadu desmitiem ilgušām grūtībām lauksaimniecībai joprojām ir liels potenciāls attīstībai. Jāpieliek visas pūles, lai panāktu, ka ražīgākas lauksaimniecības nozares attīstība būtu ieguvums gan lauksaimniekiem, gan lauku apvidiem.

| 3.3. | Daudzās Austrumu partnerības valstīs ir liels skaits lauku iedzīvotāju, kuru iztika zināmā mērā atkarīga no maziem un sadrumstalotiem zemes gabaliem un no pašvaldības vai valsts īpašumā esošu ganību izmantošanas. Šo mazo saimniecību resursi ir ļoti ierobežoti un to izaugsmes potenciāls ir neliels. Daudzos gadījumos mazās saimniecības saražo gandrīz visus lauksaimniecības produktus valstī. Mazo saimniecību produkti galvenokārt ir ražoti naturālās vai daļēji naturālās saimniecības vajadzībām. Jebkādu pārpalikumu pārdošanu apgrūtina ierobežotā saikne ar organizētiem tirgiem, kā arī izpostītā un novecojusī lauku infrastruktūra. Galvenās problēmas (jo īpaši Dienvidkaukāzā) ir sadarbības, apmācības un izglītības trūkums, kā arī tas, ka nav pienācīgas nodokļu sistēmas. |
| --- | --- |

3.3.

Daudzās Austrumu partnerības valstīs ir liels skaits lauku iedzīvotāju, kuru iztika zināmā mērā atkarīga no maziem un sadrumstalotiem zemes gabaliem un no pašvaldības vai valsts īpašumā esošu ganību izmantošanas. Šo mazo saimniecību resursi ir ļoti ierobežoti un to izaugsmes potenciāls ir neliels. Daudzos gadījumos mazās saimniecības saražo gandrīz visus lauksaimniecības produktus valstī. Mazo saimniecību produkti galvenokārt ir ražoti naturālās vai daļēji naturālās saimniecības vajadzībām. Jebkādu pārpalikumu pārdošanu apgrūtina ierobežotā saikne ar organizētiem tirgiem, kā arī izpostītā un novecojusī lauku infrastruktūra. Galvenās problēmas (jo īpaši Dienvidkaukāzā) ir sadarbības, apmācības un izglītības trūkums, kā arī tas, ka nav pienācīgas nodokļu sistēmas.

| 3.4. | Lauksaimniecības tirgus dinamika un pārtikas cenu svārstīgums ir pierādījuši, ka Austrumu partnerības valstīm ir jāizstrādā lauksaimniecības un lauku attīstības politika, kas ietvertu pasākumus mazo lauku saimniecību atbalstam. No vienas puses, tām jāveic lauksaimniecības modernizācija un jāizvērš ilgtspējīga ražošana un, no otras puses, jāattīsta lauku apvidi un infrastruktūra, kā arī jāpalielina ienākumu gūšanas iespējas, nodrošinot labāku dzīves kvalitāti un labākas izredzes ģimenēm. |
| --- | --- |

3.4.

Lauksaimniecības tirgus dinamika un pārtikas cenu svārstīgums ir pierādījuši, ka Austrumu partnerības valstīm ir jāizstrādā lauksaimniecības un lauku attīstības politika, kas ietvertu pasākumus mazo lauku saimniecību atbalstam. No vienas puses, tām jāveic lauksaimniecības modernizācija un jāizvērš ilgtspējīga ražošana un, no otras puses, jāattīsta lauku apvidi un infrastruktūra, kā arī jāpalielina ienākumu gūšanas iespējas, nodrošinot labāku dzīves kvalitāti un labākas izredzes ģimenēm.

| 3.5. | Lielākajā daļā valstu tiek īstenotas reģionālās attīstības programmas, tostarp izmēģinājumu programmas, kuru mērķis ir ienākumu un nodarbinātības iespējas, ko lauku apvidos varētu veicināt alternatīvas nodarbes. To uzdevums ir lauku apvidos sekmēt attīstību un ekonomikas dažādošanu un samazināt reģionālās atšķirības (5). |
| --- | --- |

3.5.

Lielākajā daļā valstu tiek īstenotas reģionālās attīstības programmas, tostarp izmēģinājumu programmas, kuru mērķis ir ienākumu un nodarbinātības iespējas, ko lauku apvidos varētu veicināt alternatīvas nodarbes. To uzdevums ir lauku apvidos sekmēt attīstību un ekonomikas dažādošanu un samazināt reģionālās atšķirības (5).

| 3.6. | Visās Austrumu partnerības valstīs lauku iedzīvotāju dzīves modelis jau sen ir uzskatīts par pašsaprotamu, un bieži vien viņi nav ņemti vērā politikas veidošanā un plānošanas procesā. Kā viena no politiskā vakuuma sekām jānorāda lauku apvidu iedzīvotāju skaita pakāpeniska samazināšanās, jo ekonomiski aktīvie iedzīvotāji migrē uz pilsētām vai ārvalstīm. Lai reaģētu uz šīm negatīvajām demogrāfiskajām tendencēm un arī to, ka lauksaimniecības pārtikas nozares atbalstam vajadzīgi aktīvi un dinamiski darba ņēmēji, ir jāuzlabo infrastruktūras un veselības aprūpes kvalitāte, kā arī jāparedz daudz stingrāka politika un institucionālās saistības. |
| --- | --- |

3.6.

Visās Austrumu partnerības valstīs lauku iedzīvotāju dzīves modelis jau sen ir uzskatīts par pašsaprotamu, un bieži vien viņi nav ņemti vērā politikas veidošanā un plānošanas procesā. Kā viena no politiskā vakuuma sekām jānorāda lauku apvidu iedzīvotāju skaita pakāpeniska samazināšanās, jo ekonomiski aktīvie iedzīvotāji migrē uz pilsētām vai ārvalstīm. Lai reaģētu uz šīm negatīvajām demogrāfiskajām tendencēm un arī to, ka lauksaimniecības pārtikas nozares atbalstam vajadzīgi aktīvi un dinamiski darba ņēmēji, ir jāuzlabo infrastruktūras un veselības aprūpes kvalitāte, kā arī jāparedz daudz stingrāka politika un institucionālās saistības.

| 3.7. | Dienvidkaukāzā lauksaimniecības nozares potenciāls netiek izmantots pilnībā, arī ražīgums ir zems un konkurētspēja – vāja. Problēmas, kas kavē lauksaimniecības nozares attīstību, ir dabas kapitāla (zemes, ūdens, mežu utt.) un kalnaino teritoriju degradācija, augkopības un lopkopības produkcijas samazināšanās, kaitējumi bioloģiskajai daudzveidībai un ekoloģiskā līdzsvara nepastāvība. Nabadzība un zemais dzīves līmenis laukos, kā arī nodarbinātības iespēju trūkums ir faktori, kas palielina Dienvidkaukāza lauku apvidu neaizsargātību. |
| --- | --- |

3.7.

Dienvidkaukāzā lauksaimniecības nozares potenciāls netiek izmantots pilnībā, arī ražīgums ir zems un konkurētspēja – vāja. Problēmas, kas kavē lauksaimniecības nozares attīstību, ir dabas kapitāla (zemes, ūdens, mežu utt.) un kalnaino teritoriju degradācija, augkopības un lopkopības produkcijas samazināšanās, kaitējumi bioloģiskajai daudzveidībai un ekoloģiskā līdzsvara nepastāvība. Nabadzība un zemais dzīves līmenis laukos, kā arī nodarbinātības iespēju trūkums ir faktori, kas palielina Dienvidkaukāza lauku apvidu neaizsargātību.

| 3.8. | Austrumu partnerības valstu standartos, regulējumā, tiesību aktos un salīdzināmajā informācijā joprojām ir vērojamas nepilnības. Vajadzīgi ir kopīgi standarti, kas atbilstu starptautiskiem un ES standartiem, turklāt jāievieš atbilstības pasākumi un mehānismi jau pieņemto noteikumu uzraudzībai un kontrolei. Vāji attīstītas ir pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku veselības nodrošināšanas sistēmas, jo īpaši Dienvidkaukāza valstīs, tāpēc jāpieliek pūles un jāveic darbs SFS normu, galvenokārt veterināro un sanitāro normu, ievērošanas jomā attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem. |
| --- | --- |

3.8.

Austrumu partnerības valstu standartos, regulējumā, tiesību aktos un salīdzināmajā informācijā joprojām ir vērojamas nepilnības. Vajadzīgi ir kopīgi standarti, kas atbilstu starptautiskiem un ES standartiem, turklāt jāievieš atbilstības pasākumi un mehānismi jau pieņemto noteikumu uzraudzībai un kontrolei. Vāji attīstītas ir pārtikas nekaitīguma un dzīvnieku veselības nodrošināšanas sistēmas, jo īpaši Dienvidkaukāza valstīs, tāpēc jāpieliek pūles un jāveic darbs SFS normu, galvenokārt veterināro un sanitāro normu, ievērošanas jomā attiecībā uz dzīvniekiem un dzīvnieku izcelsmes produktiem.

| 3.9. | EESK uzskata, ka jāpieliek visas pūles, lai panāktu, ka ražīgākas lauksaimniecības nozares attīstība būtu ieguvums patērētājiem, lauksaimniekiem un arī lauku apvidiem, kas nereti visās valstīs ir trūcīgākie reģioni. Ņemot to vērā, ES pēdējo gadu laikā ir uzsākusi vairākas programmas saistībā ar Austrumu partnerības valstīm. Programmu klāsts ir plašs, sākot ar specifiskas tehniskās palīdzības nodrošināšanu līdz pat ļoti plašām nozares programmām, kas atbalsta padziļinātas reformas lauksaimniecības, lauku attīstības un pārtikas nekaitīguma jomā. EESK katrā gadījumā atbalsta lauksaimniecības reformu stingru uzraudzību Austrumu partnerības valstīs. |
| --- | --- |

3.9.

EESK uzskata, ka jāpieliek visas pūles, lai panāktu, ka ražīgākas lauksaimniecības nozares attīstība būtu ieguvums patērētājiem, lauksaimniekiem un arī lauku apvidiem, kas nereti visās valstīs ir trūcīgākie reģioni. Ņemot to vērā, ES pēdējo gadu laikā ir uzsākusi vairākas programmas saistībā ar Austrumu partnerības valstīm. Programmu klāsts ir plašs, sākot ar specifiskas tehniskās palīdzības nodrošināšanu līdz pat ļoti plašām nozares programmām, kas atbalsta padziļinātas reformas lauksaimniecības, lauku attīstības un pārtikas nekaitīguma jomā. EESK katrā gadījumā atbalsta lauksaimniecības reformu stingru uzraudzību Austrumu partnerības valstīs.

| 3.10. | EESK rosina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzsākt atjaunotu un padziļinātu politikas dialogu atsevišķu valstu līmenī par stratēģisko plānošanu un reformām lauksaimniecības, mežsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, ievērojot paredzētos noteikumus, paaugstinot lauksaimniecības struktūru konkurētspēju un vietējo lauksaimniecības tirgu pārredzamību. |
| --- | --- |

3.10.

EESK rosina Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu uzsākt atjaunotu un padziļinātu politikas dialogu atsevišķu valstu līmenī par stratēģisko plānošanu un reformām lauksaimniecības, mežsaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, ievērojot paredzētos noteikumus, paaugstinot lauksaimniecības struktūru konkurētspēju un vietējo lauksaimniecības tirgu pārredzamību.

| 3.11. | EESK uzskata: lai atbalstītu lauksaimniecības nozares attīstību Austrumu partnerības valstīs, prioritāra vietējas lauksaimniecības nozares organizāciju veidošana un to lomas stiprināšana, īstenojot attīstības projektus, kuru mērķis ir palielināt lauksaimnieku pārstāvību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

3.11.

EESK uzskata: lai atbalstītu lauksaimniecības nozares attīstību Austrumu partnerības valstīs, prioritāra vietējas lauksaimniecības nozares organizāciju veidošana un to lomas stiprināšana, īstenojot attīstības projektus, kuru mērķis ir palielināt lauksaimnieku pārstāvību un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesā.

| 3.12. | ES darbības centrā Austrumu partnerības valstīs vajadzētu būt uzņēmējdarbībai; nevajadzētu aizmirst, ka uzņēmējdarbības attīstīšanai lauku apvidos ir ļoti svarīga nozīme un to var panākt, radot piemērotu uzņēmējdarbības vidi, proti, sekmējot piekļuvi sākuma kapitālam un banku aizdevumiem, ieviešot pienācīgu atbalstu nodokļu jomā. |
| --- | --- |

3.12.

ES darbības centrā Austrumu partnerības valstīs vajadzētu būt uzņēmējdarbībai; nevajadzētu aizmirst, ka uzņēmējdarbības attīstīšanai lauku apvidos ir ļoti svarīga nozīme un to var panākt, radot piemērotu uzņēmējdarbības vidi, proti, sekmējot piekļuvi sākuma kapitālam un banku aizdevumiem, ieviešot pienācīgu atbalstu nodokļu jomā.

| 3.13. | EESK uzskata, ka būtiski ir uzsvērt un pastiprināt sieviešu un jauniešu lomu lauksaimniecības nozarē un lauku kopienās, piedāvājot plašākas profesionālās apmācības iespējas un paredzot īpašus pasākumus lauku attīstības plānos. |
| --- | --- |

3.13.

EESK uzskata, ka būtiski ir uzsvērt un pastiprināt sieviešu un jauniešu lomu lauksaimniecības nozarē un lauku kopienās, piedāvājot plašākas profesionālās apmācības iespējas un paredzot īpašus pasākumus lauku attīstības plānos.

| 3.14. | EESK pauž cerību, ka Darba grupai vides un klimata pārmaiņu jautājumos 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” ietvaros izdosies sekmīgi īstenot šādus trīs projektus: kopīga vides informācijas sistēma (SEIS) (6), projekts GREEN
   (7) un Clima East pakete (8). |
| --- | --- |

3.14.

EESK pauž cerību, ka Darba grupai vides un klimata pārmaiņu jautājumos 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” ietvaros izdosies sekmīgi īstenot šādus trīs projektus: kopīga vides informācijas sistēma (SEIS) (6), projekts GREEN
   (7) un Clima East pakete (8).

| 3.15. | EESK aicina EK un EP turpināt centienus, lai Austrumu partnerības reģionā uzlabotu vides pārvaldību, kā arī datu vākšanas un pārvaldības sistēmas, palīdzētu Austrumu partnerības valstīm klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu jomā, īpaši pievērstos vides aizsardzības politikas pasākumiem un demonstrētu ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļus. |
| --- | --- |

3.15.

EESK aicina EK un EP turpināt centienus, lai Austrumu partnerības reģionā uzlabotu vides pārvaldību, kā arī datu vākšanas un pārvaldības sistēmas, palīdzētu Austrumu partnerības valstīm klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu jomā, īpaši pievērstos vides aizsardzības politikas pasākumiem un demonstrētu ilgtspējīga patēriņa un ražošanas modeļus.

| 3.16. | EESK atzīst, ka liela nozīme ir ilgtspējīgas attīstības programmai “Zaļā ekonomika austrumu kaimiņvalstīs” (Austrumu partnerības GREEN), ko ESAO pašlaik īsteno sadarbībā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisiju (UNECE), ANO Vides programmu (UNEP) un ANO Industriālās attīstības organizāciju (UNIDO), lai palīdzētu ES Austrumu partnerības valstīm pārejā uz zaļo ekonomiku. |
| --- | --- |

3.16.

EESK atzīst, ka liela nozīme ir ilgtspējīgas attīstības programmai “Zaļā ekonomika austrumu kaimiņvalstīs” (Austrumu partnerības GREEN), ko ESAO pašlaik īsteno sadarbībā ar ANO Eiropas Ekonomikas komisiju (UNECE), ANO Vides programmu (UNEP) un ANO Industriālās attīstības organizāciju (UNIDO), lai palīdzētu ES Austrumu partnerības valstīm pārejā uz zaļo ekonomiku.

4.   Īpašas piezīmes par katru valsti

4.1.   
  Armēnija

| 4.1.1. | Armēnijā lauksaimniecība ir nozīmīga tautsaimniecības nozare; aptuveni trešā daļa iedzīvotāju dzīvo mazapdzīvotos un kalnainos lauku apvidos, kur nelielu investīciju lauksaimniecība naturālās vai daļēji naturālās saimniecībās ir svarīgs iztikas avots. Gandrīz visu lauksaimniecības kopprodukciju (apmēram 97 %) saražo mazās saimniecības. |
| --- | --- |

4.1.1.

Armēnijā lauksaimniecība ir nozīmīga tautsaimniecības nozare; aptuveni trešā daļa iedzīvotāju dzīvo mazapdzīvotos un kalnainos lauku apvidos, kur nelielu investīciju lauksaimniecība naturālās vai daļēji naturālās saimniecībās ir svarīgs iztikas avots. Gandrīz visu lauksaimniecības kopprodukciju (apmēram 97 %) saražo mazās saimniecības.

| 4.1.2. | Armēnijā īstenota viena no visaptverošākajām zemes reformu programmām, proti, līdz 1994. gada vidum lielākā daļa lauksaimniecības zemju tika privatizētas. Tā rezultātā zeme sadalīta vairāk nekā 1,2 miljonos gabalu. |
| --- | --- |

4.1.2.

Armēnijā īstenota viena no visaptverošākajām zemes reformu programmām, proti, līdz 1994. gada vidum lielākā daļa lauksaimniecības zemju tika privatizētas. Tā rezultātā zeme sadalīta vairāk nekā 1,2 miljonos gabalu.

| 4.1.3. | Armēnijā zemes resursi ir ierobežoti; no kopējās teritorijas tikai 16,8 % ir aramzemes. Auglīgajā vulkāniskas izcelsmes augsnē var audzēt kviešus un miežus, to var izmantot arī dzīvnieku ganībām. Apūdeņotās teritorijās var audzēt tādās kultūras kā aprikozes, persikus, plūmes, ābolus, ķiršus, valriekstus, cidonijas, vīģes, granātābolus, citus augļus un vīnogas, no kurām ražo starptautiski pazīstamo brendiju. |
| --- | --- |

4.1.3.

Armēnijā zemes resursi ir ierobežoti; no kopējās teritorijas tikai 16,8 % ir aramzemes. Auglīgajā vulkāniskas izcelsmes augsnē var audzēt kviešus un miežus, to var izmantot arī dzīvnieku ganībām. Apūdeņotās teritorijās var audzēt tādās kultūras kā aprikozes, persikus, plūmes, ābolus, ķiršus, valriekstus, cidonijas, vīģes, granātābolus, citus augļus un vīnogas, no kurām ražo starptautiski pazīstamo brendiju.

| 4.1.4. | Sarunas par Asociācijas nolīgumu, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), noslēdzās 2013. gada jūlijā. 2013. gada septembrī, kā paziņots, Armēnija pievienojās muitas savienībai, tāpēc Asociācijas nolīgums, kas nav savienojams ar dalību muitas savienībā, netika parakstīts. Eiropas Savienība turpinās sadarbību ar Armēniju visās jomās, kurās tas iespējams, ņemot vērā šīs valsts izdarīto izvēli. |
| --- | --- |

4.1.4.

Sarunas par Asociācijas nolīgumu, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), noslēdzās 2013. gada jūlijā. 2013. gada septembrī, kā paziņots, Armēnija pievienojās muitas savienībai, tāpēc Asociācijas nolīgums, kas nav savienojams ar dalību muitas savienībā, netika parakstīts. Eiropas Savienība turpinās sadarbību ar Armēniju visās jomās, kurās tas iespējams, ņemot vērā šīs valsts izdarīto izvēli.

4.2.   
  Azerbaidžāna

| 4.2.1. | Azerbaidžānas ekonomikas pamatā ir naftas un gāzes nozare, taču visu citu pārējo nozaru vidū galvenais elements valstī ir lauksaimniecība. Gandrīz puse azerbaidžāņu dzīvo lauku apvidos, un viņu iztika ir atkarīga no lauksaimniecības. |
| --- | --- |

4.2.1.

Azerbaidžānas ekonomikas pamatā ir naftas un gāzes nozare, taču visu citu pārējo nozaru vidū galvenais elements valstī ir lauksaimniecība. Gandrīz puse azerbaidžāņu dzīvo lauku apvidos, un viņu iztika ir atkarīga no lauksaimniecības.

| 4.2.2. | Visizplatītākā ir jauktā lauksaimniecība un kultūru audzēšanas modeļi ir līdzīgi. Azerbaidžānas lauksaimniecībā nozīmīgākās kultūras ir lauksaimniecības kultūraugi, vīnogas, kokvilna, tabaka, citrusaugļi un dārzeņi. Svarīgi lauksaimniecības produkti ir arī lopkopības un piena produkti, vīns un stiprie alkoholiskie dzērieni. |
| --- | --- |

4.2.2.

Visizplatītākā ir jauktā lauksaimniecība un kultūru audzēšanas modeļi ir līdzīgi. Azerbaidžānas lauksaimniecībā nozīmīgākās kultūras ir lauksaimniecības kultūraugi, vīnogas, kokvilna, tabaka, citrusaugļi un dārzeņi. Svarīgi lauksaimniecības produkti ir arī lopkopības un piena produkti, vīns un stiprie alkoholiskie dzērieni.

| 4.2.3. | ES un Azerbaidžānas sarunas par Asociācijas nolīgumu (izņemot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), jo pieteikums PTO arvien vēl tiek izskatīts) sākās 2010. gadā. 1997. gadā Azerbaidžānas valdība PTO sekretariātam iesniedza oficiālu pieteikumu par pievienošanos PTO, un sarunas par to notiek joprojām. |
| --- | --- |

4.2.3.

ES un Azerbaidžānas sarunas par Asociācijas nolīgumu (izņemot padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), jo pieteikums PTO arvien vēl tiek izskatīts) sākās 2010. gadā. 1997. gadā Azerbaidžānas valdība PTO sekretariātam iesniedza oficiālu pieteikumu par pievienošanos PTO, un sarunas par to notiek joprojām.

4.3.   
  Baltkrievija

| 4.3.1. | Baltkrievijā lauksaimniecības nozarē nodarbināta apmēram viena desmitā daļa no darbaspēka, un nozarē pārsvarā darbojas lielas kolektīvās un valsts lauku saimniecības. Lielākā daļa ir jauktas lauksaimniecības uzņēmumi, kas nodarbojas gan ar augkopību, gan lopkopību. Arī kartupeļi, cukurbietes, mieži, kvieši, rudzi un kukurūza ir nozīmīgas lauku kultūras; procentuāli lielu daļu graudu izmanto lopbarībai. Lopkopībā galvenokārt tiek audzēti liellopi, mājputni un cūkas. Gandrīz divas piektdaļas Baltkrievijas ir klāta mežiem, un tos izmanto koksnes un papīra izstrādājumu ražošanā. |
| --- | --- |

4.3.1.

Baltkrievijā lauksaimniecības nozarē nodarbināta apmēram viena desmitā daļa no darbaspēka, un nozarē pārsvarā darbojas lielas kolektīvās un valsts lauku saimniecības. Lielākā daļa ir jauktas lauksaimniecības uzņēmumi, kas nodarbojas gan ar augkopību, gan lopkopību. Arī kartupeļi, cukurbietes, mieži, kvieši, rudzi un kukurūza ir nozīmīgas lauku kultūras; procentuāli lielu daļu graudu izmanto lopbarībai. Lopkopībā galvenokārt tiek audzēti liellopi, mājputni un cūkas. Gandrīz divas piektdaļas Baltkrievijas ir klāta mežiem, un tos izmanto koksnes un papīra izstrādājumu ražošanā.

| 4.3.2. | ES un Baltkrievijas Partnerības un sadarbības nolīguma (par kuru sarunas notika 1995. gadā) ratifikācija ir iesaldēta kopš 1997. gada saistībā ar politisko situāciju valstī. |
| --- | --- |

4.3.2.

ES un Baltkrievijas Partnerības un sadarbības nolīguma (par kuru sarunas notika 1995. gadā) ratifikācija ir iesaldēta kopš 1997. gada saistībā ar politisko situāciju valstī.

| 4.3.3. | 1993. gadā Baltkrievija iesniedza pieteikumu par pievienošanos PTO. Pievienošanās process turpinās. |
| --- | --- |

4.3.3.

1993. gadā Baltkrievija iesniedza pieteikumu par pievienošanos PTO. Pievienošanās process turpinās.

4.4.   
  Gruzija

| 4.4.1. | Gruzijas iedzīvotājiem lauksaimniecība ir ļoti nozīmīga, un tā nodrošina svarīgu drošības tīklu lauku apvidos, kur dzīvo gandrīz puse Gruzijas iedzīvotāju. Lauku zeme ir ļoti sadrumstalota – 95 % lauksaimnieku apsaimnieko “mazas lauku saimniecības”, parasti to veido 1,2 hektāri zemes un 2 govis katrai ģimenei. Zemes sadrumstalošana vērsās plašumā 90. gados notikušajā zemes privatizācijas procesā, un tā rezultātā izveidojās jauna lauksaimnieku “šķira”, apmēram pusmiljons par pašnodarbinātiem uzskatāmu lauksaimnieku. |
| --- | --- |

4.4.1.

Gruzijas iedzīvotājiem lauksaimniecība ir ļoti nozīmīga, un tā nodrošina svarīgu drošības tīklu lauku apvidos, kur dzīvo gandrīz puse Gruzijas iedzīvotāju. Lauku zeme ir ļoti sadrumstalota – 95 % lauksaimnieku apsaimnieko “mazas lauku saimniecības”, parasti to veido 1,2 hektāri zemes un 2 govis katrai ģimenei. Zemes sadrumstalošana vērsās plašumā 90. gados notikušajā zemes privatizācijas procesā, un tā rezultātā izveidojās jauna lauksaimnieku “šķira”, apmēram pusmiljons par pašnodarbinātiem uzskatāmu lauksaimnieku.

| 4.4.2. | Lauksaimniecības produkti ar lielāko vērtību ir piens un gaļa. Lopkopji mājlopus ar augstas kvalitātes barību baro reti – mājlopi barojas ganības, bet ziemā saņem sienu; šāds barošanas veids pieejams bez maksas vai arī ir ārkārtīgi lēts. Tāpēc piena izslaukumi ir zemi un konkurētspējīga gaļas ražošana ir ļoti sarežģīta. Būtisku vietu lauksaimniecības nozarē ieņem arī vīna ražošana. Lauksaimnieciskā darbība pamatā izplatīta auglīgajās upju palienēs, un pamata produkcija ir citrusaugļi, vīnogas un rieksti. |
| --- | --- |

4.4.2.

Lauksaimniecības produkti ar lielāko vērtību ir piens un gaļa. Lopkopji mājlopus ar augstas kvalitātes barību baro reti – mājlopi barojas ganības, bet ziemā saņem sienu; šāds barošanas veids pieejams bez maksas vai arī ir ārkārtīgi lēts. Tāpēc piena izslaukumi ir zemi un konkurētspējīga gaļas ražošana ir ļoti sarežģīta. Būtisku vietu lauksaimniecības nozarē ieņem arī vīna ražošana. Lauksaimnieciskā darbība pamatā izplatīta auglīgajās upju palienēs, un pamata produkcija ir citrusaugļi, vīnogas un rieksti.

| 4.4.3. | Kopš 1998. gada attiecības starp ES un Gruziju regulēja Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN); tagad to aizstāj 2014. gada 27. jūnijā parakstītais ES un Gruzijas Asociācijas nolīgums (AN), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); provizoriski tas jau tiek piemērots kopš 2014. gada 1. septembra. DCFTA ietvaros noteiktas vērienīgas koncesijas attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību. ES lauksaimniecības produktu imports uz Gruziju ir pilnībā liberalizēts. |
| --- | --- |

4.4.3.

Kopš 1998. gada attiecības starp ES un Gruziju regulēja Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN); tagad to aizstāj 2014. gada 27. jūnijā parakstītais ES un Gruzijas Asociācijas nolīgums (AN), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); provizoriski tas jau tiek piemērots kopš 2014. gada 1. septembra. DCFTA ietvaros noteiktas vērienīgas koncesijas attiecībā uz lauksaimniecības produktu tirdzniecību. ES lauksaimniecības produktu imports uz Gruziju ir pilnībā liberalizēts.

4.5.   
  Moldova

| 4.5.1. | Moldovā lauksaimniecība ir ārkārtīgi svarīga nozare. Aptuveni 75 % no kopējās zemes platības ir lauksaimniecības zemes un lielāko daļu minētās platības izmanto īslaicīgo kultūru audzēšanai. Aptuveni vienu desmito daļu zemes izmanto ilggadīgu kultūru audzēšanai. Moldovā ir liels lauku iedzīvotāju īpatsvars; lauksaimniecības nozarē nodarbināti 26,4 % ekonomiski aktīvo iedzīvotāju, un tā veido 14,6 % no valsts IKP. |
| --- | --- |

4.5.1.

Moldovā lauksaimniecība ir ārkārtīgi svarīga nozare. Aptuveni 75 % no kopējās zemes platības ir lauksaimniecības zemes un lielāko daļu minētās platības izmanto īslaicīgo kultūru audzēšanai. Aptuveni vienu desmito daļu zemes izmanto ilggadīgu kultūru audzēšanai. Moldovā ir liels lauku iedzīvotāju īpatsvars; lauksaimniecības nozarē nodarbināti 26,4 % ekonomiski aktīvo iedzīvotāju, un tā veido 14,6 % no valsts IKP.

| 4.5.2. | Zemes reformas rezultātā lauksaimniecības zemes lietošanas struktūra ir mainījusies. Pēc 90. gados notikušās privatizācijas liela daļa zemes sadalīta atsevišķos mazos zemes gabalos. Privatizācijas procesa iznākumā zemes īpašumu lielums vidēji bija 1,4 ha, kas sīkāk dalīts atkarībā no zemes gabalu tipa (aramzeme, augļu dārzs, vīna dārzs), tādējādi zemes īpašnieku skaits sasniedz 1 miljonu. No kopējās lauksaimniecības zemes platības 0,66 miljoni hektāru ir publiskā sektora īpašums (26,2 %) un 1,84 miljoni hektāru ir privātā īpašumā un/vai izmantošanā (73,8 %). |
| --- | --- |

4.5.2.

Zemes reformas rezultātā lauksaimniecības zemes lietošanas struktūra ir mainījusies. Pēc 90. gados notikušās privatizācijas liela daļa zemes sadalīta atsevišķos mazos zemes gabalos. Privatizācijas procesa iznākumā zemes īpašumu lielums vidēji bija 1,4 ha, kas sīkāk dalīts atkarībā no zemes gabalu tipa (aramzeme, augļu dārzs, vīna dārzs), tādējādi zemes īpašnieku skaits sasniedz 1 miljonu. No kopējās lauksaimniecības zemes platības 0,66 miljoni hektāru ir publiskā sektora īpašums (26,2 %) un 1,84 miljoni hektāru ir privātā īpašumā un/vai izmantošanā (73,8 %).

| 4.5.3. | Lauksaimnieciskās ražošanas kopējās vērtības ziņā, augkopības produkti veido vairāk nekā divas trešdaļas, savukārt dzīvnieku izcelsmes produktu un pakalpojumu aptuvenā vērtība attiecīgi ir 30 % un 2,4 %. Lauksaimniecības produkti ar lielāko vērtību ir vīnogas un piens. |
| --- | --- |

4.5.3.

Lauksaimnieciskās ražošanas kopējās vērtības ziņā, augkopības produkti veido vairāk nekā divas trešdaļas, savukārt dzīvnieku izcelsmes produktu un pakalpojumu aptuvenā vērtība attiecīgi ir 30 % un 2,4 %. Lauksaimniecības produkti ar lielāko vērtību ir vīnogas un piens.

| 4.5.4. | Kopš 1998. gada attiecības starp ES un Moldovu regulēja Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN); tagad to aizstāj 2014. gada 27. jūnijā parakstītais ES un Moldovas Asociācijas nolīgums (AN), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); tas provizoriski stājies spēkā 2014. gada 1. septembrī. |
| --- | --- |

4.5.4.

Kopš 1998. gada attiecības starp ES un Moldovu regulēja Partnerības un sadarbības nolīgums (PSN); tagad to aizstāj 2014. gada 27. jūnijā parakstītais ES un Moldovas Asociācijas nolīgums (AN), kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA); tas provizoriski stājies spēkā 2014. gada 1. septembrī.

4.6.   
  Ukraina

| 4.6.1. | Ukrainā augkopība ir augsti attīstīta, jo zeme ir auglīga un laika apstākļi labvēlīgi. Ukraina ir viena no lielākajām graudu un kartupeļu ražotājām Eiropā, un viena no lielākajām cukurbiešu un saulespuķu eļļas ražotājām pasaulē. Lopkopības nozares attīstība Ukrainā atpaliek no augkopības nozares, tomēr lopkopības nozares kopējais ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks nekā lielākajā daļā citu Eiropas valstu. |
| --- | --- |

4.6.1.

Ukrainā augkopība ir augsti attīstīta, jo zeme ir auglīga un laika apstākļi labvēlīgi. Ukraina ir viena no lielākajām graudu un kartupeļu ražotājām Eiropā, un viena no lielākajām cukurbiešu un saulespuķu eļļas ražotājām pasaulē. Lopkopības nozares attīstība Ukrainā atpaliek no augkopības nozares, tomēr lopkopības nozares kopējais ražošanas apjoms ir ievērojami lielāks nekā lielākajā daļā citu Eiropas valstu.

| 4.6.2. | Jauns Asociācijas nolīgums, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika apspriests no 2007. līdz 2011. gadam un parafēts 2012. gadā. 2014. gada 21. martā parakstītas Asociācijas nolīguma politiskās daļas, savukārt pārējās nolīguma daļas, tostarp nolīguma daļas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (DCFTA) parakstītas 2014. gada 27. jūnijā. Kopš 2014. gada 23. aprīļa ES vienpusēji ir piešķīrusi autonomās tirdzniecības preferences, lai Ukrainu atbalstītu pašreizējā situācijā. |
| --- | --- |

4.6.2.

Jauns Asociācijas nolīgums, kas ietver padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (DCFTA), tika apspriests no 2007. līdz 2011. gadam un parafēts 2012. gadā. 2014. gada 21. martā parakstītas Asociācijas nolīguma politiskās daļas, savukārt pārējās nolīguma daļas, tostarp nolīguma daļas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (DCFTA) parakstītas 2014. gada 27. jūnijā. Kopš 2014. gada 23. aprīļa ES vienpusēji ir piešķīrusi autonomās tirdzniecības preferences, lai Ukrainu atbalstītu pašreizējā situācijā.

| 4.6.3. | 2014. gada 4. jūlijā uzsākts ES finansēts projekts “Pārtikas nekaitīguma kontroles sistēmas uzlabošana Ukrainā” (IFSSU). Projekta galvenais mērķis ir uzlabot Ukrainas pārtikas produktu sanitāro kvalitāti un palielināt Ukrainas patērētāju uzticēšanos iekšzemes ražojumiem. ES palīdz arī Ukrainas valsts veterinārajam un fitosanitārajam dienestam uzlabot nekaitīgas pārtikas nodrošināšanas sistēmu “no lauku saimniecības līdz galdam”. IFSSU projekts ir daļa no prioritārās jomas “Pārtikas nekaitīgums un nodrošinātība ar pārtiku” un tā budžets ir gandrīz EUR 3,8 miljoni 33 mēnešu periodam. |
| --- | --- |

4.6.3.

2014. gada 4. jūlijā uzsākts ES finansēts projekts “Pārtikas nekaitīguma kontroles sistēmas uzlabošana Ukrainā” (IFSSU). Projekta galvenais mērķis ir uzlabot Ukrainas pārtikas produktu sanitāro kvalitāti un palielināt Ukrainas patērētāju uzticēšanos iekšzemes ražojumiem. ES palīdz arī Ukrainas valsts veterinārajam un fitosanitārajam dienestam uzlabot nekaitīgas pārtikas nodrošināšanas sistēmu “no lauku saimniecības līdz galdam”. IFSSU projekts ir daļa no prioritārās jomas “Pārtikas nekaitīgums un nodrošinātība ar pārtiku” un tā budžets ir gandrīz EUR 3,8 miljoni 33 mēnešu periodam.

5.   ENPARD loma

| 5.1. | Programma ENPARD izveidota ar Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta diviem (2011. gada marta un maija) kopīgiem paziņojumiem, kas ir daļa no ES apņemšanās nodrošināt iekļaujošu izaugsmi un stabilitāti kaimiņvalstīs, un tajā atzīta lauksaimniecības potenciālā nozīme saistībā ar pārtikas nodrošinājumu, ilgtspējīgu ražošanu un nodarbinātību lauku apvidos. |
| --- | --- |

5.1.

Programma ENPARD izveidota ar Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta diviem (2011. gada marta un maija) kopīgiem paziņojumiem, kas ir daļa no ES apņemšanās nodrošināt iekļaujošu izaugsmi un stabilitāti kaimiņvalstīs, un tajā atzīta lauksaimniecības potenciālā nozīme saistībā ar pārtikas nodrošinājumu, ilgtspējīgu ražošanu un nodarbinātību lauku apvidos.

| 5.2. | ES aicina par ENPARD veidot dialogu ar visām partnervalstīm un ir gatava ENPARD politikas un ar to saistīto reformu īstenošanā palīdzēt ikvienam, kas apņemas panākt, ka partneru sadarbības ar ES uzmanības centrā ir lauksaimniecība un lauku attīstība. Programma paredz, ka, sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, Austrumu partnerības valstīm tiek sniegta palīdzība ilgtermiņa lauksaimniecības un lauku attīstības stratēģijas sagatavošanā un iestāžu nepieciešamo spēju veidošanā valsts un vietējā līmenī. |
| --- | --- |

5.2.

ES aicina par ENPARD veidot dialogu ar visām partnervalstīm un ir gatava ENPARD politikas un ar to saistīto reformu īstenošanā palīdzēt ikvienam, kas apņemas panākt, ka partneru sadarbības ar ES uzmanības centrā ir lauksaimniecība un lauku attīstība. Programma paredz, ka, sadarbojoties ar visām ieinteresētajām pusēm, Austrumu partnerības valstīm tiek sniegta palīdzība ilgtermiņa lauksaimniecības un lauku attīstības stratēģijas sagatavošanā un iestāžu nepieciešamo spēju veidošanā valsts un vietējā līmenī.

| 5.3. | Gruzijā programmai jau ir panākumi: lauksaimniecības kooperatīvu tiesības, 54 lauksaimniecības stratēģijas informācijas un konsultāciju centru tīkls utt. 2014. gada 11. martā Eiropas Savienība Gruzijas mazo lauku saimniecību atbalstam ENPARD iniciatīvas ietvaros piešķīrusi atbalstu EUR 15 miljonu apmērā. Projekti būs paredzēti visiem Gruzijas reģioniem un, nodrošinot tehnisko atbalstu, palīdzēs izveidot vairāk nekā 160 kooperatīvus. Kooperatīvu mērķis ir ļaut mazajiem lauksaimniekiem apvienoties organizācijās, panākt apjomradītus ietaupījumus, palielināt šādu saimniecību efektivitāti un uzlabot to saikni ar tirgiem. ENPARD ietvaros Gruzijai paredzētais atbalsts kopā ir 52 miljoni euro piecu gadu periodam (no 2013. gada marta līdz 2018. gada martam). |
| --- | --- |

5.3.

Gruzijā programmai jau ir panākumi: lauksaimniecības kooperatīvu tiesības, 54 lauksaimniecības stratēģijas informācijas un konsultāciju centru tīkls utt. 2014. gada 11. martā Eiropas Savienība Gruzijas mazo lauku saimniecību atbalstam ENPARD iniciatīvas ietvaros piešķīrusi atbalstu EUR 15 miljonu apmērā. Projekti būs paredzēti visiem Gruzijas reģioniem un, nodrošinot tehnisko atbalstu, palīdzēs izveidot vairāk nekā 160 kooperatīvus. Kooperatīvu mērķis ir ļaut mazajiem lauksaimniekiem apvienoties organizācijās, panākt apjomradītus ietaupījumus, palielināt šādu saimniecību efektivitāti un uzlabot to saikni ar tirgiem. ENPARD ietvaros Gruzijai paredzētais atbalsts kopā ir 52 miljoni euro piecu gadu periodam (no 2013. gada marta līdz 2018. gada martam).

| 5.4. | ES palīdzība Armēnijai laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam bija 157 miljoni euro (salīdzinājumam – laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam palīdzības apjoms bija 98,4 miljoni euro). ES 2013. gada decembrī apstiprināja jauna finansējuma piešķiršanu Armēnijai 41 miljonu euro apmērā pilsoniskās sabiedrības, reģionālas attīstības un lauksaimniecības atbalstam. No šīs summas 25 miljoni euro piešķirti ENPARD iniciatīvas īstenošanai Armēnijā. Finansējumu galvenokārt izmantos, lai uzlabotu ar lauksaimniecību saistīto iestāžu darbību, atbalstītu lauksaimnieku apvienības, izstrādātu lauksaimniecības statistiku un lai Armēnijas iedzīvotājiem uzlabotu pieejamību pārtikai par pieņemamākām cenām. Finansējumu izmantos arī dzīves apstākļu uzlabošanai laukos, tostarp darbvietu radīšanai, publiskā un privātā sektora partnerību veidošanai un darbaspēka apmācībai. |
| --- | --- |

5.4.

ES palīdzība Armēnijai laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam bija 157 miljoni euro (salīdzinājumam – laikposmā no 2007. līdz 2010. gadam palīdzības apjoms bija 98,4 miljoni euro). ES 2013. gada decembrī apstiprināja jauna finansējuma piešķiršanu Armēnijai 41 miljonu euro apmērā pilsoniskās sabiedrības, reģionālas attīstības un lauksaimniecības atbalstam. No šīs summas 25 miljoni euro piešķirti ENPARD iniciatīvas īstenošanai Armēnijā. Finansējumu galvenokārt izmantos, lai uzlabotu ar lauksaimniecību saistīto iestāžu darbību, atbalstītu lauksaimnieku apvienības, izstrādātu lauksaimniecības statistiku un lai Armēnijas iedzīvotājiem uzlabotu pieejamību pārtikai par pieņemamākām cenām. Finansējumu izmantos arī dzīves apstākļu uzlabošanai laukos, tostarp darbvietu radīšanai, publiskā un privātā sektora partnerību veidošanai un darbaspēka apmācībai.

| 5.5. | Moldovā kopš 2010. gada īsteno programmu ekonomikas stimulēšanai lauku apvidos, un izrādījies, ka tā ir noderīgs instruments darbvietu radīšanai Moldovas provincēs. Lauksaimniecība un lauku attīstība noteikta kā galvenā joma Moldovas un ES attīstības sadarbībā no 2014. līdz 2017. gadam; nozares atbalstam pieejami 100-120 miljonu euro. Tādēļ 2014. gada vasarā tika izveidota visaptveroša ENPARD programma Moldovai 64 miljonu euro apmērā; tās īstenošana sākās 2015. gada sākumā. Programma, izmantojot budžeta un tehnisko atbalstu, paredzēta valdības izstrādātas visaptverošas ilgtermiņa attīstības stratēģijas atbalstam nozares vajadzībām. Finansiālā palīdzība ir atbalsts lauksaimniecības nozares konkurētspējas palielināšanai, un tādējādi ļaus padziļināt diskusijas par jaunas politikas izstrādi. |
| --- | --- |

5.5.

Moldovā kopš 2010. gada īsteno programmu ekonomikas stimulēšanai lauku apvidos, un izrādījies, ka tā ir noderīgs instruments darbvietu radīšanai Moldovas provincēs. Lauksaimniecība un lauku attīstība noteikta kā galvenā joma Moldovas un ES attīstības sadarbībā no 2014. līdz 2017. gadam; nozares atbalstam pieejami 100-120 miljonu euro. Tādēļ 2014. gada vasarā tika izveidota visaptveroša ENPARD programma Moldovai 64 miljonu euro apmērā; tās īstenošana sākās 2015. gada sākumā. Programma, izmantojot budžeta un tehnisko atbalstu, paredzēta valdības izstrādātas visaptverošas ilgtermiņa attīstības stratēģijas atbalstam nozares vajadzībām. Finansiālā palīdzība ir atbalsts lauksaimniecības nozares konkurētspējas palielināšanai, un tādējādi ļaus padziļināt diskusijas par jaunas politikas izstrādi.

6.   
  EESK loma

| 6.1. | EESK apzinās, cik nozīmīga ir pilsoniskās sabiedrības loma Austrumu partnerības valstīs, un, lai lauksaimniecības nozare kļūtu efektīvāka, ir gatava aktīvi piedalīties un iepazīstināt ar savu pieredzi; Komiteja vēlas:






  — | palīdzēt apzināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas ir aktīvas lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, un situāciju uzlabot, ar plašu ieinteresēto pušu loku veidojot atvērtu un iekļaujošu dialogu, |
| --- | --- | --- |

6.1.

EESK apzinās, cik nozīmīga ir pilsoniskās sabiedrības loma Austrumu partnerības valstīs, un, lai lauksaimniecības nozare kļūtu efektīvāka, ir gatava aktīvi piedalīties un iepazīstināt ar savu pieredzi; Komiteja vēlas:

—

palīdzēt apzināt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas ir aktīvas lauksaimniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā, un situāciju uzlabot, ar plašu ieinteresēto pušu loku veidojot atvērtu un iekļaujošu dialogu,

| — | dalīties pieredzē, tostarp pieredzē, kas gūta, jaunām dalībvalstīm pievienojoties ES, lai noteiktu konkrētus kritērijus un procesus, kā izveidot patiešām reprezentatīvas lauksaimniecības un vides pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kā tās iesaistīt lēmumu pieņemšanā Austrumu partnerības valstīs, |
| --- | --- |

—

dalīties pieredzē, tostarp pieredzē, kas gūta, jaunām dalībvalstīm pievienojoties ES, lai noteiktu konkrētus kritērijus un procesus, kā izveidot patiešām reprezentatīvas lauksaimniecības un vides pilsoniskās sabiedrības organizācijas un kā tās iesaistīt lēmumu pieņemšanā Austrumu partnerības valstīs,

| — | dažādās jomās apmainīties ar paraugprakses piemēriem par lauksaimniecību, lauku attīstības tīkliem, ilgtspējīgu attīstību, uzņēmējdarbību un uzņēmumu sociālo atbildību, |
| --- | --- |

—

dažādās jomās apmainīties ar paraugprakses piemēriem par lauksaimniecību, lauku attīstības tīkliem, ilgtspējīgu attīstību, uzņēmējdarbību un uzņēmumu sociālo atbildību,

| — | aktīvāk iesaistīties Austrumu partnerības 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” darbā, it īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupā, kā arī Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos saistībā ar videi nekaitīgu tehnoloģiju, ekoinovācijas un bioloģiskās daudzveidības veicināšanu. |
| --- | --- |

—

aktīvāk iesaistīties Austrumu partnerības 2. platformas “Ekonomikas integrācija un konverģence ar ES politikām” darbā, it īpaši Lauksaimniecības un lauku attīstības darba grupā, kā arī Darba grupā vides un klimata pārmaiņu jautājumos saistībā ar videi nekaitīgu tehnoloģiju, ekoinovācijas un bioloģiskās daudzveidības veicināšanu.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  2015. gada 4. marta Kopīgs apspriešanas dokuments “Ceļā uz jaunu Eiropas kaimiņattiecību politiku”.

1

(2)  2014. gada 29. maijā Kazahstānas, Baltkrievijas un Krievijas prezidenti parakstīja Eirāzijas Ekonomiskās savienības līgumu; līgums par Armēnijas pievienošanos parakstīts 2014. gada 9. oktobrī, un tas stājies spēkā 2015. gada 2. janvārī.

2

(3)  http://www.bundestag.de/presse/hib/2015_01/-/357564

3

(4)  OV C 12, 15.1.2015., 48. lpp., OV C 161, 6.6.2013., 40. lpp., OV C 299, 4.10.2012., 34. lpp., OV C 248, 25.8.2011., 37. lpp., OV C 277, 17.11.2009., 30. lpp.

4

(5)  Gruzijā 2014. gadā uzsākta otrā reģionālās attīstības programma, lai arī turpmāk visos deviņos tās reģionos atbalstītu gan sociāli ekonomisko attīstību, gan iedzīvotāju dzīves apstākļu uzlabošanu. Armēnijā 2014. gadā turpināta reģionālās attīstības atbalsta programmas īstenošana. Moldovā tiek īstenots jauns projekts ar mērķi uzlabot reģionālo plānošanu un ziemeļu, dienvidu un centrālo attīstības reģionu projekta plānojumu. Jauna reģionālās attīstības programma uzsākta arī Azerbaidžānā.

5

(6)  Projekta mērķis ir veicināt vides aizsardzību Austrumu partnerības reģionā, ieviešot tajā SEIS principus.

6

SEIS

(7)  Projekta GREEN vispārējais mērķis ir atbalstīt partnervalstis to centienos pārejā uz zaļo ekonomiku, nošķirot ekonomikas izaugsmi no vides degradācijas un resursu noplicināšanas.

7

GREEN

(8)  Clima East pakete paredzēta klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu atbalstam austrumu kaimiņvalstu reģionā; tās mērķis ir pakāpeniski panākt atbilstību ES acquis vides un klimata pārmaiņu jomā.

8

Clima East

acquis

---

I PIELIKUMS (1)

ES atbalsts Austrumu partnerības valstīm (2014.–2020.g.)

| Valsts | Piešķīrumi laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam
  (miljonos EUR) | Galvenās jomas | Paredzamais sadalījums
  (%) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armēnija | 140–170 | Privātā sektora attīstība | 35 |
| Valsts pārvaldes reforma | 25 |
| Tieslietu sistēmas reforma | 20 |
| Azerbaidžāna | 77–94 | Reģionālā un lauku attīstība | 40 |
| Tieslietu sistēmas reforma | 20 |
| Izglītība un prasmju pilnveidošana | 20 |
| Baltkrievija | 71–89 | Sociālā iekļaušana | 30 |
| Vide | 25 |
| Vietējās/reģionālās ekonomikas attīstība | 25 |
| Gruzija | 335–410 | Valsts pārvaldes reforma | 25 |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 30 |
| Tieslietu sistēmas reforma | 25 |
| Moldova | 335–410 | Valsts pārvaldes reforma | 30 |
| Lauksaimniecība un lauku attīstība | 30 |
| Policijas reforma un robežu pārvaldība | 20 |
| | Piešķīrums 2014. gadā | | |
| Ukraina | 355 | Īpaši pasākumi: valsts veidošanas līgums | |

Valsts

Piešķīrumi laikposmā no 2014. līdz 2017. gadam

(miljonos EUR)

Galvenās jomas

Paredzamais sadalījums

(%)

Armēnija

140–170

Privātā sektora attīstība

35

Valsts pārvaldes reforma

25

Tieslietu sistēmas reforma

20

Azerbaidžāna

77–94

Reģionālā un lauku attīstība

40

Tieslietu sistēmas reforma

20

Izglītība un prasmju pilnveidošana

20

Baltkrievija

71–89

Sociālā iekļaušana

30

Vide

25

Vietējās/reģionālās ekonomikas attīstība

25

Gruzija

335–410

Valsts pārvaldes reforma

25

Lauksaimniecība un lauku attīstība

30

Tieslietu sistēmas reforma

25

Moldova

335–410

Valsts pārvaldes reforma

30

Lauksaimniecība un lauku attīstība

30

Policijas reforma un robežu pārvaldība

20

Piešķīrums 2014. gadā

Ukraina

355

Īpaši pasākumi: valsts veidošanas līgums

---

(1)  Informācija no Eiropas Ārējās darbības dienesta tīmekļa vietnes: http://eeas.europa.eu/enp/documents/financing-the-enp/index_en.htm

---

II PIELIKUMS

https://www.zm.gov.lv/public/ck/files/Joint_statement_16_04_2015.pdf

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/138 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/138

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ceļā uz SDO konvenciju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai darbvietās”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2016/C 013/21)

| Ziņotāja: | Béatrice OUIN |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Béatrice OUIN

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Ceļā uz SDO konvenciju ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai darbvietās”

(pašiniciatīvas atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Ārējo attiecību specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 16. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 209 balsīm par, 2 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO), ņemot vērā tās trīspusējo struktūru, starptautiskajā arēnā ir būtiska nozīme darba ņēmēju situācijas un uzņēmumu darbības uzlabošanā. Eiropas Savienība nav SDO locekle, taču organizācijas locekles ir ES dalībvalstis, kā arī darba ņēmēju un darba devēju Eiropas organizācijas. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas, lai ES dalībvalstis un Eiropas organizācijas rīkotos un, ņemot vērā situāciju pasaulē, Eiropas vērtības un acquis popularizētu pasaules līmenī. |
| --- | --- |

1.1.

Starptautiskajai Darba organizācijai (SDO), ņemot vērā tās trīspusējo struktūru, starptautiskajā arēnā ir būtiska nozīme darba ņēmēju situācijas un uzņēmumu darbības uzlabošanā. Eiropas Savienība nav SDO locekle, taču organizācijas locekles ir ES dalībvalstis, kā arī darba ņēmēju un darba devēju Eiropas organizācijas. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) vēlas, lai ES dalībvalstis un Eiropas organizācijas rīkotos un, ņemot vērā situāciju pasaulē, Eiropas vērtības un acquis popularizētu pasaules līmenī.

acquis

| 1.2. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata:






  — | ka seksuāla vardarbība un ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir šķērslis pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai (kas darba ņēmējiem nodrošina cieņu, drošību, atbildību un autonomiju), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzskata:

—

ka seksuāla vardarbība un ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir šķērslis pienācīgas kvalitātes nodarbinātībai (kas darba ņēmējiem nodrošina cieņu, drošību, atbildību un autonomiju),

| — | ka ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, cilvēka cieņas, kā arī fiziskās vai psiholoģiskās neaizskaramības pārkāpums, |
| --- | --- |

—

ka ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, cilvēka cieņas, kā arī fiziskās vai psiholoģiskās neaizskaramības pārkāpums,

| — | ka tā kaitē ekonomikai un sociālajam progresam, vājinot darba attiecību pamatus un mazinot produktivitāti, |
| --- | --- |

—

ka tā kaitē ekonomikai un sociālajam progresam, vājinot darba attiecību pamatus un mazinot produktivitāti,

| — | ka tā atklāj nevienlīdzīgu varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem un veicina nevienlīdzības saglabāšanos darbvietā, |
| --- | --- |

—

ka tā atklāj nevienlīdzīgu varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem un veicina nevienlīdzības saglabāšanos darbvietā,

| — | ka tās apkarošanā ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, jo īpaši sociālie partneri, arī veselības aprūpes speciālisti, policija un tiesa, kas saskaras ar cietušajiem, kā arī mediji un skolotāji, lai vardarbību novērstu, |
| --- | --- |

—

ka tās apkarošanā ir jāiesaista pilsoniskā sabiedrība, jo īpaši sociālie partneri, arī veselības aprūpes speciālisti, policija un tiesa, kas saskaras ar cietušajiem, kā arī mediji un skolotāji, lai vardarbību novērstu,

| — | ka šādas vardarbības apkarošana neatkarīgi no tā, kur tā tiek īstenota, ir visas sabiedrības interesēs un ka tā darbvietās ir aizliedzama. |
| --- | --- |

—

ka šādas vardarbības apkarošana neatkarīgi no tā, kur tā tiek īstenota, ir visas sabiedrības interesēs un ka tā darbvietās ir aizliedzama.

| 1.3. | 2015. gada novembrī SDO Administratīvā padome pieņems lēmumu par to, vai Starptautiskās Darba konferences (SDO augstākās lēmumu pieņemšanas struktūra) darba kārtībā iekļaut jautājumu par starptautiska standarta izstrādāšanu par dzimuma vardarbību darbvietā. EESK šo ierosinājumu atbalsta un mudina dalībvalstis un Eiropas sociālos partnerus rīkoties tāpat. |
| --- | --- |

1.3.

2015. gada novembrī SDO Administratīvā padome pieņems lēmumu par to, vai Starptautiskās Darba konferences (SDO augstākās lēmumu pieņemšanas struktūra) darba kārtībā iekļaut jautājumu par starptautiska standarta izstrādāšanu par dzimuma vardarbību darbvietā. EESK šo ierosinājumu atbalsta un mudina dalībvalstis un Eiropas sociālos partnerus rīkoties tāpat.

| 1.4. | EESK vēlas, lai Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru rīcībā jau ir instruments, lai cīnītos pret nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un seksuālo uzmākšanos darbvietā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/73/EK (1), SDO būtu vienota nostāja. |
| --- | --- |

1.4.

EESK vēlas, lai Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru rīcībā jau ir instruments, lai cīnītos pret nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm un seksuālo uzmākšanos darbvietā, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/73/EK (1), SDO būtu vienota nostāja.

1

| 1.5. | Savukārt Eiropas sociālie partneri 2007. gadā parakstīja Eiropas pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbvietā; pamatnolīgumam vajadzētu viņiem ļaut paust vienotu nostāju debatēs par starptautisku darba standarta projektu (2). |
| --- | --- |

1.5.

Savukārt Eiropas sociālie partneri 2007. gadā parakstīja Eiropas pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbvietā; pamatnolīgumam vajadzētu viņiem ļaut paust vienotu nostāju debatēs par starptautisku darba standarta projektu (2).

2

2.   Ievads. Jautājums par dzimuma vardarbību darbvietā

Ievads. Jautājums par dzimuma vardarbību darbvietā

| 2.1. | Lai globalizācijas laikmetā apkarotu un novērstu ar dzimumu saistītu vardarbību, ir jānosaka starptautiski standarti, turklāt tas jādara gan darba ņēmēju, gan uzņēmumu, gan arī valsts interesēs. Šāda vardarbība apdraud fizisko un garīgo veselību, aizskar cilvēku tiesības un cieņu, mazina cietušo produktivitāti un rada izmaksas gan valstij, gan sabiedrībai. Šādas vardarbības apkarošana un novēršana ir prasība ikvienam. Ar dzimumu saistīta vardarbība ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē attīstību. |
| --- | --- |

2.1.

Lai globalizācijas laikmetā apkarotu un novērstu ar dzimumu saistītu vardarbību, ir jānosaka starptautiski standarti, turklāt tas jādara gan darba ņēmēju, gan uzņēmumu, gan arī valsts interesēs. Šāda vardarbība apdraud fizisko un garīgo veselību, aizskar cilvēku tiesības un cieņu, mazina cietušo produktivitāti un rada izmaksas gan valstij, gan sabiedrībai. Šādas vardarbības apkarošana un novēršana ir prasība ikvienam. Ar dzimumu saistīta vardarbība ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas kavē attīstību.

| 2.2. | Jautājuma risinājums Starptautiskajā Darba organizācijā |
| --- | --- |

2.2.

Jautājuma risinājums Starptautiskajā Darba organizācijā

| 2.2.1. | Ar dzimumu saistīta vardarbība un seksuālā vardarbība atspoguļo un vienlaikus pastiprina nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, turklāt tai ir negatīva ietekme darbvietā. Tādas vardarbības apkarošana minēta vairākās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijās:






  — | 1930. gada Piespiedu darba konvencija Nr. 29, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.

Ar dzimumu saistīta vardarbība un seksuālā vardarbība atspoguļo un vienlaikus pastiprina nevienlīdzību starp vīriešiem un sievietēm, turklāt tai ir negatīva ietekme darbvietā. Tādas vardarbības apkarošana minēta vairākās Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) konvencijās:

—

1930. gada Piespiedu darba konvencija Nr. 29,

| — | 1949. gada Konvencija Nr. 97 (pārskatīta) par ieceļojušiem strādājošajiem, |
| --- | --- |

—

1949. gada Konvencija Nr. 97 (pārskatīta) par ieceļojušiem strādājošajiem,

| — | 1951. gada Konvencija Nr. 100 par vienlīdzīgu atlīdzību, |
| --- | --- |

—

1951. gada Konvencija Nr. 100 par vienlīdzīgu atlīdzību,

| — | 1958. gada Konvencija Nr. 111 par diskrimināciju (nodarbinātības un profesionālajā jomā), |
| --- | --- |

—

1958. gada Konvencija Nr. 111 par diskrimināciju (nodarbinātības un profesionālajā jomā),

| — | 2011. gada Konvencija Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajiem. |
| --- | --- |

—

2011. gada Konvencija Nr. 189 par mājsaimniecībās nodarbinātajiem.

Rekomendācijā Nr. 200 par HIV/AIDS un darba vidi (2010. g.) norādīts, ka jāveic pasākumi, lai novērstu un apturētu vardarbību un uzmākšanos darbvietā. Vēl nesenāk – Rekomendācijā Nr. 204 par pāreju no neoficiālās uz oficiālo ekonomiku (ko Starptautiskā Darba konference pieņēma 104. sesijā Ženēvā 2015. gada 12. jūnijā) noteikts, ka dalībvalstīm integrēts politikas regulējums jāiekļauj valsts attīstības stratēģijā vai plānos. “Šis integrētais politikas regulējums būtu jāattiecina uz (..) dzimumu līdztiesības veicināšanu un visu veidu diskriminācijas un vardarbības novēršanu, tostarp – ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanu darbvietā (3).”

3

Taču pašlaik neviens standarts uz dzimuma vardarbību darbvietā tieši neattiecas.

| 2.2.2. | SDO Ekspertu komisija ir centusies novērst šo nepilnību: “(..) Seksuālā uzmākšanās mazina vienlīdzību darbā, apdraudot darba ņēmēju neaizskaramību, cieņu un labklājību. Seksuālā uzmākšanās kaitē uzņēmējdarbībai, vājinot darba attiecību pamatus un mazinot produktivitāti. Komisija ir paudusi nostāju, ka seksuāla uzmākšanās ir sava veida diskriminācija dzimuma dēļ un šī problēma jārisina saskaņā ar konvencijā (Nr. 111) noteiktajiem pienākumiem. Tādējādi saskaņā ar konvenciju, kas aizliedz diskrimināciju dzimuma dēļ, un tādas politikas pieņemšanu, kas veicinātu vienlīdzīgas iespējas un attieksmi, jāveic pasākumi seksuālas uzmākšanās novēršanai (4).” |
| --- | --- |

2.2.2.

SDO Ekspertu komisija ir centusies novērst šo nepilnību: “(..) Seksuālā uzmākšanās mazina vienlīdzību darbā, apdraudot darba ņēmēju neaizskaramību, cieņu un labklājību. Seksuālā uzmākšanās kaitē uzņēmējdarbībai, vājinot darba attiecību pamatus un mazinot produktivitāti. Komisija ir paudusi nostāju, ka seksuāla uzmākšanās ir sava veida diskriminācija dzimuma dēļ un šī problēma jārisina saskaņā ar konvencijā (Nr. 111) noteiktajiem pienākumiem. Tādējādi saskaņā ar konvenciju, kas aizliedz diskrimināciju dzimuma dēļ, un tādas politikas pieņemšanu, kas veicinātu vienlīdzīgas iespējas un attieksmi, jāveic pasākumi seksuālas uzmākšanās novēršanai (4).”

Seksuālā uzmākšanās mazina vienlīdzību darbā, apdraudot darba ņēmēju neaizskaramību, cieņu un labklājību. Seksuālā uzmākšanās kaitē uzņēmējdarbībai, vājinot darba attiecību pamatus un mazinot produktivitāti. Komisija ir paudusi nostāju, ka seksuāla uzmākšanās ir sava veida diskriminācija dzimuma dēļ un šī problēma jārisina saskaņā ar konvencijā (Nr. 111) noteiktajiem pienākumiem. Tādējādi saskaņā ar konvenciju, kas aizliedz diskrimināciju dzimuma dēļ, un tādas politikas pieņemšanu, kas veicinātu vienlīdzīgas iespējas un attieksmi, jāveic pasākumi seksuālas uzmākšanās novēršanai (4

| 2.2.3. | Komisija 2008. gadā norādīja, ka “citas nopietnas nepilnības īstenošanas jomā saistāmas ar seksuālo uzmākšanos, kas ir sava veida nopietna diskriminācija dzimuma dēļ un personas tiesību pārkāpums darbvietā. Tāpēc Komisija atgādina 2002. gada vispārīgos norādījumus, kuros uzsvērta nozīme, kāda ir efektīvu pasākumu īstenošanai, kas novērš un aizliedz abas uzmākšanās formas, kas izriet no seksuālas uzmākšanās darbvietā, proti, gan tās formas, kas atgādina šantāžu (“quid pro quo”), gan arī tās, kas rada nelabvēlīgu darba vidi” (5). |
| --- | --- |

2.2.3.

Komisija 2008. gadā norādīja, ka “citas nopietnas nepilnības īstenošanas jomā saistāmas ar seksuālo uzmākšanos, kas ir sava veida nopietna diskriminācija dzimuma dēļ un personas tiesību pārkāpums darbvietā. Tāpēc Komisija atgādina 2002. gada vispārīgos norādījumus, kuros uzsvērta nozīme, kāda ir efektīvu pasākumu īstenošanai, kas novērš un aizliedz abas uzmākšanās formas, kas izriet no seksuālas uzmākšanās darbvietā, proti, gan tās formas, kas atgādina šantāžu (“quid pro quo”), gan arī tās, kas rada nelabvēlīgu darba vidi” (5).

citas nopietnas nepilnības īstenošanas jomā saistāmas ar seksuālo uzmākšanos, kas ir sava veida nopietna diskriminācija dzimuma dēļ un personas tiesību pārkāpums darbvietā. Tāpēc Komisija atgādina 2002. gada vispārīgos norādījumus, kuros uzsvērta nozīme, kāda ir efektīvu pasākumu īstenošanai, kas novērš un aizliedz abas uzmākšanās formas, kas izriet no seksuālas uzmākšanās darbvietā, proti, gan tās formas, kas atgādina šantāžu (“quid pro quo”), gan arī tās, kas rada nelabvēlīgu darba vidi

5

| 2.2.4. | SDO Administratīvās padomes 320. un 323. sanāksmē (2014. gada 13.–27. martā un 2015. gada 12.–27. martā) daudzas valstis (Vācija, Kanāda, Kuba, Francija, Indija, Itālija, Meksika, Nīderlande, Šrilanka, Urugvaja, ASV) pauda atbalstu starptautiska standarta izstrādei attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un vīriešiem darba vidē, lai tādējādi valdībām, arodbiedrībām un darba devējiem nodrošinātu instrumentu cīņai pret dzimuma vardarbību un seksuālu uzmākšanos un uzsvērtu, ka šāda vardarbība ir darba ņēmēju tiesību pārkāpums. Šādu prasību atbalsta arī SDO darba ņēmēju grupa un Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija. |
| --- | --- |

2.2.4.

SDO Administratīvās padomes 320. un 323. sanāksmē (2014. gada 13.–27. martā un 2015. gada 12.–27. martā) daudzas valstis (Vācija, Kanāda, Kuba, Francija, Indija, Itālija, Meksika, Nīderlande, Šrilanka, Urugvaja, ASV) pauda atbalstu starptautiska standarta izstrādei attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un vīriešiem darba vidē, lai tādējādi valdībām, arodbiedrībām un darba devējiem nodrošinātu instrumentu cīņai pret dzimuma vardarbību un seksuālu uzmākšanos un uzsvērtu, ka šāda vardarbība ir darba ņēmēju tiesību pārkāpums. Šādu prasību atbalsta arī SDO darba ņēmēju grupa un Starptautiskā Arodbiedrību konfederācija.

| 2.3. | Situācija Eiropā |
| --- | --- |

2.3.

Situācija Eiropā

| 2.3.1. | Eiropas sociālie partneri 2007. gadā parakstīja Pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbvietā, kā rezultātā vajadzētu tiekties pēc līdzīgiem noteikumiem starptautiskā līmenī (6). |
| --- | --- |

2.3.1.

Eiropas sociālie partneri 2007. gadā parakstīja Pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbvietā, kā rezultātā vajadzētu tiekties pēc līdzīgiem noteikumiem starptautiskā līmenī (6).

6

| 2.3.2. | Atzinumos par vīriešu un sieviešu līdztiesību un arī atzinumā par vardarbību ģimenē (7) EESK vairākkārt paudusi nostāju par dzimuma vardarbību un seksuālo vardarbību, no kuras cieš pārāk daudz sieviešu visā pasaulē. Un nu jau runa ir par milstošu problēmu, jo ekonomikas krīze, strukturālās pielāgošanās programmas un taupības pasākumi vardarbību darbvietās ir veicinājuši. |
| --- | --- |

2.3.2.

Atzinumos par vīriešu un sieviešu līdztiesību un arī atzinumā par vardarbību ģimenē (7) EESK vairākkārt paudusi nostāju par dzimuma vardarbību un seksuālo vardarbību, no kuras cieš pārāk daudz sieviešu visā pasaulē. Un nu jau runa ir par milstošu problēmu, jo ekonomikas krīze, strukturālās pielāgošanās programmas un taupības pasākumi vardarbību darbvietās ir veicinājuši.

7

| 2.3.3. | EESK vēlas, lai Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru rīcībā jau ir instruments cīņai pret seksuālo uzmākšanos darbvietā, proti, Direktīva 2002/73/EK (8), SDO būtu vienota nostāja, atbalstot tāda starptautiska standarta izstrādi, kas ļautu apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā. |
| --- | --- |

2.3.3.

EESK vēlas, lai Eiropas Savienības dalībvalstīm, kuru rīcībā jau ir instruments cīņai pret seksuālo uzmākšanos darbvietā, proti, Direktīva 2002/73/EK (8), SDO būtu vienota nostāja, atbalstot tāda starptautiska standarta izstrādi, kas ļautu apkarot ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā.

8

| 2.4. | Situācijas apraksts |
| --- | --- |

2.4.

Situācijas apraksts

| 2.4.1. | Ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, cilvēka cieņas, kā arī fiziskās vai psiholoģiskās neaizskaramības aizskārums. Visā pasaulē 35 % sieviešu cieš no tiešas vardarbības darbvietā, un no 40 % līdz 50 % sieviešu ir seksuālas uzmākšanās, nevēlamas fiziskās saskares vai cita veida seksuālas uzmākšanās upuri. Eiropas Savienībā 45 % sieviešu atzīst, ka vismaz vienreiz ir cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu. 40–45 % sieviešu norāda, ka ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbvietā. Tiek lēsts, ka Eiropā dzimuma vardarbības rezultātā ik dienu mirst septiņas sievietes (9). |
| --- | --- |

2.4.1.

Ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā ir nopietns cilvēktiesību pārkāpums, cilvēka cieņas, kā arī fiziskās vai psiholoģiskās neaizskaramības aizskārums. Visā pasaulē 35 % sieviešu cieš no tiešas vardarbības darbvietā, un no 40 % līdz 50 % sieviešu ir seksuālas uzmākšanās, nevēlamas fiziskās saskares vai cita veida seksuālas uzmākšanās upuri. Eiropas Savienībā 45 % sieviešu atzīst, ka vismaz vienreiz ir cietušas no vardarbības, kas saistīta ar dzimumu. 40–45 % sieviešu norāda, ka ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbvietā. Tiek lēsts, ka Eiropā dzimuma vardarbības rezultātā ik dienu mirst septiņas sievietes (9).

9

| 2.4.2. | Šāda vardarbība atklāj nevienlīdzīgu varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem un veicina nevienlīdzības saglabāšanos darbvietā. Kā dominēšanas tieksmes izpausme šāda vardarbība plaši izplatīta sabiedrībās, kurās tiek pārkāptas cilvēktiesības, taču tā vērojama arī demokrātiskā sabiedrībā. To nedrīkst jaukt ar valdzināšanu, kas ietver cieņu pret otru cilvēku. Seksuāla vardarbība un dzimuma vardarbība nav privāta lieta; tās apkarošana ir sabiedriskās kārtības un kolektīvās drošības jautājums. |
| --- | --- |

2.4.2.

Šāda vardarbība atklāj nevienlīdzīgu varas sadalījumu starp sievietēm un vīriešiem un veicina nevienlīdzības saglabāšanos darbvietā. Kā dominēšanas tieksmes izpausme šāda vardarbība plaši izplatīta sabiedrībās, kurās tiek pārkāptas cilvēktiesības, taču tā vērojama arī demokrātiskā sabiedrībā. To nedrīkst jaukt ar valdzināšanu, kas ietver cieņu pret otru cilvēku. Seksuāla vardarbība un dzimuma vardarbība nav privāta lieta; tās apkarošana ir sabiedriskās kārtības un kolektīvās drošības jautājums.

| 2.4.3. | Ar dzimumu saistīti joki, apvainojumi, pazemojoša izsmiešana, nepiedienīgi žesti, pornogrāfiski attēli uzņēmuma telpās un internetā (kas daudziem darba ņēmējiem ir darba instruments), psiholoģiska un seksuāla uzmākšanās, izvarošana un cita veida seksuāli uzbrukumi, vardarbība ģimenē – kura sieviete var apgalvot, ka nekad nav saskārusies vismaz ar vienu no šīm seksisma izpausmēm (10)? |
| --- | --- |

2.4.3.

Ar dzimumu saistīti joki, apvainojumi, pazemojoša izsmiešana, nepiedienīgi žesti, pornogrāfiski attēli uzņēmuma telpās un internetā (kas daudziem darba ņēmējiem ir darba instruments), psiholoģiska un seksuāla uzmākšanās, izvarošana un cita veida seksuāli uzbrukumi, vardarbība ģimenē – kura sieviete var apgalvot, ka nekad nav saskārusies vismaz ar vienu no šīm seksisma izpausmēm (10)?

10

| 2.4.4. | Neatkarīgi no tā, kur notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība, tai var būt sekas, kas jūtamas arī darbvietā. Eiropas pētījums liecina, ka vardarbība ģimenē ietekmē profesionālo darbību un arī cietušo nodarbināmību (11), turklāt to apliecina arī starptautiski pētījumi (12). Četru valstu (Austrālijas, Kanādas, Jaunzēlandes un Apvienotās Karalistes) apsekojumi liecina, ka vardarbība ģimenē ietekmē darba ņēmēju līdzdalību, produktivitāti un drošību. Sievietes, kuras ir savu partneru vardarbības upuri, no to pašu cilvēku vardarbības var ciest arī darbvietā, tāpēc drošības problēmas rodas sievietei pašai un arī viņas kolēģiem. Iespējams, ka gūto traumu dēļ sieviete vairākas dienas nevar ierasties darbā, vai arī, ierodoties darbā, vardarbības dēļ mazinās viņas darba efektivitāte. Austrālijā publisko iestāžu darbiniekiem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, ir tiesības uz atvaļinājumu. Privātajā sektorā saskaņā ar koplīgumu, kas attiecas gandrīz uz diviem miljoniem darba ņēmēju, šāds atvaļinājums ir 20 dienas. |
| --- | --- |

2.4.4.

Neatkarīgi no tā, kur notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība, tai var būt sekas, kas jūtamas arī darbvietā. Eiropas pētījums liecina, ka vardarbība ģimenē ietekmē profesionālo darbību un arī cietušo nodarbināmību (11), turklāt to apliecina arī starptautiski pētījumi (12). Četru valstu (Austrālijas, Kanādas, Jaunzēlandes un Apvienotās Karalistes) apsekojumi liecina, ka vardarbība ģimenē ietekmē darba ņēmēju līdzdalību, produktivitāti un drošību. Sievietes, kuras ir savu partneru vardarbības upuri, no to pašu cilvēku vardarbības var ciest arī darbvietā, tāpēc drošības problēmas rodas sievietei pašai un arī viņas kolēģiem. Iespējams, ka gūto traumu dēļ sieviete vairākas dienas nevar ierasties darbā, vai arī, ierodoties darbā, vardarbības dēļ mazinās viņas darba efektivitāte. Austrālijā publisko iestāžu darbiniekiem, kas cietuši no vardarbības ģimenē, ir tiesības uz atvaļinājumu. Privātajā sektorā saskaņā ar koplīgumu, kas attiecas gandrīz uz diviem miljoniem darba ņēmēju, šāds atvaļinājums ir 20 dienas.

11

12

| 2.4.5. | Kolēģu, augstākstāvošu amatpersonu, klientu vai pakalpojumu izmantotāju īstenota vardarbība darbvietā rada nedrošības sajūtu darba ņēmējām. Viņām var būt nepieciešams atvaļinājums, lai atgūtos no fiziskām vai psiholoģiskām traumām, grieztos pēc medicīniskās palīdzības vai arī piedalītos civillietas vai krimināllietas tiesvedībā. Tātad ar dzimumu saistīta vardarbība ir nelabvēlīga arī darba devējam (produktivitātes zudums, darba kavējumi, tiesas prāvas, negatīva publicitāte). |
| --- | --- |

2.4.5.

Kolēģu, augstākstāvošu amatpersonu, klientu vai pakalpojumu izmantotāju īstenota vardarbība darbvietā rada nedrošības sajūtu darba ņēmējām. Viņām var būt nepieciešams atvaļinājums, lai atgūtos no fiziskām vai psiholoģiskām traumām, grieztos pēc medicīniskās palīdzības vai arī piedalītos civillietas vai krimināllietas tiesvedībā. Tātad ar dzimumu saistīta vardarbība ir nelabvēlīga arī darba devējam (produktivitātes zudums, darba kavējumi, tiesas prāvas, negatīva publicitāte).

| 2.4.6. | Šāda vardarbība var notikt ceļā uz darbu. Bieži gadās, ka uz ielas un sabiedriskajā transportā sievietes cieš no uzmākšanās, uzbrukumiem, dažkārt tiek noslepkavotas. Šāda veida uzmākšanās, kas īpaši vērsta uz jauniem cilvēkiem, rada ilgtermiņa sekas – cietušie jūtas nedroši un ievainojami, tādējādi var rasties mazvērtības kompleksi. Daļai upuru sāk šķist, ka ciešanas kļūst par normālu stāvokli. |
| --- | --- |

2.4.6.

Šāda vardarbība var notikt ceļā uz darbu. Bieži gadās, ka uz ielas un sabiedriskajā transportā sievietes cieš no uzmākšanās, uzbrukumiem, dažkārt tiek noslepkavotas. Šāda veida uzmākšanās, kas īpaši vērsta uz jauniem cilvēkiem, rada ilgtermiņa sekas – cietušie jūtas nedroši un ievainojami, tādējādi var rasties mazvērtības kompleksi. Daļai upuru sāk šķist, ka ciešanas kļūst par normālu stāvokli.

| 2.4.7. | Tā kā palielinās strādājošo sieviešu skaits un tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši strādā neoficiālu darbu, nestabilu darbu un darbu mājsaimniecībā, no vardarbības cietušo sieviešu skaits pieaug. Īpaši neaizsargātas ir vientuļās sievietes, kurām ir bērni. Šādus apstākļus var izmantot šantāžai attiecībā uz nodarbinātību. |
| --- | --- |

2.4.7.

Tā kā palielinās strādājošo sieviešu skaits un tā kā sievietes biežāk nekā vīrieši strādā neoficiālu darbu, nestabilu darbu un darbu mājsaimniecībā, no vardarbības cietušo sieviešu skaits pieaug. Īpaši neaizsargātas ir vientuļās sievietes, kurām ir bērni. Šādus apstākļus var izmantot šantāžai attiecībā uz nodarbinātību.

| 2.4.8. | Augsta riska grupa ir strādājošie jaunieši un bērni – gan meitenes, gan zēni –, piespiedu darba upuri, ekonomiskie migranti, mājsaimniecībās nodarbinātas personas un arī personas, kas nodarbinātas veselības aprūpes nozarē un seksa industrijā. Strādāšana vienatnē vai tiešā saskarē ar apmeklētāju pieņemšanu rada papildu riska faktorus. |
| --- | --- |

2.4.8.

Augsta riska grupa ir strādājošie jaunieši un bērni – gan meitenes, gan zēni –, piespiedu darba upuri, ekonomiskie migranti, mājsaimniecībās nodarbinātas personas un arī personas, kas nodarbinātas veselības aprūpes nozarē un seksa industrijā. Strādāšana vienatnē vai tiešā saskarē ar apmeklētāju pieņemšanu rada papildu riska faktorus.

| 2.4.9. | Riska faktori saistībā ar darba vidi ir atkarīgi no tā, kādu vietu sievietes ieņem darba organizācijā, no profesionālas kultūras, kas ietver lielāku vai mazāku cieņu pret sievietēm. Plašāka sieviešu pārstāvība vadošos amatos būtu labs veids, kā novērst vardarbību pret viņām. |
| --- | --- |

2.4.9.

Riska faktori saistībā ar darba vidi ir atkarīgi no tā, kādu vietu sievietes ieņem darba organizācijā, no profesionālas kultūras, kas ietver lielāku vai mazāku cieņu pret sievietēm. Plašāka sieviešu pārstāvība vadošos amatos būtu labs veids, kā novērst vardarbību pret viņām.

| 2.4.10. | Ar dzimumu saistītai vardarbībai ir negatīva ietekme uz darbaspēka produktivitāti. Atšķirības starp sieviešu un vīriešu pakļautību konkrētiem vardarbības riskiem darbvietā ir saistītas ar dzimumu segregāciju. Dažas sievietes šādam riskam pakļautas vairāk nekā citas, proti, apdraudētākas ir tās sievietes, kuru darbvietā pārsvarā strādā vīrieši, kuras strādā ar grūtībās nonākušu sabiedrības daļu (sociālās darbinieces, soda izciešanas iestāžu darbinieces, publisko pakalpojumu kontaktpunktu darbinieces un slimnīcu neatliekamās palīdzības darbinieces u. c.). |
| --- | --- |

2.4.10.

Ar dzimumu saistītai vardarbībai ir negatīva ietekme uz darbaspēka produktivitāti. Atšķirības starp sieviešu un vīriešu pakļautību konkrētiem vardarbības riskiem darbvietā ir saistītas ar dzimumu segregāciju. Dažas sievietes šādam riskam pakļautas vairāk nekā citas, proti, apdraudētākas ir tās sievietes, kuru darbvietā pārsvarā strādā vīrieši, kuras strādā ar grūtībās nonākušu sabiedrības daļu (sociālās darbinieces, soda izciešanas iestāžu darbinieces, publisko pakalpojumu kontaktpunktu darbinieces un slimnīcu neatliekamās palīdzības darbinieces u. c.).

| 2.4.11. | Vardarbības risks ir augstāks vidē, kur nepastāv sociāli kontakti un koplīgumi un tādējādi nav iespējas risināt minēto problēmu. Arodbiedrības var palīdzēt cietušajiem uzzināt, kur vērsties gadījumos, kad pārkāptas viņu tiesības. Tomēr iespējami arī citi risinājumi, piemēram, Beļģijas tiesību aktos paredzēts izvirzīt personu, kura bauda gan vadības, gan strādājošo uzticēšanos un kura var sniegt padomu un palīdzību. |
| --- | --- |

2.4.11.

Vardarbības risks ir augstāks vidē, kur nepastāv sociāli kontakti un koplīgumi un tādējādi nav iespējas risināt minēto problēmu. Arodbiedrības var palīdzēt cietušajiem uzzināt, kur vērsties gadījumos, kad pārkāptas viņu tiesības. Tomēr iespējami arī citi risinājumi, piemēram, Beļģijas tiesību aktos paredzēts izvirzīt personu, kura bauda gan vadības, gan strādājošo uzticēšanos un kura var sniegt padomu un palīdzību.

| 2.5. | Vardarbības definīcija un novēršana |
| --- | --- |

2.5.

Vardarbības definīcija un novēršana

| 2.5.1. | Lai šādu vardarbību apkarotu, jāņem vērā tās īpatnības. Šajā nolūkā ir jāizprot vardarbības mehānismi un jāsoda par nodarījumiem, lai tādējādi tos mazinātu un panāktu progresu vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā. Laba profilakse ir arī vadības apmācība par dzimumu nevienlīdzības jautājumiem. |
| --- | --- |

2.5.1.

Lai šādu vardarbību apkarotu, jāņem vērā tās īpatnības. Šajā nolūkā ir jāizprot vardarbības mehānismi un jāsoda par nodarījumiem, lai tādējādi tos mazinātu un panāktu progresu vīriešu un sieviešu līdztiesības jomā. Laba profilakse ir arī vadības apmācība par dzimumu nevienlīdzības jautājumiem.

| 2.5.2. | Ir nepieciešams izveidot saistošu tiesisko regulējumu, skaidri nosakot tā darbības jomu un nodarījuma definīciju, turklāt precizējot, ka cietušie ir pakļautības attiecībās. |
| --- | --- |

2.5.2.

Ir nepieciešams izveidot saistošu tiesisko regulējumu, skaidri nosakot tā darbības jomu un nodarījuma definīciju, turklāt precizējot, ka cietušie ir pakļautības attiecībās.

| 2.5.3. | Ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā neatkarīgi, vai tā notiek darbā vai ceļā uz darbu, var izpausties dažādos veidos, tostarp kā:






  — | fiziskā vardarbība, |
| --- | --- | --- |

2.5.3.

Ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā neatkarīgi, vai tā notiek darbā vai ceļā uz darbu, var izpausties dažādos veidos, tostarp kā:

—

fiziskā vardarbība,

| — | seksuālā vardarbība, tostarp izvarošana un seksuāli uzbrukumi, |
| --- | --- |

—

seksuālā vardarbība, tostarp izvarošana un seksuāli uzbrukumi,

| — | apvainojumi, rupjība, necieņa, nicinājuma izrādīšana, |
| --- | --- |

—

apvainojumi, rupjība, necieņa, nicinājuma izrādīšana,

| — | iebiedēšana, |
| --- | --- |

—

iebiedēšana,

| — | psiholoģiski pāridarījumi, |
| --- | --- |

—

psiholoģiski pāridarījumi,

| — | seksuāla uzmākšanās, |
| --- | --- |

—

seksuāla uzmākšanās,

| — | vardarbības draudi, |
| --- | --- |

—

vardarbības draudi,

| — | agresīva uzvedība. |
| --- | --- |

—

agresīva uzvedība.

| 2.5.4. | Tipiska iezīme ir tā, ka persona cieš no attieksmes vai izturēšanās, kas saistīta ar dzimumu vai seksuālo orientāciju un tās mērķis vai sekas ir radīt iebiedējošas, pazemojošas, degradējošas vai aizskarošas situācijas. Nelieli ikdienas uzbrukumi, kas katrs atsevišķi var šķist nenozīmīgi, cietušajiem neļauj justies drošībā. Šāda vardarbība, uzbrukumi un pazemojumi rada neveselīgu darba vidi. |
| --- | --- |

2.5.4.

Tipiska iezīme ir tā, ka persona cieš no attieksmes vai izturēšanās, kas saistīta ar dzimumu vai seksuālo orientāciju un tās mērķis vai sekas ir radīt iebiedējošas, pazemojošas, degradējošas vai aizskarošas situācijas. Nelieli ikdienas uzbrukumi, kas katrs atsevišķi var šķist nenozīmīgi, cietušajiem neļauj justies drošībā. Šāda vardarbība, uzbrukumi un pazemojumi rada neveselīgu darba vidi.

| 2.5.5. | Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumā noteikts, ka “darbvietās iespējama dažāda veida uzmākšanās un vardarbība. Uzmākšanās un vardarbība var:






  — | izpausties kā fiziska, psiholoģiska un/vai seksuāla izmantošana, |
| --- | --- | --- |

2.5.5.

Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumā noteikts, ka “darbvietās iespējama dažāda veida uzmākšanās un vardarbība. Uzmākšanās un vardarbība var:

—

izpausties kā fiziska, psiholoģiska un/vai seksuāla izmantošana,

izpausties kā fiziska, psiholoģiska un/vai seksuāla izmantošana,

| — | izpausties kā atsevišķi incidenti vai sistemātiskāka izturēšanās, |
| --- | --- |

—

izpausties kā atsevišķi incidenti vai sistemātiskāka izturēšanās,

izpausties kā atsevišķi incidenti vai sistemātiskāka izturēšanās,

| — | notikt starp kolēģiem, starp priekšniekiem un padotajiem, vai to var īstenot trešās puses, piemēram, klienti, pacienti, audzēkņi utt., |
| --- | --- |

—

notikt starp kolēģiem, starp priekšniekiem un padotajiem, vai to var īstenot trešās puses, piemēram, klienti, pacienti, audzēkņi utt.,

notikt starp kolēģiem, starp priekšniekiem un padotajiem, vai to var īstenot trešās puses, piemēram, klienti, pacienti, audzēkņi utt.,

| — | izpausties gan kā maznozīmīgi cieņas aizskāruma gadījumi, gan nopietni notikumi, tostarp noziedzīgi nodarījumi, kad vajadzīga valsts iestāžu iejaukšanās”. |
| --- | --- |

—

izpausties gan kā maznozīmīgi cieņas aizskāruma gadījumi, gan nopietni notikumi, tostarp noziedzīgi nodarījumi, kad vajadzīga valsts iestāžu iejaukšanās”.

izpausties gan kā maznozīmīgi cieņas aizskāruma gadījumi, gan nopietni notikumi, tostarp noziedzīgi nodarījumi, kad vajadzīga valsts iestāžu iejaukšanās”.

Minētā nolīguma noteikumos uzsvērts konfidencialitātes aspekts:

| — | “visu pušu interesēs ir rīkoties tā, lai būtu ievērota vajadzīgā piesardzība, aizsargājot katras personas cieņu un privātumu, |
| --- | --- |

—

“visu pušu interesēs ir rīkoties tā, lai būtu ievērota vajadzīgā piesardzība, aizsargājot katras personas cieņu un privātumu,

“visu pušu interesēs ir rīkoties tā, lai būtu ievērota vajadzīgā piesardzība, aizsargājot katras personas cieņu un privātumu,

| — | informāciju nedrīkst izpaust pusēm, kas nav iesaistītas lietā”. |
| --- | --- |

—

informāciju nedrīkst izpaust pusēm, kas nav iesaistītas lietā”.

informāciju nedrīkst izpaust pusēm, kas nav iesaistītas lietā”.

Nolīgums paredz arī sūdzību izskatīšanas procedūru un preventīvus pasākumus, un to par iedvesmas avotu varētu izmantot SDO debatēs.

| 2.5.6. | Daudzi darba ņēmēji savā darbā izmanto internetu. Ar dzimumu saistīta vardarbība var izplatīties ar pazemojošu attēlu starpniecību, tostarp arī ar sociālajos medijos publicētiem vēstījumiem. Iebiedēšanas, naidīguma vai pazemošanas gaisotne var veidoties gan virtuālās vides attiecībās, gan faktiskās attiecībās. Izstrādājot jauno standartu, nevar neņemt vērā, ka internets tiek izmantots darba attiecībās, un ar dzimumu saistīta vardarbība jāapkaro arī internetā. |
| --- | --- |

2.5.6.

Daudzi darba ņēmēji savā darbā izmanto internetu. Ar dzimumu saistīta vardarbība var izplatīties ar pazemojošu attēlu starpniecību, tostarp arī ar sociālajos medijos publicētiem vēstījumiem. Iebiedēšanas, naidīguma vai pazemošanas gaisotne var veidoties gan virtuālās vides attiecībās, gan faktiskās attiecībās. Izstrādājot jauno standartu, nevar neņemt vērā, ka internets tiek izmantots darba attiecībās, un ar dzimumu saistīta vardarbība jāapkaro arī internetā.

3.   Kāpēc nepieciešams SDO standarts ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai?

Kāpēc nepieciešams SDO standarts ar dzimumu saistītas vardarbības apkarošanai?

| 3.1. | Darbvieta ir unikāla vide vardarbības apkarošanai. Starptautisks darba standarts varētu gan sniegt norādījumus par piemērotu cilvēkresursu politiku attiecībā uz dzimuma vardarbību uzņēmumos, gan arī virzīt sociālo dialogu un atbalstīt darba koplīgumus. |
| --- | --- |

3.1.

Darbvieta ir unikāla vide vardarbības apkarošanai. Starptautisks darba standarts varētu gan sniegt norādījumus par piemērotu cilvēkresursu politiku attiecībā uz dzimuma vardarbību uzņēmumos, gan arī virzīt sociālo dialogu un atbalstīt darba koplīgumus.

| 3.2. | Ne pašreizējā starptautiskajā sistēma, ne valstu noteikumi nenodrošina pienācīgu aizsardzību pret dzimuma vardarbību darbvietā. Vairumā valstu instrumenti cīņai pret dzimuma vardarbību galvenokārt ir vērsti uz kriminālatbildības noteikšanu vardarbības veicējam, parasti sodu par seksuālo vardarbību nosakot kriminālkodeksā. Lai gan šīs atbildes ir svarīgas, tās tomēr ne vienmēr ir pielāgojamas attiecībām darbvietā. Kā norāda SDO ekspertu komisija, “parasti tā ir nepiemērota, lai kriminālprocesa ietvaros risinātu jautājumus, kas saistīti ar seksuālu uzmākšanos, [jo] tās attiecināmas uz vissmagākajiem gadījumiem, taču [šī procedūra] nav piemērota attiecībā uz virkni darbību, kas jāuzskata par seksuālu uzmākšanos darba attiecību kontekstā, kur pierādīšanas pienākums ir kategoriskāks un tiesiskās aizsardzības pieejamība ierobežotāka” (13). Seksuālas uzmākšanās novēršanai darba devēji un darba ņēmēji ir jāpārliecina, ka ar dzimumu saistīta attieksme nav pieļaujama darbvietā. Eiropas pamatnolīgums paredz, ka “uzņēmumiem skaidri ir jādeklarē, ka to iekšienē uzmākšanās un vardarbība netiek pieļauta”. |
| --- | --- |

3.2.

Ne pašreizējā starptautiskajā sistēma, ne valstu noteikumi nenodrošina pienācīgu aizsardzību pret dzimuma vardarbību darbvietā. Vairumā valstu instrumenti cīņai pret dzimuma vardarbību galvenokārt ir vērsti uz kriminālatbildības noteikšanu vardarbības veicējam, parasti sodu par seksuālo vardarbību nosakot kriminālkodeksā. Lai gan šīs atbildes ir svarīgas, tās tomēr ne vienmēr ir pielāgojamas attiecībām darbvietā. Kā norāda SDO ekspertu komisija, “parasti tā ir nepiemērota, lai kriminālprocesa ietvaros risinātu jautājumus, kas saistīti ar seksuālu uzmākšanos, [jo] tās attiecināmas uz vissmagākajiem gadījumiem, taču [šī procedūra] nav piemērota attiecībā uz virkni darbību, kas jāuzskata par seksuālu uzmākšanos darba attiecību kontekstā, kur pierādīšanas pienākums ir kategoriskāks un tiesiskās aizsardzības pieejamība ierobežotāka” (13). Seksuālas uzmākšanās novēršanai darba devēji un darba ņēmēji ir jāpārliecina, ka ar dzimumu saistīta attieksme nav pieļaujama darbvietā. Eiropas pamatnolīgums paredz, ka “uzņēmumiem skaidri ir jādeklarē, ka to iekšienē uzmākšanās un vardarbība netiek pieļauta”.

parasti tā ir nepiemērota, lai kriminālprocesa ietvaros risinātu jautājumus, kas saistīti ar seksuālu uzmākšanos, [jo] tās attiecināmas uz vissmagākajiem gadījumiem, taču [šī procedūra] nav piemērota attiecībā uz virkni darbību, kas jāuzskata par seksuālu uzmākšanos darba attiecību kontekstā, kur pierādīšanas pienākums ir kategoriskāks un tiesiskās aizsardzības pieejamība ierobežotāka

13

4.   Kāpēc pilsoniskajai sabiedrībai būtu jāatbalsta SDO standarts attiecībā uz dzimuma vardarbību?

Kāpēc pilsoniskajai sabiedrībai būtu jāatbalsta SDO standarts attiecībā uz dzimuma vardarbību?

| 4.1. | Šāda vardarbība ir saistīta ar drošības un veselības aizsardzības jautājumu darbvietā, tā izraisa depresiju, psiholoģiskas ciešanas, nelaimes gadījumus darbā. Būtu jāpārskata darba organizācija, ņemot vērā dzimumu sociālās attiecības, turklāt jāveic ar dzimumu saistīts pētījums, lai varētu paredzēt vardarbības risku. |
| --- | --- |

4.1.

Šāda vardarbība ir saistīta ar drošības un veselības aizsardzības jautājumu darbvietā, tā izraisa depresiju, psiholoģiskas ciešanas, nelaimes gadījumus darbā. Būtu jāpārskata darba organizācija, ņemot vērā dzimumu sociālās attiecības, turklāt jāveic ar dzimumu saistīts pētījums, lai varētu paredzēt vardarbības risku.

| 4.2. | Sociālajiem partneriem ir vislabākās iespējas uzklausīt cietušos un palīdzēt tiem sagatavot sūdzību. Galvenās personas cietušo aizsardzībai ir sociālie vai cilvēkresursu dienesti uzņēmumos, arodbiedrības, darba ārsti un speciāli konsultanti. Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumā kā vēlamais risinājums ieteikta uzticamas un kvalificētas personas iecelšana cietušo uzklausīšanai un lietas izskatīšanai. Lai palīdzētu cietušajiem un papildinātu sociālo partneru darbības, ir nepieciešama sieviešu apvienību, cilvēktiesību aizstāvju un migrantu atbalsta apvienību, kā arī citu organizāciju iesaiste. Sociālajiem partneriem būtu jārāda piemērs un savās aprindās jāaizliedz ar dzimumu saistīta un pazemojoša attieksme. |
| --- | --- |

4.2.

Sociālajiem partneriem ir vislabākās iespējas uzklausīt cietušos un palīdzēt tiem sagatavot sūdzību. Galvenās personas cietušo aizsardzībai ir sociālie vai cilvēkresursu dienesti uzņēmumos, arodbiedrības, darba ārsti un speciāli konsultanti. Eiropas sociālo partneru pamatnolīgumā kā vēlamais risinājums ieteikta uzticamas un kvalificētas personas iecelšana cietušo uzklausīšanai un lietas izskatīšanai. Lai palīdzētu cietušajiem un papildinātu sociālo partneru darbības, ir nepieciešama sieviešu apvienību, cilvēktiesību aizstāvju un migrantu atbalsta apvienību, kā arī citu organizāciju iesaiste. Sociālajiem partneriem būtu jārāda piemērs un savās aprindās jāaizliedz ar dzimumu saistīta un pazemojoša attieksme.

| 4.3. | SDO standarts attiecībā dzimuma vardarbību būtu ieguvums sabiedrībai, sociālajam dialogam, darba videi un darba attiecībām, jo tas:






  — | nodrošinātu apspriešanos ar sociālajiem partneriem par noteikumu paredzēšanu un radītu pamatu lietu izskatīšanai, |
| --- | --- | --- |

4.3.

SDO standarts attiecībā dzimuma vardarbību būtu ieguvums sabiedrībai, sociālajam dialogam, darba videi un darba attiecībām, jo tas:

—

nodrošinātu apspriešanos ar sociālajiem partneriem par noteikumu paredzēšanu un radītu pamatu lietu izskatīšanai,

| — | ļautu izstrādāt kopīgu definīciju par to, kas ir ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā, |
| --- | --- |

—

ļautu izstrādāt kopīgu definīciju par to, kas ir ar dzimumu saistīta vardarbība darbvietā,

| — | precīzi noteiktu, kāda ir darba devēju un arodbiedrību atbildība, lai novērstu, apkarotu un izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā, |
| --- | --- |

—

precīzi noteiktu, kāda ir darba devēju un arodbiedrību atbildība, lai novērstu, apkarotu un izskaustu ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā,

| — | palīdzētu darba devējiem izstrādāt tādu cilvēkresursu politiku, kas paredz pasākumus, it īpaši apmācību, ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un vardarbības, tostarp arī vardarbības ģimenē, radīto seku ietekmes pārvarēšanai darba vidē, |
| --- | --- |

—

palīdzētu darba devējiem izstrādāt tādu cilvēkresursu politiku, kas paredz pasākumus, it īpaši apmācību, ar dzimumu saistītas vardarbības novēršanai un vardarbības, tostarp arī vardarbības ģimenē, radīto seku ietekmes pārvarēšanai darba vidē,

| — | palīdzētu darba devējiem ieviest procedūru sūdzību un prasījumu iesniegšanai, |
| --- | --- |

—

palīdzētu darba devējiem ieviest procedūru sūdzību un prasījumu iesniegšanai,

| — | sniegtu norādījumus darba devējiem par cietušo uzklausīšanu un sūdzību par dzimuma vardarbību darbvietā izskatīšanu, |
| --- | --- |

—

sniegtu norādījumus darba devējiem par cietušo uzklausīšanu un sūdzību par dzimuma vardarbību darbvietā izskatīšanu,

| — | precīzāk definētu darba devēju atbildību (par trešo pusi vai tiešo atbildību), gadījumā, kad darbvietā notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība, |
| --- | --- |

—

precīzāk definētu darba devēju atbildību (par trešo pusi vai tiešo atbildību), gadījumā, kad darbvietā notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība,

| — | ļautu izveidot tādu kultūru darbvietā, kur ar dzimumu saistīta vardarbība netiek pieļauta, |
| --- | --- |

—

ļautu izveidot tādu kultūru darbvietā, kur ar dzimumu saistīta vardarbība netiek pieļauta,

| — | uzlabotu darba drošību un samazināt darba devēju ekonomiskos zaudējumus, kas saistīti dzimuma vardarbību (darba kavējumi, produktivitātes zudums, tiesas prāvas, negatīva publicitāte u. c.). |
| --- | --- |

—

uzlabotu darba drošību un samazināt darba devēju ekonomiskos zaudējumus, kas saistīti dzimuma vardarbību (darba kavējumi, produktivitātes zudums, tiesas prāvas, negatīva publicitāte u. c.).

5.   Kāpēc valdībām būtu jāatbalsta SDO standarts attiecībā uz dzimuma vardarbību?

Kāpēc valdībām būtu jāatbalsta SDO standarts attiecībā uz dzimuma vardarbību?

| 5.1. | Iecerētais standarts:






  — | veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Iecerētais standarts:

—

veicinātu pienācīgas kvalitātes nodarbinātības mērķu sasniegšanu,

| — | mazinātu iedzīvotāju neaizsargātību pret dzimuma vardarbību un stiprinātu iedzīvotāju ekonomisko neatkarību un produktivitāti darbvietā, |
| --- | --- |

—

mazinātu iedzīvotāju neaizsargātību pret dzimuma vardarbību un stiprinātu iedzīvotāju ekonomisko neatkarību un produktivitāti darbvietā,

| — | veicinātu ietaupījumus – vardarbība ģimenē un darbvietā izraisa miljoniem lielas izmaksas veselības aprūpei, tiesvedībai, tās sekas ir atalgojuma zaudējumi un kompensācijas slimības gadījumā, |
| --- | --- |

—

veicinātu ietaupījumus – vardarbība ģimenē un darbvietā izraisa miljoniem lielas izmaksas veselības aprūpei, tiesvedībai, tās sekas ir atalgojuma zaudējumi un kompensācijas slimības gadījumā,

| — | veicinātu veselības aizsardzības un drošības uzlabojumus darbvietā un darba attiecībās, |
| --- | --- |

—

veicinātu veselības aizsardzības un drošības uzlabojumus darbvietā un darba attiecībās,

| — | padarītu saskaņotāku tiesisko regulējumu, kura mērķis ir izskaust ar dzimumu saistītu vardarbību, un veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, |
| --- | --- |

—

padarītu saskaņotāku tiesisko regulējumu, kura mērķis ir izskaust ar dzimumu saistītu vardarbību, un veicinātu cilvēktiesību ievērošanu,

| — | samazinātu izmaksas, kas rodas dzimuma vardarbības rezultātā. |
| --- | --- |

—

samazinātu izmaksas, kas rodas dzimuma vardarbības rezultātā.

6.   Priekšlikumi SDO standarta saturam

Priekšlikumi SDO standarta saturam

| — | Plaša definīcija ar dzimumu saistītai vardarbībai darbvietā, iekļaujot dažāda veida vardarbību darbvietā, |
| --- | --- |

—

Plaša definīcija ar dzimumu saistītai vardarbībai darbvietā, iekļaujot dažāda veida vardarbību darbvietā,

| — | termina “darbvieta” definīcija, kas ietver arī atrašanos ceļā uz darbu, |
| --- | --- |

—

termina “darbvieta” definīcija, kas ietver arī atrašanos ceļā uz darbu,

| — | noteikumi, kuru mērķis ir novērst ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā, un pasākumi, lai aizsargātu un atbalstītu ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušos, |
| --- | --- |

—

noteikumi, kuru mērķis ir novērst ar dzimumu saistītu vardarbību darbvietā, un pasākumi, lai aizsargātu un atbalstītu ar dzimumu saistītā vardarbībā cietušos,

| — | to grupu apraksts, kas visvairāk cieš no dzimuma vardarbības, proti, homoseksuāļi, transpersonas, migranti, darba ņēmēji un darba ņēmējas, kam konstatēts HIV/AIDS vai kas ir invalīdes, personas, kas nonākušas piespiedu darba attiecībās, un strādājošie bērni, |
| --- | --- |

—

to grupu apraksts, kas visvairāk cieš no dzimuma vardarbības, proti, homoseksuāļi, transpersonas, migranti, darba ņēmēji un darba ņēmējas, kam konstatēts HIV/AIDS vai kas ir invalīdes, personas, kas nonākušas piespiedu darba attiecībās, un strādājošie bērni,

| — | dažādu tiesību garantēšana attiecībā uz nodarbinātību un sociālo nodrošinājumu sūdzības iesniedzējiem, tostarp tiesības samazināt un reorganizēt darba laiku, |
| --- | --- |

—

dažādu tiesību garantēšana attiecībā uz nodarbinātību un sociālo nodrošinājumu sūdzības iesniedzējiem, tostarp tiesības samazināt un reorganizēt darba laiku,

| — | norādes uzņēmumiem un organizācijām par tādu iekšējo noteikumu vai rīcības kodeksa izstrādāšanu, kur precizēts, ka par nepiedienīgu vai pazemojošu izturēšanos pret sievietēm un citām mazāk aizsargātām grupām tiks piemērots sods, |
| --- | --- |

—

norādes uzņēmumiem un organizācijām par tādu iekšējo noteikumu vai rīcības kodeksa izstrādāšanu, kur precizēts, ka par nepiedienīgu vai pazemojošu izturēšanos pret sievietēm un citām mazāk aizsargātām grupām tiks piemērots sods,

| — | norādes tādu mērķtiecīgu apsekojumu izstrādāšanai, kas ļautu apkopot saskaņotu statistiku, |
| --- | --- |

—

norādes tādu mērķtiecīgu apsekojumu izstrādāšanai, kas ļautu apkopot saskaņotu statistiku,

| — | rokasgrāmatas tādu apmācību organizēšanai, kas vairotu sapratni par dominēšanas mehānismiem un dzimumu segregāciju nodarbinātībā un kas attīstītu pret vardarbību vērstu kultūru, |
| --- | --- |

—

rokasgrāmatas tādu apmācību organizēšanai, kas vairotu sapratni par dominēšanas mehānismiem un dzimumu segregāciju nodarbinātībā un kas attīstītu pret vardarbību vērstu kultūru,

| — | pamudinājums darba ārstiem iesaistīties visu gadījumu izpētē, kad notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība, jo tā apdraud darba ņēmēju fizisko un garīgo veselību, |
| --- | --- |

—

pamudinājums darba ārstiem iesaistīties visu gadījumu izpētē, kad notikusi ar dzimumu saistīta vardarbība, jo tā apdraud darba ņēmēju fizisko un garīgo veselību,

| — | Direktīvas 2000/78/EK noteikumu ievērošana attiecībā uz vispārēja satvara izveidošanu vienlīdzīgas attieksmes sekmēšanai nodarbinātības un profesijas jomā (14), |
| --- | --- |

—

Direktīvas 2000/78/EK noteikumu ievērošana attiecībā uz vispārēja satvara izveidošanu vienlīdzīgas attieksmes sekmēšanai nodarbinātības un profesijas jomā (14),

14

| — | īpaša uzmanība jāpievērš mediju lomai izpratnes veidošanā, informēšanā un apmācīšanā – visi trīs aspekti ir nepieciešami, lai pārtrauktu vardarbību, |
| --- | --- |

—

īpaša uzmanība jāpievērš mediju lomai izpratnes veidošanā, informēšanā un apmācīšanā – visi trīs aspekti ir nepieciešami, lai pārtrauktu vardarbību,

| — | to jauno risku ievērošana, kas saistīti ar interneta lietošanu un jaunajām tehnoloģijām. |
| --- | --- |

—

to jauno risku ievērošana, kas saistīti ar interneta lietošanu un jaunajām tehnoloģijām.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Direktīva 2002/73/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz darba, profesionālās izglītības un izaugsmes iespējām un darba apstākļiem (OV L 269, 5.10.2002., 15. lpp.).

1

(2)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

2

(3)  http://www.ilo.org/ilc/ILCSessions/104/texts-adopted/WCMS_377776/lang--fr/index.htm

3

(4)  Ekspertu komitejas ziņojums par konvencijas un rekomendāciju piemērošanu, III ziņojums (1A), Starptautiskā Darba konference, 91. sesija, 2003, 497.–498. lpp.

4

(5)  Ekspertu komitejas ziņojums par konvencijas un rekomendāciju piemērošanu, III ziņojums (1A), Starptautiskā Darba konference, 98. sesija, 2009, 35. lpp.

5

(6)  http://www.etuc.org/framework-agreement-harassment-and-violence-work

6

(7)  Atzinums par tematu “Vardarbības ģimenē pret sievietēm izskaušana” (OV C 351, 15.11.2012., 21. lpp.).

7

(8)  Sk. 1. zemsvītras piezīmi.

8

(9)  Baromètre 2011 (Valstu rīcības plāni cīņai ar vardarbību pret sievietēm ES), European Women’s Lobby, 2011. gada augusts (www.womenlobby.org).

9

Baromètre 2011

European Women’s Lobby

(10)  Nesenajā ziņojumā (2015. gada aprīlis) Francijas Augstā padome sieviešu un vīriešu līdztiesības jautājumos norāda, ka VISAS sievietes ir cietušas no negribētas seksuālas uzmākšanās uz ielas un sabiedriskajā transportā. Lielākā daļa cietušo ir nepilngadīgas. http://www.haut-conseil-egalite.gouv.fr/IMG/pdf/hcefh_avis_harcelement_transports-20150410.pdf

10

(11)  “Kā vardarbība ģimenē ietekmē profesionālo darbību un arī cietušo nodarbināmību”, COFACE 2011. http://www.coface-eu.org/en/upload/08_EUProjects/Domestic%20violence-etude-coface-daphne-fr.pdf

11

COFACE

(12)  https://www.arts.unsw.edu.au/media/FASSFile/National_Domestic_Violence_and_the_Workplace_Survey_2011_Full_Report.pdf https://www.arts.unsw.edu.au/research/gendered-violence-research-network/gendered-violence-work/

12

(13)  Ekspertu komitejas ziņojums par konvencijas un rekomendāciju piemērošanu, III ziņojums (1A), Starptautiskā Darba konference, 98. sesija, 2009, 32. lpp.

13

(14)  Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīva 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.).

14

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/145 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/145

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Deleģētie akti”

(atzinuma papildinājums)

(2016/C 013/22)

Ziņotājs:

Jorge PEGADO LIZ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu 2015. gada 19. februārī nolēma izstrādāt atzinuma papildinājumu par tematu

“Deleģētie akti”.

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 14. jūlijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 140 balsīm par, 1 balsi pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Kad darbs pie pašiniciatīvas atzinuma papildinājuma par deleģēšanas procedūru bija tā vidusposmā, EESK uzzināja, ka Komisija ir publicējusi priekšlikumu jaunam saistošam iestāžu nolīgumam, kas balstīts uz LESD 295. pantu. Minētais priekšlikums iekļaujas vispārējā tiesību aktu kopumā par labāku likumdošanas procesu, divos īpašos pielikumos aplūkojot deleģētos aktus. |
| --- | --- |

1.1.

Kad darbs pie pašiniciatīvas atzinuma papildinājuma par deleģēšanas procedūru bija tā vidusposmā, EESK uzzināja, ka Komisija ir publicējusi priekšlikumu jaunam saistošam iestāžu nolīgumam, kas balstīts uz LESD 295. pantu. Minētais priekšlikums iekļaujas vispārējā tiesību aktu kopumā par labāku likumdošanas procesu, divos īpašos pielikumos aplūkojot deleģētos aktus.

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas uzskatāms par soli uz priekšu pareizajā virzienā, uz ko komiteja aicinājusi jau vairākkārt. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu, kas uzskatāms par soli uz priekšu pareizajā virzienā, uz ko komiteja aicinājusi jau vairākkārt.

| 1.3. | EESK uzskata, ka vairums no paustajām nostādnēm vērtējamas pozitīvi. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzskata, ka vairums no paustajām nostādnēm vērtējamas pozitīvi.

| 1.4. | Komiteja ir īpaši gandarīta par Komisijas centieniem panākt līdzsvaru starp tādām pamatvērtībām kā “tiesību normu” ievērošana, demokrātiska līdzdalība, pārredzamība, tuvināšanās iedzīvotājiem un tiesības uz plašu informāciju par likumdošanas procedūrām, no vienas puses, un tiesību aktu vienkāršošanu, elastīgāku un attiecīgām interesēm piemērotāku regulējumu, kura atjaunināšana un pārskatīšana ir vienkāršota, no otras puses. |
| --- | --- |

1.4.

Komiteja ir īpaši gandarīta par Komisijas centieniem panākt līdzsvaru starp tādām pamatvērtībām kā “tiesību normu” ievērošana, demokrātiska līdzdalība, pārredzamība, tuvināšanās iedzīvotājiem un tiesības uz plašu informāciju par likumdošanas procedūrām, no vienas puses, un tiesību aktu vienkāršošanu, elastīgāku un attiecīgām interesēm piemērotāku regulējumu, kura atjaunināšana un pārskatīšana ir vienkāršota, no otras puses.

| 1.5. | EESK galvenokārt atzinīgi vērtē to, ka “Komisija apņemas pirms deleģēto aktu pieņemšanas apkopot visu vajadzīgo informāciju, tostarp apspriežoties ar dalībvalstu ekspertiem un sabiedrību” un ka tā ierosina izmantot tādu pašu apspriešanās metodi attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanu. Tomēr EESK pauž bažas, ka visas šīs apspriedes pārmērīgi un nevajadzīgi paildzinās aktu izstrādi. |
| --- | --- |

1.5.

EESK galvenokārt atzinīgi vērtē to, ka “Komisija apņemas pirms deleģēto aktu pieņemšanas apkopot visu vajadzīgo informāciju, tostarp apspriežoties ar dalībvalstu ekspertiem un sabiedrību” un ka tā ierosina izmantot tādu pašu apspriešanās metodi attiecībā uz īstenošanas aktu pieņemšanu. Tomēr EESK pauž bažas, ka visas šīs apspriedes pārmērīgi un nevajadzīgi paildzinās aktu izstrādi.

| 1.6. | Tomēr EESK tikai daļēji piekrīt kazuistiskajai pieejai attiecībā uz to jomu noteikšanu, uz kurām jāattiecina deleģētie vai īstenošanas akti, jo izmantotie kritēriji ir neskaidri un pieļauj pārāk plašas interpretācijas iespējas. |
| --- | --- |

1.6.

Tomēr EESK tikai daļēji piekrīt kazuistiskajai pieejai attiecībā uz to jomu noteikšanu, uz kurām jāattiecina deleģētie vai īstenošanas akti, jo izmantotie kritēriji ir neskaidri un pieļauj pārāk plašas interpretācijas iespējas.

| 1.7. | EESK nepiekrīt šādiem Komisijas priekšlikuma aspektiem:






  a) | trūkst iepriekšējas informācijas par dalībvalstu ekspertiem un viņu tehniskajām prasmēm; |
| --- | --- | --- |

1.7.

EESK nepiekrīt šādiem Komisijas priekšlikuma aspektiem:

a)

trūkst iepriekšējas informācijas par dalībvalstu ekspertiem un viņu tehniskajām prasmēm;

| b) | nav norādīts pienācīgs termiņš attiecībā uz apspriešanos ar ekspertiem, ieinteresētajām personām, Eiropas Parlamentu un Padomi, izņemot ārkārtas gadījumus; |
| --- | --- |

b)

nav norādīts pienācīgs termiņš attiecībā uz apspriešanos ar ekspertiem, ieinteresētajām personām, Eiropas Parlamentu un Padomi, izņemot ārkārtas gadījumus;

| c) | fakultatīva apspriešanās un sanāksmju grafika nosūtīšana Eiropas Parlamenta ekspertiem un ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

c)

fakultatīva apspriešanās un sanāksmju grafika nosūtīšana Eiropas Parlamenta ekspertiem un ieinteresētajām personām;

| d) | konsekvences un saskaņotības trūkums informācijā par deleģēto aktu pieņemšanu, kaut arī šai informācijai vajadzētu būt sistemātiskai un automātiskai, izmantojot tīmekļa vietni, kas tiek atjaunināta reāllaikā; |
| --- | --- |

d)

konsekvences un saskaņotības trūkums informācijā par deleģēto aktu pieņemšanu, kaut arī šai informācijai vajadzētu būt sistemātiskai un automātiskai, izmantojot tīmekļa vietni, kas tiek atjaunināta reāllaikā;

| e) | pēc principa veiktās deleģēšanas nenoteiktais termiņš: EESK uzskata, ka principā ir jānosaka precīzs termiņš, ko iespējams pagarināt uz tikpat ilgu laiku, izņemot īpašus, pienācīgi pamatotus gadījumus. |
| --- | --- |

e)

pēc principa veiktās deleģēšanas nenoteiktais termiņš: EESK uzskata, ka principā ir jānosaka precīzs termiņš, ko iespējams pagarināt uz tikpat ilgu laiku, izņemot īpašus, pienācīgi pamatotus gadījumus.

| 1.8. | EESK vēlētos, lai vadlīnijās skaidri paredzētu to, ka tiek noteikti visi deleģēšanas elementi, proti:






  a) | noteikti mērķi; |
| --- | --- | --- |

1.8.

EESK vēlētos, lai vadlīnijās skaidri paredzētu to, ka tiek noteikti visi deleģēšanas elementi, proti:

a)

noteikti mērķi;

| b) | precīzs saturs; |
| --- | --- |

b)

precīzs saturs;

| c) | skaidri noteikta darbības joma; |
| --- | --- |

c)

skaidri noteikta darbības joma;

| d) | stingri noteikts un ierobežots termiņš. |
| --- | --- |

d)

stingri noteikts un ierobežots termiņš.

| 1.9. | EESK uzskata, ka būtu jāpieprasa komitejas atzinums, tāpat kā parastajā likumdošanas procedūrā, arī par ietekmes novērtējumiem un deleģēto aktu pārskatīšanu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK uzskata, ka būtu jāpieprasa komitejas atzinums, tāpat kā parastajā likumdošanas procedūrā, arī par ietekmes novērtējumiem un deleģēto aktu pārskatīšanu.

| 1.10. | Visbeidzot, EESK uzskata, ka LESD 290. un 291. panta redakcija ir pilnveidojama un ka gadījumā, ja Līgumi tiktu pārskatīti, minētie panti būtu jāuzlabo. Arī to piemērošanas noteikumus vajadzētu uzlabot, lai nepieļautu, ka lēmumi attiecībā uz tiesiskā instrumenta izvēli ir vairāk politiski nekā tehniski. |
| --- | --- |

1.10.

Visbeidzot, EESK uzskata, ka LESD 290. un 291. panta redakcija ir pilnveidojama un ka gadījumā, ja Līgumi tiktu pārskatīti, minētie panti būtu jāuzlabo. Arī to piemērošanas noteikumus vajadzētu uzlabot, lai nepieļautu, ka lēmumi attiecībā uz tiesiskā instrumenta izvēli ir vairāk politiski nekā tehniski.

2.   Kādēļ pašiniciatīvas atzinuma papildinājums par “deleģētajiem aktiem”?

| 2.1. | EESK 2012. gadā apstiprināja informatīva ziņojuma izstrādi (1) par šo procedūru, kura mērķis bija analizēt, kā tiek izmantota minētā procedūra, un izdarīt secinājumus par kontroles sistēmas darbību, lai novērstu vai labotu pilnvaru nepareizu izmantošanu, kas varētu kaitēt Eiropas Savienības – “tiesiskas kopienas” – demokrātijas normām. |
| --- | --- |

2.1.

EESK 2012. gadā apstiprināja informatīva ziņojuma izstrādi (1) par šo procedūru, kura mērķis bija analizēt, kā tiek izmantota minētā procedūra, un izdarīt secinājumus par kontroles sistēmas darbību, lai novērstu vai labotu pilnvaru nepareizu izmantošanu, kas varētu kaitēt Eiropas Savienības – “tiesiskas kopienas” – demokrātijas normām.

| 2.2. | Pēc šā informatīvā ziņojuma un diviem Komisijas atzinuma pieprasījumiem par trim regulu priekšlikumiem, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo LESD 290. pantam (2), EESK pieņēma divus atzinumus (3), kuros ietvertas informatīvajā ziņojumā izklāstītās piezīmes un secinājumi, tostarp arī “šaubas par procedūras vienkāršumu; par to, vai Eiropas iedzīvotāji patiešām izprot jautājumu būtību; par šīs procedūras “pareizu” izmantošanu un kontroles mehānismu efektivitāti”. Komiteja ieteica šo instrumentu izmantot piesardzīgi, jo “vairāki šīs deleģēšanas procedūras aspekti joprojām ir neskaidri”. |
| --- | --- |

2.2.

Pēc šā informatīvā ziņojuma un diviem Komisijas atzinuma pieprasījumiem par trim regulu priekšlikumiem, ar ko vairākus tiesību aktus, kuros paredzēta regulatīvās kontroles procedūras izmantošana, pielāgo LESD 290. pantam (2), EESK pieņēma divus atzinumus (3), kuros ietvertas informatīvajā ziņojumā izklāstītās piezīmes un secinājumi, tostarp arī “šaubas par procedūras vienkāršumu; par to, vai Eiropas iedzīvotāji patiešām izprot jautājumu būtību; par šīs procedūras “pareizu” izmantošanu un kontroles mehānismu efektivitāti”. Komiteja ieteica šo instrumentu izmantot piesardzīgi, jo “vairāki šīs deleģēšanas procedūras aspekti joprojām ir neskaidri”.

| 2.3. | Pēc 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un jaunā komisāru sastāva iecelšanas, kurā pirmais priekšsēdētāja vietnieks ir atbildīgs par “labāku regulējumu, iestāžu attiecībām, tiesiskumu un Pamattiesību hartu”, šķita, ka ir lietderīgi atgriezties pie šā jautājuma, lai uzzinātu jauno institucionālo dalībnieku nodomus, un jo īpaši paust nostāju attiecībā uz iespējamiem jauninājumiem, kas paredzēti, lai labāk nodrošinātu pārredzamības, juridiskās noteiktības, demokrātiskas kontroles un iestāžu līdzsvara principus. Tā ir arī iespēja atjaunot debates ar Eiropas iestādēm, pilsonisko sabiedrību, ekspertiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem, lai sagatavotu jaunus ieteikumus ES iestādēm. |
| --- | --- |

2.3.

Pēc 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām un jaunā komisāru sastāva iecelšanas, kurā pirmais priekšsēdētāja vietnieks ir atbildīgs par “labāku regulējumu, iestāžu attiecībām, tiesiskumu un Pamattiesību hartu”, šķita, ka ir lietderīgi atgriezties pie šā jautājuma, lai uzzinātu jauno institucionālo dalībnieku nodomus, un jo īpaši paust nostāju attiecībā uz iespējamiem jauninājumiem, kas paredzēti, lai labāk nodrošinātu pārredzamības, juridiskās noteiktības, demokrātiskas kontroles un iestāžu līdzsvara principus. Tā ir arī iespēja atjaunot debates ar Eiropas iestādēm, pilsonisko sabiedrību, ekspertiem un akadēmisko aprindu pārstāvjiem, lai sagatavotu jaunus ieteikumus ES iestādēm.

3.   Pašreizējā situācija

| 3.1. | Ir pagājuši divi gadi, kopš EESK pieņēma informatīvo ziņojumu un divus iepriekš minētos atzinumus. Šajā laikā Komisijas priekšlikumiem Omnibus 1 un Omnibus 3 nav bijis turpinājuma. Progresa ziņojumā, kas iesniegts Coreper2014. gada 20. jūnijā, Grieķijas prezidentūra kritizēja šo priekšlikumu automātiskumu, jo tie liedz likumdevējam īstenot rīcības brīvību katrā konkrētā gadījumā. Pēc tam Padome divreiz izmantoja savas veto tiesības – pret noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu (4), un pētniecības un izstrādes izdevumu datu nosūtīšanas formātu (5). |
| --- | --- |

3.1.

Ir pagājuši divi gadi, kopš EESK pieņēma informatīvo ziņojumu un divus iepriekš minētos atzinumus. Šajā laikā Komisijas priekšlikumiem Omnibus 1 un Omnibus 3 nav bijis turpinājuma. Progresa ziņojumā, kas iesniegts Coreper2014. gada 20. jūnijā, Grieķijas prezidentūra kritizēja šo priekšlikumu automātiskumu, jo tie liedz likumdevējam īstenot rīcības brīvību katrā konkrētā gadījumā. Pēc tam Padome divreiz izmantoja savas veto tiesības – pret noteikumiem par piekļuvi publiskajam regulētajam pakalpojumam, ko sniedz globālā navigācijas satelītu sistēma, kura izveidota saskaņā ar Galileo programmu (4), un pētniecības un izstrādes izdevumu datu nosūtīšanas formātu (5).

| 3.2. | Pašreizējās Komisijas darba programmā bija paredzēts pārskatīt instrumentus, kas tai palīdzētu uzlabot regulējumu. Komisija paredzēja “noteikt virkni jaunu normatīvās atbilstības un izpildes pasākumu”. |
| --- | --- |

3.2.

Pašreizējās Komisijas darba programmā bija paredzēts pārskatīt instrumentus, kas tai palīdzētu uzlabot regulējumu. Komisija paredzēja “noteikt virkni jaunu normatīvās atbilstības un izpildes pasākumu”.

| 3.3. | Jaunā iestāžu nolīguma priekšlikums, kas sākotnēji bija paredzēts 2015. gada 28. aprīlī, bet vēlāk pārcelts uz 19. maiju, ietver, pirmkārt, sadaļu “Iestāžu nolīgums par labāku regulējumu” (6) un, otrkārt, divus pielikumus, kuros galvenais jautājums ir deleģēto aktu tiesiskā kārtība: “Parlamenta un Padomes Kopīgā vienošanās par deleģētajiem aktiem” (1. pielikums) un “Standartklauzulas” (2. pielikums). |
| --- | --- |

3.3.

Jaunā iestāžu nolīguma priekšlikums, kas sākotnēji bija paredzēts 2015. gada 28. aprīlī, bet vēlāk pārcelts uz 19. maiju, ietver, pirmkārt, sadaļu “Iestāžu nolīgums par labāku regulējumu” (6) un, otrkārt, divus pielikumus, kuros galvenais jautājums ir deleģēto aktu tiesiskā kārtība: “Parlamenta un Padomes Kopīgā vienošanās par deleģētajiem aktiem” (1. pielikums) un “Standartklauzulas” (2. pielikums).

| 3.4. | Tiesību aktu kopuma publicēšanas priekšvakarā nebija vienprātības par LESD 295. panta kā juridiskā pamata piemērotību. Tomēr bija skaidrs, ka tiks stiprināti “ietekmes novērtējumi”, kā arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām (stakeholders) un ka pirms deleģētā akta pieņemšanas būs obligāti jāapspriežas ar dalībvalstu ekspertiem. Bija paredzēts arī attiecināt deleģētos aktus tikai uz “svarīgākajām jomām” (key areas), kaut arī šis jēdziens nav precizēts. Šķiet arī, ka TIMMERMANS kgam pašam būs “jāapstiprina” ikviens deleģēto aktu priekšlikums. |
| --- | --- |

3.4.

Tiesību aktu kopuma publicēšanas priekšvakarā nebija vienprātības par LESD 295. panta kā juridiskā pamata piemērotību. Tomēr bija skaidrs, ka tiks stiprināti “ietekmes novērtējumi”, kā arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām (stakeholders) un ka pirms deleģētā akta pieņemšanas būs obligāti jāapspriežas ar dalībvalstu ekspertiem. Bija paredzēts arī attiecināt deleģētos aktus tikai uz “svarīgākajām jomām” (key areas), kaut arī šis jēdziens nav precizēts. Šķiet arī, ka TIMMERMANS kgam pašam būs “jāapstiprina” ikviens deleģēto aktu priekšlikums.

| 3.5. | Kā norāda vairāki avoti, Eiropas Parlamentu pārpludināja deleģēto aktu priekšlikumi, un tam nebija ne līdzekļu, ne sistēmas, kas ļautu tos efektīvi pārbaudīt. Tika veikts pētījums par iespēju pārstrukturēt Eiropas Parlamenta dienestus un sagatavot iekšējās vadlīnijas, kā arī piešķirt papildu cilvēkresursus. |
| --- | --- |

3.5.

Kā norāda vairāki avoti, Eiropas Parlamentu pārpludināja deleģēto aktu priekšlikumi, un tam nebija ne līdzekļu, ne sistēmas, kas ļautu tos efektīvi pārbaudīt. Tika veikts pētījums par iespēju pārstrukturēt Eiropas Parlamenta dienestus un sagatavot iekšējās vadlīnijas, kā arī piešķirt papildu cilvēkresursus.

| 3.6. | Padomē jautājums par pilnvaru deleģēšanu un to kontroli šķita viens no tiem jautājumiem, kas satrauc dažas dalībvalstis, un tas vienmēr tika uzskatīts par prioritāru jautājumu. Tomēr jautājumā par nepieciešamību precīzāk noteikt LESD 290. un 291. panta darbības jomas viedokļi bija atšķirīgi. Padomes nostāja bija orientēta uz “Kopīgās vienošanās” pārformulēšanu, nostiprinot valstu ekspertu lomu, ar kuriem sistemātiski būtu jāapspriežas deleģēto aktu sagatavošanas posmā (ex ante apspriešanās). Padomes priekšsēdētāja 2015. gada pārskatā par ietekmes novērtējumu vēlreiz norādīts, ka ar valstu ekspertiem jākonsultējas pietiekami ilgu laiku iepriekš. |
| --- | --- |

3.6.

Padomē jautājums par pilnvaru deleģēšanu un to kontroli šķita viens no tiem jautājumiem, kas satrauc dažas dalībvalstis, un tas vienmēr tika uzskatīts par prioritāru jautājumu. Tomēr jautājumā par nepieciešamību precīzāk noteikt LESD 290. un 291. panta darbības jomas viedokļi bija atšķirīgi. Padomes nostāja bija orientēta uz “Kopīgās vienošanās” pārformulēšanu, nostiprinot valstu ekspertu lomu, ar kuriem sistemātiski būtu jāapspriežas deleģēto aktu sagatavošanas posmā (ex ante apspriešanās). Padomes priekšsēdētāja 2015. gada pārskatā par ietekmes novērtējumu vēlreiz norādīts, ka ar valstu ekspertiem jākonsultējas pietiekami ilgu laiku iepriekš.

| 3.7. | Dažas puses pauda nožēlu par deleģēšanas procedūras neskaidrību. Šķiet, ka atrast attiecīgās kontaktpersonas Eiropas Komisijā, Padomes ekspertu komitejās, Eiropas Parlamenta kompetentos deputātus vai attiecīgās atbildīgās personas ES izpildaģentūrās ir ļoti grūti, pat neiespējami to ekspertu gadījumā, kas ir Padomes komiteju locekļi, kaut gan deleģēšanas procedūras ietvaros aplūkotie temati tieši ietekmē organizētu pilsonisko sabiedrību, rūpniecību un tirdzniecību, patērētājus un pilsoņus. Šīs ieinteresētās personas arī uzsvēra, ka iepriekšminētajām personām acīmredzami trūkst zināšanu un izglītības attiecībā uz deleģēšanas procedūru un tās sekām, ko bieži uzskata par neitrālu procesuālo formalitāti. |
| --- | --- |

3.7.

Dažas puses pauda nožēlu par deleģēšanas procedūras neskaidrību. Šķiet, ka atrast attiecīgās kontaktpersonas Eiropas Komisijā, Padomes ekspertu komitejās, Eiropas Parlamenta kompetentos deputātus vai attiecīgās atbildīgās personas ES izpildaģentūrās ir ļoti grūti, pat neiespējami to ekspertu gadījumā, kas ir Padomes komiteju locekļi, kaut gan deleģēšanas procedūras ietvaros aplūkotie temati tieši ietekmē organizētu pilsonisko sabiedrību, rūpniecību un tirdzniecību, patērētājus un pilsoņus. Šīs ieinteresētās personas arī uzsvēra, ka iepriekšminētajām personām acīmredzami trūkst zināšanu un izglītības attiecībā uz deleģēšanas procedūru un tās sekām, ko bieži uzskata par neitrālu procesuālo formalitāti.

| 3.8. | Savukārt ES Tiesa lēma par “pamatelementu” jēdzienu 2012. gada 5. septembrī virspalātas pasludinātajā spriedumā (7) lietā – Eiropas Parlaments pret Padomi. Šajā spriedumā Tiesa uzskatīja, ka “būtiskās normas reglamentējamā jomā ir jāpieņem Savienības likumdevējam”, tādēļ šīs normas “ir jāpieņem pamata tiesiskajā regulējumā, un tās nevar tikt deleģētas” (8). |
| --- | --- |

3.8.

Savukārt ES Tiesa lēma par “pamatelementu” jēdzienu 2012. gada 5. septembrī virspalātas pasludinātajā spriedumā (7) lietā – Eiropas Parlaments pret Padomi. Šajā spriedumā Tiesa uzskatīja, ka “būtiskās normas reglamentējamā jomā ir jāpieņem Savienības likumdevējam”, tādēļ šīs normas “ir jāpieņem pamata tiesiskajā regulējumā, un tās nevar tikt deleģētas” (8).

| 3.8.1. | Šo spriedumu, kas pieņemts par komitoloģijas procedūru, var attiecināt uz deleģēšanas procedūru tiktāl, ciktāl LESD 290. pantā ir atsauce uz “nebūtisku elementu” jēdzienu. Turklāt tajā precizēts, ka pamattiesību joma ir tikai un vienīgi likumdevēja kompetencē. Tajā arī norādīts, ka likumdevēju pilnvaru un izpildpilnvaru nošķiršanai jābūt balstītai uz objektīviem faktoriem, kurus var pārskatīt tiesā. |
| --- | --- |

3.8.1.

Šo spriedumu, kas pieņemts par komitoloģijas procedūru, var attiecināt uz deleģēšanas procedūru tiktāl, ciktāl LESD 290. pantā ir atsauce uz “nebūtisku elementu” jēdzienu. Turklāt tajā precizēts, ka pamattiesību joma ir tikai un vienīgi likumdevēja kompetencē. Tajā arī norādīts, ka likumdevēju pilnvaru un izpildpilnvaru nošķiršanai jābūt balstītai uz objektīviem faktoriem, kurus var pārskatīt tiesā.

| 3.9. | Nesen Tiesa lēma par atšķirību starp īstenošanas aktu un deleģētu aktu 2014. gada 18. marta virspalātas spriedumā tā sauktajā “biocīdu” lietā, kur Komisija vēršas pret Eiropas Parlamentu un Padomi (9). Tiesa uzskatīja, ka attiecīgais deleģētais akts ir gadījums, kad Komisija pieņem “noteikumus, kas iekļaujas tiesiskajā regulējumā, kā noteikts tiesību pamataktā”, bet īstenošanas akts “precizē tiesību akta saturu, lai nodrošinātu tā ieviešanu vienādos apstākļos visās dalībvalstīs”. |
| --- | --- |

3.9.

Nesen Tiesa lēma par atšķirību starp īstenošanas aktu un deleģētu aktu 2014. gada 18. marta virspalātas spriedumā tā sauktajā “biocīdu” lietā, kur Komisija vēršas pret Eiropas Parlamentu un Padomi (9). Tiesa uzskatīja, ka attiecīgais deleģētais akts ir gadījums, kad Komisija pieņem “noteikumus, kas iekļaujas tiesiskajā regulējumā, kā noteikts tiesību pamataktā”, bet īstenošanas akts “precizē tiesību akta saturu, lai nodrošinātu tā ieviešanu vienādos apstākļos visās dalībvalstīs”.

| 3.9.1. | Tā precizē, ka ar deleģēto aktu var grozīt un papildināt pamataktu, bet ar īstenošanas aktu to var tikai precizēt (10). Var tikai nožēlot, ka Tiesa nav plašāk izvērsusi savu argumentāciju par saistību starp deleģēto aktu un politisko pilnvaru īstenošanu, kā to aicināja darīt ģenerāladvokāts CRUZ VILLALÓN savos secinājumos (11). |
| --- | --- |

3.9.1.

Tā precizē, ka ar deleģēto aktu var grozīt un papildināt pamataktu, bet ar īstenošanas aktu to var tikai precizēt (10). Var tikai nožēlot, ka Tiesa nav plašāk izvērsusi savu argumentāciju par saistību starp deleģēto aktu un politisko pilnvaru īstenošanu, kā to aicināja darīt ģenerāladvokāts CRUZ VILLALÓN savos secinājumos (11).

| 3.10. | Visbeidzot, Komisija 2014. gada 21. februārī vērsās Tiesā ar prasību atcelt tiesību aktu (12), proti, Regulu (ES) Nr. 1289/2013, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas. |
| --- | --- |

3.10.

Visbeidzot, Komisija 2014. gada 21. februārī vērsās Tiesā ar prasību atcelt tiesību aktu (12), proti, Regulu (ES) Nr. 1289/2013, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas.

| 3.11. | Komisijas iesniegtās prasības mērķis bija atcelt minēto regulu, paredzot deleģēto aktu izmantošanu savstarpības mehānisma ietvaros, ko tas ievieš. Ģenerāladvokāts MENGOZZI sniedza savus secinājumus 2015. gada 7. maijā. |
| --- | --- |

3.11.

Komisijas iesniegtās prasības mērķis bija atcelt minēto regulu, paredzot deleģēto aktu izmantošanu savstarpības mehānisma ietvaros, ko tas ievieš. Ģenerāladvokāts MENGOZZI sniedza savus secinājumus 2015. gada 7. maijā.

| 3.12. | Analizējot rīcības brīvības apmēru, kas “Biocīdu” spriedumā atzīts likumdevējam, viņš atgādina, ka likumdevējam ir pilna politiskā rīcības brīvība, kas nav pakļauta tiesiskuma pārbaudei tiesā, attiecībā uz izvēli piešķirt vai nepiešķirt likumdošanas pilnvaru deleģēšanu un ka šī politiskā izvēle nekādā gadījumā nav deleģējama. Pēc tam ģenerāladvokāts precizē, ka deleģēšana nav obligāta prasība, bet gan instruments, kas paredzēts, lai vienkāršotu un paātrinātu normatīvo procesu nebūtiskiem pamata tiesību aktu elementiem. |
| --- | --- |

3.12.

Analizējot rīcības brīvības apmēru, kas “Biocīdu” spriedumā atzīts likumdevējam, viņš atgādina, ka likumdevējam ir pilna politiskā rīcības brīvība, kas nav pakļauta tiesiskuma pārbaudei tiesā, attiecībā uz izvēli piešķirt vai nepiešķirt likumdošanas pilnvaru deleģēšanu un ka šī politiskā izvēle nekādā gadījumā nav deleģējama. Pēc tam ģenerāladvokāts precizē, ka deleģēšana nav obligāta prasība, bet gan instruments, kas paredzēts, lai vienkāršotu un paātrinātu normatīvo procesu nebūtiskiem pamata tiesību aktu elementiem.

| 3.13. | Viņš arī interpretē “grozījuma” (13) jēdzienu kā jebkuras izmaiņas, lai dzēstu, pievienotu vai aizstātu kādu elementu, un uzskata, ka “deleģētajai leģislatīvajai funkcijai ir raksturīgi tas, ka (..) tiek īstenota zināma rīcības brīvība, kas savukārt ne vienmēr ir tā izpildfunkcijai” (14), un uzsver grūtības saistībā ar šā jēdziena interpretāciju, kā arī sekas attiecībā uz iestāžu līdzsvaru. |
| --- | --- |

3.13.

Viņš arī interpretē “grozījuma” (13) jēdzienu kā jebkuras izmaiņas, lai dzēstu, pievienotu vai aizstātu kādu elementu, un uzskata, ka “deleģētajai leģislatīvajai funkcijai ir raksturīgi tas, ka (..) tiek īstenota zināma rīcības brīvība, kas savukārt ne vienmēr ir tā izpildfunkcijai” (14), un uzsver grūtības saistībā ar šā jēdziena interpretāciju, kā arī sekas attiecībā uz iestāžu līdzsvaru.

Attiecībā uz strīda priekšmetu pēc attiecīgās regulas rūpīgas analīzes ģenerāladvokāts secina, ka ir jānoraida Komisijas iesniegtās atcelšanas prasības. Tiesa pieņems lēmumu 2015. gada 16. jūlijā.

4.   Priekšlikums jaunam iestāžu nolīgumam un atklāta uzklausīšanas sanāksme komitejā 2015. gada 26. maijā

| 4.1. | Jautājums par deleģētajiem aktiem, kas ir viens no svarīgākajiem jautājumiem tiesību aktu kopumā par labāku likumdošanas procesu, ir iekļauts šādu dokumentu tekstā: Komisijas programma (15) (3.3. punkts), Better Regulation Guidelines
   (16), Toolbox
   (17), Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) (18) un, protams, jauna iestāžu nolīguma priekšlikums. |
| --- | --- |

4.1.

Jautājums par deleģētajiem aktiem, kas ir viens no svarīgākajiem jautājumiem tiesību aktu kopumā par labāku likumdošanas procesu, ir iekļauts šādu dokumentu tekstā: Komisijas programma (15) (3.3. punkts), Better Regulation Guidelines
   (16), Toolbox
   (17), Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) (18) un, protams, jauna iestāžu nolīguma priekšlikums.

| 4.2. | EESK jau ir paudusi nožēlu par:






  a) | deleģēto aktu precīza juridiskā rakstura neprecizitāti, jēdziena “nebūtisks pasākums” neskaidrību, kuru Tiesa interpretē atkarībā no attiecīgajām jomām, un Komisijas pārāk plašo rīcības brīvību attiecībā uz deleģēto aktu darbības jomu un termiņu; |
| --- | --- | --- |

4.2.

EESK jau ir paudusi nožēlu par:

a)

deleģēto aktu precīza juridiskā rakstura neprecizitāti, jēdziena “nebūtisks pasākums” neskaidrību, kuru Tiesa interpretē atkarībā no attiecīgajām jomām, un Komisijas pārāk plašo rīcības brīvību attiecībā uz deleģēto aktu darbības jomu un termiņu;

| b) | pārredzamības trūkumu, juridisko nenoteiktību un politiskās kontroles nepietiekamību attiecībā uz iepriekšēju apspriešanos, kas ir paredzēta juridiski nesaistošā 2011. gada 4. aprīļa dokumentā “Kopēja vienošanās par deleģēto aktu izmantošanas praktisko kārtību”; |
| --- | --- |

b)

pārredzamības trūkumu, juridisko nenoteiktību un politiskās kontroles nepietiekamību attiecībā uz iepriekšēju apspriešanos, kas ir paredzēta juridiski nesaistošā 2011. gada 4. aprīļa dokumentā “Kopēja vienošanās par deleģēto aktu izmantošanas praktisko kārtību”;

| c) | faktu, ka LESD 290. panta īstenošana bija paredzēta tikai Komisijas 2009. gada 9. decembra paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ir juridiski nesaistošs dokuments. |
| --- | --- |

c)

faktu, ka LESD 290. panta īstenošana bija paredzēta tikai Komisijas 2009. gada 9. decembra paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kas ir juridiski nesaistošs dokuments.

| 4.3. | EESK arī atturīgi vērtēja un pauda nopietnas šaubas par:






  a) | deleģēšanu uz nenoteiktu laiku; |
| --- | --- | --- |

4.3.

EESK arī atturīgi vērtēja un pauda nopietnas šaubas par:

a)

deleģēšanu uz nenoteiktu laiku;

| b) | ļoti īsajiem termiņiem Eiropas Parlamenta un Padomes īstenotajai kontrolei; |
| --- | --- |

b)

ļoti īsajiem termiņiem Eiropas Parlamenta un Padomes īstenotajai kontrolei;

| c) | Eiropas Parlamenta efektīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Parlamenta efektīvu līdzdalību;

| d) | procedūru nepietiekamo racionalitāti; |
| --- | --- |

d)

procedūru nepietiekamo racionalitāti;

| e) | informācijas trūkumu visos procedūras posmos gan saistībā ar deleģēšanu, gan veikto pasākumu piemērotību, neraugoties uz Komisijas apsvērumiem; |
| --- | --- |

e)

informācijas trūkumu visos procedūras posmos gan saistībā ar deleģēšanu, gan veikto pasākumu piemērotību, neraugoties uz Komisijas apsvērumiem;

| f) | ierobežoto informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

f)

ierobežoto informācijas pieejamību iedzīvotājiem un pilsoniskajai sabiedrībai;

| g) | LES 10. panta efektīvu piemērošanu, paredzot, ka lēmumi tiek pieņemti iedzīvotājiem tuvākajā līmenī. |
| --- | --- |

g)

LES 10. panta efektīvu piemērošanu, paredzot, ka lēmumi tiek pieņemti iedzīvotājiem tuvākajā līmenī.

| 4.4. | Patiešām, komitejas galvenās rūpes bija pareizais līdzsvars starp tādiem principiem kā “tiesību normas”, demokrātiskā līdzdalība, pārredzamība, tuvināšanās iedzīvotājiem un tiesības uz informāciju par likumdošanas procedūrām, no vienas puses, un tiesību aktu vienkāršošana, elastīgāka un attiecīgām interesēm piemērotāka likumdošana un vienkāršota tās pārskatīšana, no otras puses. |
| --- | --- |

4.4.

Patiešām, komitejas galvenās rūpes bija pareizais līdzsvars starp tādiem principiem kā “tiesību normas”, demokrātiskā līdzdalība, pārredzamība, tuvināšanās iedzīvotājiem un tiesības uz informāciju par likumdošanas procedūrām, no vienas puses, un tiesību aktu vienkāršošana, elastīgāka un attiecīgām interesēm piemērotāka likumdošana un vienkāršota tās pārskatīšana, no otras puses.

| 4.5. | EESK vienmēr ir uzskatījusi, ka pilnvaru deleģēšana ir nepieciešama ES likumdošanas procesa īstenošanā, bet dažādās dalībvalstīs tā ir atšķirīga, ņemot vērā īpatnības un nepilnības, kas jānovērš, jo nav Eiropas konstitūcijas. |
| --- | --- |

4.5.

EESK vienmēr ir uzskatījusi, ka pilnvaru deleģēšana ir nepieciešama ES likumdošanas procesa īstenošanā, bet dažādās dalībvalstīs tā ir atšķirīga, ņemot vērā īpatnības un nepilnības, kas jānovērš, jo nav Eiropas konstitūcijas.

| 4.6. | Komiteja arī apstiprināja, ka šo tiesību aktu izstrādei svarīgo vērtību pamati rodami:






  a) | LES 4. un 5. pantā un LESD 2., 3. un 4. pantā par ES kompetenču piešķiršanu un sadalījumu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Komiteja arī apstiprināja, ka šo tiesību aktu izstrādei svarīgo vērtību pamati rodami:

a)

LES 4. un 5. pantā un LESD 2., 3. un 4. pantā par ES kompetenču piešķiršanu un sadalījumu, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem;

| b) | LES 10. pantā par pilsoņu tiesībām piedalīties demokrātiskajā dzīvē, saskaņā ar kuru lēmumus pieņem “atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem”; |
| --- | --- |

b)

LES 10. pantā par pilsoņu tiesībām piedalīties demokrātiskajā dzīvē, saskaņā ar kuru lēmumus pieņem “atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem”;

| c) | LES 11. pantā, par kuru EESK ir sagatavojusi atzinumus un “ceļvedi” par pilsonisko dialogu, pārredzamību un “apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm”; |
| --- | --- |

c)

LES 11. pantā, par kuru EESK ir sagatavojusi atzinumus un “ceļvedi” par pilsonisko dialogu, pārredzamību un “apspriešanos ar ieinteresētajām pusēm”;

| d) | LESD 15. panta 1. punktā par labas pārvaldības, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un atvērtības principiem; |
| --- | --- |

d)

LESD 15. panta 1. punktā par labas pārvaldības, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un atvērtības principiem;

| e) | LESD 298. pantā, kurā noteikts, ka Eiropas Savienības iestādes saņem “atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”. |
| --- | --- |

e)

LESD 298. pantā, kurā noteikts, ka Eiropas Savienības iestādes saņem “atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu”.

| 4.7. | EESK publiska uzklausīšanas sanāksme, kas bija plānota vēl pirms tiesību aktu kopuma par labāku likumdošanas procesu publicēšanas, notika 26. maijā, un tajā piedalījās Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta pārstāvji, Eiropas Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un Eiropas koledžas referents; klausītāju vidū bija dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ u. c.). |
| --- | --- |

4.7.

EESK publiska uzklausīšanas sanāksme, kas bija plānota vēl pirms tiesību aktu kopuma par labāku likumdošanas procesu publicēšanas, notika 26. maijā, un tajā piedalījās Komisijas, Padomes, Eiropas Parlamenta pārstāvji, Eiropas Ombuds, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un Eiropas koledžas referents; klausītāju vidū bija dalībvalstu pastāvīgo pārstāvniecību, akadēmisko aprindu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji (BEUC, EMI, EIM, IGT, GIZ u. c.).

5.   Komisijas priekšlikuma kritisks vērtējums

| 5.1. | EESK ir gandarīta, ka Komisija ir ievērojusi lielāko daļu iepriekš minēto principu. |
| --- | --- |

5.1.

EESK ir gandarīta, ka Komisija ir ievērojusi lielāko daļu iepriekš minēto principu.

| 5.1.1. | Vispirms tā atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 295. pants, kā komiteja to vienmēr ir prasījusi. Komiteja atzinīgi vērtē atsauces uz “Kopienas metodi”, pārredzamības, demokrātiskās leģitimitātes, subsidiaritātes, proporcionalitātes un tiesiskās noteiktības principiem. Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija norādījusi, ka tiesību aktu izstrādē tā ievēros vienkāršību, skaidrību un konsekvenci. |
| --- | --- |

5.1.1.

Vispirms tā atzinīgi vērtē to, ka priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 295. pants, kā komiteja to vienmēr ir prasījusi. Komiteja atzinīgi vērtē atsauces uz “Kopienas metodi”, pārredzamības, demokrātiskās leģitimitātes, subsidiaritātes, proporcionalitātes un tiesiskās noteiktības principiem. Komiteja pauž gandarījumu, ka Komisija norādījusi, ka tiesību aktu izstrādē tā ievēros vienkāršību, skaidrību un konsekvenci.

| 5.1.2. | Pozitīvi vērtējams arī atgādinājums par “valstu parlamentu lomu un atbildību”, kas minēts 2. protokolā par “subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu”. Tomēr EESK uzsver, ka valstu parlamentiem vajadzīgs pietiekams laiks, lai varētu paust savu nostāju. |
| --- | --- |

5.1.2.

Pozitīvi vērtējams arī atgādinājums par “valstu parlamentu lomu un atbildību”, kas minēts 2. protokolā par “subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu”. Tomēr EESK uzsver, ka valstu parlamentiem vajadzīgs pietiekams laiks, lai varētu paust savu nostāju.

| 5.1.3. | Komiteja atzinīgi vērtē “apspriedes ar ieinteresētajām personām, spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtēšanu un jauno iniciatīvu ietekmes novērtēšanu”. |
| --- | --- |

5.1.3.

Komiteja atzinīgi vērtē “apspriedes ar ieinteresētajām personām, spēkā esošo tiesību aktu ex post novērtēšanu un jauno iniciatīvu ietekmes novērtēšanu”.

| 5.1.4. | Visbeidzot, EESK piekrīt mērķiem “vienkāršot Savienības tiesību aktus un samazināt regulatīvo slogu (..), neskarot Savienības politisko mērķu sasniegšanu (..) vai iekšējā tirgus integritātes aizsardzību”. |
| --- | --- |

5.1.4.

Visbeidzot, EESK piekrīt mērķiem “vienkāršot Savienības tiesību aktus un samazināt regulatīvo slogu (..), neskarot Savienības politisko mērķu sasniegšanu (..) vai iekšējā tirgus integritātes aizsardzību”.

| 5.2. | EESK pauž gandarījumu, ka Komisija apņemas pirms deleģēto aktu pieņemšanas apspriesties ar dalībvalstu ekspertiem, kā arī, ja nepieciešams, ar ekspertu grupām, ieinteresētajām personām un sabiedrību īstenošanas aktu projektu sagatavošanas sākumposmā. |
| --- | --- |

5.2.

EESK pauž gandarījumu, ka Komisija apņemas pirms deleģēto aktu pieņemšanas apspriesties ar dalībvalstu ekspertiem, kā arī, ja nepieciešams, ar ekspertu grupām, ieinteresētajām personām un sabiedrību īstenošanas aktu projektu sagatavošanas sākumposmā.

| 5.3. | Attiecībā uz trīs iestāžu Kopīgo vienošanos par deleģētajiem aktiem (1. pielikums) EESK piekrīt Komisijai šādos jautājumos:






  a) | “vispārēji piemērojama akta” definīcijai, kas ir “piemērojams objektīvi nosakāmās situācijās un rada tiesiskas sekas vai nu attiecībā uz konkrētām personu kategorijām, vai vispārēji”, un apstiprinājumam, ka “ar leģislatīvo aktu Komisijai var deleģēt tikai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu”; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Attiecībā uz trīs iestāžu Kopīgo vienošanos par deleģētajiem aktiem (1. pielikums) EESK piekrīt Komisijai šādos jautājumos:

a)

“vispārēji piemērojama akta” definīcijai, kas ir “piemērojams objektīvi nosakāmās situācijās un rada tiesiskas sekas vai nu attiecībā uz konkrētām personu kategorijām, vai vispārēji”, un apstiprinājumam, ka “ar leģislatīvo aktu Komisijai var deleģēt tikai pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamu neleģislatīvu aktu”;

| b) | tam, ka “leģislatīvus aktus var grozīt tikai ar leģislatīviem vai deleģētiem aktiem”, šo noteikumu attiecinot “arī uz leģislatīvo aktu pielikumu grozīšanu”; |
| --- | --- |

b)

tam, ka “leģislatīvus aktus var grozīt tikai ar leģislatīviem vai deleģētiem aktiem”, šo noteikumu attiecinot “arī uz leģislatīvo aktu pielikumu grozīšanu”;

| c) | tam, ka “tiesību aktu galvenie elementi ir jānosaka likumdevējam, un tos nevar paredzēt deleģētajā vai īstenošanas aktā”; |
| --- | --- |

c)

tam, ka “tiesību aktu galvenie elementi ir jānosaka likumdevējam, un tos nevar paredzēt deleģētajā vai īstenošanas aktā”;

| d) | Komisijas centieniem ierosināt jaunu pieeju apspriešanās procesā ar dalībvalstu un Eiropas Parlamenta ekspertiem, kā arī ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

d)

Komisijas centieniem ierosināt jaunu pieeju apspriešanās procesā ar dalībvalstu un Eiropas Parlamenta ekspertiem, kā arī ieinteresētajām personām.

| 5.4. | Turpretī EESK tikai daļēji piekrīt kazuistiskajai pieejai attiecībā uz to jomu noteikšanu, uz kurām jāattiecina deleģētie vai īstenošanas akti, jo izmantotie kritēriji joprojām ir neskaidri un pieļauj pārāk plašas interpretācijas iespējas. Komiteja vēlētos vairāk konceptualizācijas, kā arī to, lai Kopīgajā vienošanās būtu noteikti skaidri noteikumi, saskaņā ar kuriem:






  a) | deleģēto aktu izmantošanai vajadzētu būt izņēmuma gadījumam, nevis noteikumam; |
| --- | --- | --- |

5.4.

Turpretī EESK tikai daļēji piekrīt kazuistiskajai pieejai attiecībā uz to jomu noteikšanu, uz kurām jāattiecina deleģētie vai īstenošanas akti, jo izmantotie kritēriji joprojām ir neskaidri un pieļauj pārāk plašas interpretācijas iespējas. Komiteja vēlētos vairāk konceptualizācijas, kā arī to, lai Kopīgajā vienošanās būtu noteikti skaidri noteikumi, saskaņā ar kuriem:

a)

deleģēto aktu izmantošanai vajadzētu būt izņēmuma gadījumam, nevis noteikumam;

| b) | šaubu gadījumā par attiecīgo elementu būtisko raksturu vai “pelēkās” zonas gadījumā Komisijai vajadzētu atturēties no deleģēto aktu ierosināšanas un pieņemt tiesību pamata aktu; |
| --- | --- |

b)

šaubu gadījumā par attiecīgo elementu būtisko raksturu vai “pelēkās” zonas gadījumā Komisijai vajadzētu atturēties no deleģēto aktu ierosināšanas un pieņemt tiesību pamata aktu;

| c) | ja nav skaidrs, kāds pasākums būtu jāveic, Komisijai būtu jādod priekšroka īstenošanas aktiem, nevis deleģētajiem aktiem. |
| --- | --- |

c)

ja nav skaidrs, kāds pasākums būtu jāveic, Komisijai būtu jādod priekšroka īstenošanas aktiem, nevis deleģētajiem aktiem.

| 5.5. | EESK nepiekrīt šādiem Komisijas priekšlikuma aspektiem:






  a) | trūkst iepriekšējas informācijas par dalībvalstu pilnvarotajiem ekspertiem un viņu tehniskajām prasmēm; |
| --- | --- | --- |

5.5.

EESK nepiekrīt šādiem Komisijas priekšlikuma aspektiem:

a)

trūkst iepriekšējas informācijas par dalībvalstu pilnvarotajiem ekspertiem un viņu tehniskajām prasmēm;

| b) | nav norādīts minimālais termiņš, kad dokumenti jāiesniedz ekspertiem un ieinteresētajām personām, jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, izņemot steidzamības procedūras gadījumā; |
| --- | --- |

b)

nav norādīts minimālais termiņš, kad dokumenti jāiesniedz ekspertiem un ieinteresētajām personām, jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, izņemot steidzamības procedūras gadījumā;

| c) | fakultatīva Eiropas Parlamenta ekspertu uzaicināšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ekspertu sanāksmju grafika nosūtīšana Eiropas Parlamenta komitejām; |
| --- | --- |

c)

fakultatīva Eiropas Parlamenta ekspertu uzaicināšana, apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ekspertu sanāksmju grafika nosūtīšana Eiropas Parlamenta komitejām;

| d) | konsekvences un saskaņotības trūkums informācijā par paredzētajiem deleģētajiem aktiem: tai vajadzētu būt sistemātiskai, pastāvīgai un automātiskai (tīmekļa vietne, kas tiek automātiski atjaunināta un ikvienam sniedz tūlītēju piekļuvi deleģēto aktu izstrādes posmiem un to saturam); |
| --- | --- |

d)

konsekvences un saskaņotības trūkums informācijā par paredzētajiem deleģētajiem aktiem: tai vajadzētu būt sistemātiskai, pastāvīgai un automātiskai (tīmekļa vietne, kas tiek automātiski atjaunināta un ikvienam sniedz tūlītēju piekļuvi deleģēto aktu izstrādes posmiem un to saturam);

| e) | princips par deleģēšanu uz nenoteiktu termiņu: EESK uzskata, ka principā ir jānosaka precīzs termiņš, ko iespējams automātiski pagarināt uz tikpat ilgu laiku, izņemot īpašus, pienācīgi pamatotus gadījumus. |
| --- | --- |

e)

princips par deleģēšanu uz nenoteiktu termiņu: EESK uzskata, ka principā ir jānosaka precīzs termiņš, ko iespējams automātiski pagarināt uz tikpat ilgu laiku, izņemot īpašus, pienācīgi pamatotus gadījumus.

| 5.6. | Visbeidzot, EESK pauž bažas, ka, pārāk plaši izmantojot dažādas konsultācijas, ex ante un ex post novērtējumus un sanāksmes ar ekspertiem, tiks pārmērīgi un nevajadzīgi paildzināta aktu izstrāde. |
| --- | --- |

5.6.

Visbeidzot, EESK pauž bažas, ka, pārāk plaši izmantojot dažādas konsultācijas, ex ante un ex post novērtējumus un sanāksmes ar ekspertiem, tiks pārmērīgi un nevajadzīgi paildzināta aktu izstrāde.

| 5.7. | EESK piekrīt 2015. gada 26. maija publiskajā uzklausīšanas sanāksmē paustajam viedoklim, ka LESD 290. un 291. panta redakcija ir pilnveidojama un gadījumā, ja Līgumi tiktu pārskatīti, minētie panti būtu jāpārstrādā, lai tie būtu skaidrāki un nepārprotamāki. ES tiesību aktu sistēmā būtu jāprecizē to piemērošana, lai nepieļautu, ka lēmumi par instrumenta izvēli ir vairāk politiski nekā tehniski. |
| --- | --- |

5.7.

EESK piekrīt 2015. gada 26. maija publiskajā uzklausīšanas sanāksmē paustajam viedoklim, ka LESD 290. un 291. panta redakcija ir pilnveidojama un gadījumā, ja Līgumi tiktu pārskatīti, minētie panti būtu jāpārstrādā, lai tie būtu skaidrāki un nepārprotamāki. ES tiesību aktu sistēmā būtu jāprecizē to piemērošana, lai nepieļautu, ka lēmumi par instrumenta izvēli ir vairāk politiski nekā tehniski.

| 5.8. | Turklāt EESK vēlētos, lai vadlīnijās vismaz būtu skaidri norādīts, ka visiem leģislatīvajos aktos paredzētajiem deleģēšanas elementiem jābūt stingri noteiktiem, proti:






  a) | noteikti mērķi; |
| --- | --- | --- |

5.8.

Turklāt EESK vēlētos, lai vadlīnijās vismaz būtu skaidri norādīts, ka visiem leģislatīvajos aktos paredzētajiem deleģēšanas elementiem jābūt stingri noteiktiem, proti:

a)

noteikti mērķi;

| b) | precīzs saturs; |
| --- | --- |

b)

precīzs saturs;

| c) | skaidri noteikta darbības joma; |
| --- | --- |

c)

skaidri noteikta darbības joma;

| d) | precīzs un konkrēts termiņš. |
| --- | --- |

d)

precīzs un konkrēts termiņš.

| 5.9. | EESK arī uzskata, ka komiteja būtu jāaicina izteikt savu atzinumu deleģēšanas procedūrā, tāpat kā attiecībā uz leģislatīvajiem aktiem un ietekmes novērtējumiem un iespējamiem grozījumiem minētajos aktos, ņemot vērā to ietekmi ekonomikas un sociālajā jomā. |
| --- | --- |

5.9.

EESK arī uzskata, ka komiteja būtu jāaicina izteikt savu atzinumu deleģēšanas procedūrā, tāpat kā attiecībā uz leģislatīvajiem aktiem un ietekmes novērtējumiem un iespējamiem grozījumiem minētajos aktos, ņemot vērā to ietekmi ekonomikas un sociālajā jomā.

| 5.10. | Ņemot vērā publiskās uzklausīšanas sanāksmes secinājumus, EESK uzskata, ka iestādēm ir jānodrošina iedzīvotāju piekļuve visiem sagatavošanas darba posmiem un ka iestāžu rīcībā jābūt resursiem, kas nepieciešami visas procedūras gaitā. |
| --- | --- |

5.10.

Ņemot vērā publiskās uzklausīšanas sanāksmes secinājumus, EESK uzskata, ka iestādēm ir jānodrošina iedzīvotāju piekļuve visiem sagatavošanas darba posmiem un ka iestāžu rīcībā jābūt resursiem, kas nepieciešami visas procedūras gaitā.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  CES 248/2013.

1

(2)  COM(2013) 451 final, 452 final un 751 final.

2

(3)  OV C 67, 6.3.2014., 104. lpp., un OV C 177, 11.6.2014., 48. lpp.

3

(4)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-17336-2013-INIT/lv/pdf

4

(5)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15147-2014-INIT/lv/pdf

5

(6)  COM(2015) 216 final.

6

(7)  Lieta C-355/10, Eiropas Parlaments pret Eiropas Savienības Padomi, 2012. gada 5. septembra spriedums, 26.–28., 39., 65.–68. punkts.

7

(8)  Sprieduma 64. punkts.

8

(9)  Lieta C-427/12, Eiropas Komisija pret Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi, 2014. gada 18. marts, tā sauktā “biocīdu” lieta.

9

(10)  Sprieduma 40. punkts.

10

(11)  Secinājumu 75. un turpmākie punkti.

11

(12)  OV C 135, 5.5.2014., 24. lpp. Prasība iesniegta 2014. gada 21. februārī lietā C-88/14, Eiropas Komisija/Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome.

12

(13)  Secinājumu 38. punkts.

13

(14)  Secinājumu 45. punkts.

14

(15)  COM(2015) 215 final.

15

(16)  SWD(2015) 111 final.

16

(17)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf

17

(18)  SWD(2015) 110 final.

18

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/152 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/152

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Sociālajiem uzņēmumiem paredzētas finanšu ekosistēmas izveide”

(izpētes atzinums)

(2016/C 013/23)

| Ziņotājas: | Ariane RODERT un Marie ZVOLSKÁ |
| --- | --- |

Ziņotājas:

Ariane RODERT un Marie ZVOLSKÁ

Luksemburgas darba, nodarbinātības un sociālās un solidaritātes ekonomikas ministrs Nicolas Schmit nākamās prezidentvalsts Luksemburgas vārdā 2015. gada 28. aprīļa vēstulē saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu lūdza Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Sociālajiem uzņēmumiem paredzētas finanšu ekosistēmas izveide”

(izpētes atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 8. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 204 balsīm par, 2 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Luksemburga kā prioritāti izvirzījusi sociālo ekonomiku, un jo īpaši tās pievēršanos pielāgotas finanšu ekosistēmas izveidei. |
| --- | --- |

1.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka prezidentvalsts Luksemburga kā prioritāti izvirzījusi sociālo ekonomiku, un jo īpaši tās pievēršanos pielāgotas finanšu ekosistēmas izveidei.

| 1.2. | EESK rosina Eiropas Komisiju nemazināt pūliņus, kas vērsti uz sociālās ekonomikas programmas atbalstīšanu un pastāvīga un atbalstoša politikas satvara nodrošināšanu sociālās ekonomikas attīstībai. Tas būtu jāveic, atjaunojot Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas (Social Business Initiative – SBI) programmu, tostarp izveidojot nepieciešamo īpaši pielāgoto finanšu ekosistēmu. |
| --- | --- |

1.2.

EESK rosina Eiropas Komisiju nemazināt pūliņus, kas vērsti uz sociālās ekonomikas programmas atbalstīšanu un pastāvīga un atbalstoša politikas satvara nodrošināšanu sociālās ekonomikas attīstībai. Tas būtu jāveic, atjaunojot Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas (Social Business Initiative – SBI) programmu, tostarp izveidojot nepieciešamo īpaši pielāgoto finanšu ekosistēmu.

| 1.3. | EESK uzsver nepieciešamību skatīt finansējuma pieejamību kā vienu komponentu kopējā ekosistēmā, kas vajadzīga sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstībai un izaugsmei. |
| --- | --- |

1.3.

EESK uzsver nepieciešamību skatīt finansējuma pieejamību kā vienu komponentu kopējā ekosistēmā, kas vajadzīga sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstībai un izaugsmei.

| 1.4. | Ideāla sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēma ietver tādas iezīmes kā daudzu ieinteresēto personu iesaistīšana, hibrīdkapitāla un “mērķtiecīgā kapitāla” risinājumi ar garantiju shēmām, ko bieži nodrošina sociālo finanšu iestādes, kurām kopīgas ir sociālās ekonomikas vērtības. |
| --- | --- |

1.4.

Ideāla sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēma ietver tādas iezīmes kā daudzu ieinteresēto personu iesaistīšana, hibrīdkapitāla un “mērķtiecīgā kapitāla” risinājumi ar garantiju shēmām, ko bieži nodrošina sociālo finanšu iestādes, kurām kopīgas ir sociālās ekonomikas vērtības.

| 1.5. | Eiropas Komisijai vajadzētu atbalstīt jaunu instrumentu veidošanos, nodrošināt, ka finanšu regulējums sekmē attīstību, veicināt pētniecību par to, kādu pievienoto vērtību sabiedrībai rada investēšana sociālās ekonomikas uzņēmumos, un lūgt dalībvalstis veikt salīdzinošus vērtējumus par šo tematu. |
| --- | --- |

1.5.

Eiropas Komisijai vajadzētu atbalstīt jaunu instrumentu veidošanos, nodrošināt, ka finanšu regulējums sekmē attīstību, veicināt pētniecību par to, kādu pievienoto vērtību sabiedrībai rada investēšana sociālās ekonomikas uzņēmumos, un lūgt dalībvalstis veikt salīdzinošus vērtējumus par šo tematu.

| 1.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka sociālā ekonomika ir ieguldījumu prioritāte pašreizējā Investīciju plānā Eiropai (1), un rosina Eiropas Komisiju pilnībā izmantot šo noteikumu. |
| --- | --- |

1.6.

EESK atzinīgi vērtē to, ka sociālā ekonomika ir ieguldījumu prioritāte pašreizējā Investīciju plānā Eiropai (1), un rosina Eiropas Komisiju pilnībā izmantot šo noteikumu.

| 1.7. | Eiropas Komisijai būtu jāizvērtē, vai/kā ieguldījumi ar sociālu ietekmi var būt sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmas komponents un vai attiecīgās rīcībpolitikas patiešām atbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstību. |
| --- | --- |

1.7.

Eiropas Komisijai būtu jāizvērtē, vai/kā ieguldījumi ar sociālu ietekmi var būt sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmas komponents un vai attiecīgās rīcībpolitikas patiešām atbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstību.

| 1.8. | Eiropas Savienībai būtu arī jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumu nozīme, nodrošinot atbalstošu faktoru Kapitāla prasību regulā (2). Tas dotu ievērojamu labumu banku veiktajai sociālās ekonomikas kreditēšanai un nekādi neietekmētu publiskās finanses. |
| --- | --- |

1.8.

Eiropas Savienībai būtu arī jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumu nozīme, nodrošinot atbalstošu faktoru Kapitāla prasību regulā (2). Tas dotu ievērojamu labumu banku veiktajai sociālās ekonomikas kreditēšanai un nekādi neietekmētu publiskās finanses.

| 1.9. | Finansiālais atbalsts ES līmenī ir jāpapildina ar to, ka Eiropas Komisija nodrošina valdībām un svarīgākajām ieinteresētajām personām vadlīnijas, apmācību un to veiktspējas uzlabošanu. |
| --- | --- |

1.9.

Finansiālais atbalsts ES līmenī ir jāpapildina ar to, ka Eiropas Komisija nodrošina valdībām un svarīgākajām ieinteresētajām personām vadlīnijas, apmācību un to veiktspējas uzlabošanu.

| 1.10. | Dalībvalstīm vajadzētu darboties kā līdzieguldītājiem, lai atbalstītu ētisko fondu, sociālo inovāciju fondu un sociālā riska kapitāla fondu izveidi un veicinātu publisko garantiju shēmas. Turklāt dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju pārskatīt nodokļu atlaidi (privātpersonu un uzņēmumu) ienākumiem, kā arī citus nodokļu atvieglojumus gan noguldītājiem, gan investoriem, lai piesaistītu investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

1.10.

Dalībvalstīm vajadzētu darboties kā līdzieguldītājiem, lai atbalstītu ētisko fondu, sociālo inovāciju fondu un sociālā riska kapitāla fondu izveidi un veicinātu publisko garantiju shēmas. Turklāt dalībvalstīm vajadzētu apsvērt iespēju pārskatīt nodokļu atlaidi (privātpersonu un uzņēmumu) ienākumiem, kā arī citus nodokļu atvieglojumus gan noguldītājiem, gan investoriem, lai piesaistītu investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumiem.

| 1.11. | Pašiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir jāuzņemas iniciatīva un, apvienojot pašu resursus un uzsākot partnerību veidošanu, jāattīsta tādi instrumenti kā autokapitalizācija, kolektīvā finansēšana un iesaistīšanās sociālajās finanšu partnerībās. |
| --- | --- |

1.11.

Pašiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir jāuzņemas iniciatīva un, apvienojot pašu resursus un uzsākot partnerību veidošanu, jāattīsta tādi instrumenti kā autokapitalizācija, kolektīvā finansēšana un iesaistīšanās sociālajās finanšu partnerībās.

| 1.12. | Tomēr, lai pilnībā atraisītu sociālās ekonomikas uzņēmumu potenciālu, visām dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāīsteno valstu rīcības plāni sociālās ekonomikas jomā, un šo plānu pamatā ir jābūt pieejai, kas vērsta uz plaša ieinteresēto personu loka, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanu. |
| --- | --- |

1.12.

Tomēr, lai pilnībā atraisītu sociālās ekonomikas uzņēmumu potenciālu, visām dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāīsteno valstu rīcības plāni sociālās ekonomikas jomā, un šo plānu pamatā ir jābūt pieejai, kas vērsta uz plaša ieinteresēto personu loka, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanu.

2.   Ievads un konteksts

| 2.1. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Luksemburga ES prezidentūras laikā piešķir prioritāti sociālajai ekonomikai, atzīstot sociālās ekonomikas ieguldījumu nodarbinātības, sociālā taisnīguma un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā. |
| --- | --- |

2.1.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Luksemburga ES prezidentūras laikā piešķir prioritāti sociālajai ekonomikai, atzīstot sociālās ekonomikas ieguldījumu nodarbinātības, sociālā taisnīguma un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā.

| 2.2. | EESK pauž gandarījumu par to, ka ES prezidentvalsts Luksemburga ir pieprasījusi šo izpētes atzinumu, kura mērķis ir analizēt finanšu ekosistēmas konceptu no sociālo uzņēmumu perspektīvas un galvenās iezīmes un nosacījumus, kas nepieciešami, lai pilnībā izveidotu atbilstīgu un efektīvu Eiropas tiesisko regulējumu sociālās ekonomikas finansēšanai un ieguldījumiem tajā. |
| --- | --- |

2.2.

EESK pauž gandarījumu par to, ka ES prezidentvalsts Luksemburga ir pieprasījusi šo izpētes atzinumu, kura mērķis ir analizēt finanšu ekosistēmas konceptu no sociālo uzņēmumu perspektīvas un galvenās iezīmes un nosacījumus, kas nepieciešami, lai pilnībā izveidotu atbilstīgu un efektīvu Eiropas tiesisko regulējumu sociālās ekonomikas finansēšanai un ieguldījumiem tajā.

| 2.3. | EESK arī atzīmē: ES prezidentvalsts Luksemburga uzsver, ka ierobežotā piekļuve finansējumam (sevišķi piekļuve īpaši pielāgotam finansējumam) ir šķērslis sociālās ekonomikas izaugsmei un attīstībai; šis secinājums saskan ar iepriekšējiem EESK atzinumiem (3), Eiropas Komisijas viedokli, Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu (4) un ESAO darbu (5). |
| --- | --- |

2.3.

EESK arī atzīmē: ES prezidentvalsts Luksemburga uzsver, ka ierobežotā piekļuve finansējumam (sevišķi piekļuve īpaši pielāgotam finansējumam) ir šķērslis sociālās ekonomikas izaugsmei un attīstībai; šis secinājums saskan ar iepriekšējiem EESK atzinumiem (3), Eiropas Komisijas viedokli, Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu (4) un ESAO darbu (5).

| 2.4. | Krīzes dēļ un tā kā mūsu sabiedrība saskaras ar jaunām sarežģītām problēmām, Eiropā veidojas jauna sociālā aina. Steidzami vajadzīga sociālā inovācija, kas mobilizētu visus sabiedrības sektorus. Sociālā ekonomika ir īpaši svarīgs sektors, kurā tiek nodarbināti vairāk nekā 14 miljoni cilvēku (6), un tai ir būtiska loma, piedāvājot risinājumus, piemēram, darba vietu radīšanai un sociālajai iekļaušanai (7), un sociālā ekonomika veicina gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Taču daudzās dalībvalstīs šis sektors joprojām ir maz attīstīts. Lai pilnībā atraisītu tā potenciālu, ir jāattīsta iespējas nodrošinoša ekosistēma, kurā centrālā loma ir īpaši pielāgota finansējuma pieejamībai. |
| --- | --- |

2.4.

Krīzes dēļ un tā kā mūsu sabiedrība saskaras ar jaunām sarežģītām problēmām, Eiropā veidojas jauna sociālā aina. Steidzami vajadzīga sociālā inovācija, kas mobilizētu visus sabiedrības sektorus. Sociālā ekonomika ir īpaši svarīgs sektors, kurā tiek nodarbināti vairāk nekā 14 miljoni cilvēku (6), un tai ir būtiska loma, piedāvājot risinājumus, piemēram, darba vietu radīšanai un sociālajai iekļaušanai (7), un sociālā ekonomika veicina gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi. Taču daudzās dalībvalstīs šis sektors joprojām ir maz attīstīts. Lai pilnībā atraisītu tā potenciālu, ir jāattīsta iespējas nodrošinoša ekosistēma, kurā centrālā loma ir īpaši pielāgota finansējuma pieejamībai.

| 2.5. | Ņemot vērā EESK pastāvīgo atbalstu sociālās ekonomikas programmai, šā atzinuma mērķis ir pievērsties īpašajām perspektīvām, kas paveras sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuri pēc definīcijas izmanto peļņas gūšanu kā līdzekli savas primārās sociālās misijas pildīšanai. |
| --- | --- |

2.5.

Ņemot vērā EESK pastāvīgo atbalstu sociālās ekonomikas programmai, šā atzinuma mērķis ir pievērsties īpašajām perspektīvām, kas paveras sociālās ekonomikas uzņēmumiem, kuri pēc definīcijas izmanto peļņas gūšanu kā līdzekli savas primārās sociālās misijas pildīšanai.

| 2.6. | Tāpēc, izstrādājot šo atzinumu, EESK atkārtoti norāda uz Romas stratēģijā sniegto definīciju
   (8), kurā norādīts, ka sociālajai ekonomikai ir raksturīga organizatorisko formu daudzējādība, kas veidojusies dažādos nacionālos un labklājības kontekstos, taču tai ir kopīgas vērtības, īpašības un mērķi. Sociālās ekonomikas uzņēmuma jēdziens attiecas uz ļoti daudzām organizācijām, kas balstītas uz atziņu, ka cilvēka intereses ir svarīgākas nekā kapitāls, un ietver tādas organizatoriskās formas kā kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības, fondi un apvienības, kā arī jaunākus sociālo uzņēmumu veidus. Jāuzsver, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi ir uzņēmumi, kas pieder cilvēkiem un/vai ko radījuši cilvēki, nevis finanšu sistēma. |
| --- | --- |

2.6.

Tāpēc, izstrādājot šo atzinumu, EESK atkārtoti norāda uz Romas stratēģijā sniegto definīciju
   (8), kurā norādīts, ka sociālajai ekonomikai ir raksturīga organizatorisko formu daudzējādība, kas veidojusies dažādos nacionālos un labklājības kontekstos, taču tai ir kopīgas vērtības, īpašības un mērķi. Sociālās ekonomikas uzņēmuma jēdziens attiecas uz ļoti daudzām organizācijām, kas balstītas uz atziņu, ka cilvēka intereses ir svarīgākas nekā kapitāls, un ietver tādas organizatoriskās formas kā kooperatīvi, savstarpējās sabiedrības, fondi un apvienības, kā arī jaunākus sociālo uzņēmumu veidus. Jāuzsver, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi ir uzņēmumi, kas pieder cilvēkiem un/vai ko radījuši cilvēki, nevis finanšu sistēma.

| 2.7. | Jāatzīmē arī, ka šajā atzinumā nav minēti daži aspekti, kas gan ir saistīti ar atzinuma tematu, taču jau ir aplūkoti iepriekšējos EESK atzinumos (9), proti, “ieguldījumi ar ietekmi sociālajā jomā”, kā arī Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda (EuSEF) regula. |
| --- | --- |

2.7.

Jāatzīmē arī, ka šajā atzinumā nav minēti daži aspekti, kas gan ir saistīti ar atzinuma tematu, taču jau ir aplūkoti iepriekšējos EESK atzinumos (9), proti, “ieguldījumi ar ietekmi sociālajā jomā”, kā arī Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda (EuSEF) regula.

3.   Finansējuma pieejamība – sociālās ekonomikas problēma

| 3.1. | Kā ir norādījusi ESAO (10), patlaban pastāv nesaderība esošajā finansēšanas sistēmā, kura neatbilst sociālās ekonomikas uzņēmumu faktiskajam stāvoklim un vajadzībām, un finanšu, tiesību un politikas sistēmā ir vajadzīgi ar kultūru saistīti pielāgojumi, lai varētu izstrādāt piemērotus instrumentus. Lai sociālā finansēšana kļūtu ilgtspējīga, īpaši svarīgi ir izvēlēties integrētu pieeju, kas atšķiras no tradicionālās finansēšanas. |
| --- | --- |

3.1.

Kā ir norādījusi ESAO (10), patlaban pastāv nesaderība esošajā finansēšanas sistēmā, kura neatbilst sociālās ekonomikas uzņēmumu faktiskajam stāvoklim un vajadzībām, un finanšu, tiesību un politikas sistēmā ir vajadzīgi ar kultūru saistīti pielāgojumi, lai varētu izstrādāt piemērotus instrumentus. Lai sociālā finansēšana kļūtu ilgtspējīga, īpaši svarīgi ir izvēlēties integrētu pieeju, kas atšķiras no tradicionālās finansēšanas.

| 3.2. | Viena no galvenajām problēmām ir tā, ka sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļi nav pietiekami zināmi un saprotami. Nespēja pilnībā atzīt šo modeļu īpatnības (tādas kā ierobežota vai neesoša peļņas sadale, uz lietotājiem vai vajadzībām vērsta pieeja, kopīga lēmumu pieņemšana, demokrātiska pārvaldība vai kopīpašums) apgrūtina sociālās ekonomikas uzņēmumu iespējas piekļūt tradicionālajam finansējumam un MVU atbalsta instrumentiem kopumā. |
| --- | --- |

3.2.

Viena no galvenajām problēmām ir tā, ka sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļi nav pietiekami zināmi un saprotami. Nespēja pilnībā atzīt šo modeļu īpatnības (tādas kā ierobežota vai neesoša peļņas sadale, uz lietotājiem vai vajadzībām vērsta pieeja, kopīga lēmumu pieņemšana, demokrātiska pārvaldība vai kopīpašums) apgrūtina sociālās ekonomikas uzņēmumu iespējas piekļūt tradicionālajam finansējumam un MVU atbalsta instrumentiem kopumā.

| 3.3. | Sociālās ekonomikas uzņēmumi vairāk nekā citi uzņēmējdarbības modeļi saskaras ar problēmu, ka finanšu tirgus loģika nav paredzēta šādu uzņēmumu attīstības atbalstīšanai. Finanšu tirgi neuztver un neatalgo nedz sociālās ekonomikas uzņēmumu pievienoto sociālo vērtību, nedz to vispārējās nozīmes misiju. Patlaban sociālās ekonomikas uzņēmumiem tiek atlīdzinātas tikai sniegto pakalpojumu izmaksas, bet ne sociālā vērtība, ko tie rada. Sociālās ekonomikas uzņēmumos veiktie ieguldījumi pirmām kārtām nodrošina sociālu atdevi, proti, sociālu ietekmi, bet tiem ir ierobežota finansiālā atdeve. Fakts, ka sociālā misija ir nozīmīgāka nekā maksimālas peļņas gūšana, var radīt nepareizu priekšstatu, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi ir riskantāki un mazāk uzticami nekā citi uzņēmumu veidi. Pētījumi, fakti un dati liecina par pretējo (11). Investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumos patiesībā ir nevis izmaksas, bet gan ieguldījumi nākotnē, kas palīdz palielināt nodarbinātību un ilgtermiņā stiprina dalībvalstu konkurētspēju un vispārējo ekonomisko sniegumu. |
| --- | --- |

3.3.

Sociālās ekonomikas uzņēmumi vairāk nekā citi uzņēmējdarbības modeļi saskaras ar problēmu, ka finanšu tirgus loģika nav paredzēta šādu uzņēmumu attīstības atbalstīšanai. Finanšu tirgi neuztver un neatalgo nedz sociālās ekonomikas uzņēmumu pievienoto sociālo vērtību, nedz to vispārējās nozīmes misiju. Patlaban sociālās ekonomikas uzņēmumiem tiek atlīdzinātas tikai sniegto pakalpojumu izmaksas, bet ne sociālā vērtība, ko tie rada. Sociālās ekonomikas uzņēmumos veiktie ieguldījumi pirmām kārtām nodrošina sociālu atdevi, proti, sociālu ietekmi, bet tiem ir ierobežota finansiālā atdeve. Fakts, ka sociālā misija ir nozīmīgāka nekā maksimālas peļņas gūšana, var radīt nepareizu priekšstatu, ka sociālās ekonomikas uzņēmumi ir riskantāki un mazāk uzticami nekā citi uzņēmumu veidi. Pētījumi, fakti un dati liecina par pretējo (11). Investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumos patiesībā ir nevis izmaksas, bet gan ieguldījumi nākotnē, kas palīdz palielināt nodarbinātību un ilgtermiņā stiprina dalībvalstu konkurētspēju un vispārējo ekonomisko sniegumu.

| 3.4. | Ir bijuši vairāki mēģinājumi, balstoties uz tradicionālo finanšu instrumentu arhitektūru, veicināt sociālo ieguldījumu instrumentus. Tomēr, tā kā privātā kapitāla loģika bieži vien iet rokrokā ar tādiem elementiem kā īstermiņa izejas stratēģijas un īpašnieku intereses un augsta ieguldījumu atdeve tam ir vissvarīgākā, šie instrumenti nav piemēroti sociālās ekonomikas uzņēmumiem, jo šādas īpašības bieži vien ir tiešā pretrunā sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļiem un darbībām. |
| --- | --- |

3.4.

Ir bijuši vairāki mēģinājumi, balstoties uz tradicionālo finanšu instrumentu arhitektūru, veicināt sociālo ieguldījumu instrumentus. Tomēr, tā kā privātā kapitāla loģika bieži vien iet rokrokā ar tādiem elementiem kā īstermiņa izejas stratēģijas un īpašnieku intereses un augsta ieguldījumu atdeve tam ir vissvarīgākā, šie instrumenti nav piemēroti sociālās ekonomikas uzņēmumiem, jo šādas īpašības bieži vien ir tiešā pretrunā sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļiem un darbībām.

| 3.5. | Tādas problēmas kā grūtības veikt atsavināšanu (strādājot ar cilvēkiem, kam vajadzīga palīdzība) un neesošas vai ierobežotas sekundārā tirgus iespējas rada papildu sarežģījumus tradicionālajiem ieguldītājiem. Lai gan šie instrumenti var veiksmīgi sasniegt dažus uzņēmumus (piemēram, uz maksimālu peļņu orientētus uzņēmumus ar sociālo misiju), sociālās ekonomikas uzņēmumiem joprojām ir vajadzīgi īpaši pielāgoti finanšu instrumenti. |
| --- | --- |

3.5.

Tādas problēmas kā grūtības veikt atsavināšanu (strādājot ar cilvēkiem, kam vajadzīga palīdzība) un neesošas vai ierobežotas sekundārā tirgus iespējas rada papildu sarežģījumus tradicionālajiem ieguldītājiem. Lai gan šie instrumenti var veiksmīgi sasniegt dažus uzņēmumus (piemēram, uz maksimālu peļņu orientētus uzņēmumus ar sociālo misiju), sociālās ekonomikas uzņēmumiem joprojām ir vajadzīgi īpaši pielāgoti finanšu instrumenti.

4.   Atbalstoša un ilgtspējīga finanšu ekosistēma

| 4.1. | Šajā atzinumā nav mēģināts sniegt visaptverošu pārskatu par pieejamo finanšu instrumentu klāstu, bet galvenā uzmanība ir pievērsta īpašībām un nosacījumiem, kas nepieciešami, lai uzlabotu sociālās ekonomikas uzņēmumu iespējas piekļūt finansējumam. Sociālās ekonomikas uzņēmumu reālo potenciālu ir iespējams atraisīt vienīgi tad, ja piekļuve finansējumam tiek iekļauta īpaši pielāgotā un pilnībā integrētā ekosistēmā kopā ar tādiem komponentiem kā tiesiskais regulējums, uzņēmējdarbības attīstība un dažādi atbalsta veidi, parādot, ka sociālie ieguldījumi ir gan finansiālas, gan nefinansiālas investīcijas. |
| --- | --- |

4.1.

Šajā atzinumā nav mēģināts sniegt visaptverošu pārskatu par pieejamo finanšu instrumentu klāstu, bet galvenā uzmanība ir pievērsta īpašībām un nosacījumiem, kas nepieciešami, lai uzlabotu sociālās ekonomikas uzņēmumu iespējas piekļūt finansējumam. Sociālās ekonomikas uzņēmumu reālo potenciālu ir iespējams atraisīt vienīgi tad, ja piekļuve finansējumam tiek iekļauta īpaši pielāgotā un pilnībā integrētā ekosistēmā kopā ar tādiem komponentiem kā tiesiskais regulējums, uzņēmējdarbības attīstība un dažādi atbalsta veidi, parādot, ka sociālie ieguldījumi ir gan finansiālas, gan nefinansiālas investīcijas.

| 4.2. | Atzīstot, ka sociālās ekonomikas uzņēmumu finansēšanas uzlabošanai ir izšķirīga nozīme attīstības un ilgtspējas nodrošināšanā, ir svarīgi ievērot atšķirību starp šo uzņēmumu struktūru un šo uzņēmumu darbību finansēšanu. Ir svarīgi finansēt abus minētos aspektus, taču pieejas un instrumenti var atšķirties. Neapšaubāmi, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem īpaši pielāgota sociālā finansējuma izstrādāšanai jānotiek saistībā ar sociālo iniciatīvu un darbību veicināšanu, un šie centieni ir jāuzskata par līdzekli nozares potenciāla atraisīšanai, nevis par pašmērķi. |
| --- | --- |

4.2.

Atzīstot, ka sociālās ekonomikas uzņēmumu finansēšanas uzlabošanai ir izšķirīga nozīme attīstības un ilgtspējas nodrošināšanā, ir svarīgi ievērot atšķirību starp šo uzņēmumu struktūru un šo uzņēmumu darbību finansēšanu. Ir svarīgi finansēt abus minētos aspektus, taču pieejas un instrumenti var atšķirties. Neapšaubāmi, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem īpaši pielāgota sociālā finansējuma izstrādāšanai jānotiek saistībā ar sociālo iniciatīvu un darbību veicināšanu, un šie centieni ir jāuzskata par līdzekli nozares potenciāla atraisīšanai, nevis par pašmērķi.

| 4.3. | Jāatzīst, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem parasti ir jaukta ieņēmumu plūsma
   (12), kurā preču un pakalpojumu pārdošana bieži ir vien ir saistīta ar valdības finansējumu. Sociālās ekonomikas uzņēmumi bieži ir balstīti uz dažādu finansēšanas plūsmu apvienojumu, sākot ar konkrētam projektam vai programmai, kam ir politisks mērķis, paredzētiem līdzekļiem un beidzot ar publiskajiem līgumiem vai līdzekļu piesaisti paplašināšanai vai jauniem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

4.3.

Jāatzīst, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem parasti ir jaukta ieņēmumu plūsma
   (12), kurā preču un pakalpojumu pārdošana bieži ir vien ir saistīta ar valdības finansējumu. Sociālās ekonomikas uzņēmumi bieži ir balstīti uz dažādu finansēšanas plūsmu apvienojumu, sākot ar konkrētam projektam vai programmai, kam ir politisks mērķis, paredzētiem līdzekļiem un beidzot ar publiskajiem līgumiem vai līdzekļu piesaisti paplašināšanai vai jauniem ieguldījumiem.

| 4.4. | Dažās dalībvalstīs sociālās ekonomikas uzņēmumi saņem pastāvīgu publisko finansējumu un cieši sadarbojas ar publiskajām iestādēm centienos īstenot kopīgu politiku vai sasniegt vispārējas nozīmes mērķi. Turklāt publiskais finansējums ir īpaši svarīgs inovācijas procesā (bieži vien saistībā ar preventīvu darbību) un sociālās ekonomikas uzņēmumu agrīnās attīstības posmos. Tāpēc EESK uzsver, ka šo publiskās sadarbības un atbalsta finansējuma veidu nedrīkst apdraudēt, apsverot ārējā finansējuma avotus, un ka tam ir īpaši svarīga nozīme sociālās ekonomikas sektora radīšanā un veidošanā noteiktās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

4.4.

Dažās dalībvalstīs sociālās ekonomikas uzņēmumi saņem pastāvīgu publisko finansējumu un cieši sadarbojas ar publiskajām iestādēm centienos īstenot kopīgu politiku vai sasniegt vispārējas nozīmes mērķi. Turklāt publiskais finansējums ir īpaši svarīgs inovācijas procesā (bieži vien saistībā ar preventīvu darbību) un sociālās ekonomikas uzņēmumu agrīnās attīstības posmos. Tāpēc EESK uzsver, ka šo publiskās sadarbības un atbalsta finansējuma veidu nedrīkst apdraudēt, apsverot ārējā finansējuma avotus, un ka tam ir īpaši svarīga nozīme sociālās ekonomikas sektora radīšanā un veidošanā noteiktās dalībvalstīs.

4.5.   
  Dažādu finansējuma avotu izmantošana

| 4.5.1. | Publiskais finansējums joprojām ir viens no galvenajiem finansējuma avotiem daudzās dalībvalstīs un daudziem sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Saikne starp sociālās ekonomikas uzņēmumu sociālo misiju un publiskās politikas mērķiem, kas balstīti uz kopīgu mērķu sistēmu un uzticēšanos, ir publiski finansētu iniciatīvu pamatelements. Šajā sakarā EESK vēlas uzsvērt saikni ar Eiropas Komisijas sociālo ieguldījumu tiesību aktu kopumu (13), kura mērķis ir veicināt sociālās politikas inovāciju, kurā svarīga loma ir sociālās ekonomikas uzņēmumiem, un norāda, ka minēto aktu īstenošana ir jāturpina. Daudzās dalībvalstīs primārais ienākumu avots sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir publiskie līgumi. Vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšana bieži vien ir sociālās ekonomikas uzņēmumu pamatdarbība, lai pildītu savu sociālo misiju. Šie ienākumi būtiski uzlabo finanšu ilgtspēju. Publisko līgumu slēgšanā vienam no kritērijiem vajadzētu būt sociālo standartu ievērošanai un jo īpaši koplīgumu piemērošanai. |
| --- | --- |

4.5.1.

Publiskais finansējums joprojām ir viens no galvenajiem finansējuma avotiem daudzās dalībvalstīs un daudziem sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Saikne starp sociālās ekonomikas uzņēmumu sociālo misiju un publiskās politikas mērķiem, kas balstīti uz kopīgu mērķu sistēmu un uzticēšanos, ir publiski finansētu iniciatīvu pamatelements. Šajā sakarā EESK vēlas uzsvērt saikni ar Eiropas Komisijas sociālo ieguldījumu tiesību aktu kopumu (13), kura mērķis ir veicināt sociālās politikas inovāciju, kurā svarīga loma ir sociālās ekonomikas uzņēmumiem, un norāda, ka minēto aktu īstenošana ir jāturpina. Daudzās dalībvalstīs primārais ienākumu avots sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir publiskie līgumi. Vispārējas nozīmes pakalpojumu nodrošināšana bieži vien ir sociālās ekonomikas uzņēmumu pamatdarbība, lai pildītu savu sociālo misiju. Šie ienākumi būtiski uzlabo finanšu ilgtspēju. Publisko līgumu slēgšanā vienam no kritērijiem vajadzētu būt sociālo standartu ievērošanai un jo īpaši koplīgumu piemērošanai.

| 4.5.2. | Privātā finansējuma instrumentu klāsts ir dažāds – sākot no tradicionālajiem instrumentiem, piemēram, komercbankām, “biznesa eņģeļiem” un riska kapitāla, līdz tādiem veidiem kā ziedojumi, riska kapitāls filantropijai un ieguldītāji, kas nodrošina sociālu ietekmi. Lai arī daži no šiem instrumentiem var būt piemēroti sociālās ekonomikas uzņēmumiem, šķiet, ka piemērotāks ir sociālais finansējums, ko piedāvā specializēti sociālā finansējuma sniedzēji. |
| --- | --- |

4.5.2.

Privātā finansējuma instrumentu klāsts ir dažāds – sākot no tradicionālajiem instrumentiem, piemēram, komercbankām, “biznesa eņģeļiem” un riska kapitāla, līdz tādiem veidiem kā ziedojumi, riska kapitāls filantropijai un ieguldītāji, kas nodrošina sociālu ietekmi. Lai arī daži no šiem instrumentiem var būt piemēroti sociālās ekonomikas uzņēmumiem, šķiet, ka piemērotāks ir sociālais finansējums, ko piedāvā specializēti sociālā finansējuma sniedzēji.

| 4.5.3. | Būtu jāpievērš uzmanība arī privātpersonu ieinteresētībai investēt sociālās ekonomikas uzņēmumu iniciatīvās, jo īpaši kopienas līmenī. Kolektīvās finansēšanas platformas, ziedojumi un filantropija ir viens no galvenajiem finanšu avotiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

4.5.3.

Būtu jāpievērš uzmanība arī privātpersonu ieinteresētībai investēt sociālās ekonomikas uzņēmumu iniciatīvās, jo īpaši kopienas līmenī. Kolektīvās finansēšanas platformas, ziedojumi un filantropija ir viens no galvenajiem finanšu avotiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem.

| 4.5.4. | Sociālās ekonomikas sektors pats gūst līdzekļus, jo peļņa netiek sadalīta, un šo procesu bieži veicina nodokļu atvieglojumu sistēma. Iespēju uzkrāt peļņu, kas netiek sadalīta starp dalībniekiem, (nedalāmās rezerves) kooperatīvi izmanto kā galveno instrumentu pašu izaugsmes finansēšanai. Vēl viens instruments ir kooperatīvu biedru iespēja piedalīties pašu kooperatīva finansēšanā, izmantojot brīvprātīgus aizdevumus (sociālie aizdevumi), ko dažās dalībvalstīs reglamentē īpaši tiesību akti (14). |
| --- | --- |

4.5.4.

Sociālās ekonomikas sektors pats gūst līdzekļus, jo peļņa netiek sadalīta, un šo procesu bieži veicina nodokļu atvieglojumu sistēma. Iespēju uzkrāt peļņu, kas netiek sadalīta starp dalībniekiem, (nedalāmās rezerves) kooperatīvi izmanto kā galveno instrumentu pašu izaugsmes finansēšanai. Vēl viens instruments ir kooperatīvu biedru iespēja piedalīties pašu kooperatīva finansēšanā, izmantojot brīvprātīgus aizdevumus (sociālie aizdevumi), ko dažās dalībvalstīs reglamentē īpaši tiesību akti (14).

| 4.5.5. | Specializētās finanšu iestādes, sociālās, ētiskās un kooperatīvās bankas, kā arī sociālais riska kapitāls filantropijai ir īpaši sociālās ekonomikas uzņēmumiem izstrādāti instrumenti. Piemēram, Itālijas kooperatīvu attīstības fondi (15) ir izveidoti tieši kooperatīvu veicināšanai un attīstīšanai. Šos fondus veido, izmantojot iemaksu 3 % apmērā no kooperatīvu gada peļņas pirms nodokļiem. Citi piemēri ir attīstības fonds CoopEst un finanšu konsorcijs CGM, kas ir iekšējas finanšu sistēmas, kuras ir atvērtas tikai saviem dalībniekiem, izsniedz pārejas aizdevumus un, izmantojot grupas līgumisko kapacitāti, pārvar problēmas piekļūt parastajai banku sistēmai. |
| --- | --- |

4.5.5.

Specializētās finanšu iestādes, sociālās, ētiskās un kooperatīvās bankas, kā arī sociālais riska kapitāls filantropijai ir īpaši sociālās ekonomikas uzņēmumiem izstrādāti instrumenti. Piemēram, Itālijas kooperatīvu attīstības fondi (15) ir izveidoti tieši kooperatīvu veicināšanai un attīstīšanai. Šos fondus veido, izmantojot iemaksu 3 % apmērā no kooperatīvu gada peļņas pirms nodokļiem. Citi piemēri ir attīstības fonds CoopEst un finanšu konsorcijs CGM, kas ir iekšējas finanšu sistēmas, kuras ir atvērtas tikai saviem dalībniekiem, izsniedz pārejas aizdevumus un, izmantojot grupas līgumisko kapacitāti, pārvar problēmas piekļūt parastajai banku sistēmai.

| 4.5.6. | Veidojot tirgu vai platformu šiem instrumentiem, šis process ir jāapsver un jāizvērtē kapitāla piesaistes stimuli. Publisko kapitālu var motivēt politiski, savukārt privāto kapitālu var piesaistīt, izmantojot nodokļu atvieglojumu shēmas, riska dalīšanas elementu un sociālās ekonomikas sektora iesaistīšanu. Neatkarīgi no tā, jebkuri stimuli, ko piešķir privātajiem finansējuma sniedzējiem, būtu jālīdzsvaro ar paredzamo finansiālo un sociālo atdevi, kā arī to, kā tiek izmantota finansiālā peļņa. Tam būtu jānodrošina, ka publiskās intereses, vispārējās intereses un efektīvs līdzekļu izlietojums (ja tie ir publiskie līdzekļi) arī turpmāk paliek iniciatīvas pamatā. |
| --- | --- |

4.5.6.

Veidojot tirgu vai platformu šiem instrumentiem, šis process ir jāapsver un jāizvērtē kapitāla piesaistes stimuli. Publisko kapitālu var motivēt politiski, savukārt privāto kapitālu var piesaistīt, izmantojot nodokļu atvieglojumu shēmas, riska dalīšanas elementu un sociālās ekonomikas sektora iesaistīšanu. Neatkarīgi no tā, jebkuri stimuli, ko piešķir privātajiem finansējuma sniedzējiem, būtu jālīdzsvaro ar paredzamo finansiālo un sociālo atdevi, kā arī to, kā tiek izmantota finansiālā peļņa. Tam būtu jānodrošina, ka publiskās intereses, vispārējās intereses un efektīvs līdzekļu izlietojums (ja tie ir publiskie līdzekļi) arī turpmāk paliek iniciatīvas pamatā.

4.6.   
  Pamatnosacījumi, kas jāapsver labvēlīgas finanšu ekosistēmas radīšanā

| 4.6.1. | Sociālās ekonomikas uzņēmumiem nepieciešamo finanšu ekosistēmas radīšana ir balstīta uz tādu pieeju kā dažādu ieinteresēto personu iesaistīšana, apvienojot resursus un instrumentus. Šāda sistēma, proti daudzu ieinteresēto personu iesaistīšana vai sociālā un solidārā finansēšana ļauj apvienot gan monetāros, gan nemonetāros resursus. Šās sistēmas pamatā ir uzticēšanās un finanšu atbalsts, iesaistot vairākus dalībniekus (sociālās ekonomikas uzņēmumus, noguldītājus, publiskos avotus, pensiju fondus, finanšu iestādes u. c.), kas veido attiecības (finanšu starpniecība, socializācija un atbalsta attiecības), kurām ir kopīgi mērķi un noteikumi. Šīs pieejas panākumi ir skaidri redzami, piemēram, Kvebekā, un tie būtu sīkāk jāpēta Eiropas kontekstā (16). |
| --- | --- |

4.6.1.

Sociālās ekonomikas uzņēmumiem nepieciešamo finanšu ekosistēmas radīšana ir balstīta uz tādu pieeju kā dažādu ieinteresēto personu iesaistīšana, apvienojot resursus un instrumentus. Šāda sistēma, proti daudzu ieinteresēto personu iesaistīšana vai sociālā un solidārā finansēšana ļauj apvienot gan monetāros, gan nemonetāros resursus. Šās sistēmas pamatā ir uzticēšanās un finanšu atbalsts, iesaistot vairākus dalībniekus (sociālās ekonomikas uzņēmumus, noguldītājus, publiskos avotus, pensiju fondus, finanšu iestādes u. c.), kas veido attiecības (finanšu starpniecība, socializācija un atbalsta attiecības), kurām ir kopīgi mērķi un noteikumi. Šīs pieejas panākumi ir skaidri redzami, piemēram, Kvebekā, un tie būtu sīkāk jāpēta Eiropas kontekstā (16).

| 4.6.2. | Ir svarīgi, lai finansiālā atbalsta pamatā būtu aprites cikla pieeja. Dotācijas vai finansētas izmēģinājuma shēmas bieži vien cieš neveiksmi otrajā posmā, jo nav atbilstošu instrumentu, kas ļautu sociālās ekonomikas uzņēmumiem izvērst darbību un būt ilgtspējīgiem. Jāizstrādā īpaši instrumenti un atbalstoši politikas satvari katram attīstības posmam – pirmsizveides posmam, izveides/izmēģinājuma posmam, konsolidācijas un izaugsmes posmam, un tiem jāatbilst konkrētajām vajadzībām katrā posmā. |
| --- | --- |

4.6.2.

Ir svarīgi, lai finansiālā atbalsta pamatā būtu aprites cikla pieeja. Dotācijas vai finansētas izmēģinājuma shēmas bieži vien cieš neveiksmi otrajā posmā, jo nav atbilstošu instrumentu, kas ļautu sociālās ekonomikas uzņēmumiem izvērst darbību un būt ilgtspējīgiem. Jāizstrādā īpaši instrumenti un atbalstoši politikas satvari katram attīstības posmam – pirmsizveides posmam, izveides/izmēģinājuma posmam, konsolidācijas un izaugsmes posmam, un tiem jāatbilst konkrētajām vajadzībām katrā posmā.

| 4.6.3. | Tradicionālais riska kapitāls ir balstīts uz ātru peļņu no ieguldījumiem, un to parasti nodrošina ar ietekmi, kuru panāk, izmantojot īpašumtiesības. Sociālajā ekonomikā to panākt ir īpaši grūti, un tas ir pretrunā sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļiem un darbībām. Tāpēc šajā kontekstā būtiski ir nodrošināt garantiju shēmas un līdzieguldījuma mehānismus, lai sadalītu atbildību un risku. Izstrādājot shēmas sākotnējā finansēšanas “riska” mazināšanai, būtu jāpārskata balstīšanās uz jau esošajiem labas prakses piemēriem tādā jomā kā garantiju shēmas (tās bieži vien tiek finansētas no publiskajiem līdzekļiem). |
| --- | --- |

4.6.3.

Tradicionālais riska kapitāls ir balstīts uz ātru peļņu no ieguldījumiem, un to parasti nodrošina ar ietekmi, kuru panāk, izmantojot īpašumtiesības. Sociālajā ekonomikā to panākt ir īpaši grūti, un tas ir pretrunā sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības modeļiem un darbībām. Tāpēc šajā kontekstā būtiski ir nodrošināt garantiju shēmas un līdzieguldījuma mehānismus, lai sadalītu atbildību un risku. Izstrādājot shēmas sākotnējā finansēšanas “riska” mazināšanai, būtu jāpārskata balstīšanās uz jau esošajiem labas prakses piemēriem tādā jomā kā garantiju shēmas (tās bieži vien tiek finansētas no publiskajiem līdzekļiem).

| 4.6.4. | Sociālās ekonomikas finansējuma sniedzējiem bieži vien ir ideāli nosacījumi, lai sniegtu finansiālu un nefinansiālu atbalstu, piemēram, programmas ar mērķi uzlabot gatavību ieguldījumiem un vispārīgas norādes un uzņēmējdarbības attīstības atbalsts. Šāds atbalsts ir būtisks, lai mazinātu neveiksmes risku. Šajā sakarā ir jāapsver tādi risinājumi kā vispārēja “finanšu apmācība” un “finanšu izglītība”. |
| --- | --- |

4.6.4.

Sociālās ekonomikas finansējuma sniedzējiem bieži vien ir ideāli nosacījumi, lai sniegtu finansiālu un nefinansiālu atbalstu, piemēram, programmas ar mērķi uzlabot gatavību ieguldījumiem un vispārīgas norādes un uzņēmējdarbības attīstības atbalsts. Šāds atbalsts ir būtisks, lai mazinātu neveiksmes risku. Šajā sakarā ir jāapsver tādi risinājumi kā vispārēja “finanšu apmācība” un “finanšu izglītība”.

| 4.6.5. | Sociālajā finansēšanā īpaši svarīga nozīme ir sociālās ietekmes novērtēšanai
   (17), kas ir vajadzīga, lai līdztekus finansiālajai atdevei atspoguļotu radīto sociālo ietekmi. Tas ir vienīgais veids, kā aptvert visu vērtību, ko rada sociālās ekonomikas uzņēmumu darbība, un visu atdevi no ieguldījumiem – gan sociālo, gan finansiālo. |
| --- | --- |

4.6.5.

Sociālajā finansēšanā īpaši svarīga nozīme ir sociālās ietekmes novērtēšanai
   (17), kas ir vajadzīga, lai līdztekus finansiālajai atdevei atspoguļotu radīto sociālo ietekmi. Tas ir vienīgais veids, kā aptvert visu vērtību, ko rada sociālās ekonomikas uzņēmumu darbība, un visu atdevi no ieguldījumiem – gan sociālo, gan finansiālo.

4.7.   
  Uz jauktu kapitālu balstīta ekosistēma

| 4.7.1. | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš hibrīdiem finansēšanas veidiem, kas ir piemērotāki sociālajiem uzņēmumiem, jo šādos finansēšanas veidos apvienoti kopējā labuma vērtējuma elementi un finansiāli stimuli. Hibrīdkapitālā ir apvienotas dotācijas (publiskā sektora dotācijas, filantropiski līdzekļi, ziedojumi), pašu kapitāls un parāda/riska dalīšanas instrumenti. Hibrīdkapitāla finanšu instrumenti ir arī atgūstamas dotācijas, neatprasāmi aizdevumi, akcijās pārvēršamas dotācijas un ieņēmumu sadales līgumi. Hibrīdkapitāls bieži ir saistīts ar publiskā un privātā kapitāla ciešu mijiedarbību un kopēju politikas mērķi, kā arī savstarpēju atkarību, kurā tiek līdzsvarotas ieinteresēto personu intereses. |
| --- | --- |

4.7.1.

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš hibrīdiem finansēšanas veidiem, kas ir piemērotāki sociālajiem uzņēmumiem, jo šādos finansēšanas veidos apvienoti kopējā labuma vērtējuma elementi un finansiāli stimuli. Hibrīdkapitālā ir apvienotas dotācijas (publiskā sektora dotācijas, filantropiski līdzekļi, ziedojumi), pašu kapitāls un parāda/riska dalīšanas instrumenti. Hibrīdkapitāla finanšu instrumenti ir arī atgūstamas dotācijas, neatprasāmi aizdevumi, akcijās pārvēršamas dotācijas un ieņēmumu sadales līgumi. Hibrīdkapitāls bieži ir saistīts ar publiskā un privātā kapitāla ciešu mijiedarbību un kopēju politikas mērķi, kā arī savstarpēju atkarību, kurā tiek līdzsvarotas ieinteresēto personu intereses.

| 4.7.2. | Citi sociālās ekonomikas uzņēmumiem piemēroti finanšu risinājumi ir “mērķtiecīgie” kapitāla veidi. Piemēram, Francijā un Kvebekas provincē Kanādā (18) sociālo/solidaritātes garantiju un investīciju fondos tiek apvienots kapitāls no dažādiem avotiem un tādām ieinteresētajām personām kā privātpersonas, publiskie fondi un pensiju fondi, un šie garantiju un investīciju fondi nodrošina parāda un pašu kapitāla instrumentus, kuri ir balstīti uz mazākas peļņas principiem (salīdzinājumā ar parasto riska kapitālu) ilgākā laikposmā (vairāk par septiņiem gadiem). Pēdējais aspekts ir jo īpaši svarīgs, jo sociālās ekonomikas uzņēmumu aktīva darbība bieži vien ir atkarīga no pakalpojuma nepārtrauktības. |
| --- | --- |

4.7.2.

Citi sociālās ekonomikas uzņēmumiem piemēroti finanšu risinājumi ir “mērķtiecīgie” kapitāla veidi. Piemēram, Francijā un Kvebekas provincē Kanādā (18) sociālo/solidaritātes garantiju un investīciju fondos tiek apvienots kapitāls no dažādiem avotiem un tādām ieinteresētajām personām kā privātpersonas, publiskie fondi un pensiju fondi, un šie garantiju un investīciju fondi nodrošina parāda un pašu kapitāla instrumentus, kuri ir balstīti uz mazākas peļņas principiem (salīdzinājumā ar parasto riska kapitālu) ilgākā laikposmā (vairāk par septiņiem gadiem). Pēdējais aspekts ir jo īpaši svarīgs, jo sociālās ekonomikas uzņēmumu aktīva darbība bieži vien ir atkarīga no pakalpojuma nepārtrauktības.

5.   Ieteikumi politikas jomā

| 5.1. | Ņemot vērā atšķirības visā Eiropā un plašo vajadzību klāstu sociālās ekonomikas sektorā, turpmākie ieteikumi ir sagrupēti atbilstoši dažādajos politikas veidotāju līmeņos paredzētajiem pienākumiem. |
| --- | --- |

5.1.

Ņemot vērā atšķirības visā Eiropā un plašo vajadzību klāstu sociālās ekonomikas sektorā, turpmākie ieteikumi ir sagrupēti atbilstoši dažādajos politikas veidotāju līmeņos paredzētajiem pienākumiem.

5.2.   
  Eiropas iestādes

| 5.2.1. | ES iestādēm būtu jāuzņemas atbalstoša, veicinoša, spēju nodrošinoša un mobilizējoša loma attiecībā uz visām ieinteresētajām personām sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmā. Turklāt tām ir jāturpina demonstrēt savu apņēmību attīstīt sociālo ekonomiku Eiropā un, atjaunojot Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas programmu, nodrošināt atbalstošu politikas satvaru sociālās ekonomikas attīstībai kopumā. |
| --- | --- |

5.2.1.

ES iestādēm būtu jāuzņemas atbalstoša, veicinoša, spēju nodrošinoša un mobilizējoša loma attiecībā uz visām ieinteresētajām personām sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmā. Turklāt tām ir jāturpina demonstrēt savu apņēmību attīstīt sociālo ekonomiku Eiropā un, atjaunojot Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas programmu, nodrošināt atbalstošu politikas satvaru sociālās ekonomikas attīstībai kopumā.

| 5.2.2. | Eiropas Komisijai būtu jāturpina ar starpnieku palīdzību virzīt finansējumu sociālās ekonomikas uzņēmumiem, lai atbalstītu jaunu instrumentu veidošanos, izmēģinājumus un inovāciju, nodrošinot, ka finanšu regulējums sekmē, nevis kavē šo attīstību. |
| --- | --- |

5.2.2.

Eiropas Komisijai būtu jāturpina ar starpnieku palīdzību virzīt finansējumu sociālās ekonomikas uzņēmumiem, lai atbalstītu jaunu instrumentu veidošanos, izmēģinājumus un inovāciju, nodrošinot, ka finanšu regulējums sekmē, nevis kavē šo attīstību.

| 5.2.3. | Eiropas Komisijai būtu arī jāapsver iespēja izmēģināt mazāk ierobežojošu regulējumu, lai motivētu kapitāla piesaisti sociālās ekonomikas sektoram. |
| --- | --- |

5.2.3.

Eiropas Komisijai būtu arī jāapsver iespēja izmēģināt mazāk ierobežojošu regulējumu, lai motivētu kapitāla piesaisti sociālās ekonomikas sektoram.

| 5.2.4. | Eiropas Komisijai būtu jāapsver, kā kolektīvās finansēšanas vai uz sadarbību balstītas ekonomikas instrumenti var atbalstīt sociālās ekonomikas uzņēmumus. Eiropas Komisija varētu apsvērt ieceri rīkot sociālās ekonomikas uzņēmumiem paredzētās kolektīvās finansēšanas un līdzdalības iniciatīvu “prezentāciju”. Dalībvalstu līmenī ir piemēri, kas, iespējams, varētu iekļauties sociālās inovācijas platformā, kā arī “Apvārsnis 2020” programmās. |
| --- | --- |

5.2.4.

Eiropas Komisijai būtu jāapsver, kā kolektīvās finansēšanas vai uz sadarbību balstītas ekonomikas instrumenti var atbalstīt sociālās ekonomikas uzņēmumus. Eiropas Komisija varētu apsvērt ieceri rīkot sociālās ekonomikas uzņēmumiem paredzētās kolektīvās finansēšanas un līdzdalības iniciatīvu “prezentāciju”. Dalībvalstu līmenī ir piemēri, kas, iespējams, varētu iekļauties sociālās inovācijas platformā, kā arī “Apvārsnis 2020” programmās.

| 5.2.5. | Eiropas Komisijai būtu jāveicina izpēte par sociālās ekonomikas uzņēmumos veikto ieguldījumu pievienoto sociālo vērtību. Šāda izpēte varētu pievērsties jautājumiem par to, kā tiek radīta un piesaistīta sociālā un ekonomiskā vērtība, un par dažādo finanšu instrumentu efektivitāti. |
| --- | --- |

5.2.5.

Eiropas Komisijai būtu jāveicina izpēte par sociālās ekonomikas uzņēmumos veikto ieguldījumu pievienoto sociālo vērtību. Šāda izpēte varētu pievērsties jautājumiem par to, kā tiek radīta un piesaistīta sociālā un ekonomiskā vērtība, un par dažādo finanšu instrumentu efektivitāti.

| 5.2.6. | EESK atzinīgi vērtē to, ka sociālā ekonomika ir ieguldījumu prioritāte pašreizējā Investīciju plānā Eiropai, un aicina Eiropas Komisiju pilnībā izmantot šo noteikumu. Jo īpaši būtu jāapsver kapitālietilpīgi ieguldījumi, piemēram, veselības un sociālās aprūpes jomā. Ieguldījumu vērtēšanā un atlasē ir svarīgi vienmēr ievērot vispārējas nozīmes kritēriju, lai varētu labāk izprast pievienoto sociālo vērtību. |
| --- | --- |

5.2.6.

EESK atzinīgi vērtē to, ka sociālā ekonomika ir ieguldījumu prioritāte pašreizējā Investīciju plānā Eiropai, un aicina Eiropas Komisiju pilnībā izmantot šo noteikumu. Jo īpaši būtu jāapsver kapitālietilpīgi ieguldījumi, piemēram, veselības un sociālās aprūpes jomā. Ieguldījumu vērtēšanā un atlasē ir svarīgi vienmēr ievērot vispārējas nozīmes kritēriju, lai varētu labāk izprast pievienoto sociālo vērtību.

| 5.2.7. | Kapitāla tirgu savienībā arvien nozīmīgāki kļūst ar vidi, sociālo jomu un uzņēmumu pārvaldību saistīti ieguldījumi un publiskais un privātais finansējums var strādāt kopā, lai uzlabotu ieguldījumu piedāvājumu. Ir svarīgi, lai Eiropas Komisija savā regulatīvajā darbībā nodrošinātu saikni starp sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstības veicināšanu un priekšlikumiem, kas attiecas uz kapitāla tirgu savienību. |
| --- | --- |

5.2.7.

Kapitāla tirgu savienībā arvien nozīmīgāki kļūst ar vidi, sociālo jomu un uzņēmumu pārvaldību saistīti ieguldījumi un publiskais un privātais finansējums var strādāt kopā, lai uzlabotu ieguldījumu piedāvājumu. Ir svarīgi, lai Eiropas Komisija savā regulatīvajā darbībā nodrošinātu saikni starp sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstības veicināšanu un priekšlikumiem, kas attiecas uz kapitāla tirgu savienību.

| 5.2.8. | Īpaša loma sociālās ekonomikas uzņēmumu atbalstīšanā ir Eiropas fondiem. Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESIF) var izmantot, lai, sniedzot garantijas vai finanšu sviras, nodrošinātu dalībvalstīm iespēju rīkoties un veicināt sociālās labklājības fondu veidošanos visā Eiropā. Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas (EaSI) un Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (COSME) līdzekļi būtu jāizmanto, lai palielinātu finanšu starpnieku spēju investēt un sociālās ekonomikas uzņēmumu gatavību investīcijām. Eiropas Komisijai vajadzētu nodrošināt līdzsvarotu dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ļaujot sociālās ekonomikas uzņēmumiem piedalīties daudzpusīgos projektos. Eiropas Komisijai gan no politiskā, gan no tehniskā viedokļa būtu cieši jāuzrauga šo līdzekļu izmantošana sociālās ekonomikas uzņēmumiem un jāziņo par to. |
| --- | --- |

5.2.8.

Īpaša loma sociālās ekonomikas uzņēmumu atbalstīšanā ir Eiropas fondiem. Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESIF) var izmantot, lai, sniedzot garantijas vai finanšu sviras, nodrošinātu dalībvalstīm iespēju rīkoties un veicināt sociālās labklājības fondu veidošanos visā Eiropā. Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas (EaSI) un Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmas (COSME) līdzekļi būtu jāizmanto, lai palielinātu finanšu starpnieku spēju investēt un sociālās ekonomikas uzņēmumu gatavību investīcijām. Eiropas Komisijai vajadzētu nodrošināt līdzsvarotu dalību pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”, ļaujot sociālās ekonomikas uzņēmumiem piedalīties daudzpusīgos projektos. Eiropas Komisijai gan no politiskā, gan no tehniskā viedokļa būtu cieši jāuzrauga šo līdzekļu izmantošana sociālās ekonomikas uzņēmumiem un jāziņo par to.

| 5.2.9. | Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai (EIB)/Eiropas Investīciju fondam (EIF) būtu jānodrošina, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir pieejami ES līmeņa finansēšanas mehānismi, tostarp MVU finansēšanas rīcības plāns, un tas jāpanāk, sociālās ekonomikas uzņēmumus konsekventi integrējot MVU politikā un finansēšanas instrumentos un vienkāršojot procedūras. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir minēt tieši apzīmējumu “sociālās ekonomikas uzņēmums”, lai pilnībā nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā dažādi uzņēmumi, un lai veicinātu atpazīstamību. |
| --- | --- |

5.2.9.

Eiropas Komisijai un Eiropas Investīciju bankai (EIB)/Eiropas Investīciju fondam (EIF) būtu jānodrošina, ka sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir pieejami ES līmeņa finansēšanas mehānismi, tostarp MVU finansēšanas rīcības plāns, un tas jāpanāk, sociālās ekonomikas uzņēmumus konsekventi integrējot MVU politikā un finansēšanas instrumentos un vienkāršojot procedūras. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir minēt tieši apzīmējumu “sociālās ekonomikas uzņēmums”, lai pilnībā nodrošinātu, ka tiek ņemti vērā dažādi uzņēmumi, un lai veicinātu atpazīstamību.

| 5.2.10. | EK būtu jāizvērtē, vai/kā ieguldījumi ar ietekmi sociālajā jomā var būt sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmas komponents un ar kādiem nosacījumiem. Šajā sakarā EIF sociālo ieguldījumu veicināšanas pieredze un izmēģinājumi, kā arī Eiropas Komisijas garantiju shēmas (19) nesenā uzsākšana sniegs interesantas atziņas. Turklāt nesenie ESAO (20) un EMES ziņojumi (21) sniedz būtiskas atziņas par to, vai sociālās ietekmes obligāciju instruments un attiecīgie pasākumi patiešām atbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstību. |
| --- | --- |

5.2.10.

EK būtu jāizvērtē, vai/kā ieguldījumi ar ietekmi sociālajā jomā var būt sociālās ekonomikas uzņēmumu finanšu ekosistēmas komponents un ar kādiem nosacījumiem. Šajā sakarā EIF sociālo ieguldījumu veicināšanas pieredze un izmēģinājumi, kā arī Eiropas Komisijas garantiju shēmas (19) nesenā uzsākšana sniegs interesantas atziņas. Turklāt nesenie ESAO (20) un EMES ziņojumi (21) sniedz būtiskas atziņas par to, vai sociālās ietekmes obligāciju instruments un attiecīgie pasākumi patiešām atbalsta sociālās ekonomikas uzņēmumu attīstību.

| 5.2.11. | Sociālās ekonomikas finanšu ekosistēmu apdraud “Bāzeles III” finanšu noteikumi. Ir būtiski, lai tiesiskais regulējums saglabātu finanšu sistēmas “bioloģisko daudzveidību”, nevis piemērotu voluntārus noteikumus. Svarīgs jautājums, kas jārisina, ir sociālajai ekonomikai piešķirto aizdevumu traktēšana saskaņā ar pašreizējiem uzraudzības noteikumiem (“Bāzele III”, CRD IV/CRR). Pašlaik attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem izsniegtiem aizdevumiem nav paredzēti ar uzņēmumu bilanci saistīti atvieglojumi, kaut gan šī nozare netiek uzskatīta par riskantu, un kredītu piešķiršana šai nozarei netiek veicināta. Gluži pretēji, saskaņā ar Kapitāla prasību regulā minēto MVU līdzsvarojošo faktoru ES ir paredzējusi kapitāla prasību atvieglojumus tām bankām, kas piešķir aizdevumus MVU un mājsaimniecībām. Eiropas Savienībai arī jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumi, ieviešot sociālās ekonomikas uzņēmumu atbalsta faktoru, piemēram, izdarot grozījumu pašlaik spēkā esošās Kapitāla prasību regulas 501. panta 1. punktā. Tas dotu ievērojamu labumu banku veiktajai sociālās ekonomikas kreditēšanai, bez jebkādas ietekmes uz publiskajām finansēm. |
| --- | --- |

5.2.11.

Sociālās ekonomikas finanšu ekosistēmu apdraud “Bāzeles III” finanšu noteikumi. Ir būtiski, lai tiesiskais regulējums saglabātu finanšu sistēmas “bioloģisko daudzveidību”, nevis piemērotu voluntārus noteikumus. Svarīgs jautājums, kas jārisina, ir sociālajai ekonomikai piešķirto aizdevumu traktēšana saskaņā ar pašreizējiem uzraudzības noteikumiem (“Bāzele III”, CRD IV/CRR). Pašlaik attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem izsniegtiem aizdevumiem nav paredzēti ar uzņēmumu bilanci saistīti atvieglojumi, kaut gan šī nozare netiek uzskatīta par riskantu, un kredītu piešķiršana šai nozarei netiek veicināta. Gluži pretēji, saskaņā ar Kapitāla prasību regulā minēto MVU līdzsvarojošo faktoru ES ir paredzējusi kapitāla prasību atvieglojumus tām bankām, kas piešķir aizdevumus MVU un mājsaimniecībām. Eiropas Savienībai arī jāatzīst sociālās ekonomikas uzņēmumi, ieviešot sociālās ekonomikas uzņēmumu atbalsta faktoru, piemēram, izdarot grozījumu pašlaik spēkā esošās Kapitāla prasību regulas 501. panta 1. punktā. Tas dotu ievērojamu labumu banku veiktajai sociālās ekonomikas kreditēšanai, bez jebkādas ietekmes uz publiskajām finansēm.

| 5.2.12. | Tā kā sociālajai ekonomikai paredzētā finanšu inovācija galvenokārt notiek vietējā, reģionālā un valstu līmenī, Eiropas Komisijai ir ideālas iespējas apkopot un kopīgi izmantot inovatīvus instrumentus un risinājumus, lai pamatotu politiskos lēmumus. Šajā sakarā lietderīga būtu visā Eiropas Savienībā veikta sintēze un uzraudzība, kas saistīta ar informācijas par jaunām finanšu iniciatīvām un instrumentiem apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.2.12.

Tā kā sociālajai ekonomikai paredzētā finanšu inovācija galvenokārt notiek vietējā, reģionālā un valstu līmenī, Eiropas Komisijai ir ideālas iespējas apkopot un kopīgi izmantot inovatīvus instrumentus un risinājumus, lai pamatotu politiskos lēmumus. Šajā sakarā lietderīga būtu visā Eiropas Savienībā veikta sintēze un uzraudzība, kas saistīta ar informācijas par jaunām finanšu iniciatīvām un instrumentiem apmaiņu starp dalībvalstīm.

| 5.2.13. | ES līmeņa sniegtais finansiālais atbalsts ir jāpapildina ar to, ka Eiropas Komisija nodrošina valdībām un svarīgākajām ieinteresētajām personām vadlīnijas, apmācību un to veiktspējas uzlabošanu. Tāpēc EESK aicina izstrādāt rokasgrāmatu ar norādījumiem par to, kā veidot finanšu ekosistēmu un kā izstrādāt un ieviest finanšu instrumentus sociālajai ekonomikai. Tāpat būtu jāapmainās ar labas prakses piemēriem, kas saistīti ar vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu līmenī, piemēram, programmām ar mērķi uzlabot gatavību ieguldījumiem, un šie piemēri būtu jāizmanto. |
| --- | --- |

5.2.13.

ES līmeņa sniegtais finansiālais atbalsts ir jāpapildina ar to, ka Eiropas Komisija nodrošina valdībām un svarīgākajām ieinteresētajām personām vadlīnijas, apmācību un to veiktspējas uzlabošanu. Tāpēc EESK aicina izstrādāt rokasgrāmatu ar norādījumiem par to, kā veidot finanšu ekosistēmu un kā izstrādāt un ieviest finanšu instrumentus sociālajai ekonomikai. Tāpat būtu jāapmainās ar labas prakses piemēriem, kas saistīti ar vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu līmenī, piemēram, programmām ar mērķi uzlabot gatavību ieguldījumiem, un šie piemēri būtu jāizmanto.

| 5.2.14. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieinteresētību sadarbībā ar GECES (Eiropas Komisijas ekspertu grupu sociālo uzņēmumu jautājumos) izveidot sociālo finanšu darba grupu, kas varētu darboties kā vienota resursu bāze politikas izstrādāšanai un stāvokļa dalībvalstīs un to rīcības uzraudzīšanai. |
| --- | --- |

5.2.14.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieinteresētību sadarbībā ar GECES (Eiropas Komisijas ekspertu grupu sociālo uzņēmumu jautājumos) izveidot sociālo finanšu darba grupu, kas varētu darboties kā vienota resursu bāze politikas izstrādāšanai un stāvokļa dalībvalstīs un to rīcības uzraudzīšanai.

| 5.2.15. | Būtu jāapsver salīdzinoši izvērtējumi par sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības un struktūru finansēšanu, lai veicinātu instrumentu un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.2.15.

Būtu jāapsver salīdzinoši izvērtējumi par sociālās ekonomikas uzņēmumu darbības un struktūru finansēšanu, lai veicinātu instrumentu un paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| 5.2.16. | Eiropas Komisijai būtu jāanalizē ieguvumi un problēmas saistībā ar dalībvalstu sniegtajiem nodokļu atvieglojumiem. Tas ir būtiski gan sociālās ekonomikas uzņēmumiem kopumā, gan kā stimuls, kas izmantojams, lai piesaistītu kapitālu no privātajiem noguldītājiem un sociālā finansējuma nodrošinātājiem. Šis aspekts būtu jāanalizē, vadoties no fakta, ka (publiskā un privātā) finansējuma pieejamības jomā sociālās ekonomikas uzņēmumi salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem patlaban atrodas neizdevīgākā stāvoklī. |
| --- | --- |

5.2.16.

Eiropas Komisijai būtu jāanalizē ieguvumi un problēmas saistībā ar dalībvalstu sniegtajiem nodokļu atvieglojumiem. Tas ir būtiski gan sociālās ekonomikas uzņēmumiem kopumā, gan kā stimuls, kas izmantojams, lai piesaistītu kapitālu no privātajiem noguldītājiem un sociālā finansējuma nodrošinātājiem. Šis aspekts būtu jāanalizē, vadoties no fakta, ka (publiskā un privātā) finansējuma pieejamības jomā sociālās ekonomikas uzņēmumi salīdzinājumā ar citiem uzņēmumiem patlaban atrodas neizdevīgākā stāvoklī.

| 5.3. | Dalībvalstis, vietējās un reģionālās pašvaldības |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Dalībvalstīm valstu, reģionālajā un vietējā līmenī ir vislielākā nozīme centienos nodrošināt veicinošu politiku un atbalstīt sociālās ekonomikas attīstību un izaugsmi. Tikai nedaudzās dalībvalstīs ir ieviesta atbilstoša atbalsta sistēma, un dalībvalstis būtu jārosina saskaņā ar Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu izstrādāt un ieviest valsts atbalsta sistēmas sociālajai ekonomikai. Īpašs uzsvars būtu liekams uz piekļuvi īpaši pielāgotam finansiālajam atbalstam gan valstu, gan vietējā/reģionālā līmenī. Šīs iniciatīvas, iespējams, varētu virzīt Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas ekspertu grupas (GECES) kontekstā. |
| --- | --- |

5.3.1.

Dalībvalstīm valstu, reģionālajā un vietējā līmenī ir vislielākā nozīme centienos nodrošināt veicinošu politiku un atbalstīt sociālās ekonomikas attīstību un izaugsmi. Tikai nedaudzās dalībvalstīs ir ieviesta atbilstoša atbalsta sistēma, un dalībvalstis būtu jārosina saskaņā ar Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu izstrādāt un ieviest valsts atbalsta sistēmas sociālajai ekonomikai. Īpašs uzsvars būtu liekams uz piekļuvi īpaši pielāgotam finansiālajam atbalstam gan valstu, gan vietējā/reģionālā līmenī. Šīs iniciatīvas, iespējams, varētu virzīt Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas ekspertu grupas (GECES) kontekstā.

| 5.3.2. | Dalībvalstis varētu darboties kā līdzieguldītājas, lai atbalstītu ētisko fondu, sociālās inovācijas fondu un sociālā riska kapitāla fondu izveidi. Svarīgs aspekts ir nodrošināt publisko garantiju shēmas vai arī, īstenojot atbilstošu politiku, motivēt kapitāla piesaisti no pensiju fondiem, krājaizdevu sabiedrībām utt. |
| --- | --- |

5.3.2.

Dalībvalstis varētu darboties kā līdzieguldītājas, lai atbalstītu ētisko fondu, sociālās inovācijas fondu un sociālā riska kapitāla fondu izveidi. Svarīgs aspekts ir nodrošināt publisko garantiju shēmas vai arī, īstenojot atbilstošu politiku, motivēt kapitāla piesaisti no pensiju fondiem, krājaizdevu sabiedrībām utt.

| 5.3.3. | Dalībvalstīm vajadzētu izvērtēt iespējas nodrošināt finansējumu ar valstij piederošu garantiju fondu starpniecību, lai sociālajai ekonomikai pavērtu iespēju piekļūt tradicionālajam finansējumam. |
| --- | --- |

5.3.3.

Dalībvalstīm vajadzētu izvērtēt iespējas nodrošināt finansējumu ar valstij piederošu garantiju fondu starpniecību, lai sociālajai ekonomikai pavērtu iespēju piekļūt tradicionālajam finansējumam.

| 5.3.4. | Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju kapitalizēt sociālo ieguldījumu fondus, pārskatot nodokļu atlaidi (privātpersonu un uzņēmumu) ienākumiem, kā arī citus nodokļu atvieglojumus gan noguldītājiem, gan investoriem, lai piesaistītu investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Tomēr šiem nodokļu atvieglojumiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai sociālās ekonomikas uzņēmumi radītu sociālo vērtību. |
| --- | --- |

5.3.4.

Dalībvalstis varētu apsvērt iespēju kapitalizēt sociālo ieguldījumu fondus, pārskatot nodokļu atlaidi (privātpersonu un uzņēmumu) ienākumiem, kā arī citus nodokļu atvieglojumus gan noguldītājiem, gan investoriem, lai piesaistītu investīcijas sociālās ekonomikas uzņēmumiem. Tomēr šiem nodokļu atvieglojumiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai sociālās ekonomikas uzņēmumi radītu sociālo vērtību.

| 5.3.5. | EESK mudina dalībvalstis izstrādāt piemērotu sociālās ekonomikas regulējumu attiecībā uz mikrofinansējumu, kā jau norādījusi Eiropas Komisija (22). |
| --- | --- |

5.3.5.

EESK mudina dalībvalstis izstrādāt piemērotu sociālās ekonomikas regulējumu attiecībā uz mikrofinansējumu, kā jau norādījusi Eiropas Komisija (22).

| 5.3.6. | Finanšu starpniekiem ir izšķirīga nozīme sociālās ekonomikas attīstībā. Dalībvalstīm, radot labvēlīgu regulatīvo vidi, būtu jāveicina sociālo finanšu starpnieku – kooperatīvo vai ētisko banku vai komercbanku ar īpašiem meitasuzņēmumiem, kuri orientēti uz sociālo ekonomiku, – rašanās, jo šie starpnieki nodrošina sociālo finanšu fondus un instrumentus. |
| --- | --- |

5.3.6.

Finanšu starpniekiem ir izšķirīga nozīme sociālās ekonomikas attīstībā. Dalībvalstīm, radot labvēlīgu regulatīvo vidi, būtu jāveicina sociālo finanšu starpnieku – kooperatīvo vai ētisko banku vai komercbanku ar īpašiem meitasuzņēmumiem, kuri orientēti uz sociālo ekonomiku, – rašanās, jo šie starpnieki nodrošina sociālo finanšu fondus un instrumentus.

| 5.3.7. | Vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga nozīme vietējās infrastruktūras nodrošināšanā un iniciatīvu īstenošanā. Turklāt tās būtu jārosina nākt klajā ar daudzu ieinteresēto personu sadarbības iniciatīvām, kas atbalstītu vietējo/reģionālo attīstību. Šajā ziņā īpaši nozīmīgu atbalstu sniedz Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF). |
| --- | --- |

5.3.7.

Vietējām un reģionālajām pašvaldībām var būt svarīga nozīme vietējās infrastruktūras nodrošināšanā un iniciatīvu īstenošanā. Turklāt tās būtu jārosina nākt klajā ar daudzu ieinteresēto personu sadarbības iniciatīvām, kas atbalstītu vietējo/reģionālo attīstību. Šajā ziņā īpaši nozīmīgu atbalstu sniedz Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF).

| 5.4. | Citas ieinteresētās personas |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Pašiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir jāuzņemas iniciatīva un, apvienojot pašu resursus un uzsākot partnerību veidošanu, jāattīsta tādi instrumenti kā autokapitalizācija, kolektīvā finansēšana un iesaistīšanās sociālajās finanšu partnerībās. |
| --- | --- |

5.4.1.

Pašiem sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir jāuzņemas iniciatīva un, apvienojot pašu resursus un uzsākot partnerību veidošanu, jāattīsta tādi instrumenti kā autokapitalizācija, kolektīvā finansēšana un iesaistīšanās sociālajās finanšu partnerībās.

| 5.4.2. | Svarīgi ir arī, lai sociālās ekonomikas uzņēmumi apsvērtu plašāku sadarbību ar ārējiem partneriem, piemēram, privātajām komercbankām un dažādiem starpniekiem. Tas, iespējams, nav piemērojams visām situācijām, taču varētu būt lietderīgi dažos attīstības posmos. Īpaši svarīgi ir ar pareizajiem nosacījumiem palielināt finanšu aprindu interesi un uzlabot to zināšanas par sociālās ekonomikas uzņēmumiem. |
| --- | --- |

5.4.2.

Svarīgi ir arī, lai sociālās ekonomikas uzņēmumi apsvērtu plašāku sadarbību ar ārējiem partneriem, piemēram, privātajām komercbankām un dažādiem starpniekiem. Tas, iespējams, nav piemērojams visām situācijām, taču varētu būt lietderīgi dažos attīstības posmos. Īpaši svarīgi ir ar pareizajiem nosacījumiem palielināt finanšu aprindu interesi un uzlabot to zināšanas par sociālās ekonomikas uzņēmumiem.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  17. apsvērums un 9. panta 2. punkts.

1

(2)  http://ec.europa.eu/finance/bank/regcapital/legislation-in-force/index_en.htm

2

(3)  OV C 24, 28.1.2012., 1. lpp., OV C 229, 31.7.2012., 44. lpp., OV C 229, 31.7.2012., 55. lpp., OV C 458, 19.12.2014., 14. lpp.

3

(4)  COM(2011) 682 final.

4

(5)  http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/product/8409011e.pdf

5

(6)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=lv&pubId=7523

6

(7)  http://www.oecd.org/cfe/leed/130228_Job%20Creation%20throught%20the%20Social%20Economy%20and%20Social Entrepreneurship_RC_FINALBIS.pdf

7

(8)  http://socialeconomyrome.it/files/Rome%20strategy_EN.pdf

8

(9)  OV C 458, 19.12.2014., 14. lpp.

9

(10)  Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_emp/---emp_ent/documents/publication/wcms_108416.pdf

11

(12)  Eiropas Komisijas pētījums stāvoļa novērtēšanai: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=lv&catId=89&newsId=2149;

12

ESAO politikas ziņojums: http://www.oecd.org/cfe/leed/Social%20entrepreneurship%20policy%20brief%20EN_FINAL.pdf

(13)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044

13

(14)  Sk., piemēram, Itālijas likumu Nr. 127/71.

14

(15)  Itālijas likums Nr. 59/92.

15

(16)  http://www.reliess.org/centredoc/upload/FinanceQc_va.pdf

16

(17)  OV C 170, 5.6.2014., 18. lpp.

17

(18)  http://capfinance.ca

18

(19)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1084

19

(20)  http://www.oecd.org/cfe/leed/SIBsExpertSeminar-SummaryReport-FINAL.pdf

20

(21)  http://5emesconf.exordo.com/files/papers/101/final_draft/Godina-Maier-Barbetta_-_Paradoxes_and_Potentials_of_Social_Impact_Bonds_-_16_06_2015.pdf

21

(22)  COM(2007) 708 final.

22

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/161 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/161

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Digitalizācijas ietekme uz pakalpojumu nozari un nodarbinātību saistībā ar rūpniecības pārmaiņām”

(izpētes atzinums)

(2016/C 013/24)

| Ziņotājs: | Wolfgang GREIF |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Hannes LEO |

Ziņotājs:

Wolfgang GREIF

Līdzziņotājs:

Hannes LEO

Ar 2015. gada 29. jūnija vēstuli un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu darba un nodarbinātības lietu, sociālās un solidaritātes ekonomikas ministrs Nicolas Schmit, rīkojoties nākamās prezidentvalsts Luksemburgas vārdā, lūdza Komiteju izstrādāt izpētes atzinumu par tematu

“Digitalizācijas ietekme uz pakalpojumu nozari un nodarbinātību saistībā ar rūpniecības pārmaiņām”

(izpētes atzinums).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Rūpniecības pārmaiņu konsultatīvā komisija (CCMI) savu atzinumu pieņēma 2015. gada 15. jūlijā.

CCMI

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 139 balsīm par, 1 balsi pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Digitalizācija izraisa pārmaiņas visās sabiedrības daļās un ekonomikas jomās, un tādēļ loģisks ir secinājums, ka tā ietekmē arī darbu un nodarbinātību. Digitālās tehnoloģijas var nodrošināt līdz šim nepieredzēti augstu labklājības līmeni un paaugstināt darba un nodarbinātības kvalitāti Eiropā. Tomēr, kā tas vērojams visās ekonomikas nozarēs, tostarp arī privāto pakalpojumu nozarē (1), šīs iespējas ir saistītas ar risku. |
| --- | --- |

1.1.

Digitalizācija izraisa pārmaiņas visās sabiedrības daļās un ekonomikas jomās, un tādēļ loģisks ir secinājums, ka tā ietekmē arī darbu un nodarbinātību. Digitālās tehnoloģijas var nodrošināt līdz šim nepieredzēti augstu labklājības līmeni un paaugstināt darba un nodarbinātības kvalitāti Eiropā. Tomēr, kā tas vērojams visās ekonomikas nozarēs, tostarp arī privāto pakalpojumu nozarē (1), šīs iespējas ir saistītas ar risku.

1

| 1.2. | No vienas puses, digitalizācija pavērusi iespēju izveidot novatoriskus pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļus, kas pakalpojumu sektorā nodrošina līdz šim nepieredzētu produktivitātes pieaugumu un paplašina patērētāju izvēles iespējas (2). No otras puses, tiem ir būtiska ietekme uz darba tirgu un darba organizāciju – šeit var minēt atalgojuma nevienlīdzības pieaugumu un ierobežojumus piekļuvē sociālā nodrošinājuma sistēmām –, un, ja šim jautājumam neveltīs pienācīgu uzmanību, tas var negatīvi atsaukties uz konkrētām darba ņēmēju kategorijām. |
| --- | --- |

1.2.

No vienas puses, digitalizācija pavērusi iespēju izveidot novatoriskus pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļus, kas pakalpojumu sektorā nodrošina līdz šim nepieredzētu produktivitātes pieaugumu un paplašina patērētāju izvēles iespējas (2). No otras puses, tiem ir būtiska ietekme uz darba tirgu un darba organizāciju – šeit var minēt atalgojuma nevienlīdzības pieaugumu un ierobežojumus piekļuvē sociālā nodrošinājuma sistēmām –, un, ja šim jautājumam neveltīs pienācīgu uzmanību, tas var negatīvi atsaukties uz konkrētām darba ņēmēju kategorijām.

2

| 1.3. | Tāpēc politiķiem ir jāpievērš uzmanība pakalpojumu digitalizācijas ietekmei uz nodarbinātību un jānodrošina šīs ietekmes pārvaldība. Proaktīva politikas veidošana ES un valstu līmenī var nodrošināt un tai jānodrošina, ka tiek atraisīts nenoliedzamais digitalizācijas potenciāls, vienlaikus izvairoties no digitalizācijas radītajām problēmām. Digitālā programma Eiropai un ierosme izveidot digitālo vienoto tirgu liecina, ka ES aktīvi īsteno digitalizācijas politiku. Taču digitalizācijas ietekme uz nodarbinātību vairumā gadījumu joprojām netiek novērtēta, tādēļ šī problēma netiek atbilstoši risināta ar attiecīgiem politikas pasākumiem. |
| --- | --- |

1.3.

Tāpēc politiķiem ir jāpievērš uzmanība pakalpojumu digitalizācijas ietekmei uz nodarbinātību un jānodrošina šīs ietekmes pārvaldība. Proaktīva politikas veidošana ES un valstu līmenī var nodrošināt un tai jānodrošina, ka tiek atraisīts nenoliedzamais digitalizācijas potenciāls, vienlaikus izvairoties no digitalizācijas radītajām problēmām. Digitālā programma Eiropai un ierosme izveidot digitālo vienoto tirgu liecina, ka ES aktīvi īsteno digitalizācijas politiku. Taču digitalizācijas ietekme uz nodarbinātību vairumā gadījumu joprojām netiek novērtēta, tādēļ šī problēma netiek atbilstoši risināta ar attiecīgiem politikas pasākumiem.

| 1.4. | Digitalizācija neapšaubāmi ir viena no mūsu laikmeta dinamiskākajām norisēm, kurā iespējas un riski ir cieši saistīti. Turpmākās norises, visdrīzāk, būs kompleksas, ar jaundibinātiem uzņēmumiem, maziem uzņēmumiem un jaunām elastīgām darbības metodēm līdztekus tradicionāliem uzņēmumiem un nozarēm. Līdz šim šādu norišu ietekme uz nodarbinātību nav ne pilnībā izprasta, ne arī precīzi prognozējama. Tāpēc pieaug bažas par nodarbinātības līmeņa krišanos laikā, kad ES darba tirgū turpina pastāvēt prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība. Šajā situācijā ir izšķiroši svarīgi konstruktīvi sadarboties un palielināt galveno dalībnieku, t. i., valdību un sociālo partneru, informētību. Tā kā Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgas sociāli ekonomiskās struktūras un dažādi ekonomiskās attīstības līmeņi, var būt vajadzīga īpaša analīze un īpašas pieejas, lai pārvaldītu digitalizācijas ietekmi uz darba tirgu un nodarbinātību. |
| --- | --- |

1.4.

Digitalizācija neapšaubāmi ir viena no mūsu laikmeta dinamiskākajām norisēm, kurā iespējas un riski ir cieši saistīti. Turpmākās norises, visdrīzāk, būs kompleksas, ar jaundibinātiem uzņēmumiem, maziem uzņēmumiem un jaunām elastīgām darbības metodēm līdztekus tradicionāliem uzņēmumiem un nozarēm. Līdz šim šādu norišu ietekme uz nodarbinātību nav ne pilnībā izprasta, ne arī precīzi prognozējama. Tāpēc pieaug bažas par nodarbinātības līmeņa krišanos laikā, kad ES darba tirgū turpina pastāvēt prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība. Šajā situācijā ir izšķiroši svarīgi konstruktīvi sadarboties un palielināt galveno dalībnieku, t. i., valdību un sociālo partneru, informētību. Tā kā Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgas sociāli ekonomiskās struktūras un dažādi ekonomiskās attīstības līmeņi, var būt vajadzīga īpaša analīze un īpašas pieejas, lai pārvaldītu digitalizācijas ietekmi uz darba tirgu un nodarbinātību.

| 1.5. | EESK norāda uz pakalpojumu sektorā vērojamajām un digitalizācijas radītajām nodarbinātības problēmām un nāk klajā ar šādiem ieteikumiem šo problēmu politiskai pārvaldībai. |
| --- | --- |

1.5.

EESK norāda uz pakalpojumu sektorā vērojamajām un digitalizācijas radītajām nodarbinātības problēmām un nāk klajā ar šādiem ieteikumiem šo problēmu politiskai pārvaldībai.

| 1.5.1. | Lai ES darba ņēmējiem nodrošinātu digitālajā laikmetā vajadzīgās prasmes, jāveicina publiskie un privātie ieguldījumi arodizglītībā un jāpārbauda, vai ir vajadzīgi Eiropas pasākumi, lai ES līmenī vispārinātu dalībvalstu pozitīvo pieredzi saistībā ar mācību atvaļinājumu piešķiršanu. |
| --- | --- |

1.5.1.

Lai ES darba ņēmējiem nodrošinātu digitālajā laikmetā vajadzīgās prasmes, jāveicina publiskie un privātie ieguldījumi arodizglītībā un jāpārbauda, vai ir vajadzīgi Eiropas pasākumi, lai ES līmenī vispārinātu dalībvalstu pozitīvo pieredzi saistībā ar mācību atvaļinājumu piešķiršanu.

| 1.5.2. | Plašā dialogā vajadzētu sīkāk analizēt, vai un cik lielā mērā vispārējas digitālas mobilās komunikācijas laikmetā ir vajadzīga darba ņēmēju privātās dzīves papildu aizsardzība un kādi pasākumi šajā gadījumā būtu lietderīgi valstu un Eiropas līmenī, lai ierobežotu visaptverošu pieejamību un sasniedzamību. Tāpat jāapsver arī pārdomāti pasākumi, kas šādas tiesības nodrošinātu pašnodarbinātajiem, kuru skaits pieaug. |
| --- | --- |

1.5.2.

Plašā dialogā vajadzētu sīkāk analizēt, vai un cik lielā mērā vispārējas digitālas mobilās komunikācijas laikmetā ir vajadzīga darba ņēmēju privātās dzīves papildu aizsardzība un kādi pasākumi šajā gadījumā būtu lietderīgi valstu un Eiropas līmenī, lai ierobežotu visaptverošu pieejamību un sasniedzamību. Tāpat jāapsver arī pārdomāti pasākumi, kas šādas tiesības nodrošinātu pašnodarbinātajiem, kuru skaits pieaug.

| 1.5.3. | Vajadzīgi precīzāki statistikas dati un labāki pētījumi par pakalpojumu nozari (pasaules un Eiropas līmenī), lai iegūtu precīzākas prognozes par darba tirgus attīstību, kā arī darba, nodarbinātības un ienākumu polarizāciju. Tādēļ pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtu jānodrošina pietiekams finansējums pētījumiem par nodarbinātību pakalpojumu sektorā. Steidzami vajadzīgi arī precīzi un regulāri atjaunināti statistikas dati, kas atspoguļo nestandarta nodarbinātības veidu izplatīšanos un arvien biežāko izmantošanu, tostarp dati par tādu praksi kā pūļa pakalpojumi (crowdsourcing). |
| --- | --- |

1.5.3.

Vajadzīgi precīzāki statistikas dati un labāki pētījumi par pakalpojumu nozari (pasaules un Eiropas līmenī), lai iegūtu precīzākas prognozes par darba tirgus attīstību, kā arī darba, nodarbinātības un ienākumu polarizāciju. Tādēļ pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” būtu jānodrošina pietiekams finansējums pētījumiem par nodarbinātību pakalpojumu sektorā. Steidzami vajadzīgi arī precīzi un regulāri atjaunināti statistikas dati, kas atspoguļo nestandarta nodarbinātības veidu izplatīšanos un arvien biežāko izmantošanu, tostarp dati par tādu praksi kā pūļa pakalpojumi (crowdsourcing).

crowdsourcing

| 1.5.4. | Lai novērstu ienākumu nevienlīdzības pieaugumu, ko daļēji izraisa digitalizācija, visos līmeņos jāveicina sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, galvenokārt arī nozarēs un uzņēmumos, ko skārusi digitalizācija. Tādējādi var nodrošinātu, ka jauni digitalizēta darba organizācijas veidi nevis pazemina, bet gan paaugstina darba vietas kvalitāti. |
| --- | --- |

1.5.4.

Lai novērstu ienākumu nevienlīdzības pieaugumu, ko daļēji izraisa digitalizācija, visos līmeņos jāveicina sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, galvenokārt arī nozarēs un uzņēmumos, ko skārusi digitalizācija. Tādējādi var nodrošinātu, ka jauni digitalizēta darba organizācijas veidi nevis pazemina, bet gan paaugstina darba vietas kvalitāti.

| 1.5.5. | Vajadzīgi stingri noteikumi attiecībā uz darba ņēmēju personas datu aizsardzību, lai aizsargātu noteiktos privātuma standartus, kas jāievēro darbā. Eiropas tiesību aktos, kas attiecas uz datu aizsardzību, būtu jānosaka augsti obligātie standarti, un minētie akti nedrīkst ierobežot dalībvalstu iespējas pieņemt papildu noteikumus. Tādēļ ES datu aizsardzības regulā, kas pašlaik tiek apspriesta, būtu jāiekļauj “izņēmuma klauzula”, kura ļauj dalībvalstīm noteikt augstākus standartus nekā ES obligātie standarti. |
| --- | --- |

1.5.5.

Vajadzīgi stingri noteikumi attiecībā uz darba ņēmēju personas datu aizsardzību, lai aizsargātu noteiktos privātuma standartus, kas jāievēro darbā. Eiropas tiesību aktos, kas attiecas uz datu aizsardzību, būtu jānosaka augsti obligātie standarti, un minētie akti nedrīkst ierobežot dalībvalstu iespējas pieņemt papildu noteikumus. Tādēļ ES datu aizsardzības regulā, kas pašlaik tiek apspriesta, būtu jāiekļauj “izņēmuma klauzula”, kura ļauj dalībvalstīm noteikt augstākus standartus nekā ES obligātie standarti.

| 1.5.6. | Eiropas Savienībai un dalībvalstīm dialogā ar sociālajiem partneriem būtu jāizvērtē stratēģijas, kā sociālo un darba tiesību normu piemērošanas jomu pielāgot tā, lai tās atspoguļotu digitalizētā nodarbinātības pasaulē pastāvošos apstākļus. |
| --- | --- |

1.5.6.

Eiropas Savienībai un dalībvalstīm dialogā ar sociālajiem partneriem būtu jāizvērtē stratēģijas, kā sociālo un darba tiesību normu piemērošanas jomu pielāgot tā, lai tās atspoguļotu digitalizētā nodarbinātības pasaulē pastāvošos apstākļus.

| 1.5.7. | Rūpniecības 4.0 jaunais cikls un digitalizācija ietekmē visu sabiedrību. Jāsāk konstruktīvs sociālo partneru, dalībvalstu un ES dialogs, lai apspriestu ietekmi uz darba tirgu, kā arī iespējamos un vajadzīgos pielāgojumus sociālo tiesību un darba tiesību jomā. Nesen ir uzsāktas daudzsološas valdību un sociālo partneru iniciatīvas, piemēram, Vācijā, Nīderlandē un Austrijā. Jebkurā gadījumā tiek ņemtas vērā valstīs notiekošo norišu īpatnības un to iespējas. Būtu jāizplata paraugprakses piemēri. |
| --- | --- |

1.5.7.

Rūpniecības 4.0 jaunais cikls un digitalizācija ietekmē visu sabiedrību. Jāsāk konstruktīvs sociālo partneru, dalībvalstu un ES dialogs, lai apspriestu ietekmi uz darba tirgu, kā arī iespējamos un vajadzīgos pielāgojumus sociālo tiesību un darba tiesību jomā. Nesen ir uzsāktas daudzsološas valdību un sociālo partneru iniciatīvas, piemēram, Vācijā, Nīderlandē un Austrijā. Jebkurā gadījumā tiek ņemtas vērā valstīs notiekošo norišu īpatnības un to iespējas. Būtu jāizplata paraugprakses piemēri.

| 1.5.8. | Eiropas Savienībai, dalībvalstu valdībām un sociālajiem partneriem būtu jāsāk debates ar mērķi noteikt politikas pasākumus un tiesiskos nosacījumus, ar ko nodrošina pienācīgu obligātās sociālās aizsardzības līmeni visiem darba ņēmējiem, tostarp tiem, kas saistīti ar nestandarta nodarbinātības veidiem. |
| --- | --- |

1.5.8.

Eiropas Savienībai, dalībvalstu valdībām un sociālajiem partneriem būtu jāsāk debates ar mērķi noteikt politikas pasākumus un tiesiskos nosacījumus, ar ko nodrošina pienācīgu obligātās sociālās aizsardzības līmeni visiem darba ņēmējiem, tostarp tiem, kas saistīti ar nestandarta nodarbinātības veidiem.

| 1.5.9. | Makroekonomiskā vide dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Lai, neraugoties uz darbaspēka pieprasījuma samazināšanos, varētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, visu ieinteresēto personu dialogā jāatklāj iespējamās problēmas un atbilstoši atsevišķu dalībvalstu vajadzībām jāizstrādā piemērotas risinājumu stratēģijas (arī tādās jomās kā, piemēram, publiskie ieguldījumi, nodarbinātību veicinoša inovācija, kā arī darba dalīšana un darba laika saīsināšana). |
| --- | --- |

1.5.9.

Makroekonomiskā vide dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Lai, neraugoties uz darbaspēka pieprasījuma samazināšanos, varētu paaugstināt nodarbinātības līmeni, visu ieinteresēto personu dialogā jāatklāj iespējamās problēmas un atbilstoši atsevišķu dalībvalstu vajadzībām jāizstrādā piemērotas risinājumu stratēģijas (arī tādās jomās kā, piemēram, publiskie ieguldījumi, nodarbinātību veicinoša inovācija, kā arī darba dalīšana un darba laika saīsināšana).

| 1.5.10. | Nodokļu sistēmu reformas ir rūpīgi jāizvērtē, lai nodrošinātu līdzīgu nodokļu līmeni visu veidu ienākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir gūti tradicionāli organizētajās nozarēs vai dalīšanās ekonomikā (sharing economy). Lai nodrošinātu sociālo sistēmu ilgtspēju arī nākotnē un lai atvieglotu darba slogu, būtu jāapsver iespēja šim nolūkam izmantot daļu no digitalizācijas dividendes. |
| --- | --- |

1.5.10.

Nodokļu sistēmu reformas ir rūpīgi jāizvērtē, lai nodrošinātu līdzīgu nodokļu līmeni visu veidu ienākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir gūti tradicionāli organizētajās nozarēs vai dalīšanās ekonomikā (sharing economy). Lai nodrošinātu sociālo sistēmu ilgtspēju arī nākotnē un lai atvieglotu darba slogu, būtu jāapsver iespēja šim nolūkam izmantot daļu no digitalizācijas dividendes.

sharing economy

2.   Ievads: Strukturālās pārmaiņas pakalpojumu sektorā

Ievads: Strukturālās pārmaiņas pakalpojumu sektorā

| 2.1. | Pēdējos gados ir gūti nozīmīgi sasniegumi digitālo tehnoloģiju izstrādes jomā. Šīs jaunās un ļoti lielās digitālo tehnoloģiju spējas ļauj automatizēt aizvien vairāk uzdevumu un profesiju (piemēram, pašvadības transportlīdzekļi, lietiskais internets, Industrija 4.0). Turklāt digitālās tehnoloģijas būtiski samazina meklēšanas un darījumu izmaksas un tādējādi ļauj izveidot pilnīgi jaunus un viegli mērogojamus uzņēmējdarbības modeļus pakalpojumu sektorā (piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas un platformas, tostarp dalīšanās ekonomika, Uber, Airbnb). Tas veicina uzņēmējdarbības modeļu un procesu digitalizāciju dažādās ekonomikas nozarēs. Daži no tiem jau ir aplūkoti iepriekšējos EESK atzinumos (3). |
| --- | --- |

2.1.

Pēdējos gados ir gūti nozīmīgi sasniegumi digitālo tehnoloģiju izstrādes jomā. Šīs jaunās un ļoti lielās digitālo tehnoloģiju spējas ļauj automatizēt aizvien vairāk uzdevumu un profesiju (piemēram, pašvadības transportlīdzekļi, lietiskais internets, Industrija 4.0). Turklāt digitālās tehnoloģijas būtiski samazina meklēšanas un darījumu izmaksas un tādējādi ļauj izveidot pilnīgi jaunus un viegli mērogojamus uzņēmējdarbības modeļus pakalpojumu sektorā (piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas un platformas, tostarp dalīšanās ekonomika, Uber, Airbnb). Tas veicina uzņēmējdarbības modeļu un procesu digitalizāciju dažādās ekonomikas nozarēs. Daži no tiem jau ir aplūkoti iepriekšējos EESK atzinumos (3).

Uber, Airbnb

3

| 2.2. | Digitalizācija izraisa nozīmīgus pārmaiņu un pārstrukturēšanas procesus gandrīz visās pakalpojumu sektora nozarēs (4), par kurām vēl nesen valdīja uzskats, ka tehnoloģiska racionalizācija tās neskar. Ilgi tika uzskatīts, ka pakalpojumu sektors ir atbalsts citām tautsaimniecības nozarēm (piemēram, lauksaimniecībai, ieguves rūpniecībai, pārstrādes nozarei un būvniecībai), mājsaimniecībām un patērētājiem un ka jaunās tehnoloģijas tajā galvenokārt izmanto pasīvā veidā. Tomēr interneta izveide apvienojumā ar telekomunikāciju pakalpojumu liberalizāciju ir būtiski mainījusi pakalpojumu lomu. |
| --- | --- |

2.2.

Digitalizācija izraisa nozīmīgus pārmaiņu un pārstrukturēšanas procesus gandrīz visās pakalpojumu sektora nozarēs (4), par kurām vēl nesen valdīja uzskats, ka tehnoloģiska racionalizācija tās neskar. Ilgi tika uzskatīts, ka pakalpojumu sektors ir atbalsts citām tautsaimniecības nozarēm (piemēram, lauksaimniecībai, ieguves rūpniecībai, pārstrādes nozarei un būvniecībai), mājsaimniecībām un patērētājiem un ka jaunās tehnoloģijas tajā galvenokārt izmanto pasīvā veidā. Tomēr interneta izveide apvienojumā ar telekomunikāciju pakalpojumu liberalizāciju ir būtiski mainījusi pakalpojumu lomu.

4

| 2.3. | Šo attīstības tendenču ietekme uz nodarbinātību skartajos sektoros pakāpeniski iezīmējās pēdējās desmitgadēs, un patlaban tā pieaug arvien straujāk. Digitalizācijas ietekme uz nodarbinātību pakalpojumu sektorā ir vērojama jau tagad, tostarp:






  — | pakalpojumu nozares darbaspēkam tiek izvirzītas jaunas prasības, kas attiecas uz prasmēm, |
| --- | --- | --- |

2.3.

Šo attīstības tendenču ietekme uz nodarbinātību skartajos sektoros pakāpeniski iezīmējās pēdējās desmitgadēs, un patlaban tā pieaug arvien straujāk. Digitalizācijas ietekme uz nodarbinātību pakalpojumu sektorā ir vērojama jau tagad, tostarp:

—

pakalpojumu nozares darbaspēkam tiek izvirzītas jaunas prasības, kas attiecas uz prasmēm,

| — | tiek veikti ar darba vietu likvidēšanu saistīti ieguldījumi, jo tehnoloģijas kļūst arvien lētākas un var pārņemt arvien vairāk uzdevumu, ko agrāk veica vienīgi cilvēki. Makroekonomikas līmenī tas tradicionālajās nozarēs ir izraisījis darbaspēka pieprasījuma un līdz ar to – darbaspēka nodrošinātās IKP daļas samazināšanos (5), |
| --- | --- |

—

tiek veikti ar darba vietu likvidēšanu saistīti ieguldījumi, jo tehnoloģijas kļūst arvien lētākas un var pārņemt arvien vairāk uzdevumu, ko agrāk veica vienīgi cilvēki. Makroekonomikas līmenī tas tradicionālajās nozarēs ir izraisījis darbaspēka pieprasījuma un līdz ar to – darbaspēka nodrošinātās IKP daļas samazināšanos (5),

5

| — | samazinās pieprasījums pēc vidēji un augsti kvalificēta darbaspēka, un paredzams, ka tuvākajā nākotnē tas samazināsies vēl vairāk. Saskaņā ar dažādām aplēsēm pastāv risks, ka nākamajos divdesmit gados digitālās tehnoloģijas aizstās aptuveni 50 % pašreizējo darba vietu (6). Tomēr pieredze rāda, ka pret šādām prognozēm jāizturas piesardzīgi. |
| --- | --- |

—

samazinās pieprasījums pēc vidēji un augsti kvalificēta darbaspēka, un paredzams, ka tuvākajā nākotnē tas samazināsies vēl vairāk. Saskaņā ar dažādām aplēsēm pastāv risks, ka nākamajos divdesmit gados digitālās tehnoloģijas aizstās aptuveni 50 % pašreizējo darba vietu (6). Tomēr pieredze rāda, ka pret šādām prognozēm jāizturas piesardzīgi.

6

| 2.4. | Patlaban šķiet, ka digitalizācija varētu nodrošināt nepieredzēti augstu produktivitāti un tādējādi dot “digitalizācijas dividendi”, kā arī – un tā ir medaļas otra puse – būtiski samazināt pieprasījumu pēc darbaspēka – it īpaši vidēji kvalificētiem darba ņēmējiem. Šī pieprasījuma samazināšanās iet roku rokā ar bezdarba pieaugumu, “vidusšķiras eroziju” un ienākumu nevienlīdzības turpmāku palielināšanos (7). |
| --- | --- |

2.4.

Patlaban šķiet, ka digitalizācija varētu nodrošināt nepieredzēti augstu produktivitāti un tādējādi dot “digitalizācijas dividendi”, kā arī – un tā ir medaļas otra puse – būtiski samazināt pieprasījumu pēc darbaspēka – it īpaši vidēji kvalificētiem darba ņēmējiem. Šī pieprasījuma samazināšanās iet roku rokā ar bezdarba pieaugumu, “vidusšķiras eroziju” un ienākumu nevienlīdzības turpmāku palielināšanos (7).

7

| 2.5. | Pašlaik digitālajā ekonomikā dominē ASV piederoši uzņēmumi, savukārt Eiropa digitālo tehnoloģiju izstrādes jomā savas pozīcijas ir gandrīz pilnībā zaudējusi. Tāpat bažas raisa arī tas, ka Eiropa ir slikti sagatavojusies digitalizācijas izraisītajām būtiskajām pārmaiņām, kas ietekmē mūsu ekonomiku un sabiedrību (proti, jau minētais milzīgais produktivitātes pieaugums un nelīdzsvarotības risks, kas var izraisīt ievērojamu bezdarba līmeņa paaugstināšanos konkrētās darba ņēmēju kategorijās un vēl lielāku sabiedrības polarizēšanos). |
| --- | --- |

2.5.

Pašlaik digitālajā ekonomikā dominē ASV piederoši uzņēmumi, savukārt Eiropa digitālo tehnoloģiju izstrādes jomā savas pozīcijas ir gandrīz pilnībā zaudējusi. Tāpat bažas raisa arī tas, ka Eiropa ir slikti sagatavojusies digitalizācijas izraisītajām būtiskajām pārmaiņām, kas ietekmē mūsu ekonomiku un sabiedrību (proti, jau minētais milzīgais produktivitātes pieaugums un nelīdzsvarotības risks, kas var izraisīt ievērojamu bezdarba līmeņa paaugstināšanos konkrētās darba ņēmēju kategorijās un vēl lielāku sabiedrības polarizēšanos).

| 2.6. | Lai arī nav iespējams prognozēt, kādas būs tehnoloģiju izraisīto ļoti lielo pārmaiņu sekas, ir skaidrs, ka jārosina Eiropas Savienību uzņemties aktīvu lomu šo attīstības tendenču virzīšanā un to ietekmes uz nodarbinātību un sabiedrību pārvaldīšanā, jo īpaši tāpēc, ka šāda aktīva loma pašlaik ir ļoti tālu no īstenības (8). Ar šo atzinumu mēģinām to labot, apspriežot digitalizācijas ietekmi uz nodarbinātību pakalpojumu sektorā un sniedzot attiecīgus ieteikumus politikas jomā. |
| --- | --- |

2.6.

Lai arī nav iespējams prognozēt, kādas būs tehnoloģiju izraisīto ļoti lielo pārmaiņu sekas, ir skaidrs, ka jārosina Eiropas Savienību uzņemties aktīvu lomu šo attīstības tendenču virzīšanā un to ietekmes uz nodarbinātību un sabiedrību pārvaldīšanā, jo īpaši tāpēc, ka šāda aktīva loma pašlaik ir ļoti tālu no īstenības (8). Ar šo atzinumu mēģinām to labot, apspriežot digitalizācijas ietekmi uz nodarbinātību pakalpojumu sektorā un sniedzot attiecīgus ieteikumus politikas jomā.

8

3.   Pieprasīto prasmju pārmaiņas

Pieprasīto prasmju pārmaiņas

| 3.1. | Loģiski, ka digitalizācijas rezultātā pakalpojumu sektorā digitālās tehnoloģijas tiek ieviestas arvien lielākā skaitā darba vietu. Piemēram, gandrīz 60 % banku sektorā nodarbināto norāda, ka pēdējo triju gadu laikā viņu darba vietās ir ieviestas jaunas tehnoloģijas (9). Lai lietpratīgi strādātu ar šādām tehnoloģijām, darba ņēmējiem ir vajadzīgas īpašas prasmes, t. i., “e-prasmes”. Tas nozīmē, ka ir attiecīgi jāatjaunina arodizglītības un arodapmācības programmas un jāīsteno ar to saistīti apmācības pasākumi. |
| --- | --- |

3.1.

Loģiski, ka digitalizācijas rezultātā pakalpojumu sektorā digitālās tehnoloģijas tiek ieviestas arvien lielākā skaitā darba vietu. Piemēram, gandrīz 60 % banku sektorā nodarbināto norāda, ka pēdējo triju gadu laikā viņu darba vietās ir ieviestas jaunas tehnoloģijas (9). Lai lietpratīgi strādātu ar šādām tehnoloģijām, darba ņēmējiem ir vajadzīgas īpašas prasmes, t. i., “e-prasmes”. Tas nozīmē, ka ir attiecīgi jāatjaunina arodizglītības un arodapmācības programmas un jāīsteno ar to saistīti apmācības pasākumi.

9

| 3.2. | Tomēr Komisijas oficiālie dati liecina par ievērojamiem trūkumiem prasmju apguves jomā, proti, 47 % ES darba ņēmēju trūkst pietiekamu e-prasmju – jāpiebilst gan, ka dalībvalstu vidū vērojamas lielas atšķirības (10). Ja šī prasmju neatbilstība darba tirgus prasībām netiks novērsta, tā var ne tikai mazināt darba vietu radīšanas iespējas, bet arī kavēt digitālās ekonomikas attīstību un tādējādi kaitēt ES konkurētspējai. |
| --- | --- |

3.2.

Tomēr Komisijas oficiālie dati liecina par ievērojamiem trūkumiem prasmju apguves jomā, proti, 47 % ES darba ņēmēju trūkst pietiekamu e-prasmju – jāpiebilst gan, ka dalībvalstu vidū vērojamas lielas atšķirības (10). Ja šī prasmju neatbilstība darba tirgus prasībām netiks novērsta, tā var ne tikai mazināt darba vietu radīšanas iespējas, bet arī kavēt digitālās ekonomikas attīstību un tādējādi kaitēt ES konkurētspējai.

10

| 3.3. | Vajadzīgi ticama informācija par pieprasītajām un trūkstošajām prasmēm, lai varētu novērst mācību programmu nodrošināto prasmju neatbilstību darba tirgus prasībām. ES jau tagad aktīvi darbojas šajā jomā, it īpaši tas attiecas uz tādu aģentūru kā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop). Pierādījies, ka labas prakses piemērs ir atļaut sociālajiem partneriem, piemēram, izveidojot nozaru prasmju padomes, uzņemties vadību informācijas par vajadzīgajām prasmēm vākšanā. Tādēļ Komiteja pauž nožēlu par to, ka Komisija apsver iespēju mazināt sociālo partneru nozīmi un to izveidotās prasmju padomes aizstāt ar daudzu ieinteresēto personu prasmju apvienībām. Tomēr, neraugoties uz to, ka informācija par vajadzīgajām prasmēm ir pieejama, joprojām ir vērojama prasmju neatbilstība darba tirgus prasībām, tāpēc šķiet, ka lielākā problēma ir stratēģiskas rīcības un ieguldījumu trūkums. |
| --- | --- |

3.3.

Vajadzīgi ticama informācija par pieprasītajām un trūkstošajām prasmēm, lai varētu novērst mācību programmu nodrošināto prasmju neatbilstību darba tirgus prasībām. ES jau tagad aktīvi darbojas šajā jomā, it īpaši tas attiecas uz tādu aģentūru kā Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop). Pierādījies, ka labas prakses piemērs ir atļaut sociālajiem partneriem, piemēram, izveidojot nozaru prasmju padomes, uzņemties vadību informācijas par vajadzīgajām prasmēm vākšanā. Tādēļ Komiteja pauž nožēlu par to, ka Komisija apsver iespēju mazināt sociālo partneru nozīmi un to izveidotās prasmju padomes aizstāt ar daudzu ieinteresēto personu prasmju apvienībām. Tomēr, neraugoties uz to, ka informācija par vajadzīgajām prasmēm ir pieejama, joprojām ir vērojama prasmju neatbilstība darba tirgus prasībām, tāpēc šķiet, ka lielākā problēma ir stratēģiskas rīcības un ieguldījumu trūkums.

Cedefop

| 3.4. | Ļoti svarīgi ir veicināt publiskā un privātā sektora ieguldījumus arodizglītībā un arodapmācībā. Dažās dalībvalstīs ir spēkā obligātais tiesību minimums uz apmaksātu mācību atvaļinājumu. Būtu jāpārbauda, vai darba ņēmējiem un darba devējiem tas ir lietderīgs instruments, ar ko kvalifikāciju pielāgo vajadzībām, un vai ir vajadzīgi Eiropas pasākumi, lai šo pieredzi vispārinātu ES līmenī |
| --- | --- |

3.4.

Ļoti svarīgi ir veicināt publiskā un privātā sektora ieguldījumus arodizglītībā un arodapmācībā. Dažās dalībvalstīs ir spēkā obligātais tiesību minimums uz apmaksātu mācību atvaļinājumu. Būtu jāpārbauda, vai darba ņēmējiem un darba devējiem tas ir lietderīgs instruments, ar ko kvalifikāciju pielāgo vajadzībām, un vai ir vajadzīgi Eiropas pasākumi, lai šo pieredzi vispārinātu ES līmenī

4.   Darba organizācijas un ienākumu polarizācija

Darba organizācijas un ienākumu polarizācija

| 4.1. | Mainīgais prasmju pieprasījums ir cieši saistīts ar pārmaiņām darba organizācijā, t. i., uzdevumiem, ko darbinieki pilda, un to, kā viņi šos uzdevumus pilda. Šajā jomā digitalizācija pašlaik izraisa pakalpojumu sektora darba vietu pakāpenisku polarizāciju darba vietu autonomijas un atalgojuma ziņā, un tas nozīmē, ka pakalpojumu sektora darba vietas, visticamāk, atradīsies atalgojuma un autonomijas skalas augstākajā vai zemākajā posmā, un aizvien mazāk darba vietu atradīsies starp abiem galējiem posmiem. Vienlaikus vērojamas arī jaunas tendences, kas izriet no darba tirgus spontānas pielāgošanās. |
| --- | --- |

4.1.

Mainīgais prasmju pieprasījums ir cieši saistīts ar pārmaiņām darba organizācijā, t. i., uzdevumiem, ko darbinieki pilda, un to, kā viņi šos uzdevumus pilda. Šajā jomā digitalizācija pašlaik izraisa pakalpojumu sektora darba vietu pakāpenisku polarizāciju darba vietu autonomijas un atalgojuma ziņā, un tas nozīmē, ka pakalpojumu sektora darba vietas, visticamāk, atradīsies atalgojuma un autonomijas skalas augstākajā vai zemākajā posmā, un aizvien mazāk darba vietu atradīsies starp abiem galējiem posmiem. Vienlaikus vērojamas arī jaunas tendences, kas izriet no darba tirgus spontānas pielāgošanās.

| 4.2. | Digitalizētu pakalpojumu ekonomika rada pieprasījumu pēc darbaspēka, kas spēj veikt zinībietilpīgus uzdevumus, it īpaši pieprasījumu pēc profesionālo un tehnisko pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, IT tīklu pārvaldības jomā. Šādu speciālistu veiktos uzdevumus parasti var pildīt attālināti, izmantojot mobilas digitālās ierīces, un jebkurā diennakts laikā. |
| --- | --- |

4.2.

Digitalizētu pakalpojumu ekonomika rada pieprasījumu pēc darbaspēka, kas spēj veikt zinībietilpīgus uzdevumus, it īpaši pieprasījumu pēc profesionālo un tehnisko pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, IT tīklu pārvaldības jomā. Šādu speciālistu veiktos uzdevumus parasti var pildīt attālināti, izmantojot mobilas digitālās ierīces, un jebkurā diennakts laikā.

| 4.3. | Šāda elastīga darba organizācija parasti nodrošina darba ņēmējiem augstu darba autonomijas līmeni un var paaugstināt darba vietu kvalitāti, kā arī palielināt un atvieglot iespējas saskaņot darba un ģimenes dzīvi. Tomēr šādi elastīgi nodarbinātības veidi arī rada risku, ja darba ņēmēji ir vai jūtas spiesti visu laiku būt pieejami darba uzdevumu veikšanai. Šāds “darbs bez robežām” var radīt stresu un izdegšanu. |
| --- | --- |

4.3.

Šāda elastīga darba organizācija parasti nodrošina darba ņēmējiem augstu darba autonomijas līmeni un var paaugstināt darba vietu kvalitāti, kā arī palielināt un atvieglot iespējas saskaņot darba un ģimenes dzīvi. Tomēr šādi elastīgi nodarbinātības veidi arī rada risku, ja darba ņēmēji ir vai jūtas spiesti visu laiku būt pieejami darba uzdevumu veikšanai. Šāds “darbs bez robežām” var radīt stresu un izdegšanu.

| 4.4. | Plašā dialogā vajadzētu sīkāk analizēt, vai un cik lielā mērā vispārējas digitālas mobilās komunikācijas laikmetā ir vajadzīga darba ņēmēju privātās dzīves papildu aizsardzība un kādi pasākumi šajā gadījumā būtu lietderīgi valstu un Eiropas līmenī, lai ierobežotu visaptverošu pieejamību un sasniedzamību. Tāpat jāapsver pārdomāti pasākumi, lai šajā saistībā stiprinātu pašnodarbināto personu, kuru skaits aizvien pieaug, pozīciju. |
| --- | --- |

4.4.

Plašā dialogā vajadzētu sīkāk analizēt, vai un cik lielā mērā vispārējas digitālas mobilās komunikācijas laikmetā ir vajadzīga darba ņēmēju privātās dzīves papildu aizsardzība un kādi pasākumi šajā gadījumā būtu lietderīgi valstu un Eiropas līmenī, lai ierobežotu visaptverošu pieejamību un sasniedzamību. Tāpat jāapsver pārdomāti pasākumi, lai šajā saistībā stiprinātu pašnodarbināto personu, kuru skaits aizvien pieaug, pozīciju.

| 4.5. | Citās nozarēs pakalpojumu digitalizācijas dēļ darba vietu autonomija samazinās. Tas notiek, piemēram, e-komercijas loģistikas centros, kuros tiek radītas ar lielu rutīnu saistītas darba vietas. Šādiem darba organizācijas veidiem raksturīgs tas, ka darbinieki parasti ar digitālu ierīču starpniecību saņem izsmeļošus norādījumus, piemēram, kura prece iepakojama kurā kastē. |
| --- | --- |

4.5.

Citās nozarēs pakalpojumu digitalizācijas dēļ darba vietu autonomija samazinās. Tas notiek, piemēram, e-komercijas loģistikas centros, kuros tiek radītas ar lielu rutīnu saistītas darba vietas. Šādiem darba organizācijas veidiem raksturīgs tas, ka darbinieki parasti ar digitālu ierīču starpniecību saņem izsmeļošus norādījumus, piemēram, kura prece iepakojama kurā kastē.

| 4.6. | Tā kā šādi ar rutīnu saistīti darba veidi ir standartizēti un salīdzinoši vienkārši, nodarbinātības iespējas paveras mazkvalificētiem darba ņēmējiem un jaunpienācējiem darba tirgū. Tomēr valda uzskats, ka šādas nodarbinātības kvalitāte ir zema, jo darba ņēmēji jūt, ka viņu prasmes un spējas netiek pilnībā izmantotas. |
| --- | --- |

4.6.

Tā kā šādi ar rutīnu saistīti darba veidi ir standartizēti un salīdzinoši vienkārši, nodarbinātības iespējas paveras mazkvalificētiem darba ņēmējiem un jaunpienācējiem darba tirgū. Tomēr valda uzskats, ka šādas nodarbinātības kvalitāte ir zema, jo darba ņēmēji jūt, ka viņu prasmes un spējas netiek pilnībā izmantotas.

| 4.7. | Digitalizācija neapšaubāmi ir viena no mūsu laikmeta dinamiskākajām norisēm, kurā iespējas un riski ir cieši saistīti. Turpmākās norises, visdrīzāk, būs kompleksas, ar jaundibinātiem uzņēmumiem, maziem uzņēmumiem un jaunām elastīgām darbības metodēm līdztekus tradicionāliem uzņēmumiem un nozarēm. Līdz šim šādu norišu ietekme uz nodarbinātību nav ne pilnībā izprasta, ne arī precīzi prognozējama. Tāpēc pieaug bažas par nodarbinātības līmeņa krišanos laikā, kad ES darba tirgū turpina pastāvēt prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība. Šajā situācijā ir izšķiroši svarīgi konstruktīvi sadarboties un palielināt galveno dalībnieku, t. i., valdību un sociālo partneru, informētību. Tā kā Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgas sociāli ekonomiskās struktūras un dažādi ekonomiskās attīstības līmeņi, var būt vajadzīga īpaša analīze un īpašas pieejas, lai pārvaldītu digitalizācijas ietekmi uz darba tirgu un nodarbinātību. |
| --- | --- |

4.7.

Digitalizācija neapšaubāmi ir viena no mūsu laikmeta dinamiskākajām norisēm, kurā iespējas un riski ir cieši saistīti. Turpmākās norises, visdrīzāk, būs kompleksas, ar jaundibinātiem uzņēmumiem, maziem uzņēmumiem un jaunām elastīgām darbības metodēm līdztekus tradicionāliem uzņēmumiem un nozarēm. Līdz šim šādu norišu ietekme uz nodarbinātību nav ne pilnībā izprasta, ne arī precīzi prognozējama. Tāpēc pieaug bažas par nodarbinātības līmeņa krišanos laikā, kad ES darba tirgū turpina pastāvēt prasmju piedāvājuma un pieprasījuma neatbilstība. Šajā situācijā ir izšķiroši svarīgi konstruktīvi sadarboties un palielināt galveno dalībnieku, t. i., valdību un sociālo partneru, informētību. Tā kā Eiropas Savienībā ir ļoti daudzveidīgas sociāli ekonomiskās struktūras un dažādi ekonomiskās attīstības līmeņi, var būt vajadzīga īpaša analīze un īpašas pieejas, lai pārvaldītu digitalizācijas ietekmi uz darba tirgu un nodarbinātību.

| 4.8. | Vajadzīgi precīzāki statistikas dati un labāki pētījumi par pakalpojumu nozari (pasaulē un Eiropas līmenī), lai iegūtu precīzākas prognozes par darba tirgus attīstību, kā arī darba organizācijas un nodarbinātības polarizāciju. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” šajā saistībā būtu jānodrošina pietiekams finansējums pētījumiem par nodarbinātību un darba organizāciju pakalpojumu sektorā. Pētījumu rezultāti ir jāizmanto, lai īstenotu aktīvas nodarbinātības politikas pasākumus, kas nodrošinātu kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un novērstu risku. Jaunu darba organizācijas veidu ieviešana būtu arī jāapspriež sociālo partneru sarunās, lai nodrošinātu, ka jauni digitalizēta darba organizācijas veidi nevis pazemina, bet gan paaugstina darba vietu kvalitāti. |
| --- | --- |

4.8.

Vajadzīgi precīzāki statistikas dati un labāki pētījumi par pakalpojumu nozari (pasaulē un Eiropas līmenī), lai iegūtu precīzākas prognozes par darba tirgus attīstību, kā arī darba organizācijas un nodarbinātības polarizāciju. Pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” šajā saistībā būtu jānodrošina pietiekams finansējums pētījumiem par nodarbinātību un darba organizāciju pakalpojumu sektorā. Pētījumu rezultāti ir jāizmanto, lai īstenotu aktīvas nodarbinātības politikas pasākumus, kas nodrošinātu kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un novērstu risku. Jaunu darba organizācijas veidu ieviešana būtu arī jāapspriež sociālo partneru sarunās, lai nodrošinātu, ka jauni digitalizēta darba organizācijas veidi nevis pazemina, bet gan paaugstina darba vietu kvalitāti.

| 4.9. | Šādas polarizācijas tendences darba organizācijas jomā izraisa atalgojuma polarizāciju, uz ko norādījis arī Eiropas Parlaments (11). Dažos gadījumos to veicina koplīgumu neesamība vai apiešana. Piemēram, tas attiecas uz gadījumiem, kad digitālo pakalpojumu sniedzēji atsaucas uz savu uzņēmējdarbības modeļu īpašo raksturu, lai apstrīdētu noslēgto koplīgumu piemērojamību attiecībā uz saviem darbiniekiem. Šajā sakarā daži e-komercijas uzņēmumi uzstāj, ka to darbaspēks nav uzskatāms par mazumtirdzniecības darbiniekiem un ka tāpēc viņiem nav tiesības uz koplīgumā noteikto mazumtirdzniecības sektora darbinieku atalgojumu. |
| --- | --- |

4.9.

Šādas polarizācijas tendences darba organizācijas jomā izraisa atalgojuma polarizāciju, uz ko norādījis arī Eiropas Parlaments (11). Dažos gadījumos to veicina koplīgumu neesamība vai apiešana. Piemēram, tas attiecas uz gadījumiem, kad digitālo pakalpojumu sniedzēji atsaucas uz savu uzņēmējdarbības modeļu īpašo raksturu, lai apstrīdētu noslēgto koplīgumu piemērojamību attiecībā uz saviem darbiniekiem. Šajā sakarā daži e-komercijas uzņēmumi uzstāj, ka to darbaspēks nav uzskatāms par mazumtirdzniecības darbiniekiem un ka tāpēc viņiem nav tiesības uz koplīgumā noteikto mazumtirdzniecības sektora darbinieku atalgojumu.

11

| 4.10. | Lai novērstu ienākumu nevienlīdzības pieaugumu, ko daļēji izraisa digitalizācija, visos līmeņos jāveicina sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, galvenokārt arī nozarēs un uzņēmumos, ko skārusi digitalizācija. |
| --- | --- |

4.10.

Lai novērstu ienākumu nevienlīdzības pieaugumu, ko daļēji izraisa digitalizācija, visos līmeņos jāveicina sarunas par darba koplīgumu slēgšanu, galvenokārt arī nozarēs un uzņēmumos, ko skārusi digitalizācija.

| 4.11. | Darba ņēmēji, kas nodarbināti digitalizētos darba organizācijas veidos, ģenerē daudz personas datu, kas satur informāciju par to, kur viņi strādā, ko viņi dara, kad viņi strādā un ar ko viņi sadarbojas. Līdztekus ļoti efektīva darba iespēju radīšanai pastāvīgas informācijas plūsmas apstākļos šāda informācija arī paver iespēju neatļauti uzraudzīt darbiniekus, un šāda uzraudzība apdraud noteiktos privātuma aizsardzības standartus, kas jāievēro darba vietā. |
| --- | --- |

4.11.

Darba ņēmēji, kas nodarbināti digitalizētos darba organizācijas veidos, ģenerē daudz personas datu, kas satur informāciju par to, kur viņi strādā, ko viņi dara, kad viņi strādā un ar ko viņi sadarbojas. Līdztekus ļoti efektīva darba iespēju radīšanai pastāvīgas informācijas plūsmas apstākļos šāda informācija arī paver iespēju neatļauti uzraudzīt darbiniekus, un šāda uzraudzība apdraud noteiktos privātuma aizsardzības standartus, kas jāievēro darba vietā.

| 4.12. | Vajadzīgi stingri noteikumi attiecībā uz darba ņēmēju personas datu aizsardzību, lai aizsargātu noteiktos privātuma standartus, kas jāievēro darbā. Eiropas tiesību aktos, kas attiecas uz datu aizsardzību, būtu jānosaka augsti obligātie standarti, un minētie akti nedrīkst ierobežot dalībvalstu iespējas pieņemt papildu noteikumus. Tādēļ ES datu aizsardzības regulā, kas pašlaik tiek apspriesta, būtu jāiekļauj “izņēmuma klauzula”, kura ļauj dalībvalstīm noteikt augstākus standartus nekā ES obligātie standarti. |
| --- | --- |

4.12.

Vajadzīgi stingri noteikumi attiecībā uz darba ņēmēju personas datu aizsardzību, lai aizsargātu noteiktos privātuma standartus, kas jāievēro darbā. Eiropas tiesību aktos, kas attiecas uz datu aizsardzību, būtu jānosaka augsti obligātie standarti, un minētie akti nedrīkst ierobežot dalībvalstu iespējas pieņemt papildu noteikumus. Tādēļ ES datu aizsardzības regulā, kas pašlaik tiek apspriesta, būtu jāiekļauj “izņēmuma klauzula”, kura ļauj dalībvalstīm noteikt augstākus standartus nekā ES obligātie standarti.

5.   Nodarbinātības un darba tirgus pamatstruktūru pārmaiņas

Nodarbinātības un darba tirgus pamatstruktūru pārmaiņas

| 5.1. | Tā kā informācijas apmaiņa iespējama lielā attālumā, aptverot plašu auditoriju un radot ļoti zemas izmaksas, ciparu tehnoloģijas ļauj radīt ļoti sadrumstalotus uzņēmējdarbības modeļus. Tas mazina vajadzību pēc stingrām, funkcionāli un ģeogrāfiski integrētām uzņēmumu struktūrām ar skaidri noteiktu personālu, hierarhijām un telpām. |
| --- | --- |

5.1.

Tā kā informācijas apmaiņa iespējama lielā attālumā, aptverot plašu auditoriju un radot ļoti zemas izmaksas, ciparu tehnoloģijas ļauj radīt ļoti sadrumstalotus uzņēmējdarbības modeļus. Tas mazina vajadzību pēc stingrām, funkcionāli un ģeogrāfiski integrētām uzņēmumu struktūrām ar skaidri noteiktu personālu, hierarhijām un telpām.

| 5.2. | Šādas attīstības tendences palielina uzņēmumu iespējas balstīties uz elastīgām darba attiecībām, piemēram, uz pašnodarbinātām personām. Pēdējā laikā pašnodarbināto personu skaits būtiski palielinājies (12) it īpaši tādās pakalpojumu nozarēs, kas saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, plašsaziņas līdzekļiem un administratīvajiem un atbalsta pakalpojumiem. Paredzams, ka turpmāku pašnodarbinātības pieaugumu varētu radīt tāda prakse kā pūļa pakalpojumi (crowdsourcing), proti, tiešsaistes platformas, kas ļauj uzņēmumiem publicēt piedāvājumus par darbuzdevumiem, uz kuriem konkurē pašnodarbinātas personas. Turklāt šādās pūļa pakalpojumu platformās ar darba iespējām saistītā konkurence ir globāla, un tas nozīmē, ka konkurences priekšrocības ir pretendentiem no vietām, kur ir zems dzīvošanas izmaksu, ienākuma nodokļa likmes un sociālā nodrošinājuma līmenis. |
| --- | --- |

5.2.

Šādas attīstības tendences palielina uzņēmumu iespējas balstīties uz elastīgām darba attiecībām, piemēram, uz pašnodarbinātām personām. Pēdējā laikā pašnodarbināto personu skaits būtiski palielinājies (12) it īpaši tādās pakalpojumu nozarēs, kas saistītas ar informācijas un komunikācijas tehnoloģijām, plašsaziņas līdzekļiem un administratīvajiem un atbalsta pakalpojumiem. Paredzams, ka turpmāku pašnodarbinātības pieaugumu varētu radīt tāda prakse kā pūļa pakalpojumi (crowdsourcing), proti, tiešsaistes platformas, kas ļauj uzņēmumiem publicēt piedāvājumus par darbuzdevumiem, uz kuriem konkurē pašnodarbinātas personas. Turklāt šādās pūļa pakalpojumu platformās ar darba iespējām saistītā konkurence ir globāla, un tas nozīmē, ka konkurences priekšrocības ir pretendentiem no vietām, kur ir zems dzīvošanas izmaksu, ienākuma nodokļa likmes un sociālā nodrošinājuma līmenis.

12

crowdsourcing

| 5.3. | Daži darba ņēmēji ir apmierināti ar elastību, ko nodrošina šādas darba attiecības. Taču, tā kā nestandarta nodarbinātības veidi tiek izmantoti arvien biežāk, izveidoto darba tirgus pamatstruktūru (piemēram, darba aizsardzības tiesību akti, arodveselības un drošības režīmi, sarunas par darba koplīgumu slēgšanu un sociālā dialoga struktūras) efektivitāte varētu pazemināties. Turklāt, pieaugot pārrobežu konkurencei starp darba meklētājiem, piemēram, pūļa pakalpojumu portālos, palielinās konkurences spiediens uz šādām darba tirgus struktūrām. Valsts sociālajiem partneriem un valdībām, iesaistoties konstruktīvā dialogā, jārod piemēroti risinājumi, lai, ņemot vērā digitalizācijas radītās pārmaiņas, dažādiem nodarbinātības veidiem arī nākotnē nodrošinātu taisnīgu un iekļaujošu darba tirgu. |
| --- | --- |

5.3.

Daži darba ņēmēji ir apmierināti ar elastību, ko nodrošina šādas darba attiecības. Taču, tā kā nestandarta nodarbinātības veidi tiek izmantoti arvien biežāk, izveidoto darba tirgus pamatstruktūru (piemēram, darba aizsardzības tiesību akti, arodveselības un drošības režīmi, sarunas par darba koplīgumu slēgšanu un sociālā dialoga struktūras) efektivitāte varētu pazemināties. Turklāt, pieaugot pārrobežu konkurencei starp darba meklētājiem, piemēram, pūļa pakalpojumu portālos, palielinās konkurences spiediens uz šādām darba tirgus struktūrām. Valsts sociālajiem partneriem un valdībām, iesaistoties konstruktīvā dialogā, jārod piemēroti risinājumi, lai, ņemot vērā digitalizācijas radītās pārmaiņas, dažādiem nodarbinātības veidiem arī nākotnē nodrošinātu taisnīgu un iekļaujošu darba tirgu.

| 5.4. | Nodarbinātība dalīšanās ekonomikas jomā šajā sakarā ir īpaši delikāts jautājums. Daudzos gadījumos darba attiecības un iesaistīto pušu juridiskais statuss joprojām ir neskaidrs. Bieži vien nav skaidrības jautājumā par to, vai tāda privāta transportlīdzekļa vadītājs, ko var nolīgt ar tiešsaistes platformas palīdzību, ir pašnodarbināta persona vai darba ņēmējs, un, ja tā, tad kurš ir darba devējs – pasažieris vai tiešsaistes platformas operators. Tāpēc juridiski grūts uzdevums ir noteikt, kuri darba un saistību tiesību akti un kuri koplīgumu noteikumi attiecīgajā gadījumā būtu piemērojami. Ja nebūs piemērojama neviena no iedibinātajām tiesību un koplīgumu kategorijām, dalīšanās ekonomika faktiski darbosies juridiski “pelēkā zonā”. Tas varētu izraisīt konkurences spiedienu uz nodarbinātību un tiem uzņēmumiem, kuri darbojas saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem un koplīgumiem. |
| --- | --- |

5.4.

Nodarbinātība dalīšanās ekonomikas jomā šajā sakarā ir īpaši delikāts jautājums. Daudzos gadījumos darba attiecības un iesaistīto pušu juridiskais statuss joprojām ir neskaidrs. Bieži vien nav skaidrības jautājumā par to, vai tāda privāta transportlīdzekļa vadītājs, ko var nolīgt ar tiešsaistes platformas palīdzību, ir pašnodarbināta persona vai darba ņēmējs, un, ja tā, tad kurš ir darba devējs – pasažieris vai tiešsaistes platformas operators. Tāpēc juridiski grūts uzdevums ir noteikt, kuri darba un saistību tiesību akti un kuri koplīgumu noteikumi attiecīgajā gadījumā būtu piemērojami. Ja nebūs piemērojama neviena no iedibinātajām tiesību un koplīgumu kategorijām, dalīšanās ekonomika faktiski darbosies juridiski “pelēkā zonā”. Tas varētu izraisīt konkurences spiedienu uz nodarbinātību un tiem uzņēmumiem, kuri darbojas saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem un koplīgumiem.

| 5.5. | Pašlaik trūkst ticamas un aktuālas informācijas, lai novērtētu, kādi nodarbinātības politikas pasākumi dalīšanās ekonomikai ir piemēroti. Lai šo trūkumu novērstu, steidzami vajadzīgi precīzi un regulāri atjaunināti statistikas dati par nestandarta un jauniem nodarbinātības veidiem. |
| --- | --- |

5.5.

Pašlaik trūkst ticamas un aktuālas informācijas, lai novērtētu, kādi nodarbinātības politikas pasākumi dalīšanās ekonomikai ir piemēroti. Lai šo trūkumu novērstu, steidzami vajadzīgi precīzi un regulāri atjaunināti statistikas dati par nestandarta un jauniem nodarbinātības veidiem.

| 5.6. | Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzētu apsvērt stratēģijas, kā sociālo standartu un darba tiesību aizsardzības normu piemērošanas jomu pielāgot tā, lai tās atspoguļotu digitālās pasaules darba apstākļus. Šādām iniciatīvām būtu jāizpaužas kā strukturētam dialogam ar sociālajiem partneriem, lai varētu izstrādāt uz faktiem balstītus risinājumus, kuri atbilstu arī pakalpojumu izmantotāju interesēm. Daudzsološas iniciatīvas jau tiek īstenotas Vācijā, Nīderlandē un Austrijā. |
| --- | --- |

5.6.

Eiropas Savienībai un dalībvalstīm vajadzētu apsvērt stratēģijas, kā sociālo standartu un darba tiesību aizsardzības normu piemērošanas jomu pielāgot tā, lai tās atspoguļotu digitālās pasaules darba apstākļus. Šādām iniciatīvām būtu jāizpaužas kā strukturētam dialogam ar sociālajiem partneriem, lai varētu izstrādāt uz faktiem balstītus risinājumus, kuri atbilstu arī pakalpojumu izmantotāju interesēm. Daudzsološas iniciatīvas jau tiek īstenotas Vācijā, Nīderlandē un Austrijā.

| 5.7. | Tā kā šādas attīstības tendences ir izaicinājums arī iedibinātajai sociālā dialoga un darba koplīgumu slēgšanas praksei, ir vajadzīgs konstruktīvs sociālo partneru dialogs, lai apspriestu iespējamos un nepieciešamos pielāgojumus. Eiropas Savienībai var būt būtiska loma šāda dialoga rosināšanā, nodrošinot finansējumu ar to saistītajiem sociālo partneru projektiem un veicinot ar to saistītus pētniecības projektus, kurus var finansēt no programmas “Apvārsnis 2020”. |
| --- | --- |

5.7.

Tā kā šādas attīstības tendences ir izaicinājums arī iedibinātajai sociālā dialoga un darba koplīgumu slēgšanas praksei, ir vajadzīgs konstruktīvs sociālo partneru dialogs, lai apspriestu iespējamos un nepieciešamos pielāgojumus. Eiropas Savienībai var būt būtiska loma šāda dialoga rosināšanā, nodrošinot finansējumu ar to saistītajiem sociālo partneru projektiem un veicinot ar to saistītus pētniecības projektus, kurus var finansēt no programmas “Apvārsnis 2020”.

| 5.8. | Pateicoties digitalizācijai, uzņēmējdarbības modeļi pakalpojumu nozarēs kļūst daudz mazāk darbietilpīgi. Tas attiecas, piemēram, uz banku nozari, kur uzņēmējdarbības procesi ir daļēji automatizēti un pārgājuši digitālajā vidē. Tāpēc daļa darbaspēka kļūst lieka. Frey un Osborne (Oksfordas universitāte) uzskata, ka šāda automatizācija jo īpaši skars vidēja ienākumu līmeņa amatus un nodarbinātības veidus, tostarp dažas brīvās profesijas (13). Arī publiskās pārvaldes jomā un iestādēs, kā arī attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem kopumā digitalizācija ievērojami ietekmēs nodarbinātību, kam līdz šim veltīts pārāk maz uzmanības. Tāpēc EESK par to paudīs viedokli atsevišķā atzinumā. |
| --- | --- |

5.8.

Pateicoties digitalizācijai, uzņēmējdarbības modeļi pakalpojumu nozarēs kļūst daudz mazāk darbietilpīgi. Tas attiecas, piemēram, uz banku nozari, kur uzņēmējdarbības procesi ir daļēji automatizēti un pārgājuši digitālajā vidē. Tāpēc daļa darbaspēka kļūst lieka. Frey un Osborne (Oksfordas universitāte) uzskata, ka šāda automatizācija jo īpaši skars vidēja ienākumu līmeņa amatus un nodarbinātības veidus, tostarp dažas brīvās profesijas (13). Arī publiskās pārvaldes jomā un iestādēs, kā arī attiecībā uz vispārējas nozīmes pakalpojumiem kopumā digitalizācija ievērojami ietekmēs nodarbinātību, kam līdz šim veltīts pārāk maz uzmanības. Tāpēc EESK par to paudīs viedokli atsevišķā atzinumā.

Frey

Osborne

13

| 5.9. | Ideju laboratorija Bruegel aplēsusi, ka digitalizācijas radītas automatizācijas dēļ ES dalībvalstis nākamo divdesmit gadu laikā varētu zaudēt 40–60 % darba vietu (14). Turklāt šķiet, ka digitālajā laikmetā, atšķirībā no iepriekšējiem rūpniecības attīstības posmiem, kopējais produktivitātes pieaugums ekonomikā vairs tieši neizpaužas kā nodarbinātības pieaugums (15). Tāpēc nemazinās šaubas par to, vai pilnībā digitalizēta ekonomika rada pietiekamu pieprasījumu pēc darbaspēka citās profesijās, lai kompensētu paredzamo darba vietu zudumu, ko izraisa pakalpojumu automatizācija. No otras puses, visā Eiropā vēl joprojām vērojama neatbilstība starp pieejamajām un pieprasītajām prasmēm, un izteikt prognozes ir ļoti grūti. |
| --- | --- |

5.9.

Ideju laboratorija Bruegel aplēsusi, ka digitalizācijas radītas automatizācijas dēļ ES dalībvalstis nākamo divdesmit gadu laikā varētu zaudēt 40–60 % darba vietu (14). Turklāt šķiet, ka digitālajā laikmetā, atšķirībā no iepriekšējiem rūpniecības attīstības posmiem, kopējais produktivitātes pieaugums ekonomikā vairs tieši neizpaužas kā nodarbinātības pieaugums (15). Tāpēc nemazinās šaubas par to, vai pilnībā digitalizēta ekonomika rada pietiekamu pieprasījumu pēc darbaspēka citās profesijās, lai kompensētu paredzamo darba vietu zudumu, ko izraisa pakalpojumu automatizācija. No otras puses, visā Eiropā vēl joprojām vērojama neatbilstība starp pieejamajām un pieprasītajām prasmēm, un izteikt prognozes ir ļoti grūti.

Bruegel

14

15

| 5.10. | Digitalizētā pakalpojumu ekonomikā vērojamās darbaspēka pieprasījuma svārstības, ko mēra nostrādātajās darba stundās, ir rūpīgi jāuzrauga. Lai, neraugoties uz darbaspēka pieprasījuma samazināšanos, atbalstītu nodarbinātību un neapdraudētu sociālo kohēziju, steidzami vajadzīgs visu iesaistīto dalībnieku kopējs dialogs, lai vērstu uzmanību uz iespējamām problēmām un, ņemot vērā vajadzības, atsevišķās dalībvalstīs izstrādātu risinājuma stratēģijas (piemēram, tādās jomās kā publiskie ieguldījumi, nodarbinātību veicinoša inovācija, darba vietu radīšana, darba sadale un darba laika saīsināšana). |
| --- | --- |

5.10.

Digitalizētā pakalpojumu ekonomikā vērojamās darbaspēka pieprasījuma svārstības, ko mēra nostrādātajās darba stundās, ir rūpīgi jāuzrauga. Lai, neraugoties uz darbaspēka pieprasījuma samazināšanos, atbalstītu nodarbinātību un neapdraudētu sociālo kohēziju, steidzami vajadzīgs visu iesaistīto dalībnieku kopējs dialogs, lai vērstu uzmanību uz iespējamām problēmām un, ņemot vērā vajadzības, atsevišķās dalībvalstīs izstrādātu risinājuma stratēģijas (piemēram, tādās jomās kā publiskie ieguldījumi, nodarbinātību veicinoša inovācija, darba vietu radīšana, darba sadale un darba laika saīsināšana).

6.   Ietekme uz labklājības valstīm un nodokļu režīmiem

Ietekme uz labklājības valstīm un nodokļu režīmiem

| 6.1. | Tā kā ar pakalpojumu digitalizāciju saistītie nestandarta nodarbinātības veidi strauji izplatās, arvien lielāka daļa darba ņēmēju neveic iemaksas izveidotajās sociālā nodrošinājuma sistēmās un zaudē piekļuvi šīm sistēmām, piemēram, publiskajai bezdarba, veselības un pensiju apdrošināšanai. Dažās dalībvalstīs šo tematu jau apspriež sociālo partneru un valdības debatēs. Vienlaikus ar vispārējā nodarbinātības līmeņa pazemināšanos šādas attīstības tendences var mazināt nodokļu un izveidoto sociālā nodrošinājuma sistēmu ieņēmumus un šo sistēmu kopējo efektivitāti; šo sistēmu finansējuma pamatā galvenokārt ir ienākumu nodokļi un nodevas, kā arī darba devēju/darba ņēmēju iemaksas, un tādēļ tās ir atkarīgas no augsta tradicionālās nodarbinātības līmeņa. |
| --- | --- |

6.1.

Tā kā ar pakalpojumu digitalizāciju saistītie nestandarta nodarbinātības veidi strauji izplatās, arvien lielāka daļa darba ņēmēju neveic iemaksas izveidotajās sociālā nodrošinājuma sistēmās un zaudē piekļuvi šīm sistēmām, piemēram, publiskajai bezdarba, veselības un pensiju apdrošināšanai. Dažās dalībvalstīs šo tematu jau apspriež sociālo partneru un valdības debatēs. Vienlaikus ar vispārējā nodarbinātības līmeņa pazemināšanos šādas attīstības tendences var mazināt nodokļu un izveidoto sociālā nodrošinājuma sistēmu ieņēmumus un šo sistēmu kopējo efektivitāti; šo sistēmu finansējuma pamatā galvenokārt ir ienākumu nodokļi un nodevas, kā arī darba devēju/darba ņēmēju iemaksas, un tādēļ tās ir atkarīgas no augsta tradicionālās nodarbinātības līmeņa.

| 6.2. | Šis efektivitātes zudums rada ievērojamus draudus Eiropas sociālā modeļa struktūrai, kas ir balstīta uz lielu sabiedrības ieguldījumu vispārējas nozīmes pakalpojumu un efektīvu sociālā nodrošinājuma tīklu finansēšanā un nodrošināšanā. Tomēr digitalizācijas procesa sekmīga pārvaldība lielā mērā ir atkarīga no efektīvi sniegtiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, modernām izglītības sistēmām un platjoslas infrastruktūras. |
| --- | --- |

6.2.

Šis efektivitātes zudums rada ievērojamus draudus Eiropas sociālā modeļa struktūrai, kas ir balstīta uz lielu sabiedrības ieguldījumu vispārējas nozīmes pakalpojumu un efektīvu sociālā nodrošinājuma tīklu finansēšanā un nodrošināšanā. Tomēr digitalizācijas procesa sekmīga pārvaldība lielā mērā ir atkarīga no efektīvi sniegtiem vispārējas nozīmes pakalpojumiem, piemēram, modernām izglītības sistēmām un platjoslas infrastruktūras.

| 6.3. | ES, valstu valdībām un sociālajiem partneriem būtu jāsāk debates ar mērķi noteikt politikas pasākumus un tiesiskos nosacījumus, kas nodrošinātu pienācīgu likumīgas sociālās aizsardzības līmeni visiem darba ņēmējiem – tostarp pašnodarbinātajiem, pūļa pakalpojumu jomā nodarbinātajiem un dalīšanās ekonomikā nodarbinātajiem. Jāņem vērā iespēja, ka šajās grupās var būt pārstāvēti atšķirīgi viedokļi. |
| --- | --- |

6.3.

ES, valstu valdībām un sociālajiem partneriem būtu jāsāk debates ar mērķi noteikt politikas pasākumus un tiesiskos nosacījumus, kas nodrošinātu pienācīgu likumīgas sociālās aizsardzības līmeni visiem darba ņēmējiem – tostarp pašnodarbinātajiem, pūļa pakalpojumu jomā nodarbinātajiem un dalīšanās ekonomikā nodarbinātajiem. Jāņem vērā iespēja, ka šajās grupās var būt pārstāvēti atšķirīgi viedokļi.

| 6.4. | Rūpīgi jāanalizē arī nodokļu sistēmu reformas, lai nodrošinātu līdzīgu nodokļu līmeni visu veidu ienākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir gūti tradicionāli organizētajās nozarēs vai dalīšanās ekonomikā. Eiropas Savienībai būtu jāveicina un jākoordinē atbilstošas reformas dalībvalstīs. |
| --- | --- |

6.4.

Rūpīgi jāanalizē arī nodokļu sistēmu reformas, lai nodrošinātu līdzīgu nodokļu līmeni visu veidu ienākumiem neatkarīgi no tā, vai tie ir gūti tradicionāli organizētajās nozarēs vai dalīšanās ekonomikā. Eiropas Savienībai būtu jāveicina un jākoordinē atbilstošas reformas dalībvalstīs.

| 6.5. | Lai sociālo sistēmu ilgtspēju nodrošinātu arī nākotnē un samazinātu darba slodzi, varētu apsvērt iespēju šajā nolūkā izmantot arī daļu no digitalizācijas dividendes. |
| --- | --- |

6.5.

Lai sociālo sistēmu ilgtspēju nodrošinātu arī nākotnē un samazinātu darba slodzi, varētu apsvērt iespēju šajā nolūkā izmantot arī daļu no digitalizācijas dividendes.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Šajā atzinumā ir runa par privāto pakalpojumu nozarēm, kā noteikts standarta statistiskajā klasifikācijā (piem., NACE 2. red., F-N; Q-T).

1

NACE

(2)  Piemēram, Somijas Nodarbinātības ministrija (2015. gads): “Service Economy Revolution and Digitalisation”, http://www.tem.fi/files/43374/TEMjul_41_2015_web_22062015.pdf

2

Service Economy Revolution and Digitalisation”

(3)  Tostarp “Uzņēmējdarbības pakalpojumu ietekme rūpniecībā” (ziņotāji: van Iersel kgs un Leo kgs) (OV C 12, 15.1.2015., 23. lpp.), kurā aplūkotas ceturtās industriālās revolūcijas īpašās pazīmes.

3

van Iersel

Leo

(4)  Pakalpojumu nozaru definīcijas, ko parasti izmanto statistikas klasifikācijā.

4

(5)  Sk., piemēram, Brynjolffson un McAfee (2014. gads): The Second Machine Age, New York, W.W. Norton & Company, 11. nodaļa.

5

Brynjolffson

McAfee

The Second Machine Age, New York, W.W

Norton & Company

(6)  Piemēram, Bowles, J., The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014. gads, The computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013. gads, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA, 2015. gads.

6

Bowles, J., The computerisation of European jobs who will win and who will lose from the impact of new technology onto old areas of employment?, 2014. gads, The computerisation of European jobs, Frey, C. M., Osborne, M., The future of employment: How susceptible are jobs to computerisation?, 2013. gads, Pajarinen, M., Rouvinen, P., Ekeland, A., Computerization Threatens One-Third of Finnish and Norwegian Employment, ETLA

(7)  Sk. 10. zemsvītras piezīmi.

7

(8)  Attiecīgie ieteikumi minēti dažādos EESK atzinumos (tostarp OV C 311, 12.9.2014., 15. lpp., OV C 12, 15.1.2015., 23. lpp., OV C 332, 8.10.2015., 36. Lpp, OV C 271, 19.9.2013., 116. lpp. un OV C 67, 6.3.2014., 96. lpp.).

8

(9)  Eurofound (2014): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe.

9

Eurofound (2014): Working Conditions and Job Quality: Comparing Sectors in Europe.

(10)  http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/docs/dsm-factsheet_lv.pdf

10

(11)  Eiropas Parlaments (2015. gads): Wage and Income Inequality in the European Union.

11

Wage and Income Inequality in the European Union

(12)  UNI Europa (2015. gads): Towards a Fair Future for European Services, http://uniglobalunion.org/sites/default/files/public_shared/files/towards_a_fair_future_for_european_services.pdf

12

UNI Europa

Towards a Fair Future for European Services,

(13)  Frey un Osborne (2013. gads), sk. 6. zemsvītras piezīmi.

13

Frey

Osborne

(14)  Bruegel (2014. gads): The computerisation of European jobs.

14

Bruegel

The computerisation of European jobs.

(15)  Sk. Bowles (2014. gads), kas minēts 6. zemsvītras piezīmē.

15

Bowles

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/169 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/169

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Integrēta ES aviācijas politika”

(izpētes atzinums)

(2016/C 013/25)

| Ziņotājs: | Jacek KRAWCZYK |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Jacek KRAWCZYK

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 2. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Integrēta ES aviācijas politika”

(izpētes atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 31. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (17. septembra sēdē), ar 97 balsīm par un 3 balsīm pret pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Ja viss Eiropas aviācijas vērtību tīkls nevar būt konkurētspējīgs globalizētā ekonomikā, apdraudēta ir Eiropas aviācijas konkurētspēja. Bet, “palielinot intermodalitāti, uzlabojot savienojamību, lietderīgāk izmantojot sekundāras nozīmes mezglu lidostas un mazās lidostas, ekspluatējot lielākus gaisa kuģus un optimizējot procedūras” (1), ir iespējams šādu risku novērst. |
| --- | --- |

1.1.

Ja viss Eiropas aviācijas vērtību tīkls nevar būt konkurētspējīgs globalizētā ekonomikā, apdraudēta ir Eiropas aviācijas konkurētspēja. Bet, “palielinot intermodalitāti, uzlabojot savienojamību, lietderīgāk izmantojot sekundāras nozīmes mezglu lidostas un mazās lidostas, ekspluatējot lielākus gaisa kuģus un optimizējot procedūras” (1), ir iespējams šādu risku novērst.

1

| 1.2. | Eiropas Komisija (Komisija) ir īstenojusi vairākas ES aviācijas vērtību ķēdei paredzētas regulatīvās iniciatīvas. Tā ir pārskatījusi pamatnostādnes par valsts atbalstu aviosabiedrībām un lidostām, iesniegusi lidostu tiesību aktu paketi, tiesību aktus virzībai uz Vienotu gaisa telpu. Tomēr darāmā vēl ir daudz, jo ir jānodrošina ES aviācijas tiesību aktu pilnīga ieviešana dalībvalstīs. |
| --- | --- |

1.2.

Eiropas Komisija (Komisija) ir īstenojusi vairākas ES aviācijas vērtību ķēdei paredzētas regulatīvās iniciatīvas. Tā ir pārskatījusi pamatnostādnes par valsts atbalstu aviosabiedrībām un lidostām, iesniegusi lidostu tiesību aktu paketi, tiesību aktus virzībai uz Vienotu gaisa telpu. Tomēr darāmā vēl ir daudz, jo ir jānodrošina ES aviācijas tiesību aktu pilnīga ieviešana dalībvalstīs.

| 1.3. | ES aviācija ir nopietnas izvēles priekšā: bez pārliecinošas un konsekventas stratēģijas tai var rasties jaunas grūtības nodrošināt drošus savienojumus iedzīvotājiem, tirdzniecībai un tūrismam un līdz ar to draud ekonomiskā ietekmīguma un izaugsmes potenciāla zudums. Tomēr ne vienmēr ir vajadzīgi jauni tiesību akti. EESK atkārtoti mudina Komisiju aktīvāk rūpēties par to, lai pašreizējie tiesību akti tiktu ieviesti. |
| --- | --- |

1.3.

ES aviācija ir nopietnas izvēles priekšā: bez pārliecinošas un konsekventas stratēģijas tai var rasties jaunas grūtības nodrošināt drošus savienojumus iedzīvotājiem, tirdzniecībai un tūrismam un līdz ar to draud ekonomiskā ietekmīguma un izaugsmes potenciāla zudums. Tomēr ne vienmēr ir vajadzīgi jauni tiesību akti. EESK atkārtoti mudina Komisiju aktīvāk rūpēties par to, lai pašreizējie tiesību akti tiktu ieviesti.

| 1.4. | Tā kā aviācija ir sadrumstalota, pastāvīgi palielinās trešo valstu transfēra lidostu konkurētspēja, Vienota gaisa telpa tiek veidota lēni un palielinās nepietiekamas savienojamības risks mazākiem un/vai nomaļākiem reģioniem, Komisijas stratēģijai ES aviācijas jomā vajadzētu būt balstītai uz visaptverošu redzējumu par to, kā optimālāk veicināt Eiropas konkurētspēju, nekropļojot konkurenci vai nekaitējot sociālajām vai darba attiecībām. |
| --- | --- |

1.4.

Tā kā aviācija ir sadrumstalota, pastāvīgi palielinās trešo valstu transfēra lidostu konkurētspēja, Vienota gaisa telpa tiek veidota lēni un palielinās nepietiekamas savienojamības risks mazākiem un/vai nomaļākiem reģioniem, Komisijas stratēģijai ES aviācijas jomā vajadzētu būt balstītai uz visaptverošu redzējumu par to, kā optimālāk veicināt Eiropas konkurētspēju, nekropļojot konkurenci vai nekaitējot sociālajām vai darba attiecībām.

| 1.5. | EESK ir pārliecināta, ka Komisijai būtu jānosaka, kas stimulē konkurētspēju, un sava stratēģija jābalsta uz tiem ekonomiskiem ieguvumiem, ko aviācija rada Eiropā, kā arī uz sociālajām un vides vērtībām, kas raksturīgas Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

1.5.

EESK ir pārliecināta, ka Komisijai būtu jānosaka, kas stimulē konkurētspēju, un sava stratēģija jābalsta uz tiem ekonomiskiem ieguvumiem, ko aviācija rada Eiropā, kā arī uz sociālajām un vides vērtībām, kas raksturīgas Eiropas Savienībai.

| 1.6. | EESK mudina Komisiju nodrošināt, lai salīdzināmas normas un standarti tiktu piemēroti gan konkurentiem no ES, gan no trešām valstīm. Tas ietver godīgas konkurences principu un SDO pamatkonvenciju piemērošanu starptautiskā līmenī. Līdz ar to var rasties nepieciešamība pārskatīt tos noteikumus, saskaņā ar kuriem ieinteresētās personas iesaistās starptautiskās sarunās. |
| --- | --- |

1.6.

EESK mudina Komisiju nodrošināt, lai salīdzināmas normas un standarti tiktu piemēroti gan konkurentiem no ES, gan no trešām valstīm. Tas ietver godīgas konkurences principu un SDO pamatkonvenciju piemērošanu starptautiskā līmenī. Līdz ar to var rasties nepieciešamība pārskatīt tos noteikumus, saskaņā ar kuriem ieinteresētās personas iesaistās starptautiskās sarunās.

| 1.7. | EESK ir pārliecināta, ka izstrādājamā aviācijas stratēģija ir jābalsta uz konstruktīvu sociālo dialogu. Par ES iestāžu iniciatīvām, kas saistītas ar šo nozari, ES līmenī būtu jāapspriežas ar Civilās aviācijas sociālā dialoga komiteju. Valstu līmenī eksistē dažādi noteikumi, kas būtu jāievieš, lai nostabilizētu sociālos un darba apstākļus, kā arī lai novērstu konkurences kropļojumus, ko izraisījuši “izdevīguma karogi”. Lai gan Eiropas Savienības jurisdikcija šajā jomā ir ierobežota, Komisijai būtu jādara maksimums, lai savām iniciatīvām iegūtu spēcīgu sociālo partneru atbalstu ES un dalībvalstu līmenī. |
| --- | --- |

1.7.

EESK ir pārliecināta, ka izstrādājamā aviācijas stratēģija ir jābalsta uz konstruktīvu sociālo dialogu. Par ES iestāžu iniciatīvām, kas saistītas ar šo nozari, ES līmenī būtu jāapspriežas ar Civilās aviācijas sociālā dialoga komiteju. Valstu līmenī eksistē dažādi noteikumi, kas būtu jāievieš, lai nostabilizētu sociālos un darba apstākļus, kā arī lai novērstu konkurences kropļojumus, ko izraisījuši “izdevīguma karogi”. Lai gan Eiropas Savienības jurisdikcija šajā jomā ir ierobežota, Komisijai būtu jādara maksimums, lai savām iniciatīvām iegūtu spēcīgu sociālo partneru atbalstu ES un dalībvalstu līmenī.

| 1.8. | EESK arī iesaka, lai Komisija apspriežas ar komiteju, gan šobrīd izstrādājot, gan īstenojot Komisijas aviācijas stratēģiju. EESK īstenos atsevišķu projektu atbilstošu resursu piešķiršanai un ekspertzināšanu apkopošanai. |
| --- | --- |

1.8.

EESK arī iesaka, lai Komisija apspriežas ar komiteju, gan šobrīd izstrādājot, gan īstenojot Komisijas aviācijas stratēģiju. EESK īstenos atsevišķu projektu atbilstošu resursu piešķiršanai un ekspertzināšanu apkopošanai.

| 1.9. | EESK aicina visas aviācijā iesaistītās ieinteresētās personas apņemties īstenot jauno ES aviācijas stratēģiju. Ja izdosies pārvarēt individuālismu Eiropas aviācijas vērtību ķēdē, būs iespējams atjaunot dinamiku un atsāksies jaunu vērtīgu ekonomikas un sociālo pienesumu plūsma, kas veicinās ES attīstību. Ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija uzņemtos spēcīgu politisko vadību. |
| --- | --- |

1.9.

EESK aicina visas aviācijā iesaistītās ieinteresētās personas apņemties īstenot jauno ES aviācijas stratēģiju. Ja izdosies pārvarēt individuālismu Eiropas aviācijas vērtību ķēdē, būs iespējams atjaunot dinamiku un atsāksies jaunu vērtīgu ekonomikas un sociālo pienesumu plūsma, kas veicinās ES attīstību. Ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas Komisija uzņemtos spēcīgu politisko vadību.

| 1.10. | Lai iepazītos ar detalizētākiem ieteikumiem, skatīt arī šā atzinuma 3. punktu. |
| --- | --- |

1.10.

Lai iepazītos ar detalizētākiem ieteikumiem, skatīt arī šā atzinuma 3. punktu.

2.   Ievads. Aviācijas veicināšanas stratēģijas ekonomika un steidzamība

Ievads.

| 2.1. | Gaisa transporta sistēmas pozitīvā ietekme ir jūtama arī ārpus aviācijas nozares. Līdzās savienojumiem un mobilitātei, ko izmanto cilvēki un uzņēmumi, tā ietekmē arī tirdzniecību un tūrismu, rada ieguldījumu drošību, piegādā darbaspēku un uzlabo produktivitāti un inovāciju, tādējādi papildinot sabiedrības labklājību. |
| --- | --- |

2.1.

Gaisa transporta sistēmas pozitīvā ietekme ir jūtama arī ārpus aviācijas nozares. Līdzās savienojumiem un mobilitātei, ko izmanto cilvēki un uzņēmumi, tā ietekmē arī tirdzniecību un tūrismu, rada ieguldījumu drošību, piegādā darbaspēku un uzlabo produktivitāti un inovāciju, tādējādi papildinot sabiedrības labklājību.

| 2.2. | Aplēses liecina, ka 2012. gadā gaisa transporta nozare Eiropā radīja aptuveni 2,6 miljonus darbvietu, savukārt ar gaisa transportu galamērķī ieradušos tūristu tēriņi varētu būt radījuši vēl 4,7 miljonus darbvietu un IKP 279 miljardu apmērā. |
| --- | --- |

2.2.

Aplēses liecina, ka 2012. gadā gaisa transporta nozare Eiropā radīja aptuveni 2,6 miljonus darbvietu, savukārt ar gaisa transportu galamērķī ieradušos tūristu tēriņi varētu būt radījuši vēl 4,7 miljonus darbvietu un IKP 279 miljardu apmērā.

| 2.3. | Aviācijas iekārtu un programmatūras ražošana Eiropā atbilst pasaules augstākajiem inovācijas standartiem. To šobrīd var teikt arī par inovāciju gaisa satiksmes organizēšanā un procedūrās, kā arī uzņēmējdarbības attīstības un pārvaldības jomā. |
| --- | --- |

2.3.

Aviācijas iekārtu un programmatūras ražošana Eiropā atbilst pasaules augstākajiem inovācijas standartiem. To šobrīd var teikt arī par inovāciju gaisa satiksmes organizēšanā un procedūrās, kā arī uzņēmējdarbības attīstības un pārvaldības jomā.

| 2.4. | Ņemot vērā, ka gaisa satiksme stimulē ekonomikas izaugsmi, saistībā ar SESAR (Vienotas gaisa telpas (SES) tehnoloģiju daļu) ir iecerēts, ka laika posmā līdz 2020. gadam kopējā pozitīvā ietekme uz IKP varētu sasniegt EUR 419 miljardus un aptuveni 42 000 papildu darbvietu. |
| --- | --- |

2.4.

Ņemot vērā, ka gaisa satiksme stimulē ekonomikas izaugsmi, saistībā ar SESAR (Vienotas gaisa telpas (SES) tehnoloģiju daļu) ir iecerēts, ka laika posmā līdz 2020. gadam kopējā pozitīvā ietekme uz IKP varētu sasniegt EUR 419 miljardus un aptuveni 42 000 papildu darbvietu.

SESAR

SES

| 2.5. | ES ir izstrādājusi Eiropas aviācijas tirgus regulatīvo satvaru. |
| --- | --- |

2.5.

ES ir izstrādājusi Eiropas aviācijas tirgus regulatīvo satvaru.

| 2.5.1. | Projekts Eiropas vienota gaisa telpa tika uzsākts 2004. gadā, atjaunināts 2008. gada jūnijā ar SES II regulu un 2013. gadā ar SES II+ regulu. Galvenais mērķis ir veikt gaisa satiksmes pārvaldības reformu ar mērķi nodrošināt tās atbilsmi pastāvīgam gaisa satiksmes un gaisa satiksmes darbību pieaugumam, nodrošinot vislielāko drošību, izmaksu un lidojumu efektivitāti, kā arī nekaitīgumu videi (skatīt EESK atzinumu TEN/504 (2) un TEN/354 (3)). |
| --- | --- |

2.5.1.

Projekts Eiropas vienota gaisa telpa tika uzsākts 2004. gadā, atjaunināts 2008. gada jūnijā ar SES II regulu un 2013. gadā ar SES II+ regulu. Galvenais mērķis ir veikt gaisa satiksmes pārvaldības reformu ar mērķi nodrošināt tās atbilsmi pastāvīgam gaisa satiksmes un gaisa satiksmes darbību pieaugumam, nodrošinot vislielāko drošību, izmaksu un lidojumu efektivitāti, kā arī nekaitīgumu videi (skatīt EESK atzinumu TEN/504 (2) un TEN/354 (3)).

Eiropas vienota gaisa telpa

SES II

SES II+

2

3

| 2.5.2. | Lidostu tiesību aktu pakete – 2011. gada 1. decembrī Eiropas Komisija pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu ar mērķi novērst Eiropas lidostu jaudas nepietiekamību un uzlabot pasažieriem sniegto pakalpojumu kvalitāti. Eiropas Parlaments minēto likumdošanas priekšlikumu pieņēma 2012. gada decembrī (skatīt EESK atzinumu TEN/475 (4)). |
| --- | --- |

2.5.2.

Lidostu tiesību aktu pakete – 2011. gada 1. decembrī Eiropas Komisija pieņēma visaptverošu pasākumu kopumu ar mērķi novērst Eiropas lidostu jaudas nepietiekamību un uzlabot pasažieriem sniegto pakalpojumu kvalitāti. Eiropas Parlaments minēto likumdošanas priekšlikumu pieņēma 2012. gada decembrī (skatīt EESK atzinumu TEN/475 (4)).

Lidostu tiesību aktu pakete

4

| 2.5.3. | Aviācijas iekļaušana ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) 2012. gadā – Eiropas Komisija ieviesa sistēmu, kuras pamatā ir emisijas sertifikātu tirdzniecība. Pēc neveiksmes ICAO 2013. gada asamblejā ES pieņēma grozītu ETS versiju, kas bija paredzēta piemērošanai uz laiku līdz 2016. gada ICAO asamblejai ES iekšējiem lidojumiem. |
| --- | --- |

2.5.3.

Aviācijas iekļaušana ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) 2012. gadā – Eiropas Komisija ieviesa sistēmu, kuras pamatā ir emisijas sertifikātu tirdzniecība. Pēc neveiksmes ICAO 2013. gada asamblejā ES pieņēma grozītu ETS versiju, kas bija paredzēta piemērošanai uz laiku līdz 2016. gada ICAO asamblejai ES iekšējiem lidojumiem.

Aviācijas iekļaušana ES emisiju kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS) 2012. gadā

ICAO

ICAO

| 2.5.4. | Valsts atbalsta noteikumu pārskatīšana – lēmumu par to Komisija pieņēma 2014. gada februārī ar mērķi atjaunināt un modernizēt vecākas regulas, kas pieņemtas laikā no 1994. līdz 2005. gadam. Ar pašreizējo pamatnostādņu galvenajiem elementiem ir definēti jauni kritēriji tām lidostām, kas ir tiesīgas uz valsts atbalstu, kā arī kritēriji sākuma palīdzībai tām aviosabiedrībām, kas uzsāk lidojumus jaunos maršrutos (skatīt atzinumu CCMI/125 (5)). |
| --- | --- |

2.5.4.

Valsts atbalsta noteikumu pārskatīšana – lēmumu par to Komisija pieņēma 2014. gada februārī ar mērķi atjaunināt un modernizēt vecākas regulas, kas pieņemtas laikā no 1994. līdz 2005. gadam. Ar pašreizējo pamatnostādņu galvenajiem elementiem ir definēti jauni kritēriji tām lidostām, kas ir tiesīgas uz valsts atbalstu, kā arī kritēriji sākuma palīdzībai tām aviosabiedrībām, kas uzsāk lidojumus jaunos maršrutos (skatīt atzinumu CCMI/125 (5)).

Valsts atbalsta noteikumu pārskatīšana

5

| 2.5.5. | Lidostu jauda – Kopienas lidostu jaudas novērošanas iestāde tika izveidota uz pieciem gadiem saskaņā ar Komisijas 2007. gada dokumentu “Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā”, un no 2008. līdz 2013. gadam tai bija būtiska nozīme šā plāna īstenošanā. Šī novērošanas iestāde deva iespēju ieinteresētajām personām sniegt Komisijai ļoti noderīgu atgriezenisko informāciju, kā arī īstenot labākās prakses un problēmu risinājumu politikas apmaiņu (skatīt EESK atzinumu TEN/552 (6)). |
| --- | --- |

2.5.5.

Lidostu jauda – Kopienas lidostu jaudas novērošanas iestāde tika izveidota uz pieciem gadiem saskaņā ar Komisijas 2007. gada dokumentu “Rīcības plāns saistībā ar lidostu jaudu, efektivitāti un drošumu Eiropā”, un no 2008. līdz 2013. gadam tai bija būtiska nozīme šā plāna īstenošanā. Šī novērošanas iestāde deva iespēju ieinteresētajām personām sniegt Komisijai ļoti noderīgu atgriezenisko informāciju, kā arī īstenot labākās prakses un problēmu risinājumu politikas apmaiņu (skatīt EESK atzinumu TEN/552 (6)).

Lidostu jauda

6

| 2.5.6. | Patērētāju aizsardzība – 2013. gada martā Eiropas Komisija izsludināja pasākumu kopumu, ar ko tika atjauninātas pasažieru tiesības un kas bija vērsts uz četrām galvenajām jomām: “pelēko zonu” novēršana, jaunas tiesības, izpildes panākšanas un sūdzību procedūras, sankcijas, nesamērīgs finansiāls slogs. |
| --- | --- |

2.5.6.

Patērētāju aizsardzība – 2013. gada martā Eiropas Komisija izsludināja pasākumu kopumu, ar ko tika atjauninātas pasažieru tiesības un kas bija vērsts uz četrām galvenajām jomām: “pelēko zonu” novēršana, jaunas tiesības, izpildes panākšanas un sūdzību procedūras, sankcijas, nesamērīgs finansiāls slogs.

Patērētāju aizsardzība

| 2.5.7. | Tā ir tikai daļa no pasākumiem, politikas un projektiem, ko ES īstenojusi aviācijas jomā. Komisija ir arī pastiprinājusi sadarbību ar tādām ES un Eiropas aģentūrām kā Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kā arī aktīvāk īsteno dažādus ar ES gaisa transporta starptautisko dimensiju saistītus pasākumus. |
| --- | --- |

2.5.7.

Tā ir tikai daļa no pasākumiem, politikas un projektiem, ko ES īstenojusi aviācijas jomā. Komisija ir arī pastiprinājusi sadarbību ar tādām ES un Eiropas aģentūrām kā Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizācija (Eirokontrole), kā arī aktīvāk īsteno dažādus ar ES gaisa transporta starptautisko dimensiju saistītus pasākumus.

EASA)

| 2.6. | EESK uzskata, ka ES ir nepieciešama integrēta aviācijas stratēģija. |
| --- | --- |

2.6.

EESK uzskata, ka ES ir nepieciešama integrēta aviācijas stratēģija.

| 2.6.1. | No politiskā viedokļa ES aviācijas stratēģijai ir jāpalielina gaisa transporta nozares efektivitāte Eiropā un jāpalielina ietekme sarunās starptautiskā līmenī. Tāpēc ir nepieciešama politiska vēlme, redzējums un uzdrīkstēšanās suverenitātes prasības līdzsvaroti saskaņot ar nepieciešamību pēc kompromisa. |
| --- | --- |

2.6.1.

No politiskā viedokļa ES aviācijas stratēģijai ir jāpalielina gaisa transporta nozares efektivitāte Eiropā un jāpalielina ietekme sarunās starptautiskā līmenī. Tāpēc ir nepieciešama politiska vēlme, redzējums un uzdrīkstēšanās suverenitātes prasības līdzsvaroti saskaņot ar nepieciešamību pēc kompromisa.

| 2.6.2. | No ekonomikas viedokļa šī stratēģija ļaus uzlabot aviācijas vērtību tīku, kas veicinās ekonomisko labklājību un izaugsmi visur Eiropā. |
| --- | --- |

2.6.2.

No ekonomikas viedokļa šī stratēģija ļaus uzlabot aviācijas vērtību tīku, kas veicinās ekonomisko labklājību un izaugsmi visur Eiropā.

| 2.6.3. | No juridiskā viedokļa šai stratēģijai vajadzētu nodrošināt noturīgu tiesisko regulējumu makrolīmenī, plānošanas stabilitāti mikrolīmenī, savukārt no procedūru viedokļa visas ieinteresētās personas būtu jāmudina piedalīties tās izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

2.6.3.

No juridiskā viedokļa šai stratēģijai vajadzētu nodrošināt noturīgu tiesisko regulējumu makrolīmenī, plānošanas stabilitāti mikrolīmenī, savukārt no procedūru viedokļa visas ieinteresētās personas būtu jāmudina piedalīties tās izstrādē un īstenošanā.

| 2.7. | EESK skatījumā ES aviācijas nozarei šāda stratēģija ir vajadzīga steidzami, jo Eiropas vērtību tīkls nav efektīvs. Aviācija nenodrošina iespējamos impulsus ekonomikas izaugsmei. Savukārt daudzas to valstu valdības, kas nav ES, pielāgo savu aviācijas sistēmu izaugsmes ģeopolitiskajām pārmaiņām un globalizētās ekonomikas prasībām. Šo tendenci var apturēt, tikai īstenojot noturīgu un uz tirgu vērstu stratēģiju, kas balstīta uz Eiropas vērtībām. |
| --- | --- |

2.7.

EESK skatījumā ES aviācijas nozarei šāda stratēģija ir vajadzīga steidzami, jo Eiropas vērtību tīkls nav efektīvs. Aviācija nenodrošina iespējamos impulsus ekonomikas izaugsmei. Savukārt daudzas to valstu valdības, kas nav ES, pielāgo savu aviācijas sistēmu izaugsmes ģeopolitiskajām pārmaiņām un globalizētās ekonomikas prasībām. Šo tendenci var apturēt, tikai īstenojot noturīgu un uz tirgu vērstu stratēģiju, kas balstīta uz Eiropas vērtībām.

| 2.7.1. | Eiropas lidostas un Eiropas aviosabiedrības nepiedalās transporta izaugsmē tā, kā varētu tajā gadījumā, ja regulatīvā vide tām būtu labvēlīga. Neefektīva gaisa telpas koordinācija ir cēlonis netiešiem lidojumu maršrutiem un nevajadzīgi augstam CO2 līmenim. |
| --- | --- |

2.7.1.

Eiropas lidostas un Eiropas aviosabiedrības nepiedalās transporta izaugsmē tā, kā varētu tajā gadījumā, ja regulatīvā vide tām būtu labvēlīga. Neefektīva gaisa telpas koordinācija ir cēlonis netiešiem lidojumu maršrutiem un nevajadzīgi augstam CO2 līmenim.

2

| 2.7.2. | Daudzveidīgie sertifikācijas procesi un potenciāli atšķirīgie rezultāti apgrūtina inovācijas uzplaukumu un mazina vēlmi investēt Eiropas produktos vai izmantot šādus jaunus produktus Eiropā. |
| --- | --- |

2.7.2.

Daudzveidīgie sertifikācijas procesi un potenciāli atšķirīgie rezultāti apgrūtina inovācijas uzplaukumu un mazina vēlmi investēt Eiropas produktos vai izmantot šādus jaunus produktus Eiropā.

| 2.7.3. | Kopīgas stratēģijas neesamības gadījumā netiks izmantotas Eiropas aviosabiedrību iespējas nostiprināt izaugsmi ārpus ES un dalībvalstis joprojām vairāk rūpēsies par savām nacionālajām interesēm, neraugoties uz to, ka ar ES pilnvarām būtu iespējams sasniegt lielāku ieguvumu nekā atsevišķu daļu summa. |
| --- | --- |

2.7.3.

Kopīgas stratēģijas neesamības gadījumā netiks izmantotas Eiropas aviosabiedrību iespējas nostiprināt izaugsmi ārpus ES un dalībvalstis joprojām vairāk rūpēsies par savām nacionālajām interesēm, neraugoties uz to, ka ar ES pilnvarām būtu iespējams sasniegt lielāku ieguvumu nekā atsevišķu daļu summa.

| 2.7.4. | Globalizētas ekonomikas kontekstā un notiekot izaugsmes ģeopolitiskai pārejai uz Āziju, sadrumstalota ES turpinās zaudēt savu starptautisko autoritāti un ietekmi. Mazināsies Eiropas standartu, kā arī pilsoņu, uzņēmumu un dalībvalstu kopējo vērtību kā starptautisku standartu nozīme. |
| --- | --- |

2.7.4.

Globalizētas ekonomikas kontekstā un notiekot izaugsmes ģeopolitiskai pārejai uz Āziju, sadrumstalota ES turpinās zaudēt savu starptautisko autoritāti un ietekmi. Mazināsies Eiropas standartu, kā arī pilsoņu, uzņēmumu un dalībvalstu kopējo vērtību kā starptautisku standartu nozīme.

| 2.7.5. | EESK pauž atzinību ES Komisijai par
  sabiedriskas apspriešanas
  uzsākšanu par tematu “Aviācijas tiesību aktu pakete ES aviācijas nozares konkurētspējas uzlabošanai”. Ja tiks saņemtas daudzas atbildes, palielināsies paziņojuma priekšlikuma par aviācijas tiesību aktu paketi ticamība un autoritāte. |
| --- | --- |

2.7.5.

EESK pauž atzinību ES Komisijai par
  sabiedriskas apspriešanas
  uzsākšanu par tematu “Aviācijas tiesību aktu pakete ES aviācijas nozares konkurētspējas uzlabošanai”. Ja tiks saņemtas daudzas atbildes, palielināsies paziņojuma priekšlikuma par aviācijas tiesību aktu paketi ticamība un autoritāte.

sabiedriskas apspriešanas

3.   Tālākais ceļš: aviācijas stratēģija konkurētspējas stimulu atbalstam

Tālākais ceļš: aviācijas stratēģija konkurētspējas stimulu atbalstam

EESK ir noskaidrojusi sešus faktorus, kas nosaka Eiropas konkurētspējas pakāpi. Ar ES stratēģiju būtu pilnvērtīgi jāizmanto šie faktori, lai tās īstenošana notiktu veiksmīgi.

3.1.   
  Drošība

Drošība

| 3.1.1. | Ilgtspējīgas ES aviācijas galvenais balsts ir drošība. Lai gan aviācija kopumā un Eiropas aviācija jo īpaši neapšaubāmi nodrošina drošāko pārvietošanos, pārmērīga pašpaļāvība ir lieka. |
| --- | --- |

3.1.1.

Ilgtspējīgas ES aviācijas galvenais balsts ir drošība. Lai gan aviācija kopumā un Eiropas aviācija jo īpaši neapšaubāmi nodrošina drošāko pārvietošanos, pārmērīga pašpaļāvība ir lieka.

| 3.1.2. | Ir ļoti svarīgi arī turpmāk stiprināt EASA kā galvenās drošības pārvaldības aģentūras lomu un resursus, aviācijas produktu sertifikāciju un aviācijai svarīgu organizāciju pārraudzību valsts līmenī. Šajā kontekstā vajadzētu stiprināt EASA spēju koordinēt visas ieinteresētās personas ne vien ar aviāciju saistītu negadījumu kontekstā ar mērķi uzlabot drošības standartus, bet, piemēram, pārskatīt drošības noteikumus, izcelt apmācības nozīmi, novērst nevajadzīgi pārmērīgu regulējumu un atbalstīt taisnīguma kultūru. |
| --- | --- |

3.1.2.

Ir ļoti svarīgi arī turpmāk stiprināt EASA kā galvenās drošības pārvaldības aģentūras lomu un resursus, aviācijas produktu sertifikāciju un aviācijai svarīgu organizāciju pārraudzību valsts līmenī. Šajā kontekstā vajadzētu stiprināt EASA spēju koordinēt visas ieinteresētās personas ne vien ar aviāciju saistītu negadījumu kontekstā ar mērķi uzlabot drošības standartus, bet, piemēram, pārskatīt drošības noteikumus, izcelt apmācības nozīmi, novērst nevajadzīgi pārmērīgu regulējumu un atbalstīt taisnīguma kultūru.

EASA

EASA

| 3.1.3. | EASA profesionalitāte un ekspertzināšanas ir starptautiski atzītas, tā ir kļuvusi par ekvivalentu ASV Federālās aviācijas administrācijai (FAA). Tā saukto melno sarakstu ieviešana, kuros ir iekļautas noteikumus neievērojošas trešo valstu aviosabiedrības un/vai valdības, ir ļoti svarīga ne vien no Eiropas gaisa telpas un pasažieru drošības viedokļa, bet arī kā priekšnoteikums visstingrāko starptautisko drošības standartu ievērošanai. Aviācijas stratēģijas pamatā ir jābūt šiem sasniegumiem. Komisijai būtu jāpārvērtē arī darba standarti un iespējamais sociālā dempinga risks (skatīt atzinumu TEN/565 (7)). |
| --- | --- |

3.1.3.

EASA profesionalitāte un ekspertzināšanas ir starptautiski atzītas, tā ir kļuvusi par ekvivalentu ASV Federālās aviācijas administrācijai (FAA). Tā saukto melno sarakstu ieviešana, kuros ir iekļautas noteikumus neievērojošas trešo valstu aviosabiedrības un/vai valdības, ir ļoti svarīga ne vien no Eiropas gaisa telpas un pasažieru drošības viedokļa, bet arī kā priekšnoteikums visstingrāko starptautisko drošības standartu ievērošanai. Aviācijas stratēģijas pamatā ir jābūt šiem sasniegumiem. Komisijai būtu jāpārvērtē arī darba standarti un iespējamais sociālā dempinga risks (skatīt atzinumu TEN/565 (7)).

EASA

FAA

7

3.2.   
  Ilgtspēja

Ilgtspēja

| 3.2.1. | Vēl viens faktors, kas nosaka ES aviācijas nozares stratēģijas stabilitāti, ir tās spēja panākt pakalpojumu ilgtspēju. |
| --- | --- |

3.2.1.

Vēl viens faktors, kas nosaka ES aviācijas nozares stratēģijas stabilitāti, ir tās spēja panākt pakalpojumu ilgtspēju.

| 3.2.2. | Sociālajiem partneriem, ieinteresētajām personām un starptautiskajiem publiskā un privātā sektora partneriem ir nepieciešams paļauties uz ticamu un uzticamu ES aviācijas politiku, kas balstīta uz konsekventu un stabilu stratēģiju. Ilgtspēja tātad ietver ekonomiskos faktorus, kā arī individuālu konkurentu spēju veiksmīgi darboties konkrētajā tirgū. Tomēr ekonomiska un komerciāla veiksme būs īsa, ja aviācijas stratēģija nebūs ilgtspējīga no vides un sociālā viedokļa. |
| --- | --- |

3.2.2.

Sociālajiem partneriem, ieinteresētajām personām un starptautiskajiem publiskā un privātā sektora partneriem ir nepieciešams paļauties uz ticamu un uzticamu ES aviācijas politiku, kas balstīta uz konsekventu un stabilu stratēģiju. Ilgtspēja tātad ietver ekonomiskos faktorus, kā arī individuālu konkurentu spēju veiksmīgi darboties konkrētajā tirgū. Tomēr ekonomiska un komerciāla veiksme būs īsa, ja aviācijas stratēģija nebūs ilgtspējīga no vides un sociālā viedokļa.

| 3.2.3. | Pārvarēt ilgtspējas problēmas globālā kontekstā, vienlaikus atzīstot arī vajadzību ievērot Eiropas Savienībai raksturīgās prasības, noteikumus un struktūras, būs iespējams tikai tad, ja tiks piemērota visaptveroša pieeja un ja ES ieinteresētās personas savu darbību pielāgos vienotai stratēģisko mērķu izpratnei. |
| --- | --- |

3.2.3.

Pārvarēt ilgtspējas problēmas globālā kontekstā, vienlaikus atzīstot arī vajadzību ievērot Eiropas Savienībai raksturīgās prasības, noteikumus un struktūras, būs iespējams tikai tad, ja tiks piemērota visaptveroša pieeja un ja ES ieinteresētās personas savu darbību pielāgos vienotai stratēģisko mērķu izpratnei.

| 3.2.4. | Eiropas vienotā aviācijas tirgus izveide ir radījusi dinamiku, kas ātri izraisa tirgus strukturālas pārmaiņas, piemēram, pārrobežu pirkumus, aviosabiedrību daļēju saplūšanu, uzņēmumu veidošanu un stratēģiskas investīcijas lidostās un aviosabiedrībās, ko veic trešo valstu uzņēmumi. Tas viss ietekmē ES iestāžu lomu. Tāpēc Komisijai būtu jāpārskata pašreizējie
  pārvaldības modeļi
  un jāizstrādā priekšlikumi, lai tos pielāgotu institucionālajai un tirgus realitātei. |
| --- | --- |

3.2.4.

Eiropas vienotā aviācijas tirgus izveide ir radījusi dinamiku, kas ātri izraisa tirgus strukturālas pārmaiņas, piemēram, pārrobežu pirkumus, aviosabiedrību daļēju saplūšanu, uzņēmumu veidošanu un stratēģiskas investīcijas lidostās un aviosabiedrībās, ko veic trešo valstu uzņēmumi. Tas viss ietekmē ES iestāžu lomu. Tāpēc Komisijai būtu jāpārskata pašreizējie
  pārvaldības modeļi
  un jāizstrādā priekšlikumi, lai tos pielāgotu institucionālajai un tirgus realitātei.

pārvaldības modeļi

| 3.2.5. | Gaisa satiksmes pārvaldības jomā būtu jāpārskata saikne starp ieviešanas pārvaldnieku un tīkla vadītāju. Darbības izvērtēšanas iestādei vajadzētu darboties skaidrā Komisijas pakļautībā. |
| --- | --- |

3.2.5.

Gaisa satiksmes pārvaldības jomā būtu jāpārskata saikne starp ieviešanas pārvaldnieku un tīkla vadītāju. Darbības izvērtēšanas iestādei vajadzētu darboties skaidrā Komisijas pakļautībā.

3.3.   
  Konkurētspēja ar inovācijas un digitalizācijas palīdzību

Konkurētspēja ar inovācijas un digitalizācijas palīdzību

| 3.3.1. | Digitalizācija ir viens no galvenajiem stimuliem, kas veicina inovāciju, pasažieru vēlmju maiņu, dronu pastiprinātu izmantošanu, produktu pielāgošanu un inovāciju. Ir svarīgi, lai Komisija ņemtu vērā digitalizācijas pozitīvo ietekmi – tā ir viena no galvenajām aviācijas stratēģijas prioritātēm visaptverošas un integrētas transporta politikas veicināšanai un īstenošanai. |
| --- | --- |

3.3.1.

Digitalizācija ir viens no galvenajiem stimuliem, kas veicina inovāciju, pasažieru vēlmju maiņu, dronu pastiprinātu izmantošanu, produktu pielāgošanu un inovāciju. Ir svarīgi, lai Komisija ņemtu vērā digitalizācijas pozitīvo ietekmi – tā ir viena no galvenajām aviācijas stratēģijas prioritātēm visaptverošas un integrētas transporta politikas veicināšanai un īstenošanai.

| 3.3.2. | Aviosabiedrības un lidostas ir izveidojušas inovatīvas uzņēmējdarbības metodes, lai iegūtu jaunus ienākumu avotus, palielinātu darbības efektivitāti un atdalītu un pārgrupētu savus pakalpojumus ar mērķi ierobežot savu produktu standartizāciju un piedāvātu individualizētus pakalpojumus. |
| --- | --- |

3.3.2.

Aviosabiedrības un lidostas ir izveidojušas inovatīvas uzņēmējdarbības metodes, lai iegūtu jaunus ienākumu avotus, palielinātu darbības efektivitāti un atdalītu un pārgrupētu savus pakalpojumus ar mērķi ierobežot savu produktu standartizāciju un piedāvātu individualizētus pakalpojumus.

| 3.3.3. | ES aviācijas stratēģija būtu jābalsta uz šīm pārmaiņām ar mērķi nodrošināt Eiropas Savienībai vadošo lomu plaši definētā inovācijas jomā. SESAR kā tehniska instrumenta izmantošana būtu jāstiprina ar mērķi stimulēt konkurētspēju un veicināt izaugsmi. |
| --- | --- |

3.3.3.

ES aviācijas stratēģija būtu jābalsta uz šīm pārmaiņām ar mērķi nodrošināt Eiropas Savienībai vadošo lomu plaši definētā inovācijas jomā. SESAR kā tehniska instrumenta izmantošana būtu jāstiprina ar mērķi stimulēt konkurētspēju un veicināt izaugsmi.

SESAR

| 3.3.4. | Droni pašlaik iezīmē vissarežģītāko dimensiju, raugoties no inovācijas nepieciešamības un tās ierobežojumu viedokļa. Tā kā droni tiek arvien plašāk izmantoti militārām, tirdzniecības un privātām vajadzībām, jāuzstāda dažas prasības, īpaši gaisa satiksmes drošības, drošības un privātuma jomā, kā arī saistībā ar to lietošanas sertifikāciju un licenču piešķiršanu, un tie ir tikai daži no piemēriem. Ja dronu attīstība un izmantošana tiktu adekvāti veicināta, Eiropa varētu iegūt vadošu lomu (skatīt EESK atzinumu TEN/553). |
| --- | --- |

3.3.4.

Droni pašlaik iezīmē vissarežģītāko dimensiju, raugoties no inovācijas nepieciešamības un tās ierobežojumu viedokļa. Tā kā droni tiek arvien plašāk izmantoti militārām, tirdzniecības un privātām vajadzībām, jāuzstāda dažas prasības, īpaši gaisa satiksmes drošības, drošības un privātuma jomā, kā arī saistībā ar to lietošanas sertifikāciju un licenču piešķiršanu, un tie ir tikai daži no piemēriem. Ja dronu attīstība un izmantošana tiktu adekvāti veicināta, Eiropa varētu iegūt vadošu lomu (skatīt EESK atzinumu TEN/553).

| 3.3.5. | Vajadzētu palīdzēt Eiropai iegūt pasaules ekoloģisko lidojumu centra statusu, savukārt pētniecībai un izstrādei vajadzētu uzlabot bioloģiskās degvielas ražošanu ES aviācijai. |
| --- | --- |

3.3.5.

Vajadzētu palīdzēt Eiropai iegūt pasaules ekoloģisko lidojumu centra statusu, savukārt pētniecībai un izstrādei vajadzētu uzlabot bioloģiskās degvielas ražošanu ES aviācijai.

3.4.   
  Sociālā dimensija

Sociālā dimensija

| — | Saskaņā ar Komisijas darba programmu 2015. gadam darbvietu veidošanai ES ekonomikā, tostarp aviācijā, vajadzētu būt prioritātei. Gan pastāvošās, gan jaunizveidotās darbvietas būtu jābalsta uz augstākajiem Eiropas standartiem. |
| --- | --- |

—

Saskaņā ar Komisijas darba programmu 2015. gadam darbvietu veidošanai ES ekonomikā, tostarp aviācijā, vajadzētu būt prioritātei. Gan pastāvošās, gan jaunizveidotās darbvietas būtu jābalsta uz augstākajiem Eiropas standartiem.

| — | Eiropas aviācijas veiksmīga attīstība ir atkarīga no tajā strādājošo prasmēm un kvalifikācijas. Tāpēc būtu jāvienojas par pasākumiem, kas palielinātu interesi par šo nozari un novērstu prasmīgu darbinieku aiziešanu no tās vai neliktu viņiem meklēt darbu citās pasaules valstīs (intelektuālā darbaspēka emigrācija). |
| --- | --- |

—

Eiropas aviācijas veiksmīga attīstība ir atkarīga no tajā strādājošo prasmēm un kvalifikācijas. Tāpēc būtu jāvienojas par pasākumiem, kas palielinātu interesi par šo nozari un novērstu prasmīgu darbinieku aiziešanu no tās vai neliktu viņiem meklēt darbu citās pasaules valstīs (intelektuālā darbaspēka emigrācija).

| — | Civilās aviācijas sociālā dialoga komiteja ir šīs nozares darba devēju un darba ņēmēju interešu pārstāve, tāpēc ar to būtu jāapspriežas par tām iniciatīvām, ko šajā jomā ierosinājušas Eiropas iestādes. Tādējādi tiks nodrošināta sociālo partneru viedokļa ievērošana un palielināsies iespēja panākt viņu atbalstu. |
| --- | --- |

—

Civilās aviācijas sociālā dialoga komiteja ir šīs nozares darba devēju un darba ņēmēju interešu pārstāve, tāpēc ar to būtu jāapspriežas par tām iniciatīvām, ko šajā jomā ierosinājušas Eiropas iestādes. Tādējādi tiks nodrošināta sociālo partneru viedokļa ievērošana un palielināsies iespēja panākt viņu atbalstu.

| — | Visos līgumos par ES ārējo aviācijas ārpolitiku būtu jācenšas panākt, lai tiktu ņemti vērā SDO principi un meklēti līgumslēdzējiem pieņemami atbalsta nodrošināšanas līdzekļi (skatīt EESK atzinumu TEN/500). |
| --- | --- |

—

Visos līgumos par ES ārējo aviācijas ārpolitiku būtu jācenšas panākt, lai tiktu ņemti vērā SDO principi un meklēti līgumslēdzējiem pieņemami atbalsta nodrošināšanas līdzekļi (skatīt EESK atzinumu TEN/500).

3.5.   
  Darbības izcilība

Darbības izcilība

| 3.5.1. | ES aviācijas stratēģijas panākumus būs iespējams noteikt pēc tā, cik lielā mērā konkrēti publiskā un privātā sektora dalībnieki būs ieinteresēti sasniegt pēc iespējas labākus rezultātus. Jo lielāka būs distance starp pašreizējo stāvokli un optimālu darbības izcilību, jo zemāka būs Eiropas aviācijas konkurētspēja starptautiskā līmenī. Šis princips attiecas uz gaisa telpas pārvaldību, lidostu un aviosabiedrību efektivitāti, kā arī uz iestāžu veiksmīgu sadarbību Eiropā. |
| --- | --- |

3.5.1.

ES aviācijas stratēģijas panākumus būs iespējams noteikt pēc tā, cik lielā mērā konkrēti publiskā un privātā sektora dalībnieki būs ieinteresēti sasniegt pēc iespējas labākus rezultātus. Jo lielāka būs distance starp pašreizējo stāvokli un optimālu darbības izcilību, jo zemāka būs Eiropas aviācijas konkurētspēja starptautiskā līmenī. Šis princips attiecas uz gaisa telpas pārvaldību, lidostu un aviosabiedrību efektivitāti, kā arī uz iestāžu veiksmīgu sadarbību Eiropā.

| 3.5.2. | Galvenie darbības rādītāji liecina, ka rādītāji nesasniedz optimuma līmeni, jo dalībvalstu pieejas atšķiras, bet tas palielina Eiropas vienotā aviācijas tirgus sadrumstalotību. Ir jāatrod kompromiss starp valstu leģitīmajām tiesiskajām un politiskajām interesēm un dalībnieku spēju panākt optimālu darbības izcilību. |
| --- | --- |

3.5.2.

Galvenie darbības rādītāji liecina, ka rādītāji nesasniedz optimuma līmeni, jo dalībvalstu pieejas atšķiras, bet tas palielina Eiropas vienotā aviācijas tirgus sadrumstalotību. Ir jāatrod kompromiss starp valstu leģitīmajām tiesiskajām un politiskajām interesēm un dalībnieku spēju panākt optimālu darbības izcilību.

| 3.5.3. | “Ir jāķeras pie darba.” Funkcionāla un efektīva Eiropas vienotā gaisa telpa ir absolūts priekšnosacījums Eiropas aviācijas nozares ilgtspējīgai konkurētspējai. Lai izpildītu šo priekšnosacījumu, pilnīgi noteikti ir jāatrisina lidostu kapacitātes izsīkuma problēma. |
| --- | --- |

3.5.3.

“Ir jāķeras pie darba.” Funkcionāla un efektīva Eiropas vienotā gaisa telpa ir absolūts priekšnosacījums Eiropas aviācijas nozares ilgtspējīgai konkurētspējai. Lai izpildītu šo priekšnosacījumu, pilnīgi noteikti ir jāatrisina lidostu kapacitātes izsīkuma problēma.

| 3.5.4. | ES aviācijas politikā nevar aprobežoties tikai ar ES gaisa telpu, jo pēc būtības ES aviācija skar
  visu Eiropas ģeogrāfisko reģionu
  . Tāpēc trešo Eiropas valstu valdības un ieinteresētās personas būtu jāuzskata par dabiskiem ES partneriem, ar kuriem ir jāapspriežas ES Komisijas vadībā un kuri ir jāietver visaptverošā ES aviācijas politikā. Pastāvīga Eirokontroles datu bāzes veidošana un pieredze, kas gūta, pārvaldot centrālo satiksmes plūsmu, ir svarīgs piemērs mijiedarbības veidošanai starp ES dalībvalstu un citu Eiropas valstu aeronavigācijas pārvaldības instrumentiem. |
| --- | --- |

3.5.4.

ES aviācijas politikā nevar aprobežoties tikai ar ES gaisa telpu, jo pēc būtības ES aviācija skar
  visu Eiropas ģeogrāfisko reģionu
  . Tāpēc trešo Eiropas valstu valdības un ieinteresētās personas būtu jāuzskata par dabiskiem ES partneriem, ar kuriem ir jāapspriežas ES Komisijas vadībā un kuri ir jāietver visaptverošā ES aviācijas politikā. Pastāvīga Eirokontroles datu bāzes veidošana un pieredze, kas gūta, pārvaldot centrālo satiksmes plūsmu, ir svarīgs piemērs mijiedarbības veidošanai starp ES dalībvalstu un citu Eiropas valstu aeronavigācijas pārvaldības instrumentiem.

visu Eiropas ģeogrāfisko reģionu

| 3.5.5. | Būtu jāapsver visā ES ieviešamā “vienas pieturas drošības” principa izmantošana arī attiecībā uz citām valstīm. Jābūt arī iespējai savstarpēji atzīt standartus ar līdzīgi domājošām valstīm, kas savukārt veicinātu līdzsvarotu globālās drošības režīmu, kur visa uzmanība pievērsta patiesam apdraudējumam (8). |
| --- | --- |

3.5.5.

Būtu jāapsver visā ES ieviešamā “vienas pieturas drošības” principa izmantošana arī attiecībā uz citām valstīm. Jābūt arī iespējai savstarpēji atzīt standartus ar līdzīgi domājošām valstīm, kas savukārt veicinātu līdzsvarotu globālās drošības režīmu, kur visa uzmanība pievērsta patiesam apdraudējumam (8).

8

3.6.   
  Savienojamība

Savienojamība

| 3.6.1. | Aviācijas nozare ir izaugusi par aviācijas vērtību tīklu, un tās uzņēmumi ir savā starpā saistīti un kopīgi rada pievienoto vērtību. Aviācijas vienotais tirgus ir palīdzējis īpaši efektīvu Eiropas mēroga aviosabiedrību un to grupu veidošanā. Līdzīgi pašlaik veidojas specifiski pārvadātāji, kas izmanto nišas. Šo jaunās paaudzes aviosabiedrību kā arī pārējo aviosabiedrību, kas balstītas uz citiem uzņēmējdarbības modeļiem, ilgtspējīga un veiksmīga darbība ir atkarīga no efektīvu un uz tirgu orientētu pakalpojumu sniedzēju tīkla. |
| --- | --- |

3.6.1.

Aviācijas nozare ir izaugusi par aviācijas vērtību tīklu, un tās uzņēmumi ir savā starpā saistīti un kopīgi rada pievienoto vērtību. Aviācijas vienotais tirgus ir palīdzējis īpaši efektīvu Eiropas mēroga aviosabiedrību un to grupu veidošanā. Līdzīgi pašlaik veidojas specifiski pārvadātāji, kas izmanto nišas. Šo jaunās paaudzes aviosabiedrību kā arī pārējo aviosabiedrību, kas balstītas uz citiem uzņēmējdarbības modeļiem, ilgtspējīga un veiksmīga darbība ir atkarīga no efektīvu un uz tirgu orientētu pakalpojumu sniedzēju tīkla.

| 3.6.2. | Šāds savstarpēji atkarīgu aviosabiedrību, lidostu, apkalpošanas uz zemes uzņēmumu, gaisa satiksmes pārvaldības organizāciju u. c. tīkls rada darbvietas ne vien kā nozare, bet arī reģionos un kopienās, ko šī nozare savieno. Jo šie savienojumi ir spēcīgāki, jo šādas aviosabiedrības ir svarīgākas reģionam vai kopienai, jo tās piesaista tūrismu un tirdzniecību un jo lielāka ir savienojamības nozīme no ekonomikas viedokļa. |
| --- | --- |

3.6.2.

Šāds savstarpēji atkarīgu aviosabiedrību, lidostu, apkalpošanas uz zemes uzņēmumu, gaisa satiksmes pārvaldības organizāciju u. c. tīkls rada darbvietas ne vien kā nozare, bet arī reģionos un kopienās, ko šī nozare savieno. Jo šie savienojumi ir spēcīgāki, jo šādas aviosabiedrības ir svarīgākas reģionam vai kopienai, jo tās piesaista tūrismu un tirdzniecību un jo lielāka ir savienojamības nozīme no ekonomikas viedokļa.

| 3.6.3. | Tādējādi aviācijas efektivitāte spēj veicināt ekonomikas izaugsmi. Tāpēc, lai nodrošinātu pozitīvus ES stratēģijas rezultātus, ir jācenšas uzlabot ekonomikas izaugsmi, mazinot ārējās izmaksas, kas ietekmē šīs nozares darbību ES, kā arī jāmeklē aviācijas izaugsmes iespējas starptautiskā līmenī. |
| --- | --- |

3.6.3.

Tādējādi aviācijas efektivitāte spēj veicināt ekonomikas izaugsmi. Tāpēc, lai nodrošinātu pozitīvus ES stratēģijas rezultātus, ir jācenšas uzlabot ekonomikas izaugsmi, mazinot ārējās izmaksas, kas ietekmē šīs nozares darbību ES, kā arī jāmeklē aviācijas izaugsmes iespējas starptautiskā līmenī.

3.7.   

  Starptautiskā aviācija

Starptautiskā aviācija

| 3.7.1. | Aviācija ir viens no tiem retajiem pakalpojumu sektoriem, kas konkurē nevis vietējā, bet pasaules līmenī. Tāpēc ražošanas izmaksas, pieejamais politiskais atbalsts un trešo valstu aviosabiedrībām piešķirtais finansējums, ko ES pārvadātāji nesaņem, ietekmē Eiropas konkurētspēju. |
| --- | --- |

3.7.1.

Aviācija ir viens no tiem retajiem pakalpojumu sektoriem, kas konkurē nevis vietējā, bet pasaules līmenī. Tāpēc ražošanas izmaksas, pieejamais politiskais atbalsts un trešo valstu aviosabiedrībām piešķirtais finansējums, ko ES pārvadātāji nesaņem, ietekmē Eiropas konkurētspēju.

| 3.7.2. | Eiropas Savienībai piemīt nenoliedzamas priekšrocības globālā līmenī. Savas iekšējās daudzveidības dēļ tā ir ieviesusi konfliktu atrisināšanas mehānismus, valsts atbalsta apstiprināšanas sistēmas, sociālā dialoga un drošības standartus, un šie aspekti kopā ar citiem standartiem veido to vērtību kopumu, kas ir kopīgas vairāk nekā 500 miljoniem pilsoņu un uzņēmumiem vienā no visspēcīgākajiem, stabilākajiem un ietekmīgākajiem pasaules reģioniem. Šā tirgus piekļuve interesē trešo valstu uzņēmumus. |
| --- | --- |

3.7.2.

Eiropas Savienībai piemīt nenoliedzamas priekšrocības globālā līmenī. Savas iekšējās daudzveidības dēļ tā ir ieviesusi konfliktu atrisināšanas mehānismus, valsts atbalsta apstiprināšanas sistēmas, sociālā dialoga un drošības standartus, un šie aspekti kopā ar citiem standartiem veido to vērtību kopumu, kas ir kopīgas vairāk nekā 500 miljoniem pilsoņu un uzņēmumiem vienā no visspēcīgākajiem, stabilākajiem un ietekmīgākajiem pasaules reģioniem. Šā tirgus piekļuve interesē trešo valstu uzņēmumus.

| 3.7.3. | ES aviācijas stratēģija būtu jāveido, ievērojot šos standartus, un sarunās ar trešām valstīm būtu koncentrēti un koordinēti jācenšas panākt, lai tās akceptētu šos standartus. ES jau ir izveidojusi funkcionālu ES un ASV aviācijas nolīgumu, kurā ietverti noteikumi, kas dod iespēju abām pusēm tālāk attīstīt kopīgo izpratni par to, kā padziļināt, kopīgi īstenot šos standartus un pat tos attiecināt uz trešām valstīm. Visaptverošā un integrētā aviācijas politikā tāpēc būtu jācenšas izmantot tādus pastāvošos instrumentus kā ES un ASV apvienotā komiteja – ar to palīdzību ir iespējams panākt kopīgu izpratni ar citādu viedokli pārstāvošām valstīm visā pasaulē par to, ka ilgtspējīga aviācija ir atkarīga no pamatvērtību ievērošanas. ES un ASV varētu uzņemties vadošo lomu pasaules standartu izveidē (ietverot SESAR un NextGen). |
| --- | --- |

3.7.3.

ES aviācijas stratēģija būtu jāveido, ievērojot šos standartus, un sarunās ar trešām valstīm būtu koncentrēti un koordinēti jācenšas panākt, lai tās akceptētu šos standartus. ES jau ir izveidojusi funkcionālu ES un ASV aviācijas nolīgumu, kurā ietverti noteikumi, kas dod iespēju abām pusēm tālāk attīstīt kopīgo izpratni par to, kā padziļināt, kopīgi īstenot šos standartus un pat tos attiecināt uz trešām valstīm. Visaptverošā un integrētā aviācijas politikā tāpēc būtu jācenšas izmantot tādus pastāvošos instrumentus kā ES un ASV apvienotā komiteja – ar to palīdzību ir iespējams panākt kopīgu izpratni ar citādu viedokli pārstāvošām valstīm visā pasaulē par to, ka ilgtspējīga aviācija ir atkarīga no pamatvērtību ievērošanas. ES un ASV varētu uzņemties vadošo lomu pasaules standartu izveidē (ietverot SESAR un NextGen).

SESAR

NextGen

| 3.7.4. | Jo īpaši ārējo attiecību jomā nepietiek ar to, ka ir nodrošināta visu dalībvalstu un visu privātā sektora ieinteresēto personu iesaiste visos sarunu posmos. Ir svarīgi, lai jo īpaši tās personas, kam konkrētajā tirgū reģiona, pasaules vai nozares līmenī ir īpašas intereses, tiktu aptaujātas un iesaistītas un nepārtraukti tiktu iekļautas integrētas un visaptverošas aviācijas politikas veidošanā. Aviācija ekonomikas izaugsmi varēs stiprināt tikai tad, ja MOVE ģenerāldirektorātu pilnībā atbalstīs citi direktorāti: REGIO, TRADE un COMP. |
| --- | --- |

3.7.4.

Jo īpaši ārējo attiecību jomā nepietiek ar to, ka ir nodrošināta visu dalībvalstu un visu privātā sektora ieinteresēto personu iesaiste visos sarunu posmos. Ir svarīgi, lai jo īpaši tās personas, kam konkrētajā tirgū reģiona, pasaules vai nozares līmenī ir īpašas intereses, tiktu aptaujātas un iesaistītas un nepārtraukti tiktu iekļautas integrētas un visaptverošas aviācijas politikas veidošanā. Aviācija ekonomikas izaugsmi varēs stiprināt tikai tad, ja MOVE ģenerāldirektorātu pilnībā atbalstīs citi direktorāti: REGIO, TRADE un COMP.

MOVE

REGIO

TRADE

COMP

| 3.7.5. | Globalizētā ekonomikā īpašuma un kontroles noteikumiem jābūt rūpīgi pārskatītiem un izvērtētiem. Uz nākotni vērstā ES aviācijas stratēģijā būtu jāizskata iespēja kodificēt Eiropas Savienības taisnīgas konkurences principus, tādējādi veicinot šo principu pieņemšanu trešo valstu pārvadātāju vidū, jo tādējādi būs iespējams nodrošināt taisnīgu konkurenci liberalizētā tirgū. Lai uzlabotu saprotamību, EESK iesaka Komisijai atsevišķi apsvērt dažādas iespējas ieviest izmaiņas pašreizējās īpašuma un kontroles prasībās. Priekšlikumu pamatā vajadzētu būt jauniem pētījumiem un analīzei. |
| --- | --- |

3.7.5.

Globalizētā ekonomikā īpašuma un kontroles noteikumiem jābūt rūpīgi pārskatītiem un izvērtētiem. Uz nākotni vērstā ES aviācijas stratēģijā būtu jāizskata iespēja kodificēt Eiropas Savienības taisnīgas konkurences principus, tādējādi veicinot šo principu pieņemšanu trešo valstu pārvadātāju vidū, jo tādējādi būs iespējams nodrošināt taisnīgu konkurenci liberalizētā tirgū. Lai uzlabotu saprotamību, EESK iesaka Komisijai atsevišķi apsvērt dažādas iespējas ieviest izmaiņas pašreizējās īpašuma un kontroles prasībās. Priekšlikumu pamatā vajadzētu būt jauniem pētījumiem un analīzei.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 230, 14.7.2015., 17. lpp.

1

(2)  OV C 198, 10.7.2013., 9. lpp.

2

(3)  OV C 376, 22.12.2011., 38. lpp.

3

(4)  OV C 181, 21.6.2012., 173. lpp.

4

(5)  OV C 451, 16.12.2014., 123. lpp.

5

(6)  OV C 230, 14.7.2015., 17. lpp.

6

(7)  EESK atzinums TEN/565 – Sociālais dempings civilajā aviācijā (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 110. lpp.).

7

Oficiālā Vēstneša

(8)  OV C 100, 30.4.2009., 39. lpp.

8

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/176 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/176

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža”

(izpētes atzinums)

(2016/C 013/26)

| Ziņotāji: | Stefan BACK un Raymond HENCKS |
| --- | --- |

Ziņotāji:

Stefan BACK un Raymond HENCKS

Nākamā ES Padomes prezidentvalsts Luksemburga saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 6. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Starptautisko kravu autopārvadājumu iekšējais tirgus: sociālais dempings un kabotāža”

(izpētes atzinums).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 31. augustā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 17. septembra sēdē), ar 170 balsīm par, 3 balsīm pret un 5 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK vēlreiz apliecina, ka tā atbalsta J. C. Juncker vadītās Komisijas mērķi cīnīties pret sociālo dempingu, kā jau norādīts komitejas 2015. gada atzinumā par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu, kā arī aicinājumā Komisijai ierosināt preventīvus pasākumus (1). |
| --- | --- |

1.1.

EESK vēlreiz apliecina, ka tā atbalsta J. C. Juncker vadītās Komisijas mērķi cīnīties pret sociālo dempingu, kā jau norādīts komitejas 2015. gada atzinumā par ceļvedi uz Eiropas vienoto transporta telpu, kā arī aicinājumā Komisijai ierosināt preventīvus pasākumus (1).

| 1.2. | EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Padomes prezidentvalsts Luksemburga atbalsta Komisijas iniciatīvu cīnīties pret visām sociālā dempinga izpausmēm, piemēram, tām, kas saistītas ar nedeklarētu darbu (2). |
| --- | --- |

1.2.

EESK ar gandarījumu atzīmē, ka Padomes prezidentvalsts Luksemburga atbalsta Komisijas iniciatīvu cīnīties pret visām sociālā dempinga izpausmēm, piemēram, tām, kas saistītas ar nedeklarētu darbu (2).

| 1.3. | EESK pauž nožēlu par to, ka ļoti bieži lietotais jēdziens “sociālais dempings” nav definēts. EESK uzskata, ka šajā atzinumā lietotais jēdziens “sociālais dempings” apzīmē centienus apiet vai pārkāpt sociālo tiesību normas vai tirgus pieejamības noteikumus (“pastkastītes” uzņēmumi), lai gūtu priekšrocības konkurences jomā. Šajā atzinumā galvenā uzmanība tiks pievērsta iespējām nepieļaut šādu rīcību. |
| --- | --- |

1.3.

EESK pauž nožēlu par to, ka ļoti bieži lietotais jēdziens “sociālais dempings” nav definēts. EESK uzskata, ka šajā atzinumā lietotais jēdziens “sociālais dempings” apzīmē centienus apiet vai pārkāpt sociālo tiesību normas vai tirgus pieejamības noteikumus (“pastkastītes” uzņēmumi), lai gūtu priekšrocības konkurences jomā. Šajā atzinumā galvenā uzmanība tiks pievērsta iespējām nepieļaut šādu rīcību.

| 1.4. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieceri:






  — | vienkāršot un precizēt ES regulu par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un regulu par piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum, lai atvieglotu īstenošanu, |
| --- | --- | --- |

1.4.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas ieceri:

—

vienkāršot un precizēt ES regulu par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem un regulu par piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum, lai atvieglotu īstenošanu,

| — | noteikt stingrākus uzņēmumu kritērijus, lai novērstu “pastkastītes” uzņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu, |
| --- | --- |

—

noteikt stingrākus uzņēmumu kritērijus, lai novērstu “pastkastītes” uzņēmumu ļaunprātīgu izmantošanu,

| — | ierosināt tiesību aktu kopumu, lai atvieglotu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un uzlabotu dalībvalstu iespējas cīnīties pret sociālo dempingu, krāpniecību un ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar darba ņēmēju norīkošanu darbā un sociālā nodrošinājuma pieejamību. |
| --- | --- |

—

ierosināt tiesību aktu kopumu, lai atvieglotu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos un uzlabotu dalībvalstu iespējas cīnīties pret sociālo dempingu, krāpniecību un ļaunprātīgu izmantošanu saistībā ar darba ņēmēju norīkošanu darbā un sociālā nodrošinājuma pieejamību.

| 1.5. | EESK atkārtoti pauž atbalstu Komisijas priekšlikumam izveidot Eiropas platformu sadarbības uzlabošanai tādā jomā kā nedeklarēta darba novēršana un atturēšana no tā un rosina Padomi un Eiropas Parlamentu ātri pieņemt šo priekšlikumu (3). |
| --- | --- |

1.5.

EESK atkārtoti pauž atbalstu Komisijas priekšlikumam izveidot Eiropas platformu sadarbības uzlabošanai tādā jomā kā nedeklarēta darba novēršana un atturēšana no tā un rosina Padomi un Eiropas Parlamentu ātri pieņemt šo priekšlikumu (3).

| 1.6. | EESK uzskata, ka steidzami vajadzīga ES līmeņa rīcība, lai autopārvadājumu nozarē novērstu iekšējā tirgus sadrumstalotības risku, kas rastos, valstīm vienpusēji īstenojot sociālā dempinga izskaušanas pasākumus. Sekmīga ES rīcība var radīt labvēlīgus apstākļus tirgus tālākai atvēršanai (4). |
| --- | --- |

1.6.

EESK uzskata, ka steidzami vajadzīga ES līmeņa rīcība, lai autopārvadājumu nozarē novērstu iekšējā tirgus sadrumstalotības risku, kas rastos, valstīm vienpusēji īstenojot sociālā dempinga izskaušanas pasākumus. Sekmīga ES rīcība var radīt labvēlīgus apstākļus tirgus tālākai atvēršanai (4).

| 1.7. | EESK rosina Komisiju un dalībvalstis, kam uzticēta vislielākā atbildība par autotransporta un sociālo tiesību aktu izpildes nodrošināšanu, īpašu uzmanību pievērst šādiem uzdevumiem:






  — | nodrošināt visaptverošu sadarbību starp darba inspekcijām un autotransporta uzraudzības iestādēm ES dalībvalstīs, |
| --- | --- | --- |

1.7.

EESK rosina Komisiju un dalībvalstis, kam uzticēta vislielākā atbildība par autotransporta un sociālo tiesību aktu izpildes nodrošināšanu, īpašu uzmanību pievērst šādiem uzdevumiem:

—

nodrošināt visaptverošu sadarbību starp darba inspekcijām un autotransporta uzraudzības iestādēm ES dalībvalstīs,

| — | konsolidēt valstu autopārvadājumu uzņēmumu elektroniskajos reģistros ietvertos datus (sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1071/2009 (5) 16. pantu) un ziņas par profesionālo transportlīdzekļu vadītāju sociālo stāvokli un darba apstākļiem, lai tādējādi uzlabotu noteikumu izpildes nodrošināšanu pārrobežu mērogā un izskaustu ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanos, |
| --- | --- |

—

konsolidēt valstu autopārvadājumu uzņēmumu elektroniskajos reģistros ietvertos datus (sk. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1071/2009 (5) 16. pantu) un ziņas par profesionālo transportlīdzekļu vadītāju sociālo stāvokli un darba apstākļiem, lai tādējādi uzlabotu noteikumu izpildes nodrošināšanu pārrobežu mērogā un izskaustu ļaunprātīgu izmantošanu vai krāpšanos,

| — | steidzami, izmantojot Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru (ERRU), pabeigt valstu reģistru savienošanu, kas bija pilnībā jāpaveic līdz 2012. gada decembrim, lai uzlabotu noteikumu izpildes nodrošināšanu pārrobežu mērogā un dalībvalstu sadarbību; šajā nolūkā varētu apsvērt iespēju izmantot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) (6), |
| --- | --- |

—

steidzami, izmantojot Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru (ERRU), pabeigt valstu reģistru savienošanu, kas bija pilnībā jāpaveic līdz 2012. gada decembrim, lai uzlabotu noteikumu izpildes nodrošināšanu pārrobežu mērogā un dalībvalstu sadarbību; šajā nolūkā varētu apsvērt iespēju izmantot Iekšējā tirgus informācijas sistēmu (IMI) (6),

| — | panākt, ka autopārvadājumu nozarē pilnībā tiek ievērots obligātais minimums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 593/2008 (7) (“Roma I”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/71/EK (8) par darba ņēmēju norīkošanu darbā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/67/ES (9) par to, kā nodrošināt iepriekš minētās direktīvas izpildi. EESK norāda uz Komisijas nodomu analizēt Direktīvu 96/71/EK un 2014/67/ES, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešamas vadlīnijas vai citi pasākumi, kas veicinātu efektīvu un juridiski drošu īstenošanu autotransporta nozarē. |
| --- | --- |

—

panākt, ka autopārvadājumu nozarē pilnībā tiek ievērots obligātais minimums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 593/2008 (7) (“Roma I”), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 96/71/EK (8) par darba ņēmēju norīkošanu darbā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/67/ES (9) par to, kā nodrošināt iepriekš minētās direktīvas izpildi. EESK norāda uz Komisijas nodomu analizēt Direktīvu 96/71/EK un 2014/67/ES, lai noskaidrotu, vai ir nepieciešamas vadlīnijas vai citi pasākumi, kas veicinātu efektīvu un juridiski drošu īstenošanu autotransporta nozarē.

| 1.8. | EESK uzsver: pastiprināta noteikumu ievērošanas kontrole nenozīmē, ka jāizvirza nesamērīgas prasības, kas kavē normālu konkurenci starp Eiropas autotransporta uzņēmumiem un autotransporta iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. |
| --- | --- |

1.8.

EESK uzsver: pastiprināta noteikumu ievērošanas kontrole nenozīmē, ka jāizvirza nesamērīgas prasības, kas kavē normālu konkurenci starp Eiropas autotransporta uzņēmumiem un autotransporta iekšējā tirgus izveides pabeigšanu.

| 1.9. | EESK arī norāda, ka Komisija, ierosinot vienkāršot noteikumus attiecībā uz tirgus pieejamību, tostarp kabotāžu, varētu apsvērt iespēju, ievērojot transporta nozares īpašās iezīmes, kravu autopārvadājumu noteikumus saskaņot ar tiem, ko piemēro pakalpojumu pagaidu sniegšanai kopumā. Vienkāršojot tirgus piekļuves noteikumus, varētu labāk saskaņot izpildi un uzlabot noteikumu ievērošanas kultūru, un tas ierobežotu sociālā dempinga iespējas. Vienkāršošanai vajadzētu būt cieši saistītai ar neatlaidīgiem centieniem nodrošināt apstiprināto sociālā dempinga novēršanas pasākumu īstenošanu. |
| --- | --- |

1.9.

EESK arī norāda, ka Komisija, ierosinot vienkāršot noteikumus attiecībā uz tirgus pieejamību, tostarp kabotāžu, varētu apsvērt iespēju, ievērojot transporta nozares īpašās iezīmes, kravu autopārvadājumu noteikumus saskaņot ar tiem, ko piemēro pakalpojumu pagaidu sniegšanai kopumā. Vienkāršojot tirgus piekļuves noteikumus, varētu labāk saskaņot izpildi un uzlabot noteikumu ievērošanas kultūru, un tas ierobežotu sociālā dempinga iespējas. Vienkāršošanai vajadzētu būt cieši saistītai ar neatlaidīgiem centieniem nodrošināt apstiprināto sociālā dempinga novēršanas pasākumu īstenošanu.

| 1.10. | EESK rosina Komisiju un dalībvalstis sekmēt informācijas un paraugprakses apmaiņu tādā jomā kā efektīva rīcība ļaunprātīgas izmantošanas un sociālā dempinga izskaušanai. Šajā sakarā tiks rīkota ES augsta līmeņa konference, kurā iecerēts informēt par labas prakses piemēriem un dalīties ar tiem. |
| --- | --- |

1.10.

EESK rosina Komisiju un dalībvalstis sekmēt informācijas un paraugprakses apmaiņu tādā jomā kā efektīva rīcība ļaunprātīgas izmantošanas un sociālā dempinga izskaušanai. Šajā sakarā tiks rīkota ES augsta līmeņa konference, kurā iecerēts informēt par labas prakses piemēriem un dalīties ar tiem.

| 1.11. | EESK lūdz Komisiju aicināt dalībvalstis iesaistīties projektos ar mērķi, izmantojot efektīvas un operatīvas riska novērtēšanas sistēmas, rosināt un motivēt uzņēmumus, kas ievēro noteikumus. |
| --- | --- |

1.11.

EESK lūdz Komisiju aicināt dalībvalstis iesaistīties projektos ar mērķi, izmantojot efektīvas un operatīvas riska novērtēšanas sistēmas, rosināt un motivēt uzņēmumus, kas ievēro noteikumus.

2.   Nozares un tirgus stāvoklis

| 2.1. | Kravu autopārvadājumi ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks. Tie veido 73 % no iekšzemes kravu pārvadājumiem. Kravu pārvadājumi rada gandrīz 2 % no Eiropas IKP. Starptautisko pārvadājumu īpatsvars laikposmā no 2004. līdz 2012. gadam ir pieaudzis mēreni – no 30 % līdz 33 %. Kabotāžas pārvadājumu skaits pieauga par 50 %, tomēr to tirgus daļa joprojām ir maza (tikai 5 %). Laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam kravu iekšzemes pārvadājumi samazinājās par 9,1 %, savukārt kravu pārrobežu pārvadājumi bija visstraujāk augošais kravu autopārvadājumu tirgus segments: vairāk nekā 80 % laikposmā no 2004. līdz 2012. gadam (10). |
| --- | --- |

2.1.

Kravu autopārvadājumi ir Eiropas ekonomikas dzinējspēks. Tie veido 73 % no iekšzemes kravu pārvadājumiem. Kravu pārvadājumi rada gandrīz 2 % no Eiropas IKP. Starptautisko pārvadājumu īpatsvars laikposmā no 2004. līdz 2012. gadam ir pieaudzis mēreni – no 30 % līdz 33 %. Kabotāžas pārvadājumu skaits pieauga par 50 %, tomēr to tirgus daļa joprojām ir maza (tikai 5 %). Laikposmā no 2005. līdz 2012. gadam kravu iekšzemes pārvadājumi samazinājās par 9,1 %, savukārt kravu pārrobežu pārvadājumi bija visstraujāk augošais kravu autopārvadājumu tirgus segments: vairāk nekā 80 % laikposmā no 2004. līdz 2012. gadam (10).

| 2.2. | Tikai 2013. gadā vien kabotāžas pārvadājumu apjoms pieauga par 20 %. Procentuāli lielākā kabotāžas pārvadājumu daļa tiek veikta Rietumeiropā. Proti, 86 % no kopējās kabotāžas veic Vācijā, Francijā, Itālijā, Apvienotajā Karalistē, Beļģijā un Zviedrijā (11). Eiropas Komisijas pasūtīts pētījums (12) liecina, ka lielāko daļu iekšzemes pārvadājumu veic vietējie pārvadātāji, kas darbojas attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

2.2.

Tikai 2013. gadā vien kabotāžas pārvadājumu apjoms pieauga par 20 %. Procentuāli lielākā kabotāžas pārvadājumu daļa tiek veikta Rietumeiropā. Proti, 86 % no kopējās kabotāžas veic Vācijā, Francijā, Itālijā, Apvienotajā Karalistē, Beļģijā un Zviedrijā (11). Eiropas Komisijas pasūtīts pētījums (12) liecina, ka lielāko daļu iekšzemes pārvadājumu veic vietējie pārvadātāji, kas darbojas attiecīgajā dalībvalstī.

| 2.3. | Eiropas Komisijas 2014. gadā publicētajā ziņojumā par situāciju tirgū apgalvots, ka kopumā Eiropas Savienībā vērojama atalgojuma, absolūtā darbaspēka izmaksu līmeņa un citu atalgojuma elementu konverģence (13). Ziņojumā norādīts, ka pastāvošās atšķirības atbilst vispārējām atalgojuma līmeņa atšķirībām starp ES-12 (ES-13) un ES-15 dalībvalstīm (ES-15 ir dalībvalstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās līdz 2004. gadam, un ES-12 vai ES-13 ir dalībvalstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā un vēlāk). |
| --- | --- |

2.3.

Eiropas Komisijas 2014. gadā publicētajā ziņojumā par situāciju tirgū apgalvots, ka kopumā Eiropas Savienībā vērojama atalgojuma, absolūtā darbaspēka izmaksu līmeņa un citu atalgojuma elementu konverģence (13). Ziņojumā norādīts, ka pastāvošās atšķirības atbilst vispārējām atalgojuma līmeņa atšķirībām starp ES-12 (ES-13) un ES-15 dalībvalstīm (ES-15 ir dalībvalstis, kas Eiropas Savienībai pievienojās līdz 2004. gadam, un ES-12 vai ES-13 ir dalībvalstis, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā un vēlāk).

| 2.4. | Šīs atšķirības jāņem vērā saistībā ar īpašajiem apstākļiem autopārvadājumu nozarē, kurai raksturīga liela darbaspēka mobilitāte un aktīva pārrobežu darbība. Minētās atalgojuma atšķirības ir neizbēgamas visā iekšējā tirgū, taču, ja tās izmanto, cenšoties apiet vai pārkāpt likumu, tās var ietekmēt gan konkurences apstākļus nozarē, gan transportlīdzekļu vadītāju stāvokli, kā izklāstīts nākamajā iedaļā (14). |
| --- | --- |

2.4.

Šīs atšķirības jāņem vērā saistībā ar īpašajiem apstākļiem autopārvadājumu nozarē, kurai raksturīga liela darbaspēka mobilitāte un aktīva pārrobežu darbība. Minētās atalgojuma atšķirības ir neizbēgamas visā iekšējā tirgū, taču, ja tās izmanto, cenšoties apiet vai pārkāpt likumu, tās var ietekmēt gan konkurences apstākļus nozarē, gan transportlīdzekļu vadītāju stāvokli, kā izklāstīts nākamajā iedaļā (14).

| 2.5. | Zināms, ka kravu autopārvadājumu nozare saskaras ar daudzām citām problēmām. Nozarē ir ne tikai vērojams kvalificētu autovadītāju trūkums, bet tā arī joprojām nav pievilcīga jauniešiem un sievietēm, galvenokārt tādēļ, ka darba apstākļi ir slikti, atalgojums ir zems, karjeras perspektīvas ir niecīgas un iespējas nodrošināt darba un privātās dzīves līdzsvaru ir mazas (15). Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta nepieciešamībai risināt nozarē vērojamā sociālā dempinga problēmu, taču ir skaidrs, ka progress iepriekš minēto problēmu risināšanā var veicināt sociālā dempinga ierobežošanu. |
| --- | --- |

2.5.

Zināms, ka kravu autopārvadājumu nozare saskaras ar daudzām citām problēmām. Nozarē ir ne tikai vērojams kvalificētu autovadītāju trūkums, bet tā arī joprojām nav pievilcīga jauniešiem un sievietēm, galvenokārt tādēļ, ka darba apstākļi ir slikti, atalgojums ir zems, karjeras perspektīvas ir niecīgas un iespējas nodrošināt darba un privātās dzīves līdzsvaru ir mazas (15). Šajā atzinumā galvenā uzmanība pievērsta nepieciešamībai risināt nozarē vērojamā sociālā dempinga problēmu, taču ir skaidrs, ka progress iepriekš minēto problēmu risināšanā var veicināt sociālā dempinga ierobežošanu.

3.   Kravu autopārvadājumu nozarē piemērojamie ES noteikumi

| 3.1. | Šim atzinumam īpaši nozīmīgi ir šādi ES tiesību akti un judikatūra:






  a) | profesionālās darbības veikšanas nosacījumi un tirgus pieejamība:






  — | Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.

Šim atzinumam īpaši nozīmīgi ir šādi ES tiesību akti un judikatūra:

a)

profesionālās darbības veikšanas nosacījumi un tirgus pieejamība:

—

Regula (EK) Nr. 1071/2009, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par autopārvadātāja profesionālās darbības veikšanas nosacījumiem,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (16) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1072/2009 (16) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautisko kravas autopārvadājumu tirgum;

| b) | sociālo tiesību akti, kas attiecas tieši uz autotransporta nozari:






  — | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (17) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, |
| --- | --- | --- |

b)

sociālo tiesību akti, kas attiecas tieši uz autotransporta nozari:

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/15/EK (17) par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (18) par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem autopārvadājumu nozarē; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 561/2006 (18) par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, pārtraukumiem un atpūtas laikposmiem autopārvadājumu nozarē;

| c) | citi attiecīgie ES tiesību akti (sociālo tiesību akti utt.), kas attiecas uz visām rūpniecības nozarēm:






  — | Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (“Roma I”), |
| --- | --- | --- |

c)

citi attiecīgie ES tiesību akti (sociālo tiesību akti utt.), kas attiecas uz visām rūpniecības nozarēm:

—

Regula (EK) Nr. 593/2008 par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (“Roma I”),

| — | Tiesas spriedumi Koelzsch lietā (2011. gada 15. marts) un Voogsgeerd lietā (2011. gada 15. decembris), ar ko skaidro regulas “Roma I” piemērošanu konkrētajiem autopārvadājumu nozares apstākļiem, |
| --- | --- |

—

Tiesas spriedumi Koelzsch lietā (2011. gada 15. marts) un Voogsgeerd lietā (2011. gada 15. decembris), ar ko skaidro regulas “Roma I” piemērošanu konkrētajiem autopārvadājumu nozares apstākļiem,

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (19) un tās īstenošanas Regula (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 883/2004 (19) un tās īstenošanas Regula (EK) Nr. 987/2009 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu,

| — | Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā, |
| --- | --- |

—

Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā,

| — | Direktīva 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā. |
| --- | --- |

—

Direktīva 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā.

| 3.2. | Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā un tās īstenošanas direktīva ir piemērojama, kad ir ievēroti visi nosacījumiem, kas izvirzīti Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu darbā. Tas nozīmē, ka direktīvas attiecas tikai uz pagaidu norīkošanu darbā ārpus valsts, kurā transportlīdzekļa vadītājs parasti strādā. Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, tiek garantēts minimālais algojums un tiek piemēroti daži citi sociālo tiesību noteikumi, kas ir spēkā tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Citos gadījumos piemērojamās tiesību normas nosaka līgums un regula “Roma I” par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Regula (EK) Nr. 593/2008). Regula “Roma I” paredz, ka neatkarīgi no darba ņēmēja mājas bāzes valsts vai darba līgumā minētajiem noteikumiem lielāks spēks ir obligātajiem nodarbinātības noteikumiem, kas piemērojami valstī, kurā vai no kuras darbs parasti tiek veikts. Šeit jānorāda uz 3.1. punktā minētajiem Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem. |
| --- | --- |

3.2.

Direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā un tās īstenošanas direktīva ir piemērojama, kad ir ievēroti visi nosacījumiem, kas izvirzīti Direktīvā par darba ņēmēju norīkošanu darbā. Tas nozīmē, ka direktīvas attiecas tikai uz pagaidu norīkošanu darbā ārpus valsts, kurā transportlīdzekļa vadītājs parasti strādā. Vajadzības gadījumā, pamatojoties uz Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā, tiek garantēts minimālais algojums un tiek piemēroti daži citi sociālo tiesību noteikumi, kas ir spēkā tajā dalībvalstī, kurā tiek veikts attiecīgais darbs. Citos gadījumos piemērojamās tiesību normas nosaka līgums un regula “Roma I” par tiesību aktiem, kas piemērojami līgumsaistībām (Regula (EK) Nr. 593/2008). Regula “Roma I” paredz, ka neatkarīgi no darba ņēmēja mājas bāzes valsts vai darba līgumā minētajiem noteikumiem lielāks spēks ir obligātajiem nodarbinātības noteikumiem, kas piemērojami valstī, kurā vai no kuras darbs parasti tiek veikts. Šeit jānorāda uz 3.1. punktā minētajiem Eiropas Savienības Tiesas nolēmumiem.

| 3.3. | Vairākos gadījumos ir grūti pierādīt, ka regulai “Roma I” vai Direktīvai par darba ņēmēju norīkošanu darbā ir lielāks spēks nekā mājas bāzes valsts tiesību aktiem vai līgumā paredzētajiem noteikumiem. Lemjot par piemērojamajiem tiesību aktiem, izpildes nodrošināšanas iestādes izvērtēs visus attiecīgos aspektus, tostarp to, vai patiešām pastāv tāda saikne ar mājas bāzes valsti, lai būtu pamats piemērot attiecīgās valsts tiesību normas. |
| --- | --- |

3.3.

Vairākos gadījumos ir grūti pierādīt, ka regulai “Roma I” vai Direktīvai par darba ņēmēju norīkošanu darbā ir lielāks spēks nekā mājas bāzes valsts tiesību aktiem vai līgumā paredzētajiem noteikumiem. Lemjot par piemērojamajiem tiesību aktiem, izpildes nodrošināšanas iestādes izvērtēs visus attiecīgos aspektus, tostarp to, vai patiešām pastāv tāda saikne ar mājas bāzes valsti, lai būtu pamats piemērot attiecīgās valsts tiesību normas.

| 3.4. | EESK norāda, ka Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā autotransporta nozarē tiek piemērota atšķirīgi. Tādēļ saistībā ar plānoto tiesību aktu kopumu, kas attieksies uz darba ņēmēju mobilitāti, ir svarīgi uzraudzīt minētās direktīvas un izpildes Direktīvas 2014/67/ES īstenošanu, lai nodrošinātu saskaņotu un efektīvu izpildi. |
| --- | --- |

3.4.

EESK norāda, ka Direktīva 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā pakalpojumu sniegšanas jomā autotransporta nozarē tiek piemērota atšķirīgi. Tādēļ saistībā ar plānoto tiesību aktu kopumu, kas attieksies uz darba ņēmēju mobilitāti, ir svarīgi uzraudzīt minētās direktīvas un izpildes Direktīvas 2014/67/ES īstenošanu, lai nodrošinātu saskaņotu un efektīvu izpildi.

| 3.5. | Kā jau norādīts, it īpaši noteikumi, kas attiecas uz autotransporta tirgus pieejamību, tostarp kabotāžu, ir neskaidri un sarežģīti un dalībvalstis tos interpretē un īstenoto atšķirīgi. Tas rada tiesisko nenoteiktību, ar ko saskaras visas iesaistītās personas, un atbilstību noteikumiem ir grūti pārbaudīt. |
| --- | --- |

3.5.

Kā jau norādīts, it īpaši noteikumi, kas attiecas uz autotransporta tirgus pieejamību, tostarp kabotāžu, ir neskaidri un sarežģīti un dalībvalstis tos interpretē un īstenoto atšķirīgi. Tas rada tiesisko nenoteiktību, ar ko saskaras visas iesaistītās personas, un atbilstību noteikumiem ir grūti pārbaudīt.

| 3.6. | Tā kā vērojamas īstenošanas problēmas, kas minētas iepriekš, un vēlme steidzami risināt sociālā dempinga jautājumu, vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus, lai risinātu ar atalgojumu un sociālajiem standartiem saistītās problēmas. Šādi pasākumi, kas saistīti, piemēram, ar valstīs noteikto minimālo atalgojumu un braukšanas un atpūtas laika noteikumiem, jau negatīvi ietekmē iekšējā tirgus pienācīgu darbību (20). |
| --- | --- |

3.6.

Tā kā vērojamas īstenošanas problēmas, kas minētas iepriekš, un vēlme steidzami risināt sociālā dempinga jautājumu, vairākas dalībvalstis ir pieņēmušas valsts tiesību aktus, lai risinātu ar atalgojumu un sociālajiem standartiem saistītās problēmas. Šādi pasākumi, kas saistīti, piemēram, ar valstīs noteikto minimālo atalgojumu un braukšanas un atpūtas laika noteikumiem, jau negatīvi ietekmē iekšējā tirgus pienācīgu darbību (20).

4.   Problēma un tās ietekmētās personas

| 4.1. | Šajā izpētes atzinumā tiek aplūkoti tādi jautājumi kā sociālais dempings un kabotāža kravu autopārvadājumu nozarē. Rietumeiropas uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārvadājumiem, darbaspēks rada lielāko daļu darbības izmaksu. Turpretī Centrāleiropas un Austrumeiropas uzņēmumiem degviela vidēji ir lielākais izmaksu faktors. Tā kā izmaksu struktūra ir atšķirīga, iespējams veikt arī lielākus ieguldījumus. Tādēļ daži pārvadātāji ES-15 dalībvalstīs saskaras ar konkurētspējas grūtībām un cenšas izmantot lēto darbaspēku. To dažkārt dara pārvadātāji no ES-15, kā arī ES-13 valstīm, izmantojot shēmas, lai apietu vai pārkāptu ES vai valstu tiesību aktus (t. i., Regulu (EK) Nr. 1071/2009, Direktīvu 96/71/EK, pastkastīšu uzņēmumu sistēmas utt.). Tiesību aktu nepilnības un pārvadājumu mobilitāte var apgrūtināt nelegālo shēmu atklāšanu. Kā norādīts turpmāk 4.6. punktā, darbaspēka izmaksas var samazināt arī pilnīgi likumīgā veidā. Protams, šāda rīcība tomēr bieži rada spriedzi. |
| --- | --- |

4.1.

Šajā izpētes atzinumā tiek aplūkoti tādi jautājumi kā sociālais dempings un kabotāža kravu autopārvadājumu nozarē. Rietumeiropas uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārvadājumiem, darbaspēks rada lielāko daļu darbības izmaksu. Turpretī Centrāleiropas un Austrumeiropas uzņēmumiem degviela vidēji ir lielākais izmaksu faktors. Tā kā izmaksu struktūra ir atšķirīga, iespējams veikt arī lielākus ieguldījumus. Tādēļ daži pārvadātāji ES-15 dalībvalstīs saskaras ar konkurētspējas grūtībām un cenšas izmantot lēto darbaspēku. To dažkārt dara pārvadātāji no ES-15, kā arī ES-13 valstīm, izmantojot shēmas, lai apietu vai pārkāptu ES vai valstu tiesību aktus (t. i., Regulu (EK) Nr. 1071/2009, Direktīvu 96/71/EK, pastkastīšu uzņēmumu sistēmas utt.). Tiesību aktu nepilnības un pārvadājumu mobilitāte var apgrūtināt nelegālo shēmu atklāšanu. Kā norādīts turpmāk 4.6. punktā, darbaspēka izmaksas var samazināt arī pilnīgi likumīgā veidā. Protams, šāda rīcība tomēr bieži rada spriedzi.

| 4.2. | Sociālais dempings negatīvi ietekmē tos kravas autopārvadājumu uzņēmumus, kas neizvēlas šādu praksi, un profesionālos transportlīdzekļu vadītājus, vismaz ES-15 dalībvalstīs. Cieš arī to uzņēmumu, kas ievēro likumu, reputācija, un tos negatīvi ietekmē šādi vienpusēji pasākumi, kuri minēti 3.6. punktā. Tāpēc Eiropas Komisija plāno 2016. gadā nākt klajā ar priekšlikumiem, lai risinātu sociālā dempinga problēmu autopārvadājumu nozarē. Tomēr, ja netiek veikta pamatota un rūpīga kravu autopārvadājumu tirgus analīze, nevar cerēt, ka priekšlikums būs piemērots. Pašlaik valstu līmenī dati ir pieejami valstu autotransporta uzņēmumu elektroniskajos reģistros. Saskaņā ar noteikumiem ES līmenī datiem vajadzētu būt pieejamiem Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistrā (ERRU), kam atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1071/2009 līdz 2012. gada decembrim vajadzēja sasaistīt valstu elektroniskos reģistrus un sekmēt datu par uzņēmumu reputāciju apmaiņu. Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistra izveide joprojām nav pabeigta. EESK pauž nožēlu par to un uzskata, ka šis trūkums negatīvi ietekmē noteikumu ievērošanas kontroli. |
| --- | --- |

4.2.

Sociālais dempings negatīvi ietekmē tos kravas autopārvadājumu uzņēmumus, kas neizvēlas šādu praksi, un profesionālos transportlīdzekļu vadītājus, vismaz ES-15 dalībvalstīs. Cieš arī to uzņēmumu, kas ievēro likumu, reputācija, un tos negatīvi ietekmē šādi vienpusēji pasākumi, kuri minēti 3.6. punktā. Tāpēc Eiropas Komisija plāno 2016. gadā nākt klajā ar priekšlikumiem, lai risinātu sociālā dempinga problēmu autopārvadājumu nozarē. Tomēr, ja netiek veikta pamatota un rūpīga kravu autopārvadājumu tirgus analīze, nevar cerēt, ka priekšlikums būs piemērots. Pašlaik valstu līmenī dati ir pieejami valstu autotransporta uzņēmumu elektroniskajos reģistros. Saskaņā ar noteikumiem ES līmenī datiem vajadzētu būt pieejamiem Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistrā (ERRU), kam atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1071/2009 līdz 2012. gada decembrim vajadzēja sasaistīt valstu elektroniskos reģistrus un sekmēt datu par uzņēmumu reputāciju apmaiņu. Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistra izveide joprojām nav pabeigta. EESK pauž nožēlu par to un uzskata, ka šis trūkums negatīvi ietekmē noteikumu ievērošanas kontroli.

| 4.3. | Nelikumīgās darbības, kas skar profesionālos automobiļu vadītājus, galvenokārt saistītas ar:






  — | atalgojumu: vadītāja atalgošana atkarībā no vadītāja mājas bāzes valsts (“izcelsmes valsts” princips) ir pilnībā saprotama un pieņemama, ja tiek ievēroti juridiskie nosacījumi, taču vērojami gadījumi, it īpaši kabotāžas jomā, kad šis princips tiek izmantots ļaunprātīgi, pretrunā obligātajiem noteikumiem, kas jāievēro saskaņā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā vai regulu “Roma I”, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Nelikumīgās darbības, kas skar profesionālos automobiļu vadītājus, galvenokārt saistītas ar:

—

atalgojumu: vadītāja atalgošana atkarībā no vadītāja mājas bāzes valsts (“izcelsmes valsts” princips) ir pilnībā saprotama un pieņemama, ja tiek ievēroti juridiskie nosacījumi, taču vērojami gadījumi, it īpaši kabotāžas jomā, kad šis princips tiek izmantots ļaunprātīgi, pretrunā obligātajiem noteikumiem, kas jāievēro saskaņā ar Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā vai regulu “Roma I”,

| — | darba apstākļiem: transportlīdzekļa vadītāja veiktā maršruta neatbilstoša plānošana, kuras dēļ tiek pārsniegts braukšanas laiks; samaksa tikai par braukšanas laiku, neatlīdzinot citas darba laikā veiktās darbības, piemēram, iekraušanu un izkraušanu, |
| --- | --- |

—

darba apstākļiem: transportlīdzekļa vadītāja veiktā maršruta neatbilstoša plānošana, kuras dēļ tiek pārsniegts braukšanas laiks; samaksa tikai par braukšanas laiku, neatlīdzinot citas darba laikā veiktās darbības, piemēram, iekraušanu un izkraušanu,

| — | sociālo nodrošinājumu: darba devējs neveic sociālā nodrošinājuma iemaksas, tādējādi ļoti negatīvi ietekmējot transportlīdzekļa vadītāja un viņa ģimenes tiesības un iespējas saņemt pabalstus, |
| --- | --- |

—

sociālo nodrošinājumu: darba devējs neveic sociālā nodrošinājuma iemaksas, tādējādi ļoti negatīvi ietekmējot transportlīdzekļa vadītāja un viņa ģimenes tiesības un iespējas saņemt pabalstus,

| — | veselības aprūpes nodrošinājumu: uzņēmums no transportlīdzekļa vadītāja pieprasa maksu par veselības apdrošināšanu un/vai medicīnisko aprūpi utt. |
| --- | --- |

—

veselības aprūpes nodrošinājumu: uzņēmums no transportlīdzekļa vadītāja pieprasa maksu par veselības apdrošināšanu un/vai medicīnisko aprūpi utt.

| 4.4. | Vairāki uzņēmumi ir izstrādājuši sarežģītas un neskaidras nodarbinātības shēmas, lai izmantotu to, ka nozare veic pārrobežu darbību, un nozares ļoti lielo mobilitāti. Tie izmanto pakalpojumus, ko sniedz darbaspēka nodrošināšanas aģentūras, personāla līzinga uzņēmumi vai fiktīvi uzņēmumi (“pastkastītes” sistēma), kuri atrodas dalībvalstīs ar zemiem aizsardzības un zemiem darba un sociālajiem standartiem. Atkarībā no apstākļiem šādi modeļi var robežoties ar nelikumību vai būt nelikumīgi, jo īpaši gadījumos, kad darba līguma saikne ar valsti, kurā ir zems atalgojuma līmenis un zemi sociālie standarti, ir fiktīva. |
| --- | --- |

4.4.

Vairāki uzņēmumi ir izstrādājuši sarežģītas un neskaidras nodarbinātības shēmas, lai izmantotu to, ka nozare veic pārrobežu darbību, un nozares ļoti lielo mobilitāti. Tie izmanto pakalpojumus, ko sniedz darbaspēka nodrošināšanas aģentūras, personāla līzinga uzņēmumi vai fiktīvi uzņēmumi (“pastkastītes” sistēma), kuri atrodas dalībvalstīs ar zemiem aizsardzības un zemiem darba un sociālajiem standartiem. Atkarībā no apstākļiem šādi modeļi var robežoties ar nelikumību vai būt nelikumīgi, jo īpaši gadījumos, kad darba līguma saikne ar valsti, kurā ir zems atalgojuma līmenis un zemi sociālie standarti, ir fiktīva.

| 4.5. | Tā kā nodarbinātības shēmas autopārvadājumu jomā ir sarežģītas, ir grūti pieķert uzņēmumus un saukt tos pie atbildības, ja, piemēram, tiek saņemtas sūdzības par algu neizmaksāšanu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu neveikšanu. Vienlaikus šo šaubīgo nodarbinātības modeļu dēļ automobiļa vadītajiem, kas nav attiecīgās valsts rezidenti, (nemaz nerunājot par vadītājiem no trešām valstīm) ir daudz grūtāk saprast, pārvaldīt un izmantot savas tiesības un pabalstus, kuri viņiem pienākas. |
| --- | --- |

4.5.

Tā kā nodarbinātības shēmas autopārvadājumu jomā ir sarežģītas, ir grūti pieķert uzņēmumus un saukt tos pie atbildības, ja, piemēram, tiek saņemtas sūdzības par algu neizmaksāšanu vai sociālā nodrošinājuma iemaksu neveikšanu. Vienlaikus šo šaubīgo nodarbinātības modeļu dēļ automobiļa vadītajiem, kas nav attiecīgās valsts rezidenti, (nemaz nerunājot par vadītājiem no trešām valstīm) ir daudz grūtāk saprast, pārvaldīt un izmantot savas tiesības un pabalstus, kuri viņiem pienākas.

| 4.6. | Tādu darbības metožu, kas varētu būt nelikumīgas, piemēri:






  — | darbības nodrošināšana ar pastkastītes uzņēmuma starpniecību: tas ir aizliegts kopš 2011. gada, kad tika pieņemta un spēkā stājās Regula (EK) Nr. 1071/2009, kurā noteikts, ka tiesības dibināt uzņēmumu dalībvalstī tiek piešķirtas un saglabātas tikai tad, ja uzņēmums “faktiski un stabili veic uzņēmējdarbību”, |
| --- | --- | --- |

4.6.

Tādu darbības metožu, kas varētu būt nelikumīgas, piemēri:

—

darbības nodrošināšana ar pastkastītes uzņēmuma starpniecību: tas ir aizliegts kopš 2011. gada, kad tika pieņemta un spēkā stājās Regula (EK) Nr. 1071/2009, kurā noteikts, ka tiesības dibināt uzņēmumu dalībvalstī tiek piešķirtas un saglabātas tikai tad, ja uzņēmums “faktiski un stabili veic uzņēmējdarbību”,

| — | mājas bāzes valsts atalgojuma un darba nosacījumu piemērošana un tās valsts obligāto noteikumu, kurā vai no kuras transportlīdzekļa vadītājs parasti veic darbību, neievērošana, ja tas, kā skaidrots iepriekš 3. sadaļā, ir pretrunā Direktīvai par darba ņēmēju norīkošanu darbā un regulai “Roma I” (ar Tiesas spriedumu Koelzsch lietā), |
| --- | --- |

—

mājas bāzes valsts atalgojuma un darba nosacījumu piemērošana un tās valsts obligāto noteikumu, kurā vai no kuras transportlīdzekļa vadītājs parasti veic darbību, neievērošana, ja tas, kā skaidrots iepriekš 3. sadaļā, ir pretrunā Direktīvai par darba ņēmēju norīkošanu darbā un regulai “Roma I” (ar Tiesas spriedumu Koelzsch lietā),

| — | samaksa par nobrauktajiem kilometriem: tas ir pretrunā Regulai (EK) Nr. 561/2006, ar ko aizliedz šāda veida samaksu, ja tā rada draudus ceļu satiksmes drošībai, |
| --- | --- |

—

samaksa par nobrauktajiem kilometriem: tas ir pretrunā Regulai (EK) Nr. 561/2006, ar ko aizliedz šāda veida samaksu, ja tā rada draudus ceļu satiksmes drošībai,

| — | mēnešiem ilga dzīvošana kravas automašīnā vai pie tās ar ierobežotu piekļuvi vai vispār bez piekļuves sanitārajam mezglam: tas ir pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. pantam – “Ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem”. |
| --- | --- |

—

mēnešiem ilga dzīvošana kravas automašīnā vai pie tās ar ierobežotu piekļuvi vai vispār bez piekļuves sanitārajam mezglam: tas ir pretrunā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. pantam – “Ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem”.

Protams, būs arī gadījumi, kad izmaksas var samazināt pilnīgi likumīgi, piemēram, nodibinot meitasuzņēmumu vai izmantojot neatkarīgu personāla līzinga uzņēmumu pakalpojumus.

| 4.7. | Jēdziens “kabotāža” apzīmē attiecīgās valsts teritorijā nodrošinātus preču pārvadājumus, ko uzņēmējā dalībvalstī pagaidu kārtā veic ārvalstu pārvadātāji. Termins “pagaidu kārtā” ir definēts Regulā (EK) Nr. 1072/2009, paredzot, ka tas nozīmē trīs kabotāžas pārvadājumus ne vairāk kā septiņu dienu laikā. Ar kabotāžu saistīto noteikumu izpildes nodrošināšana un kontrole ir sarežģīta, jo tirgus pieejamības regulējums apgrūtina noteikumu izpildes nodrošināšanu. Tas neļauj iestādēm, kas nodrošina izpildi, lūgt papildu dokumentus, lai pārbaudītu atbilstību kabotāžas noteikumiem. Turklāt paši noteikumi attiecībā uz vairākiem aspektiem nav skaidri un dalībvalstīs tiek interpretēti atšķirīgi. Kā piemēru var minēt jēdziena “pārvadājums” definīciju. Tāpēc pārbaudes gan uz ceļiem, gan uzņēmumu teritorijās tiek veiktas reti. |
| --- | --- |

4.7.

Jēdziens “kabotāža” apzīmē attiecīgās valsts teritorijā nodrošinātus preču pārvadājumus, ko uzņēmējā dalībvalstī pagaidu kārtā veic ārvalstu pārvadātāji. Termins “pagaidu kārtā” ir definēts Regulā (EK) Nr. 1072/2009, paredzot, ka tas nozīmē trīs kabotāžas pārvadājumus ne vairāk kā septiņu dienu laikā. Ar kabotāžu saistīto noteikumu izpildes nodrošināšana un kontrole ir sarežģīta, jo tirgus pieejamības regulējums apgrūtina noteikumu izpildes nodrošināšanu. Tas neļauj iestādēm, kas nodrošina izpildi, lūgt papildu dokumentus, lai pārbaudītu atbilstību kabotāžas noteikumiem. Turklāt paši noteikumi attiecībā uz vairākiem aspektiem nav skaidri un dalībvalstīs tiek interpretēti atšķirīgi. Kā piemēru var minēt jēdziena “pārvadājums” definīciju. Tāpēc pārbaudes gan uz ceļiem, gan uzņēmumu teritorijās tiek veiktas reti.

| 4.8. | EESK uzskata, ka atšķirīgā izmaksu struktūra ES-13 dalībvalstīs piesaistīs uzņēmumus. No iekšējā tirgus viedokļa tā pati par sevi nebūtu problēma. Tomēr jānorāda: tā kā uzņēmumi, kas nodibināti un it kā darbojas ES-13 dalībvalstīs, faktiski ir “pastkastītes” uzņēmumi un patiesībā neveic darbību ES-13 dalībvalstīs, iespējams, ka tie nodarbojas ar sociālo dempingu. Kad 2013. gadā Eiropas Komisija bija iecerējusi liberalizēt kabotāžas noteikumus, Eiropas sociālie partneri no autopārvadājumu nozares, Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF) un Starptautiskā Autotransporta apvienība (IRU) brīdināja, ka Eiropas Savienībā pastāvošo sociālo un fiskālo atšķirību dēļ tirgus vēl nav pilnībā gatavs tam, lai iekšzemes pārvadājumi tiktu atvērti konkurencei (21). IRU un ETF aicināja nemainīt noteikumus, bet tieši pretēji – efektīvāk nodrošināt to izpildi. |
| --- | --- |

4.8.

EESK uzskata, ka atšķirīgā izmaksu struktūra ES-13 dalībvalstīs piesaistīs uzņēmumus. No iekšējā tirgus viedokļa tā pati par sevi nebūtu problēma. Tomēr jānorāda: tā kā uzņēmumi, kas nodibināti un it kā darbojas ES-13 dalībvalstīs, faktiski ir “pastkastītes” uzņēmumi un patiesībā neveic darbību ES-13 dalībvalstīs, iespējams, ka tie nodarbojas ar sociālo dempingu. Kad 2013. gadā Eiropas Komisija bija iecerējusi liberalizēt kabotāžas noteikumus, Eiropas sociālie partneri no autopārvadājumu nozares, Eiropas Transporta darbinieku federācija (ETF) un Starptautiskā Autotransporta apvienība (IRU) brīdināja, ka Eiropas Savienībā pastāvošo sociālo un fiskālo atšķirību dēļ tirgus vēl nav pilnībā gatavs tam, lai iekšzemes pārvadājumi tiktu atvērti konkurencei (21). IRU un ETF aicināja nemainīt noteikumus, bet tieši pretēji – efektīvāk nodrošināt to izpildi.

| 4.9. | EESK arī norāda uz nepieciešamību nodrošināt, ka ES uzņēmumu nodarbinātie transportlīdzekļa vadītāji no trešām valstīm tiek nodarbināti, pilnībā ievērojot piemērojamos imigrācijas noteikumus, viņiem tiek radīti obligātajām tiesību normām atbilstoši darba apstākļi un viņiem tiek izsniegta autovadītāja apliecība, kas atbilst ES tiesību normām. |
| --- | --- |

4.9.

EESK arī norāda uz nepieciešamību nodrošināt, ka ES uzņēmumu nodarbinātie transportlīdzekļa vadītāji no trešām valstīm tiek nodarbināti, pilnībā ievērojot piemērojamos imigrācijas noteikumus, viņiem tiek radīti obligātajām tiesību normām atbilstoši darba apstākļi un viņiem tiek izsniegta autovadītāja apliecība, kas atbilst ES tiesību normām.

| 4.10. | Tādēļ saprotams, kāpēc Komisija pašlaik lielu uzmanību pievērš sociālajam dempingam, kā tas norādīts priekšsēdētāja J. C. Juncker politiskajās prioritātēs un 2015. gada darba programmā un kā Padome arī paudusi tās prezidentvalsts Luksemburgas programmā. |
| --- | --- |

4.10.

Tādēļ saprotams, kāpēc Komisija pašlaik lielu uzmanību pievērš sociālajam dempingam, kā tas norādīts priekšsēdētāja J. C. Juncker politiskajās prioritātēs un 2015. gada darba programmā un kā Padome arī paudusi tās prezidentvalsts Luksemburgas programmā.

Papildus gaidāmajam priekšlikumam izveidot platformu nedeklarēta darba un sociālā dempinga izskaušanai Komisija ir informējusi par vēl divām svarīgām iniciatīvām:

| — | autopārvadājumu tiesību aktu pārskatīšanu, lai precizētu uzņēmējdarbības un kabotāžas noteikumus, kā arī atvieglotu kontroli, |
| --- | --- |

—

autopārvadājumu tiesību aktu pārskatīšanu, lai precizētu uzņēmējdarbības un kabotāžas noteikumus, kā arī atvieglotu kontroli,

| — | tiesību aktu kopumu, kas attieksies uz darbaspēka mobilitāti un kas paredzēts, lai novērstu mēģinājumus apiet un ļaunprātīgi izmantot noteikumus. |
| --- | --- |

—

tiesību aktu kopumu, kas attieksies uz darbaspēka mobilitāti un kas paredzēts, lai novērstu mēģinājumus apiet un ļaunprātīgi izmantot noteikumus.

Sekmīga šo jautājumu risināšana ir būtisks priekšnoteikums, lai novērstu pārvadājumu nozares iekšējā tirgus sadrumstalotību, ko izraisa valstu īstenotie pasākumi, un radītu attiecīgus apstākļus turpmākai tirgus atvēršanai šajā nozarē.

| 4.11. | EESK ierosina vienkāršot kabotāžas tirgus pieejamības noteikumus, ieviešot regulējumu, kas līdzīgs tam, ko piemēro attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu kopumā. Tādā veidā tiesības sniegt kabotāžas pakalpojumus tiks nepārprotami saistītas ar šo pakalpojumu pagaidu raksturu. Tādējādi varētu izvairīties no septiņas dienas ilgo kabotāžas laikposmu bezgalīgās un sistemātiskās uzkrāšanās, kas pašlaik ir iespējama, un skaidrāk noteikt, kad stājas spēkā pienākums nodibināt uzņēmumu uzņēmējā valstī. Tādā veidā arī varētu novērst atšķirības, kas pašlaik vērojamas diezgan sīki izstrādāto, bet neskaidro noteikumu interpretācijā. |
| --- | --- |

4.11.

EESK ierosina vienkāršot kabotāžas tirgus pieejamības noteikumus, ieviešot regulējumu, kas līdzīgs tam, ko piemēro attiecībā uz pārrobežu pakalpojumu sniegšanu kopumā. Tādā veidā tiesības sniegt kabotāžas pakalpojumus tiks nepārprotami saistītas ar šo pakalpojumu pagaidu raksturu. Tādējādi varētu izvairīties no septiņas dienas ilgo kabotāžas laikposmu bezgalīgās un sistemātiskās uzkrāšanās, kas pašlaik ir iespējama, un skaidrāk noteikt, kad stājas spēkā pienākums nodibināt uzņēmumu uzņēmējā valstī. Tādā veidā arī varētu novērst atšķirības, kas pašlaik vērojamas diezgan sīki izstrādāto, bet neskaidro noteikumu interpretācijā.

Briselē, 2015. gada 17. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV C 291, 4.9.2015., 14. lpp.

1

(2)  Prezidentvalsts Luksemburgas programma, 12. lpp.

2

(3)  OV C 458, 19.12.2014., 43. lpp.

3

(4)  EESK šajā sakarā atsaucas uz novērtējumu, kas iekļauts Komisijas 2014. gada ziņojumā par situāciju Savienības autopārvadājumu tirgū (COM(2014) 222 final).

4

(5)  OV L 300, 14.11.2009., 51. lpp.

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1024/2012 (OV L 316, 14.11.2012., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 177, 4.7.2008., 6. lpp.

7

(8)  OV L 18, 21.1.1997., 1. lpp.

8

(9)  OV L 159, 28.5.2014., 11. lpp.

9

(10)  Employment Conditions in the International Road Haulage Sector, Eiropas Parlamenta Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas (EMPL) pasūtīts pētījums, 2015. gads.

10

Employment Conditions in the International Road Haulage Sector

EMPL

(11)  Turpat.

11

(12)  Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union, AECOM, 2014. gads.

12

Collection and Analysis of Data on the Structure of the Road Haulage Sector in the European Union, AECOM,

(13)  Eiropas Komisijas ziņojums par situāciju Savienības autopārvadājumu tirgū, COM(2014) 222 final.

13

(14)  Eiropas Komisijas ziņojums par situāciju Savienības autopārvadājumu tirgū, COM(2014) 222 final, 3.2. punkts.

14

(15)  Skatīt 12. zemsvītras piezīmi.

15

(16)  OV L 300, 14.11.2009., 72. lpp.

16

(17)  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.

17

(18)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

18

(19)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

19

(20)  Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojums presei un Financial Times2015. gada 19. maijā publicētais raksts Protests from Road haulage industry forces Brussels to act. Skatīt arī Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorāta informatīvo biļetenu (183. izdevumu, 12.9.2014.) un Komisijas atbildes uz Eiropas Parlamenta jautājumiem E-006597-14 un E-007161-14.

20

Financial Times

Protests from Road haulage industry forces Brussels to act

(21)  Social Sector Partners Proposal for a Policy Package for the Next Revision of the EU Regulations (EC) No 1071/2009 on Access to Profession and 1072/2009 on Access to the Road Haulage Market, 2013. gads.

21

Social Sector Partners Proposal for a Policy Package for the Next Revision of the EU Regulations (EC) No 1071/2009 on Access to Profession and 1072/2009 on Access to the Road Haulage Market

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/183 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/183

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu” un “Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas”

(2016/C 013/27)

| Ziņotājs: | Luca JAHIER |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO |

Ziņotājs:

Luca JAHIER

Līdzziņotājs:

José Isaías RODRÍGUEZ GARCÍA-CARO

Eiropas Parlaments 2015. gada 19. maijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. panta 1. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu”

un tematu

“Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas”.

“Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas”

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 185 balsīm par, 4 balsīm pret un 4 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Ievads

Ievads

| 1.1. | Šis atzinums izstrādāts pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma saistībā ar diviem Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumiem: “ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu” (ziņotāji – BRESSO kdze un BROK kgs) un “Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas” (ziņotājs – VERHOFSTADT kgs). |
| --- | --- |

1.1.

Šis atzinums izstrādāts pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma saistībā ar diviem Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumiem: “ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu” (ziņotāji – BRESSO kdze un BROK kgs) un “Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas” (ziņotājs – VERHOFSTADT kgs).

“ES darbības uzlabošana, izmantojot Lisabonas līguma potenciālu”

BRESSO

BROK

“Eiropas Savienības iestāžu struktūras iespējamā attīstība un izmaiņas”

VERHOFSTADT

| 1.2. | EESK atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta iniciatīvu. Paredzams, ka tā būs ievērojams stimuls atsākt diskusijas par Eiropas Savienības nākotni. EESK jau ir pieņēmusi vairākus atzinumus par šo tematu un apņēmusies arī turpmāk sniegt ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta iniciatīvu. Paredzams, ka tā būs ievērojams stimuls atsākt diskusijas par Eiropas Savienības nākotni. EESK jau ir pieņēmusi vairākus atzinumus par šo tematu un apņēmusies arī turpmāk sniegt ieguldījumu Eiropas Parlamenta darbā.

| 1.3. | EESK ir iestāde, kas Eiropas līmenī pārstāv organizētu pilsonisko sabiedrību (1), un tās locekļi “pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs”
   (2). EESK, būdama Eiropas iestāžu padomdevēja struktūra, kopš savas izveides ir nodrošinājusi Eiropas organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju efektīvu, plašu un pastāvīgu dalību ES politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā. Tādējādi tā palīdz nodrošināt, ka lēmumu pieņemšana ir maksimāli atklāta un, cik vien iespējams, tuvināta iedzīvotājiem (3), tādā veidā palīdzot ievērot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kuri nosaka Savienības kompetenču īstenošanu (4). |
| --- | --- |

1.3.

EESK ir iestāde, kas Eiropas līmenī pārstāv organizētu pilsonisko sabiedrību (1), un tās locekļi “pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs”
   (2). EESK, būdama Eiropas iestāžu padomdevēja struktūra, kopš savas izveides ir nodrošinājusi Eiropas organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju efektīvu, plašu un pastāvīgu dalību ES politikas veidošanā un lēmumu pieņemšanā. Tādējādi tā palīdz nodrošināt, ka lēmumu pieņemšana ir maksimāli atklāta un, cik vien iespējams, tuvināta iedzīvotājiem (3), tādā veidā palīdzot ievērot subsidiaritātes principu un proporcionalitātes principu, kuri nosaka Savienības kompetenču īstenošanu (4).

1

“pilda pienākumus pilnīgi neatkarīgi un Savienības vispārējās interesēs”

2

3

4

2.   Eiropa pagrieziena punktā: izmantot iespēju

Eiropa pagrieziena punktā: izmantot iespēju

| 2.1. | Gandrīz sešus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlaments ir izvirzījis jautājumu, vai Eiropas Savienība var atrisināt savas problēmas, pilnībā izmantojot Lisabonas līguma pašreizējos noteikumus, un/vai arī būtu jāpārskata konkrētas Eiropas Savienības politikas jomas un tās pašreizējā iestāžu sistēma. |
| --- | --- |

2.1.

Gandrīz sešus gadus pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlaments ir izvirzījis jautājumu, vai Eiropas Savienība var atrisināt savas problēmas, pilnībā izmantojot Lisabonas līguma pašreizējos noteikumus, un/vai arī būtu jāpārskata konkrētas Eiropas Savienības politikas jomas un tās pašreizējā iestāžu sistēma.

| 2.2. | 2008. gadā izraisītā krīze atklāja būtiskus trūkumus eurozonas struktūrā un ES iestāžu sistēmā, kuri bija stimuls ātrai rīcībai, lai nodrošinātu pielāgošanos un inovāciju. Šīs pārmaiņas ir parādījušas Eiropas iestāžu izturētspēju un spēju pārvarēt eurozonas vispārēja sabrukuma draudus. Turklāt to rezultātā tika ieviesti solidaritātes un palīdzības mehānismi, kam ES vēsturē nav precedenta. Tomēr Eiropas Savienībai ir jāatgūst pietiekams izaugsmes līmenis, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un saglabātu darbvietas, mazinātu bezdarbu, sociālo nevienlīdzību, kā arī dalībvalstu un reģionu attīstības asimetriju. Līdzšinējie izaugsmes atbalsta pasākumi minēto mērķu sasniegšanai nav bijuši pietiekami. |
| --- | --- |

2.2.

2008. gadā izraisītā krīze atklāja būtiskus trūkumus eurozonas struktūrā un ES iestāžu sistēmā, kuri bija stimuls ātrai rīcībai, lai nodrošinātu pielāgošanos un inovāciju. Šīs pārmaiņas ir parādījušas Eiropas iestāžu izturētspēju un spēju pārvarēt eurozonas vispārēja sabrukuma draudus. Turklāt to rezultātā tika ieviesti solidaritātes un palīdzības mehānismi, kam ES vēsturē nav precedenta. Tomēr Eiropas Savienībai ir jāatgūst pietiekams izaugsmes līmenis, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un saglabātu darbvietas, mazinātu bezdarbu, sociālo nevienlīdzību, kā arī dalībvalstu un reģionu attīstības asimetriju. Līdzšinējie izaugsmes atbalsta pasākumi minēto mērķu sasniegšanai nav bijuši pietiekami.

| 2.3. | Problēmas ekonomikā tomēr ir sekmējušas tādu neatliekamu ekonomisko un fiskālo iniciatīvu koncentrāciju, kuras izstrādātas ar mērķi novērst dziļo finanšu un ekonomikas krīzi. Šie pasākumi ir radījuši nopietnas bažas par demokrātisku pārskatatbildību un sociālo ietekmi, kas nav pietiekami ņemta vērā. Īpaši svarīgi ir tas, ka reakcija uz krīzi ir pastiprinājusi bažas par Eiropas lēmumu pieņemšanas pārredzamību, pārskatatbildību un ilgtspēju, jo, cita starpā, atkārtoti tika izvēlēta starpvaldību pieeja. |
| --- | --- |

2.3.

Problēmas ekonomikā tomēr ir sekmējušas tādu neatliekamu ekonomisko un fiskālo iniciatīvu koncentrāciju, kuras izstrādātas ar mērķi novērst dziļo finanšu un ekonomikas krīzi. Šie pasākumi ir radījuši nopietnas bažas par demokrātisku pārskatatbildību un sociālo ietekmi, kas nav pietiekami ņemta vērā. Īpaši svarīgi ir tas, ka reakcija uz krīzi ir pastiprinājusi bažas par Eiropas lēmumu pieņemšanas pārredzamību, pārskatatbildību un ilgtspēju, jo, cita starpā, atkārtoti tika izvēlēta starpvaldību pieeja.

| 2.4. | Krīzes laikā lielākā daļa ES dalībvalstu parakstīja starpvaldību līgumus – tiesiskus instrumentus, kas tiek noslēgti ārpus ES Līgumos paredzētajām procedūrām. Šie instrumenti ir Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP) un Līgums par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM līgums). Minētie līgumi tika parakstīti bez nozīmīgām pārredzamām vai publiskām debatēm. Šādu starpvaldību pieeju, ko pārstāv Eiropadome, var skaidrot ar krīzes finansiālo dimensiju un steidzamo nepieciešamību nekavējoties ieviest būtiskus instrumentus krīzes pārvarēšanai. Tas liek pievērsties jautājumam par iespējamām pretrunām starp šo līgumu starpvaldību raksturu un pašas ES tiesiskumu. |
| --- | --- |

2.4.

Krīzes laikā lielākā daļa ES dalībvalstu parakstīja starpvaldību līgumus – tiesiskus instrumentus, kas tiek noslēgti ārpus ES Līgumos paredzētajām procedūrām. Šie instrumenti ir Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP) un Līgums par Eiropas Stabilizācijas mehānisma izveidi (ESM līgums). Minētie līgumi tika parakstīti bez nozīmīgām pārredzamām vai publiskām debatēm. Šādu starpvaldību pieeju, ko pārstāv Eiropadome, var skaidrot ar krīzes finansiālo dimensiju un steidzamo nepieciešamību nekavējoties ieviest būtiskus instrumentus krīzes pārvarēšanai. Tas liek pievērsties jautājumam par iespējamām pretrunām starp šo līgumu starpvaldību raksturu un pašas ES tiesiskumu.

| 2.5. | Pašlaik ES ir spiesta pārvarēt augošu sadrumstalotību un ļoti šķeļošu ekonomikas, sociālo un politisko krīzi apvienojumā ar pilsonisko neapmierinātību, kas sekmē aizvien lielāku atšķirību rašanos. Mūsdienu Eiropā ir atdzimuši aizspriedumi, nacionālie stereotipi un arvien dziļāka plaisa starp cilvēkiem un valstīm, ko pavada populistisku un pret Eiropu vērstu kustību izplatība. Tādējādi ir steidzami jāveicina tas, kas Eiropas iedzīvotājus vieno, nevis tos šķir. Tas būs ilgs process un būtu jāsāk nekavējoties. |
| --- | --- |

2.5.

Pašlaik ES ir spiesta pārvarēt augošu sadrumstalotību un ļoti šķeļošu ekonomikas, sociālo un politisko krīzi apvienojumā ar pilsonisko neapmierinātību, kas sekmē aizvien lielāku atšķirību rašanos. Mūsdienu Eiropā ir atdzimuši aizspriedumi, nacionālie stereotipi un arvien dziļāka plaisa starp cilvēkiem un valstīm, ko pavada populistisku un pret Eiropu vērstu kustību izplatība. Tādējādi ir steidzami jāveicina tas, kas Eiropas iedzīvotājus vieno, nevis tos šķir. Tas būs ilgs process un būtu jāsāk nekavējoties.

| 2.6. | Tā ir arī Eiropa, kurā iedzīvotāju uzticēšanās Eiropas iestādēm ir ierobežota un kurā kopējās demokrātiskās politikas ir pakļautas nopietnai pārbaudei. Neseno vēlēšanu rezultāti liecina, ka tas galvenokārt izpaužas valstu līmenī. Tomēr šī ietekme ir ļoti lielā mērā jūtama arī Eiropas līmenī. Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanās aptuveni vienu ceturto daļu vietu ieguva tādu partiju kandidāti, kas ir skeptiski noskaņotas vai nu pret Eiropas projektu, vai dažām ES politikām. Lai gan galvenā atbildība par krīzi jāuzņemas dalībvalstīm, iedzīvotājiem šķiet, ka par viņu sociālekonomiskajām problēmām ir atbildīga “Eiropa” vai arī ES iestādes nedara pietiekami, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienu. Tomēr ievērojams vairākums vēlētāju joprojām atbalsta turpmāku Eiropas integrāciju. |
| --- | --- |

2.6.

Tā ir arī Eiropa, kurā iedzīvotāju uzticēšanās Eiropas iestādēm ir ierobežota un kurā kopējās demokrātiskās politikas ir pakļautas nopietnai pārbaudei. Neseno vēlēšanu rezultāti liecina, ka tas galvenokārt izpaužas valstu līmenī. Tomēr šī ietekme ir ļoti lielā mērā jūtama arī Eiropas līmenī. Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanās aptuveni vienu ceturto daļu vietu ieguva tādu partiju kandidāti, kas ir skeptiski noskaņotas vai nu pret Eiropas projektu, vai dažām ES politikām. Lai gan galvenā atbildība par krīzi jāuzņemas dalībvalstīm, iedzīvotājiem šķiet, ka par viņu sociālekonomiskajām problēmām ir atbildīga “Eiropa” vai arī ES iestādes nedara pietiekami, lai uzlabotu iedzīvotāju ikdienu. Tomēr ievērojams vairākums vēlētāju joprojām atbalsta turpmāku Eiropas integrāciju.

valstu

Eiropas

| 2.7. | Risks, ka pēc 2017. gadā vai agrāk sarīkota referenduma Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, kā arī pastāvīgā nestabilitāte Grieķijā vēl vairāk apstiprina faktu, ka ES atrodas politiskās krustcelēs. Patiesi, varētu domāt, ka attiecībā uz Eiropas integrācijas padziļināšanu Eiropa ir zaudējusi orientāciju un ir daudz neskaidrību par tās pašreizējo un turpmāko attīstību un identitāti. Ja agrāk Eiropas integrāciju virzīja konkrēts redzējums (miers, saskaņa, labklājība utt.), tad tagad ES nevis virza procesu, bet gan “reaģē” uz draudiem un problēmām. |
| --- | --- |

2.7.

Risks, ka pēc 2017. gadā vai agrāk sarīkota referenduma Apvienotā Karaliste izstāsies no ES, kā arī pastāvīgā nestabilitāte Grieķijā vēl vairāk apstiprina faktu, ka ES atrodas politiskās krustcelēs. Patiesi, varētu domāt, ka attiecībā uz Eiropas integrācijas padziļināšanu Eiropa ir zaudējusi orientāciju un ir daudz neskaidrību par tās pašreizējo un turpmāko attīstību un identitāti. Ja agrāk Eiropas integrāciju virzīja konkrēts redzējums (miers, saskaņa, labklājība utt.), tad tagad ES nevis virza procesu, bet gan “reaģē” uz draudiem un problēmām.

| 2.8. | Taču, kā norādīja Eiropadomes bijušais priekšsēdētājs Herman VAN ROMPUY, pašlaik Eiropas Savienībai jācenšas panākt pareizu līdzsvaru starp “iespēju” Eiropu, kas spēj pavērt jaunas iespējas, un “gādīgo” Eiropu, kas spēj parūpēties par saviem iedzīvotājiem (5). Tieši šī sinerģija, ko papildina jauna līdzdalības dimensija, palīdzēs Eiropas iedzīvotājiem un līdz ar to arī politiķiem atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību preambulas garam atgūt uzticēšanos Eiropas projektam. |
| --- | --- |

2.8.

Taču, kā norādīja Eiropadomes bijušais priekšsēdētājs Herman VAN ROMPUY, pašlaik Eiropas Savienībai jācenšas panākt pareizu līdzsvaru starp “iespēju” Eiropu, kas spēj pavērt jaunas iespējas, un “gādīgo” Eiropu, kas spēj parūpēties par saviem iedzīvotājiem (5). Tieši šī sinerģija, ko papildina jauna līdzdalības dimensija, palīdzēs Eiropas iedzīvotājiem un līdz ar to arī politiķiem atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību preambulas garam atgūt uzticēšanos Eiropas projektam.

Herman VAN ROMPUY

5

| 2.9. | Jāņem vērā ne tikai ES iekšējās grūtības, bet arī arvien pieaugošais nopietnu ārējo problēmu skaits, tostarp lielākas bailes un nedrošība saistībā ar terorismu, migrācijas spiediens, enerģētiskā drošība un teritoriālā kohēzija papildus augošai nestabilitātei uz ES austrumu un dienvidu robežām. |
| --- | --- |

2.9.

Jāņem vērā ne tikai ES iekšējās grūtības, bet arī arvien pieaugošais nopietnu ārējo problēmu skaits, tostarp lielākas bailes un nedrošība saistībā ar terorismu, migrācijas spiediens, enerģētiskā drošība un teritoriālā kohēzija papildus augošai nestabilitātei uz ES austrumu un dienvidu robežām.

| 2.10. | Šajā ārkārtīgi sarežģītajā situācijā ir steidzami jāatsāk sarunas par efektīvu ES darbību un Līgumu nozīmi šajā procesā. Šis ir piemērots brīdis, lai izvērtētu, kā sasniegt labākus rezultātus Eiropas iedzīvotājiem, kā arī pielāgot un nostiprināt pašreizējo iestāžu sistēmu. |
| --- | --- |

2.10.

Šajā ārkārtīgi sarežģītajā situācijā ir steidzami jāatsāk sarunas par efektīvu ES darbību un Līgumu nozīmi šajā procesā. Šis ir piemērots brīdis, lai izvērtētu, kā sasniegt labākus rezultātus Eiropas iedzīvotājiem, kā arī pielāgot un nostiprināt pašreizējo iestāžu sistēmu.

| 2.11. | Vienlīdz svarīga ir nepieciešamība atjaunot uzticēšanos, vairāk skaidrojot iedzīvotājiem ES priekšrocības, kā arī uzklausot viņu un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokli. Vairums cilvēku uzskata, ka ES nav ne sekmīgi formulējusi, ne īstenojusi ilgtspējīgas, iekļaujošas un līdzsvarotas stratēģijas, kas vērstas uz ieguldījumiem un izaugsmi un nevienlīdzības mazināšanu. Turklāt Eiropas Savienībai nav izdevies iedzīvotājiem sniegt konkrētus rezultātus, par ko daļēji atbildīgas ir dalībvalstis. Tas viss aizvien vairāk mazina iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas Savienībai un veicina priekšstatu, ka ES iestādes nepamatoti iejaucas vietējās lietās, kā arī nepareizas informācijas izplatīšanos. Izšķirīgi ir atjaunot uzticēšanos un paļāvību uz Eiropas Savienību. Eiropas Savienība ir krustcelēs, un izšķiroši svarīga nozīme turpmākajā virzībā būs tās iedzīvotāju atbalstam. |
| --- | --- |

2.11.

Vienlīdz svarīga ir nepieciešamība atjaunot uzticēšanos, vairāk skaidrojot iedzīvotājiem ES priekšrocības, kā arī uzklausot viņu un organizētās pilsoniskās sabiedrības pārstāvju viedokli. Vairums cilvēku uzskata, ka ES nav ne sekmīgi formulējusi, ne īstenojusi ilgtspējīgas, iekļaujošas un līdzsvarotas stratēģijas, kas vērstas uz ieguldījumiem un izaugsmi un nevienlīdzības mazināšanu. Turklāt Eiropas Savienībai nav izdevies iedzīvotājiem sniegt konkrētus rezultātus, par ko daļēji atbildīgas ir dalībvalstis. Tas viss aizvien vairāk mazina iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas Savienībai un veicina priekšstatu, ka ES iestādes nepamatoti iejaucas vietējās lietās, kā arī nepareizas informācijas izplatīšanos. Izšķirīgi ir atjaunot uzticēšanos un paļāvību uz Eiropas Savienību. Eiropas Savienība ir krustcelēs, un izšķiroši svarīga nozīme turpmākajā virzībā būs tās iedzīvotāju atbalstam.

3.   Spēkā esošo Eiropas Līgumu labāka izmantošana

Spēkā esošo Eiropas Līgumu labāka izmantošana

| 3.1. | Nav šaubu, ka spēkā esošie Eiropas Līgumi piedāvā neizmantotas iespējas, ar kurām varētu uzlabot politiku un tādējādi stiprināt Eiropas Savienību gan iekšēji, gan ārēji. Ir plašs politikas jomu un tehnisko instrumentu klāsts, ko varētu izmantot, izstrādājot padziļinātus politikas pasākumus vai uzlabojot tās īstenošanu. Tai vajadzētu būt Eiropas Savienības un tās iestāžu sistēmas pašreizējai prioritātei. |
| --- | --- |

3.1.

Nav šaubu, ka spēkā esošie Eiropas Līgumi piedāvā neizmantotas iespējas, ar kurām varētu uzlabot politiku un tādējādi stiprināt Eiropas Savienību gan iekšēji, gan ārēji. Ir plašs politikas jomu un tehnisko instrumentu klāsts, ko varētu izmantot, izstrādājot padziļinātus politikas pasākumus vai uzlabojot tās īstenošanu. Tai vajadzētu būt Eiropas Savienības un tās iestāžu sistēmas pašreizējai prioritātei.

| 3.2. | Lai gan, veicot konkrētas izmaiņas Līgumos, būtu nepieciešams pārskatīt dažus Eiropas Savienības pašreizējās iestāžu sistēmas elementus, jāņem vērā, ka šādu pasākumu veikšanai šobrīd nav attiecīgu priekšnoteikumu. Tāpēc EESK pievērsīsies jautājumam par izmaiņām un grozījumiem Līgumos tikai atbilstošos gadījumos. |
| --- | --- |

3.2.

Lai gan, veicot konkrētas izmaiņas Līgumos, būtu nepieciešams pārskatīt dažus Eiropas Savienības pašreizējās iestāžu sistēmas elementus, jāņem vērā, ka šādu pasākumu veikšanai šobrīd nav attiecīgu priekšnoteikumu. Tāpēc EESK pievērsīsies jautājumam par izmaiņām un grozījumiem Līgumos tikai atbilstošos gadījumos.

| 3.3. | Lai Eiropas Savienībā atgūtu iedzīvotāju uzticēšanos, ir svarīgi nodrošināt visu ES politikas jomu un pasākumu saderību un saskaņotību, kā noteikts LESD 7. pantā, ar mērķi uzlabot esošo Līgumu īstenošanu. Tas nozīmē, ka teritoriālā kohēzija būtu jālīdzsvaro ar Līgumu ekonomisko un sociālo dimensiju. Šajā nolūkā būtu pilnībā jāīsteno LES 3. pants, kurā, cita starpā, ir noteikts, ka ES pamatā ir “(..) sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu. (..) Tā veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu starpā.” |
| --- | --- |

3.3.

Lai Eiropas Savienībā atgūtu iedzīvotāju uzticēšanos, ir svarīgi nodrošināt visu ES politikas jomu un pasākumu saderību un saskaņotību, kā noteikts LESD 7. pantā, ar mērķi uzlabot esošo Līgumu īstenošanu. Tas nozīmē, ka teritoriālā kohēzija būtu jālīdzsvaro ar Līgumu ekonomisko un sociālo dimensiju. Šajā nolūkā būtu pilnībā jāīsteno LES 3. pants, kurā, cita starpā, ir noteikts, ka ES pamatā ir “(..) sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu. (..) Tā veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu starpā.”

“(..) sociālā tirgus ekonomika ar augstu konkurētspēju, kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību un sociālo attīstību, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un tās kvalitātes uzlabošanu. (..) Tā veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un solidaritāti dalībvalstu starpā.”

| 3.4. | Citi nepietiekami izmantoti Līgumu noteikumu piemēri ir LESD piecas horizontālās klauzulas, kuras attiecas uz dzimumu līdztiesības sekmēšanu (8. pants), augsta nodarbinātības līmeņa un atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu (9. pants), diskriminācijas apkarošanu (10. pants), vides aizsardzību (11. pants) un patērētāju aizsardzību (12. pants). Turpmāk šīs klauzulas būtu jāizmanto, lai veicinātu Eiropas politikas pasākumu savstarpējo saistību un lielāku atbildību pret ES iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

3.4.

Citi nepietiekami izmantoti Līgumu noteikumu piemēri ir LESD piecas horizontālās klauzulas, kuras attiecas uz dzimumu līdztiesības sekmēšanu (8. pants), augsta nodarbinātības līmeņa un atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, sociālās atstumtības apkarošanu (9. pants), diskriminācijas apkarošanu (10. pants), vides aizsardzību (11. pants) un patērētāju aizsardzību (12. pants). Turpmāk šīs klauzulas būtu jāizmanto, lai veicinātu Eiropas politikas pasākumu savstarpējo saistību un lielāku atbildību pret ES iedzīvotājiem.

| 3.5. | Turklāt ir daudzas politikas jomas, kas nav pietiekami izmantotas. Galvenais visu 28 dalībvalstu integrācijas instruments ir bijis iekšējais tirgus
   (6). Tas būtu jāpapildina ar turpmākiem integrācijas pasākumiem, lai veicinātu izaugsmi, konkurētspēju, nodarbinātību un ieguvumus visiem ES iedzīvotājiem un reģioniem. Lai to nodrošinātu, ir vajadzīgas būtiskas ES iniciatīvas, galvenokārt produktu tirgu, enerģētikas, transporta, pakalpojumu, darba tirgu, publiskā iepirkuma, intelektuālā īpašuma un digitālās ekonomikas jomās. Turklāt valstu reformām nodokļu jomā vajadzētu būt pārredzamākām, lai novērstu negodīgu nodokļu konkurenci, un tās būtu jāpapildina ar plašākiem ES politikas pasākumiem (7). |
| --- | --- |

3.5.

Turklāt ir daudzas politikas jomas, kas nav pietiekami izmantotas. Galvenais visu 28 dalībvalstu integrācijas instruments ir bijis iekšējais tirgus
   (6). Tas būtu jāpapildina ar turpmākiem integrācijas pasākumiem, lai veicinātu izaugsmi, konkurētspēju, nodarbinātību un ieguvumus visiem ES iedzīvotājiem un reģioniem. Lai to nodrošinātu, ir vajadzīgas būtiskas ES iniciatīvas, galvenokārt produktu tirgu, enerģētikas, transporta, pakalpojumu, darba tirgu, publiskā iepirkuma, intelektuālā īpašuma un digitālās ekonomikas jomās. Turklāt valstu reformām nodokļu jomā vajadzētu būt pārredzamākām, lai novērstu negodīgu nodokļu konkurenci, un tās būtu jāpapildina ar plašākiem ES politikas pasākumiem (7).

iekšējais tirgus

6

7

| 3.6. | Divas svarīgākās nozaru kopas, kas būtu jāiekļauj pastiprinātā Eiropas politikā, ir enerģētikas savienība un digitālais vienotais tirgus. Par digitālo vienoto tirgu tiek gatavots atsevišķs EESK atzinums, tādēļ šajā atzinumā tas nav detalizēti aplūkots. |
| --- | --- |

3.6.

Divas svarīgākās nozaru kopas, kas būtu jāiekļauj pastiprinātā Eiropas politikā, ir enerģētikas savienība un digitālais vienotais tirgus. Par digitālo vienoto tirgu tiek gatavots atsevišķs EESK atzinums, tādēļ šajā atzinumā tas nav detalizēti aplūkots.

enerģētikas savienība

digitālais vienotais tirgus

| 3.7. | Lai novērstu ārējos draudus enerģētikas drošībai, ES varētu piemērot spēkā esošos LESD 194. panta noteikumus un virzīties uz enerģētikas savienību. EESK ir pastāvīgi iestājusies par to, lai enerģētikas politikā dominētu nostāja “vairāk Eiropas”, un aicinājusi noteikt solidaritāti par Eiropas enerģētikas politikas virzītājspēku. LESD 194. pants ļautu izveidot efektīvu un pārredzamu enerģētikas savienības pārvaldības sistēmu, kas vairotu ES enerģētikas politikas efektivitāti, samazinātu izmaksas, sniegtu ieguvumus iedzīvotājiem un palielinātu ES nozīmi attiecībā pret tās starptautiskajiem partneriem. Šajā procesā ir svarīgi veicināt atjaunojamo enerģiju un atbalstīt uzņēmumu īstenoto enerģētikas pārkārtošanu. |
| --- | --- |

3.7.

Lai novērstu ārējos draudus enerģētikas drošībai, ES varētu piemērot spēkā esošos LESD 194. panta noteikumus un virzīties uz enerģētikas savienību. EESK ir pastāvīgi iestājusies par to, lai enerģētikas politikā dominētu nostāja “vairāk Eiropas”, un aicinājusi noteikt solidaritāti par Eiropas enerģētikas politikas virzītājspēku. LESD 194. pants ļautu izveidot efektīvu un pārredzamu enerģētikas savienības pārvaldības sistēmu, kas vairotu ES enerģētikas politikas efektivitāti, samazinātu izmaksas, sniegtu ieguvumus iedzīvotājiem un palielinātu ES nozīmi attiecībā pret tās starptautiskajiem partneriem. Šajā procesā ir svarīgi veicināt atjaunojamo enerģiju un atbalstīt uzņēmumu īstenoto enerģētikas pārkārtošanu.

| 3.8. | Turklāt reālu progresu iekļaujošas izaugsmes, konkurētspējas, nodarbinātības un visiem ES iedzīvotājiem un reģioniem nodrošinātu ieguvumu sekmēšanas jomā varētu panākt ar nākamo stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu. Šajā nolūkā reformas būtu jākoncentrē uz ES ieguldījumiem, ar ko veicina inovācijas konkurētspēju, nodarbinātību, resursu efektivitāti, ilgtspējīgu rūpniecības atjaunošanos, lielāka skaita pienācīgu darbvietu izveidi, darba tirgus vienlīdzību, sociālo un reģionālo kohēziju, iekļaušanu un sekmīgi funkcionējošu iekšējo tirgu. EESK uzsver, ka ES nav nepieciešama pilnīgi jauna stratēģija, bet gan daudz efektīvāka stratēģija “Eiropa 2020” (8), tostarp arvien produktīvāka, līdzsvarotāka un demokrātiskāka Eiropas semestra plānošana. |
| --- | --- |

3.8.

Turklāt reālu progresu iekļaujošas izaugsmes, konkurētspējas, nodarbinātības un visiem ES iedzīvotājiem un reģioniem nodrošinātu ieguvumu sekmēšanas jomā varētu panākt ar nākamo stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanu. Šajā nolūkā reformas būtu jākoncentrē uz ES ieguldījumiem, ar ko veicina inovācijas konkurētspēju, nodarbinātību, resursu efektivitāti, ilgtspējīgu rūpniecības atjaunošanos, lielāka skaita pienācīgu darbvietu izveidi, darba tirgus vienlīdzību, sociālo un reģionālo kohēziju, iekļaušanu un sekmīgi funkcionējošu iekšējo tirgu. EESK uzsver, ka ES nav nepieciešama pilnīgi jauna stratēģija, bet gan daudz efektīvāka stratēģija “Eiropa 2020” (8), tostarp arvien produktīvāka, līdzsvarotāka un demokrātiskāka Eiropas semestra plānošana.

stratēģijas “Eiropa 2020”

8

| 3.9. | Apjomradītu ietaupījumu gūšanā un ES politisko mērķu sasniegšanā ieguldījumu varētu panākt, veicot ES pašu resursu sistēmas reformu, kuras ietvaros tiktu vienkāršota dalībvalstu iemaksu un maksājumu pašreizējā sistēma, izstrādāta jauna pašu resursu sistēma un reformēts korekciju režīms. Izmaiņas pašu resursos nozīmētu, ka Romas līguma sākotnējais 201. pants, kas tagad ir LESD 311. pants, pirmo reizi tiktu īstenots atbilstīgi un pilnīgi. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai pašu resursu sistēma atbilstu vairākiem kritērijiem. Tie ir taisnīgums, efektivitāte, stabilitāte, pārredzamība, vienkāršība, pārskatatbildība, budžeta disciplīna, koncentrēšanās uz Eiropas pievienoto vērtību, subsidiaritāte un fiskālā suverenitāte. Lai sasniegtu šos mērķus, ierosināts izmantot iespēju un nākamajā ES budžeta starpposma pārskatīšanā pieņemt atbilstīgos priekšlikumus, ko piedāvā Mario MONTI vadītā augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Par galveno mērķi jāizvirza ES budžeta autonomijas stiprināšana, lai tam būtu sviras efekts un tas papildinātu valstu budžetus. Tas tiešā veidā ļaus iegūt apjomradītus ietaupījumus un īstenot ES politiskos mērķus (9). |
| --- | --- |

3.9.

Apjomradītu ietaupījumu gūšanā un ES politisko mērķu sasniegšanā ieguldījumu varētu panākt, veicot ES pašu resursu sistēmas reformu, kuras ietvaros tiktu vienkāršota dalībvalstu iemaksu un maksājumu pašreizējā sistēma, izstrādāta jauna pašu resursu sistēma un reformēts korekciju režīms. Izmaiņas pašu resursos nozīmētu, ka Romas līguma sākotnējais 201. pants, kas tagad ir LESD 311. pants, pirmo reizi tiktu īstenots atbilstīgi un pilnīgi. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai pašu resursu sistēma atbilstu vairākiem kritērijiem. Tie ir taisnīgums, efektivitāte, stabilitāte, pārredzamība, vienkāršība, pārskatatbildība, budžeta disciplīna, koncentrēšanās uz Eiropas pievienoto vērtību, subsidiaritāte un fiskālā suverenitāte. Lai sasniegtu šos mērķus, ierosināts izmantot iespēju un nākamajā ES budžeta starpposma pārskatīšanā pieņemt atbilstīgos priekšlikumus, ko piedāvā Mario MONTI vadītā augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos. Par galveno mērķi jāizvirza ES budžeta autonomijas stiprināšana, lai tam būtu sviras efekts un tas papildinātu valstu budžetus. Tas tiešā veidā ļaus iegūt apjomradītus ietaupījumus un īstenot ES politiskos mērķus (9).

pašu resursu

Mario MONTI

9

| 3.10. | Eiropas Savienībai vajadzīgas arī reformas, ar ko Eiropas līmenī nostiprina izpratni par kopēju pilsonību. Taču izpratne par kopēju Eiropas pilsonību netiks radīta, ja iedzīvotāji neiesaistīsies Eiropas līmeņa lēmumu pieņemšanā. Tas nozīmē, ka visās dalībvalstīs visā Eiropā jārada sajūta par līdzdalību kopējā procesā par kopēju lietu. Viens no veidiem, kā to panākt, būtu dot pilsoņiem iespēju ievēlēt Eiropas Parlamenta deputātus no transnacionāliem sarakstiem, proti, viņi būtu no vairākām dalībvalstīm, taču Eiropas partiju biedri, nevis balsot tikai par valstu partijām. Tomēr tam var būt nepieciešamas izmaiņas Līgumā, grozot LESD 223. pantu. |
| --- | --- |

3.10.

Eiropas Savienībai vajadzīgas arī reformas, ar ko Eiropas līmenī nostiprina izpratni par kopēju pilsonību. Taču izpratne par kopēju Eiropas pilsonību netiks radīta, ja iedzīvotāji neiesaistīsies Eiropas līmeņa lēmumu pieņemšanā. Tas nozīmē, ka visās dalībvalstīs visā Eiropā jārada sajūta par līdzdalību kopējā procesā par kopēju lietu. Viens no veidiem, kā to panākt, būtu dot pilsoņiem iespēju ievēlēt Eiropas Parlamenta deputātus no transnacionāliem sarakstiem, proti, viņi būtu no vairākām dalībvalstīm, taču Eiropas partiju biedri, nevis balsot tikai par valstu partijām. Tomēr tam var būt nepieciešamas izmaiņas Līgumā, grozot LESD 223. pantu.

kopēju pilsonību

| 3.11. | Šajā kontekstā EESK ir uzsvērusi nepieciešamību efektīvi īstenot ES Pamattiesību hartu, izmantojot jaunas mērķtiecīgas iniciatīvas (10). Komiteja uzsver, ka ir jānodrošina visu cilvēku vienlīdzība, īpaši koncentrējoties uz neaizsargātām sabiedrības grupām. Tā uzsver, ka ES līmenī Hartas saistības attiecas uz visām iestādēm, aģentūrām un struktūrām. EESK mudina dalībvalstis visos valdības līmeņos un visās politikas un likumdošanas jomās radīt uz aizsardzību un veicināšanu vērstu pamattiesību kultūru. Turklāt transponēšanas procesā būtu jāizvērtē un jākonstatē konkrētā ietekme uz pamattiesībām. EESK jo īpaši rosina Komisiju, kuras uzdevums ir uzraudzīt Līgumu ievērošanu, rīkoties efektīvi un piemērot pārkāpuma procedūru, neņemot vērā politiskos apsvērumus. Turklāt EESK ir aicinājusi visas ES iestādes, aģentūras, struktūras un dalībvalstis, kas ir iesaistītas pamattiesību īstenošanā, veicināt to ievērošanu ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Jebkurā regulējumā, kas saistīts ar ekonomikas pārvaldību un iekšējā tirgus darbību, ir jāņem vērā ES Pamattiesību hartas noteikumi, veicot īpašu novērtējumu (11). |
| --- | --- |

3.11.

Šajā kontekstā EESK ir uzsvērusi nepieciešamību efektīvi īstenot ES Pamattiesību hartu, izmantojot jaunas mērķtiecīgas iniciatīvas (10). Komiteja uzsver, ka ir jānodrošina visu cilvēku vienlīdzība, īpaši koncentrējoties uz neaizsargātām sabiedrības grupām. Tā uzsver, ka ES līmenī Hartas saistības attiecas uz visām iestādēm, aģentūrām un struktūrām. EESK mudina dalībvalstis visos valdības līmeņos un visās politikas un likumdošanas jomās radīt uz aizsardzību un veicināšanu vērstu pamattiesību kultūru. Turklāt transponēšanas procesā būtu jāizvērtē un jākonstatē konkrētā ietekme uz pamattiesībām. EESK jo īpaši rosina Komisiju, kuras uzdevums ir uzraudzīt Līgumu ievērošanu, rīkoties efektīvi un piemērot pārkāpuma procedūru, neņemot vērā politiskos apsvērumus. Turklāt EESK ir aicinājusi visas ES iestādes, aģentūras, struktūras un dalībvalstis, kas ir iesaistītas pamattiesību īstenošanā, veicināt to ievērošanu ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Jebkurā regulējumā, kas saistīts ar ekonomikas pārvaldību un iekšējā tirgus darbību, ir jāņem vērā ES Pamattiesību hartas noteikumi, veicot īpašu novērtējumu (11).

ES Pamattiesību hartu

10

11

| 3.12. | Pēdējo desmit gadu laikā ES 28 dalībvalstis ir saskārušās ar nozīmīgiem izaicinājumiem un sabiedrību šķeļošām problēmām, kuras neviena dalībvalsts nevar efektīvi risināt viena pati. Pozitīvus rezultātus var sasniegt, tikai īstenojot saskaņotu politiku un kopēju rīcību Eiropas līmenī. Tas jo īpaši attiecas uz migrācijas un patvēruma politiku un kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP). Spēkā esošie ES Līgumi ļauj īstenot daudzveidīgus pasākumus abās politikas jomās, taču daudzi noteikumi nav izmantoti, jo trūkst vienotas un savstarpēji saskaņotas politiskās gribas (12). Tāpēc būtu vairāk jāizmanto LES 21.–46. pants un LESD 76.–81. pants. |
| --- | --- |

3.12.

Pēdējo desmit gadu laikā ES 28 dalībvalstis ir saskārušās ar nozīmīgiem izaicinājumiem un sabiedrību šķeļošām problēmām, kuras neviena dalībvalsts nevar efektīvi risināt viena pati. Pozitīvus rezultātus var sasniegt, tikai īstenojot saskaņotu politiku un kopēju rīcību Eiropas līmenī. Tas jo īpaši attiecas uz migrācijas un patvēruma politiku un kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP). Spēkā esošie ES Līgumi ļauj īstenot daudzveidīgus pasākumus abās politikas jomās, taču daudzi noteikumi nav izmantoti, jo trūkst vienotas un savstarpēji saskaņotas politiskās gribas (12). Tāpēc būtu vairāk jāizmanto LES 21.–46. pants un LESD 76.–81. pants.

migrācijas un patvēruma politiku

kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP)

12

| 3.13. | Lai nodrošinātu progresu, ir jāapvieno vērienīgums, pragmatisms un inovācija. EESK uzskata, ka pašlaik ir iespēja risināt ES problēmas un sākt jaunu posmu ES attīstībā. Šī ir iespēja izveidot jaunu paktu starp dalībvalstīm, kā arī starp ES un tās pilsoņiem, lai sekmētu Eiropu, kurā tiek stiprināta sadarbība, konkurētspēja un izaugsme, integrācija un solidaritāte. |
| --- | --- |

3.13.

Lai nodrošinātu progresu, ir jāapvieno vērienīgums, pragmatisms un inovācija. EESK uzskata, ka pašlaik ir iespēja risināt ES problēmas un sākt jaunu posmu ES attīstībā. Šī ir iespēja izveidot jaunu paktu starp dalībvalstīm, kā arī starp ES un tās pilsoņiem, lai sekmētu Eiropu, kurā tiek stiprināta sadarbība, konkurētspēja un izaugsme, integrācija un solidaritāte.

| 3.14. | Nav šaubu, ka nepietiekami izmantots instruments ir “ciešāka sadarbība” (definēta LES 20. pantā). Pirmoreiz šī procedūra tika izmantota šķiršanās un laulāto atšķiršanas jomā un pēc tam – lai Eiropas Savienībā izveidotu vienotu patentu aizsardzību, kā arī lai ierosinātu finanšu darījuma nodokļa ieviešanu. Var izmantot arī pārejas klauzulu (t. i., LES 48. panta 7. punktu). Tomēr, lai veiktu šādu pārskatīšanu, Eiropadomē vai Padomē būtu jāpanāk vienprātība starp dalībvalstu valdībām, kas varētu būt grūti izdarāms. Abi šie instrumenti principā varētu vienkāršot un paātrināt Eiropas lēmumu pieņemšanas procesu. |
| --- | --- |

3.14.

Nav šaubu, ka nepietiekami izmantots instruments ir “ciešāka sadarbība” (definēta LES 20. pantā). Pirmoreiz šī procedūra tika izmantota šķiršanās un laulāto atšķiršanas jomā un pēc tam – lai Eiropas Savienībā izveidotu vienotu patentu aizsardzību, kā arī lai ierosinātu finanšu darījuma nodokļa ieviešanu. Var izmantot arī pārejas klauzulu (t. i., LES 48. panta 7. punktu). Tomēr, lai veiktu šādu pārskatīšanu, Eiropadomē vai Padomē būtu jāpanāk vienprātība starp dalībvalstu valdībām, kas varētu būt grūti izdarāms. Abi šie instrumenti principā varētu vienkāršot un paātrināt Eiropas lēmumu pieņemšanas procesu.

| 3.15. | Tādēļ ir īpaši svarīgi rīkoties saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem. Eiropadome 2014. gada 26. un 27. jūnija sanāksmē vienojās, ka “arvien ciešākas savienības koncepcija dažādām valstīm sniedz iespēju izvēlēties dažādus integrācijas ceļus, ļaujot virzīties uz priekšu tām, kuras vēlas integrāciju padziļināt, vienlaikus respektējot to valstu vēlmes, kuras nevēlas turpināt padziļināšanu”
   (13). Šis paziņojums sniedz pamatu izpratnei par diferencētu Eiropas Savienību, kurā piedalās visas 28 dalībvalstis, ja nepieciešams, dažādā apmērā, tādējādi atvieglojot ciešāku sadarbību stratēģiskās jomās, taču vienlaikus visām dalībvalstīm ir iespēja lemt par pilnīgu piedalīšanos. |
| --- | --- |

3.15.

Tādēļ ir īpaši svarīgi rīkoties saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem. Eiropadome 2014. gada 26. un 27. jūnija sanāksmē vienojās, ka “arvien ciešākas savienības koncepcija dažādām valstīm sniedz iespēju izvēlēties dažādus integrācijas ceļus, ļaujot virzīties uz priekšu tām, kuras vēlas integrāciju padziļināt, vienlaikus respektējot to valstu vēlmes, kuras nevēlas turpināt padziļināšanu”
   (13). Šis paziņojums sniedz pamatu izpratnei par diferencētu Eiropas Savienību, kurā piedalās visas 28 dalībvalstis, ja nepieciešams, dažādā apmērā, tādējādi atvieglojot ciešāku sadarbību stratēģiskās jomās, taču vienlaikus visām dalībvalstīm ir iespēja lemt par pilnīgu piedalīšanos.

“arvien ciešākas savienības koncepcija dažādām valstīm sniedz iespēju izvēlēties dažādus integrācijas ceļus, ļaujot virzīties uz priekšu tām, kuras vēlas integrāciju padziļināt, vienlaikus respektējot to valstu vēlmes, kuras nevēlas turpināt padziļināšanu”

13

| 3.16. | EESK arī uzskata, ka ES nākotnē aizvien lielāka nozīme būs makroreģionālām stratēģijām. To stiprināšana un paplašināšana varētu palīdzēt veidot Eiropas starplīmeni, kas spētu panākt ES konverģenci un nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības, tostarp ekonomisko un sociālo partneru, sistemātisku līdzdalību. |
| --- | --- |

3.16.

EESK arī uzskata, ka ES nākotnē aizvien lielāka nozīme būs makroreģionālām stratēģijām. To stiprināšana un paplašināšana varētu palīdzēt veidot Eiropas starplīmeni, kas spētu panākt ES konverģenci un nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības, tostarp ekonomisko un sociālo partneru, sistemātisku līdzdalību.

4.   Eurozonas stiprināšana un EMS izveides pabeigšana

Eurozonas stiprināšana un EMS izveides pabeigšana

| 4.1. | Dažu pēdējo gadu laikā ES krīzes stratēģijas pamatā ir bijusi vājo vietu uzlabošana ekonomiskajā un monetārajā savienībā (EMS) un ekonomikas pārvaldības stiprināšana. Ar ārkārtas pasākumiem EMS darbības nodrošināšanai ir izdevies panākt vairākus uzlabojumus, taču tie ir sasniegti starpvaldību lēmumu pieņemšanas procesā. Tagad ir svarīgi nodrošināt, lai šie starpvaldību risinājumi nekļūst par pastāvīgu papildu tiesisko satvaru līdztekus ES Līgumiem. |
| --- | --- |

4.1.

Dažu pēdējo gadu laikā ES krīzes stratēģijas pamatā ir bijusi vājo vietu uzlabošana ekonomiskajā un monetārajā savienībā (EMS) un ekonomikas pārvaldības stiprināšana. Ar ārkārtas pasākumiem EMS darbības nodrošināšanai ir izdevies panākt vairākus uzlabojumus, taču tie ir sasniegti starpvaldību lēmumu pieņemšanas procesā. Tagad ir svarīgi nodrošināt, lai šie starpvaldību risinājumi nekļūst par pastāvīgu papildu tiesisko satvaru līdztekus ES Līgumiem.

| 4.2. | Tāpēc ir svarīgi no pašreizējās sistēmas, kuras pamatā ir noteikumi budžeta disciplīnas nodrošināšanai, nekavējoties pāriet uz lielāku konverģenci starp eurozonas valstīm. |
| --- | --- |

4.2.

Tāpēc ir svarīgi no pašreizējās sistēmas, kuras pamatā ir noteikumi budžeta disciplīnas nodrošināšanai, nekavējoties pāriet uz lielāku konverģenci starp eurozonas valstīm.

| 4.3. | Tā kā euro ir ES valūta, dalībvalstīm, kuras ir eurozonas dalībnieces, vispirms ir jāpaātrina un jāpadziļina integrācija, pabeidzot EMS izveidi, kas ir process, kuram jāpaliek atvērtam visām ES dalībvalstīm. To varētu panākt ar stingru pārvaldību un eurozonas institucionālās sistēmas stiprināšanu, pamatojoties uz:






  — | monetāro un finanšu pīlāru, kas lielākoties ir ieviests un kas būtu jāpapildina ar pilnvērtīgas, ES virzītas banku savienības izveidi, lai radītu visas Eiropas kapitāla tirgu, tajā pašā laikā aizsargājot nodokļu maksātājus no pārmērīga riska uzņemšanās un nesakārtotas maksātnespējas sekām, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Tā kā euro ir ES valūta, dalībvalstīm, kuras ir eurozonas dalībnieces, vispirms ir jāpaātrina un jāpadziļina integrācija, pabeidzot EMS izveidi, kas ir process, kuram jāpaliek atvērtam visām ES dalībvalstīm. To varētu panākt ar stingru pārvaldību un eurozonas institucionālās sistēmas stiprināšanu, pamatojoties uz:

process, kuram jāpaliek atvērtam visām ES dalībvalstīm

—

monetāro un finanšu pīlāru, kas lielākoties ir ieviests un kas būtu jāpapildina ar pilnvērtīgas, ES virzītas banku savienības izveidi, lai radītu visas Eiropas kapitāla tirgu, tajā pašā laikā aizsargājot nodokļu maksātājus no pārmērīga riska uzņemšanās un nesakārtotas maksātnespējas sekām,

monetāro un finanšu pīlāru

| — | ekonomisko pīlāru, lai stiprinātu lēmumu pieņemšanas procesu ekonomikas politikas jomā, tādējādi veicinot izaugsmi, nodarbinātību, konkurētspēju, konverģenci un Eiropas solidaritāti, |
| --- | --- |

—

ekonomisko pīlāru, lai stiprinātu lēmumu pieņemšanas procesu ekonomikas politikas jomā, tādējādi veicinot izaugsmi, nodarbinātību, konkurētspēju, konverģenci un Eiropas solidaritāti,

ekonomisko pīlāru

| — | sociālo pīlāru, kas nav šķirams no ekonomikas progresa un efektivitātes, lai nodrošinātu Eiropas Līgumu pilnīgu īstenošanu saskaņā ar LES 3. pantu un uzlabotu sociālo un teritoriālo kohēziju, |
| --- | --- |

—

sociālo pīlāru, kas nav šķirams no ekonomikas progresa un efektivitātes, lai nodrošinātu Eiropas Līgumu pilnīgu īstenošanu saskaņā ar LES 3. pantu un uzlabotu sociālo un teritoriālo kohēziju,

sociālo pīlāru

| — | politisko pīlāru, tostarp lielāku pārskatatbildību un demokrātisko leģitimitāti, lai veicinātu ticamību un uzticēšanos. |
| --- | --- |

—

politisko pīlāru, tostarp lielāku pārskatatbildību un demokrātisko leģitimitāti, lai veicinātu ticamību un uzticēšanos.

politisko pīlāru

| 4.4. | Turklāt būtu jāīsteno pasākumi eurozonas budžeta ieviešanai, ar kura palīdzību tiktu absorbēti iespējamie satricinājumi nākotnē, taču šī iespējamā fiskālā kapacitāte jāizstrādā kā nosacījumiem pakļauts pasākums reformu atbalstam. EESK pašiniciatīvas atzinumā par EMS izveides pabeigšanu (14) norādīts, ka šādu eurozonas budžetu varētu finansēt ar visā eurozonā iekasētu finanšu darījumu nodokli, oglekļa dioksīda nodokli, pagaidu nodevu vai izlaižot kopīgas obligācijas. Tomēr par jebkuru no minētajiem variantiem ir vajadzīga vienošanās. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt būtu jāīsteno pasākumi eurozonas budžeta ieviešanai, ar kura palīdzību tiktu absorbēti iespējamie satricinājumi nākotnē, taču šī iespējamā fiskālā kapacitāte jāizstrādā kā nosacījumiem pakļauts pasākums reformu atbalstam. EESK pašiniciatīvas atzinumā par EMS izveides pabeigšanu (14) norādīts, ka šādu eurozonas budžetu varētu finansēt ar visā eurozonā iekasētu finanšu darījumu nodokli, oglekļa dioksīda nodokli, pagaidu nodevu vai izlaižot kopīgas obligācijas. Tomēr par jebkuru no minētajiem variantiem ir vajadzīga vienošanās.

14

| 4.5. | Eiropas ekonomiskās pārvaldības attīstība būs iespējama, stiprinot ES sociālo dimensiju. Tās pamatā vajadzētu būt līdzsvarotākai LES 3. panta piemērošanai – tajā noteikts, ka ES ir jāatrod līdzsvars starp ekonomisko efektivitāti un sociālo un teritoriālo kohēziju. Turklāt LESD 151. un 153. panta mērķis ir atbalstīt dalībvalstu sociālo sistēmu saskaņošanu. Šo jautājumu EESK izskatīja 2013. gadā (15). |
| --- | --- |

4.5.

Eiropas ekonomiskās pārvaldības attīstība būs iespējama, stiprinot ES sociālo dimensiju. Tās pamatā vajadzētu būt līdzsvarotākai LES 3. panta piemērošanai – tajā noteikts, ka ES ir jāatrod līdzsvars starp ekonomisko efektivitāti un sociālo un teritoriālo kohēziju. Turklāt LESD 151. un 153. panta mērķis ir atbalstīt dalībvalstu sociālo sistēmu saskaņošanu. Šo jautājumu EESK izskatīja 2013. gadā (15).

15

| 4.6. | Vienlaikus ir jāstiprina ES demokrātiskā leģitimitāte, lai nostiprinātu tās politisko sistēmu, it īpaši Eiropas Parlamenta lomu. Lai šo mērķi sasniegtu, var veikt konkrētus pasākumus saskaņā ar pašlaik spēkā esošo Līgumu un noteikumiem. Vidējā un ilgākā termiņā ar iespējamu Līguma pārskatīšanu būtu jānodrošina institucionālo noteikumu atbilstība īstas politiskās savienības obligāti nepieciešamajām prasībām. EESK jau ir apstiprinājusi ļoti detalizētu ceļvedi EMS politiskā pīlāra īstenošanai, kurā ir ietverts plašs iespējamo pasākumu klāsts (16). |
| --- | --- |

4.6.

Vienlaikus ir jāstiprina ES demokrātiskā leģitimitāte, lai nostiprinātu tās politisko sistēmu, it īpaši Eiropas Parlamenta lomu. Lai šo mērķi sasniegtu, var veikt konkrētus pasākumus saskaņā ar pašlaik spēkā esošo Līgumu un noteikumiem. Vidējā un ilgākā termiņā ar iespējamu Līguma pārskatīšanu būtu jānodrošina institucionālo noteikumu atbilstība īstas politiskās savienības obligāti nepieciešamajām prasībām. EESK jau ir apstiprinājusi ļoti detalizētu ceļvedi EMS politiskā pīlāra īstenošanai, kurā ir ietverts plašs iespējamo pasākumu klāsts (16).

16

| 4.7. | EESK pieņem zināšanai piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” un sagaida, ka tas kalpos par pamatu izlēmīgākai rīcībai, nekā iepriekš norādīts (17). |
| --- | --- |

4.7.

EESK pieņem zināšanai piecu priekšsēdētāju 2015. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana” un sagaida, ka tas kalpos par pamatu izlēmīgākai rīcībai, nekā iepriekš norādīts (17).

17

5.   Pilsoniskās līdzdalības, demokrātijas un pārskatatbildības konsolidācija: turpmākā rīcība

Pilsoniskās līdzdalības, demokrātijas un pārskatatbildības konsolidācija: turpmākā rīcība

| 5.1. | Visās debatēs par ES nākotni uzmanības centrā jāizvirza pilsonis. Eiropas pilsoniskuma pamatjēdzieni ir demokrātija un pārskatatbildība. Šo principu īstenošanā īpaši svarīga loma jāuzņemas Eiropas Komisijai, kuras uzdevums ir uzraudzīt Līgumu ievērošanu. Komisijai, proti, vienīgajai institūcijai, kura var ierosināt likumdošanas iniciatīvu, ir arī nozīmīga loma, līdzsvarojot dažādos spēkus un intereses, kas veido ES. Šī līdzsvarošana ir jāveic līdztekus efektīvākai subsidiaritātes un proporcionalitātes principu īstenošanai, lai panāktu demokrātiskāku un uz līdzdalību vērstu ES pārvaldību. |
| --- | --- |

5.1.

Visās debatēs par ES nākotni uzmanības centrā jāizvirza pilsonis. Eiropas pilsoniskuma pamatjēdzieni ir demokrātija un pārskatatbildība. Šo principu īstenošanā īpaši svarīga loma jāuzņemas Eiropas Komisijai, kuras uzdevums ir uzraudzīt Līgumu ievērošanu. Komisijai, proti, vienīgajai institūcijai, kura var ierosināt likumdošanas iniciatīvu, ir arī nozīmīga loma, līdzsvarojot dažādos spēkus un intereses, kas veido ES. Šī līdzsvarošana ir jāveic līdztekus efektīvākai subsidiaritātes un proporcionalitātes principu īstenošanai, lai panāktu demokrātiskāku un uz līdzdalību vērstu ES pārvaldību.

| 5.2. | Lisabonas līgumā ir paredzēta būtiskāka loma Eiropas Parlamentam un dalībvalstu proaktīva attieksme, ko nodrošina spēcīgāka Padome. Tomēr turpmāk būs vairāk jāpaplašina Eiropas Parlamenta kompetences, piemēram, palielinot tā lomu Eiropas ekonomikas pārvaldībā un Eiropas semestrī, un jānosaka līdzsvarotāks visu triju iestāžu pienākumu sadalījums un savstarpējā sadarbība, kas nodrošinātu stingrāku ES metodes pamatu. Īpaši interesants jautājums šajā saistībā ir “trialogu” plašā izmantošana tiesību aktu pieņemšanai parastās likumdošanas procedūras pirmajā un otrajā lasījumā (18). Trialogi ir lielā mērā kļuvuši par normu, tādējādi nonākot pretrunā ar demokrātiskajiem pārredzamības un pārskatatbildības principiem un izjaucot nepieciešamo līdzsvaru, kas parastās likumdošanas procedūras ietvaros jāsaglabā starp visām trim iestādēm. Tāpēc EESK aicina atgriezties pie parastās likumdošanas procedūras gara (ja ne burta), trialogu piemērošanu atstājot izņēmuma gadījumiem. |
| --- | --- |

5.2.

Lisabonas līgumā ir paredzēta būtiskāka loma Eiropas Parlamentam un dalībvalstu proaktīva attieksme, ko nodrošina spēcīgāka Padome. Tomēr turpmāk būs vairāk jāpaplašina Eiropas Parlamenta kompetences, piemēram, palielinot tā lomu Eiropas ekonomikas pārvaldībā un Eiropas semestrī, un jānosaka līdzsvarotāks visu triju iestāžu pienākumu sadalījums un savstarpējā sadarbība, kas nodrošinātu stingrāku ES metodes pamatu. Īpaši interesants jautājums šajā saistībā ir “trialogu” plašā izmantošana tiesību aktu pieņemšanai parastās likumdošanas procedūras pirmajā un otrajā lasījumā (18). Trialogi ir lielā mērā kļuvuši par normu, tādējādi nonākot pretrunā ar demokrātiskajiem pārredzamības un pārskatatbildības principiem un izjaucot nepieciešamo līdzsvaru, kas parastās likumdošanas procedūras ietvaros jāsaglabā starp visām trim iestādēm. Tāpēc EESK aicina atgriezties pie parastās likumdošanas procedūras gara (ja ne burta), trialogu piemērošanu atstājot izņēmuma gadījumiem.

18

| 5.3. | Turklāt ES metodi varēs efektīvāk piemērot, arī īstenojot “horizontālās” subsidiaritātes principu. Šis jēdziens, tāpat kā “vertikālās” subsidiaritātes jēdziens, Līgumos nav skaidri definēts. Taču ar to tiek atzīta privāto dalībnieku, piemēram, iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizāciju, publiskā loma un to līdzdalība politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos ar to specifiskās konsultatīvās funkcijas palīdzību, kā arī sociālo partneru autonomā leģislatīvā loma Eiropas sociālajā dialogā. |
| --- | --- |

5.3.

Turklāt ES metodi varēs efektīvāk piemērot, arī īstenojot “horizontālās” subsidiaritātes principu. Šis jēdziens, tāpat kā “vertikālās” subsidiaritātes jēdziens, Līgumos nav skaidri definēts. Taču ar to tiek atzīta privāto dalībnieku, piemēram, iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizāciju, publiskā loma un to līdzdalība politikas veidošanas un lēmumu pieņemšanas procesos ar to specifiskās konsultatīvās funkcijas palīdzību, kā arī sociālo partneru autonomā leģislatīvā loma Eiropas sociālajā dialogā.

| 5.4. | Faktiski horizontālās subsidiaritātes, ko reizēm dēvē arī par funkcionālo subsidiaritāti, jēdziens Līgumos jau ir netieši atzīts – LESD 152., 154. un 155. pantā par sociālo dialogu un sociālo partneru lomu. |
| --- | --- |

5.4.

Faktiski horizontālās subsidiaritātes, ko reizēm dēvē arī par funkcionālo subsidiaritāti, jēdziens Līgumos jau ir netieši atzīts – LESD 152., 154. un 155. pantā par sociālo dialogu un sociālo partneru lomu.

| 5.5. | Arī LES 11. pantā līdzdalības demokrātijas princips ir iekļauts kā nozīmīgs papildinājums pārstāvības demokrātijā, kas nostiprināta LES 10. un 12. pantā (19) un veido demokrātijas pamatu. EESK vairākkārt ir uzsvērusi, ka LES 11. panta 1. un 2. punkts (20) paver lielas iespējas pilnveidot Eiropas demokrātiju, liekot pamatus strukturēta pilsoniskā dialoga ilgtermiņa izveidei Eiropas līmenī līdztekus politiskajam dialogam starp ES iestādēm un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

5.5.

Arī LES 11. pantā līdzdalības demokrātijas princips ir iekļauts kā nozīmīgs papildinājums pārstāvības demokrātijā, kas nostiprināta LES 10. un 12. pantā (19) un veido demokrātijas pamatu. EESK vairākkārt ir uzsvērusi, ka LES 11. panta 1. un 2. punkts (20) paver lielas iespējas pilnveidot Eiropas demokrātiju, liekot pamatus strukturēta pilsoniskā dialoga ilgtermiņa izveidei Eiropas līmenī līdztekus politiskajam dialogam starp ES iestādēm un dalībvalstīm.

19

20

| 5.6. | Turklāt šī ES metode jāpapildina ar pastiprinātu vertikālo subsidiaritāti, kas izpaužas kā lielāka valstu parlamentu loma ES politikas veidošanā un ciešāka valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta sadarbība. |
| --- | --- |

5.6.

Turklāt šī ES metode jāpapildina ar pastiprinātu vertikālo subsidiaritāti, kas izpaužas kā lielāka valstu parlamentu loma ES politikas veidošanā un ciešāka valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta sadarbība.

| 5.7. | Svarīgi, ka visu iepriekš minēto varētu sasniegt jau pašlaik spēkā esošo Līgumu ietvaros. It īpaši attiecībā uz iedzīvotāju līdzdalību, demokrātiju un pārskatatbildību varētu panākt daudz, turpinot attīstīt Eiropas politikas un uzlabojot procesus un īstenošanu. Tomēr, kā jau norādīts divos EESK atzinumos (21)
   (22), panākumi 11. panta noteikumu efektīvā īstenošanā un līdzdalības demokrātijas pilnīgā ieviešanā ir bijuši niecīgi. |
| --- | --- |

5.7.

Svarīgi, ka visu iepriekš minēto varētu sasniegt jau pašlaik spēkā esošo Līgumu ietvaros. It īpaši attiecībā uz iedzīvotāju līdzdalību, demokrātiju un pārskatatbildību varētu panākt daudz, turpinot attīstīt Eiropas politikas un uzlabojot procesus un īstenošanu. Tomēr, kā jau norādīts divos EESK atzinumos (21)
   (22), panākumi 11. panta noteikumu efektīvā īstenošanā un līdzdalības demokrātijas pilnīgā ieviešanā ir bijuši niecīgi.

21

22

| 5.8. | Tas attiecas arī uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI), kas minēta 11. panta 4. punktā. Eiropas pilsoņu iniciatīvai vajadzētu būt vienam no galvenajiem instrumentiem, ar ko īsteno līdzdalības demokrātiju un aktīvu pilsoniskumu, taču pašreizējā formā tā lielā mērā ir neefektīva, un tās īstenošanas kārtība ir padziļināti jāpārskata. |
| --- | --- |

5.8.

Tas attiecas arī uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI), kas minēta 11. panta 4. punktā. Eiropas pilsoņu iniciatīvai vajadzētu būt vienam no galvenajiem instrumentiem, ar ko īsteno līdzdalības demokrātiju un aktīvu pilsoniskumu, taču pašreizējā formā tā lielā mērā ir neefektīva, un tās īstenošanas kārtība ir padziļināti jāpārskata.

| 5.9. | Horizontālās subsidiaritātes koncepcija jānostiprina un jāpaplašina, nākotnē to attiecinot arī uz citām politikas jomām, izmantojot strukturētu pilsonisko dialogu, piemēram, attiecībā uz vidi un patērētāju aizsardzību. Šādi tiktu palielināta pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizāciju loma Eiropas procesos, sniedzot tām iespēju pilnībā iesaistīties attiecīgajās politikas jomās un tādējādi pārstāvības demokrātijas principu piepildīt ar saturu. Lai sasniegtu šo mērķi, komitejai kā dalībvalstu organizētās pilsoniskās sabiedrības institucionālajam pārstāvim ES līmenī ir svarīga loma līdzdalības demokrātijas pilna potenciāla īstenošanā un pilsoniskā dialoga attīstīšanā un stiprināšanā, sadarbojoties ar ES iestādēm. |
| --- | --- |

5.9.

Horizontālās subsidiaritātes koncepcija jānostiprina un jāpaplašina, nākotnē to attiecinot arī uz citām politikas jomām, izmantojot strukturētu pilsonisko dialogu, piemēram, attiecībā uz vidi un patērētāju aizsardzību. Šādi tiktu palielināta pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizāciju loma Eiropas procesos, sniedzot tām iespēju pilnībā iesaistīties attiecīgajās politikas jomās un tādējādi pārstāvības demokrātijas principu piepildīt ar saturu. Lai sasniegtu šo mērķi, komitejai kā dalībvalstu organizētās pilsoniskās sabiedrības institucionālajam pārstāvim ES līmenī ir svarīga loma līdzdalības demokrātijas pilna potenciāla īstenošanā un pilsoniskā dialoga attīstīšanā un stiprināšanā, sadarbojoties ar ES iestādēm.

| 5.10. | Kā organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvim Eiropas līmenī komitejas funkcija ir trīskārša: i) atvieglot un atbalstīt dialogu starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām un Eiropas iestādēm, ii) nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības noturīgu iesaistīšanu ES politiskajos procesos un iii) uzraudzīt LES 11. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

5.10.

Kā organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvim Eiropas līmenī komitejas funkcija ir trīskārša: i) atvieglot un atbalstīt dialogu starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvības organizācijām un Eiropas iestādēm, ii) nodrošināt organizētas pilsoniskās sabiedrības noturīgu iesaistīšanu ES politiskajos procesos un iii) uzraudzīt LES 11. panta īstenošanu.

| 5.11. | Tādējādi komitejai ES iestāžu padomdevējas struktūras (23) statusā ir iespēja pilntiesīgi i) veicināt un koordinēt dialogu starp un ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ii) būt par galveno starpnieku pilsoniskās sabiedrības organizāciju un ES lēmumu pieņemšanas struktūru sadarbībā un iii) kalpot par efektīvu tiltu starp valstu un Eiropas līmeni. Līgumu pārskatīšanas gadījumā EESK aicinās nepārprotami atzīt šo lomu (24). |
| --- | --- |

5.11.

Tādējādi komitejai ES iestāžu padomdevējas struktūras (23) statusā ir iespēja pilntiesīgi i) veicināt un koordinēt dialogu starp un ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, ii) būt par galveno starpnieku pilsoniskās sabiedrības organizāciju un ES lēmumu pieņemšanas struktūru sadarbībā un iii) kalpot par efektīvu tiltu starp valstu un Eiropas līmeni. Līgumu pārskatīšanas gadījumā EESK aicinās nepārprotami atzīt šo lomu (24).

23

24

| 5.12. | Labāka regulējuma programmas atsākšana liecina par jaunā Komisijas sastāva vēlmi lielu uzmanību pievērst vērtēšanas darbam, šajā procesā lielā mērā iesaistot citas ES iestādes, valstu iestādes un pilsonisko sabiedrību. EESK kā padomdevējas iestādes līdzdalība politikas vērtēšanā ir būtiski svarīga, jo tā pamatojas uz EESK leģitīmo lomu ES iestāžu sistēmā: i) aizsargāt ES sasniegumus Eiropas iedzīvotāju vajadzību apmierināšanai un ii) brīdināt par šķēršļiem ES politikas un tiesību aktu īstenošanā vai iespējamiem trūkumiem šajā jomā. |
| --- | --- |

5.12.

Labāka regulējuma programmas atsākšana liecina par jaunā Komisijas sastāva vēlmi lielu uzmanību pievērst vērtēšanas darbam, šajā procesā lielā mērā iesaistot citas ES iestādes, valstu iestādes un pilsonisko sabiedrību. EESK kā padomdevējas iestādes līdzdalība politikas vērtēšanā ir būtiski svarīga, jo tā pamatojas uz EESK leģitīmo lomu ES iestāžu sistēmā: i) aizsargāt ES sasniegumus Eiropas iedzīvotāju vajadzību apmierināšanai un ii) brīdināt par šķēršļiem ES politikas un tiesību aktu īstenošanā vai iespējamiem trūkumiem šajā jomā.

| 5.13. | Īstenojot funkciju, kas komitejai uzticēta ar LES 13. panta 4. punktu, gan EESK 2012. gada 22. februāra protokolā par sadarbību ar Eiropas Komisiju, gan EESK 2014. gada 5. februāra sadarbības līgumā ar Eiropas Parlamentu ir atzīta būtiskā pievienotā vērtība, ko EESK var piešķirt tiesību aktu labākai izstrādei, visā ES politikas ciklā sniedzot pilsoniskās sabiedrības viedokli (25). Tādēļ EESK pieprasa, lai tās institucionālā loma tiktu skaidri atzīta ikvienā Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi pārskatīšanā (26). |
| --- | --- |

5.13.

Īstenojot funkciju, kas komitejai uzticēta ar LES 13. panta 4. punktu, gan EESK 2012. gada 22. februāra protokolā par sadarbību ar Eiropas Komisiju, gan EESK 2014. gada 5. februāra sadarbības līgumā ar Eiropas Parlamentu ir atzīta būtiskā pievienotā vērtība, ko EESK var piešķirt tiesību aktu labākai izstrādei, visā ES politikas ciklā sniedzot pilsoniskās sabiedrības viedokli (25). Tādēļ EESK pieprasa, lai tās institucionālā loma tiktu skaidri atzīta ikvienā Iestāžu nolīguma par tiesību aktu labāku izstrādi pārskatīšanā (26).

25

26

| 5.14. | Lai sniegtu efektīvu ieguldījumu visa minētā īstenošanā, pašai EESK būtu pilnībā jāizmanto savs potenciāls un labāk jāīsteno sava loma, funkcionēšanas un darba metodes, kā arī operatīvā saikne ar nozīmīgākajām Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tīkliem. Sava darba nozīmi EESK palielina arī, ar Līgumiem uzticētās konsultatīvās funkcijas ietvaros vairāk pievēršoties ES prioritārās politikas pasākumu kopumam. |
| --- | --- |

5.14.

Lai sniegtu efektīvu ieguldījumu visa minētā īstenošanā, pašai EESK būtu pilnībā jāizmanto savs potenciāls un labāk jāīsteno sava loma, funkcionēšanas un darba metodes, kā arī operatīvā saikne ar nozīmīgākajām Eiropas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tīkliem. Sava darba nozīmi EESK palielina arī, ar Līgumiem uzticētās konsultatīvās funkcijas ietvaros vairāk pievēršoties ES prioritārās politikas pasākumu kopumam.

| 5.15. | Tādējādi EESK var sniegt ievērojamu ieguldījumu Lisabonas līguma potenciāla vairošanā tajās politikas jomās, kas tiešā veidā skar iedzīvotājus, un iespējamo trūkumu konstatēšanā, kam ir vajadzīgas izmaiņas un pielāgojumi attiecīgajās politikas jomās, lai labāk apmierinātu viņu vajadzības. |
| --- | --- |

5.15.

Tādējādi EESK var sniegt ievērojamu ieguldījumu Lisabonas līguma potenciāla vairošanā tajās politikas jomās, kas tiešā veidā skar iedzīvotājus, un iespējamo trūkumu konstatēšanā, kam ir vajadzīgas izmaiņas un pielāgojumi attiecīgajās politikas jomās, lai labāk apmierinātu viņu vajadzības.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  Organizētu pilsonisko sabiedrību var definēt kā visu to organizatorisko struktūru kopumu, kuru locekļu uzdevumi un pienākumi atbilst vispārējām interesēm un kuras rīkojas kā publisko iestāžu un iedzīvotāju starpnieki.

1

Sk. 1999. gada 22. septembra atzinumu par tematu “Organizētās pilsoniskās sabiedrības loma un ieguldījums Eiropas apvienošanas procesā” (OV C 329, 17.11.1999., 30. lpp.) un 2001. gada 25. aprīļa atzinumu par tematu “Organizēta pilsoniskā sabiedrība un Eiropas pārvaldība – Komitejas ieguldījums baltās grāmatas izstrādē” (OV C 193, 10.7.2001., 117. lpp.).

“Organizētās pilsoniskās sabiedrības loma un ieguldījums Eiropas apvienošanas procesā”

“Organizēta pilsoniskā sabiedrība un Eiropas pārvaldība – Komitejas ieguldījums baltās grāmatas izstrādē”

(2)  Sk. LESD 300. panta 4. punktu.

2

(3)  Sk. LES 1. pantu.

3

(4)  Sk. LES 5. panta 1. punktu.

4

(5)  Herman Van Rompuy runa “Vai ir nepieciešams jauns Eiropas pakts?” Briselē 2015. gada 17. jūnijā.

5

Herman Van Rompuy

http://www.newpactforeurope.eu/documents/eventsdocs/speech.vanrompuy.17june2015.pdf

(6)  LESD I–IV sadaļa.

6

(7)  2014. gada 10. decembra atzinums par tematu “EMS izveides pabeigšana – nodokļu politikas nozīme” (OV C 230, 14.7.2015., 24. lpp.).

7

“EMS izveides pabeigšana – nodokļu politikas nozīme”

(8)  2015. gada 19. februāra atzinums par tematu “Stratēģijas “Eiropa 2020” līdzšinējā īstenošana un virzība uz stratēģijas mērķu sasniegšanu līdz 2020. gadam” (OV C 251, 31.7.2015., 19. lpp.).

8

“Stratēģijas “Eiropa 2020” līdzšinējā īstenošana un virzība uz stratēģijas mērķu sasniegšanu līdz 2020. gadam”

(9)  2012. gada 29. marta atzinums par tematu “Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu” (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS)) un par tematu “Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus” (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP)) (OV C 181, 21.6.2012., 45. lpp.).

9

“Grozīts priekšlikums Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu” (COM(2011) 739 final – 2011/0183 (CNS))

Grozīts priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus” (COM(2011) 740 final – 2011/0184 (APP))

(10)  2011. gada 21. septembra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā”” (OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.).

10

“Komisijas paziņojums “Stratēģija Pamattiesību hartas efektīvai īstenošanai Eiropas Savienībā””

(11)  Līgumu pārskatīšanas gadījumā EESK jau ir ieteikusi iekļaut sociālā progresa protokolu.

11

Sk. 2013. gada 17. janvāra atzinumu par tematu “Eiropas Komisijas paziņojums “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei”” (OV C 76, 14.3.2013., 24. lpp.).

“Eiropas Komisijas paziņojums “II vienotā tirgus akts. Kopā jaunai izaugsmei””

(12)  2014. gada 11. septembra atzinums par tematu “Eiropas imigrācijas politika” (OV C 458, 19.12.2014., 7. lpp.), 2014. gada 9. jūlija atzinums par tematu “Eiropas imigrācijas politika un attiecības ar trešām valstīm” (OV C 451, 16.12.2014., 1. lpp.) un 2011. gada 27. oktobra atzinums par tematu “ES jaunā ārpolitika un drošības politika un pilsoniskās sabiedrības loma” (OV C 24, 28.1.2012., 56. lpp.).

12

“Eiropas imigrācijas politika”

“Eiropas imigrācijas politika un attiecības ar trešām valstīm”

“ES jaunā ārpolitika un drošības politika un pilsoniskās sabiedrības loma”

(13)  Secinājumu 27. punkts.

13

(14)  2014. gada 9. jūlija atzinums par tematu “EMS pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam” (OV C 451, 16.12.2014., 10. lpp.).

14

“EMS pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam”

(15)  2013. gada 22. maija atzinums par tematu “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības sociālā dimensija” (OV C 271, 19.9.2013., 1. lpp.) un 2013. gada 17. oktobra atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana”” (OV C 67, 6.3.2014., 122. lpp.).

15

“Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības sociālā dimensija”

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Ekonomiskās un monetārās savienības sociālās dimensijas nostiprināšana””

(16)  2015. gada 27. maija atzinums par tematu “EMS izveides pabeigšana: politiskais pīlārs” (ECO/376) (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.).

16

“EMS izveides pabeigšana: politiskais pīlārs”

(17)  http://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_lv.pdf

17

(18)  Trialogi ir paredzēti Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2007. gada 13. jūnija Kopīgajā deklarācijā par koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants) (EK līguma 251. pants) (OV C 145, 30.6.2007., 5. lpp.).

18

koplēmuma procedūras praktiskajiem aspektiem (EK līguma 251. pants) (EK līguma 251. pants)

(19)  Attiecīgi par valstu parlamentu un Eiropas Parlamenta lomu.

19

(20)  LESD 11. panta 1. un 2. punktā ir noteikts:

20

“Iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem.

Iestādes uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību.”

(21)  2012. gada 14. novembra atzinums par tematu “Principi, procedūras un pasākumi Lisabonas līguma 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai” (OV C 11, 15.1.2013., 8. lpp.).

21

“Principi, procedūras un pasākumi Lisabonas līguma 11. panta 1. un 2. punkta īstenošanai”

(22)  2015. gada 2. jūlija atzinums par tematu “Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām” (OV C 383, 17.11.2015., 57. lpp.).

22

“Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām”

(23)  LES 13. panta 4. punktā par Savienības iestāžu sistēmu ir noteikts:
  “Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai palīdz Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, kuras pilda padomdevējas funkcijas.”

23

“Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai palīdz Ekonomikas un sociālo lietu komiteja un Reģionu komiteja, kuras pilda padomdevējas funkcijas.”

(24)  Šādu priekšlikumu Eiropadomei Komiteja jau izteica 2006. gada atzinumā pārdomu periodā pēc nesekmīgās Konstitucionālā līguma ratifikācijas.

24

Sk. 2006. gada 17. maija atzinumu par tematu “Ieguldījums 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei – pārdomu periods” (OV C 195, 18.8.2006., 64. lpp.).

“Ieguldījums 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei – pārdomu periods”

(25)  Komisijas un EESK sadarbības protokola 18. punktā ir noteikts, ka “Komiteja veicina Savienības tiesību aktu īstenošanas novērtējuma procesu, jo īpaši attiecībā uz horizontālajām klauzulām, kā paredzēts LESD 8. līdz 12. pantā”.

25

“Komiteja veicina Savienības tiesību aktu īstenošanas novērtējuma procesu, jo īpaši attiecībā uz horizontālajām klauzulām, kā paredzēts LESD 8. līdz 12. pantā”

Sadarbības līgumā ar Eiropas Parlamentu ir paredzēts, ka EESK sistemātiski sniegs Parlamentam ES tiesību aktu ietekmes novērtējumus, papildinot tos ar attiecīgu pilsoniskās sabiedrības informāciju un materiāliem par to, cik efektīvi praksē darbojas spēkā esošie tiesību akti un izdevumu programmas un kādi ir trūkumi, kuriem jāpievērš uzmanība, izstrādājot jaunus un pārskatot spēkā esošos tiesību aktus un ES politiku.

ES tiesību aktu ietekmes novērtējumus

cik efektīvi praksē darbojas spēkā esošie tiesību akti un izdevumu programmas un kādi ir trūkumi, kuriem jāpievērš uzmanība, izstrādājot jaunus un pārskatot spēkā esošos tiesību aktus un ES politiku

(26)  2015. gada 16. septembra atzinums par tematu “Deleģētie akti” (INT/768) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 145. lpp.).

26

Oficiālā Vēstneša

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

EESK 510. plenārsesija 2014. gada 16. un 17. septembrī

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/192 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/192

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma””

(COM(2015) 215 final)

(2016/C 013/28)

| Ziņotājs: | Bernd DITTMANN |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bernd DITTMANN

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2015. gada 1. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai – ES programma””

(COM(2015) 215 final).

Saskaņā ar Reglamenta 19. pantu izveidotā un par darbu sagatavošanu atbildīgā apakškomiteja “Labāks regulējums”2015. gada 2 septembrī vienbalsīgi pieņēma šo atzinuma projektu.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16 un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 174 balsīm par, 3 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Labāks pārdomāts regulējums ir kopējs uzdevums visām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, un tā galvenais mērķis ir uzlabot Eiropas tiesiskā regulējuma kvalitāti, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem. Taču labāks regulējums neaizstāj politiskos lēmumus. Labāks regulējums ir process, kas pastāvīgi tiek attīstīts. Tāpēc jau tagad ir bijuši iespējami daudzi sasniegumi, taču joprojām pastāv arī uzlabojumu iespējas. |
| --- | --- |

1.1.

Labāks pārdomāts regulējums ir kopējs uzdevums visām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstīm, un tā galvenais mērķis ir uzlabot Eiropas tiesiskā regulējuma kvalitāti, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem. Taču labāks regulējums neaizstāj politiskos lēmumus. Labāks regulējums ir process, kas pastāvīgi tiek attīstīts. Tāpēc jau tagad ir bijuši iespējami daudzi sasniegumi, taču joprojām pastāv arī uzlabojumu iespējas.

| 1.2. | EESK jau ilgstoši ir piedalījusies šā jautājuma visaptverošā risināšanā, par ko liecina kopsavilkums par nozīmīgākajiem atzinumiem labāka regulējuma jomā (1). Tāpēc EESK uzņemas īpašu atbildību par Eiropas tiesību aktu un labāka regulējuma atbalstīšanu un pieņemšanu pilsoniskajā sabiedrībā. |
| --- | --- |

1.2.

EESK jau ilgstoši ir piedalījusies šā jautājuma visaptverošā risināšanā, par ko liecina kopsavilkums par nozīmīgākajiem atzinumiem labāka regulējuma jomā (1). Tāpēc EESK uzņemas īpašu atbildību par Eiropas tiesību aktu un labāka regulējuma atbalstīšanu un pieņemšanu pilsoniskajā sabiedrībā.

| 1.3. | EESK secina, ka labāka regulējuma programmā nepietiekami ir ņemta vērā tās loma, kas noteikta saskaņā ar ES līgumiem un sadarbības nolīgumiem ar Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu. Tā prasa iekļaut ES padomdevējas iestādes Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu |
| --- | --- |

1.3.

EESK secina, ka labāka regulējuma programmā nepietiekami ir ņemta vērā tās loma, kas noteikta saskaņā ar ES līgumiem un sadarbības nolīgumiem ar Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu. Tā prasa iekļaut ES padomdevējas iestādes Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu

| 1.4. | EESK atbalsta ieinteresēto pušu visaptverošu iesaistīšanu, izmantojot konsultācijas, politisku pasākumu visā dzīves ciklā, un norāda uz EESK atzinumu par konsultēšanās pamatnostādņu novērtējumu. Tā vēlas uzsvērt, ka pareiza mērķa grupu izvēle un iesaistīto personu pārstāvība ir būtiski labāka regulējuma aspekti, kas jāuzlabo. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atbalsta ieinteresēto pušu visaptverošu iesaistīšanu, izmantojot konsultācijas, politisku pasākumu visā dzīves ciklā, un norāda uz EESK atzinumu par konsultēšanās pamatnostādņu novērtējumu. Tā vēlas uzsvērt, ka pareiza mērķa grupu izvēle un iesaistīto personu pārstāvība ir būtiski labāka regulējuma aspekti, kas jāuzlabo.

| 1.5. | EESK uzskata, ka to ekspertu atlasē, kas piedalīsies Regulējuma kontroles padomē, REFIT platformā un visās citās struktūrās, uzklausīšanās, semināros un citos gadījumos, jānodrošina vislielākā iespējamā neatkarība, objektivitāte un pārredzamība. |
| --- | --- |

1.5.

EESK uzskata, ka to ekspertu atlasē, kas piedalīsies Regulējuma kontroles padomē, REFIT platformā un visās citās struktūrās, uzklausīšanās, semināros un citos gadījumos, jānodrošina vislielākā iespējamā neatkarība, objektivitāte un pārredzamība.

| 1.6. | EESK aicina iekļaut pašregulēšanu un kopregulēšanu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un politisko jautājumu risināšanā tās ir jāņem vērā vienādā mērā ar regulatīviem pasākumiem. |
| --- | --- |

1.6.

EESK aicina iekļaut pašregulēšanu un kopregulēšanu Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, un politisko jautājumu risināšanā tās ir jāņem vērā vienādā mērā ar regulatīviem pasākumiem.

| 1.7. | EESK aicina tikai īpašos gadījumos izmantot neoficiālus trialogus un lielāko daļu likumdošanas pieņemt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. |
| --- | --- |

1.7.

EESK aicina tikai īpašos gadījumos izmantot neoficiālus trialogus un lielāko daļu likumdošanas pieņemt saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru.

| 1.8. | EESK atgādina Komisijai, ka nepieciešams pievērst vairāk uzmanības trūkumiem ES tiesību aktu īstenošanā dalībvalstīs, un aicina direktīvu vietā izmantot regulas. |
| --- | --- |

1.8.

EESK atgādina Komisijai, ka nepieciešams pievērst vairāk uzmanības trūkumiem ES tiesību aktu īstenošanā dalībvalstīs, un aicina direktīvu vietā izmantot regulas.

2.   Programma labākam regulējumam – pamatnovērtējums

| 2.1. | EESK ir pārliecināta, ka labāka regulējuma pasākumiem un instrumentiem būtu jāpalīdz uzlabot Eiropas tiesību aktu kvalitāti un efektivitāti, izveidot vienkāršus, saprotamus un konsekventus noteikumus, kas veicina ES Līgumos noteikto mērķu sasniegšanu, īpaši Eiropas iekšējā tirgus stiprināšanu un pilnīgošanu, kā arī rada pievienoto vērtību iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem Eiropā. |
| --- | --- |

2.1.

EESK ir pārliecināta, ka labāka regulējuma pasākumiem un instrumentiem būtu jāpalīdz uzlabot Eiropas tiesību aktu kvalitāti un efektivitāti, izveidot vienkāršus, saprotamus un konsekventus noteikumus, kas veicina ES Līgumos noteikto mērķu sasniegšanu, īpaši Eiropas iekšējā tirgus stiprināšanu un pilnīgošanu, kā arī rada pievienoto vērtību iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem Eiropā.

| 2.2. | Eiropa ir vienota tiesiskuma telpa, kurā ir jānodrošina labs, uzticams un īstenojams tiesiskais regulējums. Labāka regulējuma princips, kas ir vērsts gan uz ex ante pasākumiem ES līmenī, gan uz ES tiesību aktu konsekventu ieviešanu un īstenošanu dalībvalstīs un ietver labāka regulējuma pasākumus visos tiesību aktu izstrādes un piemērošanas posmos (2), sniegs vērā ņemamu labumu Eiropas integrācijai un iedzīvotājiem, ja tiks ne tikai ieviesta jauna tehnokrātiska pieeja un instrumenti, bet visas Eiropas iestādes un dalībvalstis arī apņemsies radīt labāka regulējuma kultūru. |
| --- | --- |

2.2.

Eiropa ir vienota tiesiskuma telpa, kurā ir jānodrošina labs, uzticams un īstenojams tiesiskais regulējums. Labāka regulējuma princips, kas ir vērsts gan uz ex ante pasākumiem ES līmenī, gan uz ES tiesību aktu konsekventu ieviešanu un īstenošanu dalībvalstīs un ietver labāka regulējuma pasākumus visos tiesību aktu izstrādes un piemērošanas posmos (2), sniegs vērā ņemamu labumu Eiropas integrācijai un iedzīvotājiem, ja tiks ne tikai ieviesta jauna tehnokrātiska pieeja un instrumenti, bet visas Eiropas iestādes un dalībvalstis arī apņemsies radīt labāka regulējuma kultūru.

| 2.3. | Komisija savu paziņojumu un ar to saistītos dokumentus piesaka kā jaunu sākumu. Priekšlikumi neapšaubāmi ir raksturojami kā vērienīgi. Tomēr komiteja gribētu arī norādīt, ka labāka regulējuma jautājums nav nekāds jaunums un tas jau vairākus gadus tiek apspriests un risināts. Tikmēr radītie uzlabojumi ir palīdzējuši nodrošināt, ka ES tiesību aktu kvalitāte pamatā ir paaugstinājusies, sniedzot labumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem Eiropā. EESK uzskata, ka – salīdzinājumā ar valstu likumdevējiem vai starptautisko līmeni – mehānismi un izveidotā pieeja ES līmenī darbojas pietiekami labi, lai nodrošinātu augstu tiesiskā regulējuma kvalitāti (3). Tomēr, kā izklāstīts šajā ziņojumā, pastāv arī turpmāku uzlabojumu iespējas. Taču EESK atzīst, ka ar labāka regulējuma palīdzību jau ir sasniegts un izdarīts daudz. |
| --- | --- |

2.3.

Komisija savu paziņojumu un ar to saistītos dokumentus piesaka kā jaunu sākumu. Priekšlikumi neapšaubāmi ir raksturojami kā vērienīgi. Tomēr komiteja gribētu arī norādīt, ka labāka regulējuma jautājums nav nekāds jaunums un tas jau vairākus gadus tiek apspriests un risināts. Tikmēr radītie uzlabojumi ir palīdzējuši nodrošināt, ka ES tiesību aktu kvalitāte pamatā ir paaugstinājusies, sniedzot labumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem, patērētājiem un darba ņēmējiem Eiropā. EESK uzskata, ka – salīdzinājumā ar valstu likumdevējiem vai starptautisko līmeni – mehānismi un izveidotā pieeja ES līmenī darbojas pietiekami labi, lai nodrošinātu augstu tiesiskā regulējuma kvalitāti (3). Tomēr, kā izklāstīts šajā ziņojumā, pastāv arī turpmāku uzlabojumu iespējas. Taču EESK atzīst, ka ar labāka regulējuma palīdzību jau ir sasniegts un izdarīts daudz.

| 2.4. | Ņemot vērā labāka regulējuma principa pieaugošo kritiku, EESK uzsver, ka jautājumam nevajadzētu būt par “vairāk” vai “mazāk” regulējuma Eiropas Savienībā vai par konkrētu politikas jomu regulējuma atcelšanu vai pakļaušanu citām prioritātēm, tādējādi apšaubot ES noteiktās vērtības – sociālo aizsardzību, vides aizsardzību un pamattiesības (4). Labāks regulējums pirmām kārtām ir līdzeklis, ar kuru nodrošināt, ka politiskie mērķi, pamatojoties uz faktos balstītiem pamatprincipiem un ņemot vērā iepriekš minētās vērtības, tiek efektīvi īstenoti praksē, neierobežojot vides vai patērētāju tiesības vai sociālos standartus un līdz ar struktūru izveidi neizraisot kompetences novirzīšanu institucionālajās sistēmās. Labāks regulējums nevar un nedrīkst aizstāt politiskos lēmumus. |
| --- | --- |

2.4.

Ņemot vērā labāka regulējuma principa pieaugošo kritiku, EESK uzsver, ka jautājumam nevajadzētu būt par “vairāk” vai “mazāk” regulējuma Eiropas Savienībā vai par konkrētu politikas jomu regulējuma atcelšanu vai pakļaušanu citām prioritātēm, tādējādi apšaubot ES noteiktās vērtības – sociālo aizsardzību, vides aizsardzību un pamattiesības (4). Labāks regulējums pirmām kārtām ir līdzeklis, ar kuru nodrošināt, ka politiskie mērķi, pamatojoties uz faktos balstītiem pamatprincipiem un ņemot vērā iepriekš minētās vērtības, tiek efektīvi īstenoti praksē, neierobežojot vides vai patērētāju tiesības vai sociālos standartus un līdz ar struktūru izveidi neizraisot kompetences novirzīšanu institucionālajās sistēmās. Labāks regulējums nevar un nedrīkst aizstāt politiskos lēmumus.

| 2.5. | EESK aktīvi līdzdarbojas ES tiesību aktu demokrātiskas izstrādes un īstenošanas jomā. EESK jau vairākus gadus ir plaši iesaistījusies labāka regulējuma jautājuma risināšanā un sagatavojusi vairākus atzinumus, kuros minēti konkrēti ieteikumi labāka regulējuma principa turpmākai attīstībai. Minēto ieteikumu apkopojums ir pieejams (5), un tas ir jāizmanto kā ierosme un ideju avots turpmākai labāka regulējuma programmas uzlabošanai. Tas liecina, ka EESK ir jāuzņemas īpaša atbildība par labāka regulējuma mērķu atbalstīšanu un pieņemšanu pilsoniskajā sabiedrībā. Komiteja jau tagad ir gatava sniegt savu ieguldījumu pārredzamā, demokrātiskā un konsekventā labākā regulējumā. |
| --- | --- |

2.5.

EESK aktīvi līdzdarbojas ES tiesību aktu demokrātiskas izstrādes un īstenošanas jomā. EESK jau vairākus gadus ir plaši iesaistījusies labāka regulējuma jautājuma risināšanā un sagatavojusi vairākus atzinumus, kuros minēti konkrēti ieteikumi labāka regulējuma principa turpmākai attīstībai. Minēto ieteikumu apkopojums ir pieejams (5), un tas ir jāizmanto kā ierosme un ideju avots turpmākai labāka regulējuma programmas uzlabošanai. Tas liecina, ka EESK ir jāuzņemas īpaša atbildība par labāka regulējuma mērķu atbalstīšanu un pieņemšanu pilsoniskajā sabiedrībā. Komiteja jau tagad ir gatava sniegt savu ieguldījumu pārredzamā, demokrātiskā un konsekventā labākā regulējumā.

| 2.6. | EESK vēl jo vairāk pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā un visā labāka regulējuma dokumentu kopumā ir nepietiekami ņemta vērā Līgumos noteiktā EESK loma, funkcija un nozīme, tādējādi neizmantojot iespēju pielietot EESK locekļu kompetenci un īpašās zināšanas un izpildīt EESK uzdevumus. EESK līdzdalība šajā labāka regulējuma programmā ir paredzēta tikai REFIT platformas ietvaros (ex post jomā) un nepietiekami atspoguļo tās uzdevumus un atbildību par demokrātiskās leģitimitātes un iestāžu efektivitātes stiprināšanu. |
| --- | --- |

2.6.

EESK vēl jo vairāk pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā un visā labāka regulējuma dokumentu kopumā ir nepietiekami ņemta vērā Līgumos noteiktā EESK loma, funkcija un nozīme, tādējādi neizmantojot iespēju pielietot EESK locekļu kompetenci un īpašās zināšanas un izpildīt EESK uzdevumus. EESK līdzdalība šajā labāka regulējuma programmā ir paredzēta tikai REFIT platformas ietvaros (ex post jomā) un nepietiekami atspoguļo tās uzdevumus un atbildību par demokrātiskās leģitimitātes un iestāžu efektivitātes stiprināšanu.

| 2.7. | Tāpēc EESK prasa to samērīgi ņemt vērā labāka regulējuma programmā. Šajā ziņojumā minēti priekšlikumi par to, kā un kādā mērā būtu jāiesaista EESK. |
| --- | --- |

2.7.

Tāpēc EESK prasa to samērīgi ņemt vērā labāka regulējuma programmā. Šajā ziņojumā minēti priekšlikumi par to, kā un kādā mērā būtu jāiesaista EESK.

3.   Iestāžu nolīgums – ceļā uz kopēju labāka regulējuma kultūru

| 3.1. | Komisijas ziņojumā cita starpā minēti plānotie Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (IIA) pasākumi. EESK uzskata, ka priekšlikums par IIA ir viens no pamatelementiem labāka regulējuma programmā. Tāpēc Komisija ir jāatbalsta labāka regulējuma mērķu pastāvīgā attīstīšanā ar visas pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Taču tam jo īpaši ir nepieciešams likumdevēju iestāžu – Padomes un EP – atbalsts. IIA priekšlikums ir vērienīgs, un tas var izdoties tikai ar visu iestāžu skaidru apņemšanos ievērot labāka regulējuma mērķus un saturu un ar minēto IIA priekšlikumu konsekventu piemērošanu, ņemot vērā ES līgumus. Sarunu neizdošanās nozīmētu ievērojamu soli atpakaļ pat salīdzinājumā ar 2003. gada IIA saistībām. |
| --- | --- |

3.1.

Komisijas ziņojumā cita starpā minēti plānotie Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (IIA) pasākumi. EESK uzskata, ka priekšlikums par IIA ir viens no pamatelementiem labāka regulējuma programmā. Tāpēc Komisija ir jāatbalsta labāka regulējuma mērķu pastāvīgā attīstīšanā ar visas pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Taču tam jo īpaši ir nepieciešams likumdevēju iestāžu – Padomes un EP – atbalsts. IIA priekšlikums ir vērienīgs, un tas var izdoties tikai ar visu iestāžu skaidru apņemšanos ievērot labāka regulējuma mērķus un saturu un ar minēto IIA priekšlikumu konsekventu piemērošanu, ņemot vērā ES līgumus. Sarunu neizdošanās nozīmētu ievērojamu soli atpakaļ pat salīdzinājumā ar 2003. gada IIA saistībām.

| 3.2. | Neskatoties uz to, ka EP atzina EESK lomu un nozīmi (6), IIA nolīgumā nevienā vietā nekas nav minēts par EESK un Reģionu komitejas (RK) dalību, kā arī par to lomu un funkcijām, kas noteiktas Līgumos. Tas ir nepieņemami. |
| --- | --- |

3.2.

Neskatoties uz to, ka EP atzina EESK lomu un nozīmi (6), IIA nolīgumā nevienā vietā nekas nav minēts par EESK un Reģionu komitejas (RK) dalību, kā arī par to lomu un funkcijām, kas noteiktas Līgumos. Tas ir nepieņemami.

| 3.3. | Ja Komisija savlaicīgi konsultēsies ar EESK, tā ir gatava atbalstīt ES iestāžu pasākumus labāka regulējuma jomā, attīstīt jaunas idejas, atbilstoši savai kompetencei paust visaptverošu viedokli par plānotajiem projektiem, nodrošināt to augstu kvalitāti un sekot attiecīgajām ES iniciatīvām, un īpašos gadījumos būt par pārbaudītāju plānotajām iniciatīvām. |
| --- | --- |

3.3.

Ja Komisija savlaicīgi konsultēsies ar EESK, tā ir gatava atbalstīt ES iestāžu pasākumus labāka regulējuma jomā, attīstīt jaunas idejas, atbilstoši savai kompetencei paust visaptverošu viedokli par plānotajiem projektiem, nodrošināt to augstu kvalitāti un sekot attiecīgajām ES iniciatīvām, un īpašos gadījumos būt par pārbaudītāju plānotajām iniciatīvām.

| 3.4. | Tāpēc EESK prasa iekļaut abas ES padomdevējas iestādes IIA nolīgumā saistībā ar labāka regulējuma pasākumiem, kuri tām uzticēti saskaņā ar ES līgumiem un sadarbības nolīgumiem ar Komisiju un EP. |
| --- | --- |

3.4.

Tāpēc EESK prasa iekļaut abas ES padomdevējas iestādes IIA nolīgumā saistībā ar labāka regulējuma pasākumiem, kuri tām uzticēti saskaņā ar ES līgumiem un sadarbības nolīgumiem ar Komisiju un EP.

| 3.5. | IIA konkrētā praktiskā satura novērtējums tiek veikts pašiniciatīvas atzinumā pēc tā pieņemšanas Padomē un EP. |
| --- | --- |

3.5.

IIA konkrētā praktiskā satura novērtējums tiek veikts pašiniciatīvas atzinumā pēc tā pieņemšanas Padomē un EP.

4.   Paziņojuma par labāka regulējuma programmu novērtējums

4.1.   
  Darbības veida maiņa ES līmenī

| 4.1.1. | Komisija ar savu jauno iekšējo plānu un savu pasākumu pielāgošanu politiskajām pamatnostādnēm, saskaņotu darba programmu ES līmenī un ciešāku sadarbību ar iestādēm vēlas nodrošināt labāku regulējumu un labākus rezultātus. |
| --- | --- |

4.1.1.

Komisija ar savu jauno iekšējo plānu un savu pasākumu pielāgošanu politiskajām pamatnostādnēm, saskaņotu darba programmu ES līmenī un ciešāku sadarbību ar iestādēm vēlas nodrošināt labāku regulējumu un labākus rezultātus.

| 4.1.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic strukturētu apmaiņu ar Padomi un EP par gada darba programmu un daudzgadu programmas plānošanu un atbilstoši sadarbības līgumam ar EESK pirms gada darba programmas publicēšanas par to konsultējas ar komiteju. Apmaiņai būtu jāaptver visi programmas plānošanas posmi un jānodrošina sinerģija, izmantojot EESK regulāru dialogu ar EP, Komisiju un Padomi un tajā mērķtiecīgi sekojot līdzi darba programmas pasākumiem arī pēc to pieņemšanas un uzlabojot kopējo sadarbību. EESK mudina jaunu iniciatīvu un prioritāšu plānošanā ņemt vērā arī esošās stratēģijas un integrācijas plānus (piemēram, stratēģiju “Eiropa 2020”, gada programmu izaugsmei un Eiropas pusgada ieteikumus vai konkrētai valstij adresētus ieteikumus) un sniegt detalizētu informāciju par to, kā plānotie pasākumi iekļaujas esošajās stratēģijās un atspoguļo to mērķus. Tas ļaus novērst to, ka konkrētas politikas jomas un mērķi tiek vērtēti augstāk par jau esošajām stratēģijām vai ir tām pakārtoti. |
| --- | --- |

4.1.2.

EESK atzinīgi vērtē to, ka Komisija veic strukturētu apmaiņu ar Padomi un EP par gada darba programmu un daudzgadu programmas plānošanu un atbilstoši sadarbības līgumam ar EESK pirms gada darba programmas publicēšanas par to konsultējas ar komiteju. Apmaiņai būtu jāaptver visi programmas plānošanas posmi un jānodrošina sinerģija, izmantojot EESK regulāru dialogu ar EP, Komisiju un Padomi un tajā mērķtiecīgi sekojot līdzi darba programmas pasākumiem arī pēc to pieņemšanas un uzlabojot kopējo sadarbību. EESK mudina jaunu iniciatīvu un prioritāšu plānošanā ņemt vērā arī esošās stratēģijas un integrācijas plānus (piemēram, stratēģiju “Eiropa 2020”, gada programmu izaugsmei un Eiropas pusgada ieteikumus vai konkrētai valstij adresētus ieteikumus) un sniegt detalizētu informāciju par to, kā plānotie pasākumi iekļaujas esošajās stratēģijās un atspoguļo to mērķus. Tas ļaus novērst to, ka konkrētas politikas jomas un mērķi tiek vērtēti augstāk par jau esošajām stratēģijām vai ir tām pakārtoti.

4.2.   
  Labāka konsultēšanās, vairāk atklātības un pārredzamības

| 4.2.1. | Komisija plāno visos politisko pasākumu posmos, izmantojot konsultācijas, iesaistīt ieinteresētās puses. Ceļveži, ietekmes novērtējumi sākotnējā posmā, Komisāru kolēģijā pieņemtie tiesību akti, ex post novērtējumi un atbilstības pārbaudes, kā arī deleģēto un īstenošanas aktu projekti ir jāapspriež ar ieinteresētajām personām. Turklāt ir jāuzlabo tiesību aktu pamatojums. |
| --- | --- |

4.2.1.

Komisija plāno visos politisko pasākumu posmos, izmantojot konsultācijas, iesaistīt ieinteresētās puses. Ceļveži, ietekmes novērtējumi sākotnējā posmā, Komisāru kolēģijā pieņemtie tiesību akti, ex post novērtējumi un atbilstības pārbaudes, kā arī deleģēto un īstenošanas aktu projekti ir jāapspriež ar ieinteresētajām personām. Turklāt ir jāuzlabo tiesību aktu pamatojums.

| 4.2.2. | EESK kopumā atzinīgi vērtē mērķi uzlabot pārredzamību un visos tiesību aktu izstrādes un darbības posmos vairāk iesaistīt ieinteresētās personas. EESK vienmēr ir uzsvērusi, ka ir svarīgas intensīvas konsultācijas ar visām attiecīgajām personām (7), jo visaptveroša ieinteresēto personu uzklausīšana var tiktāl veicināt likumdošanas kvalitāti un piemērotību, kamēr tiek atrasts līdzsvars starp politisko mērķu sasniegšanu un pārvaldības vienkāršošanu. Labāks konsultēšanās process veicina labāku informētību par problēmām un uzlabo noteikumu piemērošanu (8). |
| --- | --- |

4.2.2.

EESK kopumā atzinīgi vērtē mērķi uzlabot pārredzamību un visos tiesību aktu izstrādes un darbības posmos vairāk iesaistīt ieinteresētās personas. EESK vienmēr ir uzsvērusi, ka ir svarīgas intensīvas konsultācijas ar visām attiecīgajām personām (7), jo visaptveroša ieinteresēto personu uzklausīšana var tiktāl veicināt likumdošanas kvalitāti un piemērotību, kamēr tiek atrasts līdzsvars starp politisko mērķu sasniegšanu un pārvaldības vienkāršošanu. Labāks konsultēšanās process veicina labāku informētību par problēmām un uzlabo noteikumu piemērošanu (8).

| 4.2.3. | EESK jau 2015. gada jūlijā atzinumā “Novērtējums par EK konsultācijām ar ieinteresētajām personām” (9) pauda ieteikumus par to, kā uzlabot iespējas konsultācijām ar ieinteresētajām personām, un uz tiem šajā atzinumā ir sniegtas visaptverošas norādes. EESK šajā saistībā atzīst, ka pamatnostādnēm kopumā ir labi priekšnosacījumi, lai varētu īstenot kvalitatīvas un vērtīgas konsultācijas. Tomēr, kā skaidri norādīts minētajā atzinumā, atbildīgie Komisijas dienesti daudzos (arī pašlaik notiekošos) gadījumos jaunās pamatnostādnes joprojām nepiemēro konsekventi. Tāpēc EESK prasa noteikt, ka pamatnostādņu kā kvalitātes standartu, ko izmanto ieinteresēto personu uzklausīšanā, piemērošana Komisijai ir saistoša. |
| --- | --- |

4.2.3.

EESK jau 2015. gada jūlijā atzinumā “Novērtējums par EK konsultācijām ar ieinteresētajām personām” (9) pauda ieteikumus par to, kā uzlabot iespējas konsultācijām ar ieinteresētajām personām, un uz tiem šajā atzinumā ir sniegtas visaptverošas norādes. EESK šajā saistībā atzīst, ka pamatnostādnēm kopumā ir labi priekšnosacījumi, lai varētu īstenot kvalitatīvas un vērtīgas konsultācijas. Tomēr, kā skaidri norādīts minētajā atzinumā, atbildīgie Komisijas dienesti daudzos (arī pašlaik notiekošos) gadījumos jaunās pamatnostādnes joprojām nepiemēro konsekventi. Tāpēc EESK prasa noteikt, ka pamatnostādņu kā kvalitātes standartu, ko izmanto ieinteresēto personu uzklausīšanā, piemērošana Komisijai ir saistoša.

| 4.2.4. | Pareizo mērķgrupu izvēle konkrētām konsultācijām ir pamatnosacījums, lai saņemtu nepieciešamo informāciju. EESK savas kompetences ietvaros un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām organizācijām un Komisiju varētu palīdzēt mērķgrupu vidū apzināt pārstāvības organizācijas (10). EESK uzskata par nepieciešamu, izmantojot pastiprinātu konsultāciju mehānismu ar ieinteresētajām personām, nodrošināt pārredzamību to ekspertu izvēlē, kas piedalās komitejās, konferencēs, semināros u. c. Tāpat arī vairāk jāņem vērā ieinteresēto personu pārstāvētība, un rezultātu novērtēšanā jāparedz kvalitatīvi un kvantitatīvi kritēriji atkarībā no tā, vai viedokli pauž tikai atsevišķa persona vai arī pilsonisko sabiedrību pārstāvoša organizācija. Attiecīgi lielāka nozīme ir jāpiešķir organizāciju atsauksmēm. |
| --- | --- |

4.2.4.

Pareizo mērķgrupu izvēle konkrētām konsultācijām ir pamatnosacījums, lai saņemtu nepieciešamo informāciju. EESK savas kompetences ietvaros un ciešā sadarbībā ar visām attiecīgajām organizācijām un Komisiju varētu palīdzēt mērķgrupu vidū apzināt pārstāvības organizācijas (10). EESK uzskata par nepieciešamu, izmantojot pastiprinātu konsultāciju mehānismu ar ieinteresētajām personām, nodrošināt pārredzamību to ekspertu izvēlē, kas piedalās komitejās, konferencēs, semināros u. c. Tāpat arī vairāk jāņem vērā ieinteresēto personu pārstāvētība, un rezultātu novērtēšanā jāparedz kvalitatīvi un kvantitatīvi kritēriji atkarībā no tā, vai viedokli pauž tikai atsevišķa persona vai arī pilsonisko sabiedrību pārstāvoša organizācija. Attiecīgi lielāka nozīme ir jāpiešķir organizāciju atsauksmēm.

| 4.2.5. | Jautājumu (bieži vien suģestīvu) kvalitāte, to izvēle un Komisijas atsauksmju mehānismi nereti liek vēlēties daudz vairāk (11). EESK šajā saistībā ir paudusi visaptverošus ieteikumus par to, kā šādus trūkumus būtu iespējams novērst (12). EESK varētu piedalīties konsultācijās izmantojamo aptauju un jautājumu sagatavošanā, palīdzot izstrādāt jautājumus vai regulāri darbojoties kā pārbaudes struktūra, lai pārliecinātos, vai jautājumi ir piemēroti. Konsultāciju pārbaude un pārraudzība, kā arī attiecīga novērošanas centra izveide ar EESK palīdzību (13) varētu sniegt pienācīgu ieguldījumu, lai uzlabotu konsultāciju kvalitāti. |
| --- | --- |

4.2.5.

Jautājumu (bieži vien suģestīvu) kvalitāte, to izvēle un Komisijas atsauksmju mehānismi nereti liek vēlēties daudz vairāk (11). EESK šajā saistībā ir paudusi visaptverošus ieteikumus par to, kā šādus trūkumus būtu iespējams novērst (12). EESK varētu piedalīties konsultācijās izmantojamo aptauju un jautājumu sagatavošanā, palīdzot izstrādāt jautājumus vai regulāri darbojoties kā pārbaudes struktūra, lai pārliecinātos, vai jautājumi ir piemēroti. Konsultāciju pārbaude un pārraudzība, kā arī attiecīga novērošanas centra izveide ar EESK palīdzību (13) varētu sniegt pienācīgu ieguldījumu, lai uzlabotu konsultāciju kvalitāti.

| 4.2.6. | Svarīga ir arī samērīga konsultāciju grafika noteikšana. Ar šādu grafiku regulatīvais process nebūtu nepamatoti jāpaildzina, taču, no otras puses, četru, astoņu vai divpadsmit nedēļu konsultāciju termiņš daļēji sarežģītām vai ļoti tehniskām iniciatīvām varētu būt pārāk īss, lai iegūtu konstruktīvas atsauksmes. Strukturēts un pastāvīgi atjaunināts konsultāciju plānojums (Komisijas ceļvežos), kā arī paziņojums par to mērķiem, tostarp uzticama informācija par laiku, varētu ieinteresētajām personām palīdzēt iepriekš sagatavot savu ieguldījumu. |
| --- | --- |

4.2.6.

Svarīga ir arī samērīga konsultāciju grafika noteikšana. Ar šādu grafiku regulatīvais process nebūtu nepamatoti jāpaildzina, taču, no otras puses, četru, astoņu vai divpadsmit nedēļu konsultāciju termiņš daļēji sarežģītām vai ļoti tehniskām iniciatīvām varētu būt pārāk īss, lai iegūtu konstruktīvas atsauksmes. Strukturēts un pastāvīgi atjaunināts konsultāciju plānojums (Komisijas ceļvežos), kā arī paziņojums par to mērķiem, tostarp uzticama informācija par laiku, varētu ieinteresētajām personām palīdzēt iepriekš sagatavot savu ieguldījumu.

| 4.2.7. | Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību un pārskatāmību ieinteresētajām personām, EESK mudina nodrošināt, ka Komisijas galvenajā konsultācijām veltītajā tīmekļa vietnē (14) tiek reģistrētas un saskaņoti un pārredzami norādītas visas notiekošās ES iestāžu, Eiropas aģentūru un pakārtoto struktūru konsultācijas (15), kā arī visas konsultācijas par deleģētajiem un īstenošanas aktiem, un par tām visā Eiropā tiktu sniegta labāka informācija, izmantojot visaptverošu komunikācijas stratēģiju. |
| --- | --- |

4.2.7.

Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību un pārskatāmību ieinteresētajām personām, EESK mudina nodrošināt, ka Komisijas galvenajā konsultācijām veltītajā tīmekļa vietnē (14) tiek reģistrētas un saskaņoti un pārredzami norādītas visas notiekošās ES iestāžu, Eiropas aģentūru un pakārtoto struktūru konsultācijas (15), kā arī visas konsultācijas par deleģētajiem un īstenošanas aktiem, un par tām visā Eiropā tiktu sniegta labāka informācija, izmantojot visaptverošu komunikācijas stratēģiju.

| 4.2.8. | Īpaši atzinīgi vērtējamas konsultācijas saistībā ar deleģētajiem aktiem (LESD 290. pants) un īstenošanas aktiem (LESD 291. pants). Iepriekšējo konsultāciju sistēmai raksturīgā nepārredzamība, neapšaubāma juridiskā nenoteiktība un nepietiekama politiskā kontrole pār tiesību aktiem pakārtotajiem aktiem bieži ir pamatoti kritizēta (16). EESK arī mudina ieviest savu reģistru par deleģētajiem aktiem atbilstoši komiteju reģistram. Deleģēto un īstenošanas aktu piemērošana ir stingri jāierobežo un īpaši jāpamato. Pasākumiem pakārtotā līmenī jābūt konsekventi vērstiem uz tiesību pamataktu. Politiskie lēmumi nedrīkst tikt vājināti deleģēto un īstenošanas aktu līmenī. |
| --- | --- |

4.2.8.

Īpaši atzinīgi vērtējamas konsultācijas saistībā ar deleģētajiem aktiem (LESD 290. pants) un īstenošanas aktiem (LESD 291. pants). Iepriekšējo konsultāciju sistēmai raksturīgā nepārredzamība, neapšaubāma juridiskā nenoteiktība un nepietiekama politiskā kontrole pār tiesību aktiem pakārtotajiem aktiem bieži ir pamatoti kritizēta (16). EESK arī mudina ieviest savu reģistru par deleģētajiem aktiem atbilstoši komiteju reģistram. Deleģēto un īstenošanas aktu piemērošana ir stingri jāierobežo un īpaši jāpamato. Pasākumiem pakārtotā līmenī jābūt konsekventi vērstiem uz tiesību pamataktu. Politiskie lēmumi nedrīkst tikt vājināti deleģēto un īstenošanas aktu līmenī.

| 4.2.9. | Turklāt ir arī jānodrošina, ka nenotiek nekāda pārklāšanās starp konsultācijām par deleģētajiem un īstenošanas aktiem un to saturu un konsultācijām par ES aģentūru pamatnostādnēm vai to saturu. |
| --- | --- |

4.2.9.

Turklāt ir arī jānodrošina, ka nenotiek nekāda pārklāšanās starp konsultācijām par deleģētajiem un īstenošanas aktiem un to saturu un konsultācijām par ES aģentūru pamatnostādnēm vai to saturu.

| 4.2.10. | Principā ir jānošķir konsultācijas ar sociālajiem partneriem – saskaņā ar ES līgumos (LESD 154. un 155. pants) paredzēto kārtību attiecībā uz sociālo dialogu – un atklātās konsultācijas ar visām pilsoniskās sabiedrības aprindām (saskaņā ar LES 11. panta 3. punktu). Katram no minētajiem veidiem ir īpašas funkcijas un atšķirīga leģitimitāte. |
| --- | --- |

4.2.10.

Principā ir jānošķir konsultācijas ar sociālajiem partneriem – saskaņā ar ES līgumos (LESD 154. un 155. pants) paredzēto kārtību attiecībā uz sociālo dialogu – un atklātās konsultācijas ar visām pilsoniskās sabiedrības aprindām (saskaņā ar LES 11. panta 3. punktu). Katram no minētajiem veidiem ir īpašas funkcijas un atšķirīga leģitimitāte.

| 4.2.11. | Informācija labāka regulējuma instrumentu komplektā norāda uz to, ka sociālo partneru konsultācijām nav piemērojami minimālie konsultāciju standarti un attiecīgi arī publisko konsultāciju prasības. Tomēr EESK vēlas skaidri norādīt, ka šo paziņojumu nekādā gadījumā nedrīkst izmantot par ieganstu, lai Eiropas sociālo partneru konsultācijām vai to sarunu rezultātiem piemērotu ex ante vai ex post pārbaudi, izmantojot publiskas konsultācijas. Sociālais dialogs ir īpašs process, kas noteikts LESD (17) un ir jāievēro. Tāpēc publiskās konsultācijas nekādā veidā nevar aizstāt sociālo partneru konsultācijas (18). Sociālo partneru vienošanās rezultātu īstenošana ir jānodrošina saskaņā ar LESD 155. panta noteikumiem (19). |
| --- | --- |

4.2.11.

Informācija labāka regulējuma instrumentu komplektā norāda uz to, ka sociālo partneru konsultācijām nav piemērojami minimālie konsultāciju standarti un attiecīgi arī publisko konsultāciju prasības. Tomēr EESK vēlas skaidri norādīt, ka šo paziņojumu nekādā gadījumā nedrīkst izmantot par ieganstu, lai Eiropas sociālo partneru konsultācijām vai to sarunu rezultātiem piemērotu ex ante vai ex post pārbaudi, izmantojot publiskas konsultācijas. Sociālais dialogs ir īpašs process, kas noteikts LESD (17) un ir jāievēro. Tāpēc publiskās konsultācijas nekādā veidā nevar aizstāt sociālo partneru konsultācijas (18). Sociālo partneru vienošanās rezultātu īstenošana ir jānodrošina saskaņā ar LESD 155. panta noteikumiem (19).

4.3.   
  Labāki instrumenti labākiem risinājumiem

| 4.3.1. | Komisija turpmāk piemēros jaunās integrētās labāka regulējuma pamatnostādnes (20) jauniem pasākumiem, apņemas pārbaudīt arī neleģislatīvās iespējas, piemēram, kopregulēšanu un pašregulēšanu, īpašu uzmanību velta principam “Vispirms domāt par mazākajiem”, MVU testam un mikrouzņēmumu iespējamajai atbrīvošanai no atsevišķiem Eiropas noteikumiem. |
| --- | --- |

4.3.1.

Komisija turpmāk piemēros jaunās integrētās labāka regulējuma pamatnostādnes (20) jauniem pasākumiem, apņemas pārbaudīt arī neleģislatīvās iespējas, piemēram, kopregulēšanu un pašregulēšanu, īpašu uzmanību velta principam “Vispirms domāt par mazākajiem”, MVU testam un mikrouzņēmumu iespējamajai atbrīvošanai no atsevišķiem Eiropas noteikumiem.

| 4.3.2. | EESK atzinīgi vērtē to, ka labāka regulējuma pamatnostādnes ir precizētas, pārstrādātas un aizstātas ar konsolidētu versiju, izmantojot padziļinātu instrumentu komplektu. EESK uzskata, ka šādi instrumenti, pateicoties to vienotam izklāstam dokumentos, var ievērojami palīdzēt uzlabot likumdošanas procesu un nodrošināt plašu atbalstu un konsekventu piemērošanu no Komisijas darbinieku puses. Ģenerālsekretariātam ir jānodrošina to ievērošana visos Komisijas dienestos. |
| --- | --- |

4.3.2.

EESK atzinīgi vērtē to, ka labāka regulējuma pamatnostādnes ir precizētas, pārstrādātas un aizstātas ar konsolidētu versiju, izmantojot padziļinātu instrumentu komplektu. EESK uzskata, ka šādi instrumenti, pateicoties to vienotam izklāstam dokumentos, var ievērojami palīdzēt uzlabot likumdošanas procesu un nodrošināt plašu atbalstu un konsekventu piemērošanu no Komisijas darbinieku puses. Ģenerālsekretariātam ir jānodrošina to ievērošana visos Komisijas dienestos.

| 4.3.3. | Komisija atkārtoti pauž, ka saistībā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm “ES konkurētspēja un ES ilgtspējīgā attīstība joprojām ir prioritāte visā, ko mēs darām” (21). ES darbībā šajā jomā ir jānodrošina līdzsvarots samērs starp ES kopējiem mērķiem un konkurētspējas veicināšanu. Tāpēc EESK aicina par visiem leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem priekšlikumiem veikt efektīvu un konsekventu pārbaudi atbilstīgi LES 3. panta mērķiem un veikt regulāras “konkurētspējas pārbaudes”. |
| --- | --- |

4.3.3.

Komisija atkārtoti pauž, ka saistībā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm “ES konkurētspēja un ES ilgtspējīgā attīstība joprojām ir prioritāte visā, ko mēs darām” (21). ES darbībā šajā jomā ir jānodrošina līdzsvarots samērs starp ES kopējiem mērķiem un konkurētspējas veicināšanu. Tāpēc EESK aicina par visiem leģislatīvajiem un neleģislatīvajiem priekšlikumiem veikt efektīvu un konsekventu pārbaudi atbilstīgi LES 3. panta mērķiem un veikt regulāras “konkurētspējas pārbaudes”.

| 4.3.4. | EESK vienmēr ir uzsvērusi, ka procesam jābūt pārredzamākam un vienmēr samērīgā un visaptverošā veidā ir jāņem vērā ekonomikas, sociālie, ekoloģiskie un patērētāju aizsardzības apsvērumi (22). Tas ir konsekventi jāpārbauda katrā ietekmes novērtējumā. EESK savu kompetenču ietvaros varētu palīdzēt samērīgā šo instrumentu un procedūru novērtēšanā. |
| --- | --- |

4.3.4.

EESK vienmēr ir uzsvērusi, ka procesam jābūt pārredzamākam un vienmēr samērīgā un visaptverošā veidā ir jāņem vērā ekonomikas, sociālie, ekoloģiskie un patērētāju aizsardzības apsvērumi (22). Tas ir konsekventi jāpārbauda katrā ietekmes novērtējumā. EESK savu kompetenču ietvaros varētu palīdzēt samērīgā šo instrumentu un procedūru novērtēšanā.

| 4.3.5. | Tiesību akti principā ir jāveido tā, lai tos vienādā mērā varētu piemērot visiem uzņēmumiem. Komisijas atkārtotā īpašā apņemšanās attiecībā uz principu “Vispirms domāt par mazākajiem” un MVU (tostarp mikrouzņēmumu) interešu ņemšana vērā ir vērtējama atzinīgi. |
| --- | --- |

4.3.5.

Tiesību akti principā ir jāveido tā, lai tos vienādā mērā varētu piemērot visiem uzņēmumiem. Komisijas atkārtotā īpašā apņemšanās attiecībā uz principu “Vispirms domāt par mazākajiem” un MVU (tostarp mikrouzņēmumu) interešu ņemšana vērā ir vērtējama atzinīgi.

| 4.3.6. | Nav nekādu šaubu, ka regulējums ar tiesību aktiem jebkāda lieluma uzņēmumiem ir nepieciešams, taču mazajiem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, tas bieži rada sarežģījumus uzņēmuma dibināšanā un uzņēmējdarbības veikšanā. EESK norāda, ka mikrouzņēmumi nav principā jāizslēdz. Drīzāk leģislatīvo aktu priekšlikumos būtu jāizmanto atsevišķiem gadījumiem piemērota pieeja, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu (23). Šādā procesā jāievēro mikrouzņēmumu tiesības, un nedrīkst ierobežot ne darba ņēmēju, ne patērētāju aizsardzības tiesības. |
| --- | --- |

4.3.6.

Nav nekādu šaubu, ka regulējums ar tiesību aktiem jebkāda lieluma uzņēmumiem ir nepieciešams, taču mazajiem uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, tas bieži rada sarežģījumus uzņēmuma dibināšanā un uzņēmējdarbības veikšanā. EESK norāda, ka mikrouzņēmumi nav principā jāizslēdz. Drīzāk leģislatīvo aktu priekšlikumos būtu jāizmanto atsevišķiem gadījumiem piemērota pieeja, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu (23). Šādā procesā jāievēro mikrouzņēmumu tiesības, un nedrīkst ierobežot ne darba ņēmēju, ne patērētāju aizsardzības tiesības.

| 4.3.7. | EESK atzinīgi vērtē Ietekmes novērtējuma padomes (Impact Assessment Board) pārveidi par regulējuma kontroles padomi un aicina tajā nodrošināt augstāko iespējamo pārredzamību un ekspertu neatkarību. Ārējo ekspertu uzņemšana ir solis pareizajā virzienā. Tas ļauj nodrošināt labāku šīs struktūras objektivitāti, turklāt uzdevumu paplašināšana līdz novērtēšanai un atbilstības pārbaudēm, visticamāk, radīs arī labāku saskaņotību un sinerģiju ietekmes analīzē. Taču mērķim joprojām ir jābūt izveidot vienotu un neatkarīgu ietekmes novērtējuma komiteju, kura atbild par visām ES iestādēm un veic apmaiņu ar esošajām padomdevējām iestādēm, EESK un RK. Šādai neatkarīgai komitejai jāizmanto ārēji speciālisti, tai ir jābūt ārējam priekšsēdētājam un ir jāpārbauda Komisijas priekšlikumi (24). Komisijai ir skaidri jāpauž, ka tās mērķis ir neatkarīga, ārēja komiteja, kuras pašreizējais sastāvs ir jāuzskata tikai kā viens no šā procesa posmiem. Tas ļautu nodrošināt pārredzamību un tehnisko zinātību un novērst atsevišķu interešu ietekmi ES likumdošanas procesā. |
| --- | --- |

4.3.7.

EESK atzinīgi vērtē Ietekmes novērtējuma padomes (Impact Assessment Board) pārveidi par regulējuma kontroles padomi un aicina tajā nodrošināt augstāko iespējamo pārredzamību un ekspertu neatkarību. Ārējo ekspertu uzņemšana ir solis pareizajā virzienā. Tas ļauj nodrošināt labāku šīs struktūras objektivitāti, turklāt uzdevumu paplašināšana līdz novērtēšanai un atbilstības pārbaudēm, visticamāk, radīs arī labāku saskaņotību un sinerģiju ietekmes analīzē. Taču mērķim joprojām ir jābūt izveidot vienotu un neatkarīgu ietekmes novērtējuma komiteju, kura atbild par visām ES iestādēm un veic apmaiņu ar esošajām padomdevējām iestādēm, EESK un RK. Šādai neatkarīgai komitejai jāizmanto ārēji speciālisti, tai ir jābūt ārējam priekšsēdētājam un ir jāpārbauda Komisijas priekšlikumi (24). Komisijai ir skaidri jāpauž, ka tās mērķis ir neatkarīga, ārēja komiteja, kuras pašreizējais sastāvs ir jāuzskata tikai kā viens no šā procesa posmiem. Tas ļautu nodrošināt pārredzamību un tehnisko zinātību un novērst atsevišķu interešu ietekmi ES likumdošanas procesā.

| 4.3.8. | EESK pētījumos (25) un atzinumos (26) ir norādījusi uz pašregulēšanas un kopregulēšanas nozīmi un to īpašībām kā “horizontālās subsidiaritātes” gadījumu (27). 2003. gada Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu šim jautājumam ir veltīta atsevišķa nodaļa. EESK uzskata, ka dažos gadījumos pašregulēšana un/vai kopregulēšana var būt efektīvs preventīvs līdzeklis vai līdzeklis, kas lietderīgi papildina likumdošanas darbības, ja vien to pienācīgi īsteno plaša, skaidra, precīzi izstrādāta un uz pārredzamības, neatkarības, efektivitātes un atbildības principiem balstīta regulējuma ietvaros (28). |
| --- | --- |

4.3.8.

EESK pētījumos (25) un atzinumos (26) ir norādījusi uz pašregulēšanas un kopregulēšanas nozīmi un to īpašībām kā “horizontālās subsidiaritātes” gadījumu (27). 2003. gada Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu šim jautājumam ir veltīta atsevišķa nodaļa. EESK uzskata, ka dažos gadījumos pašregulēšana un/vai kopregulēšana var būt efektīvs preventīvs līdzeklis vai līdzeklis, kas lietderīgi papildina likumdošanas darbības, ja vien to pienācīgi īsteno plaša, skaidra, precīzi izstrādāta un uz pārredzamības, neatkarības, efektivitātes un atbildības principiem balstīta regulējuma ietvaros (28).

| 4.3.9. | Labāka pārredzamība, piemērojot labāka regulējuma pasākumus, vispirms ir jārada neoficiālajos trialogos, kas tiek izmantoti aizvien vairāk (29). To varētu nodrošināt, publiskojot attiecīgās trialoga sanāksmes rezultātus, kā arī trialoga rezultātus pirms pieņemšanas Padomē un EP. Lai arī jāatzīst, ka trialoga izmantošanai kopumā ir jāpaātrina likumdošanas process, tas noved pie galvenās problēmas pašreizējā tiesību aktu sagatavošanas praksē – proti, Padomes dalībvalstis pastāvīgi veido tā dēvēto sarunu paketi, sasaistot atšķirīgus tiesību aktus, lai plānotu vairākuma atbalstu atsevišķām direktīvām. Pārāk bieži tas notiek nepārredzami un ļoti ierobežotā laika posmā, nepietiekami iesaistot dalībvalstu, EP un Komisijas ekspertus, kā arī nepietiekami pārbaudot šādas sarunu paketes galveno elementu ietekmi. Tas attiecīgi ietekmē arī tiesību aktu kvalitāti un pārredzamību. |
| --- | --- |

4.3.9.

Labāka pārredzamība, piemērojot labāka regulējuma pasākumus, vispirms ir jārada neoficiālajos trialogos, kas tiek izmantoti aizvien vairāk (29). To varētu nodrošināt, publiskojot attiecīgās trialoga sanāksmes rezultātus, kā arī trialoga rezultātus pirms pieņemšanas Padomē un EP. Lai arī jāatzīst, ka trialoga izmantošanai kopumā ir jāpaātrina likumdošanas process, tas noved pie galvenās problēmas pašreizējā tiesību aktu sagatavošanas praksē – proti, Padomes dalībvalstis pastāvīgi veido tā dēvēto sarunu paketi, sasaistot atšķirīgus tiesību aktus, lai plānotu vairākuma atbalstu atsevišķām direktīvām. Pārāk bieži tas notiek nepārredzami un ļoti ierobežotā laika posmā, nepietiekami iesaistot dalībvalstu, EP un Komisijas ekspertus, kā arī nepietiekami pārbaudot šādas sarunu paketes galveno elementu ietekmi. Tas attiecīgi ietekmē arī tiesību aktu kvalitāti un pārredzamību.

| 4.3.10. | Tāpēc labāka regulējuma procedūras ietvaros ir jānodrošina, ka neoficiālais trialogs tiek izmantots tikai īpašos ārkārtas gadījumos un pārliecinoši lielākā daļa tiesību aktu tiek pieņemti parastā likumdošanas procedūrā. Tikai tā var nodrošināt pilnībā demokrātisku leģitimitāti un līdzdalību. |
| --- | --- |

4.3.10.

Tāpēc labāka regulējuma procedūras ietvaros ir jānodrošina, ka neoficiālais trialogs tiek izmantots tikai īpašos ārkārtas gadījumos un pārliecinoši lielākā daļa tiesību aktu tiek pieņemti parastā likumdošanas procedūrā. Tikai tā var nodrošināt pilnībā demokrātisku leģitimitāti un līdzdalību.

4.4.   
  Ex post novērtējuma pastiprināšana, REFIT programma un REFIT platforma

| 4.4.1. | Komisija arī ierosina vairāk uzmanības pievērst novērtēšanai un veikt tiesību aktu novērtējumus visos to izstrādes un darbības posmos, mērķtiecīgāk veidot REFIT programmu, to iekļaut darba programmā un veikt atbilstības pārbaudes. Tiesību aktu īstenošana ir jāuzlabo, un ir jāizveido REFIT platforma, kurā oficiāli līdzdarbotos arī EESK pārstāvis. |
| --- | --- |

4.4.1.

Komisija arī ierosina vairāk uzmanības pievērst novērtēšanai un veikt tiesību aktu novērtējumus visos to izstrādes un darbības posmos, mērķtiecīgāk veidot REFIT programmu, to iekļaut darba programmā un veikt atbilstības pārbaudes. Tiesību aktu īstenošana ir jāuzlabo, un ir jāizveido REFIT platforma, kurā oficiāli līdzdarbotos arī EESK pārstāvis.

| 4.4.2. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piešķirt īpašu nozīmi novērtēšanai un šajā procesā iesaistīt arī citas ES struktūras un pilsonisko sabiedrību. Ex post novērtējumi, kuros noteiktie mērķi tiek salīdzināti ar konstatētajiem rezultātiem, ir būtiski analīzes instrumenti, jo īpaši ņemot vērā to, ka saskaņā ar tiesību aktu izstrādes un darbības modeli ar šādu instrumentu palīdzību iegūtie secinājumi ir tieši iekļaujami iespējamā ietekmes novērtējumā, kas izmantojams tiesību aktu pārstrādei. Ir atzinīgi vērtējams arī tas, ka šādā procesā, izmantojot mērķtiecīgas un publiskas konsultācijas, jāiesaista organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī uzņēmumu, darba ņēmēju un patērētāju pārstāvji, uz kuriem principā attiecas konkrētie tiesību akti. Tomēr EESK norāda: lai iegūtu nozīmīgus datus un informāciju par tiesību aktu ietekmi, novērtējumi ir jāuzsāk tikai tad, kad tiesību akti jau samērīgu laika posmu tiek īstenoti (30). |
| --- | --- |

4.4.2.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu piešķirt īpašu nozīmi novērtēšanai un šajā procesā iesaistīt arī citas ES struktūras un pilsonisko sabiedrību. Ex post novērtējumi, kuros noteiktie mērķi tiek salīdzināti ar konstatētajiem rezultātiem, ir būtiski analīzes instrumenti, jo īpaši ņemot vērā to, ka saskaņā ar tiesību aktu izstrādes un darbības modeli ar šādu instrumentu palīdzību iegūtie secinājumi ir tieši iekļaujami iespējamā ietekmes novērtējumā, kas izmantojams tiesību aktu pārstrādei. Ir atzinīgi vērtējams arī tas, ka šādā procesā, izmantojot mērķtiecīgas un publiskas konsultācijas, jāiesaista organizētas pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, kā arī uzņēmumu, darba ņēmēju un patērētāju pārstāvji, uz kuriem principā attiecas konkrētie tiesību akti. Tomēr EESK norāda: lai iegūtu nozīmīgus datus un informāciju par tiesību aktu ietekmi, novērtējumi ir jāuzsāk tikai tad, kad tiesību akti jau samērīgu laika posmu tiek īstenoti (30).

| 4.4.3. | EESK iesaistīšana šajā procesā ir būtiski svarīga. Sadarbības nolīgumos ar Komisiju un Eiropas Parlamentu šajā saistībā ir paredzēta EESK līdzdalība, kas varētu arī veicināt sinerģiju sadarbībā ar EP. Ņemot vērā tiesību aktu izstrādes un darbības posmu modeli, kas izklāstīts šajā dokumentā, ir jānodrošina EESK ieguldījuma savlaicīga ņemšana vērā. Vajadzības gadījumā EESK varētu veikt pati savus novērtējumus un to rezultātus darīt pieejamus REFIT platformā pārējām ieinteresētajām personām, dalībvalstīm un Komisijai, tādējādi uzlabojot sadarbību ar iestādēm un REFIT programmai iesniedzot novērtēšanas ierosinājumus. Iekļaujot REFIT programmu nākamajā attiecīgajā Komisijas gada darba programmā, tiktu nodrošināta vēl plašāka EESK līdzdalība programmas plānošanā. |
| --- | --- |

4.4.3.

EESK iesaistīšana šajā procesā ir būtiski svarīga. Sadarbības nolīgumos ar Komisiju un Eiropas Parlamentu šajā saistībā ir paredzēta EESK līdzdalība, kas varētu arī veicināt sinerģiju sadarbībā ar EP. Ņemot vērā tiesību aktu izstrādes un darbības posmu modeli, kas izklāstīts šajā dokumentā, ir jānodrošina EESK ieguldījuma savlaicīga ņemšana vērā. Vajadzības gadījumā EESK varētu veikt pati savus novērtējumus un to rezultātus darīt pieejamus REFIT platformā pārējām ieinteresētajām personām, dalībvalstīm un Komisijai, tādējādi uzlabojot sadarbību ar iestādēm un REFIT programmai iesniedzot novērtēšanas ierosinājumus. Iekļaujot REFIT programmu nākamajā attiecīgajā Komisijas gada darba programmā, tiktu nodrošināta vēl plašāka EESK līdzdalība programmas plānošanā.

| 4.4.4. | EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot REFIT programmas procedūru un instrumentus. Šajā saistībā tā norāda uz agrākiem atzinumiem (31). |
| --- | --- |

4.4.4.

EESK atzinīgi vērtē Komisijas centienus uzlabot REFIT programmas procedūru un instrumentus. Šajā saistībā tā norāda uz agrākiem atzinumiem (31).

| 4.4.5. | Atsevišķu novecojušu tiesību aktu atcelšana Komisijā ir pieņemta prakse, un tā jāturpina. Atbilstības pārbaužu īstenošana ir principā atbalstāma (32). Komisijai tīmeklī ir jāpublisko un pārredzami jānorāda visas īstenotās, notiekošās un plānotās atbilstības pārbaudes. |
| --- | --- |

4.4.5.

Atsevišķu novecojušu tiesību aktu atcelšana Komisijā ir pieņemta prakse, un tā jāturpina. Atbilstības pārbaužu īstenošana ir principā atbalstāma (32). Komisijai tīmeklī ir jāpublisko un pārredzami jānorāda visas īstenotās, notiekošās un plānotās atbilstības pārbaudes.

| 4.4.6. | REFIT platformas izveide ar EESK līdzdalību neapšaubāmi ir vērtējama atzinīgi. Platformā ir jāsaņem un jāanalizē priekšlikumi par administratīvo vienkāršošanu, kas izriet no Savienības tiesību normām un no to īstenošanas un piemērošanas dalībvalstīs. EESK mudina vērst uzmanību uz līdzsvara nodrošināšanu ieinteresēto personu grupas sastāvā, jo no tā būs atkarīgi platformas panākumi. EESK šajā ieinteresēto personu grupā ir jāpārstāv augsta līmeņa speciālistam. Tomēr Komisijas uzdevums ir precizēt, kā EESK un RK pārstāvības mandāts ir saistīts ar REFIT platformu. Ir jāņem vērā EESK un RK īpašā institucionālā loma salīdzinājumā ar pārējām ieinteresētajām personām. Dalībvalstu līdzdalība šādā struktūrā principā ir vērtējama atzinīgi, un tas dotu iespēju jebkurā laikā veikt apmaiņu ar dalībvalstu pārstāvjiem. Eiropas Parlamentam ir regulāri jāsaņem informācija par REFIT platformas darbu, un tam ir jābūt iespējai piedalīties platformas ikgadējā sanāksmē. |
| --- | --- |

4.4.6.

REFIT platformas izveide ar EESK līdzdalību neapšaubāmi ir vērtējama atzinīgi. Platformā ir jāsaņem un jāanalizē priekšlikumi par administratīvo vienkāršošanu, kas izriet no Savienības tiesību normām un no to īstenošanas un piemērošanas dalībvalstīs. EESK mudina vērst uzmanību uz līdzsvara nodrošināšanu ieinteresēto personu grupas sastāvā, jo no tā būs atkarīgi platformas panākumi. EESK šajā ieinteresēto personu grupā ir jāpārstāv augsta līmeņa speciālistam. Tomēr Komisijas uzdevums ir precizēt, kā EESK un RK pārstāvības mandāts ir saistīts ar REFIT platformu. Ir jāņem vērā EESK un RK īpašā institucionālā loma salīdzinājumā ar pārējām ieinteresētajām personām. Dalībvalstu līdzdalība šādā struktūrā principā ir vērtējama atzinīgi, un tas dotu iespēju jebkurā laikā veikt apmaiņu ar dalībvalstu pārstāvjiem. Eiropas Parlamentam ir regulāri jāsaņem informācija par REFIT platformas darbu, un tam ir jābūt iespējai piedalīties platformas ikgadējā sanāksmē.

| 4.4.7. | EESK uzskata, ka viens no lielākajiem Eiropas labāka regulējuma programmas trūkumiem ir tas, ka nepietiekami tiek iesaistītas dalībvalstis. Tas rada sarežģījumus ne tikai dalībvalstīm, bet arī ES, jo nav nekāds pārsteigums, ka dalībvalstis tad, ja trūkst rūpīgu un uz faktiem balstītu īstenošanas pasākumu un plānu, kā arī pasākumu efektīvai īstenošanai, ES tiesību aktus dažkārt īsteno negribīgi, novēloti, nepareizi vai tos neīsteno vispār. |
| --- | --- |

4.4.7.

EESK uzskata, ka viens no lielākajiem Eiropas labāka regulējuma programmas trūkumiem ir tas, ka nepietiekami tiek iesaistītas dalībvalstis. Tas rada sarežģījumus ne tikai dalībvalstīm, bet arī ES, jo nav nekāds pārsteigums, ka dalībvalstis tad, ja trūkst rūpīgu un uz faktiem balstītu īstenošanas pasākumu un plānu, kā arī pasākumu efektīvai īstenošanai, ES tiesību aktus dažkārt īsteno negribīgi, novēloti, nepareizi vai tos neīsteno vispār.

| 4.4.8. | Ir žēl, ka Komisijas paziņojumā tas nekādā veidā nav ņemts vērā un nav sniegti nekādi priekšlikumi par to, kā to novērst. Piemēram, 2013. gadā pret dalībvalstīm joprojām tika uzsāktas 1 300 pārkāpuma procedūras. Pašlaik mazāk pārkāpuma procedūru ir saistītas ar novēlotu īstenošanu (2013. gadā bija uzsāktas 390 procedūras), bet gan, tāpat kā 2012. gadā, lielākā daļa pārkāpumu (62 % no visiem gadījumiem) bija saistīti ar ES noteikumu neievērošanu vides, nodokļu un transporta jomā, kā arī attiecībā uz vienoto tirgu un pakalpojumiem (33). |
| --- | --- |

4.4.8.

Ir žēl, ka Komisijas paziņojumā tas nekādā veidā nav ņemts vērā un nav sniegti nekādi priekšlikumi par to, kā to novērst. Piemēram, 2013. gadā pret dalībvalstīm joprojām tika uzsāktas 1 300 pārkāpuma procedūras. Pašlaik mazāk pārkāpuma procedūru ir saistītas ar novēlotu īstenošanu (2013. gadā bija uzsāktas 390 procedūras), bet gan, tāpat kā 2012. gadā, lielākā daļa pārkāpumu (62 % no visiem gadījumiem) bija saistīti ar ES noteikumu neievērošanu vides, nodokļu un transporta jomā, kā arī attiecībā uz vienoto tirgu un pakalpojumiem (33).

| 4.4.9. | Viens iespējamais risinājums būtu, ja Komisija šajā saistībā vairāk vērstu uzmanību uz publisko informāciju, jo to dalībvalstu valdības, kuras nepareizi vai novēloti īsteno tiesību aktus vai tos neīsteno, tiem ir paudušas savu piekrišanu Padomē. Tās ir atbildīgas par ES tiesību kopuma principā nepietiekamo īstenošanu, kas ik gadu tiek konstatēta ziņojumos par Kopienas tiesību aktu piemērošanu. Komisijai turklāt būtu sistemātiski jāpārbauda, kādi pasākumi ir nepieciešami būtiskai pašreizējās situācijas maiņai, un jāņem vērā iepriekšējie EESK priekšlikumi (34). |
| --- | --- |

4.4.9.

Viens iespējamais risinājums būtu, ja Komisija šajā saistībā vairāk vērstu uzmanību uz publisko informāciju, jo to dalībvalstu valdības, kuras nepareizi vai novēloti īsteno tiesību aktus vai tos neīsteno, tiem ir paudušas savu piekrišanu Padomē. Tās ir atbildīgas par ES tiesību kopuma principā nepietiekamo īstenošanu, kas ik gadu tiek konstatēta ziņojumos par Kopienas tiesību aktu piemērošanu. Komisijai turklāt būtu sistemātiski jāpārbauda, kādi pasākumi ir nepieciešami būtiskai pašreizējās situācijas maiņai, un jāņem vērā iepriekšējie EESK priekšlikumi (34).

| 4.4.10. | Ja ir nepieciešams regulējums, katrā atsevišķajā gadījumā atkarībā no satura un apstākļiem ir jāpārbauda, vai piemērotākas ir direktīvas vai regulas. Piemēram, lai novērstu atšķirīgus īstenošanas pasākumus vai pārmērīgu reglamentēšanu (35), būtu vairāk jāizmanto regulas, nevis direktīvas (36). Tas ļautu nodrošināt labāku juridisko skaidrību un juridisko noteiktību. |
| --- | --- |

4.4.10.

Ja ir nepieciešams regulējums, katrā atsevišķajā gadījumā atkarībā no satura un apstākļiem ir jāpārbauda, vai piemērotākas ir direktīvas vai regulas. Piemēram, lai novērstu atšķirīgus īstenošanas pasākumus vai pārmērīgu reglamentēšanu (35), būtu vairāk jāizmanto regulas, nevis direktīvas (36). Tas ļautu nodrošināt labāku juridisko skaidrību un juridisko noteiktību.

| 4.4.11. | ES tiesību aktu īstenošana un transponēšana ir arī nozīmīgi rādītāji to vēlākai novērtēšanai, kas jāveic attiecīgajām valdībām. Komisijas pienākums sagatavot nozīmīgu direktīvu “īstenošanas plānus” (37), kuru uzdevums ir ar atbalstošiem Komisijas pasākumiem atvieglot to īstenošanu dalībvalstīs, ir atzinīgi vērtējams elements jaunajā labāka regulējuma dokumentu kopumā. Tas ietver arī iespēju, ka Komisija dalībvalstīm var lūgt iesniegt paskaidrojošus dokumentus par valstī pieņemto īstenošanas stratēģiju un veikt divu līmeņu atbilstības pārbaudi. EESK uzskata, ka tas neapšaubāmi ir solis pareizajā virzienā. Tas, cik veiksmīgi šie pasākumi izdosies, būs redzams praksē. |
| --- | --- |

4.4.11.

ES tiesību aktu īstenošana un transponēšana ir arī nozīmīgi rādītāji to vēlākai novērtēšanai, kas jāveic attiecīgajām valdībām. Komisijas pienākums sagatavot nozīmīgu direktīvu “īstenošanas plānus” (37), kuru uzdevums ir ar atbalstošiem Komisijas pasākumiem atvieglot to īstenošanu dalībvalstīs, ir atzinīgi vērtējams elements jaunajā labāka regulējuma dokumentu kopumā. Tas ietver arī iespēju, ka Komisija dalībvalstīm var lūgt iesniegt paskaidrojošus dokumentus par valstī pieņemto īstenošanas stratēģiju un veikt divu līmeņu atbilstības pārbaudi. EESK uzskata, ka tas neapšaubāmi ir solis pareizajā virzienā. Tas, cik veiksmīgi šie pasākumi izdosies, būs redzams praksē.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

1

(2)  Tiesību aktu izstrādes un piemērošanas posmi ietver iniciatīvas tapšanu Komisijā no sagatavošanas līdz projekta posmam, projekta pieņemšanu Komisijā, likumdošanas procedūru, tiesību aktu stāšanos spēkā, īstenošanu, piemērošanu dalībvalstīs, novērtēšanu Komisijā, pārbaudi, izmantojot REFIT programmu, un – attiecīgā gadījumā – projekta atjaunināšanu, pārstrādāšanu, atcelšanu un atkārtotu iesniegšanu.

2

REFIT

(3)  European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness.

3

European Court of Auditors Report 2010: Commission’s system represents EU and international best practice in terms of its transparency and its comprehensiveness

(4)  COM(2015) 215 final.

4

(5)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions&itemCode=36193

5

(6)  Ziņojums “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējais stāvoklis un perspektīva” (2014/2150(INI)); referente: Sylvia Yvonne Kaufmann, 19. punkts.

6

REFIT

Sylvia Yvonne Kaufmann

(7)  OV C 48, 15.2.2011., 48. lpp.

7

(8)  EESK atzinums par tematu “Novērtējums par Eiropas Komisijas konsultācijām ar ieinteresētajām personām” (OV C 383, 17.11.2015., 57. lpp.).

8

(9)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

10

(11)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

11

(12)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

12

(13)  Skatīt 8. zemsvītras piezīmi.

13

(14)  http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_lv.htm

14

(15)  Jo īpaši, piemēram, Eiropas uzraudzības iestāžu (Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādes (EAAPI), Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI), Eiropas Banku iestādes (EBI) konsultācijas.

15

(16)  EESK atzinums par tematu “Deleģētie tiesību akti” (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 145. lpp.).

16

Oficiālā Vēstneša

(17)  LESD 154. panta 2. un 3. punkts.

17

(18)  Tas minēts arī EP Juridiskās komitejas ziņojumā “Normatīvās atbilstības un izpildes programma (REFIT) – pašreizējais stāvoklis un perspektīva” (2014/2150 (INI)), 10. punkts.

18

REFIT

(19)  Negatīvais piemērs: Frizieru nolīgums (Hairdressing Agreement).

19

Hairdressing Agreement

(20)  SWD(2015) 111.

20

(21)  COM(2015) 215 final, 3.1. punkts.

21

(22)  OV C 230, 14.7.2015., 66. lpp.

22

(23)  OV C 327, 12.11.2013., 33. lpp.

23

(24)  Skatīt 23. zemsvītras piezīmi.

24

(25)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.int-opinions.32948

25

(26)  OV C 291, 4.9.2015., 29. lpp.

26

(27)  Skatīt 23. zemsvītras piezīmi.

27

(28)  OV C 230, 14.7.2015., 66. lpp., 5.10. punkts.

28

(29)  Tas attiecas uz 80 % tiesību aktu pēdējā EP sasaukumā.

29

(30)  Skatīt 22. zemsvītras piezīmi.

30

(31)  Skatīt 22. zemsvītras piezīmi.

31

(32)  Skatīt 23. zemsvītras piezīmi.

32

(33)  31. gada pārskats par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (COM(2014) 612 final).

33

(34)  Skatīt 22. zemsvītras piezīmi.

34

(35)  EESK patlaban pabeidz savu pētījumu, kurā visaptveroši ir analizēts šis jautājums.

35

(36)  Salīdzinājumā ar 2000.–2004. gada likumdošanas posmu, kurā vairāk tika izmantotas direktīvas, nevis regulas (155 regulas un 191 direktīva), pēdējā sasaukuma laikā (2010–2014) šī attiecība ir mainījusies par labu regulu (383) piemērošanai direktīvu (136) vietā.

36

(37)  Better Regulation Guidelines (SWD(2015) 111 final), IV nodaļa: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/swd_br_guidelines_en.pdf

37

Better Regulation Guidelines

---

PIELIKUMS

Atzinuma projekta teksts, kuru pilnsapulce noraidīja, jo to aizstāja ar pieņemto grozījumu:

4.3.10. punkts

Tāpēc EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu nozīmīgus grozījumu priekšlikumus, jo īpaši no Padomes un EP puses, pakļaut ietekmes novērtējumam (tas jau ir elements 2003. gada IIA), jo tas būtiski var uzlabot tiesību aktu kvalitāti. Vienlaikus EESK arī pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā šis jautājums nav skarts pietiekamā mērā. Tāpēc labāka regulējuma procedūras ietvaros ir jānodrošina, ka neoficiālais trialogs tiek izmantots tikai īpašos ārkārtas gadījumos un pārliecinoši lielākā daļa tiesību aktu tiek pieņemti parastā likumdošanas procedūrā. Tikai tā var nodrošināt pilnībā demokrātisku leģitimitāti un līdzdalību.

Balsošanas rezultāts: 106 pret, 59 par un 19 atturējās.

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/201 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/201

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD))

(2016/C 013/29)

| Vienīgais ziņotājs: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Vienīgais ziņotājs:

Brian CURTIS

Padome 2015. gada 2. jūlijā un Eiropas Parlaments 2015. gada 6. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pārstrādāta redakcija)”

(COM(2015) 294 final – 2015/0133 (COD)).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 2. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (2015. gada 16. septembra sēdē), ar 141 balsi par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | EESK kopumā atbalsta Komisijas nodomu turpināt attīstīt aspektus, kas darbojas labi, tādējādi lielā mērā saglabājot nepārtrauktību un vienlaikus reaģējot uz jaunām prasībām, un uzskata, ka ierosinātie grozījumi nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs un piemērots, lai sasniegtu galveno mērķi – zivsaimniecības nozarē uzlabotu datu kvalitāti, piekļuvi un pieejamību. |
| --- | --- |

1.1.

EESK kopumā atbalsta Komisijas nodomu turpināt attīstīt aspektus, kas darbojas labi, tādējādi lielā mērā saglabājot nepārtrauktību un vienlaikus reaģējot uz jaunām prasībām, un uzskata, ka ierosinātie grozījumi nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs un piemērots, lai sasniegtu galveno mērķi – zivsaimniecības nozarē uzlabotu datu kvalitāti, piekļuvi un pieejamību.

| 1.2. | Vislielākais darbs būtu jāiegulda datu pieejamības jomā. Process, ar kura palīdzību galalietotāji pieprasa datus no dalībvalstīm (datu prasījums), ir pārāk apgrūtinošs un resursietilpīgs; piekļuve zvejas darbību datiem dažādās dalībvalstīs ir dažāda, jo atšķiras piekļuves noteikumi, kuru pamatā daļēji ir šādu datu daudzfunkcionālas izmantošanas ierobežojumi; datu vākšanas sistēmas (DVS) dati nav pietiekami izmantoti, jo tiem ir grūti piekļūt, un tāpēc tiek zaudētas lieliskas izmantojumu iespējas un lieki tērēti līdzekļi, vienus un tos pašus datus vācot dažādām vajadzībām (piemēram, jūras telpiskās plānošanas politikā). DVS pārskatīšana ir iespēja, no vienas puses, nodrošināt labāku zivsaimniecības datu pieejamību plašākam ieinteresēto personu lokam un, no otras puses, ar jaunāko tehnikas sasniegumu palīdzību samazināt datu pieprasījumu radīto slogu dalībvalstīm. |
| --- | --- |

1.2.

Vislielākais darbs būtu jāiegulda datu pieejamības jomā. Process, ar kura palīdzību galalietotāji pieprasa datus no dalībvalstīm (datu prasījums), ir pārāk apgrūtinošs un resursietilpīgs; piekļuve zvejas darbību datiem dažādās dalībvalstīs ir dažāda, jo atšķiras piekļuves noteikumi, kuru pamatā daļēji ir šādu datu daudzfunkcionālas izmantošanas ierobežojumi; datu vākšanas sistēmas (DVS) dati nav pietiekami izmantoti, jo tiem ir grūti piekļūt, un tāpēc tiek zaudētas lieliskas izmantojumu iespējas un lieki tērēti līdzekļi, vienus un tos pašus datus vācot dažādām vajadzībām (piemēram, jūras telpiskās plānošanas politikā). DVS pārskatīšana ir iespēja, no vienas puses, nodrošināt labāku zivsaimniecības datu pieejamību plašākam ieinteresēto personu lokam un, no otras puses, ar jaunāko tehnikas sasniegumu palīdzību samazināt datu pieprasījumu radīto slogu dalībvalstīm.

| 1.3. | Jāuzlabo kvalitāte un uzticamība. Viens no veidiem, kā nodrošināt datu augstu kvalitāti, ir izmantot Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Eiropas statistikas sistēmā paredzēto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu. |
| --- | --- |

1.3.

Jāuzlabo kvalitāte un uzticamība. Viens no veidiem, kā nodrošināt datu augstu kvalitāti, ir izmantot Eiropas Statistikas prakses kodeksu un Eiropas statistikas sistēmā paredzēto kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.

2.   Pamatinformācija

| 2.1. | 2000. gadā ES līmenī tika izveidota zivsaimniecības datu vākšanas un pārvaldības sistēma (1), kura pēc reformas 2008. gadā kļuva par datu vākšanas sistēmu (DVS) (2). DVS bija liels solis uz priekšu, jo ar to tika izveidots saskaņotu ES noteikumu kopums, kas reglamentē bioloģisko, vides, tehnisko un sociālekonomisko datu vākšanu zvejniecības, akvakultūras un apstrādes jomā. |
| --- | --- |

2.1.

2000. gadā ES līmenī tika izveidota zivsaimniecības datu vākšanas un pārvaldības sistēma (1), kura pēc reformas 2008. gadā kļuva par datu vākšanas sistēmu (DVS) (2). DVS bija liels solis uz priekšu, jo ar to tika izveidots saskaņotu ES noteikumu kopums, kas reglamentē bioloģisko, vides, tehnisko un sociālekonomisko datu vākšanu zvejniecības, akvakultūras un apstrādes jomā.

| 2.2. | Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) (3) reformas pieņemšanas laikā 2013. gadā Padome un Eiropas Parlaments lūdza Komisiju censties paātrināti pieņemt priekšlikumu par DVS grozījumiem, lai pēc iespējas drīzāk varētu praktiski ieviest reformētās KZP atbalstīšanai tik ļoti svarīgos datu vākšanas principus un mērķus. Ar šo priekšlikumu ir paredzēts sasniegt šo mērķi, stiprinot reģionālo sadarbību un pielāgojoties jaunām vajadzībām pēc datiem. |
| --- | --- |

2.2.

Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) (3) reformas pieņemšanas laikā 2013. gadā Padome un Eiropas Parlaments lūdza Komisiju censties paātrināti pieņemt priekšlikumu par DVS grozījumiem, lai pēc iespējas drīzāk varētu praktiski ieviest reformētās KZP atbalstīšanai tik ļoti svarīgos datu vākšanas principus un mērķus. Ar šo priekšlikumu ir paredzēts sasniegt šo mērķi, stiprinot reģionālo sadarbību un pielāgojoties jaunām vajadzībām pēc datiem.

| 2.2.1. | DVS jāsaskaņo ar vajadzībām, kas izriet no jaunās KZP regulas; tās attiecas uz šādām jomām: pakāpeniska pāreja uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; zvejniecību ietekme uz ekosistēmām (piemēram, aizsargājamām sugām, jūras gultnes dzīvotnēm); akvakultūras ietekme uz vidi un cita veida ietekme (ko atspoguļo informācija par mirstību/zudumiem, zāļu izmantošanu); ietekme, ko rada izkraušanas pienākums. |
| --- | --- |

2.2.1.

DVS jāsaskaņo ar vajadzībām, kas izriet no jaunās KZP regulas; tās attiecas uz šādām jomām: pakāpeniska pāreja uz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu; zvejniecību ietekme uz ekosistēmām (piemēram, aizsargājamām sugām, jūras gultnes dzīvotnēm); akvakultūras ietekme uz vidi un cita veida ietekme (ko atspoguļo informācija par mirstību/zudumiem, zāļu izmantošanu); ietekme, ko rada izkraušanas pienākums.

| 2.2.2. | DVS pārskatīšanā tāpēc būtu jānodrošina arī tas, lai dati tiktu vākti, ņemot vērā ar zinātnisku modeļu palīdzību panāktās precizitātes izmaksu/ieguvumu vai izmaksu/izmantošanas samēra analīzi un saistīto riska līmeni (piemēram, analīzi veikt nevis katru gadu, bet ik pēc trijiem gadiem). Šāda analīze jāveic, balstoties uz diskusiju starp zivsaimniecības pārvaldītājiem, datu vācējiem un zinātnisku konsultāciju sniedzējiem. |
| --- | --- |

2.2.2.

DVS pārskatīšanā tāpēc būtu jānodrošina arī tas, lai dati tiktu vākti, ņemot vērā ar zinātnisku modeļu palīdzību panāktās precizitātes izmaksu/ieguvumu vai izmaksu/izmantošanas samēra analīzi un saistīto riska līmeni (piemēram, analīzi veikt nevis katru gadu, bet ik pēc trijiem gadiem). Šāda analīze jāveic, balstoties uz diskusiju starp zivsaimniecības pārvaldītājiem, datu vācējiem un zinātnisku konsultāciju sniedzējiem.

| 2.3. | Priekšlikuma mērķis ir saskaņot DVS un citus attiecīgos ES tiesību aktus, kas saistīti ar zivsaimniecības datu vākšanu, lai šādi novērstu pārklāšanos un attiecīgi samazinātu jūras datu sistēmas kopējās izmaksas. Atsevišķs īpaši veikts ietekmes novērtējums netika uzskatīts par nepieciešamu, jo DVS ietekmes novērtējums jau bija veikts saistībā ar KZP, kurā bija plānots iekļaut arī DVS. |
| --- | --- |

2.3.

Priekšlikuma mērķis ir saskaņot DVS un citus attiecīgos ES tiesību aktus, kas saistīti ar zivsaimniecības datu vākšanu, lai šādi novērstu pārklāšanos un attiecīgi samazinātu jūras datu sistēmas kopējās izmaksas. Atsevišķs īpaši veikts ietekmes novērtējums netika uzskatīts par nepieciešamu, jo DVS ietekmes novērtējums jau bija veikts saistībā ar KZP, kurā bija plānots iekļaut arī DVS.

3.   Piezīmes

| 3.1. | DVS ir pārāk sarežģīta gan tiesiskā regulējuma, gan īstenošanas kārtības ziņā. Viens no šādas sarežģītības un neefektivitātes iemesliem ir dublēšanās starp datu prasībām, kas noteiktas DVS un citos ES tiesību aktos, piemēram, Kontroles regulā (4) un īpašajās statistikas regulās (5). Tas, ka vieni un tie paši izejas dati jāapkopo dažādos veidos un jāsūta dažādiem galalietotājiem, tiek uztverts kā vēl viena sarežģītības un neefektivitātes izpausme. |
| --- | --- |

3.1.

DVS ir pārāk sarežģīta gan tiesiskā regulējuma, gan īstenošanas kārtības ziņā. Viens no šādas sarežģītības un neefektivitātes iemesliem ir dublēšanās starp datu prasībām, kas noteiktas DVS un citos ES tiesību aktos, piemēram, Kontroles regulā (4) un īpašajās statistikas regulās (5). Tas, ka vieni un tie paši izejas dati jāapkopo dažādos veidos un jāsūta dažādiem galalietotājiem, tiek uztverts kā vēl viena sarežģītības un neefektivitātes izpausme.

| 3.2. | DVS juridiskā struktūra ir pārāk preskriptīva un detalizēta, un rezultāts ir smagnēja sistēma, kas nespēj elastīgi reaģēt uz vajadzību izmaiņām. Tādēļ ir nepieciešams datu prasību izstrādē iekļaut galalietotājus, lai nodrošinātu, ka tās atbilst viņu vajadzībām. |
| --- | --- |

3.2.

DVS juridiskā struktūra ir pārāk preskriptīva un detalizēta, un rezultāts ir smagnēja sistēma, kas nespēj elastīgi reaģēt uz vajadzību izmaiņām. Tādēļ ir nepieciešams datu prasību izstrādē iekļaut galalietotājus, lai nodrošinātu, ka tās atbilst viņu vajadzībām.

| 3.3. | Vēl viens darba virziens ir vajadzība palielināt sinerģiju ar citu ES politiku mērķiem. Tas galvenokārt attiecas uz Jūras stratēģijas pamatdirektīvu. |
| --- | --- |

3.3.

Vēl viens darba virziens ir vajadzība palielināt sinerģiju ar citu ES politiku mērķiem. Tas galvenokārt attiecas uz Jūras stratēģijas pamatdirektīvu.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  OV L 176, 15.7.2000., 1. lpp.

1

(2)  OV L 60, 5.3.2008., 1. lpp.

2

(3)  OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.

3

(4)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

4

(5)  OV L 218, 13.8.2008., 1. lpp.

5

OV L 403, 30.12.2006., 1. lpp.

OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.

OV L 87, 31.3.2009., 42. lpp.

OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.

OV L 97, 9.4.2008., 13. lpp.

---

| 15.1.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 13/203 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 13/203

---

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā”

(caurviju programma)

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 (COD))

(2016/C 013/30)

| Ziņotājs: | José María ESPUNY MOYANO |
| --- | --- |
| Līdzziņotājs: | Martin SIECKER |

Ziņotājs:

José María ESPUNY MOYANO

Līdzziņotājs:

Martin SIECKER

Eiropas Parlaments 2015. gada 30. aprīlī un Padome 2015. gada 17. jūnijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un 304. pantu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003/EK groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā” (caurviju programma)

(COM(2015) 177 final – 2015/0093 COD).

Par komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2015. gada 2. septembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 510. plenārajā sesijā, kas notika 2015. gada 16. un 17. septembrī (16. septembra sēdē), ar 138 balsīm par, 6 balsīm pret un 7 atturoties pieņēma šo atzinumu.

1.   Secinājumi un ieteikumi

Secinājumi un ieteikumi

| 1.1. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu pievērsties jautājumam, kas ļoti interesē ražošanas nozares un sabiedrību kopumā. |
| --- | --- |

1.1.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu pievērsties jautājumam, kas ļoti interesē ražošanas nozares un sabiedrību kopumā.

| 1.2. | EESK pauž gandarījumu, ka Komisija īsteno savas pilnvaras, lai rastu risinājumus ĢMO kultūru apstiprināšanas sistēmai, kuras īstenošanas prakse liecina, ka tā patlaban nav piemērota. |
| --- | --- |

1.2.

EESK pauž gandarījumu, ka Komisija īsteno savas pilnvaras, lai rastu risinājumus ĢMO kultūru apstiprināšanas sistēmai, kuras īstenošanas prakse liecina, ka tā patlaban nav piemērota.

| 1.3. | EESK pauž nožēlu, ka priekšlikumā lielāka uzmanība nav pievērsta tādiem svarīgiem aspektiem kā izsekojamība un tiesību aktu saskaņotība pārtikas un barības nozarēs un ka nav veikts priekšlikumu sociālekonomiskās ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

1.3.

EESK pauž nožēlu, ka priekšlikumā lielāka uzmanība nav pievērsta tādiem svarīgiem aspektiem kā izsekojamība un tiesību aktu saskaņotība pārtikas un barības nozarēs un ka nav veikts priekšlikumu sociālekonomiskās ietekmes novērtējums.

| 1.4. | EESK atturīgi vērtē reālo iespēju īstenot šo tiesību aktu vienotajā tirgū, kā arī dažus juridiskos aspektus; turklāt nedrīkst aizmirst, ka papildus juridiskajiem jautājumiem jāņem vērā arī problēmas, kas saistītas ar sabiedrības attieksmi un politiku. |
| --- | --- |

1.4.

EESK atturīgi vērtē reālo iespēju īstenot šo tiesību aktu vienotajā tirgū, kā arī dažus juridiskos aspektus; turklāt nedrīkst aizmirst, ka papildus juridiskajiem jautājumiem jāņem vērā arī problēmas, kas saistītas ar sabiedrības attieksmi un politiku.

| 1.5. | Tādēļ EESK iesaka Komisijai atsaukt izskatāmo priekšlikumu tā pašreizējā redakcijā un sagatavot uzlabotu priekšlikumu, kurā ņemtas vērā šajā atzinumā un līdzīgos Eiropas Parlamenta dokumentos norādītās nepilnības. |
| --- | --- |

1.5.

Tādēļ EESK iesaka Komisijai atsaukt izskatāmo priekšlikumu tā pašreizējā redakcijā un sagatavot uzlabotu priekšlikumu, kurā ņemtas vērā šajā atzinumā un līdzīgos Eiropas Parlamenta dokumentos norādītās nepilnības.

2.   Pamatinformācija

Pamatinformācija

| 2.1. | Biotehnoloģisko kultūru (ģenētiski modificētu organismu jeb ĢMO) attīstība pasaulē sākās 1996. gadā. Kopš tā laika to platības strauji palielinās par 3–4 % gadā. No 2013. līdz 2014. gadam biotehnoloģisko kultūru platības palielinājās par 6,3 miljoniem hektāru, sasniedzot 181 miljona hektāru kopplatību, ko apstrādā vairāk nekā 18 miljoni lauksaimnieku 28 valstīs. Vislielākās platības ir ASV, Brazīlijā un Argentīnā, taču lielas platības ir arī tādās jaunattīstības valstīs kā Burkinafaso, Sudāna un Bangladeša. Galvenie kultūraugi ir kukurūza, soja un kokvilna, bet audzē arī, piemēram, baklažānus, tomātus un papriku. |
| --- | --- |

2.1.

Biotehnoloģisko kultūru (ģenētiski modificētu organismu jeb ĢMO) attīstība pasaulē sākās 1996. gadā. Kopš tā laika to platības strauji palielinās par 3–4 % gadā. No 2013. līdz 2014. gadam biotehnoloģisko kultūru platības palielinājās par 6,3 miljoniem hektāru, sasniedzot 181 miljona hektāru kopplatību, ko apstrādā vairāk nekā 18 miljoni lauksaimnieku 28 valstīs. Vislielākās platības ir ASV, Brazīlijā un Argentīnā, taču lielas platības ir arī tādās jaunattīstības valstīs kā Burkinafaso, Sudāna un Bangladeša. Galvenie kultūraugi ir kukurūza, soja un kokvilna, bet audzē arī, piemēram, baklažānus, tomātus un papriku.

| 2.2. | Eiropas Savienībā ĢMO audzē piecās valstīs (Portugālē, Čehijas Republikā, Rumānijā, Slovākijā un Spānijā), un to platības katrā no minētajām valstīm kopā aizņem aptuveni 148 000 ha (ieskaitot 137 000 ha Spānijā, 8 000 ha Portugālē, 2 500 ha Čehijas Republikā, 800 ha Rumānijā un 100 ha Slovākijā (2013. gada dati) (1). |
| --- | --- |

2.2.

Eiropas Savienībā ĢMO audzē piecās valstīs (Portugālē, Čehijas Republikā, Rumānijā, Slovākijā un Spānijā), un to platības katrā no minētajām valstīm kopā aizņem aptuveni 148 000 ha (ieskaitot 137 000 ha Spānijā, 8 000 ha Portugālē, 2 500 ha Čehijas Republikā, 800 ha Rumānijā un 100 ha Slovākijā (2013. gada dati) (1).

1

| 2.3. | Saskaņā ar noteikumiem jau vairāk nekā desmit gadus pārtikas un dzīvnieku barības produktu marķējumā vienmēr ir jānorāda ĢMO klātbūtne. Pašlaik 85–90 % no ES rūpnieciski ražotās barības ir marķēta kā ĢMO vai ĢMO saturoša barība, jo tās sastāvā ir liels daudzums gan importētu, gan ES audzētu ĢMO izcelsmes izejvielu, kas vidēji veido 20–25 % no rūpnieciski ražotās barības sastāva. Ja šis priekšlikums stāsies spēkā, tas var nopietni ietekmēt pārtikas un dzīvnieku barības pieprasījumu un piedāvājumu Eiropas Savienībā. Rūpīgi jāizvērtē, kā tas var ietekmēt Eiropas lauksaimniecību un līdz ar to arī KLP. To Eiropas noteikumu, kuri nodrošina pienācīgu izsekojamību ĢMO klātbūtnei pārtikā un dzīvnieku barībā, piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai minētos produktus marķētu arī kā ĢMO nesaturošus, ja tie patiešām ir bez ĢMO. |
| --- | --- |

2.3.

Saskaņā ar noteikumiem jau vairāk nekā desmit gadus pārtikas un dzīvnieku barības produktu marķējumā vienmēr ir jānorāda ĢMO klātbūtne. Pašlaik 85–90 % no ES rūpnieciski ražotās barības ir marķēta kā ĢMO vai ĢMO saturoša barība, jo tās sastāvā ir liels daudzums gan importētu, gan ES audzētu ĢMO izcelsmes izejvielu, kas vidēji veido 20–25 % no rūpnieciski ražotās barības sastāva. Ja šis priekšlikums stāsies spēkā, tas var nopietni ietekmēt pārtikas un dzīvnieku barības pieprasījumu un piedāvājumu Eiropas Savienībā. Rūpīgi jāizvērtē, kā tas var ietekmēt Eiropas lauksaimniecību un līdz ar to arī KLP. To Eiropas noteikumu, kuri nodrošina pienācīgu izsekojamību ĢMO klātbūtnei pārtikā un dzīvnieku barībā, piemērošanas joma būtu jāpaplašina, lai minētos produktus marķētu arī kā ĢMO nesaturošus, ja tie patiešām ir bez ĢMO.

| 2.4. | Tomēr Eiropas tiesību aktos par cilvēkiem paredzētu pārtiku nav līdzīgu centienu attiecībā uz izsekojamību, un EESK pauž nožēlu par to un vēlas to uzsvērt. |
| --- | --- |

2.4.

Tomēr Eiropas tiesību aktos par cilvēkiem paredzētu pārtiku nav līdzīgu centienu attiecībā uz izsekojamību, un EESK pauž nožēlu par to un vēlas to uzsvērt.

3.   Spēkā esošais tiesiskais regulējums

Spēkā esošais tiesiskais regulējums

| 3.1. | Kopš spēkā stājusies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2), Padomē vēl nekad nav panākts kvalificēts dalībvalstu balsu vairākums ne par, ne pret Komisijas lēmumprojektu par atļauju piešķiršanu ĢMO vai tos saturošai pārtikai un barībai. Visos procedūras administratīvajos posmos rezultāts vienmēr ir bijis “atzinumu nesniegt”. Tāpēc Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi, taču bez dalībvalstu atbalsta. |
| --- | --- |

3.1.

Kopš spēkā stājusies Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1829/2003 (2), Padomē vēl nekad nav panākts kvalificēts dalībvalstu balsu vairākums ne par, ne pret Komisijas lēmumprojektu par atļauju piešķiršanu ĢMO vai tos saturošai pārtikai un barībai. Visos procedūras administratīvajos posmos rezultāts vienmēr ir bijis “atzinumu nesniegt”. Tāpēc Komisija saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem lēmumus par atļaujām ir pieņēmusi, taču bez dalībvalstu atbalsta.

2

| 3.2. | Dokumentācijas nodošana Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai ir kļuvusi par parastu praksi, kaut gan tam vajadzētu būt vienīgi izņēmumam. |
| --- | --- |

3.2.

Dokumentācijas nodošana Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai ir kļuvusi par parastu praksi, kaut gan tam vajadzētu būt vienīgi izņēmumam.

| 3.3. | Ja dalībvalstis nepanāk kvalificētu balsu vairākumu, Komisijai kā riska pārvaldītājai lēmums (piešķirt vai atteikt atļauju) jāpieņem saprātīgā termiņā. |
| --- | --- |

3.3.

Ja dalībvalstis nepanāk kvalificētu balsu vairākumu, Komisijai kā riska pārvaldītājai lēmums (piešķirt vai atteikt atļauju) jāpieņem saprātīgā termiņā.

4.   Komisijas priekšlikums

Komisijas priekšlikums

| 4.1. | Komisijas priekšlikuma mērķis ir pievienot Regulai (EK) Nr. 1829/2003 jaunu 34.a pantu. Saskaņā ar šo pantu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO izmantošanu ar nosacījumu, ka:






  — | pasākumi ir pamatoti un balstīti uz imperatīviem iemesliem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nekādā gadījumā nav pretrunā veiktajam riska novērtējumam, un |
| --- | --- | --- |

4.1.

Komisijas priekšlikuma mērķis ir pievienot Regulai (EK) Nr. 1829/2003 jaunu 34.a pantu. Saskaņā ar šo pantu dalībvalstis var pieņemt pasākumus, lai ierobežotu vai aizliegtu ĢMO izmantošanu ar nosacījumu, ka:

—

pasākumi ir pamatoti un balstīti uz imperatīviem iemesliem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un nekādā gadījumā nav pretrunā veiktajam riska novērtējumam, un

| — | tie ir proporcionāli un nediskriminējoši. |
| --- | --- |

—

tie ir proporcionāli un nediskriminējoši.

| 4.2. | Ja kāda dalībvalsts paredzējusi pieņemt pasākumus saskaņā ar jauno sistēmu, tai vispirms jāiesniedz Komisijai šo pasākumu projekts, kā arī attiecīgs pamatojums. |
| --- | --- |

4.2.

Ja kāda dalībvalsts paredzējusi pieņemt pasākumus saskaņā ar jauno sistēmu, tai vispirms jāiesniedz Komisijai šo pasākumu projekts, kā arī attiecīgs pamatojums.

| 4.3. | Pieņemtie pasākumi neskar tādas pārtikas un barības lietošanu, kurā ĢMO klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama. |
| --- | --- |

4.3.

Pieņemtie pasākumi neskar tādas pārtikas un barības lietošanu, kurā ĢMO klātbūtne ir nejauša vai tehniski nenovēršama.

| 4.4. | Šie pasākumi neattiecas uz ĢMO, kas paredzēti audzēšanai. |
| --- | --- |

4.4.

Šie pasākumi neattiecas uz ĢMO, kas paredzēti audzēšanai.

| 4.4.1. | Tomēr līdzīga procedūra nesen jau ir pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/412 (3), tādējādi piešķirot dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību pieņemt lēmumu ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā. Ar pašreizējo Komisijas priekšlikumu iecerēts izveidot līdzīgu procedūru attiecībā uz ĢMO pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, kas būtu atbilstīgi nesen saskaņotajam risinājumam attiecībā uz ĢMO audzēšanu. |
| --- | --- |

4.4.1.

Tomēr līdzīga procedūra nesen jau ir pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/412 (3), tādējādi piešķirot dalībvalstīm lielāku rīcības brīvību pieņemt lēmumu ierobežot vai aizliegt ĢMO audzēšanu savā teritorijā. Ar pašreizējo Komisijas priekšlikumu iecerēts izveidot līdzīgu procedūru attiecībā uz ĢMO pārtikas un dzīvnieku barības produktiem, kas būtu atbilstīgi nesen saskaņotajam risinājumam attiecībā uz ĢMO audzēšanu.

3

5.   Ievada piezīme

Ievada piezīme

| 5.1. | ĢMO ir ļoti sarežģīts jautājums, kas izraisa gan labvēlīgu, gan noraidošu reakciju. Tādēļ šajā EESK atzinumā ir apskatīti tikai priekšlikuma “par” un “pret” aspekti, plašāk nevērtējot ĢMO “labumu” vai “sliktumu”, ko komiteja jau ir darījusi iepriekš (4). |
| --- | --- |

5.1.

ĢMO ir ļoti sarežģīts jautājums, kas izraisa gan labvēlīgu, gan noraidošu reakciju. Tādēļ šajā EESK atzinumā ir apskatīti tikai priekšlikuma “par” un “pret” aspekti, plašāk nevērtējot ĢMO “labumu” vai “sliktumu”, ko komiteja jau ir darījusi iepriekš (4).

4

6.   Argumenti par labu Komisijas priekšlikumam

Argumenti par labu Komisijas priekšlikumam

6.1.   
  Valstu un Eiropas Savienības pilnvaru līdzsvara atjaunošana

Valstu un Eiropas Savienības pilnvaru līdzsvara atjaunošana

| 6.1.1. | Pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas darbības un budžeta ierobežojumu dēļ daudzas valstis atklāti apšauba ar Līgumiem piešķirtās pilnvaras šajā jomā, tādējādi nodarot Eiropas iestādēm politisku kaitējumu. |
| --- | --- |

6.1.1.

Pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas darbības un budžeta ierobežojumu dēļ daudzas valstis atklāti apšauba ar Līgumiem piešķirtās pilnvaras šajā jomā, tādējādi nodarot Eiropas iestādēm politisku kaitējumu.

| 6.1.2. | Turklāt dažas dalībvalstis, kuras nav KLP līdzekļu “tradicionālās” saņēmējas, bieži kritizē gan KLP, gan citu trešā pīlāra kopējo politiku būtisko ietekmi uz budžetu. Šādai politiskai opozīcijai ir arvien plašāks atbalsts atsevišķās dalībvalstīs, un ne likumdevējs, ne EESK to nedrīkst ignorēt. |
| --- | --- |

6.1.2.

Turklāt dažas dalībvalstis, kuras nav KLP līdzekļu “tradicionālās” saņēmējas, bieži kritizē gan KLP, gan citu trešā pīlāra kopējo politiku būtisko ietekmi uz budžetu. Šādai politiskai opozīcijai ir arvien plašāks atbalsts atsevišķās dalībvalstīs, un ne likumdevējs, ne EESK to nedrīkst ignorēt.

| 6.1.3. | Komisijas priekšlikums praksē izraisītu pilnvaru atgriešanu atpakaļ, tādējādi apmierinot dažu dalībvalstu (un to sabiedrības) prasību atjaunot valstu un ES pilnvaru līdzsvaru, it īpaši jomā, kurā joprojām atļauts īstenot dalībvalstu pilnvaras (attiecībā uz ĢMO audzēšanu). |
| --- | --- |

6.1.3.

Komisijas priekšlikums praksē izraisītu pilnvaru atgriešanu atpakaļ, tādējādi apmierinot dažu dalībvalstu (un to sabiedrības) prasību atjaunot valstu un ES pilnvaru līdzsvaru, it īpaši jomā, kurā joprojām atļauts īstenot dalībvalstu pilnvaras (attiecībā uz ĢMO audzēšanu).

| 6.2. | Priekšlikumā ietvertie tiesiskie piesardzības pasākumi un drošības klauzulas, ar ko novērš dalībvalstu patvaļīgu rīcību |
| --- | --- |

6.2.

Priekšlikumā ietvertie tiesiskie piesardzības pasākumi un drošības klauzulas, ar ko novērš dalībvalstu patvaļīgu rīcību

| 6.2.1. | Prasība katrā gadījumā atsevišķi pamatot dalībvalstu pieņemtos pasākumus nodrošina, ka tie nevar būt patvaļīgi un ka tie atbilst Līgumiem un jo īpaši iekšējā tirgus principiem un Savienības starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

6.2.1.

Prasība katrā gadījumā atsevišķi pamatot dalībvalstu pieņemtos pasākumus nodrošina, ka tie nevar būt patvaļīgi un ka tie atbilst Līgumiem un jo īpaši iekšējā tirgus principiem un Savienības starptautiskajām saistībām.

| 6.2.2. | Minētie piesardzības pasākumi apvienojumā ar atbildības principu publiskajā pārvaldībā, kas raksturīga mūsdienīgām valsts pārvaldes iestādēm, varētu nodrošināt, ka lēmumi par izņēmuma piemērošanu tiek pieņemti izņēmuma gadījumos un proporcionāli. |
| --- | --- |

6.2.2.

Minētie piesardzības pasākumi apvienojumā ar atbildības principu publiskajā pārvaldībā, kas raksturīga mūsdienīgām valsts pārvaldes iestādēm, varētu nodrošināt, ka lēmumi par izņēmuma piemērošanu tiek pieņemti izņēmuma gadījumos un proporcionāli.

6.3.   
  Novērst anomāliju Savienības juridiskajā praksē

Novērst anomāliju Savienības juridiskajā praksē

| 6.3.1. | Kā Komisija norādījusi priekšlikuma paskaidrojuma rakstā, Regula (EK) Nr. 1829/2003 nekad nav ievērota pilnībā gan zinātniski nepamatotas valstu nostājas dēļ, gan juridiskās anomālijas dēļ, t. i., ka lēmumu tieši pieņem Komisija (komitoloģija). |
| --- | --- |

6.3.1.

Kā Komisija norādījusi priekšlikuma paskaidrojuma rakstā, Regula (EK) Nr. 1829/2003 nekad nav ievērota pilnībā gan zinātniski nepamatotas valstu nostājas dēļ, gan juridiskās anomālijas dēļ, t. i., ka lēmumu tieši pieņem Komisija (komitoloģija).

| 6.3.2. | Ja tiktu pieņemts Komisijas formulētais priekšlikums, šāda situācija, kas Eiropas regulatīvajā sistēmā patiešām ir izņēmums, tiktu ierobežota. Tādējādi tām dalībvalstīm, kuras līdz šim iestājās pret lēmumu pieņemšanu vai sistemātiski balsoja tā, lai nebūtu vajadzīgā balsu vairākuma, vairs nebūtu iemesla politiskai opozīcijai Padomē, ja valsts līmenī tās var izmantot citus līdzekļus, lai iebilstu vai izslēgtu šajā jomā pieņemto Padomes lēmumu īstenošanu savā teritorijā. |
| --- | --- |

6.3.2.

Ja tiktu pieņemts Komisijas formulētais priekšlikums, šāda situācija, kas Eiropas regulatīvajā sistēmā patiešām ir izņēmums, tiktu ierobežota. Tādējādi tām dalībvalstīm, kuras līdz šim iestājās pret lēmumu pieņemšanu vai sistemātiski balsoja tā, lai nebūtu vajadzīgā balsu vairākuma, vairs nebūtu iemesla politiskai opozīcijai Padomē, ja valsts līmenī tās var izmantot citus līdzekļus, lai iebilstu vai izslēgtu šajā jomā pieņemto Padomes lēmumu īstenošanu savā teritorijā.

6.4.   
  Pilnvaru īstenošana

Pilnvaru īstenošana

| 6.4.1. | Ar priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1829/2003 Komisija faktiski īsteno pilnvaras sagatavot priekšlikumu, kas ir plašāks nekā pašreizējais tiesiskais regulējums par atļauju piešķiršanu barībai un pārtikai, kas satur ĢMO. Šajā ziņā Komisijas priekšlikums ir nepieciešams un lietderīgs. |
| --- | --- |

6.4.1.

Ar priekšlikumu grozīt Regulu (EK) Nr. 1829/2003 Komisija faktiski īsteno pilnvaras sagatavot priekšlikumu, kas ir plašāks nekā pašreizējais tiesiskais regulējums par atļauju piešķiršanu barībai un pārtikai, kas satur ĢMO. Šajā ziņā Komisijas priekšlikums ir nepieciešams un lietderīgs.

7.   Argumenti pret Komisijas priekšlikumu

Argumenti pret Komisijas priekšlikumu

7.1.   
  Visu iesaistīto nozaru vispārēja opozīcija

Visu iesaistīto nozaru vispārēja opozīcija

| 7.1.1. | Komisijas priekšlikums ir izraisījis vispārēju opozīciju, kas atspoguļots plašsaziņas līdzekļos, gan nozarēs, kuras atbalsta ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā, gan visās citās nozarēs, kuras parasti ir iebildušas pret ĢMO izmantošanu. Ir svarīgi norādīt uz publiskoto kritiku, ko par priekšlikumu izteikusi Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja un kurā ieteikts priekšlikumu atsaukt; par to oficiāli balsos oktobrī (5). |
| --- | --- |

7.1.1.

Komisijas priekšlikums ir izraisījis vispārēju opozīciju, kas atspoguļots plašsaziņas līdzekļos, gan nozarēs, kuras atbalsta ĢMO izmantošanu pārtikā un barībā, gan visās citās nozarēs, kuras parasti ir iebildušas pret ĢMO izmantošanu. Ir svarīgi norādīt uz publiskoto kritiku, ko par priekšlikumu izteikusi Eiropas Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja un kurā ieteikts priekšlikumu atsaukt; par to oficiāli balsos oktobrī (5).

5

| 7.1.2. | Iesaistīto nozaru nopietnie iebildumi, kas balstīti uz atšķirīgu un dažkārt pretrunīgu redzējumu, neizbēgami apgrūtinās parlamentārās debates, kuru rezultāts nav paredzams; no tā būtu vēlams izvairīties, nosūtot priekšlikumu atpakaļ pārdomātākai pārskatīšanai. |
| --- | --- |

7.1.2.

Iesaistīto nozaru nopietnie iebildumi, kas balstīti uz atšķirīgu un dažkārt pretrunīgu redzējumu, neizbēgami apgrūtinās parlamentārās debates, kuru rezultāts nav paredzams; no tā būtu vēlams izvairīties, nosūtot priekšlikumu atpakaļ pārdomātākai pārskatīšanai.

7.2.   
  Pārredzamības trūkuma risks valstu lēmumu pieņemšanā

Pārredzamības trūkuma risks valstu lēmumu pieņemšanā

| 7.2.1. | Komisija saglabājusi Direktīvā (ES) 2015/412 paredzēto kopējo sistēmu ar ĢMO saistītā riska novērtēšanai. Tomēr iespēja dalībvalstīm valstisku apsvērumu dēļ ierobežot riska novērtējumu un Kopienas atļaujas (neparedzot obligātu un pārredzamu sabiedrības informēšanas sistēmu, kurā norādīti iemesli un pamatojums, kāpēc dalībvalstis piemēro izņēmuma klauzulas) var nonākt būtiskā pretrunā saistībām ievērot pārredzamību publisko lēmumu pieņemšanā, kas ir viena no prioritārajām prasībām Junkera Komisijas publiskotajās politiskajās pamatnostādnēs. Tādēļ būtu lietderīgi izvirzīt prasību, lai likumdošanā būtu paredzētas šādas valstu sabiedrības informēšanas sistēmas un nodrošināta to pārredzamība un brīva pieejamība. |
| --- | --- |

7.2.1.

Komisija saglabājusi Direktīvā (ES) 2015/412 paredzēto kopējo sistēmu ar ĢMO saistītā riska novērtēšanai. Tomēr iespēja dalībvalstīm valstisku apsvērumu dēļ ierobežot riska novērtējumu un Kopienas atļaujas (neparedzot obligātu un pārredzamu sabiedrības informēšanas sistēmu, kurā norādīti iemesli un pamatojums, kāpēc dalībvalstis piemēro izņēmuma klauzulas) var nonākt būtiskā pretrunā saistībām ievērot pārredzamību publisko lēmumu pieņemšanā, kas ir viena no prioritārajām prasībām Junkera Komisijas publiskotajās politiskajās pamatnostādnēs. Tādēļ būtu lietderīgi izvirzīt prasību, lai likumdošanā būtu paredzētas šādas valstu sabiedrības informēšanas sistēmas un nodrošināta to pārredzamība un brīva pieejamība.

7.3.   
  Prognozējamības trūkuma risks

Prognozējamības trūkuma risks

| 7.3.1. | Ja Komisijas priekšlikumu pieņems tā pašreizējā redakcijā, tas varētu radīt anomālu situāciju, kurā publiskajiem lēmumiem, kas pieņemti Eiropas līmenī saskaņā ar zinātniskiem kritērijiem, varētu būt atšķirīgas juridiskās un ekonomiskās sekas dalībvalstīs. Šāda situācija var apdraudēt ES lēmumu pieņemšanas prognozējamību un uzticamību. |
| --- | --- |

7.3.1.

Ja Komisijas priekšlikumu pieņems tā pašreizējā redakcijā, tas varētu radīt anomālu situāciju, kurā publiskajiem lēmumiem, kas pieņemti Eiropas līmenī saskaņā ar zinātniskiem kritērijiem, varētu būt atšķirīgas juridiskās un ekonomiskās sekas dalībvalstīs. Šāda situācija var apdraudēt ES lēmumu pieņemšanas prognozējamību un uzticamību.

| 7.3.2. | Nav veikts priekšlikuma sociālekonomiskās ietekmes novērtējums, ko papildinātu sīki izklāstīts apraksts par ietekmi uz izmaksām pārtikas apritē, audzēšanā, izejvielu piegādē vai par iespējamiem traucējumiem tirgū. |
| --- | --- |

7.3.2.

Nav veikts priekšlikuma sociālekonomiskās ietekmes novērtējums, ko papildinātu sīki izklāstīts apraksts par ietekmi uz izmaksām pārtikas apritē, audzēšanā, izejvielu piegādē vai par iespējamiem traucējumiem tirgū.

| 7.3.3. | Nav paredzēti instrumenti, kas nodrošinātu ĢMO izsekojamību cilvēka patēriņam paredzēto pārtikas produktu marķējumā. |
| --- | --- |

7.3.3.

Nav paredzēti instrumenti, kas nodrošinātu ĢMO izsekojamību cilvēka patēriņam paredzēto pārtikas produktu marķējumā.

7.4.   
  Starptautiskās tirdzniecības traucējumu risks

Starptautiskās tirdzniecības traucējumu risks

| 7.4.1. | Lai gan Komisijas priekšlikumā iekļauta prasība ievērot ES starptautiskās saistības, tiesību aktos nav paredzēti īpaši un precīzi ierobežojumi dalībvalstu darbībām (opt-out), kas var būt pretrunā šīm saistībām, un nav arī paredzēti mehānismi, ar kuriem ES iestādes varētu vērsties pret valstu lēmumiem, ja ar tiem ir pārkāpts starptautisko saistību ievērošanas princips. Jāatzīmē, ka Savienības tirdzniecības partneri, it īpaši ASV, ir publiski iebilduši pret tiesību akta priekšlikumu, pat augsta līmeņa tirdzniecības sarunas (TTIP) padarot atkarīgas no minēto iebildumu novēršanas. |
| --- | --- |

7.4.1.

Lai gan Komisijas priekšlikumā iekļauta prasība ievērot ES starptautiskās saistības, tiesību aktos nav paredzēti īpaši un precīzi ierobežojumi dalībvalstu darbībām (opt-out), kas var būt pretrunā šīm saistībām, un nav arī paredzēti mehānismi, ar kuriem ES iestādes varētu vērsties pret valstu lēmumiem, ja ar tiem ir pārkāpts starptautisko saistību ievērošanas princips. Jāatzīmē, ka Savienības tirdzniecības partneri, it īpaši ASV, ir publiski iebilduši pret tiesību akta priekšlikumu, pat augsta līmeņa tirdzniecības sarunas (TTIP) padarot atkarīgas no minēto iebildumu novēršanas.

opt-out

| 7.4.2. | Priekšlikuma varbūtējā īstenošana varētu radīt traucējumus, kas pielīdzināmi starptautiskās tirdzniecības šķēršļiem, un ietekmēt vai ierobežot tādus starptautiskos nolīgumus kā PTO vispārīgās saistības vai atsevišķus noteikumus, piemēram, vispārējo preferenču sistēmu (VPS), ko piemēro jaunattīstības valstīm, un pat iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”. |
| --- | --- |

7.4.2.

Priekšlikuma varbūtējā īstenošana varētu radīt traucējumus, kas pielīdzināmi starptautiskās tirdzniecības šķēršļiem, un ietekmēt vai ierobežot tādus starptautiskos nolīgumus kā PTO vispārīgās saistības vai atsevišķus noteikumus, piemēram, vispārējo preferenču sistēmu (VPS), ko piemēro jaunattīstības valstīm, un pat iniciatīvu “Viss, izņemot ieročus”.

7.5.   
  Šaubas par atbilstību brīvas aprites principiem

Šaubas par atbilstību brīvas aprites principiem

| 7.5.1. | Komisijas priekšlikumā ir norādīts, ka jāievēro iekšējā tirgus principi, ko nedrīkst ietekmēt valstu pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar izskatāmo priekšlikumu, jo īpaši tad, ja gaidāms, ka praksē katrā konkrētajā Savienības teritorijā piemēros atšķirīgus noteikumus attiecībā uz audzēšanu, tirdzniecību un pārvadājumiem ES robežās. |
| --- | --- |

7.5.1.

Komisijas priekšlikumā ir norādīts, ka jāievēro iekšējā tirgus principi, ko nedrīkst ietekmēt valstu pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar izskatāmo priekšlikumu, jo īpaši tad, ja gaidāms, ka praksē katrā konkrētajā Savienības teritorijā piemēros atšķirīgus noteikumus attiecībā uz audzēšanu, tirdzniecību un pārvadājumiem ES robežās.

| 7.5.2. | Tā kā priekšlikumā nav izsmeļoši noteikti iemesli, kas varētu pamatot izņēmuma klauzulu pieņemšanu (trūkst pozitīva vai negatīva saraksta), un nav paredzēti juridiski mehānismi, lai apturētu valstu pasākumus, kas uzskatāmi par patvaļīgiem, nepietiekami pamatotiem vai diskriminējošiem, rodas nepārprotams juridiskās nenoteiktības risks. |
| --- | --- |

7.5.2.

Tā kā priekšlikumā nav izsmeļoši noteikti iemesli, kas varētu pamatot izņēmuma klauzulu pieņemšanu (trūkst pozitīva vai negatīva saraksta), un nav paredzēti juridiski mehānismi, lai apturētu valstu pasākumus, kas uzskatāmi par patvaļīgiem, nepietiekami pamatotiem vai diskriminējošiem, rodas nepārprotams juridiskās nenoteiktības risks.

| 7.5.3. | Juridiskās nenoteiktības jautājumus var atrisināt tikai Eiropas Savienības Tiesā, bet šāda tiesvedība nevajadzīgi apgrūtinātu dalībvalstu administratīvo darbu un, iespējams, radītu kavēšanos un papildu izmaksas. |
| --- | --- |

7.5.3.

Juridiskās nenoteiktības jautājumus var atrisināt tikai Eiropas Savienības Tiesā, bet šāda tiesvedība nevajadzīgi apgrūtinātu dalībvalstu administratīvo darbu un, iespējams, radītu kavēšanos un papildu izmaksas.

| 7.5.4. | Šis pēdējais arguments rada vislielākās šaubas par to, vai Komisijas priekšlikums tā pašreizējā redakcijā ir lietderīgs un piemērots. |
| --- | --- |

7.5.4.

Šis pēdējais arguments rada vislielākās šaubas par to, vai Komisijas priekšlikums tā pašreizējā redakcijā ir lietderīgs un piemērots.

Briselē, 2015. gada 16. septembrī

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs

Henri MALOSSE

---

(1)  http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_gmo_report_studies_report_2013_mon_810_en.pdf

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

2

(3)  OV L 68, 13.3.2015., 1. lpp.

3

(4)  OV C 68, 6.3.2012., 56. lpp.

4

(5)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2014_2019/documents/envi/pr/1065/1065989/1065989lv.pdf

5

---