# Uradni list L 83/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 83 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6029. marec 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 83

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6029. marec 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/501 z dne 12. junija 2015 o cenah, ki jih je uporabljalo podjetje Hidroelectrica iz Romunije za S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina in S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) in SA.33581 (2012/C)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3919)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/502 z dne 21. oktobra 2015 o državni pomoči SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN), ki jo je Nizozemska dodelila podjetju Starbucks
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7143)

   (
  1
  ) | 38 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2017/503 z dne 8. novembra 2016 o shemi pomoči SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7086)

   (
  1
  ) | 116 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2017/501 z dne 12. junija 2015 o cenah, ki jih je uporabljalo podjetje Hidroelectrica iz Romunije za S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina in S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) in SA.33581 (2012/C)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3919)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3919)

1

1

*

Sklep Komisije (EU) 2017/502 z dne 21. oktobra 2015 o državni pomoči SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN), ki jo je Nizozemska dodelila podjetju Starbucks
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7143)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7143)

1

38

*

Sklep Komisije (EU) 2017/503 z dne 8. novembra 2016 o shemi pomoči SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7086)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7086)

1

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 29.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/1

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/501

z dne 12. junija 2015

o cenah, ki jih je uporabljalo podjetje Hidroelectrica iz Romunije za S.C. ArcelorMittal Galați, S.C. Alro SA, S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L., S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L., S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. (EFT), S.C. Electrica S.A., S.C. Electromagnetica SA, S.C. Energy Holding S.R.L., S.C. EURO-PEC S.A., S.C. Luxten-Lighting Group S.A., S.C. Electrocarbon S.A. Slatina in S.C. ELSID Titu S.A. – SA.33623 (2012/C), SA.33624 (2012/C), SA.33451 (2012/C) in SA.33581 (2012/C)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 3919)

(Besedilo v romunskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

ob upoštevanju sklepa, s katerim je Komisija sklenila uvesti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s pomočjo SA.33623 (2012/C, ex 11/NN) (1); SA.33624 (2012/C, ex 2011/CP) (2); SA.33451 (2012/C, ex 2012/NN) (3); in SA. 33581 (2012/C) (4).

Po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami, in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je 28. januarja 2011 in dne 2. avgusta 2011 prejela tri pritožbe naložbenega sklada S.C. FP Proprietatea S.A. („FP“ ali „pritožnik“) v povezavi s prodajo električne energije podjetja S.C. Hidroelectrica S.A. („Hidroelectrica“) več kupcem po cenah, ki so bile domnevno nižje od tržne ravni. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 28. januarja 2011 in dne 2. avgusta 2011 prejela tri pritožbe naložbenega sklada S.C. FP Proprietatea S.A. („FP“ ali „pritožnik“) v povezavi s prodajo električne energije podjetja S.C. Hidroelectrica S.A. („Hidroelectrica“) več kupcem po cenah, ki so bile domnevno nižje od tržne ravni.

| (2) | Komisija je 25. aprila 2012 obvestila Romunijo, da je sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: „PDEU“) v zvezi z domnevnimi ukrepi državne pomoči, v nadaljnjem besedilu skupno: „odločitve o sprožitvi postopka“:






  — | SA.33623 o S.C. ArcelorMittal Galați S.A. („ArcelorMittal“); |
| --- | --- | --- |

(2)

Komisija je 25. aprila 2012 obvestila Romunijo, da je sklenila začeti postopek iz člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (5) (v nadaljnjem besedilu: „PDEU“) v zvezi z domnevnimi ukrepi državne pomoči, v nadaljnjem besedilu skupno: „odločitve o sprožitvi postopka“:

5

—

SA.33623 o S.C. ArcelorMittal Galați S.A. („ArcelorMittal“);

| — | SA.33624 o S.C. Alro S.A. („Alro“); |
| --- | --- |

—

SA.33624 o S.C. Alro S.A. („Alro“);

| — | SA.33451 o S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. („S.C. Alpiq RomEnergie“), S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L. („Alpiq RomIndustries“), S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. („EFT“), S.C. Electromagnetica S.A. („Electromagnetica“), S.C. Energy Holding S.R.L. („Energy Holding“), S.C. Euro-Pec S.A. („Euro-Pec“), S.C. Electrica S.A. („Electrica“) in S.C. Luxten-Lighting Group S.A („Luxten-Lighting“); v nadaljnjem besedilu skupno: „dobavitelji električne energije“; |
| --- | --- |

—

SA.33451 o S.C. Alpiq RomEnergie S.R.L. („S.C. Alpiq RomEnergie“), S.C. Alpiq RomIndustries S.R.L. („Alpiq RomIndustries“), S.C. Energy Financing Team Romania S.R.L. („EFT“), S.C. Electromagnetica S.A. („Electromagnetica“), S.C. Energy Holding S.R.L. („Energy Holding“), S.C. Euro-Pec S.A. („Euro-Pec“), S.C. Electrica S.A. („Electrica“) in S.C. Luxten-Lighting Group S.A („Luxten-Lighting“); v nadaljnjem besedilu skupno: „dobavitelji električne energije“;

| — | in SA 33581 o S.C. Electrocarbon S.A. Slatina („Electrocarbon“) in S.C. ELSID Titu S.A. („Elsid“), v nadaljnjem besedilu: „proizvajalci elektrod“. |
| --- | --- |

—

in SA 33581 o S.C. Electrocarbon S.A. Slatina („Electrocarbon“) in S.C. ELSID Titu S.A. („Elsid“), v nadaljnjem besedilu: „proizvajalci elektrod“.

| (3) | Odločitve o začetku postopka so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je pozvala romunske organe in vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe. |
| --- | --- |

(3)

Odločitve o začetku postopka so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije (6). Komisija je pozvala romunske organe in vse zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe.

Uradnem listu Evropske unije

6

| (4) | Romunski organi so 23. julija 2012 Komisiji predložili svoje pripombe o odločitvah o začetku postopka. |
| --- | --- |

(4)

Romunski organi so 23. julija 2012 Komisiji predložili svoje pripombe o odločitvah o začetku postopka.

| (5) | Komisija je prejela pripombe od 11 (7) zainteresiranih strani, in sicer:






  — | v zadevi SA.33623 od podjetja ArcelorMittal 30. julija 2012 in 2. avgusta 2012. Komisija je 5. decembra 2012 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom; |
| --- | --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe od 11 (7) zainteresiranih strani, in sicer:

7

—

v zadevi SA.33623 od podjetja ArcelorMittal 30. julija 2012 in 2. avgusta 2012. Komisija je 5. decembra 2012 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom;

| — | v zadevi SA.33624 od Alro 3. oktobra 2012, 28. novembra 2012, 12. aprila 2013, 30. maja 2013 in 5. oktobra 2012 od konkurenta. Komisija je 13. novembra 2012 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33624 od Alro 3. oktobra 2012, 28. novembra 2012, 12. aprila 2013, 30. maja 2013 in 5. oktobra 2012 od konkurenta. Komisija je 13. novembra 2012 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom;

| — | v zadevi SA.33451 od podjetij Alpiq RomEnergie in Alpiq RomIndustries 1. avgusta 2012 in 20. januarja 2013, od EFT 4. februarja 2013, od Energy Holding 18. in 21. januarja 2013 ter od Electromagnetica 22. januarja 2013. Komisija je 13. februarja 2013 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33451 od podjetij Alpiq RomEnergie in Alpiq RomIndustries 1. avgusta 2012 in 20. januarja 2013, od EFT 4. februarja 2013, od Energy Holding 18. in 21. januarja 2013 ter od Electromagnetica 22. januarja 2013. Komisija je 13. februarja 2013 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom;

| — | v zadevi SA.33581 od podjetij Electrocarbon in Elsid 18. maja 2012 in 18. januarja 2013. Komisija je 13. februarja 2013 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom. |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33581 od podjetij Electrocarbon in Elsid 18. maja 2012 in 18. januarja 2013. Komisija je 13. februarja 2013 posredovala pripombe zainteresiranih strani romunskim organom.

| (6) | Romunski organi so odgovorili na pripombe zainteresiranih strani 15. januarja 2013 v zadevi SA.33624 in 24. marca 2013 v zadevah SA.33451 in SA.33581. |
| --- | --- |

(6)

Romunski organi so odgovorili na pripombe zainteresiranih strani 15. januarja 2013 v zadevi SA.33624 in 24. marca 2013 v zadevah SA.33451 in SA.33581.

| (7) | Komisija je od romunskih organov zaprosila za dodatne informacije:






  — | v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) v dopisih z dne 30. oktobra 2012, 15. aprila 2013 in 29. julija 2013; |
| --- | --- | --- |

(7)

Komisija je od romunskih organov zaprosila za dodatne informacije:

—

v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) v dopisih z dne 30. oktobra 2012, 15. aprila 2013 in 29. julija 2013;

| — | v zadevi SA.33624 (Alro) z dopisi z dne 22. maja 2012, 30. oktobra 2012 in 15. aprila 2013; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33624 (Alro) z dopisi z dne 22. maja 2012, 30. oktobra 2012 in 15. aprila 2013;

| — | v zadevi SA.33451 in SA.33581 (dobavitelji električne energije in proizvajalci elektrod) z dopisoma z dne 6. avgusta 2014 in 25. septembra 2014; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33451 in SA.33581 (dobavitelji električne energije in proizvajalci elektrod) z dopisoma z dne 6. avgusta 2014 in 25. septembra 2014;

| — | v vseh štirih zadevah 29. julija 2013 in 21. februarja 2014. |
| --- | --- |

—

v vseh štirih zadevah 29. julija 2013 in 21. februarja 2014.

| (8) | Romunski organi so zagotovili dodatne informacije:






  — | v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) 30. novembra 2012, 3. in 10. junija 2013, 16. julija 2013, 11. septembra 2013, 18. decembra 2013, 20. marca 2014, 24. marca 2014 in 14. maja 2014; |
| --- | --- | --- |

(8)

Romunski organi so zagotovili dodatne informacije:

—

v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) 30. novembra 2012, 3. in 10. junija 2013, 16. julija 2013, 11. septembra 2013, 18. decembra 2013, 20. marca 2014, 24. marca 2014 in 14. maja 2014;

| — | v zadevi SA.33624 (Alro) 19. junija 2012, 23. julija 2012, 30. novembra 2012, 15. januarja 2013, 3. junija 2013, 11. septembra 2013, 18. decembra 2013, 24. marca 2014 in 14. maja 2014; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33624 (Alro) 19. junija 2012, 23. julija 2012, 30. novembra 2012, 15. januarja 2013, 3. junija 2013, 11. septembra 2013, 18. decembra 2013, 24. marca 2014 in 14. maja 2014;

| — | v zadevi SA.33451 in SA.33581 (dobavitelji električne energije in proizvajalci elektrod) 11. septembra 2013, 24. marca 2014, 14. maja 2014, 3. septembra 2014 in 10. oktobra 2014. |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33451 in SA.33581 (dobavitelji električne energije in proizvajalci elektrod) 11. septembra 2013, 24. marca 2014, 14. maja 2014, 3. septembra 2014 in 10. oktobra 2014.

| (9) | Komisija je 11. marca 2014 poslala podjetju Energy Holding zahtevo za dodatna pojasnila v zvezi s svojimi pripombami v zadevi SA.33451 (dobavitelji električne energije). Energy Holding je odgovoril 8. maja 2014. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 11. marca 2014 poslala podjetju Energy Holding zahtevo za dodatna pojasnila v zvezi s svojimi pripombami v zadevi SA.33451 (dobavitelji električne energije). Energy Holding je odgovoril 8. maja 2014.

| (10) | Komisija je prejela nadaljnje pripombe zainteresiranih strani:






  — | v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) po elektronski pošti z dne 30. julija in 2. avgusta 2012; |
| --- | --- | --- |

(10)

Komisija je prejela nadaljnje pripombe zainteresiranih strani:

—

v zadevi SA.33623 (ArcelorMittal) po elektronski pošti z dne 30. julija in 2. avgusta 2012;

| — | v zadevi SA.33624 (Alro) z dopisi z dne 30. maja, 28. junija in 2. julija 2013 ter 21. marca 2014; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33624 (Alro) z dopisi z dne 30. maja, 28. junija in 2. julija 2013 ter 21. marca 2014;

| — | v zadevi SA.33451 (dobavitelji električne energije) z dopisoma z dne 18. in 19. novembra 2013, 16. in 18. junija 2014 ter 25. julija in 25. novembra 2014; |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33451 (dobavitelji električne energije) z dopisoma z dne 18. in 19. novembra 2013, 16. in 18. junija 2014 ter 25. julija in 25. novembra 2014;

| — | v zadevi SA.33581 (proizvajalci elektrod) po telefaksu in po elektronski pošti z dne 18. januarja 2013. |
| --- | --- |

—

v zadevi SA.33581 (proizvajalci elektrod) po telefaksu in po elektronski pošti z dne 18. januarja 2013.

2.   OPIS DOMNEVNIH UKREPOV POMOČI

OPIS DOMNEVNIH UKREPOV POMOČI

| (11) | Ta del opisuje pogodbene stranke (tj. podjetje Hidroelectrica in domnevne upravičence) ter pogodbe o prodaji električne energije v okviru romunskega trga z električno energijo. |
| --- | --- |

(11)

Ta del opisuje pogodbene stranke (tj. podjetje Hidroelectrica in domnevne upravičence) ter pogodbe o prodaji električne energije v okviru romunskega trga z električno energijo.

2.1   Pogodbene stranke

Pogodbene stranke

2.1.1   Hidroelectrica

Hidroelectrica

| (12) | Podjetje Hidroelectrica je bilo ustanovljeno leta 2000, ko je romunska vlada ustvarila štiri neodvisne družbe, ki so v celoti v državni lasti. Podjetje Hidroelectrica ureja običajno pravo gospodarskih družb. Osnovni kapital podjetja je v lasti romunske države prek ministrstva za gospodarstvo in trgovino (80,056 %) in pritožnika (19,943 %). Romunska država je zastopana na generalnih skupščinah delničarjev in imenuje člane upravnega odbora podjetja Hidroelectrica. Pravzaprav lahko člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica združujejo te funkcije z vladnimi položaji (8). |
| --- | --- |

(12)

Podjetje Hidroelectrica je bilo ustanovljeno leta 2000, ko je romunska vlada ustvarila štiri neodvisne družbe, ki so v celoti v državni lasti. Podjetje Hidroelectrica ureja običajno pravo gospodarskih družb. Osnovni kapital podjetja je v lasti romunske države prek ministrstva za gospodarstvo in trgovino (80,056 %) in pritožnika (19,943 %). Romunska država je zastopana na generalnih skupščinah delničarjev in imenuje člane upravnega odbora podjetja Hidroelectrica. Pravzaprav lahko člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica združujejo te funkcije z vladnimi položaji (8).

8

| (13) | Podjetje Hidroelectrica je glavni proizvajalec električne energije v Romuniji z letno zmogljivostjo proizvodnje približno 17,5 TWh v običajnem hidrološkem letu. Podjetje Hidroelectrica proizvaja električno energijo z jezovi in pretočnimi elektrarnami. Vendar nastanejo v tovrstni proizvodnji velike razlike glede na vremenske razmere: leta 2004 je proizvodnja podjetja Hidroelectrica znašala 17,6 TWh, leta 2009 16,4 TWh, leta 2010 pa 21,3 TWh. Leta 2013 je tržni delež podjetja Hidroelectrica znašal 28,24 % in je bil večji od tržnega deleža podjetij Complexul Energetic Oltenia, proizvajalca termalne energije iz premoga, ki je imel 20,83-odstotni tržni delež, in Nuclearelectrica z 20,65-odstotnim tržnim deležem. Obe podjetji Complexul Energetic Oltenia in Nuclearelectrica sta v državni lasti. |
| --- | --- |

(13)

Podjetje Hidroelectrica je glavni proizvajalec električne energije v Romuniji z letno zmogljivostjo proizvodnje približno 17,5 TWh v običajnem hidrološkem letu. Podjetje Hidroelectrica proizvaja električno energijo z jezovi in pretočnimi elektrarnami. Vendar nastanejo v tovrstni proizvodnji velike razlike glede na vremenske razmere: leta 2004 je proizvodnja podjetja Hidroelectrica znašala 17,6 TWh, leta 2009 16,4 TWh, leta 2010 pa 21,3 TWh. Leta 2013 je tržni delež podjetja Hidroelectrica znašal 28,24 % in je bil večji od tržnega deleža podjetij Complexul Energetic Oltenia, proizvajalca termalne energije iz premoga, ki je imel 20,83-odstotni tržni delež, in Nuclearelectrica z 20,65-odstotnim tržnim deležem. Obe podjetji Complexul Energetic Oltenia in Nuclearelectrica sta v državni lasti.

| (14) | Za podjetje Hidroelectrica je značilna struktura stroškov z visokimi stalnimi stroški (ki se nanašajo na amortizacijo jezov, gradbena dela ter redna vzdrževanja) in nizkimi variabilnimi stroški proizvodnje. Hidroelektrarna ima pogosto nižje mejne stroške kot drugi viri električne energije, zlasti fosilna goriva. Ta struktura stroškov izhaja iz dejstva, da proizvodnja električne energije iz hidroelektrarn po navadi nima visokih stroškov goriva ali mejnih stroškov (9). Iz tega sledi, da politiko prodaje in polnega povračila stroškov, ki presegajo mejne stroške proizvodnje, določa pretežno vsak posamezni proizvajalec. Razen osnovnega pravila, da je treba na dolgi rok povrniti vse stroške hidroelektrarne (ali druge elektrarne), ni predpisujoč oziroma ni normativnih ekonomskih pravil za optimalno določanje cen za posebne segmente kupcev v kratko- do srednjeročnem obdobju, ki bi temeljili izključno na stroških. To izključuje, na primer, za vse prodane kWh, da imajo enak prispevek za pokrivanje stalnih stroškov, ne glede na proizvedeno količino, prodano posameznemu kupcu. Vendar je zaradi odvisnosti od hidroloških razmer in nezmožnosti prilagajanja stalnih stroškov podjetje Hidroelectrica na splošno dolgoročno izpostavljeno tveganju neobvladljive nestabilnosti proizvodnje in, posledično, lastnih prihodkov. Zato Hidroelectrica potrebuje dolgoročno stabilno proizvodnjo, da lahko iztrži stabilne in predvidljive prihodke. |
| --- | --- |

(14)

Za podjetje Hidroelectrica je značilna struktura stroškov z visokimi stalnimi stroški (ki se nanašajo na amortizacijo jezov, gradbena dela ter redna vzdrževanja) in nizkimi variabilnimi stroški proizvodnje. Hidroelektrarna ima pogosto nižje mejne stroške kot drugi viri električne energije, zlasti fosilna goriva. Ta struktura stroškov izhaja iz dejstva, da proizvodnja električne energije iz hidroelektrarn po navadi nima visokih stroškov goriva ali mejnih stroškov (9). Iz tega sledi, da politiko prodaje in polnega povračila stroškov, ki presegajo mejne stroške proizvodnje, določa pretežno vsak posamezni proizvajalec. Razen osnovnega pravila, da je treba na dolgi rok povrniti vse stroške hidroelektrarne (ali druge elektrarne), ni predpisujoč oziroma ni normativnih ekonomskih pravil za optimalno določanje cen za posebne segmente kupcev v kratko- do srednjeročnem obdobju, ki bi temeljili izključno na stroških. To izključuje, na primer, za vse prodane kWh, da imajo enak prispevek za pokrivanje stalnih stroškov, ne glede na proizvedeno količino, prodano posameznemu kupcu. Vendar je zaradi odvisnosti od hidroloških razmer in nezmožnosti prilagajanja stalnih stroškov podjetje Hidroelectrica na splošno dolgoročno izpostavljeno tveganju neobvladljive nestabilnosti proizvodnje in, posledično, lastnih prihodkov. Zato Hidroelectrica potrebuje dolgoročno stabilno proizvodnjo, da lahko iztrži stabilne in predvidljive prihodke.

9

| (15) | Do leta 2005, ko se je podpisovala večina pogodb v okviru preiskave, je strategija podjetja Hidroelectrica vključevala posodobitev in gradnjo novih zmogljivosti hidroelektrarne v višini 1,6 GW. Skupni znesek naložb je bil ocenjen na 5,9 milijarde EUR v obdobju 2005–2025. Za program modernizacije je potrebnih 800 milijonov EUR zunanjega financiranja.
  Podjetje Hidroelectrica je 26. junija 2012
   (10) začelo stečajni postopek, ki se je zaključil 26. junija 2013
   (11). Podjetje Hidroelectrica je 25. februarja 2014 ponovno začelo stečajni postopek. Po navedbah stečajnega poročila, ki ga je pripravil prejemnik, je bila insolventnost podjetja Hidroelectrica posledica več dejavnikov, in sicer obveznosti, da prodaja znaten del svoje proizvodnje na reguliranem trgu po cenah, nižjih od proizvodnih stroškov, obveznosti kupovanja velikih količin električne energije od dražjih romunskih proizvajalcev električne energije v državni lasti (količine, ki so bile nato nadalje prodajane po nižjih cenah), portfelja prodajnih pogodb, prevelikih vlaganj, slabega upravljanja in visokih stroškov dela – vse to je privedlo do tega, da podjetje Hidroelectrica ni bilo sposobno plačati svojih dolgov upnikom (12). |
| --- | --- |

(15)

Do leta 2005, ko se je podpisovala večina pogodb v okviru preiskave, je strategija podjetja Hidroelectrica vključevala posodobitev in gradnjo novih zmogljivosti hidroelektrarne v višini 1,6 GW. Skupni znesek naložb je bil ocenjen na 5,9 milijarde EUR v obdobju 2005–2025. Za program modernizacije je potrebnih 800 milijonov EUR zunanjega financiranja.

Podjetje Hidroelectrica je 26. junija 2012
   (10) začelo stečajni postopek, ki se je zaključil 26. junija 2013
   (11). Podjetje Hidroelectrica je 25. februarja 2014 ponovno začelo stečajni postopek. Po navedbah stečajnega poročila, ki ga je pripravil prejemnik, je bila insolventnost podjetja Hidroelectrica posledica več dejavnikov, in sicer obveznosti, da prodaja znaten del svoje proizvodnje na reguliranem trgu po cenah, nižjih od proizvodnih stroškov, obveznosti kupovanja velikih količin električne energije od dražjih romunskih proizvajalcev električne energije v državni lasti (količine, ki so bile nato nadalje prodajane po nižjih cenah), portfelja prodajnih pogodb, prevelikih vlaganj, slabega upravljanja in visokih stroškov dela – vse to je privedlo do tega, da podjetje Hidroelectrica ni bilo sposobno plačati svojih dolgov upnikom (12).

10

11

12

2.1.2   Domnevni upravičenci

Domnevni upravičenci

| (16) | Stranke, s katerimi je podjetje Hidroelectrica sklenilo pogodbe, ki so predmet preiskave, so bile:






  — | osem dobaviteljev električne energije: Alpiq RomEnergie, prej SC EHOL Distribution, pravni naslednik Energy Holding. EHOL Distribution je bila prodana podjetju Alpiq in preimenovana v Alpiq RomEnergie; Alpiq RomIndustries, prej SC Buzmann Industries SRL, oba v lasti zasebnega švicarskega operaterja Alpiq, ki je bil ustanovljen z združitvijo podjetij Aare-Tessin Ltd. for Electricity in EnergieOuest Suisse leta 2008 in deluje predvsem v jugovzhodni Evropi; EFT, hčerinska družba skupine EFT Group s sedežem na Cipru, ki je dejavna predvsem v balkanski regiji; Electrica, ponudnik storitev na področju električne energije upravičenim manjšim strankam ter svojim lastnim hčerinskim družbam, ki so dejavne v Romuniji; Electromagnetica, ponudnik proizvodov in storitev osvetljave ter dobavitelj električne energije s sedežem v Romuniji; Energy Holding, dobavitelj energije v zasebni lasti, ki je dejaven v Romuniji in v jugovzhodni Evropi; EURO-PEC, trgovec z železnimi in jeklenimi proizvodi za gradbeništvo ter industrijske in pomorske konstrukcije ter dobavitelj električne energije, ki deluje v jugovzhodni Evropi; in Luxten-Lighting, proizvajalec svetilnih naprav in dobavitelj električne energije; |
| --- | --- | --- |

(16)

Stranke, s katerimi je podjetje Hidroelectrica sklenilo pogodbe, ki so predmet preiskave, so bile:

—

osem dobaviteljev električne energije: Alpiq RomEnergie, prej SC EHOL Distribution, pravni naslednik Energy Holding. EHOL Distribution je bila prodana podjetju Alpiq in preimenovana v Alpiq RomEnergie; Alpiq RomIndustries, prej SC Buzmann Industries SRL, oba v lasti zasebnega švicarskega operaterja Alpiq, ki je bil ustanovljen z združitvijo podjetij Aare-Tessin Ltd. for Electricity in EnergieOuest Suisse leta 2008 in deluje predvsem v jugovzhodni Evropi; EFT, hčerinska družba skupine EFT Group s sedežem na Cipru, ki je dejavna predvsem v balkanski regiji; Electrica, ponudnik storitev na področju električne energije upravičenim manjšim strankam ter svojim lastnim hčerinskim družbam, ki so dejavne v Romuniji; Electromagnetica, ponudnik proizvodov in storitev osvetljave ter dobavitelj električne energije s sedežem v Romuniji; Energy Holding, dobavitelj energije v zasebni lasti, ki je dejaven v Romuniji in v jugovzhodni Evropi; EURO-PEC, trgovec z železnimi in jeklenimi proizvodi za gradbeništvo ter industrijske in pomorske konstrukcije ter dobavitelj električne energije, ki deluje v jugovzhodni Evropi; in Luxten-Lighting, proizvajalec svetilnih naprav in dobavitelj električne energije;

Alpiq RomEnergie

Alpiq RomIndustries

EFT

Electrica

Electromagnetica,

Energy Holding,

EURO-PEC

Luxten-Lighting

| — | dva proizvajalca elektrod: Electrocarbon, delniška družba, ki kotira na borzi, proizvajalec grafitnih elektrod, žganega petrola koksa, paste Soderberg in ogljikovih blokov za plavže, in Elsid, ki je bil ustanovljen leta 1984 za proizvodnjo grafitnih elektrod za metalurško industrijo; |
| --- | --- |

—

dva proizvajalca elektrod: Electrocarbon, delniška družba, ki kotira na borzi, proizvajalec grafitnih elektrod, žganega petrola koksa, paste Soderberg in ogljikovih blokov za plavže, in Elsid, ki je bil ustanovljen leta 1984 za proizvodnjo grafitnih elektrod za metalurško industrijo;

Electrocarbon,

Elsid

| — | ArcelorMittal, hčerinska družba večnacionalne skupine, ki deluje pod istim imenom in je vodilni svetovni proizvajalec jekla. ArcelorMittal proizvaja toplo in hladno valjane tuljave, galvanizirane tuljave, lužene in oljene tuljave ter plošče. Podjetje ArcelorMittal je največji romunski proizvajalec jekla in drugi največji industrijski porabnik električne energije v Romuniji, z letno porabo električne energije, ki presega 1,7 TWh; |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal, hčerinska družba večnacionalne skupine, ki deluje pod istim imenom in je vodilni svetovni proizvajalec jekla. ArcelorMittal proizvaja toplo in hladno valjane tuljave, galvanizirane tuljave, lužene in oljene tuljave ter plošče. Podjetje ArcelorMittal je največji romunski proizvajalec jekla in drugi največji industrijski porabnik električne energije v Romuniji, z letno porabo električne energije, ki presega 1,7 TWh;

ArcelorMittal,

| — | Alro, hčerinsko podjetje Vimetco NL, krovno podjetje v ruski lasti s sedežem na Nizozemskem. Z letno porabo električne energije, ki presega 3 TWh/leto v neprekinjeni dobavi (24 ur na dan), je podjetje Alro največji industrijski porabnik električne energije v Romuniji. |
| --- | --- |

—

Alro, hčerinsko podjetje Vimetco NL, krovno podjetje v ruski lasti s sedežem na Nizozemskem. Z letno porabo električne energije, ki presega 3 TWh/leto v neprekinjeni dobavi (24 ur na dan), je podjetje Alro največji industrijski porabnik električne energije v Romuniji.

Alro

2.2   Pogodbe

Pogodbe

| (17) | Podjetje Hidroelectrica je sklenilo 14 pogodb za dobavo električne energije domnevnim upravičencem, in sicer eno pogodbo z vsakim od osmih dobaviteljev električne energije, razen podjetij Electrica (13), Electrocarbon, Elsid in Alro ter dve enoletni pogodbi s podjetjem ArcelorMittal. Glavne značilnosti teh pogodb so podrobno opisane v uvodnih izjavah od 19 do 23 spodaj. Za celovitejše opise in dodatne podrobnosti se za vsak primer navaja sklic na odločitve o sprožitvi postopka in na Prilogo I k tej odločbi. |
| --- | --- |

(17)

Podjetje Hidroelectrica je sklenilo 14 pogodb za dobavo električne energije domnevnim upravičencem, in sicer eno pogodbo z vsakim od osmih dobaviteljev električne energije, razen podjetij Electrica (13), Electrocarbon, Elsid in Alro ter dve enoletni pogodbi s podjetjem ArcelorMittal. Glavne značilnosti teh pogodb so podrobno opisane v uvodnih izjavah od 19 do 23 spodaj. Za celovitejše opise in dodatne podrobnosti se za vsak primer navaja sklic na odločitve o sprožitvi postopka in na Prilogo I k tej odločbi.

13

| (18) | Datum podpisa pogodb: Devet pogodb je bilo veljavnih že leta 2007, tj. v času pristopa Romunije k EU, in pet pogodb je bilo podpisanih po pristopu Romunije k EU (14). |
| --- | --- |

(18)

Datum podpisa pogodb: Devet pogodb je bilo veljavnih že leta 2007, tj. v času pristopa Romunije k EU, in pet pogodb je bilo podpisanih po pristopu Romunije k EU (14).

Datum podpisa pogodb:

14

| (19) | Trajanje pogodb: Večina pogodb je bila podpisana za daljša obdobja, od pet do deset let, tj. pet pogodb je bilo sklenjenih za začetno obdobje desetih let (15), dve pogodbi sta bili sklenjeni za začetno obdobje sedmih let (16) in tri pogodbe so bile sklenjene za začetno obdobje petih let (17), od katerih sta bili dve podaljšani za nadaljnje obdobje petih let v letu 2004 (18); preostale štiri pogodbe so bile sklenjene za obdobje enega leta (19) ali manj (20). |
| --- | --- |

(19)

Trajanje pogodb: Večina pogodb je bila podpisana za daljša obdobja, od pet do deset let, tj. pet pogodb je bilo sklenjenih za začetno obdobje desetih let (15), dve pogodbi sta bili sklenjeni za začetno obdobje sedmih let (16) in tri pogodbe so bile sklenjene za začetno obdobje petih let (17), od katerih sta bili dve podaljšani za nadaljnje obdobje petih let v letu 2004 (18); preostale štiri pogodbe so bile sklenjene za obdobje enega leta (19) ali manj (20).

Trajanje pogodb:

15

16

17

18

19

20

| (20) | Trenutno stanje pogodb: Samo pogodbe s podjetjem Alro še vedno veljajo. Vse druge pogodbe: (i) je odpovedal stečajni upravitelj v stečajnem postopku podjetja Hidroelectrica v letu 2012; (ii) je odpovedala posamično ena izmed pogodbenih strank (21); ali (iii) so se iztekle (22). |
| --- | --- |

(20)

Trenutno stanje pogodb: Samo pogodbe s podjetjem Alro še vedno veljajo. Vse druge pogodbe: (i) je odpovedal stečajni upravitelj v stečajnem postopku podjetja Hidroelectrica v letu 2012; (ii) je odpovedala posamično ena izmed pogodbenih strank (21); ali (iii) so se iztekle (22).

Trenutno stanje pogodb:

21

22

| (21) | Pogodbene cene: cene, določene v pogodbah v preiskavi, so bile ad hoc cene, dogovorjene z vsakim kupcem posebej, in niso bile določene na podlagi prej obstoječe omrežne tarife podjetja Hidroelectrica, npr. kot popust ali pribitek na veljavno tarifo ali kot tarifna stopnja.






  — | V pogodbi s podjetjem Luxten-Lighting (dobavitelj električne energije) je bila cena najprej določena v fiksnem znesku za nedoločeno obdobje. Poznejša dopolnila za povišanje prvotne pogodbene cene so bila podpisana vsako leto. |
| --- | --- | --- |

(21)

Pogodbene cene: cene, določene v pogodbah v preiskavi, so bile ad hoc cene, dogovorjene z vsakim kupcem posebej, in niso bile določene na podlagi prej obstoječe omrežne tarife podjetja Hidroelectrica, npr. kot popust ali pribitek na veljavno tarifo ali kot tarifna stopnja.

Pogodbene cene:

ad hoc

—

V pogodbi s podjetjem Luxten-Lighting (dobavitelj električne energije) je bila cena najprej določena v fiksnem znesku za nedoločeno obdobje. Poznejša dopolnila za povišanje prvotne pogodbene cene so bila podpisana vsako leto.

| — | V pogodbah s podjetjema Electrocarbon in Elsid so bile prvotne cene določene v fiksnem znesku samo za prvo leto izvajanja pogodbe. 1. septembra 2003
   (23) je bila cena spremenjena na fiksni znesek, ki je enak za vsako leto do konca prvotnega pogodbenega obdobja. Ponovno, pred letom 2007, sta pogodbeni stranki spremenili predhodno določeno ceno za naslednja leta pogodbenega obdobja na fiksni znesek, ki je enak za vsako leto do konca obdobja (24). V praksi, kljub dejstvu, da je bila pogodbena cena vnaprej določena v fiksnem znesku, sta se pogodbeni stranki vsako leto ponovno pogajali in dogovorili cene, ki so bile višje od pogodbenih cen. Toda ko sta leta 2010 Electrocarbon in Elsid zavrnila sprejetje celotnega zvišanja cen na zahtevo podjetja Hidroelectrica, ki je hotelo enostransko prekiniti dobavo električne energije, zato je bila zadeva predložena pristojnemu sodišču, ki ni sprejelo zahteve podjetja Hidroelectrica po zvišanju cen nad raven, ki je določena v pogodbah (25). |
| --- | --- |

—

V pogodbah s podjetjema Electrocarbon in Elsid so bile prvotne cene določene v fiksnem znesku samo za prvo leto izvajanja pogodbe. 1. septembra 2003
   (23) je bila cena spremenjena na fiksni znesek, ki je enak za vsako leto do konca prvotnega pogodbenega obdobja. Ponovno, pred letom 2007, sta pogodbeni stranki spremenili predhodno določeno ceno za naslednja leta pogodbenega obdobja na fiksni znesek, ki je enak za vsako leto do konca obdobja (24). V praksi, kljub dejstvu, da je bila pogodbena cena vnaprej določena v fiksnem znesku, sta se pogodbeni stranki vsako leto ponovno pogajali in dogovorili cene, ki so bile višje od pogodbenih cen. Toda ko sta leta 2010 Electrocarbon in Elsid zavrnila sprejetje celotnega zvišanja cen na zahtevo podjetja Hidroelectrica, ki je hotelo enostransko prekiniti dobavo električne energije, zato je bila zadeva predložena pristojnemu sodišču, ki ni sprejelo zahteve podjetja Hidroelectrica po zvišanju cen nad raven, ki je določena v pogodbah (25).

23

24

25

| (22) | Pravica strank do enostranske odpovedi pogodbe:






  — | V pogodbah s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid je kupec imel možnost, da sam prekine pogodbo po predhodnem pisnem obvestilu 30 dni pred prenehanjem. V primeru neizpolnitve te določbe je bil kupec zavezan plačati pogodbeni znesek, dokler podjetje Hidroelectrica ni podpisalo nove pogodbe o dobavi elektrike pod enakimi pogoji z novim kupcem (26). |
| --- | --- | --- |

(22)

Pravica strank do enostranske odpovedi pogodbe:

—

V pogodbah s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid je kupec imel možnost, da sam prekine pogodbo po predhodnem pisnem obvestilu 30 dni pred prenehanjem. V primeru neizpolnitve te določbe je bil kupec zavezan plačati pogodbeni znesek, dokler podjetje Hidroelectrica ni podpisalo nove pogodbe o dobavi elektrike pod enakimi pogoji z novim kupcem (26).

26

| — | V pogodbah s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid je imelo podjetje Hidroelectrica možnost prekiniti pogodbo v naslednjih okoliščinah: (i) ponavljajoče se neplačevanje pogodbene cene za zakupljeno električno energijo in/ali ponavljajoče se neplačevanje kakršnih koli kazni, dolgovane na podlagi te pogodbe; (ii) če kupec izgubi svoj status upravičenega odjemalca v skladu z romunsko zakonodajo (ki je ključni element pogodbe), pri čemer je možna prekinitev pogodbe v petih delovnih dneh od dneva izgube statusa; (iii) zavrnitev kupca, da sklene novo pogodbo ali po potrebi spremeni obstoječo pogodbo v primeru spremenjenih gospodarskih in tehničnih okoliščin, pridobljenih na datum sklenitve pogodbe; v takem primeru je možna prekinitev s predhodnim obvestilom v roku 30 koledarskih dni; ter (iv) v drugih zadevah, ki jih določajo veljavni zakoni ali predpisi (27). |
| --- | --- |

—

V pogodbah s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid je imelo podjetje Hidroelectrica možnost prekiniti pogodbo v naslednjih okoliščinah: (i) ponavljajoče se neplačevanje pogodbene cene za zakupljeno električno energijo in/ali ponavljajoče se neplačevanje kakršnih koli kazni, dolgovane na podlagi te pogodbe; (ii) če kupec izgubi svoj status upravičenega odjemalca v skladu z romunsko zakonodajo (ki je ključni element pogodbe), pri čemer je možna prekinitev pogodbe v petih delovnih dneh od dneva izgube statusa; (iii) zavrnitev kupca, da sklene novo pogodbo ali po potrebi spremeni obstoječo pogodbo v primeru spremenjenih gospodarskih in tehničnih okoliščin, pridobljenih na datum sklenitve pogodbe; v takem primeru je možna prekinitev s predhodnim obvestilom v roku 30 koledarskih dni; ter (iv) v drugih zadevah, ki jih določajo veljavni zakoni ali predpisi (27).

27

2.3   Romunski trg z električno energijo

Romunski trg z električno energijo

| (23) | V Romuniji se lahko trgovanje z električno energijo v obravnavanem obdobju pretežno odvija na dveh trgih: (i) regulirani trg z električno energijo, na katerem se trguje z električno energijo na podlagi reguliranih tarif in pogojev, ter (ii) konkurenčni trg z električno energijo, na katerem se z električno energijo trguje prosto, vključno z dvema glavnima vrstama pogodb: dvostranske pogodbe, s katerimi se trguje na centraliziranem trgu, in prosto dogovorjene dvostranske pogodbe, t. i. trg za neposredno dogovorjene pogodbe. |
| --- | --- |

(23)

V Romuniji se lahko trgovanje z električno energijo v obravnavanem obdobju pretežno odvija na dveh trgih: (i) regulirani trg z električno energijo, na katerem se trguje z električno energijo na podlagi reguliranih tarif in pogojev, ter (ii) konkurenčni trg z električno energijo, na katerem se z električno energijo trguje prosto, vključno z dvema glavnima vrstama pogodb: dvostranske pogodbe, s katerimi se trguje na centraliziranem trgu, in prosto dogovorjene dvostranske pogodbe, t. i. trg za neposredno dogovorjene pogodbe.

Regulirani trg z električno energijo

| (24) | Transakcije na reguliranem trgu z električno energijo se izvajajo s kupoprodajnimi okvirnimi sporazumi, sklenjenimi med proizvajalci električne energije, ki delujejo na reguliranem trgu, vključno s podjetjem Hidroelectrica, in „dobavitelji zadnje instance“, ki zagotavljajo distribucijo električne energije končnemu uporabniku. Dobavitelji zadnje instance morajo dobaviti električno energijo upravičenim odjemalcem, ki so: (i) končni potrošniki, ki niso uveljavili svoje pravice do izbire dobavitelja in do nakupa električne energije na konkurenčnem trgu, ali (ii) gospodinjstva in poslovni odjemalci, ki imajo manj kot 50 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 10 milijonov EUR (28). Upravičeni odjemalci kupujejo električno energijo po reguliranih tarifah. |
| --- | --- |

(24)

Transakcije na reguliranem trgu z električno energijo se izvajajo s kupoprodajnimi okvirnimi sporazumi, sklenjenimi med proizvajalci električne energije, ki delujejo na reguliranem trgu, vključno s podjetjem Hidroelectrica, in „dobavitelji zadnje instance“, ki zagotavljajo distribucijo električne energije končnemu uporabniku. Dobavitelji zadnje instance morajo dobaviti električno energijo upravičenim odjemalcem, ki so: (i) končni potrošniki, ki niso uveljavili svoje pravice do izbire dobavitelja in do nakupa električne energije na konkurenčnem trgu, ali (ii) gospodinjstva in poslovni odjemalci, ki imajo manj kot 50 zaposlenih ter letni promet, ki ne presega 10 milijonov EUR (28). Upravičeni odjemalci kupujejo električno energijo po reguliranih tarifah.

28

| (25) | Na reguliranih trgih romunski regulativni organ za energijo („ANRE“) določa cene in količine, ki naj bi jih dobavili proizvajalci električne energije predhodno vsako leto. V skladu z zahtevo ANRE je podjetje Hidroelectrica dolžno oskrbeti veleprodajno dobavo električne energije distributerjem maloprodajne oskrbe z električno energijo na reguliranem trgu. Veleprodajne cene, plačane podjetju Hidroelectrica, določi ANRE na podlagi upravičene ravni upravičenih stroškov in stopnje donosnosti. Med letoma 2004 in 2010 so bile podjetju Hidroelectrica plačane naslednje veleprodajne cene (v RON/MWh) (29):











  2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 40 | 67 | 54,59 | 62,46 | 60,53 | 67,65 | 72 |

(25)

Na reguliranih trgih romunski regulativni organ za energijo („ANRE“) določa cene in količine, ki naj bi jih dobavili proizvajalci električne energije predhodno vsako leto. V skladu z zahtevo ANRE je podjetje Hidroelectrica dolžno oskrbeti veleprodajno dobavo električne energije distributerjem maloprodajne oskrbe z električno energijo na reguliranem trgu. Veleprodajne cene, plačane podjetju Hidroelectrica, določi ANRE na podlagi upravičene ravni upravičenih stroškov in stopnje donosnosti. Med letoma 2004 in 2010 so bile podjetju Hidroelectrica plačane naslednje veleprodajne cene (v RON/MWh) (29):

29

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

40

67

54,59

62,46

60,53

67,65

72

Konkurenčni trg z električno energijo

| (26) | Od leta 2005 je konkurenčni trg z električno energijo v Romuniji razdeljen na pet posebnih trgov:






  — | centralizirani trgi, ki jih upravlja OPCOM, |
| --- | --- | --- |

(26)

Od leta 2005 je konkurenčni trg z električno energijo v Romuniji razdeljen na pet posebnih trgov:

—

centralizirani trgi, ki jih upravlja OPCOM,

| — | trg za neposredno dogovorjene pogodbe, |
| --- | --- |

—

trg za neposredno dogovorjene pogodbe,

| — | trg za pomožne storitve, |
| --- | --- |

—

trg za pomožne storitve,

| — | izravnalni trg in |
| --- | --- |

—

izravnalni trg in

| — | izvozni trg. |
| --- | --- |

—

izvozni trg.

| (27) | Centralizirane trge upravlja OPCOM. OPCOM je bil ustanovljen leta 2001 v skladu s Sklepom vlade št. 627/2000 kot delniška družba in hčerinsko podjetje v popolni lasti podjetja Transelectrica, upravljavca prenosnega sistema. Na osnovi dovoljenja, ki ga je podelil ANRE, je bil OPCOM opredeljen kot platforma za trgovanje na debelo z električno energijo v Romuniji. OPCOM je edina energetska borza v Romuniji, ki nudi okvir za trgovanje z električno energijo in ima vlogo spodbujevalca. |
| --- | --- |

(27)

Centralizirane trge upravlja OPCOM. OPCOM je bil ustanovljen leta 2001 v skladu s Sklepom vlade št. 627/2000 kot delniška družba in hčerinsko podjetje v popolni lasti podjetja Transelectrica, upravljavca prenosnega sistema. Na osnovi dovoljenja, ki ga je podelil ANRE, je bil OPCOM opredeljen kot platforma za trgovanje na debelo z električno energijo v Romuniji. OPCOM je edina energetska borza v Romuniji, ki nudi okvir za trgovanje z električno energijo in ima vlogo spodbujevalca.

| (28) | Na trgu OPCOM je pet vrst tržnih segmentov: (i) trg za dan vnaprej; (ii) trg znotraj dneva, ki ga upravlja OPCOM šele od julija 2011, (iii) centralizirana dvostranska trga oziroma centraliziran trg za dvostranske pogodbe z javno dražbo („OPCOM-PCCB“) in centraliziran trg za dvostranske pogodbe z nenehnimi pogajanji („PCCB-NC“); (iv) centraliziran trg za zelene certifikate in (v) trgovalna platforma za potrdila za emisije toplogrednih plinov. Zeleni certifikati in certifikati za emisije toplogrednih plinov ne vključujejo neposredno trgovanja z električno energijo in zato niso opisani spodaj. Transakcije na trgu OPCOM so se začele leta 2005, in sicer zgolj na trgih za dan vnaprej in trgih OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

(28)

Na trgu OPCOM je pet vrst tržnih segmentov: (i) trg za dan vnaprej; (ii) trg znotraj dneva, ki ga upravlja OPCOM šele od julija 2011, (iii) centralizirana dvostranska trga oziroma centraliziran trg za dvostranske pogodbe z javno dražbo („OPCOM-PCCB“) in centraliziran trg za dvostranske pogodbe z nenehnimi pogajanji („PCCB-NC“); (iv) centraliziran trg za zelene certifikate in (v) trgovalna platforma za potrdila za emisije toplogrednih plinov. Zeleni certifikati in certifikati za emisije toplogrednih plinov ne vključujejo neposredno trgovanja z električno energijo in zato niso opisani spodaj. Transakcije na trgu OPCOM so se začele leta 2005, in sicer zgolj na trgih za dan vnaprej in trgih OPCOM-PCCB.

| (29) | V času pristopa Romunije k Evropski uniji leta 2007 se je z električno energijo trgovalo večinoma na reguliranem trgu z električno energijo (približno 29 TWh ali približno 55 % končnega povpraševanja). Na konkurenčnem trgu z električno energijo se je z električno energijo trgovalo: (i) na trgu OPCOM-PCCB in (ii) na trgu za dan vnaprej, oba upravlja OPCOM; nato (iii) na podlagi neposredno sklenjenih pogodb, pogosto za dolgo obdobje, tako veleprodajnih kot maloprodajnih, (iv) na izravnalnem trgu, na katerem je prenosno omrežje edini kupec, in nazadnje (v) na izvoznih trgih (3,3 TWh v letu 2007). Med letoma 2007 in 2010 je bila prodaja električne energije na teh nereguliranih trgih v Romuniji naslednja (30):










  (v TWh) |
| --- | --- |
| | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Povprečje 2007–2010 |
| Proizvodnja električne energije – skupaj | 61,39 | 64,01 | 56,69 | 59,14 | 60,31 |
| Izravnalni trg – skupaj | 3,49 | 3,55 | 3,21 | 2,97 | 3,30 |
| Trg za dan vnaprej – skupaj | 5,04 | 5,21 | 6,35 | 8,70 | 6,32 |
| OPCOM PCCB – skupaj | 5,88 | 8,77 | 6,33 | 4,39 | 6,34 |

(29)

V času pristopa Romunije k Evropski uniji leta 2007 se je z električno energijo trgovalo večinoma na reguliranem trgu z električno energijo (približno 29 TWh ali približno 55 % končnega povpraševanja). Na konkurenčnem trgu z električno energijo se je z električno energijo trgovalo: (i) na trgu OPCOM-PCCB in (ii) na trgu za dan vnaprej, oba upravlja OPCOM; nato (iii) na podlagi neposredno sklenjenih pogodb, pogosto za dolgo obdobje, tako veleprodajnih kot maloprodajnih, (iv) na izravnalnem trgu, na katerem je prenosno omrežje edini kupec, in nazadnje (v) na izvoznih trgih (3,3 TWh v letu 2007). Med letoma 2007 in 2010 je bila prodaja električne energije na teh nereguliranih trgih v Romuniji naslednja (30):

30

(v TWh)

2007

2008

2009

2010

Povprečje 2007–2010

Proizvodnja električne energije – skupaj

61,39

64,01

56,69

59,14

60,31

Izravnalni trg – skupaj

3,49

3,55

3,21

2,97

3,30

Trg za dan vnaprej – skupaj

5,04

5,21

6,35

8,70

6,32

OPCOM PCCB – skupaj

5,88

8,77

6,33

4,39

6,34

Prodaja podjetja Hidroelectrica po tržnih segmentih

| (30) | Z letnim obsegom prodaje v višini 18,2 TWh in povprečnim tržnim deležem 30,2 % v obdobju 2007–2010 je bilo podjetje Hidroelectrica (in še vedno je) glavni proizvajalec električne energije v Romuniji. Od leta 2003, v skladu s postopnim odpiranjem trga z električno energijo kupcem s pravico do izbire dobavitelja, podjetje Hidroelectrica ustvarja prodajo pretežno z neposredno dogovorjenimi dvostranskimi pogodbami. Taka prodaja je leta 2007 predstavljala skoraj dve tretjini celotne prodaje podjetja Hidroelectrica. Kot je prikazano v spodnji preglednici, je v obdobju po pristopu Romunije k EU delež prodaje podjetja Hidroelectrica od celotne prodaje med letoma 2007 in 2010 ostal relativno stabilen in je znašal 19 % na reguliranem segmentu trga, prodaja drugim proizvajalcem električne energije pa je znašala približno 1 % prodaje. V tem času se je delež na izravnalnih, dvostranskih pogodbah in izvoznih trgih nekoliko zmanjšal, medtem ko se je delež prodaje na tržnih segmentih, ki jih upravlja OPCOM, povečal s skoraj zanemarljivega v letih 2007 in 2008 na [...] (31) % v letu 2010.










  Prodaja podjetja Hidroelectrica po tržnih segmentih | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Povprečje 2007–2010 (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Regulirani trg | [...] | [...] | [...] | [...] | 19 |
| Izravnalni trg | [...] | [...] | [...] | [...] | 6 |
| Izvozni trg | [...] | [...] | [...] | [...] | 7 |
| Drugi proizvajalci električne energije | [...] | [...] | [...] | [...] | 1 |
| Dvostranske pogodbe | [...] | [...] | [...] | [...] | 63 |
| od tega pogodbe v preiskavi | [...] | [...] | [...] | [...] | 58 |
| OPCOM (dan vnaprej in PCCB) | [...] | [...] | [...] | [...] | 4 |

(30)

Z letnim obsegom prodaje v višini 18,2 TWh in povprečnim tržnim deležem 30,2 % v obdobju 2007–2010 je bilo podjetje Hidroelectrica (in še vedno je) glavni proizvajalec električne energije v Romuniji. Od leta 2003, v skladu s postopnim odpiranjem trga z električno energijo kupcem s pravico do izbire dobavitelja, podjetje Hidroelectrica ustvarja prodajo pretežno z neposredno dogovorjenimi dvostranskimi pogodbami. Taka prodaja je leta 2007 predstavljala skoraj dve tretjini celotne prodaje podjetja Hidroelectrica. Kot je prikazano v spodnji preglednici, je v obdobju po pristopu Romunije k EU delež prodaje podjetja Hidroelectrica od celotne prodaje med letoma 2007 in 2010 ostal relativno stabilen in je znašal 19 % na reguliranem segmentu trga, prodaja drugim proizvajalcem električne energije pa je znašala približno 1 % prodaje. V tem času se je delež na izravnalnih, dvostranskih pogodbah in izvoznih trgih nekoliko zmanjšal, medtem ko se je delež prodaje na tržnih segmentih, ki jih upravlja OPCOM, povečal s skoraj zanemarljivega v letih 2007 in 2008 na [...] (31) % v letu 2010.

31

Prodaja podjetja Hidroelectrica po tržnih segmentih

2007

2008

2009

2010

Povprečje 2007–2010 (v %)

Regulirani trg

[...]

[...]

[...]

[...]

19

Izravnalni trg

[...]

[...]

[...]

[...]

6

Izvozni trg

[...]

[...]

[...]

[...]

7

Drugi proizvajalci električne energije

[...]

[...]

[...]

[...]

1

Dvostranske pogodbe

[...]

[...]

[...]

[...]

63

od tega pogodbe v preiskavi

[...]

[...]

[...]

[...]

58

OPCOM (dan vnaprej in PCCB)

[...]

[...]

[...]

[...]

4

| (31) | Pogodbe podjetja Hidroelectrica z dobavitelji električne energije Electrocarbon, Elsid in Alro so bile sklenjene na trgu za neposredno dogovorjene pogodbe. Obe pogodbi s podjetjem ArcelorMittal za dobavo električne energije v letih 2010 in 2011 sta bili sklenjeni na trgu OPCOM-PCCB po načelu najvišje ponujene cene. Čeprav bi se ekonomska in pravna ocena pogodb, ki se proučujejo, morala nanašati na širši kontekst romunskega trga z električno energijo, sta dva segmenta na tem trgu pomembna zlasti zato, ker se nanašata na pogodbe podjetja Hidroelectrica, ki so predmet te odločbe:






  — | OPCOM-PCCB, kot je opredeljen in naveden v odločitvi o sprožitvi postopka, ki je še posebej pomemben za pogodbe s podjetjem ArcelorMittal, |
| --- | --- | --- |

(31)

Pogodbe podjetja Hidroelectrica z dobavitelji električne energije Electrocarbon, Elsid in Alro so bile sklenjene na trgu za neposredno dogovorjene pogodbe. Obe pogodbi s podjetjem ArcelorMittal za dobavo električne energije v letih 2010 in 2011 sta bili sklenjeni na trgu OPCOM-PCCB po načelu najvišje ponujene cene. Čeprav bi se ekonomska in pravna ocena pogodb, ki se proučujejo, morala nanašati na širši kontekst romunskega trga z električno energijo, sta dva segmenta na tem trgu pomembna zlasti zato, ker se nanašata na pogodbe podjetja Hidroelectrica, ki so predmet te odločbe:

—

OPCOM-PCCB, kot je opredeljen in naveden v odločitvi o sprožitvi postopka, ki je še posebej pomemben za pogodbe s podjetjem ArcelorMittal,

| — | trg za neposredno dogovorjene pogodbe, na podlagi katerega so bile sklenjene vse druge pogodbe, ki so predmet tega postopka. |
| --- | --- |

—

trg za neposredno dogovorjene pogodbe, na podlagi katerega so bile sklenjene vse druge pogodbe, ki so predmet tega postopka.

OPCOM-PCCB

| (32) | Na tržnem segmentu OPCOM-PCCB OPCOM organizira javne dražbe za prodajo in nakup električne energije. Prodajne ali nakupne ponudbe posameznih dobaviteljev ali odjemalcev so predložene upravljavcu trga. Vsaka ponudba mora navesti naslednje: (i) bodisi minimalno ceno, po kateri bo stranka prodala električno energijo, ali maksimalno ceno, po kateri bo kupila električno energijo, in (ii) okvirni sporazum, po katerem namerava stranka, ki predloži ponudbo, dobaviti/kupiti električno energijo. Kupoprodajne ponudbe določajo dobavne pogoje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na količino električne energije, obdobje veljavnosti (najmanj en mesec in do enega leta) ter predviden okvirni sporazum. Cena upošteva načelo najugodnejše ponudbene cene. |
| --- | --- |

(32)

Na tržnem segmentu OPCOM-PCCB OPCOM organizira javne dražbe za prodajo in nakup električne energije. Prodajne ali nakupne ponudbe posameznih dobaviteljev ali odjemalcev so predložene upravljavcu trga. Vsaka ponudba mora navesti naslednje: (i) bodisi minimalno ceno, po kateri bo stranka prodala električno energijo, ali maksimalno ceno, po kateri bo kupila električno energijo, in (ii) okvirni sporazum, po katerem namerava stranka, ki predloži ponudbo, dobaviti/kupiti električno energijo. Kupoprodajne ponudbe določajo dobavne pogoje, vključno s tistimi, ki se nanašajo na količino električne energije, obdobje veljavnosti (najmanj en mesec in do enega leta) ter predviden okvirni sporazum. Cena upošteva načelo najugodnejše ponudbene cene.

| (33) | Po objavi odločitev o začetku postopka je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 102 PDEU, v katerem ugotavlja, da je energetska borza, ki jo upravlja OPCOM, pomemben storitveni trg, na katerem je imel OPCOM prevladujoč položaj, ter da je bil ločen od trga za neposredno dogovorjene pogodbe (32). |
| --- | --- |

(33)

Po objavi odločitev o začetku postopka je Komisija sprejela sklep v skladu s členom 102 PDEU, v katerem ugotavlja, da je energetska borza, ki jo upravlja OPCOM, pomemben storitveni trg, na katerem je imel OPCOM prevladujoč položaj, ter da je bil ločen od trga za neposredno dogovorjene pogodbe (32).

32

Trg za neposredno dogovorjene pogodbe:

| (34) | Trg za neposredno dogovorjene pogodbe je prosti trg, ki ga ne regulira ANRE. Pogodbene stranke dvostransko dogovorijo količine, cene in druge pogodbene klavzule. To zagotavlja strankama visoko stopnjo prilagodljivosti pri pogajanjih glede pogojev prodajnih pogodb. Ti pogoji so zaupni. |
| --- | --- |

(34)

Trg za neposredno dogovorjene pogodbe je prosti trg, ki ga ne regulira ANRE. Pogodbene stranke dvostransko dogovorijo količine, cene in druge pogodbene klavzule. To zagotavlja strankama visoko stopnjo prilagodljivosti pri pogajanjih glede pogojev prodajnih pogodb. Ti pogoji so zaupni.

| (35) | Z dopisom z dne 21. februarja 2014 je Komisija naslovila zahtevo romunskim organom, da predložijo podatke in informacije o pogodbah, sklenjenih na romunskem trgu, razen obeh pogodb, ki so predmet tega sklepa, ter s primerljivimi obdobji in količinami za dobavo električne energije. Zahteva Komisije je zajela vse romunske dobavitelje električne energije tako v državni kot v zasebni lasti. Romunski organi so 14. maja 2014 posredovali zahtevane podatke o vseh dolgoročnih pogodbah, podpisanih s kupci električne energije z letno porabo električne energije, ki presega 150 GWh, in ki so veljale med leti 2007 in 2013 (33). |
| --- | --- |

(35)

Z dopisom z dne 21. februarja 2014 je Komisija naslovila zahtevo romunskim organom, da predložijo podatke in informacije o pogodbah, sklenjenih na romunskem trgu, razen obeh pogodb, ki so predmet tega sklepa, ter s primerljivimi obdobji in količinami za dobavo električne energije. Zahteva Komisije je zajela vse romunske dobavitelje električne energije tako v državni kot v zasebni lasti. Romunski organi so 14. maja 2014 posredovali zahtevane podatke o vseh dolgoročnih pogodbah, podpisanih s kupci električne energije z letno porabo električne energije, ki presega 150 GWh, in ki so veljale med leti 2007 in 2013 (33).

33

| (36) | Še zlasti pomembni podatki se nanašajo na 96 pogodb, ki so veljale med leti 2007 in 2013, posredovanih s strani romunskih organov. Romunski organi so poudarili dejstvo, da so bile vse pogodbe, ki so bile sklenjene z negospodinjskimi odjemalci na maloprodajnem trgu pod konkurenčnimi pogoji, v upoštevanem obdobju predmet ad hoc zbiranja podatkov, ki jih je zahtevala Komisija. Na strani ponudbe so bile pogodbe sklenjene s skoraj vsemi pomembnimi dobavitelji, dejavnimi na romunskem trgu, ne glede na to, ali so proizvajalci v sektorju jedrske energije in fosilnih goriv ali dobavitelji, ki so nabavljali v veleprodaji za preprodajo v maloprodaji. Na strani povpraševanja pa podatki pokrivajo pogodbe glavnih, relativno energetsko intenzivnih industrijskih panog, kot so jeklarska industrija, kemikalije, cement, proizvodnja avtomobilov, goriva in plina ter panoge za pridobivanje premoga in lignita (34). |
| --- | --- |

(36)

Še zlasti pomembni podatki se nanašajo na 96 pogodb, ki so veljale med leti 2007 in 2013, posredovanih s strani romunskih organov. Romunski organi so poudarili dejstvo, da so bile vse pogodbe, ki so bile sklenjene z negospodinjskimi odjemalci na maloprodajnem trgu pod konkurenčnimi pogoji, v upoštevanem obdobju predmet ad hoc zbiranja podatkov, ki jih je zahtevala Komisija. Na strani ponudbe so bile pogodbe sklenjene s skoraj vsemi pomembnimi dobavitelji, dejavnimi na romunskem trgu, ne glede na to, ali so proizvajalci v sektorju jedrske energije in fosilnih goriv ali dobavitelji, ki so nabavljali v veleprodaji za preprodajo v maloprodaji. Na strani povpraševanja pa podatki pokrivajo pogodbe glavnih, relativno energetsko intenzivnih industrijskih panog, kot so jeklarska industrija, kemikalije, cement, proizvodnja avtomobilov, goriva in plina ter panoge za pridobivanje premoga in lignita (34).

ad hoc

34

| (37) | Zadevni kupci so sklenili prilagojene dolgoročne pogodbe na podlagi dvostranskih pogajanj z drugimi dobavitelji za obdobja in količine, ki so na splošno podobni pogodbam v preiskavi podjetja Hidroelectrica. Kar zadeva pogodbe podjetja Hidroelectrica, kažejo posredovani podatki različne cene vsako leto. V povprečju za obdobje 2007–2010 te dolgoročne pogodbe, ki niso zajete v postopku, predstavljajo 11,1 TWh električne energije, medtem ko prodajne pogodbe v preiskavi podjetja Hidroelectrica znašajo 10,5 TWh. Relativno gledano so te pogodbe podjetja Hidroelectrica predstavljale 35 % količine električne energije, za katero so bile neposredno dogovorjene pogodbe v letu 2007, medtem ko so druge pogodbe predstavljale približno 41 % količine električne energije, za katero so bile neposredno dogovorjene pogodbe. Preostanek (približno 24 %) je zadeval pogodbe za manjše količine. Zato ustrezni podatki iz vseh pogodb, ki so izpolnjevale merila Komisije za primerljiva obdobja in količine, v veliki meri razkrivajo količine, ki so podobne celotni količini, ki jo je dobavilo podjetje Hidroelectrica po pogodbah, ki so predmet postopka. |
| --- | --- |

(37)

Zadevni kupci so sklenili prilagojene dolgoročne pogodbe na podlagi dvostranskih pogajanj z drugimi dobavitelji za obdobja in količine, ki so na splošno podobni pogodbam v preiskavi podjetja Hidroelectrica. Kar zadeva pogodbe podjetja Hidroelectrica, kažejo posredovani podatki različne cene vsako leto. V povprečju za obdobje 2007–2010 te dolgoročne pogodbe, ki niso zajete v postopku, predstavljajo 11,1 TWh električne energije, medtem ko prodajne pogodbe v preiskavi podjetja Hidroelectrica znašajo 10,5 TWh. Relativno gledano so te pogodbe podjetja Hidroelectrica predstavljale 35 % količine električne energije, za katero so bile neposredno dogovorjene pogodbe v letu 2007, medtem ko so druge pogodbe predstavljale približno 41 % količine električne energije, za katero so bile neposredno dogovorjene pogodbe. Preostanek (približno 24 %) je zadeval pogodbe za manjše količine. Zato ustrezni podatki iz vseh pogodb, ki so izpolnjevale merila Komisije za primerljiva obdobja in količine, v veliki meri razkrivajo količine, ki so podobne celotni količini, ki jo je dobavilo podjetje Hidroelectrica po pogodbah, ki so predmet postopka.

| (38) | Komisija nima informacij, ki bi kazale na to, da bi sklenitev pogodb, ki so zajete v podatkih, ki jih je predložila Romunija, izhajale iz neskladja s tržnim ravnanjem ali pa bi nanje vplivale regulativne zahteve. Podobno, za primerjavo s pogodbami v preiskavi podjetja Hidroelectrica, je Romunija poudarila, da so bile maloprodajne pogodbe o dobavi, ki temeljijo na veleprodajni dobavi podjetja Hidroelectrica strankam v preiskavi (dobavitelji električne energije), izključene iz analize. Zato se za pogodbe v nizu podatkov lahko šteje, da predstavljajo razmere na trgu, ki so dogovorjene med voljnimi kupci in voljnimi prodajalci. |
| --- | --- |

(38)

Komisija nima informacij, ki bi kazale na to, da bi sklenitev pogodb, ki so zajete v podatkih, ki jih je predložila Romunija, izhajale iz neskladja s tržnim ravnanjem ali pa bi nanje vplivale regulativne zahteve. Podobno, za primerjavo s pogodbami v preiskavi podjetja Hidroelectrica, je Romunija poudarila, da so bile maloprodajne pogodbe o dobavi, ki temeljijo na veleprodajni dobavi podjetja Hidroelectrica strankam v preiskavi (dobavitelji električne energije), izključene iz analize. Zato se za pogodbe v nizu podatkov lahko šteje, da predstavljajo razmere na trgu, ki so dogovorjene med voljnimi kupci in voljnimi prodajalci.

3.   RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

RAZLOGI ZA ZAČETEK FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

| (39) | V odločitvah o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvome glede tega, ali so cene za dobavo električne energije v pogodbah v skladu s trgom in ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(39)

V odločitvah o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvome glede tega, ali so cene za dobavo električne energije v pogodbah v skladu s trgom in ne pomenijo državne pomoči.

| (40) | Komisija je primerjala cene, določene v pogodbah med dobavitelji električne energije Electrocarbon in Elsid, s cenami, po katerih se je trgovalo na OPCOM-PCCB, in opazila, da so bile cene, po katerih je podjetje Hidroelectrica prodajalo električno energijo domnevnim upravičencem, od 10 % do 70 % nižje od povprečne cene na OPCOM-PCCB v obdobju 2007–2010. |
| --- | --- |

(40)

Komisija je primerjala cene, določene v pogodbah med dobavitelji električne energije Electrocarbon in Elsid, s cenami, po katerih se je trgovalo na OPCOM-PCCB, in opazila, da so bile cene, po katerih je podjetje Hidroelectrica prodajalo električno energijo domnevnim upravičencem, od 10 % do 70 % nižje od povprečne cene na OPCOM-PCCB v obdobju 2007–2010.

| (41) | V primeru pogodbe s podjetjem Alro je Komisija zavzela predhodno stališče, da je podjetje Alro pridobilo neupravičeno prednost v obliki nižje, preferencialne cene električne energije v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2009 in od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2011, in sicer na podlagi formule za indeksacijo cen, ki so veljavne za vsako obdobje. |
| --- | --- |

(41)

V primeru pogodbe s podjetjem Alro je Komisija zavzela predhodno stališče, da je podjetje Alro pridobilo neupravičeno prednost v obliki nižje, preferencialne cene električne energije v obdobju od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2009 in od 1. januarja 2010 do 31. decembra 2011, in sicer na podlagi formule za indeksacijo cen, ki so veljavne za vsako obdobje.

| (42) | V primeru dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal je Komisija zavzela predhodno stališče, da je s sklenitvijo pogodb v letih 2009 in 2010 za dobavo električne energije v letih 2010 in 2011 podjetje Hidroelectrica električno energijo prodajalo po cenah, ki so nižje od cen, ki bi jih bilo mogoče doseči: (i) s sprejetjem ene od sočasnih ponudb za nakup z višjimi cenami, ki so bile takrat na voljo na trgu OPCOM, ali (ii) z uvrstitvijo lastne ponudbe za prodajo na trgu OPCOM za ceno, ki bi bila višja od cene, ki jo je plačalo podjetje ArcelorMittal. V skladu s predhodnim stališčem Komisije bi lahko dogovorjene cene pomenile neupravičeno prednost za podjetje ArcelorMittal. |
| --- | --- |

(42)

V primeru dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal je Komisija zavzela predhodno stališče, da je s sklenitvijo pogodb v letih 2009 in 2010 za dobavo električne energije v letih 2010 in 2011 podjetje Hidroelectrica električno energijo prodajalo po cenah, ki so nižje od cen, ki bi jih bilo mogoče doseči: (i) s sprejetjem ene od sočasnih ponudb za nakup z višjimi cenami, ki so bile takrat na voljo na trgu OPCOM, ali (ii) z uvrstitvijo lastne ponudbe za prodajo na trgu OPCOM za ceno, ki bi bila višja od cene, ki jo je plačalo podjetje ArcelorMittal. V skladu s predhodnim stališčem Komisije bi lahko dogovorjene cene pomenile neupravičeno prednost za podjetje ArcelorMittal.

| (43) | Komisija je predhodno ugotovila, da so cene električne energije, ki se pregledujejo, selektivne po naravi, saj so veljale samo za nekatera podjetja. Če so bila ta podjetja aktivna na trgu električne energije in industrijskih trgih, ki so odprti za konkurenco in na katerih je potekala trgovina med državami članicami, je Komisija ugotovila, da bi vsaka morebitna gospodarska prednost za prejemnice ugodnosti lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(43)

Komisija je predhodno ugotovila, da so cene električne energije, ki se pregledujejo, selektivne po naravi, saj so veljale samo za nekatera podjetja. Če so bila ta podjetja aktivna na trgu električne energije in industrijskih trgih, ki so odprti za konkurenco in na katerih je potekala trgovina med državami članicami, je Komisija ugotovila, da bi vsaka morebitna gospodarska prednost za prejemnice ugodnosti lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino med državami članicami.

| (44) | Poleg tega je Komisija predhodno ugotovila, da so lahko preferenčne cene električne energije pomenile prenos državnih sredstev, ki bi se lahko pripisala državi, saj je podjetje Hidroelectrica upravljala romunska država (80,06 % njegovega osnovnega kapitala je bilo v lasti Romunije). Poleg tega se je Komisija sklicevala na Ministrski odlok št. 445/2009, po katerem so bili predstavniki ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje ter člani upravnih odborov elektroenergetskih podjetij v državni lasti dolžni zagotavljati, da se od 31. marca 2010 del električne energije za veleprodajni trg trguje izključno na trgu OPCOM. Zato se za predstavnike ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje lahko šteje, da so imeli nadzor ali vsaj vpliv na prakso sklepanja pogodb v podjetjih v državni lasti, vključno s podjetjem Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega je Komisija predhodno ugotovila, da so lahko preferenčne cene električne energije pomenile prenos državnih sredstev, ki bi se lahko pripisala državi, saj je podjetje Hidroelectrica upravljala romunska država (80,06 % njegovega osnovnega kapitala je bilo v lasti Romunije). Poleg tega se je Komisija sklicevala na Ministrski odlok št. 445/2009, po katerem so bili predstavniki ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje ter člani upravnih odborov elektroenergetskih podjetij v državni lasti dolžni zagotavljati, da se od 31. marca 2010 del električne energije za veleprodajni trg trguje izključno na trgu OPCOM. Zato se za predstavnike ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje lahko šteje, da so imeli nadzor ali vsaj vpliv na prakso sklepanja pogodb v podjetjih v državni lasti, vključno s podjetjem Hidroelectrica.

| (45) | Če so te pogodbe vključevale državno pomoč, bi dodeljena pomoč kršila obveznosti priglasitve in obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Poleg tega je Komisija izrazila dvom glede tega, ali je taka pomoč združljiva s Pogodbo o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(45)

Če so te pogodbe vključevale državno pomoč, bi dodeljena pomoč kršila obveznosti priglasitve in obveznosti mirovanja iz člena 108(3) PDEU. Poleg tega je Komisija izrazila dvom glede tega, ali je taka pomoč združljiva s Pogodbo o delovanju Evropske unije.

| (46) | Glede na navedeno je Komisija predhodno ugotovila, da lahko preferenčne cene električne energije vključujejo državno pomoč, in zaprosila Romunijo, naj zagotovi zadostne informacije in s tem odpravi njene dvome. |
| --- | --- |

(46)

Glede na navedeno je Komisija predhodno ugotovila, da lahko preferenčne cene električne energije vključujejo državno pomoč, in zaprosila Romunijo, naj zagotovi zadostne informacije in s tem odpravi njene dvome.

4.   PRIPOMBE ROMUNIJE

PRIPOMBE ROMUNIJE

| (47) | Romunski organi so podali pripombe samo na odločitev o začetku postopka v zvezi s pogodbami z dobaviteljema električne energije ArcelorMittal in Alro ter niso podali nobenega stališča v zvezi s pogodbami s podjetjema Electrocarbon in Elsid. |
| --- | --- |

(47)

Romunski organi so podali pripombe samo na odločitev o začetku postopka v zvezi s pogodbami z dobaviteljema električne energije ArcelorMittal in Alro ter niso podali nobenega stališča v zvezi s pogodbami s podjetjema Electrocarbon in Elsid.

| (48) | Romunski organi menijo, da pogodbe s podjetjema ArcelorMittal in Alro ne vključujejo nobene pomoči. Poudarili so, da prejemnik ni prekinil pogodbe s podjetjem Alro v stečajnem postopku, kar dokazuje, da je dobičkonosna. |
| --- | --- |

(48)

Romunski organi menijo, da pogodbe s podjetjema ArcelorMittal in Alro ne vključujejo nobene pomoči. Poudarili so, da prejemnik ni prekinil pogodbe s podjetjem Alro v stečajnem postopku, kar dokazuje, da je dobičkonosna.

| (49) | V zvezi s pogodbami med dobavitelji električne energije romunski organi niso predložili trdnih argumentov. Trdili so, da nekatere pogodbe lahko predstavljajo državno pomoč (pogodbe s podjetji Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Energy Holding in Euro-Pec), niso pa izrazili stališča glede določenih pogodb (pogodbe s podjetji Electrica in Luxten-Lighting) in so trdili, da pomoč ni bila vključena v eni od pogodb (pogodba s podjetjem Electromagnetica). Romunski organi niso predložili podrobnih pojasnil v podporo trditvam iz svojih stališč. |
| --- | --- |

(49)

V zvezi s pogodbami med dobavitelji električne energije romunski organi niso predložili trdnih argumentov. Trdili so, da nekatere pogodbe lahko predstavljajo državno pomoč (pogodbe s podjetji Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Energy Holding in Euro-Pec), niso pa izrazili stališča glede določenih pogodb (pogodbe s podjetji Electrica in Luxten-Lighting) in so trdili, da pomoč ni bila vključena v eni od pogodb (pogodba s podjetjem Electromagnetica). Romunski organi niso predložili podrobnih pojasnil v podporo trditvam iz svojih stališč.

| (50) | Glede možnosti prekinitve pogodbe (in zlasti prekinitev pogodb z dobavitelji električne energije) so romunski organi pojasnili, da v romunski poslovni praksi lahko katera koli pogodbena stranka odpove pogodbo in s tem prevzame tveganje za plačilo odškodnine, kot jo določi pristojno sodišče. Ob upoštevanju značilnosti zadevnih pogodb so romunski organi pojasnili, da bi bila taka odškodnina nenavadno visoka. Poleg tega lahko stranka, ki zahteva odpoved pogodbe, tudi dodatno tvega, da bo morala izpolniti zahteve tako imenovanega „predsedniškega odloka“ pristojnega sodišča za izpolnjevanje pogodbe do razrešitve spora, kot se je zgodilo v primerih podjetij Electrocarbon in Elsid. |
| --- | --- |

(50)

Glede možnosti prekinitve pogodbe (in zlasti prekinitev pogodb z dobavitelji električne energije) so romunski organi pojasnili, da v romunski poslovni praksi lahko katera koli pogodbena stranka odpove pogodbo in s tem prevzame tveganje za plačilo odškodnine, kot jo določi pristojno sodišče. Ob upoštevanju značilnosti zadevnih pogodb so romunski organi pojasnili, da bi bila taka odškodnina nenavadno visoka. Poleg tega lahko stranka, ki zahteva odpoved pogodbe, tudi dodatno tvega, da bo morala izpolniti zahteve tako imenovanega „predsedniškega odloka“ pristojnega sodišča za izpolnjevanje pogodbe do razrešitve spora, kot se je zgodilo v primerih podjetij Electrocarbon in Elsid.

| (51) | Poleg tega so romunski organi pojasnili, da so glavna razlika med, na eni strani, pogodbami, ki jih je podjetje Hidroelectrica sklenilo z industrijskimi odjemalci, in, po drugi strani, pogodbami, ki jih je podjetje Hidroelectrica sklenilo z dobavitelji električne energije, dodatni stroški, ki jih je treba plačati v okviru pogodbe z industrijskimi odjemalci (tj. plačilo sestavnega dela „T“ prometne pristojbine, sistemske pristojbine, nadomestilo za distribucijo in pristojbine za neravnovesja). |
| --- | --- |

(51)

Poleg tega so romunski organi pojasnili, da so glavna razlika med, na eni strani, pogodbami, ki jih je podjetje Hidroelectrica sklenilo z industrijskimi odjemalci, in, po drugi strani, pogodbami, ki jih je podjetje Hidroelectrica sklenilo z dobavitelji električne energije, dodatni stroški, ki jih je treba plačati v okviru pogodbe z industrijskimi odjemalci (tj. plačilo sestavnega dela „T“ prometne pristojbine, sistemske pristojbine, nadomestilo za distribucijo in pristojbine za neravnovesja).

5.   PRIPOMBE TRETJIH STRANI

PRIPOMBE TRETJIH STRANI

| (52) | Vsi domnevni upravičenci, razen podjetja Electrica, so predložili pripombe glede odločitev o začetku postopka, ki so povzete v oddelku 5.1. |
| --- | --- |

(52)

Vsi domnevni upravičenci, razen podjetja Electrica, so predložili pripombe glede odločitev o začetku postopka, ki so povzete v oddelku 5.1.

| (53) | Poleg tega je konkurent podjetja Alro, proizvajalec aluminija, svoje pripombe glede odločitve o začetku postopka poslal 5. oktobra 2012. |
| --- | --- |

(53)

Poleg tega je konkurent podjetja Alro, proizvajalec aluminija, svoje pripombe glede odločitve o začetku postopka poslal 5. oktobra 2012.

| (54) | 6. septembra 2012 je anonimni državljan predložil pripombe glede odločitev o začetku postopka, ki se nanašajo na Alro in dobavitelje električne energije. |
| --- | --- |

(54)

6. septembra 2012 je anonimni državljan predložil pripombe glede odločitev o začetku postopka, ki se nanašajo na Alro in dobavitelje električne energije.

5.1   Pripombe domnevnih upravičencev

Pripombe domnevnih upravičencev

| (55) | Glavne ugotovitve domnevnih upravičencev so si podobne in se sklicujejo na naslednje: (i) Komisija ni pristojna za ocenjevanje pogodb, sklenjenih pred pristopom Romunije k EU (35), ali poznejših dopolnil k pogodbam (36); (ii) ni bilo primernega merila za primerjavo tržnih cen s pogodbenimi cenami; (iii) podjetje Hidroelectrica je ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu in ni dajalo nobenih finančnih ugodnosti domnevnim upravičencem; (iv) ukrepov ni možno pripisovati državi in ni prišlo do prenosa državnih sredstev; (v) ni prišlo do izkrivljanja konkurence; (vi) pomanjkanje selektivnosti; (vii) ni ločljivosti sprememb prvotne pogodbe in (viii) dejstvo, da je podjetje Hidroelectrica razglasilo insolventnost, da bi se izognilo izpolnjevanju svojih pogodbenih obveznosti. |
| --- | --- |

(55)

Glavne ugotovitve domnevnih upravičencev so si podobne in se sklicujejo na naslednje: (i) Komisija ni pristojna za ocenjevanje pogodb, sklenjenih pred pristopom Romunije k EU (35), ali poznejših dopolnil k pogodbam (36); (ii) ni bilo primernega merila za primerjavo tržnih cen s pogodbenimi cenami; (iii) podjetje Hidroelectrica je ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu in ni dajalo nobenih finančnih ugodnosti domnevnim upravičencem; (iv) ukrepov ni možno pripisovati državi in ni prišlo do prenosa državnih sredstev; (v) ni prišlo do izkrivljanja konkurence; (vi) pomanjkanje selektivnosti; (vii) ni ločljivosti sprememb prvotne pogodbe in (viii) dejstvo, da je podjetje Hidroelectrica razglasilo insolventnost, da bi se izognilo izpolnjevanju svojih pogodbenih obveznosti.

35

36

5.1.1   Komisija ni pristojna za ocenjevanje pogodb in njihovih poznejših dopolnil

Komisija ni pristojna za ocenjevanje pogodb in njihovih poznejših dopolnil

| (56) | Zainteresirane strani trdijo, da Komisija nima pristojnosti za pregled domnevnih ukrepov državne pomoči, opravljenih pred pristopom Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: „EU“) v letu 2007. Enako velja, po njihovem mnenju, tudi za dopolnila k pogodbam, ki so bila podpisana po letu 2007, saj dopolnil ni možno ločiti od prvotnih pogodb. Dopolnila so samo izvajala pogodbena pravila za prihodnje dobave, ki so bile prvotno določene v pogodbah. |
| --- | --- |

(56)

Zainteresirane strani trdijo, da Komisija nima pristojnosti za pregled domnevnih ukrepov državne pomoči, opravljenih pred pristopom Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu: „EU“) v letu 2007. Enako velja, po njihovem mnenju, tudi za dopolnila k pogodbam, ki so bila podpisana po letu 2007, saj dopolnil ni možno ločiti od prvotnih pogodb. Dopolnila so samo izvajala pogodbena pravila za prihodnje dobave, ki so bile prvotno določene v pogodbah.

| (57) | Zainteresirane strani trdijo, da se domnevni ukrepi državne pomoči, ki izhajajo iz pogodb, ne uporabljajo po pristopu Romunije k EU, saj so bile pogodbe sklenjene pred letom 2007; tudi prva dopolnila o določitvi natančnih parametrov sistema indeksacije cen (37) so bila podpisana pred letom 2007. |
| --- | --- |

(57)

Zainteresirane strani trdijo, da se domnevni ukrepi državne pomoči, ki izhajajo iz pogodb, ne uporabljajo po pristopu Romunije k EU, saj so bile pogodbe sklenjene pred letom 2007; tudi prva dopolnila o določitvi natančnih parametrov sistema indeksacije cen (37) so bila podpisana pred letom 2007.

37

| (58) | Poleg tega po mnenju zainteresiranih strani velja, da četudi bi bilo dokazano, da so pogodbe vsebovale državno pomoč, bi bilo to treba šteti za obstoječo in ne novo pomoč, saj so bili vsi pogoji za dodelitev obstoječe državne pomoči v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 (38). Zlasti: domnevni ukrep državne pomoči ni izpolnjeval pogojev, da se opredeli kot državna pomoč, ko se je ukrep začel izvajati; šele pozneje je postal državna pomoč zaradi sprememb tržnega okolja; in nazadnje, domnevni ukrep državne pomoči se ni bistveno spremenil od takrat, ko se je začel izvajati. Zato so zainteresirane strani trdile, da Komisija ne more obravnavati domnevnih ukrepov državne pomoči v okviru ureditve za novo državno pomoč in od države članice ne more zahtevati vračila pomoči za nazaj. |
| --- | --- |

(58)

Poleg tega po mnenju zainteresiranih strani velja, da četudi bi bilo dokazano, da so pogodbe vsebovale državno pomoč, bi bilo to treba šteti za obstoječo in ne novo pomoč, saj so bili vsi pogoji za dodelitev obstoječe državne pomoči v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 659/1999 (38). Zlasti: domnevni ukrep državne pomoči ni izpolnjeval pogojev, da se opredeli kot državna pomoč, ko se je ukrep začel izvajati; šele pozneje je postal državna pomoč zaradi sprememb tržnega okolja; in nazadnje, domnevni ukrep državne pomoči se ni bistveno spremenil od takrat, ko se je začel izvajati. Zato so zainteresirane strani trdile, da Komisija ne more obravnavati domnevnih ukrepov državne pomoči v okviru ureditve za novo državno pomoč in od države članice ne more zahtevati vračila pomoči za nazaj.

38

| (59) | Zainteresirane strani so trdile tudi, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso ustrezen čas za presojo vsake transakcije glede na merila prodajalec na trgu/upravljavec trga čas, ko je bila transakcija sklenjena. Zato je za transakcije, sklenjene pred letom 2007, vprašljivo, ali bi pomenile državno pomoč, če bi bila pravila o državni pomoči v veljavi v času, ko so bile sklenjene. To načelo prav tako velja za čas, ko se ocenjuje gospodarska prednost, in sicer: trenutek, ko so bile sklenjene pogodbe. Zainteresirane strani so trdile predvsem, da v Romuniji (39) ni prišlo do nobenih pravnih ali gospodarskih sprememb na trgu z električno energijo, ki bi upravičevale, da se leto 2007 vzame kot referenčno točko za presojo gospodarske prednosti: romunski energetskih trgi so bili v vzponu že pred letom 2004; romunski veleprodajni trg je začel delovati septembra 2000. |
| --- | --- |

(59)

Zainteresirane strani so trdile tudi, da je v skladu z ustaljeno sodno prakso ustrezen čas za presojo vsake transakcije glede na merila prodajalec na trgu/upravljavec trga čas, ko je bila transakcija sklenjena. Zato je za transakcije, sklenjene pred letom 2007, vprašljivo, ali bi pomenile državno pomoč, če bi bila pravila o državni pomoči v veljavi v času, ko so bile sklenjene. To načelo prav tako velja za čas, ko se ocenjuje gospodarska prednost, in sicer: trenutek, ko so bile sklenjene pogodbe. Zainteresirane strani so trdile predvsem, da v Romuniji (39) ni prišlo do nobenih pravnih ali gospodarskih sprememb na trgu z električno energijo, ki bi upravičevale, da se leto 2007 vzame kot referenčno točko za presojo gospodarske prednosti: romunski energetskih trgi so bili v vzponu že pred letom 2004; romunski veleprodajni trg je začel delovati septembra 2000.

39

5.1.2   Ni ustrezne referenčne cene

Ni ustrezne referenčne cene

5.1.2.1   OPCOM-PCCB ni ustrezna in veljavna referenčna cena

OPCOM-PCCB ni ustrezna in veljavna referenčna cena

| (60) | Vsi domnevni upravičenci, ki so predložili pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka, trdijo, da ni bilo primerne in veljavne referenčne cene za primerjavo cen, določenih v pogodbah. Zainteresirane strani (domnevni upravičenci) trdijo, da cena OPCOM-PCCB ni bila ustrezna referenčna cena iz naslednjih razlogov:






  — | cene OPCOM-PCCB niso odražale pravega stanja v upoštevanem obdobju; |
| --- | --- | --- |

(60)

Vsi domnevni upravičenci, ki so predložili pripombe k odločitvi o sprožitvi postopka, trdijo, da ni bilo primerne in veljavne referenčne cene za primerjavo cen, določenih v pogodbah. Zainteresirane strani (domnevni upravičenci) trdijo, da cena OPCOM-PCCB ni bila ustrezna referenčna cena iz naslednjih razlogov:

—

cene OPCOM-PCCB niso odražale pravega stanja v upoštevanem obdobju;

| — | pogodbe OPCOM-PCCB se razlikujejo od pogodb v preiskavi z več različnih vidikov (tj. dolgoročna obveznost nakupa količin po fiksnih cenah, določenih v okviru nestabilnega trga, se zelo razlikuje od obveznosti odkupa na trgu za dan vnaprej ali na delujoči energetski borzi v razmerah liberaliziranega trga. Na trgu OPCOM PCCB je zasebnim ponudnikom odvzeta možnost, da spremenijo svoje pogodbe, potem ko je dogovor dosežen. Trg OPCOM-PCCB do takrat ni bil organiziran kot platforma, primerna za velike industrijske stranke in njihove potrebe po električni energiji ter možnosti, ki jih zahtevajo); |
| --- | --- |

—

pogodbe OPCOM-PCCB se razlikujejo od pogodb v preiskavi z več različnih vidikov (tj. dolgoročna obveznost nakupa količin po fiksnih cenah, določenih v okviru nestabilnega trga, se zelo razlikuje od obveznosti odkupa na trgu za dan vnaprej ali na delujoči energetski borzi v razmerah liberaliziranega trga. Na trgu OPCOM PCCB je zasebnim ponudnikom odvzeta možnost, da spremenijo svoje pogodbe, potem ko je dogovor dosežen. Trg OPCOM-PCCB do takrat ni bil organiziran kot platforma, primerna za velike industrijske stranke in njihove potrebe po električni energiji ter možnosti, ki jih zahtevajo);

| — | niso imeli enakega roka dobave; |
| --- | --- |

—

niso imeli enakega roka dobave;

| — | OPCOM-PCCB in pogodbe predstavljajo dva ločena trga (npr.: obdobje trajanje dobavnih pogodb, s katerimi se trguje na trgu OPCOM-PCCB, je znašalo eno leto ali manj v primerjavi z veliko daljšimi roki za pogodbe, o katerih poteka razprava; cene na platformi OPCOM-PCCB so bile višje od tistih, ki so bili predmet individualnega dogovora v okviru pogodb (40) in so bile nestanovitne ter odvisne od nihanj povpraševanja in ponudbe; |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB in pogodbe predstavljajo dva ločena trga (npr.: obdobje trajanje dobavnih pogodb, s katerimi se trguje na trgu OPCOM-PCCB, je znašalo eno leto ali manj v primerjavi z veliko daljšimi roki za pogodbe, o katerih poteka razprava; cene na platformi OPCOM-PCCB so bile višje od tistih, ki so bili predmet individualnega dogovora v okviru pogodb (40) in so bile nestanovitne ter odvisne od nihanj povpraševanja in ponudbe;

40

| — | OPCOM-PCCB sploh ni obstajal, ko se je sklepala večina pogodb, saj je začel delovati šele leta 2005; ter |
| --- | --- |

—

OPCOM-PCCB sploh ni obstajal, ko se je sklepala večina pogodb, saj je začel delovati šele leta 2005; ter

| — | le majhen del skupne količine električne energije, ki je bila na voljo na romunskem trgu, je bil prodan na platformi OPCOM-PCCB. |
| --- | --- |

—

le majhen del skupne količine električne energije, ki je bila na voljo na romunskem trgu, je bil prodan na platformi OPCOM-PCCB.

| (61) | Ena od zainteresiranih strani (41) je trdila, da je bil OPCOM-PPCB nereprezentativna referenčna vrednost ali neprimerna referenčna vrednost za cene, določene v pogodbah, saj se je le majhen delež električne energije v okviru romunskega trga z električno energijo dejansko prodajal na trgu OPCOM-PCCB v obdobju, ki ga presoja Komisija (tj. od 2 % celotne notranje porabe v letu 2006 na 14,62 % v letu 2012). |
| --- | --- |

(61)

Ena od zainteresiranih strani (41) je trdila, da je bil OPCOM-PPCB nereprezentativna referenčna vrednost ali neprimerna referenčna vrednost za cene, določene v pogodbah, saj se je le majhen delež električne energije v okviru romunskega trga z električno energijo dejansko prodajal na trgu OPCOM-PCCB v obdobju, ki ga presoja Komisija (tj. od 2 % celotne notranje porabe v letu 2006 na 14,62 % v letu 2012).

41

| (62) | Poleg tega so druge zainteresirane strani (42) trdile, da bi bilo ustrezno merilo za tržne cene najdeno in pripravljeno z uporabo „temeljnega“ modela, ki bi temelji na: (i) podobnih dejstvih in pogojih, (ii) soodločujočih pričakovanjih in (iii) istem obdobju, kot ga zajema obdobje odločbe. |
| --- | --- |

(62)

Poleg tega so druge zainteresirane strani (42) trdile, da bi bilo ustrezno merilo za tržne cene najdeno in pripravljeno z uporabo „temeljnega“ modela, ki bi temelji na: (i) podobnih dejstvih in pogojih, (ii) soodločujočih pričakovanjih in (iii) istem obdobju, kot ga zajema obdobje odločbe.

42

| (63) | Nazadnje je ena od zainteresiranih strani (43) trdila, da naj glede na zapletene in specifične razmere na romunskem trgu električne energije ne bi bilo veljavne referenčne cene, ki bi ustrezala cenam, določenim v pogodbah. |
| --- | --- |

(63)

Nazadnje je ena od zainteresiranih strani (43) trdila, da naj glede na zapletene in specifične razmere na romunskem trgu električne energije ne bi bilo veljavne referenčne cene, ki bi ustrezala cenam, določenim v pogodbah.

43

5.1.2.2   Ponudbe drugih dobaviteljev električne energije v primeru pogodb s podjetjem ArcelorMittal

Ponudbe drugih dobaviteljev električne energije v primeru pogodb s podjetjem ArcelorMittal

| (64) | Podjetje ArcelorMittal je trdilo, da predpostavka, da bi podjetje Hidroelectrica lahko sprejelo eno od vzporednih ponudb dobaviteljev OPCOM-PCCB po ceni, ki je višja od cene, pridobljene na podlagi dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal, ni realna, saj je za romunski trg z električno energijo značilna presežna zmogljivost. |
| --- | --- |

(64)

Podjetje ArcelorMittal je trdilo, da predpostavka, da bi podjetje Hidroelectrica lahko sprejelo eno od vzporednih ponudb dobaviteljev OPCOM-PCCB po ceni, ki je višja od cene, pridobljene na podlagi dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal, ni realna, saj je za romunski trg z električno energijo značilna presežna zmogljivost.

| (65) | Podjetje ArcelorMittal nadalje trdi, da je na trgu, za katerega so značilne presežne zmogljivosti, podjetje Hidroelectrica upoštevalo tveganje, da če bi prodali električno energijo dobaviteljem, je ti morda ne bi uspeli ponuditi na trgu ali bi jo morali ponovno prodati z izgubo. Prav tako so trdili, da so dobavitelji dali te ponudbe za nakup na trg OPCOM z očitnim namenom ponovne prodaje električne energije podjetju ArcelorMittal po višji ceni. |
| --- | --- |

(65)

Podjetje ArcelorMittal nadalje trdi, da je na trgu, za katerega so značilne presežne zmogljivosti, podjetje Hidroelectrica upoštevalo tveganje, da če bi prodali električno energijo dobaviteljem, je ti morda ne bi uspeli ponuditi na trgu ali bi jo morali ponovno prodati z izgubo. Prav tako so trdili, da so dobavitelji dali te ponudbe za nakup na trg OPCOM z očitnim namenom ponovne prodaje električne energije podjetju ArcelorMittal po višji ceni.

| (66) | Poleg tega je podjetje ArcelorMittal trdilo, da bi bila primerjava med ceno iz navedenih pogodb, sklenjenih s podjetjem Hidroelectrica, in cen iz ponudbe dobaviteljev veljavna samo, če:






  — | bi bil ArcelorMittal prisiljen kupiti od dobaviteljev – vendar ArcelorMittal trdi, da ni bilo tako, saj so imeli možnost nakupa od drugih romunskih proizvajalcev ali pa iz Madžarske in Bolgarije; |
| --- | --- | --- |

(66)

Poleg tega je podjetje ArcelorMittal trdilo, da bi bila primerjava med ceno iz navedenih pogodb, sklenjenih s podjetjem Hidroelectrica, in cen iz ponudbe dobaviteljev veljavna samo, če:

—

bi bil ArcelorMittal prisiljen kupiti od dobaviteljev – vendar ArcelorMittal trdi, da ni bilo tako, saj so imeli možnost nakupa od drugih romunskih proizvajalcev ali pa iz Madžarske in Bolgarije;

| — | dobavitelji bi lahko ponovno prodali količine, ki jih ArcelorMittal ni odkupil od njih – vendar dejstvo, da so bile ponudbe umaknjene, kaže na dejstvo, da dobavitelji niso nameravali prodajati teh količin drugim kupcem kot podjetju ArcelorMittal; |
| --- | --- |

—

dobavitelji bi lahko ponovno prodali količine, ki jih ArcelorMittal ni odkupil od njih – vendar dejstvo, da so bile ponudbe umaknjene, kaže na dejstvo, da dobavitelji niso nameravali prodajati teh količin drugim kupcem kot podjetju ArcelorMittal;

| — | dobavitelji niso imeli zmogljivosti za prevzem izgub v primeru, da električne energije, kupljene od podjetja Hidroelectrica, ne bi bili sposobni ponovno prodati. V zvezi s tem je ArcelorMittal predložil dokaze, da Arelco in Petprod nista bili finančno trdni podjetji. |
| --- | --- |

—

dobavitelji niso imeli zmogljivosti za prevzem izgub v primeru, da električne energije, kupljene od podjetja Hidroelectrica, ne bi bili sposobni ponovno prodati. V zvezi s tem je ArcelorMittal predložil dokaze, da Arelco in Petprod nista bili finančno trdni podjetji.

| (67) | Podjetje ArcelorMittal tudi trdi, da pogodbi iz let 2009 in 2010 ni mogoče primerjati s cenami OPCOM, saj OPCOM v tistem času še ni deloval normalno. Meni, da je povprečna cena, ki jo objavlja ANRE, bolj reprezentativna za velike dvostranske transakcije. |
| --- | --- |

(67)

Podjetje ArcelorMittal tudi trdi, da pogodbi iz let 2009 in 2010 ni mogoče primerjati s cenami OPCOM, saj OPCOM v tistem času še ni deloval normalno. Meni, da je povprečna cena, ki jo objavlja ANRE, bolj reprezentativna za velike dvostranske transakcije.

5.1.3   Podjetje Hidroelectrica je ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu in ni dajalo nobenih finančnih ugodnosti domnevnim upravičencem.

Podjetje Hidroelectrica je ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu in ni dajalo nobenih finančnih ugodnosti domnevnim upravičencem.

| (68) | Večina zainteresiranih strani je trdila, da podjetje Hidroelectrica ni ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu pri sklepanju pogodb in da torej niso imeli nobenih finančnih koristi: (i) pogodbe so bile sklenjene pod tržnimi pogoji; (ii) podjetje Hidroelectrica je imelo korist od stabilnosti dohodka, ki so ga zagotavljale sklenjene pogodbe; (iii) pogodbe so zagotovile prodajo velikih količin proizvedene električna energije podjetja Hidroelectrica; (iv) pogodbe so zagotovile, da je bilo podjetje Hidroelectrica zaščiteno pred kakršnim koli znižanjem cen v zvezi z alternativno prodajo na drugih trgih; (v) cene, dogovorjene v pogodbah, upoštevajo tveganja in obveznosti, naložene kupcem, ter pogodbene pogoje, ki so bili predvsem v interesu podjetja Hidroelectrica; (vi) pogodbene cene, plačane za nakup električne energije pri podjetju Hidroelectrica, so bile stalno med 80 % in 100 % višje od cen, ki jih je podjetje Hidroelectrica dobilo za prodajo električne energije na reguliranem trgu; in (vii) pogodbe so bile najboljša možnost za podjetje Hidroelectrica na datum, ko so bile podpisane. |
| --- | --- |

(68)

Večina zainteresiranih strani je trdila, da podjetje Hidroelectrica ni ravnalo kot zasebni prodajalec na trgu pri sklepanju pogodb in da torej niso imeli nobenih finančnih koristi: (i) pogodbe so bile sklenjene pod tržnimi pogoji; (ii) podjetje Hidroelectrica je imelo korist od stabilnosti dohodka, ki so ga zagotavljale sklenjene pogodbe; (iii) pogodbe so zagotovile prodajo velikih količin proizvedene električna energije podjetja Hidroelectrica; (iv) pogodbe so zagotovile, da je bilo podjetje Hidroelectrica zaščiteno pred kakršnim koli znižanjem cen v zvezi z alternativno prodajo na drugih trgih; (v) cene, dogovorjene v pogodbah, upoštevajo tveganja in obveznosti, naložene kupcem, ter pogodbene pogoje, ki so bili predvsem v interesu podjetja Hidroelectrica; (vi) pogodbene cene, plačane za nakup električne energije pri podjetju Hidroelectrica, so bile stalno med 80 % in 100 % višje od cen, ki jih je podjetje Hidroelectrica dobilo za prodajo električne energije na reguliranem trgu; in (vii) pogodbe so bile najboljša možnost za podjetje Hidroelectrica na datum, ko so bile podpisane.

| (69) | Poleg tega so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati finančni položaj podjetja na dan, ko so bile podpisane pogodbe, glede na to, da je možno, da v skladu s sodno prakso (44) presoja Komisije ni upoštevala vseh informacij, ki niso bile na voljo, in razvoja dogodkov, ki niso bili predvidljivi, ko so bile podpisane pogodbe. |
| --- | --- |

(69)

Poleg tega so zainteresirane strani trdile, da bi morala Komisija upoštevati finančni položaj podjetja na dan, ko so bile podpisane pogodbe, glede na to, da je možno, da v skladu s sodno prakso (44) presoja Komisije ni upoštevala vseh informacij, ki niso bile na voljo, in razvoja dogodkov, ki niso bili predvidljivi, ko so bile podpisane pogodbe.

44

| (70) | Alro trdi, da je bila vsaka nadaljnja sprememba njihove pogodbe s podjetjem Hidroelectrica vedno v korist podjetju Hidroelectrica, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) uvedena je bila klavzula za indeksacijo cen, ob upoštevanju lastnih stroškov podjetja Hidroelectrica; (ii) uporabljena valuta se je spremenila iz USD v RON v juniju 2007, v času, ko je leu rastel v primerjavi z ameriškim dolarjem, kar je podjetju Hidroelectrica omogočilo, da pridobi 40 % na ceno in odpravi valutna tveganja; (iii) formulacija LME je bila uvedena v letu 2010, kar je privedlo do močnega povečanja cen. |
| --- | --- |

(70)

Alro trdi, da je bila vsaka nadaljnja sprememba njihove pogodbe s podjetjem Hidroelectrica vedno v korist podjetju Hidroelectrica, in sicer iz naslednjih razlogov: (i) uvedena je bila klavzula za indeksacijo cen, ob upoštevanju lastnih stroškov podjetja Hidroelectrica; (ii) uporabljena valuta se je spremenila iz USD v RON v juniju 2007, v času, ko je leu rastel v primerjavi z ameriškim dolarjem, kar je podjetju Hidroelectrica omogočilo, da pridobi 40 % na ceno in odpravi valutna tveganja; (iii) formulacija LME je bila uvedena v letu 2010, kar je privedlo do močnega povečanja cen.

| (71) | Poleg tega je podjetje Alro predložilo celovite in obsežne ekonomske študije, ki so jih izvedli Skupina Brattle in Nera, da bi podprlo svojo trditev, da pogodba s podjetjem Hidroelectrica ni vključevala državne pomoči. V skladu s študijo Skupine Brattle iz leta 2005 je bila ocenjena neto sedanja vrednost (v nadaljnjem besedilu: „NSV“) pogodbe Alro (393,09 milijona EUR) višja od tega zneska, kar izhaja iz obratnega prodajnega scenarija (355 milijonov EUR), ki temelji na predpostavki, da obstaja popolnoma konkurenčen trg. Podobne ocene so bile predložene tudi s strani Skupine Brattle za leto 2007, rezultati pa so bili podobni kot za leto 2005: NSV pogodbe Alro v vrednosti 348 milijonov EUR za leto 2007 je višja od hipotetične NSV v vrednosti 300 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(71)

Poleg tega je podjetje Alro predložilo celovite in obsežne ekonomske študije, ki so jih izvedli Skupina Brattle in Nera, da bi podprlo svojo trditev, da pogodba s podjetjem Hidroelectrica ni vključevala državne pomoči. V skladu s študijo Skupine Brattle iz leta 2005 je bila ocenjena neto sedanja vrednost (v nadaljnjem besedilu: „NSV“) pogodbe Alro (393,09 milijona EUR) višja od tega zneska, kar izhaja iz obratnega prodajnega scenarija (355 milijonov EUR), ki temelji na predpostavki, da obstaja popolnoma konkurenčen trg. Podobne ocene so bile predložene tudi s strani Skupine Brattle za leto 2007, rezultati pa so bili podobni kot za leto 2005: NSV pogodbe Alro v vrednosti 348 milijonov EUR za leto 2007 je višja od hipotetične NSV v vrednosti 300 milijonov EUR.

| (72) | Podjetje Alro je predložilo tudi študije in poročila Skupine Brattle in Nera, da bi podkrepilo svojo trditev, da s pogodbo s podjetjem Hidroelectrica ni bila dodeljena nezakonita pomoč. |
| --- | --- |

(72)

Podjetje Alro je predložilo tudi študije in poročila Skupine Brattle in Nera, da bi podkrepilo svojo trditev, da s pogodbo s podjetjem Hidroelectrica ni bila dodeljena nezakonita pomoč.

| (73) | Energy Holding, dobavitelj električne energije, je predložil ekonomsko analizo, simulacijo cenovnega modela in poročilo o cenah, ki jih je zagotovilo neodvisno svetovalno podjetje KPMG, v podporo trditvi, da ni bilo nezakonite pomoči. KPMG je potrdil, da je bila pogodba s podjetjem Energy Holding: (i) za podjetje Hidroelectrica najboljša alternativa in (ii) da je podjetju Hidroelectrica prinesla višji donos ali manjše tveganje v primerjavi z drugo najboljšo možno alternativo. Analiza KPMG je temeljila na absolutno in relativno vrednotenih analizah namesto na kakšni drugi metodi vrednotenja pogodb (npr. analiza mejne dobičkonosnosti, analiza okrnjene notranje stopnje donosa). Sklicevala se je na dve obdobji vrednotenja (tj. 2004–2013 in 2010–2018) in upoštevala pogoje pogodbe, sklenjene s podjetjem Hidroelectrica leta 2004 in ponovno leta 2009, ko je bila pogodba podaljšana. Enaka analiza je bila pozneje razširjena s strani KPMG z dne 1. januarja 2007. Zaključek je enak zgoraj navedenemu opisu absolutnega in relativnega vrednotenja. |
| --- | --- |

(73)

Energy Holding, dobavitelj električne energije, je predložil ekonomsko analizo, simulacijo cenovnega modela in poročilo o cenah, ki jih je zagotovilo neodvisno svetovalno podjetje KPMG, v podporo trditvi, da ni bilo nezakonite pomoči. KPMG je potrdil, da je bila pogodba s podjetjem Energy Holding: (i) za podjetje Hidroelectrica najboljša alternativa in (ii) da je podjetju Hidroelectrica prinesla višji donos ali manjše tveganje v primerjavi z drugo najboljšo možno alternativo. Analiza KPMG je temeljila na absolutno in relativno vrednotenih analizah namesto na kakšni drugi metodi vrednotenja pogodb (npr. analiza mejne dobičkonosnosti, analiza okrnjene notranje stopnje donosa). Sklicevala se je na dve obdobji vrednotenja (tj. 2004–2013 in 2010–2018) in upoštevala pogoje pogodbe, sklenjene s podjetjem Hidroelectrica leta 2004 in ponovno leta 2009, ko je bila pogodba podaljšana. Enaka analiza je bila pozneje razširjena s strani KPMG z dne 1. januarja 2007. Zaključek je enak zgoraj navedenemu opisu absolutnega in relativnega vrednotenja.

5.1.4   Brez pripisa odgovornosti države in brez prenosa državnih sredstev

Brez pripisa odgovornosti države in brez prenosa državnih sredstev

| (74) | Skoraj vse zainteresirane strani (45) so trdile, da njihovih pogodb s podjetjem Hidroelectrica ni mogoče pripisati državi, saj lahko v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica upravni odbor prenese svoja izvršilna pooblastila na izvršnega direktorja. Zato so trdile, da člani odbora niso sodelovali v vsakodnevnem poslovanju podjetja Hidroelectrica, vključno s pogajanji o pogodbah. |
| --- | --- |

(74)

Skoraj vse zainteresirane strani (45) so trdile, da njihovih pogodb s podjetjem Hidroelectrica ni mogoče pripisati državi, saj lahko v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica upravni odbor prenese svoja izvršilna pooblastila na izvršnega direktorja. Zato so trdile, da člani odbora niso sodelovali v vsakodnevnem poslovanju podjetja Hidroelectrica, vključno s pogajanji o pogodbah.

45

| (75) | Po mnenju ene zainteresirane strani (46) nosi dokazno breme glede odgovornosti Komisija. Zainteresirana stran je trdila, da ugotovitev, da je odgovornost mogoče pripisati državi samo zato, ker je država imela večinski delež v podjetju Hidroelectrica, ni bila zadostna. Trdila je tudi, da je Komisija prišla do tega sklepa na podlagi „označb“ in domnev in ne na podlagi konkretnih dejstev, kar je v nasprotju z zahtevami iz sodne prakse. Zainteresirana stran je trdila, da so za podporo te ugotovitve potrebni konkretni dokazi, kot so dokumenti, stvarni elementi in konkretni ukrepi v imenu države. |
| --- | --- |

(75)

Po mnenju ene zainteresirane strani (46) nosi dokazno breme glede odgovornosti Komisija. Zainteresirana stran je trdila, da ugotovitev, da je odgovornost mogoče pripisati državi samo zato, ker je država imela večinski delež v podjetju Hidroelectrica, ni bila zadostna. Trdila je tudi, da je Komisija prišla do tega sklepa na podlagi „označb“ in domnev in ne na podlagi konkretnih dejstev, kar je v nasprotju z zahtevami iz sodne prakse. Zainteresirana stran je trdila, da so za podporo te ugotovitve potrebni konkretni dokazi, kot so dokumenti, stvarni elementi in konkretni ukrepi v imenu države.

46

| (76) | Druge zainteresirane strani (47) so trdile, da ni bilo prenosa državnih sredstev. Zlasti so trdile, da domnevno nižje cene, ki jih je ponujalo podjetje pod državnim nadzorom, niso dejavnik, ki bi bil zadosten za sklicevanje na obstoj državnih sredstev. Trdile so tudi, da je treba romunsko državno posredovanje v zvezi z uporabo teh sredstev dokazati na konkretnem primeru. Poleg tega so zainteresirane strani poudarile, da je v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica sklenitev pogodbe izključno v pristojnosti generalnega direktorja in sveta direktorjev in zato država ni bila vključena v procesu oblikovanja odločitev glede pogodb podjetja Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(76)

Druge zainteresirane strani (47) so trdile, da ni bilo prenosa državnih sredstev. Zlasti so trdile, da domnevno nižje cene, ki jih je ponujalo podjetje pod državnim nadzorom, niso dejavnik, ki bi bil zadosten za sklicevanje na obstoj državnih sredstev. Trdile so tudi, da je treba romunsko državno posredovanje v zvezi z uporabo teh sredstev dokazati na konkretnem primeru. Poleg tega so zainteresirane strani poudarile, da je v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica sklenitev pogodbe izključno v pristojnosti generalnega direktorja in sveta direktorjev in zato država ni bila vključena v procesu oblikovanja odločitev glede pogodb podjetja Hidroelectrica.

47

5.1.5   Brez izkrivljanja konkurence

Brez izkrivljanja konkurence

| (77) | Nekatere zainteresirane strani (48) so trdile, da ni bilo možnosti za potencialno ali dejansko izkrivljanje konkurence, ki bi izhajalo iz pogodb s podjetjem Hidroelectrica iz naslednjih razlogov: (i) ni bil opredeljen ustrezen trg, na katerem je državna pomoč okrepila položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji v trgovini znotraj EU, in (ii) romunski trg z električno energijo ni koncentriran glede na indeks koncentracije Herfindahl-Hirschman (HHI). |
| --- | --- |

(77)

Nekatere zainteresirane strani (48) so trdile, da ni bilo možnosti za potencialno ali dejansko izkrivljanje konkurence, ki bi izhajalo iz pogodb s podjetjem Hidroelectrica iz naslednjih razlogov: (i) ni bil opredeljen ustrezen trg, na katerem je državna pomoč okrepila položaj podjetja v primerjavi z drugimi podjetji v trgovini znotraj EU, in (ii) romunski trg z električno energijo ni koncentriran glede na indeks koncentracije Herfindahl-Hirschman (HHI).

48

5.1.6   Neobstoj selektivnosti

Neobstoj selektivnosti

| (78) | Nekatere zainteresirane strani (49) so trdile, da ni bilo selektivnosti, ki bi izhajala iz njihovih pogodb s podjetjem Hidroelectrica, saj so bile enake ali podobne pogodbe sklenjene z drugimi gospodarskimi subjekti (za dobavitelje električne energije) ali pa so bile na voljo drugim strankam na trgu (za netrgovce). |
| --- | --- |

(78)

Nekatere zainteresirane strani (49) so trdile, da ni bilo selektivnosti, ki bi izhajala iz njihovih pogodb s podjetjem Hidroelectrica, saj so bile enake ali podobne pogodbe sklenjene z drugimi gospodarskimi subjekti (za dobavitelje električne energije) ali pa so bile na voljo drugim strankam na trgu (za netrgovce).

49

5.1.7   Ni ločljivosti sprememb prvotne pogodbe

Ni ločljivosti sprememb prvotne pogodbe

| (79) | Electrocarbon in Elsid sta trdila, da spremembe pogodb niso ločene od pogodb. Opozorila sta tudi, da so bile tudi v okoliščinah, v katerih bi lahko bile te spremembe obravnavane kot ločene obveznosti, spremembe cen vedno v skladu z načelom prodajalca v tržnem gospodarstvu in zato ne vključujejo državne pomoči. |
| --- | --- |

(79)

Electrocarbon in Elsid sta trdila, da spremembe pogodb niso ločene od pogodb. Opozorila sta tudi, da so bile tudi v okoliščinah, v katerih bi lahko bile te spremembe obravnavane kot ločene obveznosti, spremembe cen vedno v skladu z načelom prodajalca v tržnem gospodarstvu in zato ne vključujejo državne pomoči.

5.1.8   Edini razlog, zakaj je podjetje Hidroelectrica razglasilo plačilno nesposobnost, je bil rešiti se svojih pogodbenih obveznosti

Edini razlog, zakaj je podjetje Hidroelectrica razglasilo plačilno nesposobnost, je bil rešiti se svojih pogodbenih obveznosti

| (80) | Nekateri dobavitelji električne energije (50) so trdili, da je bil edini razlog, zakaj je podjetje Hidroelectrica razglasilo plačilno nesposobnost, da prekine svoje pogodbene obveznosti. Trdili so, da čeprav je podjetje Hidroelectrica v preteklosti v celoti izkoristilo pogodbe, ni bilo več pripravljeno spoštovati obveznosti, ki jih je prevzelo, zato je bila objava stečaja način za prekinitev obstoječih pogodb. |
| --- | --- |

(80)

Nekateri dobavitelji električne energije (50) so trdili, da je bil edini razlog, zakaj je podjetje Hidroelectrica razglasilo plačilno nesposobnost, da prekine svoje pogodbene obveznosti. Trdili so, da čeprav je podjetje Hidroelectrica v preteklosti v celoti izkoristilo pogodbe, ni bilo več pripravljeno spoštovati obveznosti, ki jih je prevzelo, zato je bila objava stečaja način za prekinitev obstoječih pogodb.

50

5.2   Pripombe drugih zainteresiranih strani

Pripombe drugih zainteresiranih strani

| (81) | V zvezi s sklepom o začetku postopka v zvezi s podjetjem Alro je Komisija prejela pripombe tretjih strani, ki niso domnevni upravičenci: (i) pripombe enega od konkurentov podjetja Alro in (ii) pripombe anonimne stranke (državljan). |
| --- | --- |

(81)

V zvezi s sklepom o začetku postopka v zvezi s podjetjem Alro je Komisija prejela pripombe tretjih strani, ki niso domnevni upravičenci: (i) pripombe enega od konkurentov podjetja Alro in (ii) pripombe anonimne stranke (državljan).

5.2.1   Pripombe, ki jih je predložil eden od konkurentov podjetja Alro

Pripombe, ki jih je predložil eden od konkurentov podjetja Alro

| (82) | Eden od konkurentov podjetja Alro je trdil, da so tako cene na energetski borzi kot tudi promptne tržne cene nepomembne kot referenčne cene za pogodbe za dobavo električne energije v talilnicah aluminija. Glede na mnenje konkurenta podjetja Alro se talilnice aluminija morajo zanesti predvsem na dolgoročne in razmeroma predvidljive pogodbe o dobavi električne energije, da niso prisiljene začasno ustaviti obratovanja zaradi netrajnostno visokih stroškov električne energije ter da bi preprečile potencialno tveganje zaprtja zaradi cene elektrike in dobička proizvajalca elektrike. |
| --- | --- |

(82)

Eden od konkurentov podjetja Alro je trdil, da so tako cene na energetski borzi kot tudi promptne tržne cene nepomembne kot referenčne cene za pogodbe za dobavo električne energije v talilnicah aluminija. Glede na mnenje konkurenta podjetja Alro se talilnice aluminija morajo zanesti predvsem na dolgoročne in razmeroma predvidljive pogodbe o dobavi električne energije, da niso prisiljene začasno ustaviti obratovanja zaradi netrajnostno visokih stroškov električne energije ter da bi preprečile potencialno tveganje zaprtja zaradi cene elektrike in dobička proizvajalca elektrike.

| (83) | Konkurent podjetja Alro je prav tako trdil, da lahko primerjava tarif v okviru dolgoročnih pogodb o dobavi električne energije s cenami električne energije na energetski borzi in/ali na promptnih trgih in/ali s tarifami v drugih industrijah vodi do izkrivljanja trga in slabega precedensa, kar povzroča precejšnje tveganje ne le za Alro in/ali njegove konkurente, temveč tudi za celoten evropski trg. |
| --- | --- |

(83)

Konkurent podjetja Alro je prav tako trdil, da lahko primerjava tarif v okviru dolgoročnih pogodb o dobavi električne energije s cenami električne energije na energetski borzi in/ali na promptnih trgih in/ali s tarifami v drugih industrijah vodi do izkrivljanja trga in slabega precedensa, kar povzroča precejšnje tveganje ne le za Alro in/ali njegove konkurente, temveč tudi za celoten evropski trg.

| (84) | Poleg tega je konkurent podjetja Alro trdil, da bi bilo treba vpliv na konkurenco presojati glede na cene električne energije, ki jih plačajo talilnice aluminija na globalni ali vsaj evropski ravni. Ker stroški za električno energijo predstavljajo več kot tretjino vseh stroškov proizvodnje aluminija in glede na to, da proizvajalci aluminija odkupijo električno energijo na nacionalnem trgu in so pozneje vključeni v svetovno konkurenco, bi morala ustrezna ocena vključevati oceno, zasnovano na podlagi cene električne energije za proizvajalce aluminija po vsem svetu. Zato konkurent podjetja Alro trdi, da bi za ustrezno oceno potencialnega izkrivljanja konkurence Komisija morala preveriti, ali je domnevna državna pomoč dejansko zmanjšala proizvodne stroške podjetja Alro na raven, ki je nižja od njihovih konkurentov, in s tem dajala prednost podjetju Alro glede na cene njegovih evropskih in/ali svetovnih konkurentov. |
| --- | --- |

(84)

Poleg tega je konkurent podjetja Alro trdil, da bi bilo treba vpliv na konkurenco presojati glede na cene električne energije, ki jih plačajo talilnice aluminija na globalni ali vsaj evropski ravni. Ker stroški za električno energijo predstavljajo več kot tretjino vseh stroškov proizvodnje aluminija in glede na to, da proizvajalci aluminija odkupijo električno energijo na nacionalnem trgu in so pozneje vključeni v svetovno konkurenco, bi morala ustrezna ocena vključevati oceno, zasnovano na podlagi cene električne energije za proizvajalce aluminija po vsem svetu. Zato konkurent podjetja Alro trdi, da bi za ustrezno oceno potencialnega izkrivljanja konkurence Komisija morala preveriti, ali je domnevna državna pomoč dejansko zmanjšala proizvodne stroške podjetja Alro na raven, ki je nižja od njihovih konkurentov, in s tem dajala prednost podjetju Alro glede na cene njegovih evropskih in/ali svetovnih konkurentov.

| (85) | Nadalje, konkurent podjetja Alro je trdil, da bi zaradi pomanjkanja ustreznih primerljivih informacij za opredelitev „tržne cene“„postopek primerjave cen lahko vključeval primerjavo stroškov in stopnjo dobička kot legitimno metodologijo določanja cen“. Po enaki logiki bi se lahko uporabila „odločitev, da se ponudijo cene, indeksirane na podlagi cen na londonski borzi kovin (LME cene)“. Prav tako je trdil, da imajo talilnice aluminija posebne značilnosti in profil kupca, ki bi objektivno upravičili cene električne energije, nižje od cen, določenih na energetski borzi, ter cene, določene na stroških in na indeksu londonske borze kovin. |
| --- | --- |

(85)

Nadalje, konkurent podjetja Alro je trdil, da bi zaradi pomanjkanja ustreznih primerljivih informacij za opredelitev „tržne cene“„postopek primerjave cen lahko vključeval primerjavo stroškov in stopnjo dobička kot legitimno metodologijo določanja cen“. Po enaki logiki bi se lahko uporabila „odločitev, da se ponudijo cene, indeksirane na podlagi cen na londonski borzi kovin (LME cene)“. Prav tako je trdil, da imajo talilnice aluminija posebne značilnosti in profil kupca, ki bi objektivno upravičili cene električne energije, nižje od cen, določenih na energetski borzi, ter cene, določene na stroških in na indeksu londonske borze kovin.

5.2.2   Pripombe, ki jih je predložil državljan

Pripombe, ki jih je predložil državljan

| (86) | Državljan je trdil, da je podjetje Alro kupovalo električno energijo od podjetja Hidroelectrica po ugodnejši ceni, tj. po ceni, ki je nižja od tržne cene (na primer cene OPCOM in ANRE). Poleg tega se je državljan skliceval na argument, da je prilagoditev pogodbene cene za podjetje Alro prek mehanizma indeksacije na podlagi mehanizma oblikovanja cen po formuli LME diskriminatorno v primerjavi z drugimi kupci na trgu električne energije. |
| --- | --- |

(86)

Državljan je trdil, da je podjetje Alro kupovalo električno energijo od podjetja Hidroelectrica po ugodnejši ceni, tj. po ceni, ki je nižja od tržne cene (na primer cene OPCOM in ANRE). Poleg tega se je državljan skliceval na argument, da je prilagoditev pogodbene cene za podjetje Alro prek mehanizma indeksacije na podlagi mehanizma oblikovanja cen po formuli LME diskriminatorno v primerjavi z drugimi kupci na trgu električne energije.

| (87) | Komisija je prejela pripombe od istega državljana glede pogodb z dobavitelji električne energije, da so pogodbe pomenile državno pomoč. Predložen ni bil noben dokaz v podporo tej trditvi. |
| --- | --- |

(87)

Komisija je prejela pripombe od istega državljana glede pogodb z dobavitelji električne energije, da so pogodbe pomenile državno pomoč. Predložen ni bil noben dokaz v podporo tej trditvi.

6.   PRIPOMBE ROMUNSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE TRETJIH STRANK

PRIPOMBE ROMUNSKIH ORGANOV NA PRIPOMBE TRETJIH STRANK

| (88) | Romunski organi so odgovorili na pripombe zainteresiranih strani. Natančneje, romunski organi so ohranili svoje stališče, izraženo julija 2012 v zvezi s sklenjeno pogodbo s podjetjem Hidroelectrica in dobavitelji električne energije, ter pojasnili, da to običajno niso bile zanesljive in dolgoročne pogodbe zaradi vsaj dveh razlogov: (i) kupec je imel možnost enostransko prekiniti pogodbe s 30-dnevnim odpovednim rokom brez obveznosti plačila ustreznega nadomestila, medtem ko podjetje Hidroelectrica tega ni moglo storiti, in (ii) urna proizvodnja za kupca bi se lahko in se je spreminjala na željo kupca kot diskrecijska pravica. |
| --- | --- |

(88)

Romunski organi so odgovorili na pripombe zainteresiranih strani. Natančneje, romunski organi so ohranili svoje stališče, izraženo julija 2012 v zvezi s sklenjeno pogodbo s podjetjem Hidroelectrica in dobavitelji električne energije, ter pojasnili, da to običajno niso bile zanesljive in dolgoročne pogodbe zaradi vsaj dveh razlogov: (i) kupec je imel možnost enostransko prekiniti pogodbe s 30-dnevnim odpovednim rokom brez obveznosti plačila ustreznega nadomestila, medtem ko podjetje Hidroelectrica tega ni moglo storiti, in (ii) urna proizvodnja za kupca bi se lahko in se je spreminjala na željo kupca kot diskrecijska pravica.

| (89) | Poleg tega so romunski organi trdili, da so po sklenitvi pogodb ali njihovih spremembah kupci imeli pravico (ki so jo dejansko uporabljali), da povečajo ali zmanjšajo potrebno količino električne energije s pozivi, izdanimi samo en dan pred dobavo, kar je značilnost promptnih transakcij. |
| --- | --- |

(89)

Poleg tega so romunski organi trdili, da so po sklenitvi pogodb ali njihovih spremembah kupci imeli pravico (ki so jo dejansko uporabljali), da povečajo ali zmanjšajo potrebno količino električne energije s pozivi, izdanimi samo en dan pred dobavo, kar je značilnost promptnih transakcij.

| (90) | V zvezi s pogodbami s podjetjema Electrocarbon in Elsid so se romunski organi vzdržali izrazitve morebitnih stališč. Med razlogi za to so romunski organi navedli, da niso vedeli, ali sta Electrocarbon in Elsid sodelovala v veleprodajnem grosističnem trgovanju z električno energijo. |
| --- | --- |

(90)

V zvezi s pogodbami s podjetjema Electrocarbon in Elsid so se romunski organi vzdržali izrazitve morebitnih stališč. Med razlogi za to so romunski organi navedli, da niso vedeli, ali sta Electrocarbon in Elsid sodelovala v veleprodajnem grosističnem trgovanju z električno energijo.

| (91) | Romunski organi so predložili dobro utemeljene in podrobne pripombe na stališča podjetij Alro in ArcelorMittal v podporo svojemu sklepu, da pri njihovih pogodbah ni šlo za državno pomoč. Romunski organi so pojasnili, da država ni dala nobenih navodil svojim predstavnikom upravnega odbora podjetja Hidroelectrica ter da romunsko pravo gospodarskih družb nalaga članom odbora, da morajo delovati v interesu podjetja in ne v interesu delničarjev, ki so jih imenovali. |
| --- | --- |

(91)

Romunski organi so predložili dobro utemeljene in podrobne pripombe na stališča podjetij Alro in ArcelorMittal v podporo svojemu sklepu, da pri njihovih pogodbah ni šlo za državno pomoč. Romunski organi so pojasnili, da država ni dala nobenih navodil svojim predstavnikom upravnega odbora podjetja Hidroelectrica ter da romunsko pravo gospodarskih družb nalaga članom odbora, da morajo delovati v interesu podjetja in ne v interesu delničarjev, ki so jih imenovali.

| (92) | Romunski organi so trdili, da je bilo podjetje Alro oskrbovano iz lastne proizvodnje podjetja Hidroelectrica, zato se mora dobičkonosnost meriti samo s sklicevanjem na lastne stroške proizvodnje podjetja Hidroelectrica. Romunski organi so tudi jasno povedali, da je ArcelorMittal drugi največji porabnik električne energije v Romuniji, takoj za podjetjem Alro. Pojasnili so, da velja za električno energijo enako kot za kateri koli drug proizvod: višja kot je kupljena količina, nižja je pogodbena cena. |
| --- | --- |

(92)

Romunski organi so trdili, da je bilo podjetje Alro oskrbovano iz lastne proizvodnje podjetja Hidroelectrica, zato se mora dobičkonosnost meriti samo s sklicevanjem na lastne stroške proizvodnje podjetja Hidroelectrica. Romunski organi so tudi jasno povedali, da je ArcelorMittal drugi največji porabnik električne energije v Romuniji, takoj za podjetjem Alro. Pojasnili so, da velja za električno energijo enako kot za kateri koli drug proizvod: višja kot je kupljena količina, nižja je pogodbena cena.

| (93) | Poleg tega so romunski organi potrdili ugotovitve podjetja ArcelorMittal, da je po podatkih ANRE povprečna cena, ki so jo plačali industrijski uporabniki s povpraševanjem za naročila v višini 150 000 MWh/leto, le 11 RON/MWh višja od cene, ki jo je plačalo podjetje ArcelorMittal v letu 2010. Pristojni organi uporabijo naslednje argumente za pojasnilo te razlike: (i) dostava s tem linearnim profilom zagotavlja možnost, da dobavitelj električne energije optimizira proizvodne stroške; (ii) stroški vzdrževanja se znatno zmanjšajo; (iii) število in trajanje nenamernih prekinitev se zmanjšata; in (iv) neravnovesja na trgu z električno energijo se znatno zmanjšajo, kar se odraža tudi v znižanju stroškov pridobivanja električne energije. |
| --- | --- |

(93)

Poleg tega so romunski organi potrdili ugotovitve podjetja ArcelorMittal, da je po podatkih ANRE povprečna cena, ki so jo plačali industrijski uporabniki s povpraševanjem za naročila v višini 150 000 MWh/leto, le 11 RON/MWh višja od cene, ki jo je plačalo podjetje ArcelorMittal v letu 2010. Pristojni organi uporabijo naslednje argumente za pojasnilo te razlike: (i) dostava s tem linearnim profilom zagotavlja možnost, da dobavitelj električne energije optimizira proizvodne stroške; (ii) stroški vzdrževanja se znatno zmanjšajo; (iii) število in trajanje nenamernih prekinitev se zmanjšata; in (iv) neravnovesja na trgu z električno energijo se znatno zmanjšajo, kar se odraža tudi v znižanju stroškov pridobivanja električne energije.

| (94) | Pripombe, ki jih je podal konkurent podjetja Alro, so romunski organi v celoti potrdili in podprli njegovo stališče, v skladu s katerim je evropski proizvajalec aluminija konkurenčen vsem drugim svetovnim proizvajalcem aluminija. Poleg tega so romunski organi trdili, da pogodba s podjetjem Alro ni izkrivljala konkurence na svetovnem trgu aluminija. |
| --- | --- |

(94)

Pripombe, ki jih je podal konkurent podjetja Alro, so romunski organi v celoti potrdili in podprli njegovo stališče, v skladu s katerim je evropski proizvajalec aluminija konkurenčen vsem drugim svetovnim proizvajalcem aluminija. Poleg tega so romunski organi trdili, da pogodba s podjetjem Alro ni izkrivljala konkurence na svetovnem trgu aluminija.

| (95) | Poleg tega so romunski organi trdili, da bi s finančnega vidika vsak racionalni proizvajalec električne energije ponudil proizvajalcu aluminija cene, boljše od OPCOM-PCCB, ali promptno tržno ceno, glede na posebne značilnosti proizvajalca aluminija. Prav tako so pojasnili, da cena električne energije na promptnem trgu ne bi bila ustrezna referenčna vrednost za načrtovanje dolgoročnih pogodb, sklenjenih z industrijskim porabnikom. Cene na podlagi dvostranskih pogodb z ugodnimi pogoji za plačilo zajemajo velike količine električne energije v predvidljivem pasu potrošnje in morajo biti precej nižje od cene električne energije na promptnem trgu. |
| --- | --- |

(95)

Poleg tega so romunski organi trdili, da bi s finančnega vidika vsak racionalni proizvajalec električne energije ponudil proizvajalcu aluminija cene, boljše od OPCOM-PCCB, ali promptno tržno ceno, glede na posebne značilnosti proizvajalca aluminija. Prav tako so pojasnili, da cena električne energije na promptnem trgu ne bi bila ustrezna referenčna vrednost za načrtovanje dolgoročnih pogodb, sklenjenih z industrijskim porabnikom. Cene na podlagi dvostranskih pogodb z ugodnimi pogoji za plačilo zajemajo velike količine električne energije v predvidljivem pasu potrošnje in morajo biti precej nižje od cene električne energije na promptnem trgu.

| (96) | Romunski organi so trdili, da so bile državljanove pripombe neutemeljene. V zvezi s trditvijo, da so bile cene za Alro nižje od cen za enake transakcije v Romuniji, so romunski organi razložili, da državljan ni v celoti upošteval nihanja cen na podlagi posebnih elementov vsakega posla (tj. velike količine električne energije s pasovnim odjemom, visoke stopnje predvidljivosti ter ugodnih finančnih pogojev za prodajalca). |
| --- | --- |

(96)

Romunski organi so trdili, da so bile državljanove pripombe neutemeljene. V zvezi s trditvijo, da so bile cene za Alro nižje od cen za enake transakcije v Romuniji, so romunski organi razložili, da državljan ni v celoti upošteval nihanja cen na podlagi posebnih elementov vsakega posla (tj. velike količine električne energije s pasovnim odjemom, visoke stopnje predvidljivosti ter ugodnih finančnih pogojev za prodajalca).

| (97) | Kar zadeva drugi argument, ki ga navaja državljan, kot možnost za podjetje Alro, da se zanj prilagodi cene na podlagi formule LME, s čimer bi bili zapostavljeni drugi udeleženci na trgu z električno energijo, so romunski organi trdili naslednje: (i) ta praksa je bila dovoljena na podlagi romunske zakonodaje, dokler podjetje ustvarja dobiček iz pogodbe, in (ii) ureditev je bila oblika partnerstva med prodajalcem in kupcem, ki sta si delila dobiček od prodaje aluminija. |
| --- | --- |

(97)

Kar zadeva drugi argument, ki ga navaja državljan, kot možnost za podjetje Alro, da se zanj prilagodi cene na podlagi formule LME, s čimer bi bili zapostavljeni drugi udeleženci na trgu z električno energijo, so romunski organi trdili naslednje: (i) ta praksa je bila dovoljena na podlagi romunske zakonodaje, dokler podjetje ustvarja dobiček iz pogodbe, in (ii) ureditev je bila oblika partnerstva med prodajalcem in kupcem, ki sta si delila dobiček od prodaje aluminija.

7.   OCENA

OCENA

7.1   Obstoj državne pomoči

Obstoj državne pomoči

| (98) | V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli pomoč iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Da se šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora zadevni ukrep izpolnjevati vse te pogoje |
| --- | --- |

(98)

V skladu s členom 107(1) PDEU je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli pomoč iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali proizvodnji posameznega blaga, nezdružljiva z notranjim trgom, če prizadene trgovino med državami članicami. Da se šteje za državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU, mora zadevni ukrep izpolnjevati vse te pogoje

| (99) | Zato je treba oceniti, ali pogodbe v preiskavi zagotavljajo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU kupcem prodane električne energije s strani podjetja Hidroelectrica, tj. podjetjem Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon in Elsid, po pristopu Romunije k Evropski uniji. |
| --- | --- |

(99)

Zato je treba oceniti, ali pogodbe v preiskavi zagotavljajo državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU kupcem prodane električne energije s strani podjetja Hidroelectrica, tj. podjetjem Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Alro, ArcelorMittal, Electrocarbon in Elsid, po pristopu Romunije k Evropski uniji.

| (100) | Tako bi bilo samo v primeru, poleg drugih pogojev uporabe člena 107(1) PDEU, če so zadevne pogodbe dajale prednost določenim kupcem, kar bi jim omogočalo gospodarsko prednost, ki presega običajne tržne pogoje, in če je tako, samo v primeru, če prednosti, ki izhaja iz pogodb in njenih poznejših sprememb, ni mogoče pripisati samo sredstvom romunske države, ampak tudi dejanjem, navodilom ali odločilnemu vplivu države, za razliko od neodvisne poslovne odločitve podjetja Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(100)

Tako bi bilo samo v primeru, poleg drugih pogojev uporabe člena 107(1) PDEU, če so zadevne pogodbe dajale prednost določenim kupcem, kar bi jim omogočalo gospodarsko prednost, ki presega običajne tržne pogoje, in če je tako, samo v primeru, če prednosti, ki izhaja iz pogodb in njenih poznejših sprememb, ni mogoče pripisati samo sredstvom romunske države, ampak tudi dejanjem, navodilom ali odločilnemu vplivu države, za razliko od neodvisne poslovne odločitve podjetja Hidroelectrica.

| (101) | V skladu z odločitvijo v zadevi Budapesti Erömü (51) bi se državni ukrepi pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se uporabljajo tudi po pristopu, morali obravnavati kot obstoječa pomoč ali kot nova pomoč po pristopu. Da se pomoč obravnava kot veljavna pomoč, morajo ti ukrepi biti izrecno navedeni v Aktu o pogojih pristopa države k Evropski uniji; v obravnavani zadevi Priloga V k Pogodbi o pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu“) (52). Pogodbe niso bile izrecno navedene v Prilogi V k Aktu o pristopu. Glede na to, da so bile te pogodbe še vedno veljavne po datumu pristopa, jih je mogoče obravnavati le kot nove in glede na navedeno sodno prakso jih je treba torej presojati od dneva pristopa (1. januar 2007) v luči teh štirih pogojev iz člena 107(1) PDEU.
  Zato bi morala Komisija oceniti pogodbe kot možne nove ukrepe pomoči od pristopa Romunije k EU 1. januarja 2007. Ta ocena ne more temeljiti na razmerah na trgu, ko so bile pogodbe sklenjene (glej uvodno izjavo 19), zlasti za namene presojanja, ali so bile zadevne pogodbe v skladu s tržnimi cenami, ko so bile sklenjene. Take okoliščine zato ne bodo dodatno proučene v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(101)

V skladu z odločitvijo v zadevi Budapesti Erömü (51) bi se državni ukrepi pomoči, ki so začeli veljati pred pristopom in se uporabljajo tudi po pristopu, morali obravnavati kot obstoječa pomoč ali kot nova pomoč po pristopu. Da se pomoč obravnava kot veljavna pomoč, morajo ti ukrepi biti izrecno navedeni v Aktu o pogojih pristopa države k Evropski uniji; v obravnavani zadevi Priloga V k Pogodbi o pristopu Bolgarije in Romunije k Evropski uniji (v nadaljnjem besedilu „Akt o pristopu“) (52). Pogodbe niso bile izrecno navedene v Prilogi V k Aktu o pristopu. Glede na to, da so bile te pogodbe še vedno veljavne po datumu pristopa, jih je mogoče obravnavati le kot nove in glede na navedeno sodno prakso jih je treba torej presojati od dneva pristopa (1. januar 2007) v luči teh štirih pogojev iz člena 107(1) PDEU.

51

52

Zato bi morala Komisija oceniti pogodbe kot možne nove ukrepe pomoči od pristopa Romunije k EU 1. januarja 2007. Ta ocena ne more temeljiti na razmerah na trgu, ko so bile pogodbe sklenjene (glej uvodno izjavo 19), zlasti za namene presojanja, ali so bile zadevne pogodbe v skladu s tržnimi cenami, ko so bile sklenjene. Take okoliščine zato ne bodo dodatno proučene v nadaljevanju.

7.2   Ocena morebitne gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji

Ocena morebitne gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji

| (102) | Da bi se ugotovilo, ali cene in pogoji, po katerih je podjetje Hidroelectrica dobavilo električno energijo domnevnim upravičencem, ne bi bile drugače na voljo na romunskem trgu od leta 2007, mora Komisija najprej najti ustrezne referenčne cene, ki odražajo tržno ceno (i) na voljo v času, ko so bile pogodbe v veljavi po pristopu Romunije k EU, ter (ii) za obdobje, za katero je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s pogodbami. |
| --- | --- |

(102)

Da bi se ugotovilo, ali cene in pogoji, po katerih je podjetje Hidroelectrica dobavilo električno energijo domnevnim upravičencem, ne bi bile drugače na voljo na romunskem trgu od leta 2007, mora Komisija najprej najti ustrezne referenčne cene, ki odražajo tržno ceno (i) na voljo v času, ko so bile pogodbe v veljavi po pristopu Romunije k EU, ter (ii) za obdobje, za katero je Komisija sprožila formalni postopek preiskave v zvezi s pogodbami.

7.2.1   Gospodarska prednost v primerjavi s tržnimi pogoji

Gospodarska prednost v primerjavi s tržnimi pogoji

| (103) | Pri oceni, ali obstaja gospodarska prednost, Komisija kot merilo uporablja udeleženca na trgu, za katerega veljajo enake ali podobne obveznosti kot za podjetje Hidroelectrica, prav tako ima enake priložnosti, pravne in ekonomske pogoje, ki veljajo v Romuniji v pregledanem obdobju glede na omejitve in tržne cilje udeleženca (53). Če je prisotnost državne pomoči mogoče izključiti, mora družba v javni lasti pri prodaji proizvodov ravnati, kot bi ravnal zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, katerega namen je povečati prihodke ali čim bolj zmanjšati izgube. Z drugimi besedami, ugotavljanje morebitne neupravičene gospodarske prednosti v pogodbi o dostavi z dobaviteljem v državni lasti vključuje oceno, v kakšni meri bi nedržavni dobavitelj v podobnem položaju ravnal enako. |
| --- | --- |

(103)

Pri oceni, ali obstaja gospodarska prednost, Komisija kot merilo uporablja udeleženca na trgu, za katerega veljajo enake ali podobne obveznosti kot za podjetje Hidroelectrica, prav tako ima enake priložnosti, pravne in ekonomske pogoje, ki veljajo v Romuniji v pregledanem obdobju glede na omejitve in tržne cilje udeleženca (53). Če je prisotnost državne pomoči mogoče izključiti, mora družba v javni lasti pri prodaji proizvodov ravnati, kot bi ravnal zasebni vlagatelj v tržnem gospodarstvu, katerega namen je povečati prihodke ali čim bolj zmanjšati izgube. Z drugimi besedami, ugotavljanje morebitne neupravičene gospodarske prednosti v pogodbi o dostavi z dobaviteljem v državni lasti vključuje oceno, v kakšni meri bi nedržavni dobavitelj v podobnem položaju ravnal enako.

53

| (104) | Prav tako, ker razlike med cenami električne energije, ki jih določi država, ter višjimi cenami na prostem trgu na prvi pogled lahko kažejo na prisotnost državne pomoči, se da iz objektivnih razlogov vseeno ugotoviti, da znižanje cen v pogodbah s kupci električne energije ne daje gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji (54). Nazadnje bi preučitev možnosti, da se opredeli kot državna pomoč cena, višja od tržne cene električne energije na trgu električne energije pod kompleksnimi pogoji trga, lahko Komisija pravno oprla na posebne metode ali ekonomske modele, da bi ugotovila, v kolikšni meri se pogodbene cene razlikujejo od tržnih cen (55). |
| --- | --- |

(104)

Prav tako, ker razlike med cenami električne energije, ki jih določi država, ter višjimi cenami na prostem trgu na prvi pogled lahko kažejo na prisotnost državne pomoči, se da iz objektivnih razlogov vseeno ugotoviti, da znižanje cen v pogodbah s kupci električne energije ne daje gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji (54). Nazadnje bi preučitev možnosti, da se opredeli kot državna pomoč cena, višja od tržne cene električne energije na trgu električne energije pod kompleksnimi pogoji trga, lahko Komisija pravno oprla na posebne metode ali ekonomske modele, da bi ugotovila, v kolikšni meri se pogodbene cene razlikujejo od tržnih cen (55).

54

55

| (105) | Dejansko je bila cena pogodb bodisi letno prilagojena nad ceno, določeno v pogodbi, bodisi določena letno za številne pogodbe, razen v primeru podjetja Alro, za katero je bila dejansko letna cena posledica uporabe pogodbene indeksne formule. Ali je obstajala gospodarska prednost, je bilo ocenjeno za vsako leto, ki ga pokriva preiskava od 1. januarja 2007. |
| --- | --- |

(105)

Dejansko je bila cena pogodb bodisi letno prilagojena nad ceno, določeno v pogodbi, bodisi določena letno za številne pogodbe, razen v primeru podjetja Alro, za katero je bila dejansko letna cena posledica uporabe pogodbene indeksne formule. Ali je obstajala gospodarska prednost, je bilo ocenjeno za vsako leto, ki ga pokriva preiskava od 1. januarja 2007.

—   Pogodbe z dobavitelji električne energije, proizvajalci elektrod in podjetjem Alro

| (106) | Kot je opisano v uvodnih izjavah 24 do 35, je Komisija proučila več tržnih segmentov z električno energijo v Romuniji med letoma 2007 in 2010. Da bi primerjali podobno s podobnim, je treba preučiti najboljšo in najustreznejšo primerjavo cen iz pogodb v proučevanem obdobju. |
| --- | --- |

(106)

Kot je opisano v uvodnih izjavah 24 do 35, je Komisija proučila več tržnih segmentov z električno energijo v Romuniji med letoma 2007 in 2010. Da bi primerjali podobno s podobnim, je treba preučiti najboljšo in najustreznejšo primerjavo cen iz pogodb v proučevanem obdobju.

| (107) | Na dobro delujočih trgih z električno energijo z ustrezno likvidnostjo in instrumenti, ki omogočajo napoved cen za prihodnje dobave, so promptne cene dober pokazatelj približka tržnih cen in jih je mogoče uporabiti kot merila za oceno ravni cen v posameznih pogodbah. Vendar v tej zadevi, glede na razmeroma visok delež povpraševanja, ki je bil v Romuniji v letu 2007 še vedno izpolnjen na podlagi reguliranih tarif, omejeno likvidnost trgovalnih platform OPCOM v obdobju 2007–2010, količino električne energije pogodb v preiskavi, vzpostavitev energetske borze, ki jo upravlja OPCOM kot ustrezni protimonopolni trg, na katerem se je izvajala zloraba prevladujočega položaja (uvodne izjave 30, 31 in 34), in ob upoštevanju pripomb, ki so jih podale tretje strani (uvodne izjave 60 do 63), ni mogoče ugotoviti na podlagi prima facie, da je promptne cene ali cene na platformi OPCOM PCCB mogoče imeti za ustrezna merila za ocenjevanje morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi cenami. |
| --- | --- |

(107)

Na dobro delujočih trgih z električno energijo z ustrezno likvidnostjo in instrumenti, ki omogočajo napoved cen za prihodnje dobave, so promptne cene dober pokazatelj približka tržnih cen in jih je mogoče uporabiti kot merila za oceno ravni cen v posameznih pogodbah. Vendar v tej zadevi, glede na razmeroma visok delež povpraševanja, ki je bil v Romuniji v letu 2007 še vedno izpolnjen na podlagi reguliranih tarif, omejeno likvidnost trgovalnih platform OPCOM v obdobju 2007–2010, količino električne energije pogodb v preiskavi, vzpostavitev energetske borze, ki jo upravlja OPCOM kot ustrezni protimonopolni trg, na katerem se je izvajala zloraba prevladujočega položaja (uvodne izjave 30, 31 in 34), in ob upoštevanju pripomb, ki so jih podale tretje strani (uvodne izjave 60 do 63), ni mogoče ugotoviti na podlagi prima facie, da je promptne cene ali cene na platformi OPCOM PCCB mogoče imeti za ustrezna merila za ocenjevanje morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi cenami.

prima facie

| (108) | Komisija je zato razveljavila svojo odvisnost od povprečne cene OPCOM kot referenčno merilo za primerjavo pogodbenih cen podjetja Hidroelectrica, na podlagi katerih je izrazila dvome, izražene v ustreznih uvodnih sklepih, glede obstoja gospodarske prednosti v desetih pogodbah z dobavitelji električne energije in dveh s proizvajalci elektrod. Preiskava je pokazala, da trgovanja na platformah, kot je OPCOM, za krajša obdobja in pod standardnimi pogoji ne glede na to, ali gre za ponudbe na osnovi „dan vnaprej“ ali „eno leto ali manj“ ali z namenom zagotovitve dodatnih storitev ali storitev izravnave operaterjem električnega omrežja, ni mogoče obravnavati kot sprejemljivo alternativo prilagojenim pogodbam podjetja Hidroelectrica, ki so predmet preiskave, v posebnih okoliščinah romunskega trga v obravnavanem obdobju. Zadevne pogodbe so bile sklenjene s pogajanji, da bi zadovoljili posebne potrebe kupca in prodajalca, pri čemer niso na voljo v drugih tržnih segmentih. Zato da bi se ugotovila prisotnost gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji, je treba torej preučiti tudi pogoje, ki veljajo za druge tržne segmente, na voljo v Romuniji v letu 2007 in naprej, čeprav ti niso bili navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je zato razveljavila svojo odvisnost od povprečne cene OPCOM kot referenčno merilo za primerjavo pogodbenih cen podjetja Hidroelectrica, na podlagi katerih je izrazila dvome, izražene v ustreznih uvodnih sklepih, glede obstoja gospodarske prednosti v desetih pogodbah z dobavitelji električne energije in dveh s proizvajalci elektrod. Preiskava je pokazala, da trgovanja na platformah, kot je OPCOM, za krajša obdobja in pod standardnimi pogoji ne glede na to, ali gre za ponudbe na osnovi „dan vnaprej“ ali „eno leto ali manj“ ali z namenom zagotovitve dodatnih storitev ali storitev izravnave operaterjem električnega omrežja, ni mogoče obravnavati kot sprejemljivo alternativo prilagojenim pogodbam podjetja Hidroelectrica, ki so predmet preiskave, v posebnih okoliščinah romunskega trga v obravnavanem obdobju. Zadevne pogodbe so bile sklenjene s pogajanji, da bi zadovoljili posebne potrebe kupca in prodajalca, pri čemer niso na voljo v drugih tržnih segmentih. Zato da bi se ugotovila prisotnost gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji, je treba torej preučiti tudi pogoje, ki veljajo za druge tržne segmente, na voljo v Romuniji v letu 2007 in naprej, čeprav ti niso bili navedeni v odločitvi o sprožitvi postopka.

| (109) | V zvezi z reguliranim trgom, na katerem je podjetje Hidroelectrica učinkovito zagotovilo približno petino proizvodnje v času dejanskega stanja (uvodna izjava 31), primerjava z reguliranimi cenami, ki jih je podjetje Hidroelectrica zaračunavalo vsako leto na podlagi upravičenih stroškov in stopnje donosa, ki jih je določil regulativni organ ANRE za področje električne energije, kažejo, da so bile vse obravnavane pogodbene cene stalno in znatno višje od reguliranih cen med letoma 2007 in 2010 (uvodna izjava 26 in Priloga 1). Zato je bilo z gospodarskega vidika razumno, da je podjetje Hidroelectrica nadaljevalo oskrbo vseh domnevnih upravičencev v trenutnih postopkih od leta 2007, saj so bile zadevne pogodbe donosnejše kot tiste na reguliranih trgih. V vsakem primeru, če se naredi primerjava s teoretično možnostjo povečanja dobavljenih količin na reguliranem trgu, podjetje Hidroelectrica ni moglo preklopiti dobave električne energije iz pogodb v preiskavi na regulirani trg, ker je količine, ki so bile dobavljene na reguliranem trgu ANRE, določilo predhodno. |
| --- | --- |

(109)

V zvezi z reguliranim trgom, na katerem je podjetje Hidroelectrica učinkovito zagotovilo približno petino proizvodnje v času dejanskega stanja (uvodna izjava 31), primerjava z reguliranimi cenami, ki jih je podjetje Hidroelectrica zaračunavalo vsako leto na podlagi upravičenih stroškov in stopnje donosa, ki jih je določil regulativni organ ANRE za področje električne energije, kažejo, da so bile vse obravnavane pogodbene cene stalno in znatno višje od reguliranih cen med letoma 2007 in 2010 (uvodna izjava 26 in Priloga 1). Zato je bilo z gospodarskega vidika razumno, da je podjetje Hidroelectrica nadaljevalo oskrbo vseh domnevnih upravičencev v trenutnih postopkih od leta 2007, saj so bile zadevne pogodbe donosnejše kot tiste na reguliranih trgih. V vsakem primeru, če se naredi primerjava s teoretično možnostjo povečanja dobavljenih količin na reguliranem trgu, podjetje Hidroelectrica ni moglo preklopiti dobave električne energije iz pogodb v preiskavi na regulirani trg, ker je količine, ki so bile dobavljene na reguliranem trgu ANRE, določilo predhodno.

| (110) | Enako velja, mutatis mutandis, za pogoje trgovanja za dan vnaprej in na izravnalnem trgu. Zaradi značilnosti proizvodnje podjetja Hidroelectrica, zasnovane delno na podlagi nerazporejene električne energije in nizkih mejnih stroškov, je vprašljivo, ali bi podjetje Hidroelectrica lahko doseglo občasno višje prihodke s preklopom oskrbe elektrike po pogodbah v preiskavi na dan vnaprej in izravnalne trge, zlasti v zvezi z dobavo električne energije v času največje obremenitve, ko so cene znatno povečane. Vendar iz različnih razlogov tržni pogoji in cene, ki so prevladovale na tistih tržnih segmentih, ne morejo šteti za reprezentativne tržne pogoje, s katerimi bi se pogodbe v preiskavi lahko primerjale, da bi ugotovili, ali so bile podeljene gospodarske prednosti kupcem. |
| --- | --- |

(110)

Enako velja, mutatis mutandis, za pogoje trgovanja za dan vnaprej in na izravnalnem trgu. Zaradi značilnosti proizvodnje podjetja Hidroelectrica, zasnovane delno na podlagi nerazporejene električne energije in nizkih mejnih stroškov, je vprašljivo, ali bi podjetje Hidroelectrica lahko doseglo občasno višje prihodke s preklopom oskrbe elektrike po pogodbah v preiskavi na dan vnaprej in izravnalne trge, zlasti v zvezi z dobavo električne energije v času največje obremenitve, ko so cene znatno povečane. Vendar iz različnih razlogov tržni pogoji in cene, ki so prevladovale na tistih tržnih segmentih, ne morejo šteti za reprezentativne tržne pogoje, s katerimi bi se pogodbe v preiskavi lahko primerjale, da bi ugotovili, ali so bile podeljene gospodarske prednosti kupcem.

mutatis mutandis

| (111) | Prvič, zdi se, da je podjetje Hidroelectrica električno energijo dobavljalo tudi v teh tržnih segmentih med letoma 2007 in 2010, čeprav v omejenem obsegu, in sicer manj kot 10 % svoje prodaje (uvodna izjava 31). Najpomembnejše vprašanje je, ali taki trgi lahko veljajo kot možna alternativa za razumnega udeleženca, ki bi deloval namesto podjetja Hidroelectrica in bi opredelil 63 % njegove prodaje – prodaje, ki jo je podjetje Hidroelectrica doseglo na podlagi dvostranskih pogodb med letoma 2007 in 2010. |
| --- | --- |

(111)

Prvič, zdi se, da je podjetje Hidroelectrica električno energijo dobavljalo tudi v teh tržnih segmentih med letoma 2007 in 2010, čeprav v omejenem obsegu, in sicer manj kot 10 % svoje prodaje (uvodna izjava 31). Najpomembnejše vprašanje je, ali taki trgi lahko veljajo kot možna alternativa za razumnega udeleženca, ki bi deloval namesto podjetja Hidroelectrica in bi opredelil 63 % njegove prodaje – prodaje, ki jo je podjetje Hidroelectrica doseglo na podlagi dvostranskih pogodb med letoma 2007 in 2010.

| (112) | Trgovanje na teh tržnih segmentih vključuje posebne značilnosti, zaradi katerih ni mogoče določiti tržnih pogojev, veljavnih za celotni romunski trg ali za dolgoročne pogodbe podjetja Hidroelectrica. Storitev izravnave ali pomožne storitve izvaja proizvajalec elektrike za operaterja prenosnega sistema na podlagi nepredvidljivega povpraševanja in vzorcev povpraševanja s strani posameznega kupca. Za ponudbe dan vnaprej prav tako velja, da so cene in količine nepredvidljive iz dneva v dan. Z drugimi besedami, dolgoročnih pogodb, ki se preučujejo, tudi ob neupoštevanju njihovih pogodbenih določb in ob predpostavki, da se lahko razdelijo na več zaporednih letnih pogodb, ki se vsako leto lahko revidirajo, ni mogoče primerjati z nizom 365 enodnevnih pogodb za isto obdobje. Nobeden od teh alternativnih tržnih segmentov ne bi nudil predvidljivega in stabilnega prihodka, ki ga pričakuje podjetje Hidroelectrica ali pa je ustrezen glede na značilnosti proizvodnje podjetja Hidroelectrica in bi bil v skladu z njihovim naložbenim načrtom (točke od 13 do 15). |
| --- | --- |

(112)

Trgovanje na teh tržnih segmentih vključuje posebne značilnosti, zaradi katerih ni mogoče določiti tržnih pogojev, veljavnih za celotni romunski trg ali za dolgoročne pogodbe podjetja Hidroelectrica. Storitev izravnave ali pomožne storitve izvaja proizvajalec elektrike za operaterja prenosnega sistema na podlagi nepredvidljivega povpraševanja in vzorcev povpraševanja s strani posameznega kupca. Za ponudbe dan vnaprej prav tako velja, da so cene in količine nepredvidljive iz dneva v dan. Z drugimi besedami, dolgoročnih pogodb, ki se preučujejo, tudi ob neupoštevanju njihovih pogodbenih določb in ob predpostavki, da se lahko razdelijo na več zaporednih letnih pogodb, ki se vsako leto lahko revidirajo, ni mogoče primerjati z nizom 365 enodnevnih pogodb za isto obdobje. Nobeden od teh alternativnih tržnih segmentov ne bi nudil predvidljivega in stabilnega prihodka, ki ga pričakuje podjetje Hidroelectrica ali pa je ustrezen glede na značilnosti proizvodnje podjetja Hidroelectrica in bi bil v skladu z njihovim naložbenim načrtom (točke od 13 do 15).

| (113) | Nazadnje še dejstvo, celotni obseg trgovanja od leta 2007 do leta 2010 med vsemi romunskimi dobavitelji in relevantnimi kupci na trgu za dan vnaprej in na izravnalnem trgu vedno skupaj znaša manj kot letni obseg dobave na podlagi pogodb v preiskavi (glej uvodne izjave 30, 31 in 38). V tem obdobju noben tržni segment ni imel potrebne zmogljivosti in likvidnosti za obseg prodaje, ki se je izvajal v okviru pogodb v preiskavi. Z drugimi besedami, tudi če nerealno domnevamo, da bi podjetje Hidroelectrica lahko nadomestilo vse romunske proizvajalce in prodajalce na enem ali na obeh od teh dveh trgov, bi podjetje Hidroelectrica še vedno moralo poiskati dodatne kupce za zadevne količine. Zato pogojev in cen v teh nišnih tržnih segmentih, ne glede na vrednosti, ni mogoče uporabiti kot referenčne vrednosti za bistveno in objektivno primerjavo s cenami podjetja Hidroelectrica v okviru dolgoročnih pogodb. |
| --- | --- |

(113)

Nazadnje še dejstvo, celotni obseg trgovanja od leta 2007 do leta 2010 med vsemi romunskimi dobavitelji in relevantnimi kupci na trgu za dan vnaprej in na izravnalnem trgu vedno skupaj znaša manj kot letni obseg dobave na podlagi pogodb v preiskavi (glej uvodne izjave 30, 31 in 38). V tem obdobju noben tržni segment ni imel potrebne zmogljivosti in likvidnosti za obseg prodaje, ki se je izvajal v okviru pogodb v preiskavi. Z drugimi besedami, tudi če nerealno domnevamo, da bi podjetje Hidroelectrica lahko nadomestilo vse romunske proizvajalce in prodajalce na enem ali na obeh od teh dveh trgov, bi podjetje Hidroelectrica še vedno moralo poiskati dodatne kupce za zadevne količine. Zato pogojev in cen v teh nišnih tržnih segmentih, ne glede na vrednosti, ni mogoče uporabiti kot referenčne vrednosti za bistveno in objektivno primerjavo s cenami podjetja Hidroelectrica v okviru dolgoročnih pogodb.

| (114) | Glede na bistvene značilnosti pogodb v smislu prilagodljivosti oskrbe, dolgotrajnosti in pogodbenih količin ter v posebnih okoliščinah na romunskem trgu v preiskovanem obdobju so najbolj primerljivi instrumenti, ki so na voljo za določitev morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s prevladujočimi tržnimi razmerami v Romuniji, cene, ki so bile dogovorjene z velikimi odjemalci v pogodbah in sklenjene s prožnimi in vnaprej določenimi pogoji. Zato je primerno, da se analizira, ali so pogodbe, ki so predmet preiskave, v skladu s cenami drugih prodajalcev na romunskem trgu za neposredno dogovorjene pogodbe. Nabor podatkov, opisanih v uvodnih izjavah od 35 do 38 zgoraj, zajema neposredno dogovorjene dvostranske pogodbe, ki so bile v veljavi sočasno s pogodbama v preiskavi, je najprimernejša osnova na voljo Komisiji za primerjavo pogodbenih cen, ki so se zaračunavale dobaviteljem električne energije ter podjetjem Alro, Electrocarbon in Elsid. Zato je Komisija primerjala te cene s cenami na podlagi podatkov, ki se nanašajo na obdobje od 1. januarja 2007 do konca leta 2010. |
| --- | --- |

(114)

Glede na bistvene značilnosti pogodb v smislu prilagodljivosti oskrbe, dolgotrajnosti in pogodbenih količin ter v posebnih okoliščinah na romunskem trgu v preiskovanem obdobju so najbolj primerljivi instrumenti, ki so na voljo za določitev morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s prevladujočimi tržnimi razmerami v Romuniji, cene, ki so bile dogovorjene z velikimi odjemalci v pogodbah in sklenjene s prožnimi in vnaprej določenimi pogoji. Zato je primerno, da se analizira, ali so pogodbe, ki so predmet preiskave, v skladu s cenami drugih prodajalcev na romunskem trgu za neposredno dogovorjene pogodbe. Nabor podatkov, opisanih v uvodnih izjavah od 35 do 38 zgoraj, zajema neposredno dogovorjene dvostranske pogodbe, ki so bile v veljavi sočasno s pogodbama v preiskavi, je najprimernejša osnova na voljo Komisiji za primerjavo pogodbenih cen, ki so se zaračunavale dobaviteljem električne energije ter podjetjem Alro, Electrocarbon in Elsid. Zato je Komisija primerjala te cene s cenami na podlagi podatkov, ki se nanašajo na obdobje od 1. januarja 2007 do konca leta 2010.

—   Pogodbe s podjetjem ArcelorMittal

| (115) | Glede dveh pogodb, sklenjenih v letih 2009 in 2010 s podjetjem Hidroelectrica in ArcelorMittal na trgu OPCOM-PCCB, Komisija ne meni, da cene iz vzporednih ponudb dveh dobaviteljev na trgu OPCOM-PCCB, ki so navedene v zadevni odločitvi o začetku postopka, pomenijo ustrezne referenčne cene, in sicer iz naslednjih razlogov:






  — | v zvezi s pogodbo iz leta 2009 nobena od teh dveh vzporednih ponudb na trgu OPCOM ni bila dejansko veljavna. Energy Holding je umaknil vzporedno ponudbo za enako obdobje, količino in pogoje dobave, preden je bila ponudba družbe ArcelorMittal prodana na dražbi (56). Druga ponudba podjetja Petprod ni bila sprejemljiva za primerjalne analize, saj vključuje le polovico količine, ki jo je ArcelorMittal ponudil v odkup; |
| --- | --- | --- |

(115)

Glede dveh pogodb, sklenjenih v letih 2009 in 2010 s podjetjem Hidroelectrica in ArcelorMittal na trgu OPCOM-PCCB, Komisija ne meni, da cene iz vzporednih ponudb dveh dobaviteljev na trgu OPCOM-PCCB, ki so navedene v zadevni odločitvi o začetku postopka, pomenijo ustrezne referenčne cene, in sicer iz naslednjih razlogov:

—

v zvezi s pogodbo iz leta 2009 nobena od teh dveh vzporednih ponudb na trgu OPCOM ni bila dejansko veljavna. Energy Holding je umaknil vzporedno ponudbo za enako obdobje, količino in pogoje dobave, preden je bila ponudba družbe ArcelorMittal prodana na dražbi (56). Druga ponudba podjetja Petprod ni bila sprejemljiva za primerjalne analize, saj vključuje le polovico količine, ki jo je ArcelorMittal ponudil v odkup;

56

| — | v zvezi s pogodbo iz leta 2010 so finančni podatki za dva dobavitelja z vzporednimi ponudbami kazali na to, da ne bi mogla prenesti izgub, če ne bi uspela ponovno prodati velike količine električne energije, ki sta jo nameravala kupiti od podjetja Hidroelectrica: pravi namen teh dveh dobaviteljev iz leta 2010 je bil ponovno prodati električno energijo podjetju ArcelorMittal po višji ceni. Pravzaprav sta bili obe ponudbi umaknjeni takoj, ko je Hidroelectrica 29. decembra 2010 sprejela ponudbo za nakup podjetja ArcelorMittal, kar dokazuje, da zadevna dobavitelja nista nameravala prodajati teh količin drugim strankam razen podjetju ArcelorMittal (57). |
| --- | --- |

—

v zvezi s pogodbo iz leta 2010 so finančni podatki za dva dobavitelja z vzporednimi ponudbami kazali na to, da ne bi mogla prenesti izgub, če ne bi uspela ponovno prodati velike količine električne energije, ki sta jo nameravala kupiti od podjetja Hidroelectrica: pravi namen teh dveh dobaviteljev iz leta 2010 je bil ponovno prodati električno energijo podjetju ArcelorMittal po višji ceni. Pravzaprav sta bili obe ponudbi umaknjeni takoj, ko je Hidroelectrica 29. decembra 2010 sprejela ponudbo za nakup podjetja ArcelorMittal, kar dokazuje, da zadevna dobavitelja nista nameravala prodajati teh količin drugim strankam razen podjetju ArcelorMittal (57).

57

| (116) | V odsotnosti v celoti primerljivih pogodb povprečne cene OPCOM-PCCB niso veljavna referenčna točka za obe pogodbi s podjetjem ArcelorMittal, glede na to, da so bile količine energije, s katero se je trgovalo na trgu OPCOM, omejene, in da izvajane vrste transakcij prav tako niso primerljive. |
| --- | --- |

(116)

V odsotnosti v celoti primerljivih pogodb povprečne cene OPCOM-PCCB niso veljavna referenčna točka za obe pogodbi s podjetjem ArcelorMittal, glede na to, da so bile količine energije, s katero se je trgovalo na trgu OPCOM, omejene, in da izvajane vrste transakcij prav tako niso primerljive.

| (117) | Ne glede na predhodna stališča, ki so bila opredeljena v uvodni odločbi, in upoštevajoč velike količine električne energije, kupljene s strani podjetja ArcelorMittal, ter dejstvo, da je ArcelorMittal zanesljiva in finančno stabilna stranka podjetja Hidroelectrica, in dejstvo, da niti dve vzporedni ponudbi dobaviteljev niti povprečne cene OPCOM-PCCB niso primerljive s cenami v primeru dveh pogodb podjetja ArcelorMittal, zato Komisija meni, da so cene iz pogodbe opredeljene v nizu podatkov najboljše referenčne cene za namene primerjave. Zato je glede na prejete pripombe v odgovor na sklep o začetku postopka Komisija spremenila analizo in preučila cene dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal na podlagi istih podatkov, uporabljenih za primerjavo dolgoročnih pogodb. |
| --- | --- |

(117)

Ne glede na predhodna stališča, ki so bila opredeljena v uvodni odločbi, in upoštevajoč velike količine električne energije, kupljene s strani podjetja ArcelorMittal, ter dejstvo, da je ArcelorMittal zanesljiva in finančno stabilna stranka podjetja Hidroelectrica, in dejstvo, da niti dve vzporedni ponudbi dobaviteljev niti povprečne cene OPCOM-PCCB niso primerljive s cenami v primeru dveh pogodb podjetja ArcelorMittal, zato Komisija meni, da so cene iz pogodbe opredeljene v nizu podatkov najboljše referenčne cene za namene primerjave. Zato je glede na prejete pripombe v odgovor na sklep o začetku postopka Komisija spremenila analizo in preučila cene dveh pogodb s podjetjem ArcelorMittal na podlagi istih podatkov, uporabljenih za primerjavo dolgoročnih pogodb.

—   Ekonometrična analiza Komisije o dolgoročnih pogodbenih cenah

| (118) | Na dobro delujočih trgih z električno energijo z ustrezno likvidnostjo in instrumenti, ki omogočajo napoved cen za prihodnje dobave, so promptne cene dober pokazatelj približka tržnih cen in jih je mogoče uporabiti kot merila za oceno ravni cen v posameznih pogodbah. Vendar se je treba v tej zadevi, glede na razmeroma visok delež povpraševanja, ki je bil v Romuniji v letu 2009 še vedno izpolnjen na podlagi reguliranih tarif, omejeno likvidnost platform OPCOM za trgovanje v obdobju 2007–2010, in glede na dejstvo, da je bila energetska borza, ki jo upravlja OPCOM, opredeljena kot ustrezni protimonopolni trg, na katerem se izvajajo zlorabe prevladujočega položaja, opreti na druga ustrezna merila za ocenjevanje morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi cenami. |
| --- | --- |

(118)

Na dobro delujočih trgih z električno energijo z ustrezno likvidnostjo in instrumenti, ki omogočajo napoved cen za prihodnje dobave, so promptne cene dober pokazatelj približka tržnih cen in jih je mogoče uporabiti kot merila za oceno ravni cen v posameznih pogodbah. Vendar se je treba v tej zadevi, glede na razmeroma visok delež povpraševanja, ki je bil v Romuniji v letu 2009 še vedno izpolnjen na podlagi reguliranih tarif, omejeno likvidnost platform OPCOM za trgovanje v obdobju 2007–2010, in glede na dejstvo, da je bila energetska borza, ki jo upravlja OPCOM, opredeljena kot ustrezni protimonopolni trg, na katerem se izvajajo zlorabe prevladujočega položaja, opreti na druga ustrezna merila za ocenjevanje morebitne prisotnosti gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi cenami.

| (119) | Zato je Komisija uporabila zbirko podatkov, ki so jo zagotovili romunski organi, saj meni, da je to najboljši vir dokazov, ki odraža tržne razmere v Romuniji. Niz podatkov vsebuje dovolj informacij, da Komisija lahko analizira razmere na romunskem trgu z električno energijo v obdobju v preiskavi, kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37. Na podlagi niza podatkov je Komisija izvedla ekonometrično analizo, da bi določila referenčno ceno na podlagi pogodb za električno energijo, sočasnih s pogodbami v preiskavi podjetja Hidroelectrica v celotnem obdobju preiskave. Uporaba ekonomskih modelov za količinsko opredelitev morebitnih prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji v skladu s predhodnimi primeri na kompleksnem tržnem okolju (uvodna izjava 104), kakršen je obravnavani primer v Romuniji od leta 2007 (uvodne izjave 24 do 38 in 107). Popoln in podroben tehnični opis ekonometrične analize in njenih rezultatov je naveden v Prilogi II. |
| --- | --- |

(119)

Zato je Komisija uporabila zbirko podatkov, ki so jo zagotovili romunski organi, saj meni, da je to najboljši vir dokazov, ki odraža tržne razmere v Romuniji. Niz podatkov vsebuje dovolj informacij, da Komisija lahko analizira razmere na romunskem trgu z električno energijo v obdobju v preiskavi, kot je navedeno v uvodnih izjavah 36 in 37. Na podlagi niza podatkov je Komisija izvedla ekonometrično analizo, da bi določila referenčno ceno na podlagi pogodb za električno energijo, sočasnih s pogodbami v preiskavi podjetja Hidroelectrica v celotnem obdobju preiskave. Uporaba ekonomskih modelov za količinsko opredelitev morebitnih prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji v skladu s predhodnimi primeri na kompleksnem tržnem okolju (uvodna izjava 104), kakršen je obravnavani primer v Romuniji od leta 2007 (uvodne izjave 24 do 38 in 107). Popoln in podroben tehnični opis ekonometrične analize in njenih rezultatov je naveden v Prilogi II.

| (120) | Zaradi pomanjkanja jasnih referenčnih meril za ugotavljanje „tržnih pogojev“ je bilo pri pregledovanju, ali sta pogodbi vsebovali cene nad tržno ravnijo, referenčno merilo tržnih cen ocenjeno kot približek v okviru konzervativnih domnev, in sicer z upoštevanjem pomembnih odstopanj navzdol od ocenjene tržne cene. Na podlagi tega konzervativnega pristopa je Komisija izvedla primerjavo cen obeh pogodb podjetja Hidroelectrica z referenčno tržno ceno za vsako leto med letoma 2007 in 2010. Primerjava je bila opravljena letno, saj so bile prodajne cene spremenjene vsako leto (58), kljub ustreznim določbam v pogodbah. |
| --- | --- |

(120)

Zaradi pomanjkanja jasnih referenčnih meril za ugotavljanje „tržnih pogojev“ je bilo pri pregledovanju, ali sta pogodbi vsebovali cene nad tržno ravnijo, referenčno merilo tržnih cen ocenjeno kot približek v okviru konzervativnih domnev, in sicer z upoštevanjem pomembnih odstopanj navzdol od ocenjene tržne cene. Na podlagi tega konzervativnega pristopa je Komisija izvedla primerjavo cen obeh pogodb podjetja Hidroelectrica z referenčno tržno ceno za vsako leto med letoma 2007 in 2010. Primerjava je bila opravljena letno, saj so bile prodajne cene spremenjene vsako leto (58), kljub ustreznim določbam v pogodbah.

58

| (121) | Analiza kaže, da so le trije domnevni upravičenci imeli korist od cen, ki so bile nižje od tistih v obsegu, v katerem jih je mogoče šteti za skladne z referenčno tržno ceno:






  — | v letih od 2007 do 2010 imata Electrocarbon in Elsid vsako leto pogodbene cene, nižje od referenčne tržne cene za ustrezno leto; |
| --- | --- | --- |

(121)

Analiza kaže, da so le trije domnevni upravičenci imeli korist od cen, ki so bile nižje od tistih v obsegu, v katerem jih je mogoče šteti za skladne z referenčno tržno ceno:

—

v letih od 2007 do 2010 imata Electrocarbon in Elsid vsako leto pogodbene cene, nižje od referenčne tržne cene za ustrezno leto;

| — | za podjetje Luxten-Lighting je ta razlika višja od referenčne cene le v letih 2008 in 2009. |
| --- | --- |

—

za podjetje Luxten-Lighting je ta razlika višja od referenčne cene le v letih 2008 in 2009.

| (122) | Analiza je pokazala, da so bile cene podjetja Hidroelectrica v devetih pogodbah med letoma 2007 in 2010, in sicer s podjetji Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal in Alro, popolnoma v skladu z referenčno tržno ceno. V primeru pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting se cene, ki se uporabljajo za leti 2007 in 2010, ne razlikujejo znatno od tistih za druge neposredno dogovorjene v pogodbah, sklenjenih na romunskem trgu. |
| --- | --- |

(122)

Analiza je pokazala, da so bile cene podjetja Hidroelectrica v devetih pogodbah med letoma 2007 in 2010, in sicer s podjetji Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal in Alro, popolnoma v skladu z referenčno tržno ceno. V primeru pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting se cene, ki se uporabljajo za leti 2007 in 2010, ne razlikujejo znatno od tistih za druge neposredno dogovorjene v pogodbah, sklenjenih na romunskem trgu.

| (123) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da ni bilo neupravičene gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji v pogodbah s podjetji Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal in Alro za celotno obdobje v preiskavi ter za Luxten-Lighting za leti 2007 in 2010. |
| --- | --- |

(123)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da ni bilo neupravičene gospodarske prednosti v primerjavi s tržnimi pogoji v pogodbah s podjetji Alpiq RomIndustries, Alpiq RomEnergie, EFT, Electromagnetica, Energy Holding, Euro-Pec, Electrica, ArcelorMittal in Alro za celotno obdobje v preiskavi ter za Luxten-Lighting za leti 2007 in 2010.

| (124) | Hkrati je empirična analiza opredelila tri pogodbe, kjer cene niso v skladu z referenčno ceno, in sicer pogodbi med podjetjema Hidroelectrica in Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter tisto s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(124)

Hkrati je empirična analiza opredelila tri pogodbe, kjer cene niso v skladu z referenčno ceno, in sicer pogodbi med podjetjema Hidroelectrica in Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter tisto s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010.

| (125) | Na podlagi zgoraj navedenega odločitve podjetja Hidroelectrica, da ohrani tri pogodbe s podjetji Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting, ni mogoče šteti kot delovanje razumnega udeleženca na trgu, saj se pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter pogodbe s podjetji Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 zdijo pod tržnimi pogoji, na podlagi konzervativnih predpostavk (Priloga II). Pogodbe podjetja Hidroelectrica zato dodeljujejo neupravičeno gospodarsko prednost podjetju Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 in podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010. |
| --- | --- |

(125)

Na podlagi zgoraj navedenega odločitve podjetja Hidroelectrica, da ohrani tri pogodbe s podjetji Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting, ni mogoče šteti kot delovanje razumnega udeleženca na trgu, saj se pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter pogodbe s podjetji Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 zdijo pod tržnimi pogoji, na podlagi konzervativnih predpostavk (Priloga II). Pogodbe podjetja Hidroelectrica zato dodeljujejo neupravičeno gospodarsko prednost podjetju Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 in podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010.

| (126) | Iz tega izhaja, da so pogodbe podjetja Hidroelectrica z Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 ugodno vplivale na kupce, saj jim je bila dodeljena neupravičena gospodarska prednost, ki presega običajne tržne pogoje, zato teh pogodb ni mogoče izključiti iz pogodbe, ki vključuje državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(126)

Iz tega izhaja, da so pogodbe podjetja Hidroelectrica z Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 ugodno vplivale na kupce, saj jim je bila dodeljena neupravičena gospodarska prednost, ki presega običajne tržne pogoje, zato teh pogodb ni mogoče izključiti iz pogodbe, ki vključuje državno pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

| (127) | Zato je treba, glede na ugotovitve ekonometrične analize Komisije iz uvodne izjave 120, nadalje analizirati, ali je izpolnjen še eden od dveh kumulativnih pogojev za obstoj državne pomoči, kar zadeva podjetja Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid. |
| --- | --- |

(127)

Zato je treba, glede na ugotovitve ekonometrične analize Komisije iz uvodne izjave 120, nadalje analizirati, ali je izpolnjen še eden od dveh kumulativnih pogojev za obstoj državne pomoči, kar zadeva podjetja Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid.

7.3   Državna sredstva in odgovornost do države

Državna sredstva in odgovornost do države

| (128) | Glede na to, da je podjetje Hidroelectrica 80-odstotno v državni lasti in da morebitni primanjkljaj prihodkov od prodaje zmanjšuje razpoložljiva sredstva Romunije v vlogi delničarja, lahko Komisija sklene, da padec prihodkov od prodaje električne energije na podlagi treh pogodb, in sicer s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, pomeni državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(128)

Glede na to, da je podjetje Hidroelectrica 80-odstotno v državni lasti in da morebitni primanjkljaj prihodkov od prodaje zmanjšuje razpoložljiva sredstva Romunije v vlogi delničarja, lahko Komisija sklene, da padec prihodkov od prodaje električne energije na podlagi treh pogodb, in sicer s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, pomeni državna sredstva v smislu člena 107(1) PDEU.

| (129) | Vendar to sklepanje ni nujno upravičeno, kar zadeva pripisljivost odgovornosti romunski državi glede poslovnih odločitev podjetja Hidroelectrica v zvezi s cenami in prihodki na podlagi treh pogodb s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid po 1. januarju 2007. Zgolj dejstvo, da je cene iz pogodb, ki so predmet preiskave, zaračunavalo podjetje Hidroelectrica, javno podjetje pod večinskim nadzorom romunske države, ni zadosten razlog za sklep, da bi se odgovornost za te odločitve pripisala romunski državi. |
| --- | --- |

(129)

Vendar to sklepanje ni nujno upravičeno, kar zadeva pripisljivost odgovornosti romunski državi glede poslovnih odločitev podjetja Hidroelectrica v zvezi s cenami in prihodki na podlagi treh pogodb s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid po 1. januarju 2007. Zgolj dejstvo, da je cene iz pogodb, ki so predmet preiskave, zaračunavalo podjetje Hidroelectrica, javno podjetje pod večinskim nadzorom romunske države, ni zadosten razlog za sklep, da bi se odgovornost za te odločitve pripisala romunski državi.

| (130) | Dejstvo je, da so bile vse tri pogodbe v veljavi na dan 1. januarja 2007 (uvodna izjava 19, Priloga I). Komisija ni pristojna, da ugotovi, ali je mogoče sklenitev treh pogodb v letih 2002 in 2004 ter vse spremembe v obdobju pred pristopom Romunije k EU pripisati romunski državi, ali za presojo tržnih razmer, v katerih so bile te pogodbe sklenjene ali spremenjene pred ustreznim datumom (uvodna izjava 101). Odločitve podjetja Hidroelectrica, za katere je Komisija pristojna dati svojo oceno, so zato naslednje:






  — | izrecna odločitev ali tihi pristanek, da ohrani prodajne pogodbe, ki so bile v veljavi po 1. januarju 2007, sklenjene pred pristopom Romunije k EU, |
| --- | --- | --- |

(130)

Dejstvo je, da so bile vse tri pogodbe v veljavi na dan 1. januarja 2007 (uvodna izjava 19, Priloga I). Komisija ni pristojna, da ugotovi, ali je mogoče sklenitev treh pogodb v letih 2002 in 2004 ter vse spremembe v obdobju pred pristopom Romunije k EU pripisati romunski državi, ali za presojo tržnih razmer, v katerih so bile te pogodbe sklenjene ali spremenjene pred ustreznim datumom (uvodna izjava 101). Odločitve podjetja Hidroelectrica, za katere je Komisija pristojna dati svojo oceno, so zato naslednje:

—

izrecna odločitev ali tihi pristanek, da ohrani prodajne pogodbe, ki so bile v veljavi po 1. januarju 2007, sklenjene pred pristopom Romunije k EU,

| — | vse odločitve, da se bistveno spreminjajo pogodbeni pogoji po pristopu Romunije k EU, zlasti sklepi o spremembi pogodbene cene. |
| --- | --- |

—

vse odločitve, da se bistveno spreminjajo pogodbeni pogoji po pristopu Romunije k EU, zlasti sklepi o spremembi pogodbene cene.

| (131) | V zvezi s tem, četudi bi bila romunska država v položaju, da bi lahko nadzirala poslovno politiko podjetja Hidroelectrica in imela prevladujoč vpliv na odločitve podjetja, ni mogoče samodejno domnevati, da je v zvezi z ohranitvijo obeh pogodb s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 ter v zvezi s spremembo pogodbene cene tudi dejansko izvajala nadzor. |
| --- | --- |

(131)

V zvezi s tem, četudi bi bila romunska država v položaju, da bi lahko nadzirala poslovno politiko podjetja Hidroelectrica in imela prevladujoč vpliv na odločitve podjetja, ni mogoče samodejno domnevati, da je v zvezi z ohranitvijo obeh pogodb s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 ter v zvezi s spremembo pogodbene cene tudi dejansko izvajala nadzor.

| (132) | V skladu z ustrezno sodno prakso (59) je treba proučiti, ali je mogoče za romunske organe trditi, da so bili na tak ali drugačen način vpleteni v ohranjanje pogodb v času njihove veljavnosti ter v spreminjanje pogodbenih cen, in majhno verjetnost, da niso vpleteni v te odločitve. V ta namen se za pripis odgovornosti državi Romuniji za odločitve glede pogodbe v preiskavi lahko sklepa iz vrste kazalnikov, ki izhajajo iz okoliščin in iz konteksta, v katerem je podjetje Hidroelectrica dobavilo električno energijo podjetju Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid po letu 2007. |
| --- | --- |

(132)

V skladu z ustrezno sodno prakso (59) je treba proučiti, ali je mogoče za romunske organe trditi, da so bili na tak ali drugačen način vpleteni v ohranjanje pogodb v času njihove veljavnosti ter v spreminjanje pogodbenih cen, in majhno verjetnost, da niso vpleteni v te odločitve. V ta namen se za pripis odgovornosti državi Romuniji za odločitve glede pogodbe v preiskavi lahko sklepa iz vrste kazalnikov, ki izhajajo iz okoliščin in iz konteksta, v katerem je podjetje Hidroelectrica dobavilo električno energijo podjetju Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid po letu 2007.

59

| (133) | Zlasti na podlagi ustrezne sodne prakse je mogoče nadaljevanje treh obstoječih pogodb in spremembe pogodbenih cen po letu 2007 pripisati Romuniji, (i) če podjetje Hidroelectrica ni moglo odločati o teh zadevah, ne da bi upoštevalo zahteve javnih organov, (ii) če je to podjetje moralo upoštevati direktive, ki so jih izdali vladni ali medresorski organi. Prav tako je treba upoštevati tudi, ali je podjetje Hidroelectrica (iii) integrirano v strukturo javne uprave, (iv) naravo njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, (v) pravni status podjetja (v smislu, da zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), (vi) intenzivnost nadzora javnih organov nad njenim upravljanjem ali (vii) kateri koli drugi kazalnik vpletenosti javnih organov v ohranjanje in spreminjanje pogodbenih cen ali neverjetnost njihove vpletenosti, tudi ob upoštevanju (viii) razsežnosti odločitev podjetja Hidroelectrica, njihove vsebine ali pogojev, ki jih vsebujejo (60). |
| --- | --- |

(133)

Zlasti na podlagi ustrezne sodne prakse je mogoče nadaljevanje treh obstoječih pogodb in spremembe pogodbenih cen po letu 2007 pripisati Romuniji, (i) če podjetje Hidroelectrica ni moglo odločati o teh zadevah, ne da bi upoštevalo zahteve javnih organov, (ii) če je to podjetje moralo upoštevati direktive, ki so jih izdali vladni ali medresorski organi. Prav tako je treba upoštevati tudi, ali je podjetje Hidroelectrica (iii) integrirano v strukturo javne uprave, (iv) naravo njegovih dejavnosti in njihovo izvajanje na trgu v običajnih razmerah konkurence z zasebnimi gospodarskimi subjekti, (v) pravni status podjetja (v smislu, da zanj velja javno pravo ali običajno pravo družb), (vi) intenzivnost nadzora javnih organov nad njenim upravljanjem ali (vii) kateri koli drugi kazalnik vpletenosti javnih organov v ohranjanje in spreminjanje pogodbenih cen ali neverjetnost njihove vpletenosti, tudi ob upoštevanju (viii) razsežnosti odločitev podjetja Hidroelectrica, njihove vsebine ali pogojev, ki jih vsebujejo (60).

60

| (134) | Podjetje Hidroelectrica je podjetje, ki ga ureja običajno pravo gospodarskih družb in ni vključeno v strukturo javne uprave. Dejansko si člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica lahko kopičijo funkcije z vladnimi položaji (uvodna izjava 12). To bi lahko pomenilo, da so bili člani uprave izbrani predvsem na podlagi njihove bližine z vlado in ne na podlagi svojih poslovnih izkušenj ali usposobljenosti. Medtem ko obstajajo znaki, da mora podjetje Hidroelectrica upoštevati direktive, ki so jih izdali vladni ali medresorski organi, nič ne kaže, da bi bile take direktive izdane za namene ohranjanja veljavnosti treh zadevnih pogodb in pogodbenih cen. Zlasti ni nobenih znakov, da bi generalna skupščina delničarjev ali upravni svet podjetja Hidroelectrica imela vlogo pri sprejemanju odločitev v zvezi z ohranjanjem komercialnih pogodb o dobavi električne energije in/ali spremembi cen na podlagi teh pogodb (uvodna izjava 12). Kot je omenilo več zainteresiranih strani, je v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica in romunskim pravom gospodarskih družb glavni izvršni direktor tisti, ki upravlja podjetje v tekočem poslovanju in samostojno sprejema odločitve o zadevah, ki niso v pristojnosti skupščine delničarjev in upravnega odbora. Romunski organi poudarjajo, da morajo člani uprave sprejeti odločitve v interesu družbe. |
| --- | --- |

(134)

Podjetje Hidroelectrica je podjetje, ki ga ureja običajno pravo gospodarskih družb in ni vključeno v strukturo javne uprave. Dejansko si člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica lahko kopičijo funkcije z vladnimi položaji (uvodna izjava 12). To bi lahko pomenilo, da so bili člani uprave izbrani predvsem na podlagi njihove bližine z vlado in ne na podlagi svojih poslovnih izkušenj ali usposobljenosti. Medtem ko obstajajo znaki, da mora podjetje Hidroelectrica upoštevati direktive, ki so jih izdali vladni ali medresorski organi, nič ne kaže, da bi bile take direktive izdane za namene ohranjanja veljavnosti treh zadevnih pogodb in pogodbenih cen. Zlasti ni nobenih znakov, da bi generalna skupščina delničarjev ali upravni svet podjetja Hidroelectrica imela vlogo pri sprejemanju odločitev v zvezi z ohranjanjem komercialnih pogodb o dobavi električne energije in/ali spremembi cen na podlagi teh pogodb (uvodna izjava 12). Kot je omenilo več zainteresiranih strani, je v skladu s statutom podjetja Hidroelectrica in romunskim pravom gospodarskih družb glavni izvršni direktor tisti, ki upravlja podjetje v tekočem poslovanju in samostojno sprejema odločitve o zadevah, ki niso v pristojnosti skupščine delničarjev in upravnega odbora. Romunski organi poudarjajo, da morajo člani uprave sprejeti odločitve v interesu družbe.

| (135) | Ministrski odlok 445/2009, na katerega se je Komisija sklicevala v odločitvah o začetku postopka (uvodna izjava 44), ni imela nobenega vpliva na pogoje za tri zadevne pogodbe. V skladu s členom 1(2) tega odloka so bile tekoče dvostranske pogodbe ponavadi izvzete iz pravil, na podlagi katerih so predstavniki ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje ter člani upravnih odborov elektroenergetskih podjetij v državni lasti dolžni zagotavljati, da se od 31. marca 2010 z električno energijo, namenjeno za veleprodajni trg, trguje izključno na trgu OPCOM. Kot je navedeno v uvodni izjavi 101, je pristojnost za proučevanje zadevnih pogodb z vidika pravil EU o državni pomoči nastopila od pristopa Romunije k Evropski uniji, to je tri leta pred rokom, ki je bil določen v Uredbi št. 445/2009, in več kot dve leti pred sprejetjem Direktive za njegovo sprejetje. Iz tega sledi, da tako pravilo ni obstajalo, ko so zadevne pogodbe postale predmet pregleda v skladu s predpisi EU. Poleg tega maloprodajne pogodbe med podjetjem Hidroelectrica in Elsid oziroma Electrocarbon – že v veljavi pred 31. marcem 2010, ne bi bile vključene, čeprav bi ukrep veljal tudi za naročila, ki so že obstajala, ko je začela veljati, saj je bila pomembna samo (prihodnja) prodaja na debelo. |
| --- | --- |

(135)

Ministrski odlok 445/2009, na katerega se je Komisija sklicevala v odločitvah o začetku postopka (uvodna izjava 44), ni imela nobenega vpliva na pogoje za tri zadevne pogodbe. V skladu s členom 1(2) tega odloka so bile tekoče dvostranske pogodbe ponavadi izvzete iz pravil, na podlagi katerih so predstavniki ministrstva za gospodarstvo, trgovino in poslovno okolje ter člani upravnih odborov elektroenergetskih podjetij v državni lasti dolžni zagotavljati, da se od 31. marca 2010 z električno energijo, namenjeno za veleprodajni trg, trguje izključno na trgu OPCOM. Kot je navedeno v uvodni izjavi 101, je pristojnost za proučevanje zadevnih pogodb z vidika pravil EU o državni pomoči nastopila od pristopa Romunije k Evropski uniji, to je tri leta pred rokom, ki je bil določen v Uredbi št. 445/2009, in več kot dve leti pred sprejetjem Direktive za njegovo sprejetje. Iz tega sledi, da tako pravilo ni obstajalo, ko so zadevne pogodbe postale predmet pregleda v skladu s predpisi EU. Poleg tega maloprodajne pogodbe med podjetjem Hidroelectrica in Elsid oziroma Electrocarbon – že v veljavi pred 31. marcem 2010, ne bi bile vključene, čeprav bi ukrep veljal tudi za naročila, ki so že obstajala, ko je začela veljati, saj je bila pomembna samo (prihodnja) prodaja na debelo.

| (136) | Poleg tega, čeprav Ministrski odlok 445/2009 kaže na stopnjo vpliva na poslovno politiko proizvajalcev električne energije v državni lasti, pa je njegov namen predvsem regulativne narave, in sicer povečati preglednost energetskih transakcij na debelo ter zagotoviti večji obseg in likvidnost na trgovalnih platformah, ki jih upravlja OPCOM. Ta ministrski odlok velja za vse proizvajalce v državni lasti, ne samo za podjetje Hidroelectrica. Zato iz besedila in ciljev Ministrskega odloka 445/2009 ni mogoče sklepati, da je romunska država izvajala nadzor nad vsako transakcijo, pogodbo ali spremembo pogodbe v zvezi z dobavo električne energije s strani proizvajalcev električne energije v državni lasti, ki predstavljajo večino proizvajalcev na romunskem trgu, zlasti podjetja Hidroelectrica. Z drugimi besedami, odlok ne kaže na verjetnost, da bi romunska država sodelovala pri običajnih vsakodnevnih poslovnih dejavnostih, prodajnih pogodbah, spremembah pogodb, pogajanjih s cenam itd. v zvezi s tremi pogodbami, ki se proučujejo. |
| --- | --- |

(136)

Poleg tega, čeprav Ministrski odlok 445/2009 kaže na stopnjo vpliva na poslovno politiko proizvajalcev električne energije v državni lasti, pa je njegov namen predvsem regulativne narave, in sicer povečati preglednost energetskih transakcij na debelo ter zagotoviti večji obseg in likvidnost na trgovalnih platformah, ki jih upravlja OPCOM. Ta ministrski odlok velja za vse proizvajalce v državni lasti, ne samo za podjetje Hidroelectrica. Zato iz besedila in ciljev Ministrskega odloka 445/2009 ni mogoče sklepati, da je romunska država izvajala nadzor nad vsako transakcijo, pogodbo ali spremembo pogodbe v zvezi z dobavo električne energije s strani proizvajalcev električne energije v državni lasti, ki predstavljajo večino proizvajalcev na romunskem trgu, zlasti podjetja Hidroelectrica. Z drugimi besedami, odlok ne kaže na verjetnost, da bi romunska država sodelovala pri običajnih vsakodnevnih poslovnih dejavnostih, prodajnih pogodbah, spremembah pogodb, pogajanjih s cenam itd. v zvezi s tremi pogodbami, ki se proučujejo.

| (137) | Razen za dobavo električne energije na reguliranem trgu (uvodne izjave 25 do 26) podjetje Hidroelectrica izvaja svojo dejavnost oskrbe z električno energijo na odprtih trgih s kupci za nelastno uporabo, ki so v konkurenci z drugimi dobaviteljev v zasebni ali javni lasti. Zlasti pomembno je dejstvo, da se precejšnja količina električne energije podjetja Hidroelectrica proda na romunskem trgu s prilagojenimi dvostranskimi dolgoročnimi pogodbami, količina, ki je bistveno višja od količine iz pogodb v preiskavi, medtem ko številni drugi ponudniki konkurirajo (uvodni izjavi 30 in 38). Pogodbe podjetja Hidroelectrica, ki so predmet preiskave, zlasti tri dolgoročne pogodbe s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid, ki so bile ohranjene po 1. januarju 2007, torej niso neobičajne ali izredne, kar bi predstavljalo poseben interes države, da jih ohranja. |
| --- | --- |

(137)

Razen za dobavo električne energije na reguliranem trgu (uvodne izjave 25 do 26) podjetje Hidroelectrica izvaja svojo dejavnost oskrbe z električno energijo na odprtih trgih s kupci za nelastno uporabo, ki so v konkurenci z drugimi dobaviteljev v zasebni ali javni lasti. Zlasti pomembno je dejstvo, da se precejšnja količina električne energije podjetja Hidroelectrica proda na romunskem trgu s prilagojenimi dvostranskimi dolgoročnimi pogodbami, količina, ki je bistveno višja od količine iz pogodb v preiskavi, medtem ko številni drugi ponudniki konkurirajo (uvodni izjavi 30 in 38). Pogodbe podjetja Hidroelectrica, ki so predmet preiskave, zlasti tri dolgoročne pogodbe s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid, ki so bile ohranjene po 1. januarju 2007, torej niso neobičajne ali izredne, kar bi predstavljalo poseben interes države, da jih ohranja.

| (138) | Poleg tega so bile pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid ohranjene ter na novo pogajane s stečajnim upraviteljem po uvedbi stečajnega postopka zaradi insolventnosti podjetja Hidroelectrica, ki je bil uveden leta 2012, kar kaže, da so bile te pogodbe še vedno v interesu novega vodstva podjetja Hidroelectrica, tudi po pristopu Romunije k Evropski uniji leta 2007 in po tem, ko so bile pogodbe sklenjene in spremenjene, zlasti v zvezi s cenami. Prav tako je podjetje Hidroelectrica zahtevalo zvišanje cen nad raven cen iz pogodb in poslalo podjetjema Electrocarbon in Elsid obvestilo o prekinitvi oskrbe, da bi jih spodbudilo, da sprejmejo nadaljnje zvišanje cen v letu 2010 (uvodna izjava 22), in s tem ravnalo kot prodajalec, ne pa kot dajalec pomoči. |
| --- | --- |

(138)

Poleg tega so bile pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid ohranjene ter na novo pogajane s stečajnim upraviteljem po uvedbi stečajnega postopka zaradi insolventnosti podjetja Hidroelectrica, ki je bil uveden leta 2012, kar kaže, da so bile te pogodbe še vedno v interesu novega vodstva podjetja Hidroelectrica, tudi po pristopu Romunije k Evropski uniji leta 2007 in po tem, ko so bile pogodbe sklenjene in spremenjene, zlasti v zvezi s cenami. Prav tako je podjetje Hidroelectrica zahtevalo zvišanje cen nad raven cen iz pogodb in poslalo podjetjema Electrocarbon in Elsid obvestilo o prekinitvi oskrbe, da bi jih spodbudilo, da sprejmejo nadaljnje zvišanje cen v letu 2010 (uvodna izjava 22), in s tem ravnalo kot prodajalec, ne pa kot dajalec pomoči.

| (139) | To ne pomeni, da romunska država ne more biti vključena v komercialne pogodbe dobaviteljev električne energije v državni lasti, kadar gre za interese posebnih in pomembnih industrijskih odjemalcev. Na primer, pred pristopom Romunije k EU je v internem zapisu z dne 2. februarja 2006, ki ga je podpisal državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo in trgovino, odobril pa ga je predsednik vlade, predlagano izvajanje posebne preferencialne obravnave za deset največjih energetsko intenzivnih uporabnikov v Romuniji (tudi proizvajalci aluminij ali jekla, ki jih oskrbuje podjetje Hidroelectrica ali Nuclearelectrica). V zvezi s pogodbo z Arcelor-Mittal, zlasti Sklep odbora podjetja Hidroelectrica št. 13/2009 z dne 16. decembra 2009, pooblašča generalnega direktorja podjetja Hidroelectrica „za pogajanja v potekajočih se pogajanjih za pogodbe o prodaji elektrike in za najboljše pogoje za podjetje Hidroelectrica“. Upravni odbor je odobril glavne pogoje pogodb iz let 2009 in 2010 s podjetjem ArcelorMittal. Dodatek št. 17 iz leta 2009 k pogodbi s podjetjem Alro (doda se formula LME za izračun pogodbene cene) je prav tako odobril odbor podjetja Hidroelectrica. |
| --- | --- |

(139)

To ne pomeni, da romunska država ne more biti vključena v komercialne pogodbe dobaviteljev električne energije v državni lasti, kadar gre za interese posebnih in pomembnih industrijskih odjemalcev. Na primer, pred pristopom Romunije k EU je v internem zapisu z dne 2. februarja 2006, ki ga je podpisal državni sekretar na Ministrstvu za gospodarstvo in trgovino, odobril pa ga je predsednik vlade, predlagano izvajanje posebne preferencialne obravnave za deset največjih energetsko intenzivnih uporabnikov v Romuniji (tudi proizvajalci aluminij ali jekla, ki jih oskrbuje podjetje Hidroelectrica ali Nuclearelectrica). V zvezi s pogodbo z Arcelor-Mittal, zlasti Sklep odbora podjetja Hidroelectrica št. 13/2009 z dne 16. decembra 2009, pooblašča generalnega direktorja podjetja Hidroelectrica „za pogajanja v potekajočih se pogajanjih za pogodbe o prodaji elektrike in za najboljše pogoje za podjetje Hidroelectrica“. Upravni odbor je odobril glavne pogoje pogodb iz let 2009 in 2010 s podjetjem ArcelorMittal. Dodatek št. 17 iz leta 2009 k pogodbi s podjetjem Alro (doda se formula LME za izračun pogodbene cene) je prav tako odobril odbor podjetja Hidroelectrica.

| (140) | Poleg tega je tudi memorandum z dne 3. februarja 2011 dveh generalnih direktorjev podjetij Nuclearelectrica in CE Hunedoara, ki sta tako kot podjetje Hidroelectrica v lasti države, zahteval soglasje Ministrstva za gospodarstvo in trgovino za sklenitev pogodbe za veleprodajo električne energije med podjetjema Nuclearelectrica kot prodajalcem in podjetjem CE Hunedoara kot kupcem. Ta transakcija je potrebovala odstopanje od določb Odloka 445/2009, ki zahteva, da vse transakcije na grosističnem trgu električne energije, ki vključujejo podjetja v državni lasti, potekajo zgolj na trgu OPCOM. To odstopanje je bilo zahtevano, da bi „pridobljena električna energija služila v namene oskrbe električne energije številnih pomembnih industrijskih odjemalcev na nacionalni ravni v letu 2011“. Ta memorandum je v celoti potrdil minister za gospodarstvo in trgovino. |
| --- | --- |

(140)

Poleg tega je tudi memorandum z dne 3. februarja 2011 dveh generalnih direktorjev podjetij Nuclearelectrica in CE Hunedoara, ki sta tako kot podjetje Hidroelectrica v lasti države, zahteval soglasje Ministrstva za gospodarstvo in trgovino za sklenitev pogodbe za veleprodajo električne energije med podjetjema Nuclearelectrica kot prodajalcem in podjetjem CE Hunedoara kot kupcem. Ta transakcija je potrebovala odstopanje od določb Odloka 445/2009, ki zahteva, da vse transakcije na grosističnem trgu električne energije, ki vključujejo podjetja v državni lasti, potekajo zgolj na trgu OPCOM. To odstopanje je bilo zahtevano, da bi „pridobljena električna energija služila v namene oskrbe električne energije številnih pomembnih industrijskih odjemalcev na nacionalni ravni v letu 2011“. Ta memorandum je v celoti potrdil minister za gospodarstvo in trgovino.

| (141) | Iz tega sledi, da obstajajo neposredni dokazi, ki jih ni bilo mogoče popolnoma izključiti, in sicer da je bila romunska država vpletena v sklepanje pogodb ali znatne spremembe pogodb podjetja Hidroelectrica z velikimi, energetsko intenzivnimi industrijskimi odjemalci. |
| --- | --- |

(141)

Iz tega sledi, da obstajajo neposredni dokazi, ki jih ni bilo mogoče popolnoma izključiti, in sicer da je bila romunska država vpletena v sklepanje pogodb ali znatne spremembe pogodb podjetja Hidroelectrica z velikimi, energetsko intenzivnimi industrijskimi odjemalci.

| (142) | Komisija je poleg tega ugotovila, da je druge kupoprodajne pogodbe, ki jih je podjetje Hidroelectrica podpisalo z dvema drugima državnima podjetjema Electrocentrale Deva in Termoelectrica v letih 2008 in 2009, mogoče pripisati romunski državi. Ta ugotovitev je temeljila predvsem na neposrednih dokazih drugih dveh družb v državni lasti, ko sta zaprosili za odobritev pogodb družbe s strani ministra, pristojnega tudi za podjetje Hidroelectrica, ki je v državni lasti, kot sredstva za (navzkrižno) financiranje svojega tekočega poslovanja in rudnikov premoga v državni lasti, ki so jim dobavili premog za socialne in druge nekomercialne namene (61). |
| --- | --- |

(142)

Komisija je poleg tega ugotovila, da je druge kupoprodajne pogodbe, ki jih je podjetje Hidroelectrica podpisalo z dvema drugima državnima podjetjema Electrocentrale Deva in Termoelectrica v letih 2008 in 2009, mogoče pripisati romunski državi. Ta ugotovitev je temeljila predvsem na neposrednih dokazih drugih dveh družb v državni lasti, ko sta zaprosili za odobritev pogodb družbe s strani ministra, pristojnega tudi za podjetje Hidroelectrica, ki je v državni lasti, kot sredstva za (navzkrižno) financiranje svojega tekočega poslovanja in rudnikov premoga v državni lasti, ki so jim dobavili premog za socialne in druge nekomercialne namene (61).

61

| (143) | Čeprav navedeni pomisleki navajajo na verjetnost (oz. ne izključujejo možnosti), da je romunska država bila vpletena v sklepanje več pogodb podjetja Hidroelectrica z velikimi industrijskimi odjemalci, ki so nacionalnega pomena za romunsko gospodarstvo, in z drugimi prodajalci v državni lasti, te ni mogoče ekstrapolirati na tak način, da je vse gospodarske pogodbe podjetja Hidroelectrica, zlasti tiste s podjetjema Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije, mogoče pripisati romunski državi. V nasprotju s podjetjem Electrocentrale Deva in Termoelectrica so Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije v zasebni lasti in nobenega od njih ni mogoče uvrstiti med velike industrijske kupce nacionalnega pomena za gospodarstvo Romunije. Podatki, ki so bili na voljo v preiskavi, ne kažejo na posebne interese oziroma na sodelovanje pri spodbujanju s strani romunske države, da bi podjetje Hidroelectrica sklenilo ali po pristopu Romunije k EU ohranilo pogodbe z Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije. |
| --- | --- |

(143)

Čeprav navedeni pomisleki navajajo na verjetnost (oz. ne izključujejo možnosti), da je romunska država bila vpletena v sklepanje več pogodb podjetja Hidroelectrica z velikimi industrijskimi odjemalci, ki so nacionalnega pomena za romunsko gospodarstvo, in z drugimi prodajalci v državni lasti, te ni mogoče ekstrapolirati na tak način, da je vse gospodarske pogodbe podjetja Hidroelectrica, zlasti tiste s podjetjema Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije, mogoče pripisati romunski državi. V nasprotju s podjetjem Electrocentrale Deva in Termoelectrica so Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije v zasebni lasti in nobenega od njih ni mogoče uvrstiti med velike industrijske kupce nacionalnega pomena za gospodarstvo Romunije. Podatki, ki so bili na voljo v preiskavi, ne kažejo na posebne interese oziroma na sodelovanje pri spodbujanju s strani romunske države, da bi podjetje Hidroelectrica sklenilo ali po pristopu Romunije k EU ohranilo pogodbe z Elsid, Electrocarbon in dobavitelji električne energije.

| (144) | Poleg tega, kar zadeva Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting, ki so bili posebej izpostavljeni v prejšnji točki 7.1, več dejstev kaže na majhno verjetnost, da je odločitev o ohranitvi pogodb in spremembi pogodbenih cen s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 mogoče pripisati romunskim organom. |
| --- | --- |

(144)

Poleg tega, kar zadeva Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting, ki so bili posebej izpostavljeni v prejšnji točki 7.1, več dejstev kaže na majhno verjetnost, da je odločitev o ohranitvi pogodb in spremembi pogodbenih cen s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 mogoče pripisati romunskim organom.

| (145) | Zlasti ker so se dejanske cene na podlagi treh pogodb vsako leto stalno povečevale. Med letoma 2007 in 2010 so se zaračunane cene za podjetja Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting povečale za 44,5 %, 44,5 % oziroma 41,4 %. Povišanja cen je zmanjšalo absolutno vrednost dodeljene pomoči. Spremembe teh pogodb, ki zmanjšujejo domnevni znesek državne pomoči, so bile vedno sprožene na zahtevo in v korist podjetja Hidroelectrica. Strategija zmanjševanja zneska dodeljene pomoči upravičencem se zdi v nasprotju z namenom dodeljevanja pomoči oziroma je vsaj videti preveč zapleteno, da bi bilo verjetno. Poleg tega v nasprotju s podjetjema Alro in ArcelorMittal podjetij Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting ni mogoče šteti za industrijske odjemalce nacionalnega pomena: za ponazoritev, njihova letna potrošnja, nabavljena od podjetja Hidroelectrica, znaša manj kot eno desetino potrošnje podjetja Alro (Priloga I). Na odločitve o zmanjšanju zneska pomoči z bistveno večjo stopnjo pogodbene cene lahko gledamo kot na poslovno odločitev podjetja Hidroelectrica, in malo je verjetno, da bi to odločitev lahko pripisali Romuniji z namenom nudenja pomoči domnevnim upravičencem. |
| --- | --- |

(145)

Zlasti ker so se dejanske cene na podlagi treh pogodb vsako leto stalno povečevale. Med letoma 2007 in 2010 so se zaračunane cene za podjetja Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting povečale za 44,5 %, 44,5 % oziroma 41,4 %. Povišanja cen je zmanjšalo absolutno vrednost dodeljene pomoči. Spremembe teh pogodb, ki zmanjšujejo domnevni znesek državne pomoči, so bile vedno sprožene na zahtevo in v korist podjetja Hidroelectrica. Strategija zmanjševanja zneska dodeljene pomoči upravičencem se zdi v nasprotju z namenom dodeljevanja pomoči oziroma je vsaj videti preveč zapleteno, da bi bilo verjetno. Poleg tega v nasprotju s podjetjema Alro in ArcelorMittal podjetij Elsid, Electrocarbon in Luxten-Lighting ni mogoče šteti za industrijske odjemalce nacionalnega pomena: za ponazoritev, njihova letna potrošnja, nabavljena od podjetja Hidroelectrica, znaša manj kot eno desetino potrošnje podjetja Alro (Priloga I). Na odločitve o zmanjšanju zneska pomoči z bistveno večjo stopnjo pogodbene cene lahko gledamo kot na poslovno odločitev podjetja Hidroelectrica, in malo je verjetno, da bi to odločitev lahko pripisali Romuniji z namenom nudenja pomoči domnevnim upravičencem.

| (146) | Dejstvo, da ni verjetno, da bi bila država vključena v rahlo zmanjšanje zneska pomoči, je razvidno tudi iz pogodb z Electrocarbon in Elsid. Zlasti je malo verjetno, da je podjetje Hidroelectrica ravnalo v skladu z navodili države pri zahtevi za zvišanje cen nad pogodbenimi cenami leta 2010 in grozilo, da bo ustavilo dobavo električne energije ter zadevo zagovarjalo na sodišču (uvodna izjava 22), saj je zahtevano zvišanje cen povzročilo zmanjšanje morebitnega zneska pomoči, prekinitev oskrbe pa bi lahko ogrozila proizvodne dejavnosti kupcev. To vedenje ni v skladu s tem, da bi pogodbena cena domnevno zagotavlja pomoč, prav tako pa grožnje s prekinitvijo dobav in zagovarjanje zvišanja cen na sodišču ni značilno obnašanje dajalca pomoči, ravno nasprotno, prej velja za vedenje podjetja, ki brani lastne trgovinske interese in nima v interesu nekomercialnih ciljev, po možnosti na podlagi navodil, ki jih prejme od države. |
| --- | --- |

(146)

Dejstvo, da ni verjetno, da bi bila država vključena v rahlo zmanjšanje zneska pomoči, je razvidno tudi iz pogodb z Electrocarbon in Elsid. Zlasti je malo verjetno, da je podjetje Hidroelectrica ravnalo v skladu z navodili države pri zahtevi za zvišanje cen nad pogodbenimi cenami leta 2010 in grozilo, da bo ustavilo dobavo električne energije ter zadevo zagovarjalo na sodišču (uvodna izjava 22), saj je zahtevano zvišanje cen povzročilo zmanjšanje morebitnega zneska pomoči, prekinitev oskrbe pa bi lahko ogrozila proizvodne dejavnosti kupcev. To vedenje ni v skladu s tem, da bi pogodbena cena domnevno zagotavlja pomoč, prav tako pa grožnje s prekinitvijo dobav in zagovarjanje zvišanja cen na sodišču ni značilno obnašanje dajalca pomoči, ravno nasprotno, prej velja za vedenje podjetja, ki brani lastne trgovinske interese in nima v interesu nekomercialnih ciljev, po možnosti na podlagi navodil, ki jih prejme od države.

| (147) | Kar zadeva Luxten-Lighting, ni nobenega očitnega razloga javne politike, kot so nizke cene za končne uporabnike, za prodajo trgovcem na drobno, ki prodajajo le po višjih cenah, kot če bi podjetje Hidroelectrica prodajalo enake količine električne energije na drobno samo. Na primer, preden je začelo nabavljati pri podjetju Hidroelectrica za oskrbo za maloprodajo od leta 2005 naprej, je podjetje Alro predhodno nabavljalo elektriko od dobavitelja Energy Holding, ki je grosist in električno energijo dobavlja od podjetja Hidroelectrica. Razumno je, da Alro dobavi električno energijo neposredno od podjetja Hidroelectrica in tako prihrani pri trgovski marži, če dobavitelj ne ustvarja dodane vrednosti na grosistično dobavo podjetja Hidroelectrica. Prav tako je malo verjetno, da bi romunska država spodbujala podjetje Hidroelectrica, da ohrani pogodbo s podjetjem Luxten-Lighting v letih 2008 in 2009, saj bi v primeru, če Luxten-Lighting ne bi ustvarjal dodane vrednosti svojim industrijskim uporabnikom v maloprodaji, ti dosegli nižje cene, če bi sklenili pogodbo neposredno s podjetjem Hidroelectrica. Poleg tega je Luxten-Lighting enostransko prekinil pogodbo s podjetjem Hidroelectrica novembra 2011, preden je Komisija začela postopek; to obnašanje se ne ujema s položajem prejemnika državne pomoči. |
| --- | --- |

(147)

Kar zadeva Luxten-Lighting, ni nobenega očitnega razloga javne politike, kot so nizke cene za končne uporabnike, za prodajo trgovcem na drobno, ki prodajajo le po višjih cenah, kot če bi podjetje Hidroelectrica prodajalo enake količine električne energije na drobno samo. Na primer, preden je začelo nabavljati pri podjetju Hidroelectrica za oskrbo za maloprodajo od leta 2005 naprej, je podjetje Alro predhodno nabavljalo elektriko od dobavitelja Energy Holding, ki je grosist in električno energijo dobavlja od podjetja Hidroelectrica. Razumno je, da Alro dobavi električno energijo neposredno od podjetja Hidroelectrica in tako prihrani pri trgovski marži, če dobavitelj ne ustvarja dodane vrednosti na grosistično dobavo podjetja Hidroelectrica. Prav tako je malo verjetno, da bi romunska država spodbujala podjetje Hidroelectrica, da ohrani pogodbo s podjetjem Luxten-Lighting v letih 2008 in 2009, saj bi v primeru, če Luxten-Lighting ne bi ustvarjal dodane vrednosti svojim industrijskim uporabnikom v maloprodaji, ti dosegli nižje cene, če bi sklenili pogodbo neposredno s podjetjem Hidroelectrica. Poleg tega je Luxten-Lighting enostransko prekinil pogodbo s podjetjem Hidroelectrica novembra 2011, preden je Komisija začela postopek; to obnašanje se ne ujema s položajem prejemnika državne pomoči.

| (148) | Na podlagi vsega navedenega ni dokazano, da je pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 mogoče pripisati Romuniji. |
| --- | --- |

(148)

Na podlagi vsega navedenega ni dokazano, da je pogodbe s podjetjem Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010 mogoče pripisati Romuniji.

| (149) | Kot bistveni element pripisa odgovornosti Romunije za odobritev državne pomoči ni prisoten v treh pogodbah z Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, prav tako pa ni treba proučiti, ali je izpolnjen drugi kumulativni pogoj za uporabo te določbe, kot je morebiten vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(149)

Kot bistveni element pripisa odgovornosti Romunije za odobritev državne pomoči ni prisoten v treh pogodbah z Luxten-Lighting za obdobje 2008–2009 ter Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, prav tako pa ni treba proučiti, ali je izpolnjen drugi kumulativni pogoj za uporabo te določbe, kot je morebiten vpliv na konkurenco in trgovino med državami članicami.

| (150) | Glede na navedeno tri pogodbe v preiskavi, s podjetjem Luxten-Lighting za 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(150)

Glede na navedeno tri pogodbe v preiskavi, s podjetjem Luxten-Lighting za 2008–2009 ter podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU.

8.   ZAKLJUČEK

ZAKLJUČEK

| (151) | Pogodbe, zajete v tem sklepu, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU – |
| --- | --- |

(151)

Pogodbe, zajete v tem sklepu, ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Pogodbe, sklenjene med podjetjem Hidroelectrica in podjetji ArcelorMittal, Alpiq RomEnergie, Alpiq RomIndustries, EFT, Electrica, Electromagnetica, Energy Holding, EURO-PEC, Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid ter pogodba s podjetjem Alro ne pomenijo državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na Romunijo.

V Bruslju, 12. junija 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Sklep Komisije C(2012) 2516 final z dne 25. aprila 2012 v zvezi z zadevo SA. 33623 (UL C 189, 29.6.2012, str. 3).

1

(2)  Sklep Komisije C(2012) 2517 final z dne 25. aprila 2012 v zvezi z zadevo SA. 33624 (UL C 268, 5.9.2012, str. 21).

2

(3)  Sklep Komisije C(2012) 2542 final z dne 25. aprila 2012 v zvezi z zadevo SA. 33451 (UL C 395, 20.12.2012, str. 5).

3

(4)  Sklep Komisije C(2012) 2556 final z dne 25. aprila 2012 v zvezi z zadevo SA. 33581 (UL C 395, 20.12.2012, str. 34).

4

(5)  
  UL L 115, 9.5.2008, str. 92.

5

(6)  Zadeva SA. 33623 (UL C 189, 29.6.2012, str. 3), zadeva SA. 33624 (UL C 268, 5.9.2012, str. 21), zadeva SA. 33451 (UL C 395, 20.12.2012, str. 5) in zadeva SA. 33581 (UL C 395, 20.12.2012, str. 34).

6

(7)  Vključno s predhodnimi opombami podjetij Luxten-Lighting in Euro-Pec, vložene pred objavo vabila za predložitev pripomb k odločitvi o začetku postopka: Luxten-Lighting 14. avgusta 2012 in Euro-Pec 13. avgusta 2012.

7

(8)  Vsi člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica, razen generalnega direktorja tega podjetja in predstavnika podjetja Fondul Proprietatea (2010), so istočasno opravljali druge funkcije na različnih ministrstvih in so bili imenovani z odredbami ministrstva za gospodarstvo in trgovino, kakor sledi: (i) v letih 2005–2006: osebni svetovalec v kabinetu ministra za gospodarstvo in trgovino; direktor kabineta ministra za mala in srednja podjetja; osebni svetovalec v kabinetu ministra na ministrstvu za javne finance in osebni svetovalec v generalnem sekretariatu vlade sta bila člana upravnega odbora podjetja Hidroelectrica; (ii) v letih 2007–2008: stanje ni znano; (iii) v letu 2009: državni sekretar na ministrstvu za gospodarstvo in trgovino je bil hkrati predsednik upravnega odbora podjetja Hidroelectrica (2009), medtem ko so bili državni sekretar na ministrstvu in javne finance in dva generalna direktorja na ministrstvu za gospodarstvo in trgovino hkrati člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica; (iv) v letu 2010: trije osebni svetovalci na ministrstvu za gospodarstvo in trgovino, državni sekretar na ministrstvu za finance in generalni direktor na ministrstvu za gospodarstvo in trgovino so bili člani upravnega odbora podjetja Hidroelectrica.

8

(9)  Glej Mednarodna agencija za energijo: „Načrtovani stroški proizvodnje električne energije“, izdaja 2010, oddelek 4.2 „Podatki o stroških proizvodnje električne energije po posameznih državah“, str. 89.

9

(10)  Odločba sodišča v Bukarešti št. 22456/3/2012 z dne 26. junija 2012.

10

(11)  Odločba sodišča v Bukarešti št. 6482 z dne 26. junija 2013.

11

(12)  Na voljo le v romunskem jeziku na http://www.euroinsol.eu/uploads/Raport%2059%20Hidro%20v11.pdf.

12

(13)  Podjetje Electrica je sklenilo dve kratkoročni pogodb s podjetjem Hidroelectrica.

13

(14)  Pogodba s podjetjem AlpiqRomEnergie; dve pogodbi s podjetjem Electrica; in dve pogodbi z podjetjem ArcelorMittal.

14

(15)  Pet pogodb z dobavitelji električne energije (Alpiq RomIndustries; Electromagnetica; Energy Holding; Euro-Pec; Luxten-Lighting).

15

(16)  Pogodbe z EFT (dobavitelj električne energije) in podjetjem Alro.

16

(17)  Pogodbe s podjetji Electrocarbon, Elsid in Alpiq RomEnergie (dobavitelj električne energije).

17

(18)  Pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid.

18

(19)  Dve pogodbi s podjetjem Arcelor Mittal.

19

(20)  Dve pogodbi s podjetjem Electrica.

20

(21)  Pogodbo s podjetjem Luxten-Lighting (dobavitelj električne energije) je odpovedal Luxten-Lighting z obvestilom z dne 15. novembra 2011, z začetkom veljavnosti 1. januarja 2012.

21

(22)  Pogodbe s podjetjema Electrocarbon in Elsid so prenehale veljati 13. marca 2013 in pogodba s podjetjem Electromagnetica (dobavitelj električne energije) se je iztekla 30. aprila 2014.

22

(23)  Dodatek 1 k pogodbi s podjetjem Electrocarbon je zagotovil vnaprej določeno ceno (v fiksnem znesku – isto ceno) do 28. februarja 2008; Dodatek 2 k pogodbi s podjetjem Elsid je zagotovil vnaprej določeno ceno do 31. decembra 2007.

23

(24)  
  1. julija 2004 so se pogodbene stranke sporazumele o preglednici z letno fiksno ceno za obdobje 2006–2013 (tj. Dodatek 4 k pogodbi s podjetjem Electrocarbon in Dodatek 5 k pogodbi s podjetjem Elsid). Cene so bile pozneje spremenjene z dnem 1. januar 2005 z vnaprej določenimi cenami v fiksnem znesku do 31. decembra 2007 za Elsid in do 28. februarja 2008 za Electrocarbon. Od leta 2006 so se pogodbene cene za Electrocarbon in Elsid prilagodile letno.

24

(25)  Sodišče prve stopnje: Olt Tribunal – dokument 2800/104/2010 (Electrocarbon) in Dambovita Tribunal – Zadeva 4102/120/2010 (v nadaljnjem besedilu: „Elsid“).

25

(26)  Člen 10(2) vsake od teh treh pogodb.

26

(27)  Člen 10(1) vsake od teh treh pogodb.

27

(28)  Člen 55, odstavek 1 Zakona o električni energiji in plinu št. 123/2012, kakor je bilo nadalje spremenjeno z Zakonom št. 127/2014.

28

(29)  Poročilo družbe KPMG, Priloga 3 k Memorandumu o podjetju Energy Holdings (poročilo z dne 27. februarja 2012, str. 8), vir: Letna poročila podjetja Hidroelectrica, poročilo upravitelja 2010, KPMG analiza.

29

(30)  poročilo KPMG, Priloga 3 k Memorandumu o podjetju Energy Holdings z dne 27. februarja 2012, str. 21, vir: ANRE.

30

(31)  Poslovna skrivnost.

31

(32)  Odločba Komisije z dne 5. marca 2014, na podlagi uporabe člena 102 PDEU, nalaga globe v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1/2003 v zadevi AT.39 984
  „Romunska energetska borza/OPCOM“.

32

(33)  Podatkovni niz, ki se uporablja za primerjavo, vključuje 114 opomb in zajema obdobje 2007–2010. Zbirka podatkov je vsebovala naslednje informacije: identiteta prodajalca in kupca, vrsta pogodbe, datum začetka veljavnosti, datum poteka ter količina, profil dobave in tehtana povprečna cena za vsako leto od 2007 do 2013.

33

(34)  Seznam kupcev iz tabele 1 Priloge II.

34

(35)  Nekateri dobavitelji električne energije (tj.: Alpiq RomIndustries, EFT, Alro Electrocarbon in Elsid).

35

(36)  En dobavitelj električne energije (EFT) in Alro.

36

(37)  Samo v primeru podjetja Alro.

37

(38)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1).

38

(39)  V nasprotju z madžarskimi preferenčnimi cenami električne energije v zadevah T-80/06 in T-182/09 Budapesti Erömü proti Komisiji (ECLI:EU:T:2012:65).

39

(40)  Za nadaljnje reference glej letno poročilo ANRE o spremljanju za leto 2007 in za naslednja leta.

40

(41)  Energy Holding.

41

(42)  Alpiq RomIndustries in Alpiq RomEnergie.

42

(43)  Energy Holding.

43

(44)  Sodba v zadevi C-482/99, Francoska republika proti Komisiji (Stardust Marine), Recueil 2002, str. I-4397.

44

(45)  AlpiqRomEnergie, AlpiqRomIndustrie, Electromagnetica, Energy Holding, Electrocarbon in Elsid, ArcelorMittal in Alro.

45

(46)  Energy Holding, dobavitelj električne energije.

46

(47)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting in Energy Holding.

47

(48)  EFT, Electromagnetica, Luxten-Lighting in Alro.

48

(49)  EFT, Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid.

49

(50)  Alpiq RomEnergy in Alpiq RomIndustries.

50

(51)  Združeni zadevi T-80/06 in T-182/09 Budapesti Erömü proti Komisiji, točke od 50 do 62.

51

(52)  
  UL L 157, 21.6.2005, str. 96.

52

(53)  Glej sodno prakso v opombi 39, točke od 69 do 89.

53

(54)  Sklep Komisije 2014/456/EU z dne 4. februarja 2014 o španskih tarifah električne energije: odjemalci Državna pomoč SA.21817 (C 3/07) (ex NN 66/06), ki jo je odobrila Španija (UL L 205, 12.7.2014, str. 25), uvodne izjave 113 do 120.

54

(55)  Združeni zadevi T-80/06 in T-182/09 Budapesti Erömü proti Komisiji, odstavki 104–114.

55

(56)  Ponudba podjetja ArcelorMittal je bila prodana na dražbi podjetju Hidroelectrica 23. decembra 2009, medtem ko je Energy Holding umaknil ponudbo 22. decembra 2009.

56

(57)  Navedeni vzporedni ponudbi podjetij Arelco in Petroped sta bili umaknjeni 20. oziroma 30. decembra 2010.

57

(58)  Glej Prilogo I k temu sklepu.

58

(59)  Sodba v zadevi Francija proti Komisiji (Stardust Marine), C-482/99, ECLI:EU:C:2002:294, točke 51 do 58.

59

(60)  Glej opombo 59.

60

(61)  Sklep Komisije (EU) 2015/1877 z dne 20. aprila 2015 o cenah, ki jih je podjetje S.C. Hidroelectrica S.A. iz Romunije zaračunalo podjetjema S.C. Termoelectrica S.A. in S.C. Electrocentrale Deva S.A. – SA.33475 (12/C) (UL L 275, 20.10.2015, str. 46), uvodne izjave 96 do 100.

61

---

PRILOGA I

PREGLED POGODB

| SA.33451
  TRGOVCI Z ELEKTRIČNO ENERGIJO | Datum podpisa in trajanje pogodbe (začetno obdobje / po podaljšanju roka) | Datum prenehanja veljavnosti | Količina | Cena (RON/MWh) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alpiq RomEnergie | 3.4.2008
  Začetno obdobje: 5 let
  Podaljšanje (2009): za dodatnih 5 let (do leta 2018) | 20.7.2012 | — | 2008: [...] GWh |

SA.33451

TRGOVCI Z ELEKTRIČNO ENERGIJO

Datum podpisa in trajanje pogodbe (začetno obdobje / po podaljšanju roka)

Datum prenehanja veljavnosti

Količina

Cena (RON/MWh)

Alpiq RomEnergie

3.4.2008

Začetno obdobje: 5 let

Podaljšanje (2009): za dodatnih 5 let (do leta 2018)

20.7.2012

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Alpiq RomIndustries

29.11.2004

Začetno obdobje: 10 let

Podaljšanje (2009): za dodatnih 5 let (do konca leta 2019)

20.7.2012

Začetna količina: 1 GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Financing Team Romania (EFT)

25.3.2004

Začetno obdobje: 7 let

Podaljšanje (2010): za dodatnih 5 let (do konca leta 2015)

18.7.2012

Začetna količina (2006): [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electrica

Pogodba 111:17.8.2010

Pogodba 112:14.9.2010

Pogodba 111

31.7.2011

Pogodba 112

31.12.2010

Pogodba 111

[...] GWh od septembra 2010 do 31.7.2011

Pogodba 112

[...] GWh od oktobra do decembra 2010

Pogodba 111

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Pogodba 112

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Electromagnetica

21.4.2004

Začetno obdobje: 10 let

30.4.2014

Začetna količina: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Energy Holding

14.1.2004

Začetno obdobje: 10 let

24.7.2012

Začetna količina: 3 692 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 1. polovica 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

1. polovica 2008: [...] GWh

| — | 2. polovica 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2. polovica 2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

EURO-PEC

3.3.2004

Začetno obdobje: 10 let

26.6.2012

Začetna količina: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

Luxten-Lighting

2.3.2004

Začetno obdobje: 10 let

december 2011

Začetna količina: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33581

PROIZVAJALCI ELEKTROD

Datum podpisa in trajanje pogodbe (začetno obdobje / po podaljšanju roka)

Datum prenehanja veljavnosti

Količina

Cena (RON/MWh)

Electrocarbon

28.3.2003

Začetno obdobje: 5 let

Podaljšanje (2004): za dodatnih 5 let (do 31.3.2013)

31.3.2013

Začetna količina: 800 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

ELSID

18.12.2002

Začetno obdobje: 5 let

Podaljšanje (2004): za dodatnih 5 let (do 31. 3.2013)

31.3.2013

Začetna količina: 280 GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33624

Alro

Datum podpisa in trajanje pogodbe (začetno obdobje / po podaljšanju dobe (če je to potrebno))

Datum prenehanja veljavnosti

Količina

Cena (RON/MWh)

Alro

8.9.2005

Začetno obdobje: 7 let

Podaljšanje (2010): za dodatnih 5 let (do 31.1.2018)

V teku do konca leta 2018

Začetna količina: [...] GWh

| — | 2007: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2007: [...] GWh

| — | 2008: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2008: [...] GWh

| — | 2009: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2009: [...] GWh

| — | 2010: [...] GWh |
| --- | --- |

—

2010: [...] GWh

| — | 2007: [...] |
| --- | --- |

—

2007: [...]

| — | 2008: [...] |
| --- | --- |

—

2008: [...]

| — | 2009: [...] |
| --- | --- |

—

2009: [...]

| — | 2010: [...] |
| --- | --- |

—

2010: [...]

SA.33623

ARCELORMITTAL GALAŢI

Datum podpisa in trajanje pogodbe (začetno obdobje / po podaljšanju dobe (če se uporablja))

Datum prenehanja veljavnosti

Količina

Cena (RON/MWh)

ArcelorMittal

23.12.2009

Obdobje: 1 leto

22.12.2010

Obdobje: 1 leto

31.12.2010

6.1.2012

[...] GWh

[...] GWh

2010: [...]

2011: [...]

---

PRILOGA II

OCENA DOMNEVNIH GOSPODARSKIH PREDNOSTI – EKONOMETRIČNA ANALIZA

Utemeljitev in opis ekonometrične analize

Namen ekonometrične analize, ki jo je izvedla Komisija, je ustvariti referenčne cene za pogodbe. Te cene so rezultat regresijske analize, izvedene na podlagi značilnosti pogodb v nizu podatkov. V prvi fazi regresijska analiza omogoča vzpostavitev referenčne cene na podlagi pogodbenih značilnosti v nizu podatkov (v nadaljevanju besedila: napovedi znotraj vzorca). V drugi fazi se rezultati regresijske analize uporabijo za napoved referenčne cene za pogodbe v preiskavi, pri čemer se upoštevajo značilnosti pogodb (v nadaljevanju besedila: napovedi zunaj vzorca). Pri regresijski analizi je razlika v cenah med pogodbami v nizu podatkov pojasnjena s temi značilnostmi: kupljena količina, identiteta dobavitelja in navidezna leta. Spremenljivki „trajanje pogodbe“ in „profil odjema kupca“ nista vključeni, ker nista statistično pomembni.

Ekonometrična analiza temelji na načelu, da obstaja več dejavnikov za oblikovanje cen, kot na primer količine. Zato bi bilo zavajajoče primerjati cene različnih pogodb brez upoštevanja teh dejavnikov. Zlasti ker imajo pogodbe v nizu podatkov in pogodbe v preiskavi nekatere skupne značilnosti (dvostranska pogajanja, posebej prilagojeni pogoji, količine nad 150 GWh na leto itd.), vendar nobena pogodba v nizu podatkov nima enakih količin niti ni bila sklenjena za isto obdobje in z istim začetkom veljavnosti kot pogodbe v preiskavi, kar je dejavnik, ki lahko upraviči razlike v ceni. Na primer, dve pogodbi v preiskavi se nanašata na dobave [...] GWh/leto (Alro 2007–2010) in [...] GWh/leto (Energy Holding 2007–2008). Medtem pa pogodba z največjo količino v nizu podatkov od 114 opazovanih podatkov cena/pogodba, ki so bili zabeleženi med letoma 2007 in 2010, ni nikoli ni presegla 1 400 GWh/leto. Vprašljivo je, ali lahko preprosta primerjava cen teh pogodb dovoljuje kakršen koli veljaven sklep o tem, ali so bile pogodbe v preiskavi skladne s tržnimi cenami. Namesto tega je bilo mogoče ugotoviti, da teh dveh pogodb preprosto ni mogoče primerjati z drugimi tržnimi pogodbami. Iz te kvantitativne analize sledi, da če se upoštevajo številni zunanji dejavniki, je mogoče lažje primerjati cene različnih pogodb. Ker normalizacija ne obstaja, je mogoče smiselno primerjati le popolnoma enake pogodbe.

Treba je opozoriti, da ta empirična analiza ni namenjena ocenjevanju vzročnega razmerja med cenami in nekaterimi zunanjimi dejavniki. Na primer, pri ocenjevanju vzročnega odnosa med nekaterimi dejavniki in cenami bi bilo treba upoštevati tveganje endogenosti: to je da je vzročna spremenljivka (npr. količina) lahko sama po sebi pod vplivom razložene spremenljivke (npr. cena), in sicer zaradi izpuščenih spremenljivk ali simultane pristranskosti. Namen kvantitativne analize je „normalizirati“ cene različnih pogodb, da bi se omogočila boljša primerjava med njimi. Ta normalizacija je potrebna zaradi neobstoja popolnoma enakih pogodb in značilnosti dobav.

Regresijska analiza izraža glavne značilnosti zadevnih dvostranskih pogodb:

| — | vključno s količinsko spremenljivko v regresiji, ki izraža dejstvo, da so cene na splošno nižje, če so kupljene količine večje (1); |
| --- | --- |

—

vključno s količinsko spremenljivko v regresiji, ki izraža dejstvo, da so cene na splošno nižje, če so kupljene količine večje (1);

| — | tudi identiteta dobavitelja kaže, da imajo nekateri dobavitelji značilnosti, ki bi jim omogočale, da cene določajo drugače kot drugi, ob upoštevanju pogodb o dobavi električne energije s skoraj vsemi dobavitelji, ki so dejavni v Romuniji in so vključeni v nizu podatkov; |
| --- | --- |

—

tudi identiteta dobavitelja kaže, da imajo nekateri dobavitelji značilnosti, ki bi jim omogočale, da cene določajo drugače kot drugi, ob upoštevanju pogodb o dobavi električne energije s skoraj vsemi dobavitelji, ki so dejavni v Romuniji in so vključeni v nizu podatkov;

| — | zajema tudi navidezna leta, ki izražajo časovno razsežnost in morebitne spremembe v tržnih pogojih med obema letoma. |
| --- | --- |

—

zajema tudi navidezna leta, ki izražajo časovno razsežnost in morebitne spremembe v tržnih pogojih med obema letoma.

Kar zadeva prvi korak empirične analize, so rezultati regresijske analize pogodb v nizu podatkov navedeni v preglednici 1 spodaj.

Kar zadeva drugo fazo empirične analize, je Komisija ugotovila referenčne vrednosti za vsako leto in nato preskusila položaj pogodb glede na to referenčno vrednost, da bi ugotovila, ali so bile cene, ki jih zaračunava podjetje Hidroelectrica, nižje ali višje kot modelirana referenčna cena. Naslednje faze podrobno opisujejo metodologijo za določitev referenčne vrednosti:

Prvič, za vsako pogodbo iz nabora podatkov je bilo izračunano, za koliko dejanska cena odstopa od ustrezne referenčne cene, izračunane na podlagi regresije in lastnosti pogodbe.

Drugič, opredeljena je bila najbolj navzdol odstopajoča pogodba (v nadaljevanju besedila: NNO); to je pogodba iz niza podatkov, katere opazovana cena naročila je najbolj odstopala od svoje ustrezne referenčne cene (v absolutnem smislu). Obstajajo razlogi, čeprav zelo konservativni, za izbiro NNO-pogodbe, ki vključuje variacijsko nihanje pod osrednjo ocenjeno vrednostjo referenčne cene. Prvič, ekonometrični model ne pojasnjuje popolnoma opazovane cene v nizu podatkov, ter samo ena ocena referenčne cene je bila zagotovljena z intervalom zaupanja in stopnjo napake, ki je višja ali nižja od predvidenih. Drugič, na realnem trgu obstajajo odstopanja od samo ene mogoče cene; NNO-pogodba, ki izhaja iz pogodbe, temelječe na tržnih pogojih (glej uvodne izjave 36 do 38), zagotavlja količinsko opredeljene informacije o mogočem obsegu takih odstopanj in tržno zasnovan obseg za izračun referenčnih cen.

Tretjič, razlika v ceni v povezavi z NNO-pogodbo se uporablja za ločevanje pogodb, katerih cene so pod referenčnimi cenami pogodb, ki presegajo te:

| — | če ima pogodba opazovano ceno, ki presega ustrezno referenčno ceno, in če je razlika v ceni te pogodbe višja od razlike v NNO-ceni, se šteje, da ta pogodba prima facie ni skladna s trgom; |
| --- | --- |

—

če ima pogodba opazovano ceno, ki presega ustrezno referenčno ceno, in če je razlika v ceni te pogodbe višja od razlike v NNO-ceni, se šteje, da ta pogodba prima facie ni skladna s trgom;

| — | sicer se pogodba šteje za skladno s trgom. |
| --- | --- |

—

sicer se pogodba šteje za skladno s trgom.

V spodnji preglednici so predstavljeni podrobni rezultati regresijske analize vzorca pogodb iz podatkovnega niza. Regresija pojasnjuje 74-odstotno razliko v podatkih, ki pa je še vedno sprejemljiva. Ocene koeficienta, predstavljene v spodnji preglednici, se uporabljajo v drugi fazi za napoved „referenčnih“ cen za vzorce pogodb v preiskavi (v nadaljevanju besedila: napovedi zunaj vzorca).

Rezultati ekonometrične analize

Tabela 1

Regresijska analiza
   (2)

| Odvisna spremenljivka: povprečna cena | Koeficient | STD-napaka |
| --- | --- | --- |
| letna količina (GWh) | – 0,01951** | 0,007878 |
| | | |
| leto 2008 | 22,58369*** | 4,781887 |
| leto 2009 | 30,73545*** | 5,471158 |
| leto 2010 | 21,32171*** | 5,695673 |
| | | |
| ALPIQ ROMENERGIE | – 2,34966 | 9,310078 |
| ALPIQ ROMINDUSTRIES | – 5,47044 | 9,975876 |
| ARCELORMITTAL GALAŢI | – 1,78779 | 14,62595 |
| AXPO ENERGIJE RO | 0,896041 | 10,40766 |
| CE HUNEDOARA | 38,02612*** | 11,41575 |
| CE OLTENIA | 27,86802*** | 9,458818 |
| CEZ VANZARE | 9,515878 | 11,40325 |
| EFT RO | 2,966594 | 18,83573 |
| ELECTRICA | 9,787691 | 11,04511 |
| ELECTROMAGNETICA | – 9,19285 | 9,553932 |
| ENEL ENERGIE MUNTENIA | 16,97181 | 12,529 |
| ENERGY HOLDING | – 34,5329*** | 9,620757 |
| ENERGY NETWORK | 36,58137*** | 12,47443 |
| EON ENERGIE | 3,589147 | 12,43953 |
| EURO-PEC | 0,511251 | 9,50637 |
| HIDROELECTRICA | – 30,3327** | 12,62379 |
| NUCLEARELECTRICA | – 9,804 | 18,78678 |
| OMV PETROM | 6,482914 | 18,79837 |
| RAAN | 33,0402** | 14,6577 |
| RENOVATIO TRADING | 29,5599 | 18,95553 |
| TINMAR IND | 0 | (izpuščeno) |
| | | |
| konstanta | 160,5678*** | 8,50624 |
| | | |
| število opazovanj: 109
  R-kvadrat = 0,7426
  prilagojen R-kvadrat = 0,6691 | | |
| Opomba: Cene so v RON/MWh

  Vir: Regresijska analiza, ki jo je Komisija izvedla na podlagi podatkov, ki so jih predložili romunski organi. |

Odvisna spremenljivka: povprečna cena

Koeficient

STD-napaka

letna količina (GWh)

– 0,01951**

0,007878

leto 2008

22,58369***

4,781887

leto 2009

30,73545***

5,471158

leto 2010

21,32171***

5,695673

ALPIQ ROMENERGIE

– 2,34966

9,310078

ALPIQ ROMINDUSTRIES

– 5,47044

9,975876

ARCELORMITTAL GALAŢI

– 1,78779

14,62595

AXPO ENERGIJE RO

0,896041

10,40766

CE HUNEDOARA

38,02612***

11,41575

CE OLTENIA

27,86802***

9,458818

CEZ VANZARE

9,515878

11,40325

EFT RO

2,966594

18,83573

ELECTRICA

9,787691

11,04511

ELECTROMAGNETICA

– 9,19285

9,553932

ENEL ENERGIE MUNTENIA

16,97181

12,529

ENERGY HOLDING

– 34,5329***

9,620757

ENERGY NETWORK

36,58137***

12,47443

EON ENERGIE

3,589147

12,43953

EURO-PEC

0,511251

9,50637

HIDROELECTRICA

– 30,3327**

12,62379

NUCLEARELECTRICA

– 9,804

18,78678

OMV PETROM

6,482914

18,79837

RAAN

33,0402**

14,6577

RENOVATIO TRADING

29,5599

18,95553

TINMAR IND

0

(izpuščeno)

konstanta

160,5678***

8,50624

število opazovanj: 109

R-kvadrat = 0,7426

prilagojen R-kvadrat = 0,6691

Opomba: Cene so v RON/MWh

Vir: Regresijska analiza, ki jo je Komisija izvedla na podlagi podatkov, ki so jih predložili romunski organi.

Naslednje razpredelnice prikazujejo rezultate empirične analize, pri čemer je bila uporabljena regresijska analiza iz preglednice 1. Za vsako leto je bila izbrana najbolj navzdol odstopajoča pogodba („most-downward-diverging contract“; v nadaljevanju besedila: NNO-pogodba) na podlagi razlike v ceni (v RON/MWh) med ocenjeno ceno vsake pogodbe in ustrezno opazovano ceno. Preglednice od 2 do 4 prikazujejo razlike med pogodbenimi cenami podjetja Hidroelectrica za posamezno leto (to je 2007–2010) v primerjavi s „simulirano“ referenčno ceno za vse pogodbe v preiskavi.

Za leto 2007 ima NNO-pogodba, to je pogodba iz nesumljivega niza podatkov z največjo razliko med opazovano ceno in ustrezno ocenjeno ceno, razliko v ceni, ocenjeno na [...] RON/MWh. Pogodbi podjetja Hidroelectrica imata opazovano ceno pod svojo ocenjeno ceno z razliko v ceni, ki je večja od [...] RON/MWh, in sicer pogodbi s podjetjema Electrocarbon in Elsid, v katerih opazovana razlika v ceni znaša približno [...] RON/MWh (glej preglednico 2).

Tabela 2

Analiza pogodb iz leta 2007

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlika v ceni (v absolutnem smislu) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlika v ceni (v absolutnem smislu)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...]

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Za leto 2008 je razlika v ceni v povezavi z NNO-pogodbo ocenjena na [...] RON/MWh, ter tri pogodbe podjetja Hidroelectrica imajo večje razliko v ceni, in sicer pogodbe s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid z razliko v opazovani ceni v višini približno [...] RON/MWh za Luxten-Lighting ter [...] RON/MWh za Electrobarbon in Elsid (glej tabelo 3).

Tabela 3

Analiza pogodb iz leta 2008

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlika v ceni (v absolutnem smislu) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlika v ceni (v absolutnem smislu)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...]

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Za leto 2009 je NNO razlika v ceni ocenjena na [...] RON/MWh, in spet imajo tri pogodbe podjetja Hidroelectrica večje razlike v ceni, in sicer pogodbe s podjetji Luxten-Lighting, Electrocarbon in Elsid z razliko v opazovani ceni v višini približno [...] RON/MWh za Luxten-Lighting ter [...] RON/MWh za Electrobarbon in Elsid (glej tabelo 4).

Tabela 4

Analiza pogodb iz leta 2009

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlika v ceni (v absolutnem smislu) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlika v ceni (v absolutnem smislu)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...]

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Za leto 2010 je razlika v ceni v povezavi z NNO-pogodbo ocenjena na [...] RON/MWh, in dve pogodbi podjetja Hidroelectrica imata večjo razliko v ceni, in sicer pogodbi s podjetjema Electrocarbon in Elsid z opazovano razliko v ceni v višini približno [...] RON/MWh (glej preglednico 5).

Tabela 5

Analiza pogodb od leta 2010

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlika v ceni (v absolutnem smislu) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| SILCOTUB SA ZALAU | Energy network | [...] | 214 | [...] | |
| Pogodbe v preiskavi |
| ArcelorMittal Galaţi | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | da |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | da |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlika v ceni (v absolutnem smislu)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

SILCOTUB SA ZALAU

Energy network

[...]

214

[...]

Pogodbe v preiskavi

ArcelorMittal Galaţi

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

da

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

da

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Analiza občutljivosti

V prejšnji empirični analizi je bila NNO-pogodba opredeljena kot pogodba v nizu podatkov za določeno leto, ki naj bi izražala največjo razliko v ceni v absolutnem smislu (v RON/MWh) med opazovano ceno in ustrezno ocenjeno ceno.

Analiza občutljivosti je bila izvedena, da se preveri ponovljivost rezultatov. Enaka analiza je bila opravljena tako, da se NNO-pogodba opredeli kot pogodba z največjo razliko med ocenjeno ceno in ustrezno opazovano ceno, izraženo kot odstotek ocenjene cene. V analizi občutljivosti je bila NNO-pogodba opredeljena kot pogodba z največjo razliko med ocenjeno ceno in ustrezno opazovano ceno, izraženo kot odstotek ocenjene cene. Čeprav analiza ne bi smela znatno vplivati na izbiro NNO-pogodbe, pa lahko vpliva na pogodbe, ki so izbrane. Rezultati so prikazani v preglednicah 6 do 9 spodaj. Potrjujejo veljavnost rezultatov iz glavne analize.

Tabela 6

Analiza občutljivosti pogodb iz leta 2007

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlike v ceni (v odstotkih) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| AZOMURES SA | HIDROELECTRICA | [...] | 124 | [...] % | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 72 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 50 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 127 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 111 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 125 | [...] | da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlike v ceni (v odstotkih)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

AZOMURES SA

HIDROELECTRICA

[...]

124

[...] %

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

72

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

50

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

127

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

111

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

125

[...]

da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Tabela 7

Analiza občutljivosti pogodb iz leta 2008

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlike v ceni (v odstotkih) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| PETROM SA | Energy Holding | [...] | 147 | [...] % | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 94 | [...] | ne |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 73 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 133 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 149 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlike v ceni (v odstotkih)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

PETROM SA

Energy Holding

[...]

147

[...] %

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

94

[...]

ne

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

73

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

133

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

149

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Tabela 8

Analiza občutljivosti pogodb iz leta 2009

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlike v ceni (v odstotkih) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| Ductil Steel SA | Alpiq RomEnergie | [...] | 187 | [...] % | |
| Pogodbe v preiskavi |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 102 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 126 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 142 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | ne |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 156 | [...] | ne |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 157 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlike v ceni (v odstotkih)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

Ductil Steel SA

Alpiq RomEnergie

[...]

187

[...] %

Pogodbe v preiskavi

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

102

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

126

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

142

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

ne

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

156

[...]

ne

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

157

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Tabela 9

Analiza občutljivosti pogodb iz leta 2010

| Ime kupca | Ime dobavitelja | Opazovana cena | Referenčna cena | Razlike v ceni (v odstotkih) | V skladu z referenčnimi indeksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NNO-pogodba v nizu podatkov |
| ARCELORMITTAL GALAŢI | Electrica | [...] | 182 | [...] % | |
| Pogodbe v preiskavi |
| ArcelorMittal Galați | HIDROELECTRICA | [...] | 118 | [...] | da |
| Electrica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | da |
| Energy Holding | HIDROELECTRICA | [...] | 107 | [...] | da |
| Alpiq RomEnergie | HIDROELECTRICA | [...] | 116 | [...] | da |
| Electromagnetica | HIDROELECTRICA | [...] | 132 | [...] | da |
| EURO-PEC | HIDROELECTRICA | [...] | 144 | [...] | da |
| Alro | HIDROELECTRICA | [...] | 93 | [...] | da |
| Luxten-Lighting | HIDROELECTRICA | [...] | 146 | [...] | da |
| EFT | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | da |
| ELSID | HIDROELECTRICA | [...] | 147 | [...] | ne |
| Electrocarbon | HIDROELECTRICA | [...] | 148 | [...] | ne |
| Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

  Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi. |

Ime kupca

Ime dobavitelja

Opazovana cena

Referenčna cena

Razlike v ceni (v odstotkih)

V skladu z referenčnimi indeksi

NNO-pogodba v nizu podatkov

ARCELORMITTAL GALAŢI

Electrica

[...]

182

[...] %

Pogodbe v preiskavi

ArcelorMittal Galați

HIDROELECTRICA

[...]

118

[...]

da

Electrica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

da

Energy Holding

HIDROELECTRICA

[...]

107

[...]

da

Alpiq RomEnergie

HIDROELECTRICA

[...]

116

[...]

da

Electromagnetica

HIDROELECTRICA

[...]

132

[...]

da

EURO-PEC

HIDROELECTRICA

[...]

144

[...]

da

Alro

HIDROELECTRICA

[...]

93

[...]

da

Luxten-Lighting

HIDROELECTRICA

[...]

146

[...]

da

EFT

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

da

ELSID

HIDROELECTRICA

[...]

147

[...]

ne

Electrocarbon

HIDROELECTRICA

[...]

148

[...]

ne

Opomba: Cene se zaokrožijo navzgor na najbližji RON/MWh.

Vir: Izračuni temeljijo na regresijski analizi in podatkih, ki so jih predložili romunski organi.

Cene električne energije v pogodbah med podjetjema Hidroelectrica in Luxten-Lighting ter med podjetjema Electrocarbon in Elsid še vedno niso v skladu z referenčno ceno. Odstotki razlik v ceni so znatno višji v pogodbah s podjetjem Luxten-Lighting za leti 2008 in 2009 ter s podjetjema Electrocarbon in Elsid za obdobje 2007–2010. Poleg tega obstajata še dve drugi pogodbi, in sicer s podjetjem Alro iz leta 2008 in podjetjem Energy Holding iz leta 2009. Odstotek razlike v ceni je v obeh primerih zelo blizu odstotku razlike v ceni iz NNO-pogodbe. Opazovana cena za pogodbo iz leta 2008 s podjetjem Alro je [...] % nižja od ocenjene cene, medtem ko je odstotek razlike v ceni v povezavi z NNO-pogodbo znašal [...] % v letu 2008. Opazovana cena za pogodbo iz leta 2009 s podjetjem Energy Holding je [...] % nižja od ocenjene cene, medtem ko je odstotek razlike v ceni v povezavi z NNO-pogodbo znašal [...] % v letu 2009. Na splošno je treba ti pogodbi obravnavati, kot da sta v skladu z referenčno ceno.

Poleg glavne analize občutljivosti, izvedene z opredelitvijo NNO kot odstotkom razlike glede na referenčno ceno, ki potrjuje veljavnost rezultatov, so bili nadaljnji preizkusi občutljivosti rezultatov pridobljeni na podlagi prednostne opredelitve MP v absolutnih vrednostih tako, kot sledi:

| — | Samovoljen 10-odstotni pribitek je bil odštet od absolutne vrednosti NNO: spremenjena NNO ne vpliva na sklenitev pogodbe v preiskavi iz let 2008, 2009 in 2010. Za leto 2007 se za EFT pojavi razlika v višini 2,5 RON/MWh, ki je nižja od uporabljene cene v znesku [...] RON/MWh (torej bi bila cena v skladu z referenčno ceno [...] RON/MWh); ta razlika v ceni, ki ni bila upoštevana pri EFT v letih 2008, 2009 in 2010, se šteje za zanemarljivo. |
| --- | --- |

—

Samovoljen 10-odstotni pribitek je bil odštet od absolutne vrednosti NNO: spremenjena NNO ne vpliva na sklenitev pogodbe v preiskavi iz let 2008, 2009 in 2010. Za leto 2007 se za EFT pojavi razlika v višini 2,5 RON/MWh, ki je nižja od uporabljene cene v znesku [...] RON/MWh (torej bi bila cena v skladu z referenčno ceno [...] RON/MWh); ta razlika v ceni, ki ni bila upoštevana pri EFT v letih 2008, 2009 in 2010, se šteje za zanemarljivo.

| — | Prav tako bi referenčna uporaba drugega odklona navzdol (2. DD) zajela le še dve pogodbi (Luxten-Lighting in EFT) za leto 2007. Vendar to ne pomeni, da bi bile tudi druge pogodbe, zajete v preiskavi, v analiziranem obdobju videti, kot da so pod referenčno ceno, ali da bi se zdelo, da je bila pogodba z EFT pod referenčno ceno za leta 2008, 2009 in 2010. |
| --- | --- |

—

Prav tako bi referenčna uporaba drugega odklona navzdol (2. DD) zajela le še dve pogodbi (Luxten-Lighting in EFT) za leto 2007. Vendar to ne pomeni, da bi bile tudi druge pogodbe, zajete v preiskavi, v analiziranem obdobju videti, kot da so pod referenčno ceno, ali da bi se zdelo, da je bila pogodba z EFT pod referenčno ceno za leta 2008, 2009 in 2010.

| — | Podatki regresije iz leta 2011 so bili uvedeni brez predhodnega preverjanja: tudi če se vrednosti, prikazane v preglednicah 2 do 5, nekoliko spremenijo, ostanejo kvalitativni rezultati nespremenjeni. |
| --- | --- |

—

Podatki regresije iz leta 2011 so bili uvedeni brez predhodnega preverjanja: tudi če se vrednosti, prikazane v preglednicah 2 do 5, nekoliko spremenijo, ostanejo kvalitativni rezultati nespremenjeni.

| — | Preučene pogodbene cene, ki naj bi bile v skladu z referenčnimi cenami, so bile na novo uvedene v regresijo kot nabor podatkov (preverjanje znotraj vzorca): tudi v tem primeru se sklepna ugotovitev v zvezi s pogodbami v preiskavi ne spremeni. |
| --- | --- |

—

Preučene pogodbene cene, ki naj bi bile v skladu z referenčnimi cenami, so bile na novo uvedene v regresijo kot nabor podatkov (preverjanje znotraj vzorca): tudi v tem primeru se sklepna ugotovitev v zvezi s pogodbami v preiskavi ne spremeni.

Iz tega sledi, da ti dodatni preskusi občutljivosti, ki se nanašajo na glavni pristop, potrjujejo ponovljivost rezultatov ekonometrične analize.

---

(1)  Predhodna obdelava podatkov je izločila štiri (nesumljive) pogodbe, ki se nanašajo na prodajo znotraj skupine ALRO med letoma 2007 in 2010, saj bi verjetno izražale drugačne tržne pogoje kot tiste, ki prevladujejo v dvostranskih pogodbenih pogajanjih med dobaviteljem in neodvisnim kupcem, kar je ključni dejavnik v tej zadevi.

(2)  (Standardne napake so prikazane v oklepajih: *** pomeni, da je koeficient statistično pomemben na ravni 1 %, ** pomeni, da je statistično pomemben na ravni 5 %, in * pomeni, da je statistično pomemben na ravni 10 %.

---

| 29.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/38

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/502

z dne 21. oktobra 2015

o državni pomoči SA.38374 (2014/C, ex 2014/NN), ki jo je Nizozemska dodelila podjetju Starbucks

(notificirano pod dokumentarno številko C(2015) 7143)

(Besedilo v nizozemskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim strankam, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

Ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Z dopisom z dne 30. julija 2013 je Komisija od nizozemskih organov zahtevala, naj predložijo informacije o praksi izdajanja davčnih stališč na Nizozemskem ter vse odločitve, povezane s podjetjem Starbucks Coffee EMEA BV (v nadaljnjem besedilu: „Starbucks Coffee BV“) in podjetjem Starbucks Manufacturing EMEA BV (v nadaljnjem besedilu: „SMBV“),ki sta posredno pod nadzorom podjetja Starbucks Corporation. Podjetje Starbucks Corporation in vsa podjetja pod njegovim nadzorom so v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana „Starbucks“ ali „skupina Starbucks“. |
| --- | --- |

(1)

Z dopisom z dne 30. julija 2013 je Komisija od nizozemskih organov zahtevala, naj predložijo informacije o praksi izdajanja davčnih stališč na Nizozemskem ter vse odločitve, povezane s podjetjem Starbucks Coffee EMEA BV (v nadaljnjem besedilu: „Starbucks Coffee BV“) in podjetjem Starbucks Manufacturing EMEA BV (v nadaljnjem besedilu: „SMBV“),ki sta posredno pod nadzorom podjetja Starbucks Corporation. Podjetje Starbucks Corporation in vsa podjetja pod njegovim nadzorom so v nadaljnjem besedilu skupaj imenovana „Starbucks“ ali „skupina Starbucks“.

| (2) | V dopisu z dne 2. oktobra 2013 so nizozemski organi Komisiji posredovali zahtevane informacije, vključno z vnaprejšnjim cenovnim sporazumom (v nadaljnjem besedilu „APA“) (2), sklenjenim leta 2008 med nizozemsko davčno upravo in podjetjem Starbucks Coffee BV(v nadaljnjem besedilu: „Starbucks Coffee BV APA“), APA, sklenjenim leta 2008 med nizozemsko davčno upravo in SMBV (v nadaljnjem besedilu: „SMBV APA“), in spremnimi dokumenti. Ti dokumenti zadevajo zlasti poročilo o transfernih cenah, ki podpira zahtevo za omenjena sporazuma APA (v nadaljnjem besedilu: „Poročilo o transfernih cenah“) ter druge izmenjave med nizozemsko davčno upravo in davčnim svetovalcem Starbucks Corporation, [davčni svetovalec] (*1) (v nadaljnjem besedilu: „davčni svetovalec“) v imenu Starbucks Coffee BV in SMBV (3). |
| --- | --- |

(2)

V dopisu z dne 2. oktobra 2013 so nizozemski organi Komisiji posredovali zahtevane informacije, vključno z vnaprejšnjim cenovnim sporazumom (v nadaljnjem besedilu „APA“) (2), sklenjenim leta 2008 med nizozemsko davčno upravo in podjetjem Starbucks Coffee BV(v nadaljnjem besedilu: „Starbucks Coffee BV APA“), APA, sklenjenim leta 2008 med nizozemsko davčno upravo in SMBV (v nadaljnjem besedilu: „SMBV APA“), in spremnimi dokumenti. Ti dokumenti zadevajo zlasti poročilo o transfernih cenah, ki podpira zahtevo za omenjena sporazuma APA (v nadaljnjem besedilu: „Poročilo o transfernih cenah“) ter druge izmenjave med nizozemsko davčno upravo in davčnim svetovalcem Starbucks Corporation, [davčni svetovalec] (*1) (v nadaljnjem besedilu: „davčni svetovalec“) v imenu Starbucks Coffee BV in SMBV (3).

2

*1

3

| (3) | 9. januarja 2014 je v okviru priprav na sestanek 15. januarja 2014 Komisija po elektronski pošti poslala nizozemskim organom več vprašanj, ki zadevajo med drugim sporazum o transfernih cenah, sklenjen v okviru sporazumov APA med podjetjema v Starbucks Coffee BV in SMBV ter nizozemsko davčno upravo. |
| --- | --- |

(3)

9. januarja 2014 je v okviru priprav na sestanek 15. januarja 2014 Komisija po elektronski pošti poslala nizozemskim organom več vprašanj, ki zadevajo med drugim sporazum o transfernih cenah, sklenjen v okviru sporazumov APA med podjetjema v Starbucks Coffee BV in SMBV ter nizozemsko davčno upravo.

| (4) | 15. januarja 2014 je potekal sestanek med službami Komisije in predstavniki nizozemske davčne uprave, v katerem so službe Komisije med drugim zahtevale dodatna pojasnila glede prilagoditve stroškovne osnove v poročilu o transfernih cenah, kar zadeva SMBV APA, in nihajočega plačevanja licenčnin s strani SMBV. |
| --- | --- |

(4)

15. januarja 2014 je potekal sestanek med službami Komisije in predstavniki nizozemske davčne uprave, v katerem so službe Komisije med drugim zahtevale dodatna pojasnila glede prilagoditve stroškovne osnove v poročilu o transfernih cenah, kar zadeva SMBV APA, in nihajočega plačevanja licenčnin s strani SMBV.

| (5) | V dopisu z dne 28. januarja 2014 so nizozemski organi v odgovorih na vprašanja na sestanku 15. januarja 2014 navedli informacije glede prilagoditve primerljivk, izbire primerljivih podjetij in nihajoče licenčnine. Dodatne informacije o predloženih dokumentih so navedene uvodnih izjavah 59 do 62 sklepa o začetku postopka, kot je navedeno v uvodni izjavi 9. |
| --- | --- |

(5)

V dopisu z dne 28. januarja 2014 so nizozemski organi v odgovorih na vprašanja na sestanku 15. januarja 2014 navedli informacije glede prilagoditve primerljivk, izbire primerljivih podjetij in nihajoče licenčnine. Dodatne informacije o predloženih dokumentih so navedene uvodnih izjavah 59 do 62 sklepa o začetku postopka, kot je navedeno v uvodni izjavi 9.

| (6) | Z dopisom z dne 7. marca 2014 (4) je Komisija sporočila nizozemskim organom, da tehta, ali bi lahko sporazuma APA v korist podjetij Starbucks Coffee BV in SMBV lahko pomenila novo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, in pozvala nizozemske organe, naj predložijo pripombe o združljivosti take pomoči. Komisija je pozvala nizozemske organe, naj predložijo dodatne informacije, ki se nanašajo na sporazuma APA za Starbucks Coffee BV in SMBV, ter davčne napovedi Starbucks Coffee BV in SMBV ter podjetij v zvezi s tema podjetjema na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(6)

Z dopisom z dne 7. marca 2014 (4) je Komisija sporočila nizozemskim organom, da tehta, ali bi lahko sporazuma APA v korist podjetij Starbucks Coffee BV in SMBV lahko pomenila novo državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, in pozvala nizozemske organe, naj predložijo pripombe o združljivosti take pomoči. Komisija je pozvala nizozemske organe, naj predložijo dodatne informacije, ki se nanašajo na sporazuma APA za Starbucks Coffee BV in SMBV, ter davčne napovedi Starbucks Coffee BV in SMBV ter podjetij v zvezi s tema podjetjema na Nizozemskem.

4

| (7) | Z dopisom z dne 21. marca 2014 so nizozemski organi odgovorili na dopisom z dne 7. marca 2014 in predložil zahtevane davčne napovedi. Nizozemski organi so tudi potrdili, da so vse ustrezne dokumente v zvezi z vnaprejšnjima cenovnima sporazumoma Komisiji že predložili. |
| --- | --- |

(7)

Z dopisom z dne 21. marca 2014 so nizozemski organi odgovorili na dopisom z dne 7. marca 2014 in predložil zahtevane davčne napovedi. Nizozemski organi so tudi potrdili, da so vse ustrezne dokumente v zvezi z vnaprejšnjima cenovnima sporazumoma Komisiji že predložili.

| (8) | 6. maja 2014 je potekal sestanek med službami Komisije in predstavniki nizozemske davčne uprave. |
| --- | --- |

(8)

6. maja 2014 je potekal sestanek med službami Komisije in predstavniki nizozemske davčne uprave.

| (9) | Komisija je 11. junija 2014 sprejela sklep o začetku formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi s SMBV APA, ker bi APAlahko pomenilo pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu „sklep o sprožitvi postopka“) (5). |
| --- | --- |

(9)

Komisija je 11. junija 2014 sprejela sklep o začetku formalnega postopka preiskave v skladu s členom 108(2) Pogodbe v zvezi s SMBV APA, ker bi APAlahko pomenilo pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe (v nadaljnjem besedilu „sklep o sprožitvi postopka“) (5).

5

| (10) | V dopisu z dne 16. julija 2014 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi s sklepom o sprožitvi postopka. Predložitev je med drugim vsebovala sporazum o praženju med podjetjema Alki Limited Partnership (v nadaljnjem besedilu: „Alki LP“) in SMBV ter sporazum o nakupu surove kave med podjetjema SMBV in Starbucks Coffee Trading Company SARL (v nadaljnjem besedilu: „SCTC“). |
| --- | --- |

(10)

V dopisu z dne 16. julija 2014 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi s sklepom o sprožitvi postopka. Predložitev je med drugim vsebovala sporazum o praženju med podjetjema Alki Limited Partnership (v nadaljnjem besedilu: „Alki LP“) in SMBV ter sporazum o nakupu surove kave med podjetjema SMBV in Starbucks Coffee Trading Company SARL (v nadaljnjem besedilu: „SCTC“).

| (11) | Komisija je z dopisom z dne 25. novembra 2014 od nizozemskih organov zahtevala, naj predložijo informacije, zahtevane v sklepu o začetku postopka, ki so jih nizozemski organi le delno predložili 16. julija 2014, in ji zagotovijo dodatne informacije, potrebne za analizo sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(11)

Komisija je z dopisom z dne 25. novembra 2014 od nizozemskih organov zahtevala, naj predložijo informacije, zahtevane v sklepu o začetku postopka, ki so jih nizozemski organi le delno predložili 16. julija 2014, in ji zagotovijo dodatne informacije, potrebne za analizo sporazuma SMBV APA.

| (12) | V dopisu z dne 19. decembra 2014 so nizozemski organi odgovorili na dopis z dne 25. novembra 2014 in navedli, da dela zahtevanih informacij ne hranijo. |
| --- | --- |

(12)

V dopisu z dne 19. decembra 2014 so nizozemski organi odgovorili na dopis z dne 25. novembra 2014 in navedli, da dela zahtevanih informacij ne hranijo.

| (13) | Sklep o začetku postopka je bil 19. decembra 2014 objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa. |
| --- | --- |

(13)

Sklep o začetku postopka je bil 19. decembra 2014 objavljen v Uradnem listu Evropske unije. Komisija je pozvala zainteresirane strani, naj predložijo svoje pripombe glede ukrepa.

| (14) | Z dopisom z dne 16. januarja 2015 je podjetje Starbucks predložilo pripombe na sklep o začetku postopka. Pripombe na sklep o začetku postopka so predložili tudi Nizozemsko združenje davčnih svetovalcev (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, v nadaljnjem besedilu: „NOB“), Nizozemska konfederacija industrij in delodajalcev (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, v nadaljnjem besedilu: „VNO-NCW“), podjetje ATOZ Tax Advisers Luxembourg, organizacija Oxfam International in Avstrijska zvezna delavska zbornica (Bundesarbeitskammer Österreich, v nadaljnjem besedilu: „BAK“). |
| --- | --- |

(14)

Z dopisom z dne 16. januarja 2015 je podjetje Starbucks predložilo pripombe na sklep o začetku postopka. Pripombe na sklep o začetku postopka so predložili tudi Nizozemsko združenje davčnih svetovalcev (De Nederlandse Orde van Belastingadviseurs, v nadaljnjem besedilu: „NOB“), Nizozemska konfederacija industrij in delodajalcev (Verbond van Nederlandse Ondernemingen & Nederlands Christelijk Werkgeversverbond, v nadaljnjem besedilu: „VNO-NCW“), podjetje ATOZ Tax Advisers Luxembourg, organizacija Oxfam International in Avstrijska zvezna delavska zbornica (Bundesarbeitskammer Österreich, v nadaljnjem besedilu: „BAK“).

| (15) | Z dopisom z dne 8. januarja 2015 v odgovor na dopis Komisije z dne 25. novembra 2014 so nizozemski organi predložili listino komanditne družbe Alki LP. |
| --- | --- |

(15)

Z dopisom z dne 8. januarja 2015 v odgovor na dopis Komisije z dne 25. novembra 2014 so nizozemski organi predložili listino komanditne družbe Alki LP.

| (16) | Komisija je 12. februarja 2015 obvestila Nizozemsko, da je skladno s členom 6a Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) ugotovila, da formalni postopek preiskave v zvezi s sporazumom SMBV APA do zdaj ni bil uspešen (7). Z dopisom z dne 6. februarja 2015 in v skladu s členom 6a(2)(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija zaprosila za soglasje nizozemskih organov, da se za pridobitev manjkajočih podatkov obrne neposredno na Starbucks. |
| --- | --- |

(16)

Komisija je 12. februarja 2015 obvestila Nizozemsko, da je skladno s členom 6a Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 (6) ugotovila, da formalni postopek preiskave v zvezi s sporazumom SMBV APA do zdaj ni bil uspešen (7). Z dopisom z dne 6. februarja 2015 in v skladu s členom 6a(2)(b) Uredbe (ES) št. 659/1999 je Komisija zaprosila za soglasje nizozemskih organov, da se za pridobitev manjkajočih podatkov obrne neposredno na Starbucks.

6

7

| (17) | Z dopisom z dne 18. februarja 2015 je Komisija obvestila nizozemske organe, da je prejela pripombe konkurenta glede dodane vrednosti v postopku praženja surovih kavnih zrn in pozvala nizozemske organe, naj predložijo pripombe na to ugotovitev. Nizozemski organi so svoje pripombe na ta stališča predložili v dopisu z dne 11. marca 2015. |
| --- | --- |

(17)

Z dopisom z dne 18. februarja 2015 je Komisija obvestila nizozemske organe, da je prejela pripombe konkurenta glede dodane vrednosti v postopku praženja surovih kavnih zrn in pozvala nizozemske organe, naj predložijo pripombe na to ugotovitev. Nizozemski organi so svoje pripombe na ta stališča predložili v dopisu z dne 11. marca 2015.

| (18) | Z dopisom z dne 12. marca 2015 je Nizozemska v odgovor na dopis Komisije z dne 6. februarja 2015 predložila dovoljenje, da se lahko Komisija neposredno obrne na Starbucks. Na podlagi tega dovoljenja je z dopisom z dne 16. marca 2015 Komisija zaprosila Starbucks, da na podlagi člena 6(a)(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 zagotovi informacije o pravni strukturi, poslovnem modelu glede trgovin Starbucks in surovin, ki jih uporablja podjetje SMBV, tj. surovih kavnih zrn (v nadaljnjem besedilu: „zahteva podjetju Starbucks po tržnih informacijah“). |
| --- | --- |

(18)

Z dopisom z dne 12. marca 2015 je Nizozemska v odgovor na dopis Komisije z dne 6. februarja 2015 predložila dovoljenje, da se lahko Komisija neposredno obrne na Starbucks. Na podlagi tega dovoljenja je z dopisom z dne 16. marca 2015 Komisija zaprosila Starbucks, da na podlagi člena 6(a)(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 zagotovi informacije o pravni strukturi, poslovnem modelu glede trgovin Starbucks in surovin, ki jih uporablja podjetje SMBV, tj. surovih kavnih zrn (v nadaljnjem besedilu: „zahteva podjetju Starbucks po tržnih informacijah“).

| (19) | Z dopisoma z dne 20. in 26. marca 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe glede pripomb tretjih strani v zvezi s sklepom o začetku postopka. |
| --- | --- |

(19)

Z dopisoma z dne 20. in 26. marca 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe glede pripomb tretjih strani v zvezi s sklepom o začetku postopka.

| (20) | 7. aprila 2015 se je Komisija na podlagi sklepa z dne 12. februarja 2015, in v skladu s členom 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 obrnila na štiri konkurente podjetja Starbucks, da zagotovijo tržne informacije o svojem poslovnem modelu ter dejavnostih, ki ustvarjajo vrednost, in s tem Komisiji omogočijo, da zaključi presojo zadeve (v nadaljnjem besedilu: „zahteva konkurentom po tržnih informacijah“). Ti konkurenti so bili Company Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (v nadaljnjem besedilu: „Dallmayr“), Nestlé S.A. (v nadaljnjem besedilu: „Nestlé“) in Melitta Europa GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: „Melitta“). Hkrati je Komisija sporočila nizozemskim organom, da je konkurentom podjetja Starbucks poslala zahteve po informacijah. |
| --- | --- |

(20)

7. aprila 2015 se je Komisija na podlagi sklepa z dne 12. februarja 2015, in v skladu s členom 6a(6) Uredbe (ES) št. 659/1999 obrnila na štiri konkurente podjetja Starbucks, da zagotovijo tržne informacije o svojem poslovnem modelu ter dejavnostih, ki ustvarjajo vrednost, in s tem Komisiji omogočijo, da zaključi presojo zadeve (v nadaljnjem besedilu: „zahteva konkurentom po tržnih informacijah“). Ti konkurenti so bili Company Y, Alois Dallmayr Kaffee oHG (v nadaljnjem besedilu: „Dallmayr“), Nestlé S.A. (v nadaljnjem besedilu: „Nestlé“) in Melitta Europa GmbH & Co. KG (v nadaljnjem besedilu: „Melitta“). Hkrati je Komisija sporočila nizozemskim organom, da je konkurentom podjetja Starbucks poslala zahteve po informacijah.

| (21) | Podjetje Starbucks je 13. aprila 2015 predložilo informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 16. marca 2015. |
| --- | --- |

(21)

Podjetje Starbucks je 13. aprila 2015 predložilo informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 16. marca 2015.

| (22) | Z dopisoma z dne 27. aprila 2015 sta podjetji Dallmayr in Company Y odgovorili na zahtevo Komisije po tržnih informacijah z dne 7. aprila 2015. |
| --- | --- |

(22)

Z dopisoma z dne 27. aprila 2015 sta podjetji Dallmayr in Company Y odgovorili na zahtevo Komisije po tržnih informacijah z dne 7. aprila 2015.

| (23) | Dne 29. aprila 2015 je potekal sestanek med službami Komisije in podjetjem Starbucks, na katerem so službe Komisije navedle pojasnila o tem, kako je treba razumeti nekatera vprašanja v zahtevi podjetju Starbucks po informacijah v okviru preiskave. |
| --- | --- |

(23)

Dne 29. aprila 2015 je potekal sestanek med službami Komisije in podjetjem Starbucks, na katerem so službe Komisije navedle pojasnila o tem, kako je treba razumeti nekatera vprašanja v zahtevi podjetju Starbucks po informacijah v okviru preiskave.

| (24) | Na podlagi odgovora podjetja Starbucks z dne 13. aprila 2015 je Komisija z dopisom z dne 6. maja 2015 zahtevala, da Starbucks predloži dodatne informacije. |
| --- | --- |

(24)

Na podlagi odgovora podjetja Starbucks z dne 13. aprila 2015 je Komisija z dopisom z dne 6. maja 2015 zahtevala, da Starbucks predloži dodatne informacije.

| (25) | Z dopisom z dne 11. maja 2015 je Komisija od podjetja Y zahtevala dodatna pojasnila o predloženih tržnih informacijah. Ta pojasnila je podjetje Y navedlo v dopisu z dne 21. maja 2015. |
| --- | --- |

(25)

Z dopisom z dne 11. maja 2015 je Komisija od podjetja Y zahtevala dodatna pojasnila o predloženih tržnih informacijah. Ta pojasnila je podjetje Y navedlo v dopisu z dne 21. maja 2015.

| (26) | Z dopisoma z dne 20. maja 2015 in 26. maja 2015 sta podjetji Nestlé in Melitta odgovorili na dopis Komisije z dne 7. aprila 2015, v katerem od konkurentov zahteva tržne informacije. |
| --- | --- |

(26)

Z dopisoma z dne 20. maja 2015 in 26. maja 2015 sta podjetji Nestlé in Melitta odgovorili na dopis Komisije z dne 7. aprila 2015, v katerem od konkurentov zahteva tržne informacije.

| (27) | V dopisu z dne 27. maja 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetij Y in Dallmayr. |
| --- | --- |

(27)

V dopisu z dne 27. maja 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetij Y in Dallmayr.

| (28) | Podjetje Starbucks je z dopisom z dne 29. maja 2015 predložilo svoje odgovore na zahtevo Komisije z dne 6. maja 2015. |
| --- | --- |

(28)

Podjetje Starbucks je z dopisom z dne 29. maja 2015 predložilo svoje odgovore na zahtevo Komisije z dne 6. maja 2015.

| (29) | V dopisu z dne 19. maja 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetja Starbucks 13. aprila 2015 in 29. maja 2015. |
| --- | --- |

(29)

V dopisu z dne 19. maja 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetja Starbucks 13. aprila 2015 in 29. maja 2015.

| (30) | V dopisu z dne 26. junija 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi s tržnimi informacijami, prejetimi od podjetij Nestlé in Melitta, ter pojasnili podjetja Y. |
| --- | --- |

(30)

V dopisu z dne 26. junija 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi s tržnimi informacijami, prejetimi od podjetij Nestlé in Melitta, ter pojasnili podjetja Y.

| (31) | Poleg tega je podjetje Starbucks 29. junija 2015 svojim pripombam z dne 13. aprila 2015 in 29. maja 2015 dodalo nadaljnje utemeljitve o domnevno tržni naravi transfernih cen podjetja SCTC za surova kavna zrna. |
| --- | --- |

(31)

Poleg tega je podjetje Starbucks 29. junija 2015 svojim pripombam z dne 13. aprila 2015 in 29. maja 2015 dodalo nadaljnje utemeljitve o domnevno tržni naravi transfernih cen podjetja SCTC za surova kavna zrna.

| (32) | Z dopisom z dne 24. julija 2015 je podjetje Starbucks spontano predložilo dodatne informacije o dejavnostih podjetij SCTC, SMBV in Starbucks US (8) ter navedlo nove številčne podatke v zvezi s podjetjem Alki LP. |
| --- | --- |

(32)

Z dopisom z dne 24. julija 2015 je podjetje Starbucks spontano predložilo dodatne informacije o dejavnostih podjetij SCTC, SMBV in Starbucks US (8) ter navedlo nove številčne podatke v zvezi s podjetjem Alki LP.

8

| (33) | Z dopisom z dne 5. avgusta 2015 je Komisija zaprosila Starbucks za pojasnila in druge dokumente v zvezi s predložitvijo z dne 24. julija 2015, da bi lahko v celoti analizirala nove informacije. |
| --- | --- |

(33)

Z dopisom z dne 5. avgusta 2015 je Komisija zaprosila Starbucks za pojasnila in druge dokumente v zvezi s predložitvijo z dne 24. julija 2015, da bi lahko v celoti analizirala nove informacije.

| (34) | Z dopisom z dne 24. avgusta 2015 in z elektronsko pošto, poslano 26. avgusta 2015, je podjetje Starbucks delno predložilo informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 5. avgusta 2015. Komisija je posredovala te informacije nizozemskim organom dne 28. avgusta 2015. |
| --- | --- |

(34)

Z dopisom z dne 24. avgusta 2015 in z elektronsko pošto, poslano 26. avgusta 2015, je podjetje Starbucks delno predložilo informacije, ki jih je Komisija zahtevala v dopisu z dne 5. avgusta 2015. Komisija je posredovala te informacije nizozemskim organom dne 28. avgusta 2015.

| (35) | Z dopisom z dne 10. septembra 2015 in elektronsko pošto, poslano 11. septembra 2015, je podjetje Starbucks predložilo Komisiji preostale informacije. Z dopisom z dne 23. septembra 2015 je podjetje Starbucks dopolnilo informacije, poslane Komisiji 10. in 11. septembra 2015. |
| --- | --- |

(35)

Z dopisom z dne 10. septembra 2015 in elektronsko pošto, poslano 11. septembra 2015, je podjetje Starbucks predložilo Komisiji preostale informacije. Z dopisom z dne 23. septembra 2015 je podjetje Starbucks dopolnilo informacije, poslane Komisiji 10. in 11. septembra 2015.

| (36) | Z dopisoma z dne 25. septembra 2015 in 7. oktobra 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetja Starbucks 10., 11. in 23. septembra 2015. |
| --- | --- |

(36)

Z dopisoma z dne 25. septembra 2015 in 7. oktobra 2015 so nizozemski organi predložili svoje pripombe v zvezi z informacijami, prejetimi od podjetja Starbucks 10., 11. in 23. septembra 2015.

2.   OPIS SPORNEGA UKREPA

OPIS SPORNEGA UKREPA

2.1   Opis upravičenca

Opis upravičenca

| (37) | Upravičenec ukrepa je podjetje SMBV. SMBV je hčerinsko podjetje iz skupine Starbucks, registrirano na Nizozemskem. Skupina Starbucks je sestavljena iz podjetja Starbucks Corporation in vseh podjetij, ki jih to podjetje nadzira. Sedež podjetja Starbucks Corporation je v Seattlu, Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: „ZDA“). Korporacijska struktura skupine Starbucks je podrobneje pojasnjena v uvodni izjavi 27 in na sliki 1 sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(37)

Upravičenec ukrepa je podjetje SMBV. SMBV je hčerinsko podjetje iz skupine Starbucks, registrirano na Nizozemskem. Skupina Starbucks je sestavljena iz podjetja Starbucks Corporation in vseh podjetij, ki jih to podjetje nadzira. Sedež podjetja Starbucks Corporation je v Seattlu, Združene države Amerike (v nadaljnjem besedilu: „ZDA“). Korporacijska struktura skupine Starbucks je podrobneje pojasnjena v uvodni izjavi 27 in na sliki 1 sklepa o začetku postopka.

| (38) | Podjetje Starbucks se ukvarja s praženjem, trženjem in maloprodajo posebnih vrst kave in deluje v 65 državah. Kupuje in praži kavo, ki jo prodaja, vključno z ročno obdelano kavo, čajem in pijačami ter drugimi svežimi živilskimi izdelki, v trgovinah, ki jih upravlja. Prodaja tudi različne kavne in čajne izdelke ter podeljuje licence za svojo blagovno znamko po drugih kanalih, kot so veleblagovnice, trgovine z živili in nacionalni ponudniki prehrambnih storitev (9). V letu 2014 je imela skupina Starbucks po vsem svetu 16 448 milijonov USD čistih prihodkov in 2 067 milijonov USD čistega dobička po obdavčitvi (10). |
| --- | --- |

(38)

Podjetje Starbucks se ukvarja s praženjem, trženjem in maloprodajo posebnih vrst kave in deluje v 65 državah. Kupuje in praži kavo, ki jo prodaja, vključno z ročno obdelano kavo, čajem in pijačami ter drugimi svežimi živilskimi izdelki, v trgovinah, ki jih upravlja. Prodaja tudi različne kavne in čajne izdelke ter podeljuje licence za svojo blagovno znamko po drugih kanalih, kot so veleblagovnice, trgovine z živili in nacionalni ponudniki prehrambnih storitev (9). V letu 2014 je imela skupina Starbucks po vsem svetu 16 448 milijonov USD čistih prihodkov in 2 067 milijonov USD čistega dobička po obdavčitvi (10).

9

10

| (39) | SMBV je edini subjekt, v celoti pod nadzorom skupine Starbucks zunaj ZDA, ki praži kavo. |
| --- | --- |

(39)

SMBV je edini subjekt, v celoti pod nadzorom skupine Starbucks zunaj ZDA, ki praži kavo.

2.2   Sporni ukrep

Sporni ukrep

| (40) | Ta odločba zadeva SMBV APA, vnaprejšnji cenovni sporazum, sklenjen s strani nizozemske davčne uprave s podjetjem SMBV 28. aprila 2008 (Vaststellingsovereenkomst APA). Sporazum SMBV APA je obvezujoč za obdobje 10 let, in sicer od 1. oktobra 2007 do 31. decembra 2017 (11). |
| --- | --- |

(40)

Ta odločba zadeva SMBV APA, vnaprejšnji cenovni sporazum, sklenjen s strani nizozemske davčne uprave s podjetjem SMBV 28. aprila 2008 (Vaststellingsovereenkomst APA). Sporazum SMBV APA je obvezujoč za obdobje 10 let, in sicer od 1. oktobra 2007 do 31. decembra 2017 (11).

Vaststellingsovereenkomst APA

11

| (41) | Vnaprejšnji cenovni sporazum je sporazum med davčno upravo in davčnim zavezancem o uporabi davčne zakonodaje v zvezi s (prihodnjimi) transakcijami, tj. določa znesek dobička, ki ga davčni zavezanec ustvari iz svojih dejavnosti, ki se upošteva v tej davčni pristojnosti. APA glede prihodnjih transakcij znotraj skupine določa ustrezen sklop meril (npr. metodo, primerljive podatke in ustrezne prilagoditve, kritične predpostavke v zvezi s prihodnjimi dogodki) za določanje primerljivih tržnih cen za te transakcije v določenem obdobju. Postopek za sporazum APA uradno začne davčni zavezanec. |
| --- | --- |

(41)

Vnaprejšnji cenovni sporazum je sporazum med davčno upravo in davčnim zavezancem o uporabi davčne zakonodaje v zvezi s (prihodnjimi) transakcijami, tj. določa znesek dobička, ki ga davčni zavezanec ustvari iz svojih dejavnosti, ki se upošteva v tej davčni pristojnosti. APA glede prihodnjih transakcij znotraj skupine določa ustrezen sklop meril (npr. metodo, primerljive podatke in ustrezne prilagoditve, kritične predpostavke v zvezi s prihodnjimi dogodki) za določanje primerljivih tržnih cen za te transakcije v določenem obdobju. Postopek za sporazum APA uradno začne davčni zavezanec.

2.2.1   SMBV APA

SMBV APA

| (42) | S sklenitvijo sporazuma SMBV APA je nizozemska davčna uprava sprejela, da je plačilo, ki ga je določil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah za dejavnosti SMBV na Nizozemskem (vključno glede predvidenih tveganj in uporabljenih sredstev), v skladu z neodvisnim tržnim načelom (12). |
| --- | --- |

(42)

S sklenitvijo sporazuma SMBV APA je nizozemska davčna uprava sprejela, da je plačilo, ki ga je določil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah za dejavnosti SMBV na Nizozemskem (vključno glede predvidenih tveganj in uporabljenih sredstev), v skladu z neodvisnim tržnim načelom (12).

12

| (43) | Ta prejemek je vključeval dodatek v višini [9–12] % ustrezne stroškovne osnove. Ustrezna stroškovna osnova za izračun tega nadomestila vključuje vse stroške osebja, ki opravljajo dejavnosti v proizvodnji in dobavni verigi, stroške opreme za proizvodnjo (tj. amortizacije) in režijske stroške obratov. Ne vključuje stroškov podjetja Starbucks za skodelice, serviete itd., stroškov za surova kavna zrna (stroški surovin), logističnih in distribucijskih stroškov za storitve, ki jih opravijo tretje osebe, nadomestil za dejavnosti, ki jih izvajajo tretje osebe v skladu s t. i. „pogodbami o zunanji proizvodnji“, ter plačil licenčnine podjetju Alki LP. |
| --- | --- |

(43)

Ta prejemek je vključeval dodatek v višini [9–12] % ustrezne stroškovne osnove. Ustrezna stroškovna osnova za izračun tega nadomestila vključuje vse stroške osebja, ki opravljajo dejavnosti v proizvodnji in dobavni verigi, stroške opreme za proizvodnjo (tj. amortizacije) in režijske stroške obratov. Ne vključuje stroškov podjetja Starbucks za skodelice, serviete itd., stroškov za surova kavna zrna (stroški surovin), logističnih in distribucijskih stroškov za storitve, ki jih opravijo tretje osebe, nadomestil za dejavnosti, ki jih izvajajo tretje osebe v skladu s t. i. „pogodbami o zunanji proizvodnji“, ter plačil licenčnine podjetju Alki LP.

| (44) | V sporazumu SMBV APA je nizozemska davčna uprava tudi sprejela, da se višina plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP določi ob koncu vsakega leta kot razlika med realiziranim dobičkom iz poslovanja pred stroški licenčnine in navedenim [9–12] % dodatkom na stroške poslovanja. SMBV APA nadalje določa, da je „ta plačila licenčnine [...] mogoče odbiti za namene davka od dohodkov pravnih oseb in niso predmet davčnega odtegljaja na Nizozemskem“ (13). |
| --- | --- |

(44)

V sporazumu SMBV APA je nizozemska davčna uprava tudi sprejela, da se višina plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP določi ob koncu vsakega leta kot razlika med realiziranim dobičkom iz poslovanja pred stroški licenčnine in navedenim [9–12] % dodatkom na stroške poslovanja. SMBV APA nadalje določa, da je „ta plačila licenčnine [...] mogoče odbiti za namene davka od dohodkov pravnih oseb in niso predmet davčnega odtegljaja na Nizozemskem“ (13).

ta plačila licenčnine [...] mogoče odbiti za namene davka od dohodkov pravnih oseb in niso predmet davčnega odtegljaja na Nizozemskem

13

| (45) | Tako sporazum SMBV APA določa dodelitev dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, kar mu omogoča določitev davka od dohodkov pravnih oseb na Nizozemskem na letni osnovi za 10 let. Ker je sporazum APA začel veljati 1. oktobra 2007, ta odločba analizira SMBV APA v skladu s pravili o državni pomoči od tega datuma dalje. |
| --- | --- |

(45)

Tako sporazum SMBV APA določa dodelitev dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, kar mu omogoča določitev davka od dohodkov pravnih oseb na Nizozemskem na letni osnovi za 10 let. Ker je sporazum APA začel veljati 1. oktobra 2007, ta odločba analizira SMBV APA v skladu s pravili o državni pomoči od tega datuma dalje.

2.2.2   Poročilo o transfernih cenah

Poročilo o transfernih cenah

| (46) | Prejemek, ki ga je sprejela nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA, temelji na analizi transfernih cen, ki jo je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, ki je sestavni del navedenega sporazuma APA. |
| --- | --- |

(46)

Prejemek, ki ga je sprejela nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA, temelji na analizi transfernih cen, ki jo je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, ki je sestavni del navedenega sporazuma APA.

| (47) | Cilj poročila o transfernih cenah je podpreti predlagano dodelitev dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, kar naj bi temeljijo na primerljivih tržnih cenah transakcij znotraj skupine. Poročilo o transfernih cenah podaja predstavitev podjetja, funkcijsko analizo in izbiro metod za določanje transfernih cen. Poročilo podaja naslednje pomembne informacije o podjetjih Starbucks Coffee BV in SMBV (14): |
| --- | --- |

(47)

Cilj poročila o transfernih cenah je podpreti predlagano dodelitev dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, kar naj bi temeljijo na primerljivih tržnih cenah transakcij znotraj skupine. Poročilo o transfernih cenah podaja predstavitev podjetja, funkcijsko analizo in izbiro metod za določanje transfernih cen. Poročilo podaja naslednje pomembne informacije o podjetjih Starbucks Coffee BV in SMBV (14):

14

2.2.2.1   Starbucks Coffee BV

Starbucks Coffee BV

| (48) | Starbucks Coffee BV je podjetje iz skupine Starbucks, ki deluje kot njen sedež za Evropo, Bližnji vzhod in Afriko (regija „EMEA“) in podpira poslovne dejavnosti skupine v tej regiji. Starbucks Coffee BV pomaga pri iskanju razvijalcev za razvoj in upravljanje maloprodajnih trgovin skupine Starbucks na ozemljih EMEA. Kot sedež podjetja v tej regiji Starbucks Coffee BV pridobi licence za nekatere blagovne znamke, tehnologijo in strokovno znanje (15) podjetja Starbuck, od svojega delničarja, podjetja Alki LP, v zameno za plačilo licenčnine. Starbucks Coffee BV vstopi v t. im. „Sporazum o območnem razvoju in upravljanju“ („Area Development and Operation Agreement“, v nadaljnjem besedilu: „ADOA“) s povezanimi in nepovezanimi upravitelji trgovin podjetja Starbucks v regiji EMEA. Ti upravitelji se imenujejo razvijalci, v nadaljevanju besedila so imenovani tudi „trgovine“. Starbucks Coffee BV razvijalcem podeljuje podlicence za pravice intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: „IL“), da razvijalcem omogočajo razvoj in upravljanje svojih trgovin kot trgovin Starbucks. Za uporabo pravic IL razvijalci podjetju Starbucks Coffee BV plačujejo licenčnino in druge pristojbine, ki temeljijo na odstotnem deležu prihodkov. V skladu s predložitvijo Nizozemske z dne 2. oktobra 2013 tako povezani kot nepovezani razvijalci plačujejo kot licenčnino podjetju Starbucks Coffee BV isti odstotni delež prihodkov. Tako davčni svetovalec podjetja Starbucks sodi, da se (16) za določanje primerljivih tržnih plačil licenčnine znotraj skupine podjetju Starbucks Coffee BV kot sedežu podjetja za regijo EMEA uporablja metoda primerljivih prostih cen (17). |
| --- | --- |

(48)

Starbucks Coffee BV je podjetje iz skupine Starbucks, ki deluje kot njen sedež za Evropo, Bližnji vzhod in Afriko (regija „EMEA“) in podpira poslovne dejavnosti skupine v tej regiji. Starbucks Coffee BV pomaga pri iskanju razvijalcev za razvoj in upravljanje maloprodajnih trgovin skupine Starbucks na ozemljih EMEA. Kot sedež podjetja v tej regiji Starbucks Coffee BV pridobi licence za nekatere blagovne znamke, tehnologijo in strokovno znanje (15) podjetja Starbuck, od svojega delničarja, podjetja Alki LP, v zameno za plačilo licenčnine. Starbucks Coffee BV vstopi v t. im. „Sporazum o območnem razvoju in upravljanju“ („Area Development and Operation Agreement“, v nadaljnjem besedilu: „ADOA“) s povezanimi in nepovezanimi upravitelji trgovin podjetja Starbucks v regiji EMEA. Ti upravitelji se imenujejo razvijalci, v nadaljevanju besedila so imenovani tudi „trgovine“. Starbucks Coffee BV razvijalcem podeljuje podlicence za pravice intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: „IL“), da razvijalcem omogočajo razvoj in upravljanje svojih trgovin kot trgovin Starbucks. Za uporabo pravic IL razvijalci podjetju Starbucks Coffee BV plačujejo licenčnino in druge pristojbine, ki temeljijo na odstotnem deležu prihodkov. V skladu s predložitvijo Nizozemske z dne 2. oktobra 2013 tako povezani kot nepovezani razvijalci plačujejo kot licenčnino podjetju Starbucks Coffee BV isti odstotni delež prihodkov. Tako davčni svetovalec podjetja Starbucks sodi, da se (16) za določanje primerljivih tržnih plačil licenčnine znotraj skupine podjetju Starbucks Coffee BV kot sedežu podjetja za regijo EMEA uporablja metoda primerljivih prostih cen (17).

15

16

17

2.2.2.2   SMBV

SMBV

| (49) | Davčni svetovalec podjetja Starbucks pri predstavljanju najpomembnejših transakcij in tokov med podjetji za SMBV v poročilu o transfernih cenah (18) navede zgolj to, da SMBV predvsem predeluje surovo kavo in prodaja praženo kavo povezanim in nepovezanim osebam. Prav tako pojasnjuje, da surova kavna zrna, ki jih kupuje SMBV, dobavijo iz povezanega hčerinskega podjetja Starbucks v Švici (SCTC). Poleg tega pojasnjuje, da SMBV deluje kot posredniški distributer za različno blago poleg kave. Poleg predstavitve dobavne verige za lastne proizvodne dejavnosti davčni svetovalec nadalje pojasnjuje, da so nekateri trgi prav tako deležni podpore podjetja SMBV v dobavni verigi. Davčni svetovalec ne opisuje sporazuma o licenciranju pravic IL glede praženja, po katerem SMBV plačuje podjetju Alki LP licenčnine za licencirane IL, ki so med najpomembnejšimi transakcijami in tokovi med podjetji, ampak to samo prikaže v grafikonu in opiše v posebnem oddelku v poročilu o transfernih cenah, ki opisuje poslovne dejavnosti na trgu EMEA in na Nizozemskem (19). |
| --- | --- |

(49)

Davčni svetovalec podjetja Starbucks pri predstavljanju najpomembnejših transakcij in tokov med podjetji za SMBV v poročilu o transfernih cenah (18) navede zgolj to, da SMBV predvsem predeluje surovo kavo in prodaja praženo kavo povezanim in nepovezanim osebam. Prav tako pojasnjuje, da surova kavna zrna, ki jih kupuje SMBV, dobavijo iz povezanega hčerinskega podjetja Starbucks v Švici (SCTC). Poleg tega pojasnjuje, da SMBV deluje kot posredniški distributer za različno blago poleg kave. Poleg predstavitve dobavne verige za lastne proizvodne dejavnosti davčni svetovalec nadalje pojasnjuje, da so nekateri trgi prav tako deležni podpore podjetja SMBV v dobavni verigi. Davčni svetovalec ne opisuje sporazuma o licenciranju pravic IL glede praženja, po katerem SMBV plačuje podjetju Alki LP licenčnine za licencirane IL, ki so med najpomembnejšimi transakcijami in tokovi med podjetji, ampak to samo prikaže v grafikonu in opiše v posebnem oddelku v poročilu o transfernih cenah, ki opisuje poslovne dejavnosti na trgu EMEA in na Nizozemskem (19).

18

19

| (50) | Glede na funkcijsko analizo v poročilu o transfernih cenah (20) je v središču dejavnosti podjetja SMBV njegov obrat za praženje s sedežem v Amsterdamu. Glavna surovina v tem postopku praženja so surova kavna zrna. Dejanski postopek praženja kavne mešanice je odvisen od posamezne vrste surovega kavnega zrna, ki se uporablja v receptu, in želenega okusa. Podjetje SMBV je odgovorno za izpolnjevanje napovedi glede praženja, ki jih zagotavlja podjetje Starbucks US, in za to, da končni proizvod ustreza standardom kakovosti Starbucks US. SMBV kupuje surova kavna zrna od namenskega dobavitelja, podjetja SCTC (21). Zrna za trg EMEA praži in pakira SMBV na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(50)

Glede na funkcijsko analizo v poročilu o transfernih cenah (20) je v središču dejavnosti podjetja SMBV njegov obrat za praženje s sedežem v Amsterdamu. Glavna surovina v tem postopku praženja so surova kavna zrna. Dejanski postopek praženja kavne mešanice je odvisen od posamezne vrste surovega kavnega zrna, ki se uporablja v receptu, in želenega okusa. Podjetje SMBV je odgovorno za izpolnjevanje napovedi glede praženja, ki jih zagotavlja podjetje Starbucks US, in za to, da končni proizvod ustreza standardom kakovosti Starbucks US. SMBV kupuje surova kavna zrna od namenskega dobavitelja, podjetja SCTC (21). Zrna za trg EMEA praži in pakira SMBV na Nizozemskem.

20

21

| (51) | SMBV pridobi licenco za celoten podsklop pravic IL od podjetja Alki LP, kar ni omenjeno v funkcijski analizi, vendar je v posebnem oddelku o trgu EMEA in dejavnosti na Nizozemskem opisano kot „nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem. V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenca za uporabo pravic IL“ (22). Pravice IL v zvezi s praženjem kave se zlasti nanašajo na krivulje pri praženju kave, ki po poročilu o transfernih cenah določajo temperaturo in čas za dokončanje postopka praženja. |
| --- | --- |

(51)

SMBV pridobi licenco za celoten podsklop pravic IL od podjetja Alki LP, kar ni omenjeno v funkcijski analizi, vendar je v posebnem oddelku o trgu EMEA in dejavnosti na Nizozemskem opisano kot „nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem. V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenca za uporabo pravic IL“ (22). Pravice IL v zvezi s praženjem kave se zlasti nanašajo na krivulje pri praženju kave, ki po poročilu o transfernih cenah določajo temperaturo in čas za dokončanje postopka praženja.

nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem

V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenca za uporabo pravic IL

22

| (52) | Glede na poročilo o transfernih cenah je podjetje SMBV zaposlilo [40–60] ljudi, od katerih jih [20–30] izvaja dejavnosti dobavne verige, vključno z nabavo, načrtovanjem, logistiko in načrtovanjem distribucije (23). SMBV ima distribucijski center v Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: „ZK“), ki ga pogodbeno upravlja tretja oseba (24). SMBV ima pogodbo o nabavi in logistiki s tretjo osebo na Nizozemskem, pri čemer tretja oseba kupuje zaloge za preprodajo razvijalcem po dogovorjenih cenah (25). SMBV je prav tako najel tretjo osebo za odprtje distribucijskega centra v Nemčiji v letu 2006. |
| --- | --- |

(52)

Glede na poročilo o transfernih cenah je podjetje SMBV zaposlilo [40–60] ljudi, od katerih jih [20–30] izvaja dejavnosti dobavne verige, vključno z nabavo, načrtovanjem, logistiko in načrtovanjem distribucije (23). SMBV ima distribucijski center v Združenem kraljestvu (v nadaljnjem besedilu: „ZK“), ki ga pogodbeno upravlja tretja oseba (24). SMBV ima pogodbo o nabavi in logistiki s tretjo osebo na Nizozemskem, pri čemer tretja oseba kupuje zaloge za preprodajo razvijalcem po dogovorjenih cenah (25). SMBV je prav tako najel tretjo osebo za odprtje distribucijskega centra v Nemčiji v letu 2006.

23

24

25

| (53) | Podjetje SMBV ima prav tako poslovno povezavo z zunanjim proizvajalcem, [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1]. [Nepovezano proizvodno podjetje 1] proizvaja predvsem proizvod v prahu [kavni izdelek z registrirano blagovno znamko] za proizvod podjetja Starbucks [kavni izdelek z registrirano blagovno znamko]. Podjetje SMBV je odgovorno (26) za upravljanje tega odnosa podizvajalske proizvodnje (27) in prodaja večino proizvodov, ki jih proizvaja [nepovezano proizvodno podjetje 1], podjetjem skupine Starbucks s sedežem v ZDA. |
| --- | --- |

(53)

Podjetje SMBV ima prav tako poslovno povezavo z zunanjim proizvajalcem, [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1]. [Nepovezano proizvodno podjetje 1] proizvaja predvsem proizvod v prahu [kavni izdelek z registrirano blagovno znamko] za proizvod podjetja Starbucks [kavni izdelek z registrirano blagovno znamko]. Podjetje SMBV je odgovorno (26) za upravljanje tega odnosa podizvajalske proizvodnje (27) in prodaja večino proizvodov, ki jih proizvaja [nepovezano proizvodno podjetje 1], podjetjem skupine Starbucks s sedežem v ZDA.

26

27

| (54) | Slika 1 temelji na opisu poročila o transfernih cenah in ponazarja del strukture podjetja Starbucks konstrukcije, ki je pomembna za ta sklep (28).

  Slika 1


  Struktura podjetja Starbucks na podlagi opisa v poročilu o transfernih cenah




  drugi proizvodi: hrana, čaj, skodelice itd.
  stranke
  Zelena kavna zrna
  Starbucks Coffee Trading SARL (Švica)
  nepovezani prodajalci
  drugi končni: proizvodi: hrana, čaj, skodelice, Frappuccino itd.
  Pražena kavna zrna
  Kavarne Starbucks (EMEA)
  Starbucks Manufacturing EMEA BV (Nizozemska)
  Starbucks Coffee EMEA BV (Nizozemska)
  Alki (ZK)
  licenčnina za blagovno znamko
  licenčnina za praženje
  licenčnina za blagovno znamko |
| --- | --- |

(54)

Slika 1 temelji na opisu poročila o transfernih cenah in ponazarja del strukture podjetja Starbucks konstrukcije, ki je pomembna za ta sklep (28).

28

Slika 1

Slika 1

Struktura podjetja Starbucks na podlagi opisa v poročilu o transfernih cenah

Struktura podjetja Starbucks na podlagi opisa v poročilu o transfernih cenah

drugi proizvodi: hrana, čaj, skodelice itd.

stranke

Zelena kavna zrna

Starbucks Coffee Trading SARL (Švica)

nepovezani prodajalci

drugi končni: proizvodi: hrana, čaj, skodelice, Frappuccino itd.

Pražena kavna zrna

Kavarne Starbucks (EMEA)

Starbucks Manufacturing EMEA BV (Nizozemska)

Starbucks Coffee EMEA BV (Nizozemska)

Alki (ZK)

licenčnina za blagovno znamko

licenčnina za praženje

licenčnina za blagovno znamko

| (55) | Glede na poročilo o transfernih cenah je davčni svetovalec za oceno strogo poslovnega prejemka za SMBV izbral metodo stopnje čistega dobička (transactional net margin method; v nadaljnjem besedilu: „TNMM“ (29)) namesto drugih metod za določanje transfernih cen, ker „v posebnih okoliščinah v podjetju Starbucks transakcijske in funkcijske razlike na čisti dobiček vplivajo manj kot pri merilih, ki se uporabljajo v standardnih tradicionalnih metodah“ (30). Za podrobnejši opis izbire metode in vzajemnih analiz v poročilu o transfernih cenah, glej uvodne izjave 40 do 58 sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(55)

Glede na poročilo o transfernih cenah je davčni svetovalec za oceno strogo poslovnega prejemka za SMBV izbral metodo stopnje čistega dobička (transactional net margin method; v nadaljnjem besedilu: „TNMM“ (29)) namesto drugih metod za določanje transfernih cen, ker „v posebnih okoliščinah v podjetju Starbucks transakcijske in funkcijske razlike na čisti dobiček vplivajo manj kot pri merilih, ki se uporabljajo v standardnih tradicionalnih metodah“ (30). Za podrobnejši opis izbire metode in vzajemnih analiz v poročilu o transfernih cenah, glej uvodne izjave 40 do 58 sklepa o začetku postopka.

29

v posebnih okoliščinah v podjetju Starbucks transakcijske in funkcijske razlike na čisti dobiček vplivajo manj kot pri merilih, ki se uporabljajo v standardnih tradicionalnih metodah

30

| (56) | Ko je davčni svetovalec za dejavnosti praženja podjetja SMBV uporabil metodo TNNM, je štel kot ustrezno osnovo (31) za kazalec čistega dobička stroške storitev, ki jih je izvedlo podjetje SMBV, v skladu z metodo dodatka na stroške, ki velja za ustrezno metodologijo za storitve dobavne verige in proizvodnje. Vendar pa se dodatek uporablja samo za tiste stroške, kjer po mnenju davčnega svetovalca SMBV dodaja vrednost. Poročilo o transfernih cen navaja te stroške kot glavne operativne stroške, kot so stroški osebja in amortizacije, razen stroškov COGS. |
| --- | --- |

(56)

Ko je davčni svetovalec za dejavnosti praženja podjetja SMBV uporabil metodo TNNM, je štel kot ustrezno osnovo (31) za kazalec čistega dobička stroške storitev, ki jih je izvedlo podjetje SMBV, v skladu z metodo dodatka na stroške, ki velja za ustrezno metodologijo za storitve dobavne verige in proizvodnje. Vendar pa se dodatek uporablja samo za tiste stroške, kjer po mnenju davčnega svetovalca SMBV dodaja vrednost. Poročilo o transfernih cen navaja te stroške kot glavne operativne stroške, kot so stroški osebja in amortizacije, razen stroškov COGS.

31

| (57) | Za določitev ustreznega tržno primerljivega razpona donosnosti za dejavnosti, ki jih opravlja SMBV, je davčni svetovalec iskal podjetja, ki delujejo v Evropi s podobnimi funkcijami in tveganji. Iskanje primerljivih podjetjih v zbirki podatkov Amadeus (32) z uporabo primarne oznake NACE Rev. 1.1 1586 – „Predelava čaja in kave“ – za iskanje podjetij, ki se ukvarjajo s trgovanjem s kavo (kupovanje in prodaja kave, ki je podjetje ne predela samo, se tu ni štelo kot primerljivo), ter izločanje rezultatov z uporabo dodatnih finančnih kriterijev in z ročnim pregledovanjem davčnega svetovalca (33), je nazadnje dalo rezultat 20 podjetij kot potencialno primerljivih (34). |
| --- | --- |

(57)

Za določitev ustreznega tržno primerljivega razpona donosnosti za dejavnosti, ki jih opravlja SMBV, je davčni svetovalec iskal podjetja, ki delujejo v Evropi s podobnimi funkcijami in tveganji. Iskanje primerljivih podjetjih v zbirki podatkov Amadeus (32) z uporabo primarne oznake NACE Rev. 1.1 1586 – „Predelava čaja in kave“ – za iskanje podjetij, ki se ukvarjajo s trgovanjem s kavo (kupovanje in prodaja kave, ki je podjetje ne predela samo, se tu ni štelo kot primerljivo), ter izločanje rezultatov z uporabo dodatnih finančnih kriterijev in z ročnim pregledovanjem davčnega svetovalca (33), je nazadnje dalo rezultat 20 podjetij kot potencialno primerljivih (34).

32

33

34

| (58) | Kazalnik čistega dobička, izračunan za vsako podjetje, je bil dodatek na skupne stroške, ki je opredeljen kot poslovni dobiček, deljen s skupnimi stroški poslovanja. Mediana neprilagojenega dodatka na skupne stroške za ta podjetja v letih od 2001 do 2005, je bila ocenjena na 7,8 %. |
| --- | --- |

(58)

Kazalnik čistega dobička, izračunan za vsako podjetje, je bil dodatek na skupne stroške, ki je opredeljen kot poslovni dobiček, deljen s skupnimi stroški poslovanja. Mediana neprilagojenega dodatka na skupne stroške za ta podjetja v letih od 2001 do 2005, je bila ocenjena na 7,8 %.

| (59) | Vendar po mnenju davčnega svetovalca ta sklop primerljivih podjetij vključuje vsestranske proizvajalce, ki običajno opravljajo več funkcij in prevzemajo tveganje v zvezi s surovinami, ki jih uporabljajo. Za popravek te razlike in domnevno povečanje zanesljivosti primerjave je davčni svetovalec opravil prvo prilagoditev z upoštevanjem dejstva, da predlagana uporaba dodatka na stroškovno osnovo podjetja SMBV ne vključuje stroškovne postavke za surova kavna zrna. |
| --- | --- |

(59)

Vendar po mnenju davčnega svetovalca ta sklop primerljivih podjetij vključuje vsestranske proizvajalce, ki običajno opravljajo več funkcij in prevzemajo tveganje v zvezi s surovinami, ki jih uporabljajo. Za popravek te razlike in domnevno povečanje zanesljivosti primerjave je davčni svetovalec opravil prvo prilagoditev z upoštevanjem dejstva, da predlagana uporaba dodatka na stroškovno osnovo podjetja SMBV ne vključuje stroškovne postavke za surova kavna zrna.

| (60) | Poleg tega bi donosi primerljivih podjetji po sodbi davčnega svetovalca odražali donos na stroškovno osnovo, ki vključuje take surovine. Zato je davčni svetovalec prilagodil stroške surovin in s tem dodatek na skupne stroške (35), pridobljene od izbora primerljivih podjetij. Davčni svetovalec je navedel, da je ta prilagoditev povezana s „prevzemom lastništva nad surovinami“. Konkretno, davčni svetovalec je od dobička vsakega podjetja v izboru odštel njihovo ocenjeno ceno surovin, pomnoženo z 12-mesečnim Euriborom plus 50 bazičnimi točkami. |
| --- | --- |

(60)

Poleg tega bi donosi primerljivih podjetji po sodbi davčnega svetovalca odražali donos na stroškovno osnovo, ki vključuje take surovine. Zato je davčni svetovalec prilagodil stroške surovin in s tem dodatek na skupne stroške (35), pridobljene od izbora primerljivih podjetij. Davčni svetovalec je navedel, da je ta prilagoditev povezana s „prevzemom lastništva nad surovinami“. Konkretno, davčni svetovalec je od dobička vsakega podjetja v izboru odštel njihovo ocenjeno ceno surovin, pomnoženo z 12-mesečnim Euriborom plus 50 bazičnimi točkami.

35

| (61) | Kombinacija obeh navedenih prilagoditev je znižala ocenjen prejemek z mediane 7,8 % na skupne stroške na ocenjeno mediano 9,9 % na operativne stroške (36). Na tej podlagi je bil določen (zaokrožen) dodatek v višini [9–12] % operativnih stroškov, kar naj bi odražalo tržno utemeljen dodatek za izvajanje storitev praženja in povezanih dejavnosti dobavne verige podjetja SMBV za svoje transakcije znotraj skupine. |
| --- | --- |

(61)

Kombinacija obeh navedenih prilagoditev je znižala ocenjen prejemek z mediane 7,8 % na skupne stroške na ocenjeno mediano 9,9 % na operativne stroške (36). Na tej podlagi je bil določen (zaokrožen) dodatek v višini [9–12] % operativnih stroškov, kar naj bi odražalo tržno utemeljen dodatek za izvajanje storitev praženja in povezanih dejavnosti dobavne verige podjetja SMBV za svoje transakcije znotraj skupine.

36

2.3   Opis smernic OECD za določanje transfernih cen

Opis smernic OECD za določanje transfernih cen

| (62) | Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: „OECD“) določa smernice za države članice na področju obdavčevanja. Smernice OECD za določanje transfernih cen je mogoče najti v dokumentu Smernice OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC“). To je nezavezujoč pravni instrument, ki daje smernice glede transfernih cen. |
| --- | --- |

(62)

Organizacija za gospodarsko sodelovanje in razvoj (v nadaljnjem besedilu: „OECD“) določa smernice za države članice na področju obdavčevanja. Smernice OECD za določanje transfernih cen je mogoče najti v dokumentu Smernice OECD za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC“). To je nezavezujoč pravni instrument, ki daje smernice glede transfernih cen.

| (63) | Transferne cene se nanašajo na cene, ki se zaračunajo za trgovinske posle med različnimi deli iste skupine podjetij. Multinacionalna podjetja imajo finančni interes, da dodelijo čim manj dobička v davčne pristojnosti, kjer je ta dobiček predmet višje obdavčitve. To bi lahko povzročilo pretirane transferne cene, ki ne bi smele biti sprejete kot podlaga za izračun obdavčljivega dohodka. Da bi se tej težavi izognile, bi morale davčne uprave sprejeti le transferne cene med podjetji, ki se plačajo, kot če bi bile dogovorjene med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo pod primerljivimi tržnimi pogoji (37). To je znano kot „neodvisno tržno načelo“. |
| --- | --- |

(63)

Transferne cene se nanašajo na cene, ki se zaračunajo za trgovinske posle med različnimi deli iste skupine podjetij. Multinacionalna podjetja imajo finančni interes, da dodelijo čim manj dobička v davčne pristojnosti, kjer je ta dobiček predmet višje obdavčitve. To bi lahko povzročilo pretirane transferne cene, ki ne bi smele biti sprejete kot podlaga za izračun obdavčljivega dohodka. Da bi se tej težavi izognile, bi morale davčne uprave sprejeti le transferne cene med podjetji, ki se plačajo, kot če bi bile dogovorjene med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo pod primerljivimi tržnimi pogoji (37). To je znano kot „neodvisno tržno načelo“.

37

| (64) | Splošno priznana opredelitev neodvisnega tržnega načela je zapisana v prvem odstavku 9. člena Vzorčne davčne konvencije OECD, ki je podlaga za dvostranske davčne sporazume med državami članicami OECD in vedno številčnejšimi državami nečlanicami. Člen 9 določa: „[Kadar] se med dvema [povezanima] podjetjema v komercialnih ali finančnih odnosih vzpostavijo ali določijo pogoji, drugačni od tistih, ki bi se vzpostavili med neodvisnimi podjetji, se lahko kakršen koli dobiček, ki bi prirastel enemu od podjetij, če takih pogojev ne bi bilo, vendar prav zaradi takih pogojev ni prirastel, vključi v dobiček tega podjetja in ustrezno obdavči“. |
| --- | --- |

(64)

Splošno priznana opredelitev neodvisnega tržnega načela je zapisana v prvem odstavku 9. člena Vzorčne davčne konvencije OECD, ki je podlaga za dvostranske davčne sporazume med državami članicami OECD in vedno številčnejšimi državami nečlanicami. Člen 9 določa: „[Kadar] se med dvema [povezanima] podjetjema v komercialnih ali finančnih odnosih vzpostavijo ali določijo pogoji, drugačni od tistih, ki bi se vzpostavili med neodvisnimi podjetji, se lahko kakršen koli dobiček, ki bi prirastel enemu od podjetij, če takih pogojev ne bi bilo, vendar prav zaradi takih pogojev ni prirastel, vključi v dobiček tega podjetja in ustrezno obdavči“.

[Kadar] se med dvema [povezanima] podjetjema v komercialnih ali finančnih odnosih vzpostavijo ali določijo pogoji, drugačni od tistih, ki bi se vzpostavili med neodvisnimi podjetji, se lahko kakršen koli dobiček, ki bi prirastel enemu od podjetij, če takih pogojev ne bi bilo, vendar prav zaradi takih pogojev ni prirastel, vključi v dobiček tega podjetja in ustrezno obdavči

| (65) | 27. junija 1995 je odbor OECD za fiskalne zadeve sprejel smernice za določanje transfernih cen (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995“ (38)), ki so bile predmet priporočila Sveta OECD (39). Najnovejša različica smernic OECD je bila sprejeta julija 2010 (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010“) (40). |
| --- | --- |

(65)

27. junija 1995 je odbor OECD za fiskalne zadeve sprejel smernice za določanje transfernih cen (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995“ (38)), ki so bile predmet priporočila Sveta OECD (39). Najnovejša različica smernic OECD je bila sprejeta julija 2010 (v nadaljnjem besedilu: „Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010“) (40).

38

39

40

| (66) | Zaradi nezavezujoče narave smernice samo spodbujajo davčne uprave držav članic OECD k njihovemu upoštevanju. Vendar na splošno smernice OECD za določanje TC služijo kot glavno vodilo in imajo jasen vpliv na davčne prakse države članice (in celo nečlanice) OECD. Še več, v številnih državah članicah OECD so te smernice postale veljavno pravo ali služijo kot napotitev za razlago nacionalne davčne zakonodaje. Komisija navaja Smernice OECD za določanje TC v tej odločbi zaradi tega, ker služijo kot priročnik na področju transfernih cen, so rezultat razprav strokovnjakov v okviru OECD in podrobno obravnavajo metode za reševanje skupnih izzivov pri uporabi neodvisnega tržnega načela za konkretne primere. Smernice OECD so zato koristno vodilo za davčne uprave in mednarodna podjetja o uporabi neodvisnega tržnega načela. Prav tako predstavljajo mednarodno soglasje o določanju transfernih cen. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi nezavezujoče narave smernice samo spodbujajo davčne uprave držav članic OECD k njihovemu upoštevanju. Vendar na splošno smernice OECD za določanje TC služijo kot glavno vodilo in imajo jasen vpliv na davčne prakse države članice (in celo nečlanice) OECD. Še več, v številnih državah članicah OECD so te smernice postale veljavno pravo ali služijo kot napotitev za razlago nacionalne davčne zakonodaje. Komisija navaja Smernice OECD za določanje TC v tej odločbi zaradi tega, ker služijo kot priročnik na področju transfernih cen, so rezultat razprav strokovnjakov v okviru OECD in podrobno obravnavajo metode za reševanje skupnih izzivov pri uporabi neodvisnega tržnega načela za konkretne primere. Smernice OECD so zato koristno vodilo za davčne uprave in mednarodna podjetja o uporabi neodvisnega tržnega načela. Prav tako predstavljajo mednarodno soglasje o določanju transfernih cen.

2.3.1   Metode za določanje transfernih cen

Metode za določanje transfernih cen

| (67) | Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 kot tudi iz leta 2010 opisujejo pet metod za določanje cen transakcij in porazdeljevanja dobička skladno z neodvisnim tržnim načelom med podjetji, ki pripadajo isti skupini podjetij. (i) metoda primerljivih prostih cen (v nadaljnjem besedilu „CUP“); (ii) metoda dodatka na stroške; (iii) metoda preprodajnih cen; (iv) metoda stopnje čistega dobička (TNMM) in (v) metoda porazdelitve dobička. Oboje smernice razlikujejo tudi med tradicionalnimi transakcijskimi metodami (prve tri metode) in metodami transakcijskega dobička (zadnjih dve metodi). Oboje smernice nadalje pojasnjujejo, da lahko mednarodne korporacije za določanje transfernih cen uporabljajo tudi metode, ki niso opisane v teh smernicah, pod pogojem, da so te cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(67)

Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 kot tudi iz leta 2010 opisujejo pet metod za določanje cen transakcij in porazdeljevanja dobička skladno z neodvisnim tržnim načelom med podjetji, ki pripadajo isti skupini podjetij. (i) metoda primerljivih prostih cen (v nadaljnjem besedilu „CUP“); (ii) metoda dodatka na stroške; (iii) metoda preprodajnih cen; (iv) metoda stopnje čistega dobička (TNMM) in (v) metoda porazdelitve dobička. Oboje smernice razlikujejo tudi med tradicionalnimi transakcijskimi metodami (prve tri metode) in metodami transakcijskega dobička (zadnjih dve metodi). Oboje smernice nadalje pojasnjujejo, da lahko mednarodne korporacije za določanje transfernih cen uporabljajo tudi metode, ki niso opisane v teh smernicah, pod pogojem, da so te cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (68) | Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 dajejo glede presoje, ali je določanje transfernih cen v skladu z neodvisnim tržnim načelom, tradicionalnim transakcijskim metodam izrecno prednost pred transakcijskimi metodami, kot je TNMM. Odstavek 3.49 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 se glasi: „Tradicionalne transakcijske metode imajo pri ugotavljanju, ali je transferna cena v skladu z neodvisnim tržnim načelom – tj. ali obstaja poseben pogoj, ki vpliva na raven dobička med povezanima podjetjema – prednost pred metodami transakcijskega dobička. Do danes so izkušnje pokazala, da je v večini primerov mogoče uporabiti tradicionalne transakcijske metode.“ |
| --- | --- |

(68)

Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 dajejo glede presoje, ali je določanje transfernih cen v skladu z neodvisnim tržnim načelom, tradicionalnim transakcijskim metodam izrecno prednost pred transakcijskimi metodami, kot je TNMM. Odstavek 3.49 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 se glasi: „Tradicionalne transakcijske metode imajo pri ugotavljanju, ali je transferna cena v skladu z neodvisnim tržnim načelom – tj. ali obstaja poseben pogoj, ki vpliva na raven dobička med povezanima podjetjema – prednost pred metodami transakcijskega dobička. Do danes so izkušnje pokazala, da je v večini primerov mogoče uporabiti tradicionalne transakcijske metode.“

Tradicionalne transakcijske metode imajo pri ugotavljanju, ali je transferna cena v skladu z neodvisnim tržnim načelom – tj. ali obstaja poseben pogoj, ki vpliva na raven dobička med povezanima podjetjema – prednost pred metodami transakcijskega dobička. Do danes so izkušnje pokazala, da je v večini primerov mogoče uporabiti tradicionalne transakcijske metode.

| (69) | V zvezi s tem se odstavek 2.3 Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 glasi: „To pomeni, da se lahko ob upoštevanju meril, opisanih v odstavku 2.2., tradicionalne transakcijske metode in metode transakcijskega dobička lahko uporabljajo enako zanesljivo. Pri tem ima prednost uporaba standardnih transakcijskih metod.“ |
| --- | --- |

(69)

V zvezi s tem se odstavek 2.3 Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 glasi: „To pomeni, da se lahko ob upoštevanju meril, opisanih v odstavku 2.2., tradicionalne transakcijske metode in metode transakcijskega dobička lahko uporabljajo enako zanesljivo. Pri tem ima prednost uporaba standardnih transakcijskih metod.“

| (70) | Metodi CUP in TNMM sta pomembni za ta sklep, zato sta podrobneje opisani v uvodnih izjavah 71 do 75. |
| --- | --- |

(70)

Metodi CUP in TNMM sta pomembni za ta sklep, zato sta podrobneje opisani v uvodnih izjavah 71 do 75.

| (71) | Metoda CUP primerja ceno, zaračunano za prenos lastnine ali storitev v povezani transakciji (tj. transakciji med dvema podjetjema, ki sta med seboj povezani podjetji), in ceno, zaračunano za prenos lastnine ali storitev v primerljivi nepovezani transakciji (tj. transakciji med podjetjema, ki sta med seboj neodvisni podjetji), ki sta opravljeni pod primerljivimi pogoji. |
| --- | --- |

(71)

Metoda CUP primerja ceno, zaračunano za prenos lastnine ali storitev v povezani transakciji (tj. transakciji med dvema podjetjema, ki sta med seboj povezani podjetji), in ceno, zaračunano za prenos lastnine ali storitev v primerljivi nepovezani transakciji (tj. transakciji med podjetjema, ki sta med seboj neodvisni podjetji), ki sta opravljeni pod primerljivimi pogoji.

| (72) | TNMM je ena od „posrednih metod“ za določanje cen transakcij in porazdeljevanja dobička skladno z neodvisnim tržnim načelom med podjetji, ki pripadajo isti skupini podjetij. To se približa dobičku pod tržnimi pogoji za celotno dejavnost in ne za opredeljene transakcije. Namen te metode ni določitev cene blaga v prodaji, temveč ocenjuje pričakovane dobičke neodvisnih podjetij za poslovne dejavnosti, kot je prodaja blaga. Pri tem se določi ustrezna osnova („kazalnik ravni dobička“), kot so stroški, promet ali investicije v osnovna sredstva, in uporabi kazalnik dobičkonosnosti, ki odraža primerljive nepovezane transakcije za to osnovo. |
| --- | --- |

(72)

TNMM je ena od „posrednih metod“ za določanje cen transakcij in porazdeljevanja dobička skladno z neodvisnim tržnim načelom med podjetji, ki pripadajo isti skupini podjetij. To se približa dobičku pod tržnimi pogoji za celotno dejavnost in ne za opredeljene transakcije. Namen te metode ni določitev cene blaga v prodaji, temveč ocenjuje pričakovane dobičke neodvisnih podjetij za poslovne dejavnosti, kot je prodaja blaga. Pri tem se določi ustrezna osnova („kazalnik ravni dobička“), kot so stroški, promet ali investicije v osnovna sredstva, in uporabi kazalnik dobičkonosnosti, ki odraža primerljive nepovezane transakcije za to osnovo.

| (73) | Ker metoda TNMM ne določa cene posameznih transakcij, obdavčljivi dobiček podjetja, ocenjen z metodo TNMM, morda nima neposrednega vpliva na obdavčljivi dobiček drugega subjekta v isti skupini podjetij. Zato se ta metoda uporablja drugače, kot na primer metoda CUP, kjer oblikovanje transfernih cen določa ceno določenega blaga ali storitve, ki ga nato zajame v obdavčljivi dobiček za enak znesek podjetje iz skupine, ki prodaja, in podjetje iz skupine, ki kupuje določeno blago ali storitev. |
| --- | --- |

(73)

Ker metoda TNMM ne določa cene posameznih transakcij, obdavčljivi dobiček podjetja, ocenjen z metodo TNMM, morda nima neposrednega vpliva na obdavčljivi dobiček drugega subjekta v isti skupini podjetij. Zato se ta metoda uporablja drugače, kot na primer metoda CUP, kjer oblikovanje transfernih cen določa ceno določenega blaga ali storitve, ki ga nato zajame v obdavčljivi dobiček za enak znesek podjetje iz skupine, ki prodaja, in podjetje iz skupine, ki kupuje določeno blago ali storitev.

| (74) | Uporaba metode TNMM je pogosto povezana z odstavkom 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, v skladu s katerim mora biti „testna stranka“, tj. stranka v transakciji, za katero se preverja finančni kazalnik (dodatek na stroške, bruto marža ali stopnja čistega dobička), načeloma podjetje, ki ima manj zapleteno funkcijo. Odstavek 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 daje ta podrobnejša priporočila:
  „Pri uporabi metode dodatka na stroške, metode preprodajne cene ali metode stopnje čistega dobička, kot so opisane v II. poglavju, je treba izbrati stranko v transakciji, za katero se preverja finančni kazalnik (dodatek na stroške, bruto marža ali stopnja čistega dobička).“ Izbira testne stranke bi morala biti skladna s funkcijsko analizo transakcije. Splošno pravilo se glasi, da je testna stranka tista stranka, pri kateri se lahko metoda za določanje transfernih cen uporabi na najzanesljivejši način, in za katero se lahko ugotovijo najzanesljivejše primerljivke, to pomeni, da bo to tista stranka, pri kateri je funkcijska analiza manj zapletena“ (41). |
| --- | --- |

(74)

Uporaba metode TNMM je pogosto povezana z odstavkom 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, v skladu s katerim mora biti „testna stranka“, tj. stranka v transakciji, za katero se preverja finančni kazalnik (dodatek na stroške, bruto marža ali stopnja čistega dobička), načeloma podjetje, ki ima manj zapleteno funkcijo. Odstavek 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 daje ta podrobnejša priporočila:
  „Pri uporabi metode dodatka na stroške, metode preprodajne cene ali metode stopnje čistega dobička, kot so opisane v II. poglavju, je treba izbrati stranko v transakciji, za katero se preverja finančni kazalnik (dodatek na stroške, bruto marža ali stopnja čistega dobička).“ Izbira testne stranke bi morala biti skladna s funkcijsko analizo transakcije. Splošno pravilo se glasi, da je testna stranka tista stranka, pri kateri se lahko metoda za določanje transfernih cen uporabi na najzanesljivejši način, in za katero se lahko ugotovijo najzanesljivejše primerljivke, to pomeni, da bo to tista stranka, pri kateri je funkcijska analiza manj zapletena“ (41).

„Pri uporabi metode dodatka na stroške, metode preprodajne cene ali metode stopnje čistega dobička, kot so opisane v II. poglavju, je treba izbrati stranko v transakciji, za katero se preverja finančni kazalnik (dodatek na stroške, bruto marža ali stopnja čistega dobička).“ Izbira testne stranke bi morala biti skladna s funkcijsko analizo transakcije. Splošno pravilo se glasi, da je testna stranka tista stranka, pri kateri se lahko metoda za določanje transfernih cen uporabi na najzanesljivejši način, in za katero se lahko ugotovijo najzanesljivejše primerljivke, to pomeni, da bo to tista stranka, pri kateri je funkcijska analiza manj zapletena“

41

| (75) | Ta odstavek Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 davčni svetovalci v primerih v transakcij med dvema povezanima podjetjema pogosto razlagajo tako, da je dovoljeno oceniti dobičkonosnost (v skladu z neodvisnim tržnim načelom) samo za eno od teh podjetij. tj. za manj zapleteno, in pripisati vsak drug dobiček, naveden v računih, drugemu podjetju, ki se šteje za bolj zapleteno. To počnejo ne glede na to, ali podjetje, ki se šteje za bolj zapleteno, zasluži plačilo v skladu z neodvisnim tržnim načelom kot rezultat transakcij med njim in manj zapletenim podjetjem, in ne glede na dejstvo, da Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 same ne opuščajo zahteve, da mora za posledične transakcije veljati cena v skladu z neodvisnim tržnim načelom, ko se upošteva odstavek 3.18 navedenih smernic. |
| --- | --- |

(75)

Ta odstavek Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 davčni svetovalci v primerih v transakcij med dvema povezanima podjetjema pogosto razlagajo tako, da je dovoljeno oceniti dobičkonosnost (v skladu z neodvisnim tržnim načelom) samo za eno od teh podjetij. tj. za manj zapleteno, in pripisati vsak drug dobiček, naveden v računih, drugemu podjetju, ki se šteje za bolj zapleteno. To počnejo ne glede na to, ali podjetje, ki se šteje za bolj zapleteno, zasluži plačilo v skladu z neodvisnim tržnim načelom kot rezultat transakcij med njim in manj zapletenim podjetjem, in ne glede na dejstvo, da Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 same ne opuščajo zahteve, da mora za posledične transakcije veljati cena v skladu z neodvisnim tržnim načelom, ko se upošteva odstavek 3.18 navedenih smernic.

2.3.2   Razpon primerljivih tržnih cen

Razpon primerljivih tržnih cen

| (76) | Smernice OECD za določanje TC navajajo, da je sprejemljiv tržni izid tisti iz primerjalne analize razpona izidov, ne le posamezen izid (42). V praksi je to, kar davčni svetovalci navajajo kot „razpon“, interkvartilni razpon. Kvartili v nizu podatkov so tri točke, ki delijo številke v nizu od najmanjšega do največjega v tri številčno enake nize. To pomeni, da je 25 % podatkov v 25. percentilu (imenovanem tudi spodnji kvartil), 50 % podatkov je pod drugim kvartilom ali enako drugemu kvartilu, ki je mediana niza, 75 % podatkov pa je pod 75. percentilom ali enako 75. percentilu (imenovanem tudi zgornji kvartil). Tak interkvartilni razpon je omenjen v odstavku 3.57 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 za primere, ko pomanjkljivosti v zvezi s primerljivostjo ni mogoče v celoti odpraviti. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC iz leta 2010 je v takšnih primerih, če razpon podatkov vključuje veliko število opažanj, so lahko statistična orodja, ki upoštevajo osnovno težnjo, da se razpon zoži (na primer, interkvartilni razpon ali drugi percentilni razpon), v pomoč za okrepitev zanesljivosti analize. V praksi davčni svetovalci pogosto menijo, da je sprejemljiv in enako ustrezen vsak izid znotraj interkvartilnega razpona. |
| --- | --- |

(76)

Smernice OECD za določanje TC navajajo, da je sprejemljiv tržni izid tisti iz primerjalne analize razpona izidov, ne le posamezen izid (42). V praksi je to, kar davčni svetovalci navajajo kot „razpon“, interkvartilni razpon. Kvartili v nizu podatkov so tri točke, ki delijo številke v nizu od najmanjšega do največjega v tri številčno enake nize. To pomeni, da je 25 % podatkov v 25. percentilu (imenovanem tudi spodnji kvartil), 50 % podatkov je pod drugim kvartilom ali enako drugemu kvartilu, ki je mediana niza, 75 % podatkov pa je pod 75. percentilom ali enako 75. percentilu (imenovanem tudi zgornji kvartil). Tak interkvartilni razpon je omenjen v odstavku 3.57 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 za primere, ko pomanjkljivosti v zvezi s primerljivostjo ni mogoče v celoti odpraviti. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC iz leta 2010 je v takšnih primerih, če razpon podatkov vključuje veliko število opažanj, so lahko statistična orodja, ki upoštevajo osnovno težnjo, da se razpon zoži (na primer, interkvartilni razpon ali drugi percentilni razpon), v pomoč za okrepitev zanesljivosti analize. V praksi davčni svetovalci pogosto menijo, da je sprejemljiv in enako ustrezen vsak izid znotraj interkvartilnega razpona.

42

| (77) | Nadalje, če davkoplačevalec izvede prilagoditve, ki so zunaj ustreznega obsega, je za davčno upravo v primeru pomanjkljivosti pri primerljivosti primerno, da v skladu z odstavkom 3.62 smernic OEDC za TC iz leta 2010 (43) za določitev te točke uporabi meritve s centralno tendenco, (na primer, medijana, sredina tehtanega povprečja). |
| --- | --- |

(77)

Nadalje, če davkoplačevalec izvede prilagoditve, ki so zunaj ustreznega obsega, je za davčno upravo v primeru pomanjkljivosti pri primerljivosti primerno, da v skladu z odstavkom 3.62 smernic OEDC za TC iz leta 2010 (43) za določitev te točke uporabi meritve s centralno tendenco, (na primer, medijana, sredina tehtanega povprečja).

43

2.4   Opis glavnih računovodskih in finančnih izrazov, uporabljenih v analizi transfernih cen

Opis glavnih računovodskih in finančnih izrazov, uporabljenih v analizi transfernih cen

| (78) | Analiza transfernih cen v poročilu o transfernih cenah, vključena v zahtevek za sporazum SMBV APA, vsebuje številne računovodske koncepte in kazalnike finančnega dobička. Kratek pregled finančnih kazalnikov in računovodskih konceptov, ki se pogosto uporabljajo pri ocenjevanju transfernih cena in so pomembni za obravnavano zadevo, je podan v nadaljevanju. |
| --- | --- |

(78)

Analiza transfernih cen v poročilu o transfernih cenah, vključena v zahtevek za sporazum SMBV APA, vsebuje številne računovodske koncepte in kazalnike finančnega dobička. Kratek pregled finančnih kazalnikov in računovodskih konceptov, ki se pogosto uporabljajo pri ocenjevanju transfernih cena in so pomembni za obravnavano zadevo, je podan v nadaljevanju.

2.4.1   Glavne računovodske postavke poslovnega izida (nefinančnega podjetja)

Glavne računovodske postavke poslovnega izida (nefinančnega podjetja)

| (79) | V tipičnem izkazu poslovnega izida je naprej prihodek, ki ga podjetje prejme od svoje običajne poslovne dejavnosti, običajno od prodaje blaga in storitev strankam. To računovodska postavka se navaja kot „prodaja“ ali „promet“ ali „prihodek“. |
| --- | --- |

(79)

V tipičnem izkazu poslovnega izida je naprej prihodek, ki ga podjetje prejme od svoje običajne poslovne dejavnosti, običajno od prodaje blaga in storitev strankam. To računovodska postavka se navaja kot „prodaja“ ali „promet“ ali „prihodek“.

| (80) | Strošek prodanega blaga (v nadaljnjem besedilu: „COGS“) pomeni predvsem vrednost materiala, uporabljenega za proizvodnjo blaga (surovine), ali nakupne cene blaga, ki je bilo preprodano, če podjetje ne predeluje prodanega blaga. COGS se odšteje od prodaje za izračun bruto dobička. |
| --- | --- |

(80)

Strošek prodanega blaga (v nadaljnjem besedilu: „COGS“) pomeni predvsem vrednost materiala, uporabljenega za proizvodnjo blaga (surovine), ali nakupne cene blaga, ki je bilo preprodano, če podjetje ne predeluje prodanega blaga. COGS se odšteje od prodaje za izračun bruto dobička.

| (81) | Poslovni odhodki obsegajo predvsem stroške za plače (44), stroške energije in druge administrativne in prodajne stroške. V primeru podjetja SMBV je licenčnina, ki se plača podjetju Alki LP, razvrščena kot poslovni odhodek, vendar je izločena iz poslovnih odhodkov, uporabljenih pri izračunu obdavčljivega dohodka v skladu z sporazumom SMBV APA (45). |
| --- | --- |

(81)

Poslovni odhodki obsegajo predvsem stroške za plače (44), stroške energije in druge administrativne in prodajne stroške. V primeru podjetja SMBV je licenčnina, ki se plača podjetju Alki LP, razvrščena kot poslovni odhodek, vendar je izločena iz poslovnih odhodkov, uporabljenih pri izračunu obdavčljivega dohodka v skladu z sporazumom SMBV APA (45).

44

45

| (82) | Tabela 1 prikazuje poenostavljen pregled izkaza poslovnega izida (46).

  Tabela 1


  Poenostavljen izkaz poslovnega izida

  Prodaja (ali promet ali prihodek)








  — | Stroški prodanega blaga (COGS) |
| --- | --- | --- |

(82)

Tabela 1 prikazuje poenostavljen pregled izkaza poslovnega izida (46).

46

Tabela 1

Tabela 1

Poenostavljen izkaz poslovnega izida

Poenostavljen izkaz poslovnega izida

Prodaja (ali promet ali prihodek)

—

Bruto dobiček

Bruto dobiček

| — | operativni stroški (OPeX) |
| --- | --- |

—

Dobiček iz poslovanja (EBITDA)

Dobiček iz poslovanja (EBITDA)

| — | Obresti in amortizacija |
| --- | --- |

—

Obdavčljivi dobiček (EBT)

Obdavčljivi dobiček (EBT)

| — | Davek |
| --- | --- |

—

Čisti dobiček

Čisti dobiček

2.4.2   Stopnje dobička

Stopnje dobička

| (83) | Uspešnost in donosnost se pogosto merita z razmerji, ki so predstavljena kot „stopnje“ ali „dodatki“. Stopnje se uporabljajo tudi v medsebojnih primerjavah v zvezi s transfernimi cenami. |
| --- | --- |

(83)

Uspešnost in donosnost se pogosto merita z razmerji, ki so predstavljena kot „stopnje“ ali „dodatki“. Stopnje se uporabljajo tudi v medsebojnih primerjavah v zvezi s transfernimi cenami.

| (84) | Nekatere stopnje so po dogovoru opredeljene. To velja za stopnje bruto dobička, ki so načeloma opredeljene kot bruto dobiček, deljen s prodajo, in za stopnje čistega dobička, načeloma opredeljene kot čisti dobiček, deljen s prodajo. Stopnje čistega dobička, uporabljene pri analizi transfernih cen, se pogosto uporabljajo kot izhodiščna točka (nominator) za obdavčljivi dohodek namesto neto dobička, zlasti pri uporabi metode TNMM, ki je namenjena določanju obdavčljivega dohodka testne stranke. |
| --- | --- |

(84)

Nekatere stopnje so po dogovoru opredeljene. To velja za stopnje bruto dobička, ki so načeloma opredeljene kot bruto dobiček, deljen s prodajo, in za stopnje čistega dobička, načeloma opredeljene kot čisti dobiček, deljen s prodajo. Stopnje čistega dobička, uporabljene pri analizi transfernih cen, se pogosto uporabljajo kot izhodiščna točka (nominator) za obdavčljivi dohodek namesto neto dobička, zlasti pri uporabi metode TNMM, ki je namenjena določanju obdavčljivega dohodka testne stranke.

2.5   Opis nizozemskih pravil o določanju primerljivih tržnih cen

Opis nizozemskih pravil o določanju primerljivih tržnih cen

2.5.1   Člen 8b zakona o davku od dohodkov pravnih oseb 1969

Člen 8b zakona o davku od dohodkov pravnih oseb 1969

| (85) | Sporazum SMBV APA je bil sklenjen na podlagi člena 8b(1) nizozemskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb iz leta 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969, v nadaljnjem besedilu: „CIT“). |
| --- | --- |

(85)

Sporazum SMBV APA je bil sklenjen na podlagi člena 8b(1) nizozemskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb iz leta 1969 (Wet op de vennootschapsbelasting 1969, v nadaljnjem besedilu: „CIT“).

Wet op de vennootschapsbelasting 1969

| (86) | Člen 8b(1), ki je bil vstavljen v CIT leta 2002 in tako opredeljuje neodvisno tržno načelo v nacionalni davčni zakonodaji na Nizozemskem:
  „Kadar je podjetje neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu drugega podjetja in so med tema podjetjema vzpostavljeni ali uvedeni pogoji v njunih poslovnih in finančnih odnosih (transferne cene), ki se razlikujejo od pogojev, ki bi bili določeni med neodvisnimi strankami, bo dobiček teh podjetij določen, kot če bi veljali slednji navedeni pogoji“. |
| --- | --- |

(86)

Člen 8b(1), ki je bil vstavljen v CIT leta 2002 in tako opredeljuje neodvisno tržno načelo v nacionalni davčni zakonodaji na Nizozemskem:
  „Kadar je podjetje neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu drugega podjetja in so med tema podjetjema vzpostavljeni ali uvedeni pogoji v njunih poslovnih in finančnih odnosih (transferne cene), ki se razlikujejo od pogojev, ki bi bili določeni med neodvisnimi strankami, bo dobiček teh podjetij določen, kot če bi veljali slednji navedeni pogoji“.

„Kadar je podjetje neposredno ali posredno udeleženo pri upravljanju, nadzoru ali v kapitalu drugega podjetja in so med tema podjetjema vzpostavljeni ali uvedeni pogoji v njunih poslovnih in finančnih odnosih (transferne cene), ki se razlikujejo od pogojev, ki bi bili določeni med neodvisnimi strankami, bo dobiček teh podjetij določen, kot če bi veljali slednji navedeni pogoji“.

2.5.2   Nizozemski odlok o transfernih cenah iz leta 2001

Nizozemski odlok o transfernih cenah iz leta 2001

| (87) | Smernice o tem, kako naj nizozemska davčna uprava razlaga neodvisno tržno načelo, opredeljeno v členu 8b(1) CIT, podaja nizozemski odlok o transfernih cenah s 30. marca (v nadaljevanju besedila: „odlok“ (47). V preambuli odloka je navedeno:
  „[...] Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001“
   (48). To načeloma pomeni, da smernice OECD neposredno veljajo na Nizozemskem na podlagi oddelka 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001. Obstajajo številna področja, na katerih smernice OECD omogočajo individualno razlago v državah članicah. Na več drugih področjih praktične izkušnje kažejo, da smernice OECD potrebujejo razjasnitev. Ta odlok pojasnjuje stališče Nizozemske v zvezi s temi vprašanji in njena prizadevanja za odpravo vsakršne nejasnosti, kjer je to mogoče“. |
| --- | --- |

(87)

Smernice o tem, kako naj nizozemska davčna uprava razlaga neodvisno tržno načelo, opredeljeno v členu 8b(1) CIT, podaja nizozemski odlok o transfernih cenah s 30. marca (v nadaljevanju besedila: „odlok“ (47). V preambuli odloka je navedeno:
  „[...] Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001“
   (48). To načeloma pomeni, da smernice OECD neposredno veljajo na Nizozemskem na podlagi oddelka 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001. Obstajajo številna področja, na katerih smernice OECD omogočajo individualno razlago v državah članicah. Na več drugih področjih praktične izkušnje kažejo, da smernice OECD potrebujejo razjasnitev. Ta odlok pojasnjuje stališče Nizozemske v zvezi s temi vprašanji in njena prizadevanja za odpravo vsakršne nejasnosti, kjer je to mogoče“.

47

„[...] Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001“

48

To načeloma pomeni, da smernice OECD neposredno veljajo na Nizozemskem na podlagi oddelka 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001. Obstajajo številna področja, na katerih smernice OECD omogočajo individualno razlago v državah članicah. Na več drugih področjih praktične izkušnje kažejo, da smernice OECD potrebujejo razjasnitev. Ta odlok pojasnjuje stališče Nizozemske v zvezi s temi vprašanji in njena prizadevanja za odpravo vsakršne nejasnosti, kjer je to mogoče“.

| (88) | Glede obsega uporabe odlok v poglavju 1.2 določa: „V nekaterih primerih bo mogoče uporabiti neodvisno tržno načelo in priti do ene same številke, ki bo najzanesljivejša za določitev transfernih cen v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker pa določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, bo določena metoda določanja transfernih cen pogosto prinesla več številk, ki bodo enako zanesljive.“ |
| --- | --- |

(88)

Glede obsega uporabe odlok v poglavju 1.2 določa: „V nekaterih primerih bo mogoče uporabiti neodvisno tržno načelo in priti do ene same številke, ki bo najzanesljivejša za določitev transfernih cen v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker pa določanje transfernih cen ni eksaktna znanost, bo določena metoda določanja transfernih cen pogosto prinesla več številk, ki bodo enako zanesljive.“

| (89) | V zvezi z metodami določanja transfernih cen je v poglavju 2 navedenega odloka navedeno:
  „II. poglavje II smernic OECD obravnava tri tradicionalne transakcijske metode, navedene v odstavkih 1.68–1.70 (tj. metodo primerljivih prostih cen, metodo preprodajnih cen in metodo dodatka na stroške), medtem ko III. poglavje obravnava metode, znane kot metode transakcijskega dobička (tj. metodo porazdelitve dobička in metodo stopnje čistega dobička ali TNMM. Odvisno od okoliščin je treba izbrati eno od teh petih sprejetih metod. Metode se lahko medsebojno dopolnjujejo. Smernice OECD temeljijo na določeni hierarhiji metod, pri čemer imajo prednost tradicionalne transakcijske metode. Po eni strani se metode transakcijskega dobička štejejo bolj ali manj kot metode za izhod v sili. Po drugi strani pa smernice OECD navajajo, da morajo davčni organi začeti revizijo transfernih cen z vidika metode, ki jo je izbral davčni zavezanec (glej odstavek 4.9 smernic OECD).

  V skladu z odstavkom 4.9 smernic OECD bi morala nizozemska davčna uprava pri vsaki reviziji transfernih cen začeti z vidika metode, ki jo davčni zavezanec izbral ob transakciji. To je v skladu z odstavkom 1.68 smernic OECD. Iz tega izhaja, da davčni zavezanci načeloma prosto izberejo metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda za zadevno transakcijo vodi v izid v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Toda v nekaterih primerih bodo nekatere metode prinesle boljše rezultate kot druge. Čeprav bi bilo od davčnih zavezancev pričakovati, da bo njihova izbira metode določanja transfernih cen temeljila na zanesljivosti metode za določen položaj, pa se od davčnih zavezancev gotovo ne pričakuje, da bodo pretehtali prednosti in slabosti vseh različnih metod in nato pojasnili, zakaj metoda, ki je bila nazadnje izbrana, daje najboljše rezultate v danih razmerah (tj. pravilo najboljše metode). Nekateri položaji so primerni tudi za kombinacijo metod. Hkrati pa davčni zavezanci niso zavezani k uporabi več kot ene metode. Edina obveznost davčnega zavezanca je, da pojasni, zakaj se je odločil za določeno metodo.“ |
| --- | --- |

(89)

V zvezi z metodami določanja transfernih cen je v poglavju 2 navedenega odloka navedeno:
  „II. poglavje II smernic OECD obravnava tri tradicionalne transakcijske metode, navedene v odstavkih 1.68–1.70 (tj. metodo primerljivih prostih cen, metodo preprodajnih cen in metodo dodatka na stroške), medtem ko III. poglavje obravnava metode, znane kot metode transakcijskega dobička (tj. metodo porazdelitve dobička in metodo stopnje čistega dobička ali TNMM. Odvisno od okoliščin je treba izbrati eno od teh petih sprejetih metod. Metode se lahko medsebojno dopolnjujejo. Smernice OECD temeljijo na določeni hierarhiji metod, pri čemer imajo prednost tradicionalne transakcijske metode. Po eni strani se metode transakcijskega dobička štejejo bolj ali manj kot metode za izhod v sili. Po drugi strani pa smernice OECD navajajo, da morajo davčni organi začeti revizijo transfernih cen z vidika metode, ki jo je izbral davčni zavezanec (glej odstavek 4.9 smernic OECD).

„II. poglavje II smernic OECD obravnava tri tradicionalne transakcijske metode, navedene v odstavkih 1.68–1.70 (tj. metodo primerljivih prostih cen, metodo preprodajnih cen in metodo dodatka na stroške), medtem ko III. poglavje obravnava metode, znane kot metode transakcijskega dobička (tj. metodo porazdelitve dobička in metodo stopnje čistega dobička ali TNMM. Odvisno od okoliščin je treba izbrati eno od teh petih sprejetih metod. Metode se lahko medsebojno dopolnjujejo. Smernice OECD temeljijo na določeni hierarhiji metod, pri čemer imajo prednost tradicionalne transakcijske metode. Po eni strani se metode transakcijskega dobička štejejo bolj ali manj kot metode za izhod v sili. Po drugi strani pa smernice OECD navajajo, da morajo davčni organi začeti revizijo transfernih cen z vidika metode, ki jo je izbral davčni zavezanec (glej odstavek 4.9 smernic OECD).

V skladu z odstavkom 4.9 smernic OECD bi morala nizozemska davčna uprava pri vsaki reviziji transfernih cen začeti z vidika metode, ki jo davčni zavezanec izbral ob transakciji. To je v skladu z odstavkom 1.68 smernic OECD. Iz tega izhaja, da davčni zavezanci načeloma prosto izberejo metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda za zadevno transakcijo vodi v izid v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Toda v nekaterih primerih bodo nekatere metode prinesle boljše rezultate kot druge. Čeprav bi bilo od davčnih zavezancev pričakovati, da bo njihova izbira metode določanja transfernih cen temeljila na zanesljivosti metode za določen položaj, pa se od davčnih zavezancev gotovo ne pričakuje, da bodo pretehtali prednosti in slabosti vseh različnih metod in nato pojasnili, zakaj metoda, ki je bila nazadnje izbrana, daje najboljše rezultate v danih razmerah (tj. pravilo najboljše metode). Nekateri položaji so primerni tudi za kombinacijo metod. Hkrati pa davčni zavezanci niso zavezani k uporabi več kot ene metode. Edina obveznost davčnega zavezanca je, da pojasni, zakaj se je odločil za določeno metodo.“

| (90) | V poglavju 2.1 navedenega odloka je opisana metoda CUP. V zvezi z odločitvijo za uporabo te metode odlok navaja:
  „[...] Če je na voljo primerljiva cena, bo metoda primerljivih prostih cen (splošno znana kot CUP), najneposrednejša in najzanesljivejša metoda za določanje transfernih cen, zato je treba tej metodi dati prednost pred drugimi.“ |
| --- | --- |

(90)

V poglavju 2.1 navedenega odloka je opisana metoda CUP. V zvezi z odločitvijo za uporabo te metode odlok navaja:
  „[...] Če je na voljo primerljiva cena, bo metoda primerljivih prostih cen (splošno znana kot CUP), najneposrednejša in najzanesljivejša metoda za določanje transfernih cen, zato je treba tej metodi dati prednost pred drugimi.“

„[...] Če je na voljo primerljiva cena, bo metoda primerljivih prostih cen (splošno znana kot CUP), najneposrednejša in najzanesljivejša metoda za določanje transfernih cen, zato je treba tej metodi dati prednost pred drugimi.“

2.6   Dodatne informacije, prejete od podjetja Starbucks in Nizozemske po sprožitvi formalnega postopka preiskave

Dodatne informacije, prejete od podjetja Starbucks in Nizozemske po sprožitvi formalnega postopka preiskave

| (91) | Nizozemska in Starbucks sta podala dopolnilne informacije in številčne podatke glede podjetij SMBV, Alki LP, trgovin Starbucks in podjetja SCTC. |
| --- | --- |

(91)

Nizozemska in Starbucks sta podala dopolnilne informacije in številčne podatke glede podjetij SMBV, Alki LP, trgovin Starbucks in podjetja SCTC.

2.6.1   Informacije o dejavnostih in tveganjih podjetja SMBV

Informacije o dejavnostih in tveganjih podjetja SMBV

| (92) | V poročilu o transfernih cenah je podjetje SMBV predstavljeno kot proizvajalec z majhnim tveganjem. Komisija je zahtevala informacije, da preveri, ali je glavna dejavnost podjetja SMBV resnično proizvodnja z majhnim tveganjem, kar je v tem primeru praženje kave. Komisija je zahtevala tudi informacije glede strukture stroškov podjetja SMBV, da preveri, ali dejavnosti, ki ustvarjajo te stroške, potrjujejo, da podjetje SMBV resnično opravlja rutinske izvajalske dejavnosti, ki niso v ničemer zapletene, v skladu s predpostavkami v poročilu o transfernih cenah. Informacije o stopnji poslovnega tveganja, ki naj bi veljala za SMBV, so podane v različnih oddelkih, kjer so opisane pogodbe. |
| --- | --- |

(92)

V poročilu o transfernih cenah je podjetje SMBV predstavljeno kot proizvajalec z majhnim tveganjem. Komisija je zahtevala informacije, da preveri, ali je glavna dejavnost podjetja SMBV resnično proizvodnja z majhnim tveganjem, kar je v tem primeru praženje kave. Komisija je zahtevala tudi informacije glede strukture stroškov podjetja SMBV, da preveri, ali dejavnosti, ki ustvarjajo te stroške, potrjujejo, da podjetje SMBV resnično opravlja rutinske izvajalske dejavnosti, ki niso v ničemer zapletene, v skladu s predpostavkami v poročilu o transfernih cenah. Informacije o stopnji poslovnega tveganja, ki naj bi veljala za SMBV, so podane v različnih oddelkih, kjer so opisane pogodbe.

| (93) | Da bi Komisija lahko analizirala, kateri proizvodi so glavni dejavniki prodaje podjetja SMBV in preverila, ali je praženje kave dejansko njegova glavna gospodarska dejavnost, je zahtevala razčlenitev prodaje podjetja SMBV po proizvodih. Starbucks je podal zneske, prejete iz trgovin za kavna zrna (poudarjeno v tabeli 2), ter ločeno zneske vseh drugih plačil iz trgovin za druge dejavnosti, kot je prodaja skodelic, ki jih navaja tabela 2.

  Tabela 2


  Prihodki podjetja SMBV po kategorijah prodanih proizvodov














  Opis | DL07 | DL08 | DL09 | DL10 | DL11 | DL12 | DL13 | DL14 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PRIH. PECIVO IN PEKOVSKI IZDELKI | — | — | [700–800 tisoč] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. PRIPRAVLJENA HRANA | — | — | — | — | [1–10 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. PRIPRAVLJENO ZA PITJE | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] |
| PRIH. PAK. HRANA | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. PAKIRANA KAVA | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [40–50 milijonov] | [50–60 milijonov] | [50–60 milijonov] | [60–70 milijonov] |
| PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA | — | — | — | — | — | [1–10 milijonov] | — | ([1–10 tisoč]) |
| PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO | — | — | — | — | — | [1–10 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] |
| PRIH. INSTANT KAVA | — | — | [200–300 tisoč] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] |
| PRIH. PAKIRAN ČAJ | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] |
| PRIH. PRIB. ZA POSTREŽBO | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] |
| PRIH. OPREMA ZA KUHANJE | [900 tisoč–1 milijon] | [1–10 milijonov] | [700–800] tisoč | [500–600 tisoč] | [600–700 tisoč] | [700–800] tisoč | [800–900 tisoč] | [600–700 tisoč] |
| PRIH. OPREMA ZA KUHANJE – VERISMO | — | — | — | — | — | [20–30 tisoč] | [1–10 milijonov] | [800–900 tisoč] |
| PRIH. FIZIČNI NOSILCI | ([1–10 tisoč] | [300–400 tisoč] | [200–300 tisoč] | [80–90 tisoč] | [100–200 tisoč] | [100–200 tisoč] | [1–10 tisoč] | — |
| PRIH. DARILNI PAKETI | [100–200 tisoč] | [100–200 tisoč] | [50–60 tisoč] | [1–10 tisoč] | — | — | — | — |
| PRIH. IGRE IN IGRAČE | — | — | [200–300 tisoč] | [300–400 tisoč] | [100–200 tisoč] | [100–200 tisoč] | [100–200 tisoč] | [30–40 tisoč] |
| PRIH. RAZL. BLAGO | — | — | ([100–200]) | [400–500] | [1–10 tisoč] | [30–40 tisoč] | [500–600 tisoč] | [500–600 tisoč] |
| PRIH. SUROVINE | — | — | [100–200 tisoč] | [1–10 milijonov] | [100–200 tisoč] | [200–300 tisoč] | [1–10 tisoč] | [30–40 tisoč] |
| PRIH. PAPIR. EMBALAŽA | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. MEŠANICE MEŠ. PIJAČ | [40–50 milijonov] | [40–50 milijonov] | [50–60 milijonov] | [50–60 milijonov] | [40–50 milijonov] | [50–60 milijonov] | [50–60 milijonov] | [60–70 milijonov] |
| PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP. | — | — | — | — | [20–30 milijonov] | [30–40 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. EKSTRAKT | — | — | — | — | [1–10 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] |
| PRIH. OPREMA | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [10–20 milijonov] | [20–30 milijonov] |
| PRIH. PREVOZ | [40–50 tisoč] | [30–40 tisoč] | [70–80 tisoč] | [300–400 tisoč] | [300–400 tisoč] | [200–300 tisoč] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] |
| PRIH. LICENČNINE | — | — | — | — | — | — | — | — |
| PRIH. PRISTOJ. ZA STOR. UPRAVLJANJA | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [800–900 tisoč] | [900 tisoč–1 milijon] | [600–700 tisoč] | — | — |
| PRIH. DRUGI PRIH. | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] |
| PRODAJNI POP. | ([100–200 tisoč]) | [80–90 tisoč] | ([1–10 tisoč]) | ([200–300 tisoč]) | ([500–600 tisoč]) | ([600–700 tisoč]) | ([1–10 milijonov]) | ([100–200 tisoč]) |
| TRG. POP. – NEPOSREDNO NA TRGU | — | — | — | — | — | ([30–40 tisoč]) | ([10–20 tisoč]) | ([1–10 milijonov]) |
| KUPONI ZA POP. NEPOSREDNO NA TRGU | — | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tisoč]) |
| STROŠKI RAZPOREJANJA NEPOSR. NA TRG | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tisoč]) | ([200–300 tisoč]) |
| NEPRODAJNA VRAČILA IN NADOMESTILA | — | — | — | — | — | — | — | ([20–30 tisoč]) |
| PRODAJNA VRAČILA/NADOMESTILA | — | — | — | — | — | ([1–10 tisoč]) | ([10–20 tisoč]) | ([90–100 tisoč]) |
| Zaokroževanje | 0 | (0) | (0) | 0 | (0) | 0 | (0) | (0) |
| Prihodki po obveznih računovodskih izkazih | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [200–300 milijonov] | [300–400 milijonov] | [300–400 milijonov] |

(93)

Da bi Komisija lahko analizirala, kateri proizvodi so glavni dejavniki prodaje podjetja SMBV in preverila, ali je praženje kave dejansko njegova glavna gospodarska dejavnost, je zahtevala razčlenitev prodaje podjetja SMBV po proizvodih. Starbucks je podal zneske, prejete iz trgovin za kavna zrna (poudarjeno v tabeli 2), ter ločeno zneske vseh drugih plačil iz trgovin za druge dejavnosti, kot je prodaja skodelic, ki jih navaja tabela 2.

Tabela 2

Tabela 2

Prihodki podjetja SMBV po kategorijah prodanih proizvodov

Prihodki podjetja SMBV po kategorijah prodanih proizvodov

Opis

DL07

DL08

DL09

DL10

DL11

DL12

DL13

DL14

PRIH. PECIVO IN PEKOVSKI IZDELKI

—

—

[700–800 tisoč]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. PRIPRAVLJENA HRANA

—

—

—

—

[1–10 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. PRIPRAVLJENO ZA PITJE

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

PRIH. PAK. HRANA

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. PAKIRANA KAVA

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[40–50 milijonov]

[50–60 milijonov]

[50–60 milijonov]

[60–70 milijonov]

PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA

—

—

—

—

—

[1–10 milijonov]

—

([1–10 tisoč])

PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO

—

—

—

—

—

[1–10 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

PRIH. INSTANT KAVA

—

—

[200–300 tisoč]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

PRIH. PAKIRAN ČAJ

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

PRIH. PRIB. ZA POSTREŽBO

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

PRIH. OPREMA ZA KUHANJE

[900 tisoč–1 milijon]

[1–10 milijonov]

[700–800] tisoč

[500–600 tisoč]

[600–700 tisoč]

[700–800] tisoč

[800–900 tisoč]

[600–700 tisoč]

PRIH. OPREMA ZA KUHANJE – VERISMO

—

—

—

—

—

[20–30 tisoč]

[1–10 milijonov]

[800–900 tisoč]

PRIH. FIZIČNI NOSILCI

([1–10 tisoč]

[300–400 tisoč]

[200–300 tisoč]

[80–90 tisoč]

[100–200 tisoč]

[100–200 tisoč]

[1–10 tisoč]

—

PRIH. DARILNI PAKETI

[100–200 tisoč]

[100–200 tisoč]

[50–60 tisoč]

[1–10 tisoč]

—

—

—

—

PRIH. IGRE IN IGRAČE

—

—

[200–300 tisoč]

[300–400 tisoč]

[100–200 tisoč]

[100–200 tisoč]

[100–200 tisoč]

[30–40 tisoč]

PRIH. RAZL. BLAGO

—

—

([100–200])

[400–500]

[1–10 tisoč]

[30–40 tisoč]

[500–600 tisoč]

[500–600 tisoč]

PRIH. SUROVINE

—

—

[100–200 tisoč]

[1–10 milijonov]

[100–200 tisoč]

[200–300 tisoč]

[1–10 tisoč]

[30–40 tisoč]

PRIH. PAPIR. EMBALAŽA

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. MEŠANICE MEŠ. PIJAČ

[40–50 milijonov]

[40–50 milijonov]

[50–60 milijonov]

[50–60 milijonov]

[40–50 milijonov]

[50–60 milijonov]

[50–60 milijonov]

[60–70 milijonov]

PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP.

—

—

—

—

[20–30 milijonov]

[30–40 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. EKSTRAKT

—

—

—

—

[1–10 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

PRIH. OPREMA

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[10–20 milijonov]

[20–30 milijonov]

PRIH. PREVOZ

[40–50 tisoč]

[30–40 tisoč]

[70–80 tisoč]

[300–400 tisoč]

[300–400 tisoč]

[200–300 tisoč]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

PRIH. LICENČNINE

—

—

—

—

—

—

—

—

PRIH. PRISTOJ. ZA STOR. UPRAVLJANJA

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[800–900 tisoč]

[900 tisoč–1 milijon]

[600–700 tisoč]

—

—

PRIH. DRUGI PRIH.

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

PRODAJNI POP.

([100–200 tisoč])

[80–90 tisoč]

([1–10 tisoč])

([200–300 tisoč])

([500–600 tisoč])

([600–700 tisoč])

([1–10 milijonov])

([100–200 tisoč])

TRG. POP. – NEPOSREDNO NA TRGU

—

—

—

—

—

([30–40 tisoč])

([10–20 tisoč])

([1–10 milijonov])

KUPONI ZA POP. NEPOSREDNO NA TRGU

—

—

—

—

—

—

—

([20–30 tisoč])

STROŠKI RAZPOREJANJA NEPOSR. NA TRG

—

—

—

—

—

—

([20–30 tisoč])

([200–300 tisoč])

NEPRODAJNA VRAČILA IN NADOMESTILA

—

—

—

—

—

—

—

([20–30 tisoč])

PRODAJNA VRAČILA/NADOMESTILA

—

—

—

—

—

([1–10 tisoč])

([10–20 tisoč])

([90–100 tisoč])

Zaokroževanje

0

(0)

(0)

0

(0)

0

(0)

(0)

Prihodki po obveznih računovodskih izkazih

Prihodki po obveznih računovodskih izkazih

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[200–300 milijonov]

[200–300 milijonov]

[300–400 milijonov]

[300–400 milijonov]

[300–400 milijonov]

[300–400 milijonov]

| (94) | Starbucks je navedel, da se prihodki pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“ v tabeli 2 nanašajo na dejavnost praženja in pakiranja podjetja SMBV. Preostali prihodki se po navedbah podjetja Starbucks nanašajo na dejavnosti administrativne in logistične podpore podjetja SMBV. Majhen delež kave, pražene na Nizozemskem, nadalje obdelajo tretji proizvajalci. To se nanaša na te oznake: „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA“, „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO“, „PRIH. INSTANT KAVA“, „PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP.“ in „PRIH. EKSTRAKT“. Te prihodke je treba razvrstiti kot prihodke administrativne in logistične podpore, saj prihodek v zvezi s tem, ki je zaračunan razvijalcem, pomeni vrednost, ki jo ustvarijo tretje osebe, ne podjetje SMBV. V vsakem primeru po mnenju podjetja Starbucks ti prihodki pomenijo le majhen delež celotne storitve praženja podjetja SMBV. |
| --- | --- |

(94)

Starbucks je navedel, da se prihodki pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“ v tabeli 2 nanašajo na dejavnost praženja in pakiranja podjetja SMBV. Preostali prihodki se po navedbah podjetja Starbucks nanašajo na dejavnosti administrativne in logistične podpore podjetja SMBV. Majhen delež kave, pražene na Nizozemskem, nadalje obdelajo tretji proizvajalci. To se nanaša na te oznake: „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA“, „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO“, „PRIH. INSTANT KAVA“, „PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP.“ in „PRIH. EKSTRAKT“. Te prihodke je treba razvrstiti kot prihodke administrativne in logistične podpore, saj prihodek v zvezi s tem, ki je zaračunan razvijalcem, pomeni vrednost, ki jo ustvarijo tretje osebe, ne podjetje SMBV. V vsakem primeru po mnenju podjetja Starbucks ti prihodki pomenijo le majhen delež celotne storitve praženja podjetja SMBV.

| (95) | Glede cen izdelkov je podjetje Starbucks podalo [...] primere cenikov za različna četrtletja v letih 2013 in 2014, ki določajo cene za kavne in nekavne proizvode, ki jih je prodalo podjetje Starbucks. Kot navaja Starbucks, [...]. |
| --- | --- |

(95)

Glede cen izdelkov je podjetje Starbucks podalo [...] primere cenikov za različna četrtletja v letih 2013 in 2014, ki določajo cene za kavne in nekavne proizvode, ki jih je prodalo podjetje Starbucks. Kot navaja Starbucks, [...].

| (96) | V zvezi s cenami kavnih proizvodov se te izračunajo na podlagi formul, ki se nanašajo na stroške in se razlikujejo glede na proizvode. Starbucks za ponazoritev podaja formulo za skupne stroške za postavko „[kavni proizvod s programom certificiranja]“, ki je postavka z največjim obsegom prodaje za SMBV. Cene, ki jih podjetje SMBV zaračunava trgovinam, se izračunajo na podlagi stroškov, ki jih podjetje SCTC plača za surova kavna zrna, ki se jim dodajo stroški [...] nakupa kave in stroški [...] kave. K temu znesku se dodajo stroški „[...]“ za [...] kot tudi [...], kar na koncu da ceno pražene kave. Nazadnje se tretji stranki plača licenčnina glede na oznako [program certificiranja] (49). |
| --- | --- |

(96)

V zvezi s cenami kavnih proizvodov se te izračunajo na podlagi formul, ki se nanašajo na stroške in se razlikujejo glede na proizvode. Starbucks za ponazoritev podaja formulo za skupne stroške za postavko „[kavni proizvod s programom certificiranja]“, ki je postavka z največjim obsegom prodaje za SMBV. Cene, ki jih podjetje SMBV zaračunava trgovinam, se izračunajo na podlagi stroškov, ki jih podjetje SCTC plača za surova kavna zrna, ki se jim dodajo stroški [...] nakupa kave in stroški [...] kave. K temu znesku se dodajo stroški „[...]“ za [...] kot tudi [...], kar na koncu da ceno pražene kave. Nazadnje se tretji stranki plača licenčnina glede na oznako [program certificiranja] (49).

49

| (97) | V zvezi s cenami nekavnih proizvodov, ki jih trgovinam prodaja SMBV, je Starbucks navedel, da so cene nekavnih proizvodov, ki jih je podjetje SMBV dobavilo trgovinam, določene s prištevanjem t. i. [dodatka za povračilo stroškov] na nabavno ceno nekavnih proizvodov. Ta [dodatek za povračilo stroškov] zaračuna SMBV, da povrne stroške [...]. Vendar pa ne zajema le stroškov [...] podjetja SMBV, temveč tudi vse ustrezne stroške [...] za [...]. Dejansko se končne cene nekavnih proizvodov, ki jih je podjetje SMBV zaračunalo trgovinam, izračunajo z dodajanjem [dodatka za povračilo stroškov] stroškom proizvoda; dobiček za nekavne proizvode, ki ga beleži SMBV, ustreza temu [dodatku za povračilo stroškov]. |
| --- | --- |

(97)

V zvezi s cenami nekavnih proizvodov, ki jih trgovinam prodaja SMBV, je Starbucks navedel, da so cene nekavnih proizvodov, ki jih je podjetje SMBV dobavilo trgovinam, določene s prištevanjem t. i. [dodatka za povračilo stroškov] na nabavno ceno nekavnih proizvodov. Ta [dodatek za povračilo stroškov] zaračuna SMBV, da povrne stroške [...]. Vendar pa ne zajema le stroškov [...] podjetja SMBV, temveč tudi vse ustrezne stroške [...] za [...]. Dejansko se končne cene nekavnih proizvodov, ki jih je podjetje SMBV zaračunalo trgovinam, izračunajo z dodajanjem [dodatka za povračilo stroškov] stroškom proizvoda; dobiček za nekavne proizvode, ki ga beleži SMBV, ustreza temu [dodatku za povračilo stroškov].

| (98) | Najpomembnejša postavka izdatkov podjetja SMB so stroški za plače, ki so v letu 2014 znašali [1–10 milijonov] EUR od skupnih operativnih stroškov 16 124 000 EUR v tem letu. Druge velike postavke operativnih stroškov SMBV v letu 2014 so bili stroški v zvezi s plačami, davkom na izplačane plače, najemninami in zakupninami nepremičnin, amortizacijo opreme in amortizacijo neopredmetenih sredstev. Čeprav pred letom 2013 podjetje SMBV ni imelo stroškov amortizacije neopredmetenih sredstev, je bila to ena največjih postavk operativnih stroškov v letu 2014, in sicer v višini 628 000 EUR, kar je bil v tem letu večji strošek od stroškov popravil in vzdrževanja opreme, električne energije, problematičnih terjatev, pisarniške in računalniške opreme ter druge stroške (npr. stroškov za licence programske opreme, kar je prikazano kot ločena postavka). Videti je, da je strošek amortizacije neopredmetenih sredstev povezan s pravico intelektualne lastnine, kar je prvič evidentirano v računovodskih izkazih za leto 2012, in sicer naj bi bila pridobljena za več kot 4 milijone EUR. Poleg tega je bil leta 2014 velika postavka operativnih stroškov „tržna raziskava“, za katero so bili navedenega leta stroški ki [100–200 tisoč] EUR. |
| --- | --- |

(98)

Najpomembnejša postavka izdatkov podjetja SMB so stroški za plače, ki so v letu 2014 znašali [1–10 milijonov] EUR od skupnih operativnih stroškov 16 124 000 EUR v tem letu. Druge velike postavke operativnih stroškov SMBV v letu 2014 so bili stroški v zvezi s plačami, davkom na izplačane plače, najemninami in zakupninami nepremičnin, amortizacijo opreme in amortizacijo neopredmetenih sredstev. Čeprav pred letom 2013 podjetje SMBV ni imelo stroškov amortizacije neopredmetenih sredstev, je bila to ena največjih postavk operativnih stroškov v letu 2014, in sicer v višini 628 000 EUR, kar je bil v tem letu večji strošek od stroškov popravil in vzdrževanja opreme, električne energije, problematičnih terjatev, pisarniške in računalniške opreme ter druge stroške (npr. stroškov za licence programske opreme, kar je prikazano kot ločena postavka). Videti je, da je strošek amortizacije neopredmetenih sredstev povezan s pravico intelektualne lastnine, kar je prvič evidentirano v računovodskih izkazih za leto 2012, in sicer naj bi bila pridobljena za več kot 4 milijone EUR. Poleg tega je bil leta 2014 velika postavka operativnih stroškov „tržna raziskava“, za katero so bili navedenega leta stroški ki [100–200 tisoč] EUR.

2.6.2   Plačila licenčnine

Plačila licenčnine

| (99) | Obdavčljivi dobički podjetja SMBV na Nizozemskem, ki se določajo na podlagi sporazuma SMBV APA v zvezi z operativnimi stroški podjetja, se zmanjšajo za licenčnino, plačano podjetju Alki LP. Komisija je od podjetja Starbucks in Nizozemske zahtevala dodatne informacije o znesku plačil licenčnine in natančen izračun davčne osnove. |
| --- | --- |

(99)

Obdavčljivi dobički podjetja SMBV na Nizozemskem, ki se določajo na podlagi sporazuma SMBV APA v zvezi z operativnimi stroški podjetja, se zmanjšajo za licenčnino, plačano podjetju Alki LP. Komisija je od podjetja Starbucks in Nizozemske zahtevala dodatne informacije o znesku plačil licenčnine in natančen izračun davčne osnove.

| (100) | Izkaz poslovnega izida podjetja SMBV, kot je podan v računovodskih izkazih, je ponazorjen v tabeli 3.

  Tabela 3


  Izkaz poslovnega izida podjetja SMBV za obdobje 2001–2014



















  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2001/2002 | 2002/2003 | 2003/2004 | 2004/2005 | 2005/2006 | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Prodaja | 14 067 934 | 51 700 060 | 63 950 312 | 83 240 391 | 108 855 325 | 118 663 171 | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| Neposredni stroški prodaje | (15 398 686 ) | (41 799 345 ) | (50 148 768 ) | (68 349 376 ) | (85 467 406 ) | (98 615 765 ) | (108 107 101 ) | (115 352 332 ) | (120 020 824 ) | (153 275 834 ) | (252 500 829 ) | (286 969 488 ) | (305 831 016 ) |
| od tega zelena kavna zma
   (*2) | [0-10 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [10-20 milijonov] | [20-30 milijonov] | [20-30 milijonov] | [20-30 milijonov] | [30-40 milijonov] | [40-50 milijonov] | [60-70 milijonov] | [60-70 milijonov] | [60-70 milijonov] |
| Bruto marža | (1 330 752 ) | 9 900 715 | 13 801 544 | 14 891 015 | 23 387 919 | 20 047 406 | 20 677 580 | 20 325 275 | 22 606 419 | 30 883 263 | 33 716 550 | 40 662 965 | 44 707 836 |
| Splošni in administrativni stroški | (3 150 256 ) | (8 474 279 ) | (8 997 548 ) | (5 086 145 ) | (7 303 608 ) | (10 158 687 ) | (15 221 123 ) | (16 742 108 ) | (16 835 153 ) | (14 303 059 ) | (17 469 758 ) | (16 626 967 ) | (16 124 052 ) |
| Valutna menjava | 219 905 | 33 743 | 5 102 | 24 784 | (388 855 ) | (166 915 ) | (467 072 ) | 1 849 067 | (2 266 492 ) | (2 089 448 ) | (8 162 650 ) | 709 539 | (2 272 582 ) |
| Drugi stroški (glej opombo) | 4 744 084 | 526 555 | (2 165 152 ) | (6 336 360 ) | (11 594 191 ) | (4 699 336 ) | (1 698 150 ) | (2 470 449 ) | (1 079 817 ) | (12 352 838 ) | (5 786 211 ) | (22 812 962 ) | (24 285 088 ) |
| EBIT | 482 981 | 1 986 734 | 2 643 946 | 3 493 294 | 4 101 265 | 5 022 468 | 3 291 235 | 2 961 785 | 2 424 957 | 2 137 918 | 2 297 931 | 1 932 575 | 2 026 114 |
| Prihodki od obresti | 17 328 | 34 576 | 27 668 | 51 766 | 167 195 | 248 997 | 304 939 | 86 995 | 45 402 | 30 073 | 18 763 | 14 200 | 76 209 |
| Stroški od obresti | 0 | (803 856 ) | (1 263 915 ) | (1 272 114 ) | (817 041 ) | (2 356 989 ) | (2 097 056 ) | (1 345 779 ) | (817 041 ) | (737 371 ) | (735 233 ) | (411 315 ) | (434 454 ) |
| Izid pred obdavčitvijo | 500 309 | 1 217 454 | 1 407 699 | 2 272 946 | 2 763 349 | 2 914 476 | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| Davek od dohodkov pravnih oseb | (171 805 ) | (418 774 ) | (484 408 ) | (733 370 ) | (783 194 ) | (844 309 ) | (383 909 ) | (427 159 ) | (428 611 ) | (337 599 ) | (395 365 ) | (391 220 ) | (575 812 ) |
| Neto izid za leto | 328 504 | 798 680 | 923 291 | 1 539 576 | 1 980 155 | 2 070 167 | 1 115 209 | 1 275 842 | 1 224 707 | 1 093 021 | 1 186 096 | 1 144 240 | 1 092 057 |

(100)

Izkaz poslovnega izida podjetja SMBV, kot je podan v računovodskih izkazih, je ponazorjen v tabeli 3.

Tabela 3

Tabela 3

Izkaz poslovnega izida podjetja SMBV za obdobje 2001–2014

Izkaz poslovnega izida podjetja SMBV za obdobje 2001–2014

(EUR)

2001/2002

2002/2003

2003/2004

2004/2005

2005/2006

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Prodaja

14 067 934

51 700 060

63 950 312

83 240 391

108 855 325

118 663 171

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

Neposredni stroški prodaje

(15 398 686 )

(41 799 345 )

(50 148 768 )

(68 349 376 )

(85 467 406 )

(98 615 765 )

(108 107 101 )

(115 352 332 )

(120 020 824 )

(153 275 834 )

(252 500 829 )

(286 969 488 )

(305 831 016 )

od tega zelena kavna zma
   (*2)

od tega zelena kavna zma

*2

[0-10 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[10-20 milijonov]

[20-30 milijonov]

[20-30 milijonov]

[20-30 milijonov]

[30-40 milijonov]

[40-50 milijonov]

[60-70 milijonov]

[60-70 milijonov]

[60-70 milijonov]

Bruto marža

Bruto marža

(1 330 752 )

9 900 715

13 801 544

14 891 015

23 387 919

20 047 406

20 677 580

20 325 275

22 606 419

30 883 263

33 716 550

40 662 965

44 707 836

Splošni in administrativni stroški

(3 150 256 )

(8 474 279 )

(8 997 548 )

(5 086 145 )

(7 303 608 )

(10 158 687 )

(15 221 123 )

(16 742 108 )

(16 835 153 )

(14 303 059 )

(17 469 758 )

(16 626 967 )

(16 124 052 )

Valutna menjava

219 905

33 743

5 102

24 784

(388 855 )

(166 915 )

(467 072 )

1 849 067

(2 266 492 )

(2 089 448 )

(8 162 650 )

709 539

(2 272 582 )

Drugi stroški (glej opombo)

4 744 084

526 555

(2 165 152 )

(6 336 360 )

(11 594 191 )

(4 699 336 )

(1 698 150 )

(2 470 449 )

(1 079 817 )

(12 352 838 )

(5 786 211 )

(22 812 962 )

(24 285 088 )

EBIT

EBIT

482 981

1 986 734

2 643 946

3 493 294

4 101 265

5 022 468

3 291 235

2 961 785

2 424 957

2 137 918

2 297 931

1 932 575

2 026 114

Prihodki od obresti

17 328

34 576

27 668

51 766

167 195

248 997

304 939

86 995

45 402

30 073

18 763

14 200

76 209

Stroški od obresti

0

(803 856 )

(1 263 915 )

(1 272 114 )

(817 041 )

(2 356 989 )

(2 097 056 )

(1 345 779 )

(817 041 )

(737 371 )

(735 233 )

(411 315 )

(434 454 )

Izid pred obdavčitvijo

500 309

1 217 454

1 407 699

2 272 946

2 763 349

2 914 476

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

Davek od dohodkov pravnih oseb

(171 805 )

(418 774 )

(484 408 )

(733 370 )

(783 194 )

(844 309 )

(383 909 )

(427 159 )

(428 611 )

(337 599 )

(395 365 )

(391 220 )

(575 812 )

Neto izid za leto

Neto izid za leto

328 504

798 680

923 291

1 539 576

1 980 155

2 070 167

1 115 209

1 275 842

1 224 707

1 093 021

1 186 096

1 144 240

1 092 057

| (101) | V opombah k računovodskim izkazom je postavka „Drugi stroški“ v tabeli 3 opredeljena takole: „Drugi stroški se nanašajo na sporazum o licenčnini, sklenjen s povezanim podjetjem [CV 1], ki je bil dodeljen podjetju Alki LP 13. decembra 2006 in temelji na davčnem stališču nizozemskega davčnega organa“. Sporazum APA, na katerega se nanaša ta opomba, je sporazum SMBV APA, kar pomeni, da je bila razlaga revizorja, da ta sporazum določa plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP. |
| --- | --- |

(101)

V opombah k računovodskim izkazom je postavka „Drugi stroški“ v tabeli 3 opredeljena takole: „Drugi stroški se nanašajo na sporazum o licenčnini, sklenjen s povezanim podjetjem [CV 1], ki je bil dodeljen podjetju Alki LP 13. decembra 2006 in temelji na davčnem stališču nizozemskega davčnega organa“. Sporazum APA, na katerega se nanaša ta opomba, je sporazum SMBV APA, kar pomeni, da je bila razlaga revizorja, da ta sporazum določa plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP.

| (102) | Ta licenčnina se v izkazu poslovnega izida izračuna kot ostanek. Pri izdelavi izkaza poslovnega izida podjetja SMBV se za vse vhodne podatke razen licenčnine ugotavlja ali se domneva, da so cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Na podlagi cene, dogovorjene v okviru sporazuma SMBV APA, je obdavčljivi dobiček (postavka „Rezultat pred obdavčenjem“ v sliki 2) izračunan na približno [9–12] % operativnih stroškov podjetja (postavka „Splošni in administrativni stroški“ v sliki 2). Toda ker postavka „Prodaja“ v sliki 2 minus vsi računovodski stroški pred plačilom licenčnine (50) ne dosega tega obdavčljivega dobička, izračunanega na podlagi sporazuma SMBV APA, dobiček, ki presega [9–12] % dodatka, SMBV izplača v obliki licenčnine, ki se odšteje pred plačilom davka, podjetju Alki LP za praženje kave v zvezi s pravicami IL (postavka „Drugi stroški“ v sliki 2). Na podlagi računovodskih izkazov podjetja SMBV se plačila licenčnine izvajajo v skladu s sporazumom SMBV APA, ki ga je izdala nizozemska davčna uprava.

  Slika 2




  2010/2011
  2019/2010
  EUR
  EUR
  Sales
  184 159 097
  142 627 243
  Direct Cost of sales
  (153 275 834)
  (120 020 824)
  Gross margin
  30 883 263
  22 606 419
  General and administrative expenses
  Operating Expense
  (14 303 059)
  (16 835 153)
  Foreign current exchange
  (2 089 448)
  (2 266 492)
  [9 – 12 %] pribitek
  Operating result
  14 490 756
  3 504 774
  Other expenses = Royalty
  (12 352 838)
  (1 079 817)
  Interest income
  Interest expense
  (707 298)
  (771 639)
  Result before taxation
  1 430 620
  Taxable profit
  1 653 318
  Corporate income tax
  (337 599)
  (428 611)
  Net result for the year
  1 093 021
  1 224 707 |
| --- | --- |

(102)

Ta licenčnina se v izkazu poslovnega izida izračuna kot ostanek. Pri izdelavi izkaza poslovnega izida podjetja SMBV se za vse vhodne podatke razen licenčnine ugotavlja ali se domneva, da so cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Na podlagi cene, dogovorjene v okviru sporazuma SMBV APA, je obdavčljivi dobiček (postavka „Rezultat pred obdavčenjem“ v sliki 2) izračunan na približno [9–12] % operativnih stroškov podjetja (postavka „Splošni in administrativni stroški“ v sliki 2). Toda ker postavka „Prodaja“ v sliki 2 minus vsi računovodski stroški pred plačilom licenčnine (50) ne dosega tega obdavčljivega dobička, izračunanega na podlagi sporazuma SMBV APA, dobiček, ki presega [9–12] % dodatka, SMBV izplača v obliki licenčnine, ki se odšteje pred plačilom davka, podjetju Alki LP za praženje kave v zvezi s pravicami IL (postavka „Drugi stroški“ v sliki 2). Na podlagi računovodskih izkazov podjetja SMBV se plačila licenčnine izvajajo v skladu s sporazumom SMBV APA, ki ga je izdala nizozemska davčna uprava.

50

Slika 2

Slika 2

2010/2011

2019/2010

EUR

EUR

Sales

184 159 097

142 627 243

Direct Cost of sales

(153 275 834)

(120 020 824)

Gross margin

30 883 263

22 606 419

General and administrative expenses

Operating Expense

(14 303 059)

(16 835 153)

Foreign current exchange

(2 089 448)

(2 266 492)

[9 – 12 %] pribitek

Operating result

14 490 756

3 504 774

Other expenses = Royalty

(12 352 838)

(1 079 817)

Interest income

Interest expense

(707 298)

(771 639)

Result before taxation

1 430 620

Taxable profit

1 653 318

Corporate income tax

(337 599)

(428 611)

Net result for the year

1 093 021

1 224 707

| (103) | Ker je davčna osnova v računovodskih izkazih podjetja SMBV za obdobje uporabe sporazuma SMBV APA enaka, vendar ne povsem natančno enaka [9–12] % vsakoletnih „splošnih in administrativnih stroškov“, je Komisija od podjetja Starbucks zahtevala, da navede dejanske stroške za vsako leto, uporabljene za izračun davčne osnove. Podjetje Starbucks je zagotovilo informacije o znesku operativnih stroškov, ki se vsako leto se uporabljajo pri izračunu obdavčljivega dohodka na podlagi sporazuma SMBV APA, in tudi za prejšnja obračunska obdobja (od leta 2001), ko je veljal prejšnji sporazum APA. Za vsako obdobje veljave sporazuma SMBV APA so stroški, ki so se upoštevali za izračun davčne osnove, nižji, vendar približno enaki kot zneski, navedeni kot „splošni in upravni stroški“. Za obdobje 2012/2013 so na primer ti stroški 15 694 137 EUR, za obdobje 2007/2008 pa 15 055 253 EUR. V obdobjih pred veljavnostjo sporazuma SMBV APA so stroški, ki se upoštevajo za izračun davčne osnove, veliko večji, ker so po navedbah podjetja Starbucks vključevali tudi stroške, ki jih je zaračunalo [nepovezano proizvodno podjetje 1]. Za obdobje 2006/2007 so bili na primer stroški, uporabljeni za izračun davčne osnove, [30–40 milijonov] EUR. To pojasnjuje, zakaj so se davčne obveznosti podjetja zmanjšala za več kot polovico, ko je začel veljati sporazum SMBV APA (51), in sicer z 844 309 EUR v letih 2006/2007 na 383 909 EUR v letih 2007/2008, kot je prikazano v tabeli 3. |
| --- | --- |

(103)

Ker je davčna osnova v računovodskih izkazih podjetja SMBV za obdobje uporabe sporazuma SMBV APA enaka, vendar ne povsem natančno enaka [9–12] % vsakoletnih „splošnih in administrativnih stroškov“, je Komisija od podjetja Starbucks zahtevala, da navede dejanske stroške za vsako leto, uporabljene za izračun davčne osnove. Podjetje Starbucks je zagotovilo informacije o znesku operativnih stroškov, ki se vsako leto se uporabljajo pri izračunu obdavčljivega dohodka na podlagi sporazuma SMBV APA, in tudi za prejšnja obračunska obdobja (od leta 2001), ko je veljal prejšnji sporazum APA. Za vsako obdobje veljave sporazuma SMBV APA so stroški, ki so se upoštevali za izračun davčne osnove, nižji, vendar približno enaki kot zneski, navedeni kot „splošni in upravni stroški“. Za obdobje 2012/2013 so na primer ti stroški 15 694 137 EUR, za obdobje 2007/2008 pa 15 055 253 EUR. V obdobjih pred veljavnostjo sporazuma SMBV APA so stroški, ki se upoštevajo za izračun davčne osnove, veliko večji, ker so po navedbah podjetja Starbucks vključevali tudi stroške, ki jih je zaračunalo [nepovezano proizvodno podjetje 1]. Za obdobje 2006/2007 so bili na primer stroški, uporabljeni za izračun davčne osnove, [30–40 milijonov] EUR. To pojasnjuje, zakaj so se davčne obveznosti podjetja zmanjšala za več kot polovico, ko je začel veljati sporazum SMBV APA (51), in sicer z 844 309 EUR v letih 2006/2007 na 383 909 EUR v letih 2007/2008, kot je prikazano v tabeli 3.

51

2.6.3   Informacije o podjetju Alki LP

Informacije o podjetju Alki LP

| (104) | V odgovor na vprašanja iz sklepa o sprožitvi postopka je Nizozemska predložila opis licenčnih pravic, ki jih ima podjetje Alki LP za uporabo in izdajanje podlicenc za pravice IL, za katere podjetje SMBV plačuje licenčnino podjetju Alki LP. V zvezi s tem je Nizozemska pojasnila, da pravice IL vključujejo tri kategorije: (i) pravice v zvezi z blagovno znamko (52), (ii) pravice v zvezi s sistemom Starbucks (53) in (iii) pravice v zvezi s kavo (54). Nizozemska je pojasnila tudi, da znanje in informacije v zvezi s kavo vključujejo uporabo zaupnih informacij, tehnologije in strokovnega znanja v zvezi z recepti za mešanje surovih kavnih zrn, postopkom praženja surovih kavnih zrn in proizvodnjo drugih proizvodov na osnovi kave (55). |
| --- | --- |

(104)

V odgovor na vprašanja iz sklepa o sprožitvi postopka je Nizozemska predložila opis licenčnih pravic, ki jih ima podjetje Alki LP za uporabo in izdajanje podlicenc za pravice IL, za katere podjetje SMBV plačuje licenčnino podjetju Alki LP. V zvezi s tem je Nizozemska pojasnila, da pravice IL vključujejo tri kategorije: (i) pravice v zvezi z blagovno znamko (52), (ii) pravice v zvezi s sistemom Starbucks (53) in (iii) pravice v zvezi s kavo (54). Nizozemska je pojasnila tudi, da znanje in informacije v zvezi s kavo vključujejo uporabo zaupnih informacij, tehnologije in strokovnega znanja v zvezi z recepti za mešanje surovih kavnih zrn, postopkom praženja surovih kavnih zrn in proizvodnjo drugih proizvodov na osnovi kave (55).

52

53

54

55

| (105) | Nizozemska je pojasnila tudi, da v skladu s sporazumom o praženju, podrobneje opisanem v uvodni izjavi 142, Alki LP nastopa kot principal, ki nosi vsa tveganja podjetja in izvaja s tem povezane dejavnosti (56). Zato po mnenju Nizozemske licenčnina ne vključuje samo plačila za pravice IL, temveč tudi za vlogo podjetja Alki LP kot principala. |
| --- | --- |

(105)

Nizozemska je pojasnila tudi, da v skladu s sporazumom o praženju, podrobneje opisanem v uvodni izjavi 142, Alki LP nastopa kot principal, ki nosi vsa tveganja podjetja in izvaja s tem povezane dejavnosti (56). Zato po mnenju Nizozemske licenčnina ne vključuje samo plačila za pravice IL, temveč tudi za vlogo podjetja Alki LP kot principala.

56

| (106) | V zvezi s podjetjem Alki LP Starbucks navaja, da Alki LP na svojem plačilnem seznamu nima zaposlenih za opravljanje svoje vloge kot principala v okviru pogodbe o praženju in tudi partnerji podjetja na svojih plačilnih seznamih nimajo zaposlenih za opravljanje te vloge. Kot navaja Starbucks, podjetje Alki LP opravlja to vlogo na podlagi smernic, strokovnega znanja in zahtevanih funkcij, ki jih podjetja skupine Starbucks zagotavljajo v ZDA na podlagi [sporazuma o delitvi stroškov] (v nadaljnjem besedilu: „CSA“) (57). Kot navaja podjetje Starbucks in listina komanditne družbe, s katero je bilo ustanovljeno podjetje Alki LP, so SCI UK I, Inc (58). in Starbucks Coffee International, Inc (59). partnerji podjetja Alki LP. |
| --- | --- |

(106)

V zvezi s podjetjem Alki LP Starbucks navaja, da Alki LP na svojem plačilnem seznamu nima zaposlenih za opravljanje svoje vloge kot principala v okviru pogodbe o praženju in tudi partnerji podjetja na svojih plačilnih seznamih nimajo zaposlenih za opravljanje te vloge. Kot navaja Starbucks, podjetje Alki LP opravlja to vlogo na podlagi smernic, strokovnega znanja in zahtevanih funkcij, ki jih podjetja skupine Starbucks zagotavljajo v ZDA na podlagi [sporazuma o delitvi stroškov] (v nadaljnjem besedilu: „CSA“) (57). Kot navaja podjetje Starbucks in listina komanditne družbe, s katero je bilo ustanovljeno podjetje Alki LP, so SCI UK I, Inc (58). in Starbucks Coffee International, Inc (59). partnerji podjetja Alki LP.

57

58

59

| (107) | Podjetje Starbucks je pojasnilo, da je bilo podjetje Alki LP, dodano v strukturo skupine decembra 2006 kot del razširitve sporazuma CSA za namen pokrivanja celotne regije EMEA z vključitvijo trga Združenega kraljestva. Z dodajanjem podjetja Alki LP v strukturo se je podjetje Starbucks izognilo temu, da bi se prihodek od licenčnine, ki ga je prejelo podjetje Alki LP, neposredno vključil v prihodek njegovih partnerjev po davčnem pravu ZDA. |
| --- | --- |

(107)

Podjetje Starbucks je pojasnilo, da je bilo podjetje Alki LP, dodano v strukturo skupine decembra 2006 kot del razširitve sporazuma CSA za namen pokrivanja celotne regije EMEA z vključitvijo trga Združenega kraljestva. Z dodajanjem podjetja Alki LP v strukturo se je podjetje Starbucks izognilo temu, da bi se prihodek od licenčnine, ki ga je prejelo podjetje Alki LP, neposredno vključil v prihodek njegovih partnerjev po davčnem pravu ZDA.

2.6.4   Plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks Corporation v okviru sporazuma o delitvi stroškov

Plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks Corporation v okviru sporazuma o delitvi stroškov

| (108) | Ker niti Alki LP niti njegovi partnerji nimajo zaposlenih (60), Starbucks pa trdi, da podjetje Alki LP lahko opravlja svojo vlogo principala prek sporazuma CSA, je Komisija zahtevala informacije o plačilih v skladu s sporazumom CSA in storitvah, na katere se nanašajo ta plačila, kot tudi o načinu, na katerega ta plačila financira Alki LP. Podjetje Starbucks je predložilo naslednji pregled plačil podjetja Alki LP podjetju Starbucks US, razčlenjen za različne vrste plačila. |
| --- | --- |

(108)

Ker niti Alki LP niti njegovi partnerji nimajo zaposlenih (60), Starbucks pa trdi, da podjetje Alki LP lahko opravlja svojo vlogo principala prek sporazuma CSA, je Komisija zahtevala informacije o plačilih v skladu s sporazumom CSA in storitvah, na katere se nanašajo ta plačila, kot tudi o načinu, na katerega ta plačila financira Alki LP. Podjetje Starbucks je predložilo naslednji pregled plačil podjetja Alki LP podjetju Starbucks US, razčlenjen za različne vrste plačila.

60

| (109) | V skladu s sporazumom CSA podjetje Alki LP plačuje licenčnino podjetju Starbucks US za tri kategorije pravic IL, za katere Starbucks US podeljuje licence podjetju Alki LP. Ta plačila licenčnine sestavljajo: (i) pristopna licenčnina, dodeljena pravicam glede znamke/blagovne znamke/, (ii) pristopna licenčnina, dodeljena pravicam glede poslovnega formata, in (iii) trajna licenčnina, dodeljena pravicam glede znanja v zvezi s kavo. |
| --- | --- |

(109)

V skladu s sporazumom CSA podjetje Alki LP plačuje licenčnino podjetju Starbucks US za tri kategorije pravic IL, za katere Starbucks US podeljuje licence podjetju Alki LP. Ta plačila licenčnine sestavljajo: (i) pristopna licenčnina, dodeljena pravicam glede znamke/blagovne znamke/, (ii) pristopna licenčnina, dodeljena pravicam glede poslovnega formata, in (iii) trajna licenčnina, dodeljena pravicam glede znanja v zvezi s kavo.

| (110) | Znesek plačila licenčnine se izračuna na podlagi formule, ki izhaja iz sklada preostalega dobička. Sklad preostalega dobička je vsota licenčnin, ki jih podjetji SMBV in Starbucks Coffee BV plačata podjetju Alki LP (61), in dohodkov, ki jih Alki LP prejme od podjetja Starbucks Corporation (62). Od tega zneska je se odšteje tržno utemeljeno povračilo za rutinske dejavnosti, ki jih izvaja Alki LP (63). [...]. V zvezi s tem se razlikujejo pravice intelektualne lastnine za znamke/blagovne znamke in poslovni format na eni strani ter za znanje v zvezi s kavo na drugi strani. To razliko je mogoče pojasniti z dejstvom, da je podjetje Alki LP dejanski lastnik poslovnega formata v zvezi z neopredmetenimi sredstvi in blagovno znamko/znamko za regijo EMEA, medtem ko je pravni lastnik in dejanski lastnik pravic glede znanja v zvezi s kavo podjetja Starbucks US. |
| --- | --- |

(110)

Znesek plačila licenčnine se izračuna na podlagi formule, ki izhaja iz sklada preostalega dobička. Sklad preostalega dobička je vsota licenčnin, ki jih podjetji SMBV in Starbucks Coffee BV plačata podjetju Alki LP (61), in dohodkov, ki jih Alki LP prejme od podjetja Starbucks Corporation (62). Od tega zneska je se odšteje tržno utemeljeno povračilo za rutinske dejavnosti, ki jih izvaja Alki LP (63). [...]. V zvezi s tem se razlikujejo pravice intelektualne lastnine za znamke/blagovne znamke in poslovni format na eni strani ter za znanje v zvezi s kavo na drugi strani. To razliko je mogoče pojasniti z dejstvom, da je podjetje Alki LP dejanski lastnik poslovnega formata v zvezi z neopredmetenimi sredstvi in blagovno znamko/znamko za regijo EMEA, medtem ko je pravni lastnik in dejanski lastnik pravic glede znanja v zvezi s kavo podjetja Starbucks US.

61

62

63

| (111) | Dejansko lastništvo poslovnega formata v zvezi z neopredmetenimi sredstvi in blagovno znamko/znamko za regijo EMEA je bilo leta 2002 s podjetja Starbucks Corporation preneseno na [CV 1] in je od leta 2006 dodeljeno podjetju Alki LP. Za dejansko lastništvo sta [CV 1] in Alki LP plačevala pristopno licenčnino, pri čemer se je odstotek deleža stroškov podjetja Starbucks US, za katere je moralo podjetje Alki LP plačevati podjetju Starbucks US, degresivno zmanjšal s [65-70] % v letu 2002 na [0.5-1] % v letu 2010 in v nadaljnjih letih za blagovno znamko ter s [70–75] % v letu 2002 na [0–0.5] % v letu 2010 in v nadaljnjih letih za poslovni format IL. S temi pristopnimi plačili je podjetje Alki LP zavezano plačevati za pravice dejanskega lastništva za ti dve kategoriji IL za regijo EMEA. Za pravice IL glede znanja v zvezi s kavo Alki LP plačuje podjetju Starbucks US trajno licenčnino v višini [70–75] % preostalega dobička, dodeljenega tej kategoriji IL |
| --- | --- |

(111)

Dejansko lastništvo poslovnega formata v zvezi z neopredmetenimi sredstvi in blagovno znamko/znamko za regijo EMEA je bilo leta 2002 s podjetja Starbucks Corporation preneseno na [CV 1] in je od leta 2006 dodeljeno podjetju Alki LP. Za dejansko lastništvo sta [CV 1] in Alki LP plačevala pristopno licenčnino, pri čemer se je odstotek deleža stroškov podjetja Starbucks US, za katere je moralo podjetje Alki LP plačevati podjetju Starbucks US, degresivno zmanjšal s [65-70] % v letu 2002 na [0.5-1] % v letu 2010 in v nadaljnjih letih za blagovno znamko ter s [70–75] % v letu 2002 na [0–0.5] % v letu 2010 in v nadaljnjih letih za poslovni format IL. S temi pristopnimi plačili je podjetje Alki LP zavezano plačevati za pravice dejanskega lastništva za ti dve kategoriji IL za regijo EMEA. Za pravice IL glede znanja v zvezi s kavo Alki LP plačuje podjetju Starbucks US trajno licenčnino v višini [70–75] % preostalega dobička, dodeljenega tej kategoriji IL

| (112) | Starbucks je predložil pregled plačil stalnih in pristopnih licenčnin podjetij [CV 1] in Alki LP v obdobju 2005–2014. V zvezi s pristopnimi plačili je podjetje [CV 1] plačalo podjetju Starbucks Corporation skupaj [1–10] milijonov EUR kot pristopna plačila za pravice IL glede blagovne znamke in poslovnega formata (64) (65),. Decembra 2006 je podjetje [CV 1] dodelilo podjetju Alki LP sporazum CSA. Od leta 2007 do 2014 je podjetje Alki LP plačalo [1–10] milijonov EUR za pravice IL za blagovno znamko in [20–30] milijonov EUR za poslovni format. To pomeni, da je bilo skupaj plačanih [1–10] milijonov EUR kot pristopna plačila za pravice IL za blagovno znamko in [20–30] milijonov EUR za poslovni format (66). Leta 2014 je podjetje Alki LP preneslo dejansko lastništvo pravic IL na podjetje Starbucks EMEA Ltd, za kar je v svojem poslovnem izidu zabeležilo prihodek[1–1,5] milijarde EUR kot „drugi operativni prihodki“. Glede trajne licenčnine je podjetje Alki LP v obdobju 2005–2014 plačalo podjetju Starbucks Corporation za pravice IL glede znanja v zvezi s kavo v povprečju [1–10] milijonov EUR letno ali skupaj [70–80] milijonov EUR (67). |
| --- | --- |

(112)

Starbucks je predložil pregled plačil stalnih in pristopnih licenčnin podjetij [CV 1] in Alki LP v obdobju 2005–2014. V zvezi s pristopnimi plačili je podjetje [CV 1] plačalo podjetju Starbucks Corporation skupaj [1–10] milijonov EUR kot pristopna plačila za pravice IL glede blagovne znamke in poslovnega formata (64) (65),. Decembra 2006 je podjetje [CV 1] dodelilo podjetju Alki LP sporazum CSA. Od leta 2007 do 2014 je podjetje Alki LP plačalo [1–10] milijonov EUR za pravice IL za blagovno znamko in [20–30] milijonov EUR za poslovni format. To pomeni, da je bilo skupaj plačanih [1–10] milijonov EUR kot pristopna plačila za pravice IL za blagovno znamko in [20–30] milijonov EUR za poslovni format (66). Leta 2014 je podjetje Alki LP preneslo dejansko lastništvo pravic IL na podjetje Starbucks EMEA Ltd, za kar je v svojem poslovnem izidu zabeležilo prihodek[1–1,5] milijarde EUR kot „drugi operativni prihodki“. Glede trajne licenčnine je podjetje Alki LP v obdobju 2005–2014 plačalo podjetju Starbucks Corporation za pravice IL glede znanja v zvezi s kavo v povprečju [1–10] milijonov EUR letno ali skupaj [70–80] milijonov EUR (67).

64

65

66

67

| (113) | Poleg pristopne in trajne licenčnine plačuje Alki LP pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja podjetje Starbucks Corporation, in plačila v okviru delitve stroškov za razvoj nekaterih neopredmetenih sredstev (68). V obdobju 2008–2014 je podjetje Alki LP v povprečju plačalo [1–10] milijonov EUR na leto za delitev stroškov in [1–10] milijonov na leto EUR za pristojbine za storitve. |
| --- | --- |

(113)

Poleg pristopne in trajne licenčnine plačuje Alki LP pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja podjetje Starbucks Corporation, in plačila v okviru delitve stroškov za razvoj nekaterih neopredmetenih sredstev (68). V obdobju 2008–2014 je podjetje Alki LP v povprečju plačalo [1–10] milijonov EUR na leto za delitev stroškov in [1–10] milijonov na leto EUR za pristojbine za storitve.

68

2.6.5   Informacije o podjetju SCTC in cenah surovih kavnih zrn, ki jih plačuje podjetje SMBV

Informacije o podjetju SCTC in cenah surovih kavnih zrn, ki jih plačuje podjetje SMBV

| (114) | Glede na to, da surova kavna zrna nabavlja SMBV prek skupinske transakcije, in sicer jih kupuje od podjetja SCTC, je Komisija zahtevala informacije o tem, kako se določajo cene za te transakcije znotraj skupine in kako se določa cena za vsako leto na podlagi sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(114)

Glede na to, da surova kavna zrna nabavlja SMBV prek skupinske transakcije, in sicer jih kupuje od podjetja SCTC, je Komisija zahtevala informacije o tem, kako se določajo cene za te transakcije znotraj skupine in kako se določa cena za vsako leto na podlagi sporazuma SMBV APA.

| (115) | Starbucks je predložil bilanco stanja in izkaze poslovnega izida za podjetje SCTC od leta 2005. Tabela 4 povzema informacije, vsebovane v teh izkazih. Izračun dodatka na stroške za surova kavna zrna (COGS), ki ga je izvedlo podjetje SCTC, je bil dodatno predložen Komisiji za namene tega sklepa. Na podlagi razpoložljivih računovodskih informacij od leta 2005 je povprečni dodatek na stroške za surova kavna zrna znašal [približno 3 %] za obdobje 2005–2010 v primerjavi s povprečnim dodatkom v višini [približno 18 %] v obdobju 2011–2014. |
| --- | --- |

(115)

Starbucks je predložil bilanco stanja in izkaze poslovnega izida za podjetje SCTC od leta 2005. Tabela 4 povzema informacije, vsebovane v teh izkazih. Izračun dodatka na stroške za surova kavna zrna (COGS), ki ga je izvedlo podjetje SCTC, je bil dodatno predložen Komisiji za namene tega sklepa. Na podlagi razpoložljivih računovodskih informacij od leta 2005 je povprečni dodatek na stroške za surova kavna zrna znašal [približno 3 %] za obdobje 2005–2010 v primerjavi s povprečnim dodatkom v višini [približno 18 %] v obdobju 2011–2014.

| (116) | Podjetje Starbucks je navedlo, da je od leta 2011 naprej prilagodilo pravila za določanje transfernih cen za prodajo surovih kavnih zrn zaradi povečanja dodatka na stroške proizvoda, saj so bile dejavnosti podjetja SCTS čedalje pomembnejše, zlasti vse večje strokovno znanje glede nabave kave in, kar je še pomembnejše, glede njenega lastništva in upravljanje razvijajočega se programa praks C.A.F.E. |
| --- | --- |

(116)

Podjetje Starbucks je navedlo, da je od leta 2011 naprej prilagodilo pravila za določanje transfernih cen za prodajo surovih kavnih zrn zaradi povečanja dodatka na stroške proizvoda, saj so bile dejavnosti podjetja SCTS čedalje pomembnejše, zlasti vse večje strokovno znanje glede nabave kave in, kar je še pomembnejše, glede njenega lastništva in upravljanje razvijajočega se programa praks C.A.F.E.

| (117) | Program praks C.A.F.E. se je začel leta 2004, skupaj z odprtjem središča podjetja SCTS za podporo kmetom v Kostariki. Cilj je bil razvijajoči se program, ki bi kmetom, izvoznikom in kupcem omogočal stalno komunikacijo za te namene: (i) izboljšanje kakovosti kave; (ii) zagotavljanje gospodarske odgovornosti za plačila na vseh ravneh dobavne verige; (iii) spodbujanje socialne odgovornosti v delovnih razmerah, zaščita pravic delavcev in ustrezne življenjske razmere; ter (iv) spodbuda okoljskemu vodstvu za pridelavo in predelavo surovih kavnih zrn. |
| --- | --- |

(117)

Program praks C.A.F.E. se je začel leta 2004, skupaj z odprtjem središča podjetja SCTS za podporo kmetom v Kostariki. Cilj je bil razvijajoči se program, ki bi kmetom, izvoznikom in kupcem omogočal stalno komunikacijo za te namene: (i) izboljšanje kakovosti kave; (ii) zagotavljanje gospodarske odgovornosti za plačila na vseh ravneh dobavne verige; (iii) spodbujanje socialne odgovornosti v delovnih razmerah, zaščita pravic delavcev in ustrezne življenjske razmere; ter (iv) spodbuda okoljskemu vodstvu za pridelavo in predelavo surovih kavnih zrn.

| (118) | Zaradi ugotavljanja, ali so dejavnosti pridelave, na katere se Starbucks sklicuje pri pojasnjevanju povečanega dodatka, potrjene v izkazih, tabela 4 predstavlja tudi sredstva podjetja SCTC. Čeprav so se skupna sredstva dejansko bistveno povečala od leta 2010, je to večinoma posledica povečanega zadrževanja denarnih sredstev v podjetju. Neto denarna sredstva iz poslovnih sredstev so se v obdobju štirih let od leta 2010 do leta 2014 povečala za manj kot tretjino. |
| --- | --- |

(118)

Zaradi ugotavljanja, ali so dejavnosti pridelave, na katere se Starbucks sklicuje pri pojasnjevanju povečanega dodatka, potrjene v izkazih, tabela 4 predstavlja tudi sredstva podjetja SCTC. Čeprav so se skupna sredstva dejansko bistveno povečala od leta 2010, je to večinoma posledica povečanega zadrževanja denarnih sredstev v podjetju. Neto denarna sredstva iz poslovnih sredstev so se v obdobju štirih let od leta 2010 do leta 2014 povečala za manj kot tretjino.

| (119) | Letna poročila podjetja SCTC, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, v spremnih opombah prav tako ne opisujejo kakršnih koli razlik med tveganji, funkcijami ali sredstvi od leta 2010 do 2011. Dejavnosti in tveganja so za to obdobje opisani na enak način, tj. glavne dejavnosti podjetja SCTC so glede na obe letni poročili o nakupu in prodaji visokokakovostnih surovih kavnih zrn ter s tem povezane dejavnosti zagotavljanja kakovosti in operacij (logistika, skladiščenje, mešanje, dekofeinizacija itd.).

  Tabela 4


  Finančni podatki podjetja SCTC
















  (CHF) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Prodaja podjetja SCTC | [500–600 milijonov] | [600–700 milijonov] | [600–700 milijonov] | [600–700 milijonov] | [600–700 milijonov] | [500–600 milijonov] | [900–1 000 milijonov] | [1,5–2 milijardi] | [1–1,5 milijarde] | [900–1 000 milijonov] |
| SCTC COGS | [500–600 milijonov] | [500–600 milijonov] | [600–700 milijonov] | [600–700 milijonov] | [600–700 milijonov] | [400–500 milijonov] | [800–900 milijonov] | [1–1,5 milijarde] | [800–900 milijonov] | [700–800 milijonov] |
| bruto marža (prodaja – COGS) | [20–30 milijonov] | [30–40 milijonov] | [40–50 milijonov] | [30–40 milijonov] | [40–50 milijonov] | [30–40 milijonov] | [100–200 milijonov] | [200–300 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] |
| bruto marža na COGS | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [4,5–7,5] % | [16,5–19,5] % | [16,5–19,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |
| operativni stroški (OPeX) (razen rezervacij) | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] |
| dobiček pred obdavčitvijo | [10–20 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [30–40 milijonov] | [20–30 milijonov] | [100–200 milijonov] | [200–300 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] |
| Davek | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [1–10 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] | [10–20 milijonov] |
| čisti dobiček | [10–20 milijonov] | [20–30 milijonov] (*3) | [20–30 milijonov] (*3) | [20–30 milijonov] | [20–30 milijonov] | [10–20 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] |
| Sredstva skupaj | [200–300 milijonov] | [200–300 milijonov] | [200–300 milijonov] | [200–300 milijonov] | [200–300 milijonov] | [100–200 milijonov] | [300–400 milijonov] | [500–600 milijonov] | [600–700 milijonov] | [700–800 milijonov] |
| Neto denarna sredstva iz poslovnih sredstev in ekvivalent denarnih sredstev (vključno s tržnimi vrednostnimi papirji) | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [300–400 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] | [100–200 milijonov] |

(119)

Letna poročila podjetja SCTC, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, v spremnih opombah prav tako ne opisujejo kakršnih koli razlik med tveganji, funkcijami ali sredstvi od leta 2010 do 2011. Dejavnosti in tveganja so za to obdobje opisani na enak način, tj. glavne dejavnosti podjetja SCTC so glede na obe letni poročili o nakupu in prodaji visokokakovostnih surovih kavnih zrn ter s tem povezane dejavnosti zagotavljanja kakovosti in operacij (logistika, skladiščenje, mešanje, dekofeinizacija itd.).

Tabela 4

Tabela 4

Finančni podatki podjetja SCTC

Finančni podatki podjetja SCTC

(CHF)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Prodaja podjetja SCTC

[500–600 milijonov]

[600–700 milijonov]

[600–700 milijonov]

[600–700 milijonov]

[600–700 milijonov]

[500–600 milijonov]

[900–1 000 milijonov]

[1,5–2 milijardi]

[1–1,5 milijarde]

[900–1 000 milijonov]

SCTC COGS

[500–600 milijonov]

[500–600 milijonov]

[600–700 milijonov]

[600–700 milijonov]

[600–700 milijonov]

[400–500 milijonov]

[800–900 milijonov]

[1–1,5 milijarde]

[800–900 milijonov]

[700–800 milijonov]

bruto marža (prodaja – COGS)

[20–30 milijonov]

[30–40 milijonov]

[40–50 milijonov]

[30–40 milijonov]

[40–50 milijonov]

[30–40 milijonov]

[100–200 milijonov]

[200–300 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

bruto marža na COGS

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[4,5–7,5] %

[16,5–19,5] %

[16,5–19,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

operativni stroški (OPeX) (razen rezervacij)

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

dobiček pred obdavčitvijo

[10–20 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[30–40 milijonov]

[20–30 milijonov]

[100–200 milijonov]

[200–300 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

Davek

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[1–10 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

[10–20 milijonov]

čisti dobiček

[10–20 milijonov]

[20–30 milijonov] (*3)

*3

[20–30 milijonov] (*3)

*3

[20–30 milijonov]

[20–30 milijonov]

[10–20 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

Sredstva skupaj

[200–300 milijonov]

[200–300 milijonov]

[200–300 milijonov]

[200–300 milijonov]

[200–300 milijonov]

[100–200 milijonov]

[300–400 milijonov]

[500–600 milijonov]

[600–700 milijonov]

[700–800 milijonov]

Neto denarna sredstva iz poslovnih sredstev in ekvivalent denarnih sredstev (vključno s tržnimi vrednostnimi papirji)

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[300–400 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

[100–200 milijonov]

| (%) |
| --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Pribitek na cogs | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [1,5–4,5] % | [4,5–7,5] % | [1,5–4,5] % | [16,5–19,5] % | [13,5–16,5] % | [19,5–22,5] % | [16,5–19,5] % |

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Pribitek na cogs

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[1,5–4,5] %

[4,5–7,5] %

[1,5–4,5] %

[16,5–19,5] %

[13,5–16,5] %

[19,5–22,5] %

[16,5–19,5] %

| (120) | Ker je podjetje Starbucks vključilo program praks C.A.F.E., da bi razložilo povečanje dodatka, ki ga je zaračunavalo podjetje SCT, je Komisija od podjetja Starbucks zahtevala, da navede stroške tega programa in stroške centrov za podporo kmetom. Podjetje Starbucks je predložilo ocene letnih stroškov (i) programa C.A.F.E. in (ii) centrov za podporo kmetom, predstavljene v tabeli 5.

  Tabela 5


  Neposredni in posredni stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom

















  (USD) |
| --- | --- |
| | DL04 | DL05 | DL06 | DL07 | DL08 | DL09 | DL10 | DL11 | DL12 | DL13 | DL14 |
| (1) | Stroški, dodeljeni programu C.A.F.E. |

(120)

Ker je podjetje Starbucks vključilo program praks C.A.F.E., da bi razložilo povečanje dodatka, ki ga je zaračunavalo podjetje SCT, je Komisija od podjetja Starbucks zahtevala, da navede stroške tega programa in stroške centrov za podporo kmetom. Podjetje Starbucks je predložilo ocene letnih stroškov (i) programa C.A.F.E. in (ii) centrov za podporo kmetom, predstavljene v tabeli 5.

Tabela 5

Tabela 5

Neposredni in posredni stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom

Neposredni in posredni stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom

(USD)

DL04

DL05

DL06

DL07

DL08

DL09

DL10

DL11

DL12

DL13

DL14

(1)

Stroški, dodeljeni programu C.A.F.E.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

[500 000 –600 000 ]

[100 000 –200 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (2) | Stroški centrov za podporo kmetom) |
| --- | --- |

(2)

Stroški centrov za podporo kmetom)

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (3) | Drugi stroški v zvezi s programom C.A.F.E. |
| --- | --- |

(3)

Drugi stroški v zvezi s programom C.A.F.E.

n. r.

n. r.

[60 000 –70 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[700 000 –800 000 ]

[400 000 –500 000 ]

[60 000 –70 000 ]

[200 000 –300 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

Skupaj

Skupaj

[800 000 –900 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

| (121) | V obdobju 2011–2014 so znašali skupni stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom največ [0,5–1] % vrednosti surovih kavnih zrnih, ki jih je kupilo podjetje SCTC (69). |
| --- | --- |

(121)

V obdobju 2011–2014 so znašali skupni stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom največ [0,5–1] % vrednosti surovih kavnih zrnih, ki jih je kupilo podjetje SCTC (69).

69

| (122) | V odzivu je podjetje Starbucks navedlo, da je treba obravnavati program C.A.F.E. kot intelektualno lastnino, katere vrednost ni povezana z navedenimi stroški. |
| --- | --- |

(122)

V odzivu je podjetje Starbucks navedlo, da je treba obravnavati program C.A.F.E. kot intelektualno lastnino, katere vrednost ni povezana z navedenimi stroški.

| (123) | Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala, naj predloži poročilo o transfernih cenah, ki zajema določanje cen surovih kavnih zrn, ki jih prodaja SCTC podjetju SMBV. Kot navaja Starbucks, v preteklosti ni obstajala dokumentacija v zvezi s transfernimi cenami, ki bi se nanašala na razmerje med podjetjema SCTC in SMBV. V odgovor na zahtevo Komisije je Starbucks Komisiji 13. aprila 2015 predložil ad hoc poročilo o transfernih cenah za podjetje SCTC. |
| --- | --- |

(123)

Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala, naj predloži poročilo o transfernih cenah, ki zajema določanje cen surovih kavnih zrn, ki jih prodaja SCTC podjetju SMBV. Kot navaja Starbucks, v preteklosti ni obstajala dokumentacija v zvezi s transfernimi cenami, ki bi se nanašala na razmerje med podjetjema SCTC in SMBV. V odgovor na zahtevo Komisije je Starbucks Komisiji 13. aprila 2015 predložil ad hoc poročilo o transfernih cenah za podjetje SCTC.

ad hoc

| (124) | Glede na predloženo ad hoc poročilo o transfernih cenah SCTC določa cene za svoje podružnice z uporabo dodatka na stroške proizvoda, povezane s surovimi kavnimi zrni, ki jih dobavlja. |
| --- | --- |

(124)

Glede na predloženo ad hoc poročilo o transfernih cenah SCTC določa cene za svoje podružnice z uporabo dodatka na stroške proizvoda, povezane s surovimi kavnimi zrni, ki jih dobavlja.

ad hoc

| (125) | Poleg tega so bili za določitev tržno naravnanega dodatka na stroške proizvoda podjetja SCTC za nabavo surovih kavnih zrn opredeljeni trije ločeni elementi:






  — | Intelektualna lastnina – program praks C.A.F.E.: Podjetje SCTC upravlja program praks C.A.F.E in uporablja dragoceno znanje, ki vključeno v poslovne dejavnosti podjetja Starbucks zagotavlja stalne dobave in podpira vzdržnost blagovne znamke Starbucks. Starbucks je to transakcijo analiziral na podlagi primerljivih licenčnih pogodb v zvezi z živilskimi in kmetijskimi tehnologijami. |
| --- | --- | --- |

(125)

Poleg tega so bili za določitev tržno naravnanega dodatka na stroške proizvoda podjetja SCTC za nabavo surovih kavnih zrn opredeljeni trije ločeni elementi:

—

Intelektualna lastnina – program praks C.A.F.E.: Podjetje SCTC upravlja program praks C.A.F.E in uporablja dragoceno znanje, ki vključeno v poslovne dejavnosti podjetja Starbucks zagotavlja stalne dobave in podpira vzdržnost blagovne znamke Starbucks. Starbucks je to transakcijo analiziral na podlagi primerljivih licenčnih pogodb v zvezi z živilskimi in kmetijskimi tehnologijami.

| — | Nabava: SCTC zagotavlja funkcije nabave za surova kavna zrna. Starbucks je to transakcijo analiziral na podlagi primerljivih sporazumov o nabavi med tretjimi strankami. |
| --- | --- |

—

Nabava: SCTC zagotavlja funkcije nabave za surova kavna zrna. Starbucks je to transakcijo analiziral na podlagi primerljivih sporazumov o nabavi med tretjimi strankami.

| — | Financiranje: Podjetje SCTC naj bi bilo upravičeno do povračila za financiranje stroškov, ki jih ima zaradi hranjenja neprodanih zalog in neto terjatev za surova kavna zrna. Podjetje Starbucks je analiziralo ustrezno povračilo za financiranje, ki naj bi bilo vrnjeno podjetju SCTC. |
| --- | --- |

—

Financiranje: Podjetje SCTC naj bi bilo upravičeno do povračila za financiranje stroškov, ki jih ima zaradi hranjenja neprodanih zalog in neto terjatev za surova kavna zrna. Podjetje Starbucks je analiziralo ustrezno povračilo za financiranje, ki naj bi bilo vrnjeno podjetju SCTC.

| (126) | Združitev rezultatov za vsako posamezno komponento, ki jih je analiziralo podjetje SCTC, da skupni rezultat za surova kavna zrna v obdobju od leta 2005 do 2014, kakor je prikazano v tabeli 6:

  Tabela 6


  Dodatek na stroške proizvoda









  (%) |
| --- | --- |
| Komponenta | Dodatek na stroške proizvoda
  Spodnji kvartil | Dodatek na stroške proizvoda
  Mediana | Dodatek na stroške proizvoda
  Zgornji kvartil |
| Intelektualna lastnina –program praks C.A.F.E. | 1,4 | 4,2 | 9,9 |
| Nabava | 4,7 | 6,0 | 8,0 |
| Financiranje | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] | [1,5-4,5] |
| Skupni dodatek na stroške proizvoda | [7,5-10,5] | [10,5-13,5] | [19,5-22,5] |

(126)

Združitev rezultatov za vsako posamezno komponento, ki jih je analiziralo podjetje SCTC, da skupni rezultat za surova kavna zrna v obdobju od leta 2005 do 2014, kakor je prikazano v tabeli 6:

Tabela 6

Tabela 6

Dodatek na stroške proizvoda

Dodatek na stroške proizvoda

(%)

Komponenta

Dodatek na stroške proizvoda

Spodnji kvartil

Dodatek na stroške proizvoda

Mediana

Dodatek na stroške proizvoda

Zgornji kvartil

Intelektualna lastnina –program praks C.A.F.E.

1,4

4,2

9,9

Nabava

4,7

6,0

8,0

Financiranje

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

[1,5-4,5]

Skupni dodatek na stroške proizvoda

Skupni dodatek na stroške proizvoda

[7,5-10,5]

[10,5-13,5]

[19,5-22,5]

| (127) | Kombiniran tržno naravnan razpon skupnega dodatka na stroške proizvoda, ki ga je zaračunalo podjetje SCTC za kavo, prodano podjetju SMBV, je po ad hoc poročilu o določanju transfernih cen med spodnjim kvartilom [približno 9 %] in zgornjim kvartilom [okoli 21 %], z mediano [okoli 12 %] za celotno obdobje od 2005 do 2014. |
| --- | --- |

(127)

Kombiniran tržno naravnan razpon skupnega dodatka na stroške proizvoda, ki ga je zaračunalo podjetje SCTC za kavo, prodano podjetju SMBV, je po ad hoc poročilu o določanju transfernih cen med spodnjim kvartilom [približno 9 %] in zgornjim kvartilom [okoli 21 %], z mediano [okoli 12 %] za celotno obdobje od 2005 do 2014.

ad hoc

| (128) | Kot navaja Starbucks, je jasno razvidno, da dejansko ustvarjena bruto marža podjetja SCTC (70) spada v razpon tržno primerljivih cen. To naj bi bilo razvidno iz dejstva, da je bruto marža od prodaje podjetja SCTC znašala [približno 12 %] za leta od 2005 do 2014 na podlagi tehtanega povprečja. |
| --- | --- |

(128)

Kot navaja Starbucks, je jasno razvidno, da dejansko ustvarjena bruto marža podjetja SCTC (70) spada v razpon tržno primerljivih cen. To naj bi bilo razvidno iz dejstva, da je bruto marža od prodaje podjetja SCTC znašala [približno 12 %] za leta od 2005 do 2014 na podlagi tehtanega povprečja.

70

| (129) | Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala, da navede podatke in elemente dodatka, uporabljene za določitev številk kvartila in mediane za obdobje od 2005 do 2014, predloženih Komisiji. Podjetje Starbucks je navedlo, da ti podatki niso na voljo. |
| --- | --- |

(129)

Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala, da navede podatke in elemente dodatka, uporabljene za določitev številk kvartila in mediane za obdobje od 2005 do 2014, predloženih Komisiji. Podjetje Starbucks je navedlo, da ti podatki niso na voljo.

| (130) | Podjetje Starbucks je 29. junija 2015 predložilo informacije, s katerimi naj bi utemeljilo cene surovih kavnih zrn v ad hoc poročilu o transfernih cenah ter zlasti številčni podatki v tabeli 6, za katere je Komisija zahtevala osnovne podatke. |
| --- | --- |

(130)

Podjetje Starbucks je 29. junija 2015 predložilo informacije, s katerimi naj bi utemeljilo cene surovih kavnih zrn v ad hoc poročilu o transfernih cenah ter zlasti številčni podatki v tabeli 6, za katere je Komisija zahtevala osnovne podatke.

ad hoc

| (131) | V nasprotju s tem, kar prikazuje tabela, ki jo je predložilo podjetje Starbucks 13. aprila 2015, vrednosti 1,4 % and 9,9 % v tabeli v zvezi s programom C.A.F.E. Vrednosti 1,4 % in 9,9 % programa praks nista spodnji kvartil (25. kvartil) in zgornji kvartil (75. kvartil). Namesto tega sta to dve skrajni vrednosti, in sicer najnižja vrednost in najvišja vrednost glede na primerjavo z licenčnimi sporazumi. V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks navedlo enajst licenčnih sporazumov, ki se nanašajo na izdajanje licenc za tehnologijo, ki jih šteje za primerljivo s programom C.A.F.E. Ti sporazumi se nanašajo na živilske izdelke in pijače. Razpon odstotkov, ki jih je izračunalo podjetje Starbucks, je predstavljen v tabeli 7. Podjetje Starbucks je pojasnilo, da se „odstotni dodatek na stroške proizvoda“ v tabeli 7 „izračuna s povprečjem posamezne postavke, deljeno z ena minus povprečje postavke“, čeprav ni pojasnjeno, zakaj je bil izveden ta korak pri izračunavanju dodatka na stroške proizvoda, saj sploh ni informacij ali ocen v zvezi s stroški podjetij glede na te sporazume.

  Tabela 7


  Pojasnilo podjetja Starbucks glede prejšnjih predloženih podatkov o interkvartilnem razponu od 1,4 % do 9,9 % pri določanju cen programa C.A.F.E. | Average Observation | Percentage Markup on Product Cost |
| --- | --- | --- | --- |
| Highest Observed Value | 9,0 % | 9,9 % |
| Upper Quartile | 6,0 % | 6,4 % |
| Median | 4,0 % | 4,2 % |
| Lower Quartile | 2,7 % | 2,8 % |
| Lowest Observed Value | 1,4 % | 1,4 % |
| Observations | 11 | 11 |

(131)

V nasprotju s tem, kar prikazuje tabela, ki jo je predložilo podjetje Starbucks 13. aprila 2015, vrednosti 1,4 % and 9,9 % v tabeli v zvezi s programom C.A.F.E. Vrednosti 1,4 % in 9,9 % programa praks nista spodnji kvartil (25. kvartil) in zgornji kvartil (75. kvartil). Namesto tega sta to dve skrajni vrednosti, in sicer najnižja vrednost in najvišja vrednost glede na primerjavo z licenčnimi sporazumi. V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks navedlo enajst licenčnih sporazumov, ki se nanašajo na izdajanje licenc za tehnologijo, ki jih šteje za primerljivo s programom C.A.F.E. Ti sporazumi se nanašajo na živilske izdelke in pijače. Razpon odstotkov, ki jih je izračunalo podjetje Starbucks, je predstavljen v tabeli 7. Podjetje Starbucks je pojasnilo, da se „odstotni dodatek na stroške proizvoda“ v tabeli 7 „izračuna s povprečjem posamezne postavke, deljeno z ena minus povprečje postavke“, čeprav ni pojasnjeno, zakaj je bil izveden ta korak pri izračunavanju dodatka na stroške proizvoda, saj sploh ni informacij ali ocen v zvezi s stroški podjetij glede na te sporazume.

Tabela 7

Tabela 7

Pojasnilo podjetja Starbucks glede prejšnjih predloženih podatkov o interkvartilnem razponu od 1,4 % do 9,9 % pri določanju cen programa C.A.F.E.

Pojasnilo podjetja Starbucks glede prejšnjih predloženih podatkov o interkvartilnem razponu od 1,4 % do 9,9 % pri določanju cen programa C.A.F.E.

Average Observation

Percentage Markup on Product Cost

Highest Observed Value

9,0 %

9,9 %

Upper Quartile

6,0 %

6,4 %

Median

4,0 %

4,2 %

Lower Quartile

2,7 %

2,8 %

Lowest Observed Value

1,4 %

1,4 %

Observations

11

11

| (132) | V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks predložilo določanje cen za dejavnost nabave podjetja SCTC, ocenjeno na podlagi primerljivih transakcij, ki jih je podjetje Starbucks določilo z uporabo zbirk podatkov PowerK in LIVEDGAR. Trinajst sporazumov, po katerih storitve posrednika za nakupovanje zagotavlja nakupni posrednik tretje osebe, se šteje za skladnih s storitvami nabave, ki jih podjetje SCTC zagotavlja podjetju SMBV. |
| --- | --- |

(132)

V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks predložilo določanje cen za dejavnost nabave podjetja SCTC, ocenjeno na podlagi primerljivih transakcij, ki jih je podjetje Starbucks določilo z uporabo zbirk podatkov PowerK in LIVEDGAR. Trinajst sporazumov, po katerih storitve posrednika za nakupovanje zagotavlja nakupni posrednik tretje osebe, se šteje za skladnih s storitvami nabave, ki jih podjetje SCTC zagotavlja podjetju SMBV.

| (133) | Rezultati analize so predstavljeni kot odstotek stroškov proizvoda „franko na ladijski krov“ (FOB), kar pomeni stroške, zaračunane stranki za dobavljene proizvode. Mediana za predložene postavke znaša 6 %. Podjetje Starbucks je predložilo rezultate glede interkvartilnega razpona stroškov proizvoda, in sicer od 4,7 % do 8,0 %. |
| --- | --- |

(133)

Rezultati analize so predstavljeni kot odstotek stroškov proizvoda „franko na ladijski krov“ (FOB), kar pomeni stroške, zaračunane stranki za dobavljene proizvode. Mediana za predložene postavke znaša 6 %. Podjetje Starbucks je predložilo rezultate glede interkvartilnega razpona stroškov proizvoda, in sicer od 4,7 % do 8,0 %.

| (134) | Natančneje se ugotovitve nanašajo na sporazume z naslednjimi principali in zastopniki v obliki odstotka cen FOB, navedenega v oklepajih: Aeropostale,Inc (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) and WW Mexicana (1 %). Interkvartilni razpon za te rezultate je od 4 % do 8,5 %. Tako kot pri določanju cen za program C.A.F.E. je podjetje Starbucks navedlo, da se „odstotek prodaje izračuna kot odstotek vrednosti FOB, deljeno z ena plus odstotek FOB“ (71). Ta sprememba številk na podlagi primerjalne analize ni pojasnjena in ne ustreza običajnim finančnim prilagoditvam. |
| --- | --- |

(134)

Natančneje se ugotovitve nanašajo na sporazume z naslednjimi principali in zastopniki v obliki odstotka cen FOB, navedenega v oklepajih: Aeropostale,Inc (5 %); Ateca Production International, Inc. (7 %); BELL SPORTS CORP. (6 %), COLUMBIA SPORTSWEAR CO (1,5 %); Designs Apparel Inc. (5 %); F.I.S. Inc (10 %); He-Ro Industries Incorporated (10 %); JONES APPAREL GROUP INC/NINE WEST GROUP INC. (10 %); Mannesmann Pipe&Steel Corporation (2 %), Skin Shoes LLC (8 %); Skin Inc. (6 %); TI Sportswear Inc. (4,7 %) and WW Mexicana (1 %). Interkvartilni razpon za te rezultate je od 4 % do 8,5 %. Tako kot pri določanju cen za program C.A.F.E. je podjetje Starbucks navedlo, da se „odstotek prodaje izračuna kot odstotek vrednosti FOB, deljeno z ena plus odstotek FOB“ (71). Ta sprememba številk na podlagi primerjalne analize ni pojasnjena in ne ustreza običajnim finančnim prilagoditvam.

71

| (135) | In končno, Starbucks izračuna cene za to, kar je predstavljeno kot finančna funkcija in kar naj bi si podjetje SCTC prislužilo kot vračilo za „hranjenje zalog surovih e kave in financiranje neto terjatev na lastno odgovornost in za lasten račun“, kot navaja Starbucks. To vračilo je podjetje Starbucks izračunalo z uporabo tehtanega povprečja stroškov kapitala (v nadaljnjem besedilu „WACC“) za denarne terjatve in zaloge podjetja SCTC za leto 2014 je na podlagi tega določeno na [3 %]. |
| --- | --- |

(135)

In končno, Starbucks izračuna cene za to, kar je predstavljeno kot finančna funkcija in kar naj bi si podjetje SCTC prislužilo kot vračilo za „hranjenje zalog surovih e kave in financiranje neto terjatev na lastno odgovornost in za lasten račun“, kot navaja Starbucks. To vračilo je podjetje Starbucks izračunalo z uporabo tehtanega povprečja stroškov kapitala (v nadaljnjem besedilu „WACC“) za denarne terjatve in zaloge podjetja SCTC za leto 2014 je na podlagi tega določeno na [3 %].

| (136) | In končno je Komisija, da bi lahko izračunale dobičke, ustvarjene za praženje surovih kavnih zrn, kupljenih od podjetja SCTC, od podjetja Starbucks zahtevala ceno, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju STCT. Podjetje Starbucks je predložilo pregled povprečnih cen (na funt), ki jih je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMV, in zneske, ki jih je podjetje SMBV plačalo podjetju SCTC, ki so predstavljeni v tabeli 8. Drugih plačil podjetja SMBV podjetju SCTC ni bilo.

  Tabela 8


  Zneski, ki jih je podjetje SMBV plačalo podjetju SCTC za nakup surovih kavnih zrn

  Nakupi od podjetja SCTC











  Davčno leto | Nakupna vrednost v EUR | Obseg nakupa v funtih | Cena na enoto v EUR/funt (teža) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2002 | — | — | |
| 2003 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2004 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2005 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1 000 000 –10 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2006 | [10 000 000 –20 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2007 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2008 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2009 | [20 000 000 –30 000 000 ] | [10 000 000 –20 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2010 | [30 000 000 –40 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [1,0000–1,5000] |
| 2011 | [40 000 000 –50 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2012 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [20 000 000 –30 000 000 ] | [2,0000–2,5000] |
| 2013 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [30 000 000 –40 000 000 ] | [1,500–2,000] |
| 2014 | [60 000 000 –70 000 000 ] | [40 000 000 –50 000 000 ] | [1,500–2,000] |

(136)

In končno je Komisija, da bi lahko izračunale dobičke, ustvarjene za praženje surovih kavnih zrn, kupljenih od podjetja SCTC, od podjetja Starbucks zahtevala ceno, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju STCT. Podjetje Starbucks je predložilo pregled povprečnih cen (na funt), ki jih je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMV, in zneske, ki jih je podjetje SMBV plačalo podjetju SCTC, ki so predstavljeni v tabeli 8. Drugih plačil podjetja SMBV podjetju SCTC ni bilo.

Tabela 8

Tabela 8

Zneski, ki jih je podjetje SMBV plačalo podjetju SCTC za nakup surovih kavnih zrn

Zneski, ki jih je podjetje SMBV plačalo podjetju SCTC za nakup surovih kavnih zrn

Nakupi od podjetja SCTC

Davčno leto

Nakupna vrednost v EUR

Obseg nakupa v funtih

Cena na enoto v EUR/funt (teža)

2002

—

—

2003

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2004

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2005

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1 000 000 –10 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2006

[10 000 000 –20 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2007

[20 000 000 –30 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2008

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2009

[20 000 000 –30 000 000 ]

[10 000 000 –20 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2010

[30 000 000 –40 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[1,0000–1,5000]

2011

[40 000 000 –50 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2012

[60 000 000 –70 000 000 ]

[20 000 000 –30 000 000 ]

[2,0000–2,5000]

2013

[60 000 000 –70 000 000 ]

[30 000 000 –40 000 000 ]

[1,500–2,000]

2014

[60 000 000 –70 000 000 ]

[40 000 000 –50 000 000 ]

[1,500–2,000]

2.6.6   Informacije in podatki o trgovinah Starbucks

Informacije in podatki o trgovinah Starbucks

| (137) | Proizvodi, ki jih distribuira podjetje SMBV in jih je bodisi proizvedlo samo bodisi kupilo od drugih dobaviteljev, se prodajajo trgovinam. Nekatere trgovine so neodvisne, nekatere pa v lasti podjetja Starbucks. Komisija je zahtevala informacije, da preveri, ali obstaja razlika glede komercialnih pogojev, ki veljajo za trgovine v lasti skupine in za neodvisne trgovine. |
| --- | --- |

(137)

Proizvodi, ki jih distribuira podjetje SMBV in jih je bodisi proizvedlo samo bodisi kupilo od drugih dobaviteljev, se prodajajo trgovinam. Nekatere trgovine so neodvisne, nekatere pa v lasti podjetja Starbucks. Komisija je zahtevala informacije, da preveri, ali obstaja razlika glede komercialnih pogojev, ki veljajo za trgovine v lasti skupine in za neodvisne trgovine.

| (138) | V zvezi s trgovinami Starbucks je podjetje Starbucks predložilo informacije o različnih programih za pridobitelje licence in kriterijih upravičenosti za razvoj trgovin Starbucks v regiji EMEA, pregled trgovin v regiji EMEA ter podatke o prometu trgovin in licenčninah, ki so jih v letu 2012 te trgovine plačale podjetju Starbucks Coffee BV. Po teh informacijah se odstotek licenčnin glede na promet, ki je bil plačan v okviru treh različnih vrst licenčnih programov (neodvisni geografski pridobitelji licence, geografski pridobitelji licence v lasti podjetja in pridobitelji licence v okviru kanala) razlikujejo po državah v razponu od [5 do 10] %. |
| --- | --- |

(138)

V zvezi s trgovinami Starbucks je podjetje Starbucks predložilo informacije o različnih programih za pridobitelje licence in kriterijih upravičenosti za razvoj trgovin Starbucks v regiji EMEA, pregled trgovin v regiji EMEA ter podatke o prometu trgovin in licenčninah, ki so jih v letu 2012 te trgovine plačale podjetju Starbucks Coffee BV. Po teh informacijah se odstotek licenčnin glede na promet, ki je bil plačan v okviru treh različnih vrst licenčnih programov (neodvisni geografski pridobitelji licence, geografski pridobitelji licence v lasti podjetja in pridobitelji licence v okviru kanala) razlikujejo po državah v razponu od [5 do 10] %.

2.6.7   Informacije o dobičkonosnosti drugih podjetij z dejavnostjo praženja kave, ki jih upravlja Starbucks

Informacije o dobičkonosnosti drugih podjetij z dejavnostjo praženja kave, ki jih upravlja Starbucks

| (139) | Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala finančne informacije o dobičkonosnosti vseh drugih podjetij z dejavnostjo praženja, ki jih upravlja skupina Starbucks, zlasti podjetja Starbucks Manufacturing Corporation (v nadaljnjem besedilu: „SMC“), za katero je bilo na podlagi javno objavljenih informacij ugotovljeno, da pripada skupini Starbucks. Komisija je zahtevala te informacije, ker smernice OECD za določanje transfernih cen iz leta 2010 priporočajo uporabo notranjih podatkov za preverjanje delitve dobička na podlagi neodvisnega tržnega načela (72). Podjetje Starbucks je navedlo, da je bilo podjetje SMC poleg podjetja SMBV edino z dejavnostjo praženja kave. Ker podjetje SMC nima revidiranih računovodskih izkazov, je podjetja Starbucks predložilo pro forma izkaze na podlagi notranjega poročanja podjetja. |
| --- | --- |

(139)

Komisija je od podjetja Starbucks zahtevala finančne informacije o dobičkonosnosti vseh drugih podjetij z dejavnostjo praženja, ki jih upravlja skupina Starbucks, zlasti podjetja Starbucks Manufacturing Corporation (v nadaljnjem besedilu: „SMC“), za katero je bilo na podlagi javno objavljenih informacij ugotovljeno, da pripada skupini Starbucks. Komisija je zahtevala te informacije, ker smernice OECD za določanje transfernih cen iz leta 2010 priporočajo uporabo notranjih podatkov za preverjanje delitve dobička na podlagi neodvisnega tržnega načela (72). Podjetje Starbucks je navedlo, da je bilo podjetje SMC poleg podjetja SMBV edino z dejavnostjo praženja kave. Ker podjetje SMC nima revidiranih računovodskih izkazov, je podjetja Starbucks predložilo pro forma izkaze na podlagi notranjega poročanja podjetja.

72

| (140) | Podatki, ki jih predložilo podjetje Starbucks, so prikazani v tabeli 9. Razmerja med dobičkom od prodaje in dobičkom v nad operativnimi stroški (73) je dodala Komisija za namen te odločbe, pri čemer je bilo upoštevano, da je razmerje [9–12] % dobička nad operativnimi stroški poslovanja dogovorjeno v sporazumu APA kot tržno naravnano plačilo podjetja SMBV. Za SMC je bilo to razmerje okrog 500 % v zadnjih štirih obračunskih obdobjih.

  Tabela 9


  Finančni podatki o proizvodnem podjetju Starbucks Manufacturing Corporation | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prodaja podjetja Starbucks Manufacturing Corporation | [700 000 000 – 800 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] | [1 000 000 000 – 1 500 000 000 ] |
| Strošek prodanega blaga Sold | [(500 000 000 ) – (600 000 000 )] | [(800 000 000 ) – (900 000 000 )] | [(800 000 000 ) – (900 000 000 )] | [(700 000 000 ) – (800 000 000 )] |
| Drugi dohodki in dobički | [100 000 – 200 000 ] | [600 000 – 700 000 ] | [300 000 – 400 000 ] | [1 000 000 – 10 000 000 ] |
| Odbitki | [(40 000 000 ) – (50 000 000 )] | [(60 000 000 ) – (70 000 000 )] | [(70 000 000 ) – (80 000 000 )] | [(80 000 000 ) – (90 000 000 )] |
| za plače | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(20 000 000 ) – (30 000 000 )] | [(20 000 000 ) – (30 000 000 )] | [(30 000 000 ) – (40 000 000 )] |
| za amortizacijo | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] | [(10 000 000 ) – (20 000 000 )] |
| Skupni dohodek | [100 000 000 – 200 000 000 ] | [400 000 000 – 500 000 000 ] | [300 000 000 – 400 000 000 ] | [500 000 000 – 600 000 000 ] |
| Stopnja dobička (dohodek/prodaja) | [20 % – 25 %] | [30 % – 35 %] | [30 % – 35 %] | [35 % – 40 %] |
| Dobiček na operativne stroške (dohodek/ amortizacije) | [400 % – 450 %] | [650 % – 700 %] | [500 % – 550 %] | [550 % – 600 %] |

(140)

Podatki, ki jih predložilo podjetje Starbucks, so prikazani v tabeli 9. Razmerja med dobičkom od prodaje in dobičkom v nad operativnimi stroški (73) je dodala Komisija za namen te odločbe, pri čemer je bilo upoštevano, da je razmerje [9–12] % dobička nad operativnimi stroški poslovanja dogovorjeno v sporazumu APA kot tržno naravnano plačilo podjetja SMBV. Za SMC je bilo to razmerje okrog 500 % v zadnjih štirih obračunskih obdobjih.

73

Tabela 9

Tabela 9

Finančni podatki o proizvodnem podjetju Starbucks Manufacturing Corporation

Finančni podatki o proizvodnem podjetju Starbucks Manufacturing Corporation

2011

2012

2013

2014

Prodaja podjetja Starbucks Manufacturing Corporation

[700 000 000 – 800 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

[1 000 000 000 – 1 500 000 000 ]

Strošek prodanega blaga Sold

[(500 000 000 ) – (600 000 000 )]

[(800 000 000 ) – (900 000 000 )]

[(800 000 000 ) – (900 000 000 )]

[(700 000 000 ) – (800 000 000 )]

Drugi dohodki in dobički

[100 000 – 200 000 ]

[600 000 – 700 000 ]

[300 000 – 400 000 ]

[1 000 000 – 10 000 000 ]

Odbitki

[(40 000 000 ) – (50 000 000 )]

[(60 000 000 ) – (70 000 000 )]

[(70 000 000 ) – (80 000 000 )]

[(80 000 000 ) – (90 000 000 )]

za plače

za plače

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(20 000 000 ) – (30 000 000 )]

[(20 000 000 ) – (30 000 000 )]

[(30 000 000 ) – (40 000 000 )]

za amortizacijo

za amortizacijo

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

[(10 000 000 ) – (20 000 000 )]

Skupni dohodek

[100 000 000 – 200 000 000 ]

[400 000 000 – 500 000 000 ]

[300 000 000 – 400 000 000 ]

[500 000 000 – 600 000 000 ]

Stopnja dobička (dohodek/prodaja)

[20 % – 25 %]

[30 % – 35 %]

[30 % – 35 %]

[35 % – 40 %]

Dobiček na operativne stroške (dohodek/ amortizacije)

[400 % – 450 %]

[650 % – 700 %]

[500 % – 550 %]

[550 % – 600 %]

2.7   Opis različnih pogodb, ki določajo vloge in odgovornosti podjetja SMBV

Opis različnih pogodb, ki določajo vloge in odgovornosti podjetja SMBV

| (141) | Ko je bilo na Nizozemskem ustanovljeno podjetje SMBV, je sklenilo različne sporazume, ki določajo pogodbene delitve vlog in odgovornosti podjetja SMBV in njenih nasprotnih strank. Trije sporazumi, ki so pomembni za ta sklep, so sporazum o praženju med podjetjema SMBV in Alki LP, sporazum o kupovanju surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC ter sporazum o dobavi med podjetjem SMBV in trgovinami. |
| --- | --- |

(141)

Ko je bilo na Nizozemskem ustanovljeno podjetje SMBV, je sklenilo različne sporazume, ki določajo pogodbene delitve vlog in odgovornosti podjetja SMBV in njenih nasprotnih strank. Trije sporazumi, ki so pomembni za ta sklep, so sporazum o praženju med podjetjema SMBV in Alki LP, sporazum o kupovanju surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC ter sporazum o dobavi med podjetjem SMBV in trgovinami.

| (142) | Sporazum o praženju, ki je začel veljati 1. januarja 2002, ureja proizvodni proces. V skladu s sporazumom o praženju podjetje Alki LP nastopa kot principal, SMBV pa kot lastnik obrata za praženje. Podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP licenco, v zameno pa Alki LP podeljuje podjetju SMBV dostop do pravic intelektualne lastnine in prevzema podjetniško tveganje pri poslovanju SMBV, na primer glede prekoračitve stroškov in prodaje proizvodov. Podjetje SMBV bo pražilo surova kavna zrna in bo omogočilo, da bodo pražena kava in drugi s kavo povezani proizvodi na voljo trgovinam (v skladu s sporazumom o nabavi, obravnavanem v nadaljevanju, in sporazumom ADOA (74)). Kot lastnik obrata je moral SMBV zagotoviti uporabo ustrezne opreme, izvajanje ustreznih procesov in usklajenost proizvodnje izdelkov v skladu s specifikacijami podjetja Alki LP. SMBV bo lastnik kupljenih izdelkov, te pa mora kupiti od dobaviteljev, ki jih je določilo in/ali odobrilo podjetje Alki LP. SMBV mora poskrbeti, da proizvodi ob času dobave ustrezajo specifikacijam podjetja Alki LP, in mora takoj nadomestiti vse količine pomanjkljivih ali neustreznih proizvodov na lastne stroške. LP Alki pa prevzema tveganja v zvezi s škodo, ki lahko nastane zaradi proizvodnje, prodaje, prevoza, skladiščenja, predelave ali druge uporabe proizvodov, in mora podjetju SMBV povrniti škodo pri morebitnih odškodninskih zahtevkih. |
| --- | --- |

(142)

Sporazum o praženju, ki je začel veljati 1. januarja 2002, ureja proizvodni proces. V skladu s sporazumom o praženju podjetje Alki LP nastopa kot principal, SMBV pa kot lastnik obrata za praženje. Podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP licenco, v zameno pa Alki LP podeljuje podjetju SMBV dostop do pravic intelektualne lastnine in prevzema podjetniško tveganje pri poslovanju SMBV, na primer glede prekoračitve stroškov in prodaje proizvodov. Podjetje SMBV bo pražilo surova kavna zrna in bo omogočilo, da bodo pražena kava in drugi s kavo povezani proizvodi na voljo trgovinam (v skladu s sporazumom o nabavi, obravnavanem v nadaljevanju, in sporazumom ADOA (74)). Kot lastnik obrata je moral SMBV zagotoviti uporabo ustrezne opreme, izvajanje ustreznih procesov in usklajenost proizvodnje izdelkov v skladu s specifikacijami podjetja Alki LP. SMBV bo lastnik kupljenih izdelkov, te pa mora kupiti od dobaviteljev, ki jih je določilo in/ali odobrilo podjetje Alki LP. SMBV mora poskrbeti, da proizvodi ob času dobave ustrezajo specifikacijam podjetja Alki LP, in mora takoj nadomestiti vse količine pomanjkljivih ali neustreznih proizvodov na lastne stroške. LP Alki pa prevzema tveganja v zvezi s škodo, ki lahko nastane zaradi proizvodnje, prodaje, prevoza, skladiščenja, predelave ali druge uporabe proizvodov, in mora podjetju SMBV povrniti škodo pri morebitnih odškodninskih zahtevkih.

74

| (143) | Sporazum o nakupu surovih e kave je začel veljati 22. aprila 2002 in določa pogoje za prodajo surovih kavnih zrn iz podjetja SCTC podjetju SMBV. Podjetje SCTC bo prodajalo kavna zrna podjetju SMBV po cenah, določenih v cenikih, ki jih je izdalo podjetje SCTC. Podjetje SMBV bo izdalo naročilo za nakup kave na podlagi nakupnih napovedi. SCTC bo dobavil zrna [...]. |
| --- | --- |

(143)

Sporazum o nakupu surovih e kave je začel veljati 22. aprila 2002 in določa pogoje za prodajo surovih kavnih zrn iz podjetja SCTC podjetju SMBV. Podjetje SCTC bo prodajalo kavna zrna podjetju SMBV po cenah, določenih v cenikih, ki jih je izdalo podjetje SCTC. Podjetje SMBV bo izdalo naročilo za nakup kave na podlagi nakupnih napovedi. SCTC bo dobavil zrna [...].

| (144) | Dobavni sporazum določa odgovornosti pri dobavi osnovnih proizvodov podjetja Starbucks med podjetjem SMBV in trgovinami. Trgovine se zavezujejo, da bodo kupile vso praženo kavo z blagovno znamko, kot je določeno v navedenem sporazumu, samo od podjetja SMBV ali pooblaščenih dobaviteljev po cenah, ki so bodisi določena v skladu s formulo, ki je priložena navedenemu sporazumu (za kavo in proizvode, povezane s kavo) ali na podlagi cenika [...] (za drugo blago). Trgovine morajo zagotoviti podjetju SMBV [periodične] nakupne napovedi (75), SMBV pa trgovinam jamči, da bodo kava in drugo blago v času, ko zapustijo skladišče podjetja, brez napak, sicer bo podjetje SMBV brezplačno nadomestilo proizvod z napako ali trgovinam dalo nepovratna sredstva (76). |
| --- | --- |

(144)

Dobavni sporazum določa odgovornosti pri dobavi osnovnih proizvodov podjetja Starbucks med podjetjem SMBV in trgovinami. Trgovine se zavezujejo, da bodo kupile vso praženo kavo z blagovno znamko, kot je določeno v navedenem sporazumu, samo od podjetja SMBV ali pooblaščenih dobaviteljev po cenah, ki so bodisi določena v skladu s formulo, ki je priložena navedenemu sporazumu (za kavo in proizvode, povezane s kavo) ali na podlagi cenika [...] (za drugo blago). Trgovine morajo zagotoviti podjetju SMBV [periodične] nakupne napovedi (75), SMBV pa trgovinam jamči, da bodo kava in drugo blago v času, ko zapustijo skladišče podjetja, brez napak, sicer bo podjetje SMBV brezplačno nadomestilo proizvod z napako ali trgovinam dalo nepovratna sredstva (76).

75

76

2.8   Sporazum o delitvi stroškov

Sporazum o delitvi stroškov

| (145) | Sporazum CSA med podjetjema Alki LP in Starbucks Corporation z dne 1. avgusta 2006 določa neposredne pravice podjetja Alki LP, da z licencami in podlicencami podeljuje tretjim strankam te pravice: (i) [...] upravljanje trgovin Starbucks [...], (ii) [...] upravljanje „[...]“ in (iii) proizvodnja in/ali distribucija proizvodov z uporabo blagovnih znamk ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks. |
| --- | --- |

(145)

Sporazum CSA med podjetjema Alki LP in Starbucks Corporation z dne 1. avgusta 2006 določa neposredne pravice podjetja Alki LP, da z licencami in podlicencami podeljuje tretjim strankam te pravice: (i) [...] upravljanje trgovin Starbucks [...], (ii) [...] upravljanje „[...]“ in (iii) proizvodnja in/ali distribucija proizvodov z uporabo blagovnih znamk ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks.

| (146) | V skladu s sporazumom CSA mora Alki LP podjetju Starbucks Corporation plačevati licenčnino, pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja Starbucks Corporation, in poskrbeti za plačila v okviru delitve stroškov za razvoj nekaterih neopredmetenih sredstev. Plačila licenčnine obsegajo: (i) pristopno licenčnino, dodeljeno blagovni znamki in poslovnemu formatu, in (ii) trajno licenčnino, dodeljeno pravicam intelektualne lastnine glede znanja v zvezi s kavo. Plačila v skladu s to pogodbo so podrobno opredeljena v uvodnih izjavah 112 in 113. |
| --- | --- |

(146)

V skladu s sporazumom CSA mora Alki LP podjetju Starbucks Corporation plačevati licenčnino, pristojbine za storitve, ki jih zagotavlja Starbucks Corporation, in poskrbeti za plačila v okviru delitve stroškov za razvoj nekaterih neopredmetenih sredstev. Plačila licenčnine obsegajo: (i) pristopno licenčnino, dodeljeno blagovni znamki in poslovnemu formatu, in (ii) trajno licenčnino, dodeljeno pravicam intelektualne lastnine glede znanja v zvezi s kavo. Plačila v skladu s to pogodbo so podrobno opredeljena v uvodnih izjavah 112 in 113.

2.9   Pogodbe med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami v zvezi s proizvodnjo in prodajo kave

Pogodbe med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami v zvezi s proizvodnjo in prodajo kave

| (147) | Da bi Komisija lahko primerjala komercialne pogoje, dogovorjene med podjetjem SMBV in skupino Starbucks, in še zlasti plačevanje licenčnine za pravice IL v zvezi s praženjem kave, s komercialnimi pogoji, dogovorjenimi med skupino Starbucks in tretjimi strankami, je od podjetja Starbucks zahtevala vse pogodbe, v katerih Starbucks podeljuje licence za pravice IL, in vse pogodbe, s katerimi je podjetje Starbuck za praženje kave najelo zunanjega izvajalca. Komisija je zahtevala tudi informacije o komercialnih pogojih med podjetjem Starbucks Corporation in podjetjem za praženje kave v okviru skupine s sedežem v ZDA. |
| --- | --- |

(147)

Da bi Komisija lahko primerjala komercialne pogoje, dogovorjene med podjetjem SMBV in skupino Starbucks, in še zlasti plačevanje licenčnine za pravice IL v zvezi s praženjem kave, s komercialnimi pogoji, dogovorjenimi med skupino Starbucks in tretjimi strankami, je od podjetja Starbucks zahtevala vse pogodbe, v katerih Starbucks podeljuje licence za pravice IL, in vse pogodbe, s katerimi je podjetje Starbuck za praženje kave najelo zunanjega izvajalca. Komisija je zahtevala tudi informacije o komercialnih pogojih med podjetjem Starbucks Corporation in podjetjem za praženje kave v okviru skupine s sedežem v ZDA.

| (148) | V odgovor na zahtevo Komisije je podjetje Starbucks predložilo pogodbe s temi podjetji:






  — | [Nepovezano proizvodno podjetje 2], („[nepovezano proizvodno podjetje 2]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] sklenilo dve vrsti sporazumov za praženje kave s podpogodbo, ki sta bila večkrat spremenjena. V tehnološkem licenčnem sporazumu iz leta [pred letom 2008] je podružnica podjetja Starbucks, [...], podelila neizključno licenco [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 2] za uporabo, med drugim, tehnologije in znanja podjetja Starbucks za proizvodnjo in prodajo pražene kave izbranim tretjim strankam, s katerimi je podjetje Starbucks sklenilo sporazume o dobavi, kot je [nepovezano proizvodno podjetje 5] [...]. [Nepovezano proizvodno podjetje 2] mora opravljati storitve za zagotavljanje pražene kave visoke kakovosti, za kar je [nepovezano proizvodno podjetje 2] med drugim moralo izpolnjevati določene standarde za zagotavljanje kakovosti, ki jih je vzpostavilo podjetje Starbucks. Tehnološki licenčni sporazum določa, da [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 2] ni treba plačevati pristojbin za licenco (77). Sporazum o dobavi surovih e kave določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 2] kupovati kavna zrna samo od podjetja Starbucks za vnaprej določeno plačilo [za določeno količino]. |
| --- | --- | --- |

(148)

V odgovor na zahtevo Komisije je podjetje Starbucks predložilo pogodbe s temi podjetji:

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 2], („[nepovezano proizvodno podjetje 2]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] sklenilo dve vrsti sporazumov za praženje kave s podpogodbo, ki sta bila večkrat spremenjena. V tehnološkem licenčnem sporazumu iz leta [pred letom 2008] je podružnica podjetja Starbucks, [...], podelila neizključno licenco [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 2] za uporabo, med drugim, tehnologije in znanja podjetja Starbucks za proizvodnjo in prodajo pražene kave izbranim tretjim strankam, s katerimi je podjetje Starbucks sklenilo sporazume o dobavi, kot je [nepovezano proizvodno podjetje 5] [...]. [Nepovezano proizvodno podjetje 2] mora opravljati storitve za zagotavljanje pražene kave visoke kakovosti, za kar je [nepovezano proizvodno podjetje 2] med drugim moralo izpolnjevati določene standarde za zagotavljanje kakovosti, ki jih je vzpostavilo podjetje Starbucks. Tehnološki licenčni sporazum določa, da [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 2] ni treba plačevati pristojbin za licenco (77). Sporazum o dobavi surovih e kave določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 2] kupovati kavna zrna samo od podjetja Starbucks za vnaprej določeno plačilo [za določeno količino].

77

| — | [Nepovezano proizvodno podjetje 3], („[nepovezano proizvodno podjetje 3]“), [...]. V skladu z licenčnim sporazumom o praženju iz leta [po letu 2008], [nepovezano proizvodno podjetje 3] zagotavlja storitve praženja kave, ki jo prodaja podjetju Starbucks in skupnemu podjetju [nepovezanega proizvodnega podjetja 3] in podjetja Starbucks, imenovanem [skupno podjetje nepovezanega proizvodnega podjetja 3 in podjetja Starbucks], ki upravlja kavne trgovine Starbucks v [določeni državi]. [Nepovezano proizvodno podjetje 3] plačuje pristojbino za praženje kave podjetju Starbucks [...] v znesku [...] USD [na določeno količino] surovih e kave, ki jo proizvaja in prodaja [skupno podjetje nepovezanega proizvodnega podjetja 3 in podjetja Starbucks]. |
| --- | --- |

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 3], („[nepovezano proizvodno podjetje 3]“), [...]. V skladu z licenčnim sporazumom o praženju iz leta [po letu 2008], [nepovezano proizvodno podjetje 3] zagotavlja storitve praženja kave, ki jo prodaja podjetju Starbucks in skupnemu podjetju [nepovezanega proizvodnega podjetja 3] in podjetja Starbucks, imenovanem [skupno podjetje nepovezanega proizvodnega podjetja 3 in podjetja Starbucks], ki upravlja kavne trgovine Starbucks v [določeni državi]. [Nepovezano proizvodno podjetje 3] plačuje pristojbino za praženje kave podjetju Starbucks [...] v znesku [...] USD [na določeno količino] surovih e kave, ki jo proizvaja in prodaja [skupno podjetje nepovezanega proizvodnega podjetja 3 in podjetja Starbucks].

| — | [Nepovezano proizvodno podjetje 4], („[nepovezano proizvodno podjetje 4]“), [...]. Z namenom praženja kave s podpogodbo je [nepovezano proizvodno podjetje 4] sklenilo tri vrste sporazumov, od katerih je bila predložen samo nakupni sporazum [...] iz leta [po letu 2008]. V skladu s tem ga je podjetje Starbucks pooblastilo [nepovezano proizvodno podjetje 4] za proizvodnjo, pakiranje in dobavo kavnega proizvoda. Sporazumi ne določajo pristojbin ali licenčnin, ki bi jih bilo treba plačati podjetju Starbucks. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum določa, da [nepovezano proizvodno podjetje 4] prodaja proizvode podjetju Starbucks in njegovim odvisnim podjetjem za ceno, določeno na ravni surovih kavnih zrn (kot navaja Starbucks, so surova kavna zrna torej zgolj izključeni stroški za [nepovezano proizvodno podjetje 4]), in stroške dobave, ki jim je dodana konverzijska pristojbina. Konverzijska pristojbina vključuje pristojbine za praženja [...]. Formula za določanje cen se nato prevede v prodajno ceno [na določeno količino] pražene kave. Starbucks trdi, da je posledica tega marža v višini [5–10] % celotnih stroškov konverzije, brez dodatnih pojasnil o tem, kako je prišel do tega domnevnega dodatka. |
| --- | --- |

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 4], („[nepovezano proizvodno podjetje 4]“), [...]. Z namenom praženja kave s podpogodbo je [nepovezano proizvodno podjetje 4] sklenilo tri vrste sporazumov, od katerih je bila predložen samo nakupni sporazum [...] iz leta [po letu 2008]. V skladu s tem ga je podjetje Starbucks pooblastilo [nepovezano proizvodno podjetje 4] za proizvodnjo, pakiranje in dobavo kavnega proizvoda. Sporazumi ne določajo pristojbin ali licenčnin, ki bi jih bilo treba plačati podjetju Starbucks. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum določa, da [nepovezano proizvodno podjetje 4] prodaja proizvode podjetju Starbucks in njegovim odvisnim podjetjem za ceno, določeno na ravni surovih kavnih zrn (kot navaja Starbucks, so surova kavna zrna torej zgolj izključeni stroški za [nepovezano proizvodno podjetje 4]), in stroške dobave, ki jim je dodana konverzijska pristojbina. Konverzijska pristojbina vključuje pristojbine za praženja [...]. Formula za določanje cen se nato prevede v prodajno ceno [na določeno količino] pražene kave. Starbucks trdi, da je posledica tega marža v višini [5–10] % celotnih stroškov konverzije, brez dodatnih pojasnil o tem, kako je prišel do tega domnevnega dodatka.

| — | [Nepovezano proizvodno podjetje 5], („[nepovezano proizvodno podjetje 5]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] sklenilo tri vrste sporazumov v letu [pred letom 2008]. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave praženih kavnih zrn, koncentrata in drugih kavnih sestavin [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] za ceno, ki temelji na formuli, uporabljeni za oblikovanje cen za sestavine kave za dejavnosti maloprodajnih kavnih trgovin podjetja Starbucks [...], [...]. Sporazum [...], ki je sporazum o proizvodnji in distribuciji, podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks na določenem ozemlju. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum [...] ne določa pristojbin ali licenčnin, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 5] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 5] plača licenčnino v višini [10–15] % neto prodaje, za katero velja mehanizem prilagoditve, kar po navedbi podjetja Starbucks pomeni, da licenčnina znaša približno [10–15] % neto prodaje pijač, pripravljenih za pitje (78). |
| --- | --- |

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 5], („[nepovezano proizvodno podjetje 5]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] sklenilo tri vrste sporazumov v letu [pred letom 2008]. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave praženih kavnih zrn, koncentrata in drugih kavnih sestavin [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] za ceno, ki temelji na formuli, uporabljeni za oblikovanje cen za sestavine kave za dejavnosti maloprodajnih kavnih trgovin podjetja Starbucks [...], [...]. Sporazum [...], ki je sporazum o proizvodnji in distribuciji, podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks na določenem ozemlju. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum [...] ne določa pristojbin ali licenčnin, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 5] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 5] plača licenčnino v višini [10–15] % neto prodaje, za katero velja mehanizem prilagoditve, kar po navedbi podjetja Starbucks pomeni, da licenčnina znaša približno [10–15] % neto prodaje pijač, pripravljenih za pitje (78).

78

| — | [Nepovezano proizvodno podjetje 6] („[nepovezano proizvodno podjetje 6]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] sklenilo tri vrste sporazumov v letu [pred letom 2008], ki so bili pozneje spremenjeni. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave praženih kavnih zrn, koncentrata in drugih kavnih sestavin [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] za ceno, ki temelji na formuli, uporabljeni za oblikovanje cen za sestavine kave za dejavnosti maloprodajnih kavnih trgovin podjetja Starbucks [...], [...]. Sporazum o proizvodnji in distribuciji podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks v [določeni državi]. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum o proizvodnji in distribuciji ne določa pristojbin ali licenčnin, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 6] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 6] plača licenčnino, odvisno od proizvoda. Kot navaja Starbucks, ta licenčnina znaša med [5 in 10] % neto prodaje pijač, pripravljenih za pitje (79). |
| --- | --- |

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 6] („[nepovezano proizvodno podjetje 6]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] sklenilo tri vrste sporazumov v letu [pred letom 2008], ki so bili pozneje spremenjeni. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave praženih kavnih zrn, koncentrata in drugih kavnih sestavin [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] za ceno, ki temelji na formuli, uporabljeni za oblikovanje cen za sestavine kave za dejavnosti maloprodajnih kavnih trgovin podjetja Starbucks [...], [...]. Sporazum o proizvodnji in distribuciji podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks v [določeni državi]. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum o proizvodnji in distribuciji ne določa pristojbin ali licenčnin, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 6] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 6] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 6] plača licenčnino, odvisno od proizvoda. Kot navaja Starbucks, ta licenčnina znaša med [5 in 10] % neto prodaje pijač, pripravljenih za pitje (79).

79

| — | [Nepovezano proizvodno podjetje 7] („[nepovezano proizvodno podjetje 7]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] sklenilo tri vrste sporazumov [po letu 2008], ki so bili pozneje spremenjeni. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave kavnih sestavin [...], [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] za ceno [za določeno količino]. Sporazum o proizvodnji in distribuciji podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks na [določenem ozemlju. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum o proizvodnji in distribuciji ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 7] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 7] plača licenčnino glede na ozemlje, v vrednosti od [10 do 20] % neto prodaje. |
| --- | --- |

—

[Nepovezano proizvodno podjetje 7] („[nepovezano proizvodno podjetje 7]“), [...]. Podjetje Starbucks je z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] sklenilo tri vrste sporazumov [po letu 2008], ki so bili pozneje spremenjeni. V sporazumu o dobavi je podjetje Starbucks prevzelo obveznost dobave kavnih sestavin [...], [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] za ceno [za določeno količino]. Sporazum o proizvodnji in distribuciji podeljuje [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] izključno pravico do distribucije nekaterih predpakiranih, za pitje pripravljenih pijač v okviru blagovne znamke Starbucks na [določenem ozemlju. Proizvodnja mora potekati pod določenimi specifikacijami in standardi za izdelke, ki jih je določil Starbucks. Sporazum o proizvodnji in distribuciji ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 7] plačati podjetju Starbucks. Licenčna pogodba za blagovno znamko in tehnologijo omogoča [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 7] uporabo znamke Starbucks ter tehnologije in znanja podjetja Starbucks za namene proizvodnje dogovorjenih proizvodov. [Nepovezano proizvodno podjetje 7] plača licenčnino glede na ozemlje, v vrednosti od [10 do 20] % neto prodaje.

| (149) | Zgoraj navedene pogodbe, ki jih ima Starbucks z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] so bile razvrščene v tri kategorije: (i) sporazumi o dobavi, podobni sporazumu o dobavi med podjetjem SMBV in razvijalci, opisanim v uvodni izjavi 144; (ii) sporazumi o proizvodnji in distribuciji, podobni sporazumu med podjetjema SMBV in Alki LP; in (iii) sporazumi o podelitvi licence za blagovno znamko in tehnologijo, podobni sporazumu ADOA med podjetjem Starbucks Coffee BV in trgovinami, opisanim v uvodni izjavi 48. Od treh vrst sporazumov med podjetjem Starbucks in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] samo zadnja kategorija sporazumov določa, da morajo nasprotne stranke plačevati licenčnino. |
| --- | --- |

(149)

Zgoraj navedene pogodbe, ki jih ima Starbucks z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] so bile razvrščene v tri kategorije: (i) sporazumi o dobavi, podobni sporazumu o dobavi med podjetjem SMBV in razvijalci, opisanim v uvodni izjavi 144; (ii) sporazumi o proizvodnji in distribuciji, podobni sporazumu med podjetjema SMBV in Alki LP; in (iii) sporazumi o podelitvi licence za blagovno znamko in tehnologijo, podobni sporazumu ADOA med podjetjem Starbucks Coffee BV in trgovinami, opisanim v uvodni izjavi 48. Od treh vrst sporazumov med podjetjem Starbucks in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 7] samo zadnja kategorija sporazumov določa, da morajo nasprotne stranke plačevati licenčnino.

| (150) | Poleg tega je podjetje Starbucks predložilo Komisiji štiri druge sporazume o praženju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10].






  — | Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 8] proizvajati aromatizirano kavo za Starbucks po določeni ceni (80). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 8] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. [...] določa, da mora podjetje Starbucks [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 8] podeliti brezplačno licenco za uporabo njegovega znanja v zvezi s proizvodnim postopkom. |
| --- | --- | --- |

(150)

Poleg tega je podjetje Starbucks predložilo Komisiji štiri druge sporazume o praženju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10].

—

Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 8] proizvajati aromatizirano kavo za Starbucks po določeni ceni (80). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 8] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. [...] določa, da mora podjetje Starbucks [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 8] podeliti brezplačno licenco za uporabo njegovega znanja v zvezi s proizvodnim postopkom.

80

| — | Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 1] proizvajati določene kavne izdelke za Starbucks po določeni ceni (81). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 1] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. Sporazum ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 1] plačevati podjetju Starbucks. |
| --- | --- |

—

Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 1] proizvajati določene kavne izdelke za Starbucks po določeni ceni (81). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 1] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. Sporazum ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 1] plačevati podjetju Starbucks.

81

| — | Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 9] proizvajati aromatizirano kavo za Starbucks po določeni ceni (82). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 9] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. [Sporazum o proizvodnji in distribuciji] ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 9] plačati podjetju Starbucks. Sporazum se nanaša tudi na sporazum v zvezi s tehnologijo in blagovno znamko, ki pa ni bil predložen. |
| --- | --- |

—

Pogodba o proizvodnji in dobavi je bila sklenjena z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9] [po letu 2008] in določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 9] proizvajati aromatizirano kavo za Starbucks po določeni ceni (82). [...] določa, da mora [nepovezano proizvodno podjetje 9] strogo upoštevati tehnični priročnik, med drugim glede proizvodnje proizvodov. [Sporazum o proizvodnji in distribuciji] ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 9] plačati podjetju Starbucks. Sporazum se nanaša tudi na sporazum v zvezi s tehnologijo in blagovno znamko, ki pa ni bil predložen.

82

| — | Sporazum o proizvodnji z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] je bil sklenjen [po letu 2008] in se nanaša na proizvodnjo in praženje surovih kavnih zrn za podjetje Starbucks s strani podjetja z dejavnostjo praženja [...], ki svoja kavna zrna nabavlja neposredno. Sporazum ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 10] plačevati podjetju Starbucks. [...] sporazuma pojasnjuje, da je podjetje Starbucks lastnik pravic intelektualne lastnine glede kavne mešanice, časa in krivulje praženja, končne točke praženja itd. Starbucks plačuje pristojbino [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 10] za kavo [za določeno količino] na podlagi posebne formule, po kateri se za praženje zaračuna manj kot za pakiranje. |
| --- | --- |

—

Sporazum o proizvodnji z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] je bil sklenjen [po letu 2008] in se nanaša na proizvodnjo in praženje surovih kavnih zrn za podjetje Starbucks s strani podjetja z dejavnostjo praženja [...], ki svoja kavna zrna nabavlja neposredno. Sporazum ne določa pristojbine ali licenčnine, ki bi jo moralo [nepovezano proizvodno podjetje 10] plačevati podjetju Starbucks. [...] sporazuma pojasnjuje, da je podjetje Starbucks lastnik pravic intelektualne lastnine glede kavne mešanice, časa in krivulje praženja, končne točke praženja itd. Starbucks plačuje pristojbino [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 10] za kavo [za določeno količino] na podlagi posebne formule, po kateri se za praženje zaračuna manj kot za pakiranje.

2.9.1   Argumenti, ki jih je predstavilo podjetje Starbucks v zvezi s sporazumi s tretjimi strankami in podjetjem Starbucks Manufacturing Corp.

Argumenti, ki jih je predstavilo podjetje Starbucks v zvezi s sporazumi s tretjimi strankami in podjetjem Starbucks Manufacturing Corp.

| (151) | Poleg pogodb, navedenih v uvodni izjavi 148, je podjetje Starbucks predložilo analizo primerljivosti teh pogodb s plačili licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP. |
| --- | --- |

(151)

Poleg pogodb, navedenih v uvodni izjavi 148, je podjetje Starbucks predložilo analizo primerljivosti teh pogodb s plačili licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP.

| (152) | Pri sporazumih, s katerimi je podjetje Starbucks podelilo licence za neopredmetena sredstva (blagovne znamke in določeno posebno znanje v zvezi s kavo) za uporabo s strani tretje stranke, Starbucks razlikuje med (i) tretjimi osebami, ki uporabljajo ta neopredmetena sredstva za izdelavo proizvodov, ki vsebujejo kavne sestavine podjetja Starbucks iz sporazumov o praženju ([nepovezano proizvodno podjetje 3] in [nepovezano proizvodno podjetje 2]) ter (ii) tretje stranke, ki te proizvode distribuirajo neposredno strankam ([nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in nepovezano proizvodno podjetje 5]) [Nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in [nepovezano proizvodno podjetje 5] uporabljajo navedena neopredmetena sredstva za proizvodnjo kave, pripravljene za pitje, ki jo prodajajo trgovcem na drobno (večinoma supermarketom). Starbucks sodi, da so licenčnine, ki jih plačujejo [nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in [nepovezano proizvodno podjetje 5] primerljive z licenčninami, ki jih plačuje SMBV, kar naj bi po oceni znašalo [5–10] % prodaje (83). |
| --- | --- |

(152)

Pri sporazumih, s katerimi je podjetje Starbucks podelilo licence za neopredmetena sredstva (blagovne znamke in določeno posebno znanje v zvezi s kavo) za uporabo s strani tretje stranke, Starbucks razlikuje med (i) tretjimi osebami, ki uporabljajo ta neopredmetena sredstva za izdelavo proizvodov, ki vsebujejo kavne sestavine podjetja Starbucks iz sporazumov o praženju ([nepovezano proizvodno podjetje 3] in [nepovezano proizvodno podjetje 2]) ter (ii) tretje stranke, ki te proizvode distribuirajo neposredno strankam ([nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in nepovezano proizvodno podjetje 5]) [Nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in [nepovezano proizvodno podjetje 5] uporabljajo navedena neopredmetena sredstva za proizvodnjo kave, pripravljene za pitje, ki jo prodajajo trgovcem na drobno (večinoma supermarketom). Starbucks sodi, da so licenčnine, ki jih plačujejo [nepovezano proizvodno podjetje 7], [nepovezano proizvodno podjetje 6] in [nepovezano proizvodno podjetje 5] primerljive z licenčninami, ki jih plačuje SMBV, kar naj bi po oceni znašalo [5–10] % prodaje (83).

83

| (153) | Splošneje, Starbucks razlikuje med sporazumi, sklenjenimi s tretjimi strankami vse od leta 2002. Po prepričanju podjetja Starbucks so glavne kategorije naslednje:






  1. | Sporazumi, po katerih tretje stranke uporabljajo neopredmetena sredstva podjetja Starbucks (neopredmetena sredstva in blagovne znamke v zvezi s kavo) na trgu:






  — | Licenčna sporazuma o praženju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3]. |
| --- | --- | --- | --- |

(153)

Splošneje, Starbucks razlikuje med sporazumi, sklenjenimi s tretjimi strankami vse od leta 2002. Po prepričanju podjetja Starbucks so glavne kategorije naslednje:

1.

Sporazumi, po katerih tretje stranke uporabljajo neopredmetena sredstva podjetja Starbucks (neopredmetena sredstva in blagovne znamke v zvezi s kavo) na trgu:

—

Licenčna sporazuma o praženju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3].

| — | Licenčni sporazumi v zvezi blagovno znamko in tehnologijo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] za uporabo blagovne znamke Starbucks in določenega posebnega znanja v zvezi s kavo. |
| --- | --- |

—

Licenčni sporazumi v zvezi blagovno znamko in tehnologijo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2] za uporabo blagovne znamke Starbucks in določenega posebnega znanja v zvezi s kavo.

| 2. | Različni sporazumi, ki tretjim strankam podeljujejo dostop do neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks (tehnologija, znanje in blagovne znamke) v okviru brezplačne licence zaradi posebne narave teh sporazumov:






  — | Različni sporazumi o podizvajalski proizvodnji in podizvajalskem pakiranju, kjer so licence za IL namenjene samo za to, da tretjim strankam omogočajo proizvodnjo v skladu s specifikacijami podjetja Starbucks in ščitijo pravice IL podjetja Starbucks. Partnerji podjetja Starbucks za podizvajalsko proizvodnjo in podizvajalsko pakiranje običajno dobavljajo proizvode podjetju Starbucks in ne uporabljajo neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks na trgu. |
| --- | --- | --- |

2.

Različni sporazumi, ki tretjim strankam podeljujejo dostop do neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks (tehnologija, znanje in blagovne znamke) v okviru brezplačne licence zaradi posebne narave teh sporazumov:

—

Različni sporazumi o podizvajalski proizvodnji in podizvajalskem pakiranju, kjer so licence za IL namenjene samo za to, da tretjim strankam omogočajo proizvodnjo v skladu s specifikacijami podjetja Starbucks in ščitijo pravice IL podjetja Starbucks. Partnerji podjetja Starbucks za podizvajalsko proizvodnjo in podizvajalsko pakiranje običajno dobavljajo proizvode podjetju Starbucks in ne uporabljajo neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks na trgu.

| — | Različni sporazumi o distribuciji, kjer so licence za IL namenjene samo za to, da distributerjem omogočajo preprodajo proizvodov z blagovno znamko Starbucks in ščitijo pravice IL podjetja Starbucks. Distributer ne uporablja neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks na trgu. |
| --- | --- |

—

Različni sporazumi o distribuciji, kjer so licence za IL namenjene samo za to, da distributerjem omogočajo preprodajo proizvodov z blagovno znamko Starbucks in ščitijo pravice IL podjetja Starbucks. Distributer ne uporablja neopredmetenih sredstev podjetja Starbucks na trgu.

| 3. | 3) Licenčne pogodbe z izvajalci, ki jim omogočajo uporabo sistema Starbucks in upravljanje kavnih trgovin Starbucks. |
| --- | --- |

3.

3) Licenčne pogodbe z izvajalci, ki jim omogočajo uporabo sistema Starbucks in upravljanje kavnih trgovin Starbucks.

2.9.2   Komercialni sporazum med podjetjema Starbucks US in Starbucks Manufacturing Corp.

Komercialni sporazum med podjetjema Starbucks US in Starbucks Manufacturing Corp.

| (154) | Podjetje Starbucks je navedlo, da podjetje SMC (84), edino drugo podjetje z dejavnostmi praženja v skupini Starbucks, podjetju Starbucks ne plačuje licenčnine za uporabo IL v zvezi s tehnologijo praženja in znanjem ali za druge IL. Kot navaja Starbucks, je razlog ta, da podjetje SMC nima ločenih revidiranih izkazov in da je za davčne namene v ZDA konsolidirano z drugimi subjekti podjetja Starbucks US. |
| --- | --- |

(154)

Podjetje Starbucks je navedlo, da podjetje SMC (84), edino drugo podjetje z dejavnostmi praženja v skupini Starbucks, podjetju Starbucks ne plačuje licenčnine za uporabo IL v zvezi s tehnologijo praženja in znanjem ali za druge IL. Kot navaja Starbucks, je razlog ta, da podjetje SMC nima ločenih revidiranih izkazov in da je za davčne namene v ZDA konsolidirano z drugimi subjekti podjetja Starbucks US.

84

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

RAZLOGI ZA SPROŽITEV POSTOPKA

| (155) | Komisija se je odločila za sprožitev uradnega postopka preiskave na podlagi predhodnega stališča, da lahko sporazum SMBV APA, ki ga je sklenila nizozemska davčna uprava v letu 2008 in ki sprejema plačilo, kot ga predlaga davčni svetovalec podjetja Starbucks za funkcije, ki jih opravlja SMBV na Nizozemskem, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(155)

Komisija se je odločila za sprožitev uradnega postopka preiskave na podlagi predhodnega stališča, da lahko sporazum SMBV APA, ki ga je sklenila nizozemska davčna uprava v letu 2008 in ki sprejema plačilo, kot ga predlaga davčni svetovalec podjetja Starbucks za funkcije, ki jih opravlja SMBV na Nizozemskem, pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe, ki je nezdružljiva z notranjim trgom.

| (156) | Komisija je zlasti dvomila, da je nadomestilo, dogovorjeno za funkcije, ki jih opravlja SMBV, skladno z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(156)

Komisija je zlasti dvomila, da je nadomestilo, dogovorjeno za funkcije, ki jih opravlja SMBV, skladno z neodvisnim tržnim načelom.

| (157) | Natančneje, Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla naslednje dvome glede skladnosti sporazuma SMBV APA z neodvisnim tržnim načelom:






  1. | ali je nizozemska davčna uprava pravilno sprejela opredelitev SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem, ko je sklenila sporazum SMBV APA; |
| --- | --- | --- |

(157)

Natančneje, Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla naslednje dvome glede skladnosti sporazuma SMBV APA z neodvisnim tržnim načelom:

1.

ali je nizozemska davčna uprava pravilno sprejela opredelitev SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem, ko je sklenila sporazum SMBV APA;

| 2. | ali je imela nizozemska davčna uprava pravico sprejeti prilagoditve davčnega svetovalca podjetja Starbucks ob sklenitvi sporazuma SMBV APA; ter |
| --- | --- |

2.

ali je imela nizozemska davčna uprava pravico sprejeti prilagoditve davčnega svetovalca podjetja Starbucks ob sklenitvi sporazuma SMBV APA; ter

| 3. | ali je imela nizozemska davčna uprava pravico sprejeti razlago podjetja SMBV v zvezi z izračunom licenčnin v svojem izkazu poslovnega izida, da raven teh licenčnin ni povezana z vrednostjo zadevne intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

3.

ali je imela nizozemska davčna uprava pravico sprejeti razlago podjetja SMBV v zvezi z izračunom licenčnin v svojem izkazu poslovnega izida, da raven teh licenčnin ni povezana z vrednostjo zadevne intelektualne lastnine.

| (158) | Natančneje, glede prve točke Komisija dvomi o mnenju davčnega svetovalca v poročilu o transfernih cenah, da podjetje SMBV ne nosi nobenega tveganja in bi ga bilo zato treba opredeliti kot proizvajalca za dodelavne posle ali pogodbenega proizvajalca. Še posebej se je Komisija sklicevala na razvid o tveganju v zvezi z zalogami, prikazanem v finančnih izkazih podjetja SMBV, zaradi česar je ta domneva vprašljiva. |
| --- | --- |

(158)

Natančneje, glede prve točke Komisija dvomi o mnenju davčnega svetovalca v poročilu o transfernih cenah, da podjetje SMBV ne nosi nobenega tveganja in bi ga bilo zato treba opredeliti kot proizvajalca za dodelavne posle ali pogodbenega proizvajalca. Še posebej se je Komisija sklicevala na razvid o tveganju v zvezi z zalogami, prikazanem v finančnih izkazih podjetja SMBV, zaradi česar je ta domneva vprašljiva.

| (159) | Glede drugega dvoma sta za Komisiji vprašljivi dve zaporedni prilagoditvi davčnega svetovalca, za kateri se zdi, da poskušata reševati težavo v zvezi s primerljivostjo. Prva uskladitev zmanjšuje davčno osnovo za izračun obdavčljive osnove podjetja SMBV za operativne stroške. Davčni svetovalec je ocenil, da je to primerno, saj naj bi bilo podjetje SMBV proizvajalec za dodelavne posle ali pogodbeni proizvajalec. Druga prilagoditev pretvorbe, imenovana „prilagoditev za dodatek na konverzijo“, v poročilu o transfernih cenah odšteje večkratnik COGS od dobička podjetij, uporabljenih kot primerljiva za namene določanja transfernih cen. Ta druga prilagoditev, ki jo je Nizozemska predstavila kot „prilagoditev za obratni kapital“, zmanjšuje obdavčljivo osnovo podjetja SMBV na Nizozemskem, vendar se ne prilagoditev ne metodologija, ki jo je uporabil davčni svetovalec, ne zdita upravičeni. |
| --- | --- |

(159)

Glede drugega dvoma sta za Komisiji vprašljivi dve zaporedni prilagoditvi davčnega svetovalca, za kateri se zdi, da poskušata reševati težavo v zvezi s primerljivostjo. Prva uskladitev zmanjšuje davčno osnovo za izračun obdavčljive osnove podjetja SMBV za operativne stroške. Davčni svetovalec je ocenil, da je to primerno, saj naj bi bilo podjetje SMBV proizvajalec za dodelavne posle ali pogodbeni proizvajalec. Druga prilagoditev pretvorbe, imenovana „prilagoditev za dodatek na konverzijo“, v poročilu o transfernih cenah odšteje večkratnik COGS od dobička podjetij, uporabljenih kot primerljiva za namene določanja transfernih cen. Ta druga prilagoditev, ki jo je Nizozemska predstavila kot „prilagoditev za obratni kapital“, zmanjšuje obdavčljivo osnovo podjetja SMBV na Nizozemskem, vendar se ne prilagoditev ne metodologija, ki jo je uporabil davčni svetovalec, ne zdita upravičeni.

| (160) | In končno, glede tretjega dvoma je bila za Komisijo vprašljiva tržna narava licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP, ker se višina licenčnine ne zdi povezana z vrednostjo IL, za katero naj bi bila plačana. Zaradi uporabe metode TNMM v analizi določanja transfernih cen licenčnina dejansko ustreza preostalemu dobičku podjetja SMBV, tj. vsak dobiček nad [9–12] % operativnih stroškov, ki ga je beležilo podjetje SMBV, je preoblikovan v licenčnino, ki se odšteje pred plačilom davka, (glej sliko 2). |
| --- | --- |

(160)

In končno, glede tretjega dvoma je bila za Komisijo vprašljiva tržna narava licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP, ker se višina licenčnine ne zdi povezana z vrednostjo IL, za katero naj bi bila plačana. Zaradi uporabe metode TNMM v analizi določanja transfernih cen licenčnina dejansko ustreza preostalemu dobičku podjetja SMBV, tj. vsak dobiček nad [9–12] % operativnih stroškov, ki ga je beležilo podjetje SMBV, je preoblikovan v licenčnino, ki se odšteje pred plačilom davka, (glej sliko 2).

4.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE

PRIPOMBE NIZOZEMSKE

| (161) | Nizozemska je svoje pripombe na sklep o začetku postopka predložila 16. julija 2014. Prvič, osredotočajo se na to, zakaj je plačilo, dogovorjeno v okviru sporazuma SMBV APA, tržno naravnano, in zakaj je metoda, ki jo je izbral davčni svetovalec, ustrezna metoda za določitev navedenega plačila. Drugič, osredotočajo se na to, zakaj sporazum SMBV APA ne pomeni selektivne prednosti za SMBV. |
| --- | --- |

(161)

Nizozemska je svoje pripombe na sklep o začetku postopka predložila 16. julija 2014. Prvič, osredotočajo se na to, zakaj je plačilo, dogovorjeno v okviru sporazuma SMBV APA, tržno naravnano, in zakaj je metoda, ki jo je izbral davčni svetovalec, ustrezna metoda za določitev navedenega plačila. Drugič, osredotočajo se na to, zakaj sporazum SMBV APA ne pomeni selektivne prednosti za SMBV.

4.1   Pripombe v zvezi s transfernimi cenami

Pripombe v zvezi s transfernimi cenami

| (162) | Po mnenju Nizozemske je plačilo, dogovorjeno v sporazumu SMBV APA, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, TNMM pa je v tem primeru ustrezna metoda za izid v skladu s tem načelom. Nizozemska trdi, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost in da torej obstaja razpon številk, znotraj katerih je lahko transferna cena. |
| --- | --- |

(162)

Po mnenju Nizozemske je plačilo, dogovorjeno v sporazumu SMBV APA, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, TNMM pa je v tem primeru ustrezna metoda za izid v skladu s tem načelom. Nizozemska trdi, da določanje transfernih cen ni eksaktna znanost in da torej obstaja razpon številk, znotraj katerih je lahko transferna cena.

| (163) | Nizozemska trdi, da v skladu s Smernicami OECD za določanje TC nadomestilo za transakcije med dvema neodvisnima podjetjema navadno odraža funkcije, ki jih izvaja vsako podjetje, in da bi zato morala biti funkcijska analiza v središču ocene tržne naravnanosti plačil podjetja SMBV. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC so pogodbeni pogoji izhodišče pri ugotavljanju, ali je bilo neodvisno tržno načelo pravilno uporabljeno. |
| --- | --- |

(163)

Nizozemska trdi, da v skladu s Smernicami OECD za določanje TC nadomestilo za transakcije med dvema neodvisnima podjetjema navadno odraža funkcije, ki jih izvaja vsako podjetje, in da bi zato morala biti funkcijska analiza v središču ocene tržne naravnanosti plačil podjetja SMBV. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC so pogodbeni pogoji izhodišče pri ugotavljanju, ali je bilo neodvisno tržno načelo pravilno uporabljeno.

| (164) | Po mnenju Nizozemske pravice IL, ki jih je podjetje Starbucks dodelilo podjetju Alki LP za znanje in informacije v zvezi s kavo, vključujejo uporabo tehnologije ter znanja in izkušenj v zvezi z recepturo za mešanje kavnih zrn, postopek praženja kave in proizvodnjo drugih pridobljenih kavnih proizvodov. |
| --- | --- |

(164)

Po mnenju Nizozemske pravice IL, ki jih je podjetje Starbucks dodelilo podjetju Alki LP za znanje in informacije v zvezi s kavo, vključujejo uporabo tehnologije ter znanja in izkušenj v zvezi z recepturo za mešanje kavnih zrn, postopek praženja kave in proizvodnjo drugih pridobljenih kavnih proizvodov.

| (165) | Nizozemska ugotavlja, da sporazuma o praženju med podjetjema Alki LP in SMBV ni mogoče šteti za preprost licenčni sporazum v zvezi z IL. Ta sporazum o proizvodnji z veljavo petdeset let se nanaša na praženje surovih kavnih zrn s strani podjetja SMBV. Sporazum o praženju je pogodba med stranko in izvajalcem, ki ureja tudi zagotavljanje pravic IL. |
| --- | --- |

(165)

Nizozemska ugotavlja, da sporazuma o praženju med podjetjema Alki LP in SMBV ni mogoče šteti za preprost licenčni sporazum v zvezi z IL. Ta sporazum o proizvodnji z veljavo petdeset let se nanaša na praženje surovih kavnih zrn s strani podjetja SMBV. Sporazum o praženju je pogodba med stranko in izvajalcem, ki ureja tudi zagotavljanje pravic IL.

| (166) | Podjetje Alki LP nima sedeža na Nizozemskem in v skladu z vsebino mednarodne porazdelitve davčnih pristojnosti ni zavezan plačilu davka na Nizozemskem. Dejavnosti, ki jih opravljajo zaposleni podjetja SMB so (in so vedno bile):






  1. | Dejavnosti za proizvodnjo/praženje kave: te dejavnosti opravljajo proizvodno osebje, tehniki za praženje kave, vzdrževalno osebje, osebje za nadzor kakovosti in skladiščno osebje. |
| --- | --- | --- |

(166)

Podjetje Alki LP nima sedeža na Nizozemskem in v skladu z vsebino mednarodne porazdelitve davčnih pristojnosti ni zavezan plačilu davka na Nizozemskem. Dejavnosti, ki jih opravljajo zaposleni podjetja SMB so (in so vedno bile):

1.

Dejavnosti za proizvodnjo/praženje kave: te dejavnosti opravljajo proizvodno osebje, tehniki za praženje kave, vzdrževalno osebje, osebje za nadzor kakovosti in skladiščno osebje.

| 2. | Logistične in administrativne podporne dejavnosti. |
| --- | --- |

2.

Logistične in administrativne podporne dejavnosti.

| (167) | Nizozemska navaja, da je bila namera podjetja Starbucks vedno ustanovitev operativnega obrata za praženje kave z majhnim tveganjem ter da se dejstva in okoliščine v zadnjih letih niso bistveno spremenili. Trdijo, da podjetje SMBV ni bilo vpleteno v poslovno prestrukturiranje, zato Komisija ne more navajati odlomkov iz poglavja 9 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, saj ob sklenitvi sporazuma SMBV APA smernice še niso bile na voljo. Uporabo za nazaj je treba preprečiti v sladu s Smernicami OECD za določanje TC. |
| --- | --- |

(167)

Nizozemska navaja, da je bila namera podjetja Starbucks vedno ustanovitev operativnega obrata za praženje kave z majhnim tveganjem ter da se dejstva in okoliščine v zadnjih letih niso bistveno spremenili. Trdijo, da podjetje SMBV ni bilo vpleteno v poslovno prestrukturiranje, zato Komisija ne more navajati odlomkov iz poglavja 9 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, saj ob sklenitvi sporazuma SMBV APA smernice še niso bile na voljo. Uporabo za nazaj je treba preprečiti v sladu s Smernicami OECD za določanje TC.

| (168) | Po mnenju Nizozemske je za kupovanje surovih kavnih zrn odgovorno podjetje SCTC. Trdi tudi, da podjetje SMBV ni vključeno v nabavo surovin, saj lahko v skladu s pogodbo o praženju surovine nabavlja samo od strank, ki jih je določilo podjetje Alki LP. SMBV opravlja samo administrativno vlogo pri upravljanju zalog in ne nosi končnega tveganja v zvezi z zalogami. |
| --- | --- |

(168)

Po mnenju Nizozemske je za kupovanje surovih kavnih zrn odgovorno podjetje SCTC. Trdi tudi, da podjetje SMBV ni vključeno v nabavo surovin, saj lahko v skladu s pogodbo o praženju surovine nabavlja samo od strank, ki jih je določilo podjetje Alki LP. SMBV opravlja samo administrativno vlogo pri upravljanju zalog in ne nosi končnega tveganja v zvezi z zalogami.

| (169) | V zvezi s to administrativno vlogo Nizozemska podrobneje navaja, da mora sicer v okviru sporazuma o nakupu surovih e kave SMBV zagotavljati informacije v zvezi z surovimi kavnimi zrni, ki bodo kupljena, vendar te informacije SMBV pridobi od podjetja Alki LP in, na način, ki ga določi Alki LP, od razvijalcev. Specifikacije zato SMBV posreduje šele potem, ko pridobi informacije, ki so potrebne v ta namen. Po mnenju Nizozemske ta kombinacija pomeni položaj, v katerem je vloga surovin primerljiva z zagotavljanjem blaga na komisijski osnovi. |
| --- | --- |

(169)

V zvezi s to administrativno vlogo Nizozemska podrobneje navaja, da mora sicer v okviru sporazuma o nakupu surovih e kave SMBV zagotavljati informacije v zvezi z surovimi kavnimi zrni, ki bodo kupljena, vendar te informacije SMBV pridobi od podjetja Alki LP in, na način, ki ga določi Alki LP, od razvijalcev. Specifikacije zato SMBV posreduje šele potem, ko pridobi informacije, ki so potrebne v ta namen. Po mnenju Nizozemske ta kombinacija pomeni položaj, v katerem je vloga surovin primerljiva z zagotavljanjem blaga na komisijski osnovi.

| (170) | V zvezi s končnim tveganjem glede zalog Nizozemska dodaja, da SMBV sicer ohranja pravno upravičenost do vseh proizvodov in materialov, uporabljenih za proizvodne dejavnosti, in mora zagotavljati nadomestila za izgube vrednosti zalog, vendar stroškov, za katere so bila plačana ta nadomestila, ne krije SMBV. Ob upoštevanju načina plačevanja licenčnine na podlagi sporazuma o praženju te stroške nazadnje krije podjetje Alki LP. |
| --- | --- |

(170)

V zvezi s končnim tveganjem glede zalog Nizozemska dodaja, da SMBV sicer ohranja pravno upravičenost do vseh proizvodov in materialov, uporabljenih za proizvodne dejavnosti, in mora zagotavljati nadomestila za izgube vrednosti zalog, vendar stroškov, za katere so bila plačana ta nadomestila, ne krije SMBV. Ob upoštevanju načina plačevanja licenčnine na podlagi sporazuma o praženju te stroške nazadnje krije podjetje Alki LP.

| (171) | Po mnenju Nizozemske zaposleni podjetja SMBV niso vključeni v poslovna pogajanja z razvijalci/kupci podjetja Starbucks. Glede določanja cen Nizozemska trdi, da globalne cenovne formule določa Starbucks [...]. Računovodska skupina podjetja Starbucks [...] zagotavlja podjetju SMBV cenik („[...] cenik“) prek podjetja Alki LP, te cene pa se izračunajo z uporabo formule za določanje cen na svetovni ravni, na kateri temelji sporazum o dobavi med podjetjem SMBV in razvijalci. Nakupna cena za surova kavna zrna, ki jo plača podjetje SMBV, izhaja iz formule za določanje cen, ki vključuje vidike, kot so [...]. Če se osnovni stroški povišajo ali znižajo, se prilagodi tudi stroškovna osnova za določanje cen med podjetjem SMBV in njegovimi razvijalci. Poleg tega morajo razvijalci kupovati kavo in osnovno blago v okviru sporazuma ADOA, sklenjenega med podjetjem Starbucks Coffee BV in razvijalci. |
| --- | --- |

(171)

Po mnenju Nizozemske zaposleni podjetja SMBV niso vključeni v poslovna pogajanja z razvijalci/kupci podjetja Starbucks. Glede določanja cen Nizozemska trdi, da globalne cenovne formule določa Starbucks [...]. Računovodska skupina podjetja Starbucks [...] zagotavlja podjetju SMBV cenik („[...] cenik“) prek podjetja Alki LP, te cene pa se izračunajo z uporabo formule za določanje cen na svetovni ravni, na kateri temelji sporazum o dobavi med podjetjem SMBV in razvijalci. Nakupna cena za surova kavna zrna, ki jo plača podjetje SMBV, izhaja iz formule za določanje cen, ki vključuje vidike, kot so [...]. Če se osnovni stroški povišajo ali znižajo, se prilagodi tudi stroškovna osnova za določanje cen med podjetjem SMBV in njegovimi razvijalci. Poleg tega morajo razvijalci kupovati kavo in osnovno blago v okviru sporazuma ADOA, sklenjenega med podjetjem Starbucks Coffee BV in razvijalci.

| (172) | Kot navaja Nizozemska, SMBV ne deluje v okviru pogodbe za proizvajalca za dodelavne posle. Pogodbeno razmerje privede do položaja, ko so surova kavna zrna kupljena zakonito, vendar brez funkcijskega prispevka podjetja SCTC, in zaračunana kupcem. Kljub pomanjkanju funkcionalnosti v zvezi z nakupom in prodajo morajo biti zaloge prikazane v bilanci stanja podjetja SMBV v skladu z računovodskimi standardi. |
| --- | --- |

(172)

Kot navaja Nizozemska, SMBV ne deluje v okviru pogodbe za proizvajalca za dodelavne posle. Pogodbeno razmerje privede do položaja, ko so surova kavna zrna kupljena zakonito, vendar brez funkcijskega prispevka podjetja SCTC, in zaračunana kupcem. Kljub pomanjkanju funkcionalnosti v zvezi z nakupom in prodajo morajo biti zaloge prikazane v bilanci stanja podjetja SMBV v skladu z računovodskimi standardi.

| (173) | Pogodbena razmerja med podjetji SMBV, Alki LP, SCTC in razvijalci, opisana zgoraj, po mnenju Nizozemske vodijo do sklepa, da je SMBV proizvajalec z majhnim tveganjem, in ta sklep je podprt tudi s funkcijsko analizo. Zato naj bi Nizozemska SMBV obravnavala kot „najmanj zapleteno podjetje“ (testna stranka), za katero je treba tržno naravnan prejemek določiti s primerjalno raziskavo. |
| --- | --- |

(173)

Pogodbena razmerja med podjetji SMBV, Alki LP, SCTC in razvijalci, opisana zgoraj, po mnenju Nizozemske vodijo do sklepa, da je SMBV proizvajalec z majhnim tveganjem, in ta sklep je podprt tudi s funkcijsko analizo. Zato naj bi Nizozemska SMBV obravnavala kot „najmanj zapleteno podjetje“ (testna stranka), za katero je treba tržno naravnan prejemek določiti s primerjalno raziskavo.

| (174) | Nizozemska trdi, da zbirke podatkov, uporabljene za izvedbo primerjalne raziskave, ne vsebujejo podrobnosti, kot so transakcijske cene ali pogoji. Informacije, ki so na voljo, so omejene na primerjavo rezultatov poslovanja za podjetje kot celoto. TNMM je najpogosteje uporabljena metoda na mednarodni ravni. Po mnenju Nizozemske to potrjujejo Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 kot tudi iz leta je 1995, ki so veljale, ko je bil sklenjen sporazum SMBV APA. |
| --- | --- |

(174)

Nizozemska trdi, da zbirke podatkov, uporabljene za izvedbo primerjalne raziskave, ne vsebujejo podrobnosti, kot so transakcijske cene ali pogoji. Informacije, ki so na voljo, so omejene na primerjavo rezultatov poslovanja za podjetje kot celoto. TNMM je najpogosteje uporabljena metoda na mednarodni ravni. Po mnenju Nizozemske to potrjujejo Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 kot tudi iz leta je 1995, ki so veljale, ko je bil sklenjen sporazum SMBV APA.

| (175) | Glede na proizvodno funkcijo podjetja SMBV je podjetje uporabilo stroškovno naravnan kazalnik stopnje dobička (metoda TNMM s pribitkom dobička na stroške). V zvezi s tem Nizozemska poudarja, da v skladu z odstavkom 4.9 Smernic OECD za določanje TC (85) nizozemska davčna uprava vedno začne preiskavo transfernih cen z vidika metode, ki jo uporabi davčni zavezanec. V poglavju 2 odloka je navedeno tudi, da Nizozemska ni uporabila „pravila najboljše metode“. To izhodišče, ki je po mnenju Nizozemske v skladu s Smernicami OECD za določanje TC, je uporabljeno tudi v sporazumu SMBV APA, posledica pa je bil sprejem metode TNMM s kazalnikom stopnje dobička, ki ga je predlagalo podjetje SMBV. |
| --- | --- |

(175)

Glede na proizvodno funkcijo podjetja SMBV je podjetje uporabilo stroškovno naravnan kazalnik stopnje dobička (metoda TNMM s pribitkom dobička na stroške). V zvezi s tem Nizozemska poudarja, da v skladu z odstavkom 4.9 Smernic OECD za določanje TC (85) nizozemska davčna uprava vedno začne preiskavo transfernih cen z vidika metode, ki jo uporabi davčni zavezanec. V poglavju 2 odloka je navedeno tudi, da Nizozemska ni uporabila „pravila najboljše metode“. To izhodišče, ki je po mnenju Nizozemske v skladu s Smernicami OECD za določanje TC, je uporabljeno tudi v sporazumu SMBV APA, posledica pa je bil sprejem metode TNMM s kazalnikom stopnje dobička, ki ga je predlagalo podjetje SMBV.

85

| (176) | Glede vloge podjetja SMBV kot vloge proizvajalca za dodelavne posle so za določitev stroškovne osnove za izračun pribitka dobička ustrezni tisti stroški, ki so prinesli dodano vrednost. Po sodbi Nizozemske so pri podjetju SMBV operativni stroški ustrezni stroški z dodano vrednostjo, za katere se uporabi pribitek dobička. Tako je na podlagi referenčne vrednosti pribitek dobička [9–12] % operativnih stroškov. SMBV ima profil majhnega tveganja, nima dodane vrednosti glede na surovine ter ima podporno vlogo za nekavne proizvode. Operativni stroški, povezani s temi omejenimi podpornimi dejavnostmi, so vključeni v stroškovno osnovo. Zato se te dejavnosti prav tako plačajo z [9–12] -odstotnim pribitkom dobička. |
| --- | --- |

(176)

Glede vloge podjetja SMBV kot vloge proizvajalca za dodelavne posle so za določitev stroškovne osnove za izračun pribitka dobička ustrezni tisti stroški, ki so prinesli dodano vrednost. Po sodbi Nizozemske so pri podjetju SMBV operativni stroški ustrezni stroški z dodano vrednostjo, za katere se uporabi pribitek dobička. Tako je na podlagi referenčne vrednosti pribitek dobička [9–12] % operativnih stroškov. SMBV ima profil majhnega tveganja, nima dodane vrednosti glede na surovine ter ima podporno vlogo za nekavne proizvode. Operativni stroški, povezani s temi omejenimi podpornimi dejavnostmi, so vključeni v stroškovno osnovo. Zato se te dejavnosti prav tako plačajo z [9–12] -odstotnim pribitkom dobička.

| (177) | V zvezi s prilagoditvijo spremenljivk Nizozemska trdi, da v času, ko je bilo pripravljeno poročilo o transfernih cenah, na katerem temelji sporazum SMBV APA, ni bilo določeno, kako ravnati s proizvajalci s profilom majhnega tveganja. Priznava, da Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 vsebujejo več navodil o prilagoditvah primerljivk, vključno s prilagoditvami glede obratnega kapitala, vendar trdi, da so ti primeri zgolj smernice in da to pomeni, da bi lahko tudi drugi položaji prinesli rezultat v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Poleg tega Nizozemska trdi, da mora presoja, ali je sporazum SMBV APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temeljiti na znanju in obstoječih smernicah OECD za določanje TC, ki so bile v tem času na voljo, tj. na Smernicah OECD za določanje TC iz leta 1995. Zato v tem primeru ni mogoče uporabiti niti Priloge k III. poglavju Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki podaja delovni primer prilagoditve primerljivk. |
| --- | --- |

(177)

V zvezi s prilagoditvijo spremenljivk Nizozemska trdi, da v času, ko je bilo pripravljeno poročilo o transfernih cenah, na katerem temelji sporazum SMBV APA, ni bilo določeno, kako ravnati s proizvajalci s profilom majhnega tveganja. Priznava, da Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 vsebujejo več navodil o prilagoditvah primerljivk, vključno s prilagoditvami glede obratnega kapitala, vendar trdi, da so ti primeri zgolj smernice in da to pomeni, da bi lahko tudi drugi položaji prinesli rezultat v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Poleg tega Nizozemska trdi, da mora presoja, ali je sporazum SMBV APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temeljiti na znanju in obstoječih smernicah OECD za določanje TC, ki so bile v tem času na voljo, tj. na Smernicah OECD za določanje TC iz leta 1995. Zato v tem primeru ni mogoče uporabiti niti Priloge k III. poglavju Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki podaja delovni primer prilagoditve primerljivk.

| (178) | Nizozemska je opravila tudi analizo občutljivosti glede razpona primerljivih tržnih cen, izračunanega v skladu z metodologijo v poročilu o transfernih cenah, če se nekateri parametri spremenijo. Nizozemska je spremenila časovno obdobje primerjave in ponovno izračunala razpone, ki se štejejo za primerljive tržne cene za obdobji 2008–2012 in 2003–2012, v primerjavi z razponom v obdobju 2001–2005 v poročilu o transfernih cenah. Poleg tega je Nizozemska ponovno izračunala razpon, če odstotek stroškov COGS, ki se odšteje od plačila v okviru drugih prilagoditev, ne bi bil EURIBOR plus 50 osnovnih točk, temveč EURIBOR minus 50 osnovnih točk, in končno, če bi bil to, kar Nizozemska imenuje kot „obrestna mera za tekoči račun“. Nizozemska je prav tako izračunala stopnjo, ki jo je podjetje SMBV doseglo kot odstotek operativnih stroškov in stroškov surovin (brez stroškov, povezanih s čajem in drugih stroškov COGS posredniške narave) za obdobji 2008–2012 in 2003–2012, in to primerjala z dodatkom na skupne stroške na ravni obdavčljivega dobička in dobička iz poslovanja za isti časovni obdobji. Na podlagi teh simulacij je Nizozemska sklenila, da bi tudi ob sprejetju katerih koli dvomov, na katere je opozorila Komisija, rezultat še vedno pomenil plačilo v razponu primerljivih tržnih cen. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC popravki niso dovoljeni, če je plačilo v razponu primerljivih tržnih cen. |
| --- | --- |

(178)

Nizozemska je opravila tudi analizo občutljivosti glede razpona primerljivih tržnih cen, izračunanega v skladu z metodologijo v poročilu o transfernih cenah, če se nekateri parametri spremenijo. Nizozemska je spremenila časovno obdobje primerjave in ponovno izračunala razpone, ki se štejejo za primerljive tržne cene za obdobji 2008–2012 in 2003–2012, v primerjavi z razponom v obdobju 2001–2005 v poročilu o transfernih cenah. Poleg tega je Nizozemska ponovno izračunala razpon, če odstotek stroškov COGS, ki se odšteje od plačila v okviru drugih prilagoditev, ne bi bil EURIBOR plus 50 osnovnih točk, temveč EURIBOR minus 50 osnovnih točk, in končno, če bi bil to, kar Nizozemska imenuje kot „obrestna mera za tekoči račun“. Nizozemska je prav tako izračunala stopnjo, ki jo je podjetje SMBV doseglo kot odstotek operativnih stroškov in stroškov surovin (brez stroškov, povezanih s čajem in drugih stroškov COGS posredniške narave) za obdobji 2008–2012 in 2003–2012, in to primerjala z dodatkom na skupne stroške na ravni obdavčljivega dobička in dobička iz poslovanja za isti časovni obdobji. Na podlagi teh simulacij je Nizozemska sklenila, da bi tudi ob sprejetju katerih koli dvomov, na katere je opozorila Komisija, rezultat še vedno pomenil plačilo v razponu primerljivih tržnih cen. V skladu s Smernicami OECD za določanje TC popravki niso dovoljeni, če je plačilo v razponu primerljivih tržnih cen.

| (179) | In končno Nizozemska splošneje ugovarja trditvi, da ni zahtevala povezanih pogodb, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati, da je raven tveganja za podjetje SMBV omejena, in trdi, da to ni potrebno, saj vsak sporazum APA vedno vključuje ključno predpostavko, da so predstavljena dejstva in okoliščine ustrezni, sicer bi bilo mogoče sporazum razveljaviti. Poleg tega Nizozemska trdi, da je imela vpogled v zgodovinsko ozadje ustanovitve obrata za praženje, zato ji ni bilo treba zahtevati vseh pogodb (86). |
| --- | --- |

(179)

In končno Nizozemska splošneje ugovarja trditvi, da ni zahtevala povezanih pogodb, na podlagi katerih bi bilo mogoče dokazati, da je raven tveganja za podjetje SMBV omejena, in trdi, da to ni potrebno, saj vsak sporazum APA vedno vključuje ključno predpostavko, da so predstavljena dejstva in okoliščine ustrezni, sicer bi bilo mogoče sporazum razveljaviti. Poleg tega Nizozemska trdi, da je imela vpogled v zgodovinsko ozadje ustanovitve obrata za praženje, zato ji ni bilo treba zahtevati vseh pogodb (86).

86

4.2   Pripombe o uporabi člena 107(1) Pogodbe

Pripombe o uporabi člena 107(1) Pogodbe

| (180) | Nizozemska tudi trdi, da podjetju SMBV ni bila dodeljena selektivna prednost in da ne gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(180)

Nizozemska tudi trdi, da podjetju SMBV ni bila dodeljena selektivna prednost in da ne gre za državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (181) | Nizozemska pojasnjuje, da je neodvisno tržno načelo vključeno v člen 8b(1) CIT in nadalje opredeljeno v odloku, ki je povsem v skladu s členom 9 Vzorčne davčne konvencije OECD. Nizozemska znova trdi, kar je navedla tudi v odloku, da je odlok posebej namenjen vidikom, za katere Smernice OECD za določanje TC dopuščajo različne razlage, ali pa so pri nekaterih prisotne nejasnosti. |
| --- | --- |

(181)

Nizozemska pojasnjuje, da je neodvisno tržno načelo vključeno v člen 8b(1) CIT in nadalje opredeljeno v odloku, ki je povsem v skladu s členom 9 Vzorčne davčne konvencije OECD. Nizozemska znova trdi, kar je navedla tudi v odloku, da je odlok posebej namenjen vidikom, za katere Smernice OECD za določanje TC dopuščajo različne razlage, ali pa so pri nekaterih prisotne nejasnosti.

| (182) | Natančneje, Nizozemska trdi, da gre lahko v primerih v zvezi s transfernimi cenami za selektivno prednost samo, če se dokaže, da gre za izrecno odstopanje od smernic OECD in odloka, če je prišlo glede uporabe neodvisnega tržnega načela do očitnih napak v presoji ali če se ugotovi odstopanje od nacionalne politike. Vendar diskrecijska pravica pri ocenjevanju in potrjevanju metod in rezultatov v posameznih primerih ne pomeni selektivnosti ali samovoljne obravnave. Ker Nizozemska meni, da je rezultat sporazuma SMBV APA sprejemljiv približek tržne cene, sodi, da podjetju SMBV s tem ni bila dodeljena prednost. |
| --- | --- |

(182)

Natančneje, Nizozemska trdi, da gre lahko v primerih v zvezi s transfernimi cenami za selektivno prednost samo, če se dokaže, da gre za izrecno odstopanje od smernic OECD in odloka, če je prišlo glede uporabe neodvisnega tržnega načela do očitnih napak v presoji ali če se ugotovi odstopanje od nacionalne politike. Vendar diskrecijska pravica pri ocenjevanju in potrjevanju metod in rezultatov v posameznih primerih ne pomeni selektivnosti ali samovoljne obravnave. Ker Nizozemska meni, da je rezultat sporazuma SMBV APA sprejemljiv približek tržne cene, sodi, da podjetju SMBV s tem ni bila dodeljena prednost.

| (183) | Nizozemska nadalje zagovarja stališče, da referenčni sistem, ki ga je uporabila Komisija, in sicer običajni davčni sistem, ki temelji na razliki med dobičkom in izgubo podjetja, ki opravlja svoje dejavnosti v običajnih tržnih razmerah, ni ustrezen. Kot meni Nizozemska, bi moral biti ustrezni referenčni sistem zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, ki vključuje neodvisno tržno načelo v členu 8B(1) CIT, in odlok, ki daje nadaljnje smernice o uporabi neodvisnega tržnega načela. Nizozemska trdi, da ni mogoče govoriti o selektivni prednosti, dokler sporazum SMBV APA ne odstopa od člena 8b(1) CIT in odloka. |
| --- | --- |

(183)

Nizozemska nadalje zagovarja stališče, da referenčni sistem, ki ga je uporabila Komisija, in sicer običajni davčni sistem, ki temelji na razliki med dobičkom in izgubo podjetja, ki opravlja svoje dejavnosti v običajnih tržnih razmerah, ni ustrezen. Kot meni Nizozemska, bi moral biti ustrezni referenčni sistem zakon o davku od dohodkov pravnih oseb, ki vključuje neodvisno tržno načelo v členu 8B(1) CIT, in odlok, ki daje nadaljnje smernice o uporabi neodvisnega tržnega načela. Nizozemska trdi, da ni mogoče govoriti o selektivni prednosti, dokler sporazum SMBV APA ne odstopa od člena 8b(1) CIT in odloka.

| (184) | V zvezi z uporabljeno metodo TNMM Nizozemska trdi, da na podlagi odloka vsak davčni zavezanec načeloma prosto izbere metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda za zadevno transakcijo vodi v izid v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Zato dvomi o uporabi metode TNMM, k jih je izpostavila Komisiji, presegajo dvome, ki bi jih lahko izrazila nizozemska davčna uprava v skladu z odlokom v zvezi s to metodo oblikovanja transfernih cen. Nadalje Nizozemska vztraja, da odlok zahteva le, da so rezultati analize določanja transfernih cenah v razponu tržno primerljivih cen in ne natančno določene tržno naravnane cene. |
| --- | --- |

(184)

V zvezi z uporabljeno metodo TNMM Nizozemska trdi, da na podlagi odloka vsak davčni zavezanec načeloma prosto izbere metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda za zadevno transakcijo vodi v izid v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Zato dvomi o uporabi metode TNMM, k jih je izpostavila Komisiji, presegajo dvome, ki bi jih lahko izrazila nizozemska davčna uprava v skladu z odlokom v zvezi s to metodo oblikovanja transfernih cen. Nadalje Nizozemska vztraja, da odlok zahteva le, da so rezultati analize določanja transfernih cenah v razponu tržno primerljivih cen in ne natančno določene tržno naravnane cene.

| (185) | Poleg tega Nizozemska trdi, da sklep očitno ne upošteva dejstva, da povezana in nepovezana podjetja niso vedno v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Vedno obstajajo razlike med povezanimi in nepovezanimi podjetje, kar po trditvah Nizozemske priznava tudi odločba Komisije glede sheme Groepsrentebox (87). |
| --- | --- |

(185)

Poleg tega Nizozemska trdi, da sklep očitno ne upošteva dejstva, da povezana in nepovezana podjetja niso vedno v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Vedno obstajajo razlike med povezanimi in nepovezanimi podjetje, kar po trditvah Nizozemske priznava tudi odločba Komisije glede sheme Groepsrentebox (87).

Groepsrentebox

87

| (186) | In končno Nizozemska meni, da bi morala Komisija, če bi hotela uveljaviti svojo razlago davčnih načel držav članic, poseči v suverenost Nizozemske. |
| --- | --- |

(186)

In končno Nizozemska meni, da bi morala Komisija, če bi hotela uveljaviti svojo razlago davčnih načel držav članic, poseči v suverenost Nizozemske.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANK

5.1   Pripombe podjetja Starbucks na sklep o začetku postopka in zahtevo po tržnih informacijah

Pripombe podjetja Starbucks na sklep o začetku postopka in zahtevo po tržnih informacijah

| (187) | Podjetje Starbucks je pripombe na sklep o začetku postopka predložilo 16. januarja 2015. Poleg tega je podjetje Starbucks poslalo tržne informacije Komisiji v dopisih z dne 13. aprila 2015, 29. maja 2015, 10. septembra 2015 in 23. septembra 2015. Pripombe podjetja Starbucks so v veliki meri podobne pripombam Nizozemske, saj obe strani trdita, da je prejemek v pogodbi SMBV APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom in podjetju SMBV ne daje selektivne prednosti. |
| --- | --- |

(187)

Podjetje Starbucks je pripombe na sklep o začetku postopka predložilo 16. januarja 2015. Poleg tega je podjetje Starbucks poslalo tržne informacije Komisiji v dopisih z dne 13. aprila 2015, 29. maja 2015, 10. septembra 2015 in 23. septembra 2015. Pripombe podjetja Starbucks so v veliki meri podobne pripombam Nizozemske, saj obe strani trdita, da je prejemek v pogodbi SMBV APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom in podjetju SMBV ne daje selektivne prednosti.

| (188) | Prvič, Starbucks trdi, da SMBV opravlja samo omejene funkcije z majhnim tveganjem v podporo svetovne organizacije podjetja Starbucks pri dejavnostih v regiji EMEA. V podporo tej trditvi, [...]. Kot navaja Starbucks, poglavitna odgovornost podjetja SMBV vključuje praženje in pakiranje kave ter logistične in administrativne dejavnosti za zagotavljanje nemotene in učinkovite dobave različnih proizvodov razvijalcem. |
| --- | --- |

(188)

Prvič, Starbucks trdi, da SMBV opravlja samo omejene funkcije z majhnim tveganjem v podporo svetovne organizacije podjetja Starbucks pri dejavnostih v regiji EMEA. V podporo tej trditvi, [...]. Kot navaja Starbucks, poglavitna odgovornost podjetja SMBV vključuje praženje in pakiranje kave ter logistične in administrativne dejavnosti za zagotavljanje nemotene in učinkovite dobave različnih proizvodov razvijalcem.

| (189) | Glede izbrane strukture Starbucks trdi, da je obravnaval možnost sporazuma o praženju na komisijski osnovi, vendar to ne bi bilo praktično in bi povzročilo administrativno zapletenost in preveč medpodjetniških transakcij. Zaradi uskladitve administrativne in pravne strukture s fizičnim pretokom proizvodov ter zaradi učinkovitosti se je Starbucks odločil uporabiti podjetje SMBV kot subjekt za sklepanje pogodb in izdajanje računov. Posledica te strukture je, da so zaloge (za surova kavna zrna, nekavne proizvode in nestrateške proizvode) v bilanci stanja podjetja SMBV, ker računovodski standardi in prakse sledijo zakonitemu pretoku proizvodov. Vendar pa Starbucks trdi, da je vloga podjetja SMBV kot subjekta za sklepanje pogodb in izdajanje računov zgolj administrativne narave in ne pomeni prenosa tveganj ali komercialnih odgovornosti na to podjetje, saj v skladu s sporazumom o praženju vso ekonomsko tveganje, vključno v zvezi z zalogami, nosi podjetje Alki LP, ki ga podpira podjetje Starbucks US. Poleg tega podjetje SMBV, čeprav je pogodbena stranka z razvijalci, to dejavnost opravlja na podlagi standardiziranih pogodb in z njimi povezanih pogojev, ki jih določi podjetje Starbucks US. In končno, ker SMBV pridobi pravno lastništvo, morajo biti zaloge prav tako vključene v njegovo bilanco stanja, kar po mnenju podjetja Starbucks tudi pojasnjuje, zakaj je podjetje SMBV dobilo rezervacije za zastarele zaloge, za kar je predvideno nadomestilo na podlagi sporazuma SMBV. |
| --- | --- |

(189)

Glede izbrane strukture Starbucks trdi, da je obravnaval možnost sporazuma o praženju na komisijski osnovi, vendar to ne bi bilo praktično in bi povzročilo administrativno zapletenost in preveč medpodjetniških transakcij. Zaradi uskladitve administrativne in pravne strukture s fizičnim pretokom proizvodov ter zaradi učinkovitosti se je Starbucks odločil uporabiti podjetje SMBV kot subjekt za sklepanje pogodb in izdajanje računov. Posledica te strukture je, da so zaloge (za surova kavna zrna, nekavne proizvode in nestrateške proizvode) v bilanci stanja podjetja SMBV, ker računovodski standardi in prakse sledijo zakonitemu pretoku proizvodov. Vendar pa Starbucks trdi, da je vloga podjetja SMBV kot subjekta za sklepanje pogodb in izdajanje računov zgolj administrativne narave in ne pomeni prenosa tveganj ali komercialnih odgovornosti na to podjetje, saj v skladu s sporazumom o praženju vso ekonomsko tveganje, vključno v zvezi z zalogami, nosi podjetje Alki LP, ki ga podpira podjetje Starbucks US. Poleg tega podjetje SMBV, čeprav je pogodbena stranka z razvijalci, to dejavnost opravlja na podlagi standardiziranih pogodb in z njimi povezanih pogojev, ki jih določi podjetje Starbucks US. In končno, ker SMBV pridobi pravno lastništvo, morajo biti zaloge prav tako vključene v njegovo bilanco stanja, kar po mnenju podjetja Starbucks tudi pojasnjuje, zakaj je podjetje SMBV dobilo rezervacije za zastarele zaloge, za kar je predvideno nadomestilo na podlagi sporazuma SMBV.

| (190) | Kar zadeva izbrano metodo za določanje transfernih cen, čeprav to ni vključeno v poročilo o transfernih cenah, Starbucks določa vlogo podjetja Alki LP v primerjavi z vlogo podjetja SMBV. Starbucks trdi, da je zaradi tega, ker SMBV samo rutinsko izvaja dejavnosti na področjih praženja, pakiranja ter logistične podpore in administrativnih storitev, medtem ko podjetje Alki LP podeljuje licence za dragoceno intelektualno lastnino in nosi podjetniško tveganje, podjetje SMBV manj zapleten subjekt. Zato je TNMM je najprimernejša metoda oblikovanja transfernih cen. Starbucks trdi, da zaradi tega, ker ni primerljivih transakcij, podobnih sporazumu med podjetjema Alki LP in SMBV, metoda CUP ne bi bila primerna za namene določanja transfernih cen. V vsakem primeru mora nizozemska davčna uprava začeti pregled določanja transfernih cen na podlagi metodologije, ki jo je izbral davčni zavezanec. |
| --- | --- |

(190)

Kar zadeva izbrano metodo za določanje transfernih cen, čeprav to ni vključeno v poročilo o transfernih cenah, Starbucks določa vlogo podjetja Alki LP v primerjavi z vlogo podjetja SMBV. Starbucks trdi, da je zaradi tega, ker SMBV samo rutinsko izvaja dejavnosti na področjih praženja, pakiranja ter logistične podpore in administrativnih storitev, medtem ko podjetje Alki LP podeljuje licence za dragoceno intelektualno lastnino in nosi podjetniško tveganje, podjetje SMBV manj zapleten subjekt. Zato je TNMM je najprimernejša metoda oblikovanja transfernih cen. Starbucks trdi, da zaradi tega, ker ni primerljivih transakcij, podobnih sporazumu med podjetjema Alki LP in SMBV, metoda CUP ne bi bila primerna za namene določanja transfernih cen. V vsakem primeru mora nizozemska davčna uprava začeti pregled določanja transfernih cen na podlagi metodologije, ki jo je izbral davčni zavezanec.

| (191) | Starbucks opozarja, da uporaba katere koli metode oblikovanja transfernih cen običajno prinese vrsto številčnih podatkov, ki so lahko enako sprejemljivi, saj oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost, in da bi kakršna koli analiza transfernih cen neizogibno privedla do izidov s tržno primerljivimi cenami ter ugotovitev o tržno primerljivi ceni nasploh in ne določeni tržno primerljivi ceni. |
| --- | --- |

(191)

Starbucks opozarja, da uporaba katere koli metode oblikovanja transfernih cen običajno prinese vrsto številčnih podatkov, ki so lahko enako sprejemljivi, saj oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost, in da bi kakršna koli analiza transfernih cen neizogibno privedla do izidov s tržno primerljivimi cenami ter ugotovitev o tržno primerljivi ceni nasploh in ne določeni tržno primerljivi ceni.

določeni

| (192) | Glede prilagoditev je njihov namen upoštevati velike razlike v funkcijskih profilih podjetja SMBV in primerljivih podjetij, vključenih v vzorec, da bi bilo mogoče opredeliti ustrezno plačilo na podlagi neodvisnega tržnega načela. Po mnenju podjetja Starbucks so bile te prilagoditve ustrezne, v nekaterih vidikih konservativne, in nikakor niso določile premajhnega plačila podjetju SMBV za izvedene funkcije. Za dodatno utemeljitev smiselnosti dodatka v višini [9–12] % je Starbucks [davčnega svetovalca] pozval, naj opravi jasno primerjavo med dejanskimi rezultati, ki jih je doseglo podjetje SMBV, z dejanskimi rezultati primerljivih podjetij v obdobju 2008–2012. Ta analiza za nazaj kaže, da je dodatek v višini [9–12] % brez težav ostal v ustreznih razponih. To še potrjuje tržno naravo uporabljene metodologije določanja transfernih cen za SMBV, kot je bila dogovorjena v sporazumu APA, sklenjenim z nizozemskim davčnim organom. Starbucks je tudi zahteval, naj [odvetniško podjetje] poda drugo mnenje o tem, ali je poročilo o transfernih cenah iz leta 2007 pravilno uporabilo neodvisno tržno načelo. [Odvetniško podjetje] ni opravilo dejanske preiskave glede transfernih cen, temveč je pregledalo poročilo o transfernih cenah in dokumente, ki so na voljo davčnemu svetovalcu. Sklenilo je, da je bilo neodvisno tržno načelo smiselno uporabljeno za transakcije podjetja SMBV znotraj skupine. |
| --- | --- |

(192)

Glede prilagoditev je njihov namen upoštevati velike razlike v funkcijskih profilih podjetja SMBV in primerljivih podjetij, vključenih v vzorec, da bi bilo mogoče opredeliti ustrezno plačilo na podlagi neodvisnega tržnega načela. Po mnenju podjetja Starbucks so bile te prilagoditve ustrezne, v nekaterih vidikih konservativne, in nikakor niso določile premajhnega plačila podjetju SMBV za izvedene funkcije. Za dodatno utemeljitev smiselnosti dodatka v višini [9–12] % je Starbucks [davčnega svetovalca] pozval, naj opravi jasno primerjavo med dejanskimi rezultati, ki jih je doseglo podjetje SMBV, z dejanskimi rezultati primerljivih podjetij v obdobju 2008–2012. Ta analiza za nazaj kaže, da je dodatek v višini [9–12] % brez težav ostal v ustreznih razponih. To še potrjuje tržno naravo uporabljene metodologije določanja transfernih cen za SMBV, kot je bila dogovorjena v sporazumu APA, sklenjenim z nizozemskim davčnim organom. Starbucks je tudi zahteval, naj [odvetniško podjetje] poda drugo mnenje o tem, ali je poročilo o transfernih cenah iz leta 2007 pravilno uporabilo neodvisno tržno načelo. [Odvetniško podjetje] ni opravilo dejanske preiskave glede transfernih cen, temveč je pregledalo poročilo o transfernih cenah in dokumente, ki so na voljo davčnemu svetovalcu. Sklenilo je, da je bilo neodvisno tržno načelo smiselno uporabljeno za transakcije podjetja SMBV znotraj skupine.

| (193) | Podobno kot Nizozemska Starbucks nadalje trdi, da Komisija ni pravilno opredelila referenčnega okvira. Starbucks trdi, da bi moral biti referenčni sistem nizozemski sistem obdavčevanja pravnih oseb, konkretneje člen 8b(1), odlok o transfernih cenah in administrativna praksa nizozemskih davčnih organov. Kot trdita obe strani, bi bila skrb glede državne pomoči upravičena samo, če bi sporazum SMBV APA odstopal od običajnih razlag in uporabe neodvisnega tržnega načela na Nizozemskem. Poleg tega Starbucks trdi, da manjka opredelitev referenčne vrednosti skupine davčnih zavezancev ter da povezana in nepovezana podjetja niso vedno v primerljivem pravnem in dejanskem položaju (88). In končno, Starbucks kritizira pristop Komisije, ker naj bi bil v nasprotju s pristopom nizozemske davčne uprave „vsebina pred obliko“. |
| --- | --- |

(193)

Podobno kot Nizozemska Starbucks nadalje trdi, da Komisija ni pravilno opredelila referenčnega okvira. Starbucks trdi, da bi moral biti referenčni sistem nizozemski sistem obdavčevanja pravnih oseb, konkretneje člen 8b(1), odlok o transfernih cenah in administrativna praksa nizozemskih davčnih organov. Kot trdita obe strani, bi bila skrb glede državne pomoči upravičena samo, če bi sporazum SMBV APA odstopal od običajnih razlag in uporabe neodvisnega tržnega načela na Nizozemskem. Poleg tega Starbucks trdi, da manjka opredelitev referenčne vrednosti skupine davčnih zavezancev ter da povezana in nepovezana podjetja niso vedno v primerljivem pravnem in dejanskem položaju (88). In končno, Starbucks kritizira pristop Komisije, ker naj bi bil v nasprotju s pristopom nizozemske davčne uprave „vsebina pred obliko“.

88

| (194) | V svojih odzivih na zahtevo Komisije po tržnih informacijah je podjetje Starbucks izrazilo stališča, predstavljena v uvodnih izjavah 151 do 154. Podjetje Starbucks je nadalje navedlo, da se Komisija pri svoji oceni ne more opreti na informacije, ki se nanašajo na obdobje po sklenitvi sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(194)

V svojih odzivih na zahtevo Komisije po tržnih informacijah je podjetje Starbucks izrazilo stališča, predstavljena v uvodnih izjavah 151 do 154. Podjetje Starbucks je nadalje navedlo, da se Komisija pri svoji oceni ne more opreti na informacije, ki se nanašajo na obdobje po sklenitvi sporazuma SMBV APA.

| (195) | Podjetje Starbucks je 24. julija 2015 predložilo poročilo [podjetja za svetovanja vodstvom podjetij], izdelano kot odgovor na zahtevo podjetja Starbucks po analizi modelov plačevanja za proizvodne ter logistične/administrativne storitve Starbucks trdi, da to poročilo podpira njegovo stališče glede izbranega modela plačevanja in kazalnika stopnje dobička (89). |
| --- | --- |

(195)

Podjetje Starbucks je 24. julija 2015 predložilo poročilo [podjetja za svetovanja vodstvom podjetij], izdelano kot odgovor na zahtevo podjetja Starbucks po analizi modelov plačevanja za proizvodne ter logistične/administrativne storitve Starbucks trdi, da to poročilo podpira njegovo stališče glede izbranega modela plačevanja in kazalnika stopnje dobička (89).

89

5.2   Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

Nederlandse Orde van Belastingadviseurs

| (196) | NOB (Nizozemsko združenje davčnih svetovalcev) trdi, da bi ugotovitev, ali določena davčna obravnava davčnega zavezanca v okviru sporazuma APA pomeni državno pomoč, morala temeljiti na nizozemski zakonodaji, administrativni praksi in uporabi neodvisnega tržnega načela v času, ko je bil sklenjen sporazum APA. Prav tako trdi, da v odloku o transfernih cenah nizozemska davčna uprava ne uporablja „pravila najboljše metode“ (tj. ne zahteva, da je za izračun davčne osnove treba uporabiti najboljšo metodo) in da uporaba tržno neodvisnega načela navadno prinese rezultate v razponu primerljivih tržnih cen namesto ene same cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom. NOB ugotavlja, da sklicevanje na preudarnega neodvisnega udeleženca na trgu v sklepu o začetku postopka očitno pomeni uvedbo nove vrste standarda EU poleg Smernic OECD za določanje TC za ocenjevanje tržne narave sporazuma. Komisijo poziva, naj potrdi, da bo kot referenčni okvir uporabljen nacionalni pravni sistem in ne kak drug standard. Nadalje trdi, da lahko davčni zavezanci upravičeno pričakujejo, da sporazumi APA, ki se sklepajo na podlagi nacionalne razlage domačih zakonov, ne pomenijo državne pomoči. |
| --- | --- |

(196)

NOB (Nizozemsko združenje davčnih svetovalcev) trdi, da bi ugotovitev, ali določena davčna obravnava davčnega zavezanca v okviru sporazuma APA pomeni državno pomoč, morala temeljiti na nizozemski zakonodaji, administrativni praksi in uporabi neodvisnega tržnega načela v času, ko je bil sklenjen sporazum APA. Prav tako trdi, da v odloku o transfernih cenah nizozemska davčna uprava ne uporablja „pravila najboljše metode“ (tj. ne zahteva, da je za izračun davčne osnove treba uporabiti najboljšo metodo) in da uporaba tržno neodvisnega načela navadno prinese rezultate v razponu primerljivih tržnih cen namesto ene same cene v skladu z neodvisnim tržnim načelom. NOB ugotavlja, da sklicevanje na preudarnega neodvisnega udeleženca na trgu v sklepu o začetku postopka očitno pomeni uvedbo nove vrste standarda EU poleg Smernic OECD za določanje TC za ocenjevanje tržne narave sporazuma. Komisijo poziva, naj potrdi, da bo kot referenčni okvir uporabljen nacionalni pravni sistem in ne kak drug standard. Nadalje trdi, da lahko davčni zavezanci upravičeno pričakujejo, da sporazumi APA, ki se sklepajo na podlagi nacionalne razlage domačih zakonov, ne pomenijo državne pomoči.

5.3   VNO-NCW

VNO-NCW

| (197) | VNO-NCW (Nizozemska konfederacija industrij in delodajalcev) izraža zaskrbljenost v zvezi z uporabo merila preudarnega neodvisnega udeleženca na trgu ter poziva k uporabi nacionalnih pravil o določanju transfernih cen kot merila za ocenjevanje selektivnosti. Trdi, da uporaba tržno neodvisnega načela običajno privede do razpona tržno primerljivih cen namesto ene same tržno naravnane cene. |
| --- | --- |

(197)

VNO-NCW (Nizozemska konfederacija industrij in delodajalcev) izraža zaskrbljenost v zvezi z uporabo merila preudarnega neodvisnega udeleženca na trgu ter poziva k uporabi nacionalnih pravil o določanju transfernih cen kot merila za ocenjevanje selektivnosti. Trdi, da uporaba tržno neodvisnega načela običajno privede do razpona tržno primerljivih cen namesto ene same tržno naravnane cene.

5.4   ATOZ

ATOZ

| (198) | Glavni argument podjetja ATOZ se nanaša na pravno podlago za sklep o začetku postopka. Kot trdi ATOZ, odločitev ne razlikuje, ali cenovni sporazum v okviru sporazuma SMBV APA odstopa od nizozemske administrativne prakse, od običajne prakse katerih koli drugih davčnih organov ali standardov OECD, temveč zgolj ugotavlja, da ne spoštuje neodvisnega tržnega načela. ATOZ trdi, da Komisija očitno meni, da obstaja objektivni standard OECD glede tržne naravnanosti, ki temelji na načelih OECD in je nekako vključen v zakonodajo EU, ki presega nacionalno zakonodajo in prakso držav članic. Vendar pa ATOZ meni, da bi morala Komisija preučiti, ali je sporazum SMBV APA v skladu z nizozemsko zakonodajo. ATOZ trdi, da pristop Komisije med drugim ustvarja pravno negotovost med multinacionalkami. |
| --- | --- |

(198)

Glavni argument podjetja ATOZ se nanaša na pravno podlago za sklep o začetku postopka. Kot trdi ATOZ, odločitev ne razlikuje, ali cenovni sporazum v okviru sporazuma SMBV APA odstopa od nizozemske administrativne prakse, od običajne prakse katerih koli drugih davčnih organov ali standardov OECD, temveč zgolj ugotavlja, da ne spoštuje neodvisnega tržnega načela. ATOZ trdi, da Komisija očitno meni, da obstaja objektivni standard OECD glede tržne naravnanosti, ki temelji na načelih OECD in je nekako vključen v zakonodajo EU, ki presega nacionalno zakonodajo in prakso držav članic. Vendar pa ATOZ meni, da bi morala Komisija preučiti, ali je sporazum SMBV APA v skladu z nizozemsko zakonodajo. ATOZ trdi, da pristop Komisije med drugim ustvarja pravno negotovost med multinacionalkami.

5.5   Oxfam

Oxfam

| (199) | Organizacija Oxfam je v svojih pripombah podprla preiskavo Komisije in jo spodbuja, naj okrepi svojo preiskovalno vlogo, tudi ob upoštevanju dejstva, da je lahko za strukturno oceno prakse izdajanja davčnih stališč držav članic primernejša od nacionalnih organov. Komisijo poziva, naj zagotovi, da se v primerih potrjenih selektivnih prednosti sprejmejo ustrezne sankcije in da se škodljive davčne prakse hitro odpravijo. |
| --- | --- |

(199)

Organizacija Oxfam je v svojih pripombah podprla preiskavo Komisije in jo spodbuja, naj okrepi svojo preiskovalno vlogo, tudi ob upoštevanju dejstva, da je lahko za strukturno oceno prakse izdajanja davčnih stališč držav članic primernejša od nacionalnih organov. Komisijo poziva, naj zagotovi, da se v primerih potrjenih selektivnih prednosti sprejmejo ustrezne sankcije in da se škodljive davčne prakse hitro odpravijo.

5.6   BAK

BAK

| (200) | BAK (Avstrijska zvezna delavska zbornica) podpira trditve Komisije iz sklepa o začetku postopka in meni, da na splošno takšni sporazumi in pravne strukture znižujejo davke, plačane po vsem svetu, kar ima negativne posledice za potrošnike in zaposlene. |
| --- | --- |

(200)

BAK (Avstrijska zvezna delavska zbornica) podpira trditve Komisije iz sklepa o začetku postopka in meni, da na splošno takšni sporazumi in pravne strukture znižujejo davke, plačane po vsem svetu, kar ima negativne posledice za potrošnike in zaposlene.

6.   PRIPOMBE PODJETJA X

PRIPOMBE PODJETJA X

| (201) | Podjetje X, ki ne želi razkriti svoje identitete, je Komisiji predložilo pripombe v odgovor na sklep o začetku postopka. Po mnenju tega podjetja, na podlagi svoje presoje kot konkurent podjetja Starbucks, je vrednost, dodana v postopku praženja (praženje in pakiranje, brez upoštevanja stroškov embalaže) surovih e kave povprečno v višini 13–17 % stroškov za surovih o kavo, ko gre za praženo in zmleto kavo ali kavo v zrnih. To podjetje meni, da te stopnje veljajo za vse distribucijske poti. |
| --- | --- |

(201)

Podjetje X, ki ne želi razkriti svoje identitete, je Komisiji predložilo pripombe v odgovor na sklep o začetku postopka. Po mnenju tega podjetja, na podlagi svoje presoje kot konkurent podjetja Starbucks, je vrednost, dodana v postopku praženja (praženje in pakiranje, brez upoštevanja stroškov embalaže) surovih e kave povprečno v višini 13–17 % stroškov za surovih o kavo, ko gre za praženo in zmleto kavo ali kavo v zrnih. To podjetje meni, da te stopnje veljajo za vse distribucijske poti.

7.   INFORMACIJE, KI SO JIH PRISKRBELI KONKURENTI PODJETJA STARBUCKS V ODZIV NA ZAHTEVO PO TRŽNIH INFORMACIJAH

INFORMACIJE, KI SO JIH PRISKRBELI KONKURENTI PODJETJA STARBUCKS V ODZIV NA ZAHTEVO PO TRŽNIH INFORMACIJAH

7.1   Podjetja, na katera se je obrnila Komisija v zvezi z zahtevkom po tržnih informacijah

Podjetja, na katera se je obrnila Komisija v zvezi z zahtevkom po tržnih informacijah

| (202) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20, se je Komisija obrnila na štiri konkurente podjetja Starbucks za tržne informacije o njihovem modelu ter dejavnostih, ki ustvarjajo vrednost, tako da bi lahko Komisija dokončala svojo oceno sporazuma SMBV APA. Štirje zadevni konkurenti so podjetje Y, Dallmayr, Nestlé in Melitta. Ta štiri podjetja so bila izbrana, ker so vsa dejavna na področju praženja kave in lahko kot skupinska podjetja omogočijo vpogled v organizacijo dejavnosti praženja kave znotraj integriranega podjetja. |
| --- | --- |

(202)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 20, se je Komisija obrnila na štiri konkurente podjetja Starbucks za tržne informacije o njihovem modelu ter dejavnostih, ki ustvarjajo vrednost, tako da bi lahko Komisija dokončala svojo oceno sporazuma SMBV APA. Štirje zadevni konkurenti so podjetje Y, Dallmayr, Nestlé in Melitta. Ta štiri podjetja so bila izbrana, ker so vsa dejavna na področju praženja kave in lahko kot skupinska podjetja omogočijo vpogled v organizacijo dejavnosti praženja kave znotraj integriranega podjetja.

7.2   Dallmayr

Dallmayr

| (203) | Podjetje Dallmayr je z dopisom z dne 27. aprila 2015 odgovorilo na zahtevo komisije po tržnih informacijah. |
| --- | --- |

(203)

Podjetje Dallmayr je z dopisom z dne 27. aprila 2015 odgovorilo na zahtevo komisije po tržnih informacijah.

| (204) | Podjetje Dallmayr je Komisijo obvestilo, da se praženje kave izvaja bodisi v okviru samostojnega podjetja bodisi vertikalno integriranega znotraj podjetja. Večja podjetja navadno izvajajo praženje interno. Funkcija nabave je navadno povezana s funkcijo praženja. Dallmayr za funkcijo praženja ne najema zunanjih izvajalcev. |
| --- | --- |

(204)

Podjetje Dallmayr je Komisijo obvestilo, da se praženje kave izvaja bodisi v okviru samostojnega podjetja bodisi vertikalno integriranega znotraj podjetja. Večja podjetja navadno izvajajo praženje interno. Funkcija nabave je navadno povezana s funkcijo praženja. Dallmayr za funkcijo praženja ne najema zunanjih izvajalcev.

| (205) | Dallmayr meni, da je plačevanje licenčnine s strani tretje stranke, ki zagotavlja storitve praženja, precej nenavadno. Pravzaprav bi Dallmayr pričakoval, da stranka plača izvajalcu praženja in ne obratno. |
| --- | --- |

(205)

Dallmayr meni, da je plačevanje licenčnine s strani tretje stranke, ki zagotavlja storitve praženja, precej nenavadno. Pravzaprav bi Dallmayr pričakoval, da stranka plača izvajalcu praženja in ne obratno.

7.3   Nestlé

Nestlé

| (206) | Podjetje Nestlé je z dopisom z dne 20. maja 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Navedlo je, da so trije elementi, pomembni za ustvarjanje vrednosti za kavo, kakovost (vrsta zrn), temnost (ki se doseže s praženjem) in finost kavnega prahu po mletju. Prav tako je navedlo, da za funkcijo praženja ne najema in ne bi najemalo zunanjega izvajalca zaradi pomembnosti praženja pri razvoju arome proizvoda. |
| --- | --- |

(206)

Podjetje Nestlé je z dopisom z dne 20. maja 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Navedlo je, da so trije elementi, pomembni za ustvarjanje vrednosti za kavo, kakovost (vrsta zrn), temnost (ki se doseže s praženjem) in finost kavnega prahu po mletju. Prav tako je navedlo, da za funkcijo praženja ne najema in ne bi najemalo zunanjega izvajalca zaradi pomembnosti praženja pri razvoju arome proizvoda.

7.4   Melitta

Melitta

| (207) | Podjetje Melitta je z dopisom z dne 26. maja 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Navedlo je primere, v katerih bi lahko za praženje kavnih zrn najelo zunanjega izvajalca. To primeri so: (i) če v lastni tovarni niso na voljo stroji za proizvodnjo določenih vrst proizvodov, kot so posebne velikosti embalaže ali mehkih vrečk, (ii) če v lastni tovarni niso na voljo stroji za proizvodnjo instant kave in (iii) če prodaja preseže razpoložljive zmogljivosti praženja in pakiranja v lastni tovarni. V tem zadnjem primeru, ko se zaradi omejene zmogljivosti za praženje in pakiranje najame zunanji izvajalec, Melitta pošlje surova kavna zrna izvajalcu, ki praži in pakira kavo v končni izdelek. Končni proizvod je nato dobavljen podjetju Melitta. Takšna pogodba je veljala z istim izvajalcem za več let. |
| --- | --- |

(207)

Podjetje Melitta je z dopisom z dne 26. maja 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Navedlo je primere, v katerih bi lahko za praženje kavnih zrn najelo zunanjega izvajalca. To primeri so: (i) če v lastni tovarni niso na voljo stroji za proizvodnjo določenih vrst proizvodov, kot so posebne velikosti embalaže ali mehkih vrečk, (ii) če v lastni tovarni niso na voljo stroji za proizvodnjo instant kave in (iii) če prodaja preseže razpoložljive zmogljivosti praženja in pakiranja v lastni tovarni. V tem zadnjem primeru, ko se zaradi omejene zmogljivosti za praženje in pakiranje najame zunanji izvajalec, Melitta pošlje surova kavna zrna izvajalcu, ki praži in pakira kavo v končni izdelek. Končni proizvod je nato dobavljen podjetju Melitta. Takšna pogodba je veljala z istim izvajalcem za več let.

| (208) | Zaradi zagotavljanja kakovosti in okusa končnih proizvodov Melitta zagotovi pravila glede krivulje praženja ali določene profile okusa tretji stranki, ki jo je podjetje Melitta najelo kot zunanjega izvajalca. |
| --- | --- |

(208)

Zaradi zagotavljanja kakovosti in okusa končnih proizvodov Melitta zagotovi pravila glede krivulje praženja ali določene profile okusa tretji stranki, ki jo je podjetje Melitta najelo kot zunanjega izvajalca.

| (209) | Pogodbeni sporazum ne določa licenčnine, plačane podjetju Melitta pri zunanjem izvajanju dejavnosti praženja. |
| --- | --- |

(209)

Pogodbeni sporazum ne določa licenčnine, plačane podjetju Melitta pri zunanjem izvajanju dejavnosti praženja.

7.5   Podjetje Y

Podjetje Y

| (210) | Podjetje Y je z dopisom z dne 27. aprila 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Komisija je zahtevala pojasnilo v dopisu z dne 11. maja 2015, na katerega je podjetje odgovorilo 21. maja 2015. |
| --- | --- |

(210)

Podjetje Y je z dopisom z dne 27. aprila 2015 odgovorilo na zahtevo Komisije po tržnih informacijah. Komisija je zahtevala pojasnilo v dopisu z dne 11. maja 2015, na katerega je podjetje odgovorilo 21. maja 2015.

| (211) | Podjetje Y za funkcijo praženja kave ne najema tretjih strank. Praženje zagotavlja podjetje znotraj skupine, ki ga je podjetje Y določilo za proizvajalca za dodelavne posle. To podjetje za praženje kave ne plačuje licenčnine za uporabo intelektualne lastnine ali znanja v procesu praženja. |
| --- | --- |

(211)

Podjetje Y za funkcijo praženja kave ne najema tretjih strank. Praženje zagotavlja podjetje znotraj skupine, ki ga je podjetje Y določilo za proizvajalca za dodelavne posle. To podjetje za praženje kave ne plačuje licenčnine za uporabo intelektualne lastnine ali znanja v procesu praženja.

| (212) | Podjetje plačuje licenčnine za uporabo sistemov IT. Glede plačila za to podjetje v skupini, ki je opredeljeno kot proizvajalec za dodelavne posle, so stroškovna osnova proizvodni stroški, razen stroškov surovin. Proizvodni stroški so zlasti energija, amortizacija za stroje (na primer linijo za praženje in pakiranje), stroški za osebje, stroški IT in vzdrževanje opreme. |
| --- | --- |

(212)

Podjetje plačuje licenčnine za uporabo sistemov IT. Glede plačila za to podjetje v skupini, ki je opredeljeno kot proizvajalec za dodelavne posle, so stroškovna osnova proizvodni stroški, razen stroškov surovin. Proizvodni stroški so zlasti energija, amortizacija za stroje (na primer linijo za praženje in pakiranje), stroški za osebje, stroški IT in vzdrževanje opreme.

8.   PRIPOMBE NIZOZEMSKE GLEDE PRIPOMB TRETJIH STRANK, PRIPOMB PODJETJA X IN ODGOVOROV NA ZAHTEVO PO TRŽNIH INFORMACIJAH

PRIPOMBE NIZOZEMSKE GLEDE PRIPOMB TRETJIH STRANK, PRIPOMB PODJETJA X IN ODGOVOROV NA ZAHTEVO PO TRŽNIH INFORMACIJAH

8.1   Pripombe Nizozemske glede pripomb tretjih strank

Pripombe Nizozemske glede pripomb tretjih strank

| (213) | V dopisih z dne 20. in 26. aprila 2015 se je Nizozemska povsem strinjala z ugotovitvami podjetja Starbucks, združenja NOB, konfederacije VNO-NCW in podjetja ATOZ. V zvezi s pripombami organizacije Oxfam je Nizozemska navedla, da gre za ugotovitev v zvezi s škodljivo davčno konkurenco na splošno in ne zadeva posebej primera podjetja SMBV. Nizozemska meni, da trditve zbornice BAK ne držijo in se zato vzdržuje komentarjev nanje. |
| --- | --- |

(213)

V dopisih z dne 20. in 26. aprila 2015 se je Nizozemska povsem strinjala z ugotovitvami podjetja Starbucks, združenja NOB, konfederacije VNO-NCW in podjetja ATOZ. V zvezi s pripombami organizacije Oxfam je Nizozemska navedla, da gre za ugotovitev v zvezi s škodljivo davčno konkurenco na splošno in ne zadeva posebej primera podjetja SMBV. Nizozemska meni, da trditve zbornice BAK ne držijo in se zato vzdržuje komentarjev nanje.

8.2   Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja X

Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja X

| (214) | V dopisu z dne 11. marca 2015 je Nizozemska navedla, da ne more dati konkretnega odgovora na pripombe podjetja X, saj ni prejela funkcijske analize in referenčnega merila za anonimnega konkurenta. |
| --- | --- |

(214)

V dopisu z dne 11. marca 2015 je Nizozemska navedla, da ne more dati konkretnega odgovora na pripombe podjetja X, saj ni prejela funkcijske analize in referenčnega merila za anonimnega konkurenta.

8.3   Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Dallmayr in podjetja Y

Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Dallmayr in podjetja Y

| (215) | Z dopisom z dne 27. maja 2015 je Nizozemska podala svoje pripombe glede tržnih informacij, ki sta jih zagotovili podjetji Dallmayr in Y. Kot splošno pripombo Nizozemska navaja, da manjkajo funkcijska analiza in pogodbeni dogovori, zato je primerjava zelo težavna, saj ti podjetji za funkcijo praženja ne najemata neodvisne tretje stranke. |
| --- | --- |

(215)

Z dopisom z dne 27. maja 2015 je Nizozemska podala svoje pripombe glede tržnih informacij, ki sta jih zagotovili podjetji Dallmayr in Y. Kot splošno pripombo Nizozemska navaja, da manjkajo funkcijska analiza in pogodbeni dogovori, zato je primerjava zelo težavna, saj ti podjetji za funkcijo praženja ne najemata neodvisne tretje stranke.

| (216) | Glede podjetja Dallmayr Nizozemska navaja, da opredelitev praženja, kot jo podaja Dallmayr, vključuje več kot le praženje kave, saj je funkcija nabave integrirana s funkcijo praženja. Nadalje Nizozemska trdi, da podjetje SMBV ne opravlja dejavnosti v zvezi s prodajo kavnih in nekavnih proizvodov, kaže pa, da je podjetje Dallmayr glede tega drugače organizirano. Poleg tega glede razmerja stranka–pogodbenik pri podjetju Dallmayr Nizozemska trdi, da se plačilo opravi glede na težo in ceno surovih kavnih zrn, kar pomeni za pogodbenika določeno stopnjo tveganja glede dejavnosti, kar pa ne velja za SMBV. |
| --- | --- |

(216)

Glede podjetja Dallmayr Nizozemska navaja, da opredelitev praženja, kot jo podaja Dallmayr, vključuje več kot le praženje kave, saj je funkcija nabave integrirana s funkcijo praženja. Nadalje Nizozemska trdi, da podjetje SMBV ne opravlja dejavnosti v zvezi s prodajo kavnih in nekavnih proizvodov, kaže pa, da je podjetje Dallmayr glede tega drugače organizirano. Poleg tega glede razmerja stranka–pogodbenik pri podjetju Dallmayr Nizozemska trdi, da se plačilo opravi glede na težo in ceno surovih kavnih zrn, kar pomeni za pogodbenika določeno stopnjo tveganja glede dejavnosti, kar pa ne velja za SMBV.

| (217) | V zvezi s podjetjem Y Nizozemska navaja, da se praženje kave šteje za redno funkcijo in da se obrat za praženje poplača na podlagi stroška plus marže, pri čemer strošek cene surovih kavnih zrn ni del stroškovne osnove. Glede na navedbe Nizozemske je ta pristop popolnoma v skladu s sporazumom SMBV APA. |
| --- | --- |

(217)

V zvezi s podjetjem Y Nizozemska navaja, da se praženje kave šteje za redno funkcijo in da se obrat za praženje poplača na podlagi stroška plus marže, pri čemer strošek cene surovih kavnih zrn ni del stroškovne osnove. Glede na navedbe Nizozemske je ta pristop popolnoma v skladu s sporazumom SMBV APA.

8.4   Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Nestlé

Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Nestlé

| (218) | Glede pripomb podjetja Nestlé Nizozemska navaja, da vse tri elemente, ki po mnenju podjetja Nestlé ustvarjajo vrednost za kavo, izvajajo tuja podjetja iz skupine Starbucks, ne SMBV (dobavo in nadzor kakovosti zrn izvaja STCT, krivulje praženja zagotavlja Alki LP, kavarne Starbucks pa izvajajo mletje). |
| --- | --- |

(218)

Glede pripomb podjetja Nestlé Nizozemska navaja, da vse tri elemente, ki po mnenju podjetja Nestlé ustvarjajo vrednost za kavo, izvajajo tuja podjetja iz skupine Starbucks, ne SMBV (dobavo in nadzor kakovosti zrn izvaja STCT, krivulje praženja zagotavlja Alki LP, kavarne Starbucks pa izvajajo mletje).

8.5   Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Melitta

Pripombe Nizozemske glede pripomb podjetja Melitta

| (219) | Glede podjetja Melitta Nizozemska navaja, da se trije primeri okoliščin, ki jih opisuje Melitta, ko se za funkcijo praženja kave najame zunanjega izvajalca, v nekaterih pogledih razlikujejo od položaja SMBV. V primerih 1 in 3 podobnost izhaja iz dejstva, da funkcije nabave prav tako ne opravlja proizvajalec, razlika pa je po mnenju Nizozemske v trajanju pogodbe o praženju (letna pogodba v primerjavi s 50-letnim veljavnim sporazumom o praženju) in stopnji tveganja za dejavnost (ki naj bi bila po mnenju Nizozemske na ravni podjetja Alki LP v primerjavi z ravnjo podjetja Melitta). Glede drugega primera Nizozemska meni, da je preveč različen za primerjavo, saj se ne nanaša le na praženje kavnih zrn, marveč tudi na proizvodnjo proizvodov, ki vključujejo vse. |
| --- | --- |

(219)

Glede podjetja Melitta Nizozemska navaja, da se trije primeri okoliščin, ki jih opisuje Melitta, ko se za funkcijo praženja kave najame zunanjega izvajalca, v nekaterih pogledih razlikujejo od položaja SMBV. V primerih 1 in 3 podobnost izhaja iz dejstva, da funkcije nabave prav tako ne opravlja proizvajalec, razlika pa je po mnenju Nizozemske v trajanju pogodbe o praženju (letna pogodba v primerjavi s 50-letnim veljavnim sporazumom o praženju) in stopnji tveganja za dejavnost (ki naj bi bila po mnenju Nizozemske na ravni podjetja Alki LP v primerjavi z ravnjo podjetja Melitta). Glede drugega primera Nizozemska meni, da je preveč različen za primerjavo, saj se ne nanaša le na praženje kavnih zrn, marveč tudi na proizvodnjo proizvodov, ki vključujejo vse.

8.6   Pripombe Nizozemske glede dopisov podjetja Starbucks s 13. aprila 2015, 29. maja 2015, 10. in 11. septembra 2015 ter 23. septembra 2015.

Pripombe Nizozemske glede dopisov podjetja Starbucks s 13. aprila 2015, 29. maja 2015, 10. in 11. septembra 2015 ter 23. septembra 2015.

| (220) | Z dopisom z dne 19. junija 2015 je Nizozemska predložila svoje pripombe glede tržnih informacij, ki jih je predložilo podjetje Starbucks. V teh pripombah je Nizozemska ponovila svojo trditev, da mora biti ustrezni referenčni okvir nizozemski nacionalni davčni sistem, zlasti člen 8b CIT in odlok o transfernih cenah. Trdi, da se člen 8b in odlok vedno uporabljata za transakcije znotraj skupine, ne glede na to, ali je podjetje zaprosilo za sporazum APA ali ne. Poleg tega Nizozemska poudarja, da je TNMM mednarodno najpogosteje uporabljana metoda in da Nizozemska ne uporablja pravila najboljše metode. Trdi tudi, da je prednost metode TNMM ta, da mora država upoštevati transferno ceno le enostransko in da morebitna višja ali nižja transferna cena za surova kavna zrna ne bi vplivala na davčno osnovo SMBV, saj je strošek kavnih zrn izvzet iz stroškovne osnove, za katero se uporablja marža. |
| --- | --- |

(220)

Z dopisom z dne 19. junija 2015 je Nizozemska predložila svoje pripombe glede tržnih informacij, ki jih je predložilo podjetje Starbucks. V teh pripombah je Nizozemska ponovila svojo trditev, da mora biti ustrezni referenčni okvir nizozemski nacionalni davčni sistem, zlasti člen 8b CIT in odlok o transfernih cenah. Trdi, da se člen 8b in odlok vedno uporabljata za transakcije znotraj skupine, ne glede na to, ali je podjetje zaprosilo za sporazum APA ali ne. Poleg tega Nizozemska poudarja, da je TNMM mednarodno najpogosteje uporabljana metoda in da Nizozemska ne uporablja pravila najboljše metode. Trdi tudi, da je prednost metode TNMM ta, da mora država upoštevati transferno ceno le enostransko in da morebitna višja ali nižja transferna cena za surova kavna zrna ne bi vplivala na davčno osnovo SMBV, saj je strošek kavnih zrn izvzet iz stroškovne osnove, za katero se uporablja marža.

| (221) | V dopisu z dne 25. septembra 2015 je Nizozemska ponovila svoje trditve, da bi bilo treba na podlagi poročila o transfernih cenah, pogodbenih razmerij med podjetjem SMBV in nasprotnimi strankami ter dejanskim ravnanjem podjetja SMBV to podjetje šteti za proizvajalca s profilom majhnega tveganja. Nizozemska nadalje trdi, da je na Nizozemskem pogosta praksa, da posebnih funkcij, kot je kombinacija deleža neopredmetenih sredstev in prevzema podjetniškega tveganja, ni mogoče primerjalno oceniti in da je zato logično, da se plačila licenčnin izračunajo kot preostanek. Po mnenju Nizozemske njeno trditev, da je sporazum SMBV APA tržno naravnan in v celoti v skladu s Smernicami OECD za določanje TC, podpirajo drugo mnenje [odvetniškega podjetja] (predloženo prej, glej uvodno izjavo 192), predložitev podjetja Y (90), analiza občutljivosti, ki jo izvedla Nizozemska (predložena prej, glej uvodno izjavo 178), ter številni članki davčnih strokovnjakov. Poleg tega Nizozemska meni, da četudi metode CUP ne bi bilo mogoče uporabiti za položaj podjetja SMBV, analiza CUP v zvezi s pogodbami med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami o praženju kave ali podizvajalski proizvodnji kavnih izdelkov (glej uvodno izjavo 152), kaže, da plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP niso bila previsoka (91). |
| --- | --- |

(221)

V dopisu z dne 25. septembra 2015 je Nizozemska ponovila svoje trditve, da bi bilo treba na podlagi poročila o transfernih cenah, pogodbenih razmerij med podjetjem SMBV in nasprotnimi strankami ter dejanskim ravnanjem podjetja SMBV to podjetje šteti za proizvajalca s profilom majhnega tveganja. Nizozemska nadalje trdi, da je na Nizozemskem pogosta praksa, da posebnih funkcij, kot je kombinacija deleža neopredmetenih sredstev in prevzema podjetniškega tveganja, ni mogoče primerjalno oceniti in da je zato logično, da se plačila licenčnin izračunajo kot preostanek. Po mnenju Nizozemske njeno trditev, da je sporazum SMBV APA tržno naravnan in v celoti v skladu s Smernicami OECD za določanje TC, podpirajo drugo mnenje [odvetniškega podjetja] (predloženo prej, glej uvodno izjavo 192), predložitev podjetja Y (90), analiza občutljivosti, ki jo izvedla Nizozemska (predložena prej, glej uvodno izjavo 178), ter številni članki davčnih strokovnjakov. Poleg tega Nizozemska meni, da četudi metode CUP ne bi bilo mogoče uporabiti za položaj podjetja SMBV, analiza CUP v zvezi s pogodbami med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami o praženju kave ali podizvajalski proizvodnji kavnih izdelkov (glej uvodno izjavo 152), kaže, da plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP niso bila previsoka (91).

90

91

| (222) | V dopisu z dne 7. oktobra 2015 Nizozemska ponavlja trditev, da metoda CUP ni ustrezna za plačilo licenčnin s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP. Poleg tega Nizozemska navaja, da je plačilo cen za surova kavna zrna s strani podjetja SMBV podjetju STCT v skladu z neodvisnim tržnim načelom na podlagi dejstva, da je [nepovezano proizvodno podjetje 2] plačevalo višjo ceno za surova kavna zrna kot podjetje SMBV v okviru svoje pogodbe s podjetjem Starbucks. In končno je Nizozemska predložila finančne informacije o 11 podjetjih iz različnih držav članic Unije, vseh registriranih v skladu z oznako NACE „Predelava čaja in kave“, in poudarila, da imajo vsa ta podjetja na splošno podobno ali nižjo dobičkonosnost kot podjetje SMBV in da so v več finančnih obdobjih celo ustvarjala izgubo. |
| --- | --- |

(222)

V dopisu z dne 7. oktobra 2015 Nizozemska ponavlja trditev, da metoda CUP ni ustrezna za plačilo licenčnin s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP. Poleg tega Nizozemska navaja, da je plačilo cen za surova kavna zrna s strani podjetja SMBV podjetju STCT v skladu z neodvisnim tržnim načelom na podlagi dejstva, da je [nepovezano proizvodno podjetje 2] plačevalo višjo ceno za surova kavna zrna kot podjetje SMBV v okviru svoje pogodbe s podjetjem Starbucks. In končno je Nizozemska predložila finančne informacije o 11 podjetjih iz različnih držav članic Unije, vseh registriranih v skladu z oznako NACE „Predelava čaja in kave“, in poudarila, da imajo vsa ta podjetja na splošno podobno ali nižjo dobičkonosnost kot podjetje SMBV in da so v več finančnih obdobjih celo ustvarjala izgubo.

9.   OCENA SPORNEGA UKREPA

OCENA SPORNEGA UKREPA

9.1   Obstoj pomoči

Obstoj pomoči

| (223) | V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali ponudbi določenih proizvodov, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor ta pomoč vpliva na trgovino med državami članicami. |
| --- | --- |

(223)

V skladu s členom 107(1) Pogodbe je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti posameznim podjetjem ali ponudbi določenih proizvodov, nezdružljiva z notranjim trgom, kolikor ta pomoč vpliva na trgovino med državami članicami.

| (224) | V skladu z ustaljeno sodno prakso morajo biti za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni vsi pogoji, določeni v tem členu (92). Tako je že splošno sprejeto, da mora biti za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu tega člena, prvič, obstajati intervencija države ali prek državnih sredstev; drugič, ta intervencija mora biti taka, da lahko prizadene trgovino med državami članicami; tretjič, ukrep mora podeljevati selektivno prednost podjetju, in četrtič, izkrivljati mora konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal (93). |
| --- | --- |

(224)

V skladu z ustaljeno sodno prakso morajo biti za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu člena 107(1) Pogodbe izpolnjeni vsi pogoji, določeni v tem členu (92). Tako je že splošno sprejeto, da mora biti za opredelitev ukrepa kot državne pomoči v smislu tega člena, prvič, obstajati intervencija države ali prek državnih sredstev; drugič, ta intervencija mora biti taka, da lahko prizadene trgovino med državami članicami; tretjič, ukrep mora podeljevati selektivno prednost podjetju, in četrtič, izkrivljati mora konkurenco ali groziti, da jo bo izkrivljal (93).

92

93

| (225) | Kar zadeva prvi pogoj za ugotovitev obstoja pomoči, je sporazum SMBV APA sklenila nizozemska davčna uprava (Belastingdienst), ki je del javne uprave na Nizozemskem. V sporazumu APA je nizozemska davčna uprava sprejela razporeditev dobička, ki ga je predlagalo podjetje Starbucks, na podlagi česar podjetje SMBV določa svojo davčno obveznost od dohodkov pravnih oseb do Nizozemske na letni osnovi. Za sporazum SMBV APA je zato odgovorna Nizozemska. |
| --- | --- |

(225)

Kar zadeva prvi pogoj za ugotovitev obstoja pomoči, je sporazum SMBV APA sklenila nizozemska davčna uprava (Belastingdienst), ki je del javne uprave na Nizozemskem. V sporazumu APA je nizozemska davčna uprava sprejela razporeditev dobička, ki ga je predlagalo podjetje Starbucks, na podlagi česar podjetje SMBV določa svojo davčno obveznost od dohodkov pravnih oseb do Nizozemske na letni osnovi. Za sporazum SMBV APA je zato odgovorna Nizozemska.

Belastingdienst

| (226) | Glede ukrepa financiranja iz državnih sredstev je sodišče doslej dosledno odločalo, da ukrep, s katerim javni organi priznajo nekaterim podjetjem davčno oprostitev, ki, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč (94). V nadaljevanju bo Komisija pokazala, da sporazum SMBV APA prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem z odstopanjem od davka, ki bi ga bila sicer zavezana plačevati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Zato je treba šteti, da sporazum SMBV APA povzroča izgubo državnih sredstev, saj kakršno koli znižanje davka za podjetje SMBV pomeni izgubo davčnega prihodka, ki bi bil sicer na voljo Nizozemski. |
| --- | --- |

(226)

Glede ukrepa financiranja iz državnih sredstev je sodišče doslej dosledno odločalo, da ukrep, s katerim javni organi priznajo nekaterim podjetjem davčno oprostitev, ki, čeprav ne vključuje pozitivnega prenosa državnih sredstev, upravičence postavlja v ugodnejši finančni položaj kot druge davčne zavezance, pomeni državno pomoč (94). V nadaljevanju bo Komisija pokazala, da sporazum SMBV APA prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem z odstopanjem od davka, ki bi ga bila sicer zavezana plačevati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb. Zato je treba šteti, da sporazum SMBV APA povzroča izgubo državnih sredstev, saj kakršno koli znižanje davka za podjetje SMBV pomeni izgubo davčnega prihodka, ki bi bil sicer na voljo Nizozemski.

94

| (227) | Kar zadeva drugi pogoj za obstoj pomoči, je SMBV del skupine Starbucks, po vsem svetu dejavnega subjekta, ki posluje v vseh državah članicah Unije, tako da lahko kakršna koli pomoč v njegovo korist vpliva na trgovino znotraj Unije. Prav tako se za ukrep, ki ga je dodelila država, šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, s katerimi tekmuje (95). V obsegu, v katerem sporazum SMBV APA podjetju SMBV zmanjšuje davčne obveznosti, za katere bi sicer moralo plačevati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, sporazum APA izkrivlja ali grozi, da bo izkrivljal konkurenco s krepitvijo finančnega položaja podjetja, tako da je četrti pogoj za ugotovitev obstoja pomoči v tej zadevi prav tako izpolnjen. |
| --- | --- |

(227)

Kar zadeva drugi pogoj za obstoj pomoči, je SMBV del skupine Starbucks, po vsem svetu dejavnega subjekta, ki posluje v vseh državah članicah Unije, tako da lahko kakršna koli pomoč v njegovo korist vpliva na trgovino znotraj Unije. Prav tako se za ukrep, ki ga je dodelila država, šteje, da izkrivlja ali bi lahko izkrivljal konkurenco, kadar bi verjetno izboljšal konkurenčni položaj prejemnika pomoči v primerjavi z drugimi podjetji, s katerimi tekmuje (95). V obsegu, v katerem sporazum SMBV APA podjetju SMBV zmanjšuje davčne obveznosti, za katere bi sicer moralo plačevati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, sporazum APA izkrivlja ali grozi, da bo izkrivljal konkurenco s krepitvijo finančnega položaja podjetja, tako da je četrti pogoj za ugotovitev obstoja pomoči v tej zadevi prav tako izpolnjen.

95

| (228) | Kar zadeva tretji pogoj za ugotovitev obstoja pomoči, bo Komisija od uvodne izjave 252 naprej prikazala, zakaj meni, da sporazum SMBV APA daje selektivno prednost podjetju Starbucks v delu, v katerem zmanjšuje davčno obveznost podjetja SMBV na Nizozemskem z odstopanjem davka, ki bi ga moralo plačati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, zato izpolnjuje vse pogoje za ugotovitev obstoja pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(228)

Kar zadeva tretji pogoj za ugotovitev obstoja pomoči, bo Komisija od uvodne izjave 252 naprej prikazala, zakaj meni, da sporazum SMBV APA daje selektivno prednost podjetju Starbucks v delu, v katerem zmanjšuje davčno obveznost podjetja SMBV na Nizozemskem z odstopanjem davka, ki bi ga moralo plačati v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb, zato izpolnjuje vse pogoje za ugotovitev obstoja pomoči v skladu s členom 107(1) Pogodbe.

9.2   Obstoj selektivne prednosti

Obstoj selektivne prednosti

| (229) | V skladu z ustaljeno sodno prakso „odstavek 1 člena 107 Pogodbe zahteva, da je treba v okviru dane pravne ureditve ugotoviti, ali državni ukrep lahko daje prednost „določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga“ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje zadevna ureditev, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (96). |
| --- | --- |

(229)

V skladu z ustaljeno sodno prakso „odstavek 1 člena 107 Pogodbe zahteva, da je treba v okviru dane pravne ureditve ugotoviti, ali državni ukrep lahko daje prednost „določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga“ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje zadevna ureditev, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti“ (96).

odstavek 1 člena 107 Pogodbe zahteva, da je treba v okviru dane pravne ureditve ugotoviti, ali državni ukrep lahko daje prednost „določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga“ v primerjavi z drugimi, ki so glede na cilj, ki ga zasleduje zadevna ureditev, v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. Če je tako, potem zadevni ukrep izpolnjuje pogoj selektivnosti

96

| (230) | V davčnih zadevah je sodišče zasnovalo tristopenjsko analizo za ugotovitev, ali je določen davčni ukrep selektiven (97). Prvič, opredeli se običajni davčni sistem, ki se uporablja v državi članici: „referenčni sistem“. Drugič, treba je ugotoviti, ali zadevni davčni ukrep pomeni odstopanje od tega sistema v smislu, ali razlikuje med gospodarskimi subjekti, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, se nato v tretjem koraku analize preveri, ali je ta ukrep upravičen glede na naravo ali splošno shemo referenčnega sistema. Davčni ukrep, ki pomeni odstopanje od uporabe referenčnega sistema, je mogoče upravičiti, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel navedenega davčnega sistema (98). V tem primeru davčni ukrep ni selektiven. Dokazno breme v tem tretjem koraku nosi država članica. |
| --- | --- |

(230)

V davčnih zadevah je sodišče zasnovalo tristopenjsko analizo za ugotovitev, ali je določen davčni ukrep selektiven (97). Prvič, opredeli se običajni davčni sistem, ki se uporablja v državi članici: „referenčni sistem“. Drugič, treba je ugotoviti, ali zadevni davčni ukrep pomeni odstopanje od tega sistema v smislu, ali razlikuje med gospodarskimi subjekti, ki so z vidika ciljev, ki so lastni sistemu, v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Če ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, se nato v tretjem koraku analize preveri, ali je ta ukrep upravičen glede na naravo ali splošno shemo referenčnega sistema. Davčni ukrep, ki pomeni odstopanje od uporabe referenčnega sistema, je mogoče upravičiti, če lahko zadevna država članica dokaže, da ta ukrep neposredno izhaja iz temeljnih ali usmerjevalnih načel navedenega davčnega sistema (98). V tem primeru davčni ukrep ni selektiven. Dokazno breme v tem tretjem koraku nosi država članica.

97

98

9.2.1   Določitev referenčnega sistema

Določitev referenčnega sistema

9.2.1.1   Referenčni sistem, sestavljen iz nizozemskega splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb

Referenčni sistem, sestavljen iz nizozemskega splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb

| (231) | Praviloma je za namene analize selektivnosti referenčni sistem sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se uporabljajo na podlagi objektivnih meril za vsa podjetja, ki spadajo v njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje cilj sistema. |
| --- | --- |

(231)

Praviloma je za namene analize selektivnosti referenčni sistem sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se uporabljajo na podlagi objektivnih meril za vsa podjetja, ki spadajo v njegovo področje uporabe, kakor ga opredeljuje cilj sistema.

| (232) | V obravnavani zadevi Komisija meni, da je referenčni sistem nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb, katerega cilj je obdavčitev dobičkov vseh podjetij, ki so zavezane plačevanju davka na Nizozemskem (99). Podjetja s sedežem na Nizozemskem so rezidenčni davčni zavezanci (100); so predmet davka od dohodkov pravnih oseb na podlagi njihovega svetovnega dohodka (101). Podjetja, ki nimajo sedeža na Nizozemskem (nerezidenčna podjetja) so predmet davka od dohodkov iz nizozemskih virov (102). Ocena, ali je bilo podjetje ustanovljeno na Nizozemskem za davčne namene, se opravi na podlagi dejanskih okoliščin. Pomembni dejavniki za presojo so sedež dejanske uprave in lokacija sedeža podjetja. V skladu z zakonom CIT se vsa podjetja, registrirana v okviru nizozemske zakonodaje, štejejo za rezidente Nizozemske (103). |
| --- | --- |

(232)

V obravnavani zadevi Komisija meni, da je referenčni sistem nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb, katerega cilj je obdavčitev dobičkov vseh podjetij, ki so zavezane plačevanju davka na Nizozemskem (99). Podjetja s sedežem na Nizozemskem so rezidenčni davčni zavezanci (100); so predmet davka od dohodkov pravnih oseb na podlagi njihovega svetovnega dohodka (101). Podjetja, ki nimajo sedeža na Nizozemskem (nerezidenčna podjetja) so predmet davka od dohodkov iz nizozemskih virov (102). Ocena, ali je bilo podjetje ustanovljeno na Nizozemskem za davčne namene, se opravi na podlagi dejanskih okoliščin. Pomembni dejavniki za presojo so sedež dejanske uprave in lokacija sedeža podjetja. V skladu z zakonom CIT se vsa podjetja, registrirana v okviru nizozemske zakonodaje, štejejo za rezidente Nizozemske (103).

99

100

101

102

103

| (233) | V skladu s členom 3.25 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001 (Wet Inkomstenbelasting 2001), ki na podlagi člena 8 CIT iz leta 1969 velja tudi za zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, je treba letni dobiček določiti na podlagi načela dobrega poslovnega ravnanja in na dosleden način, neodvisno od verjetnega rezultata (104). V skladu z dobrim poslovnim ravnanjem se lahko na primer dajejo nadomestila za nerealizirane izgube, medtem ko nerealiziranih dobičkov ni treba upoštevati. |
| --- | --- |

(233)

V skladu s členom 3.25 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001 (Wet Inkomstenbelasting 2001), ki na podlagi člena 8 CIT iz leta 1969 velja tudi za zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb, je treba letni dobiček določiti na podlagi načela dobrega poslovnega ravnanja in na dosleden način, neodvisno od verjetnega rezultata (104). V skladu z dobrim poslovnim ravnanjem se lahko na primer dajejo nadomestila za nerealizirane izgube, medtem ko nerealiziranih dobičkov ni treba upoštevati.

Wet Inkomstenbelasting 2001

104

| (234) | Na splošno obdavčljivi dobiček ustreza računovodskemu dobičku, kot je razvidno iz izkazov poslovnega izida podjetja. Vendar pa se lahko izvedejo prilagoditve na podlagi posebnih davčnih določb, kot so davčne spodbude, oprostitev davka od dohodkov iz naslova lastništva deležev, popravki davčnega rezultata za transakcije, ki niso bile izvedene v skladu z neodvisnim tržnim načelom, ter uporaba različnih amortizacijskih pravil v skladu z davčnimi in računovodskimi pravili (105). |
| --- | --- |

(234)

Na splošno obdavčljivi dobiček ustreza računovodskemu dobičku, kot je razvidno iz izkazov poslovnega izida podjetja. Vendar pa se lahko izvedejo prilagoditve na podlagi posebnih davčnih določb, kot so davčne spodbude, oprostitev davka od dohodkov iz naslova lastništva deležev, popravki davčnega rezultata za transakcije, ki niso bile izvedene v skladu z neodvisnim tržnim načelom, ter uporaba različnih amortizacijskih pravil v skladu z davčnimi in računovodskimi pravili (105).

105

| (235) | Medtem ko je določanje obdavčljivega dobička pri neintegriranih/domačih samostojnih podjetjih, ki poslujejo na trgu, razmeroma preprosto, saj temelji na razliki med prihodki in stroški na konkurenčnem trgu, pa določanje obdavčljivega dobička pri integriranih podjetjih skupine, kot je Starbucks, zahteva uporabo približkov. Samostojna neintegrirana podjetja lahko svoje računovodske dobičke uporabijo kot izhodišče za določitev davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja na Nizozemskem, ker je ta dobiček odvisen od cen, ki jih narekuje trg, za vstopne transakcije ter proizvode in storitve, ki jih prodaja podjetje. Nasprotno pa mora integrirano podjetje, ki posluje s podjetji iz iste skupine podjetij, pri določanju svojega obdavčljivega dobička najprej oceniti cene za te transakcije znotraj skupine, to oceno pa določi podjetje, ki nadzira skupino, namesto da bi oceno narekoval trg. |
| --- | --- |

(235)

Medtem ko je določanje obdavčljivega dobička pri neintegriranih/domačih samostojnih podjetjih, ki poslujejo na trgu, razmeroma preprosto, saj temelji na razliki med prihodki in stroški na konkurenčnem trgu, pa določanje obdavčljivega dobička pri integriranih podjetjih skupine, kot je Starbucks, zahteva uporabo približkov. Samostojna neintegrirana podjetja lahko svoje računovodske dobičke uporabijo kot izhodišče za določitev davčne osnove za davek od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja na Nizozemskem, ker je ta dobiček odvisen od cen, ki jih narekuje trg, za vstopne transakcije ter proizvode in storitve, ki jih prodaja podjetje. Nasprotno pa mora integrirano podjetje, ki posluje s podjetji iz iste skupine podjetij, pri določanju svojega obdavčljivega dobička najprej oceniti cene za te transakcije znotraj skupine, to oceno pa določi podjetje, ki nadzira skupino, namesto da bi oceno narekoval trg.

| (236) | Vendar ta razlika pri določanju obdavčljivega dobička neintegriranih podjetij, tj. tistih, ki niso del skupine podjetij in so tako „samostojna“, in integriranih podjetij, tj. tistih, ki pripadajo skupini podjetij, ne vpliva na cilj nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, ki je obdavčitev dobička za vsa podjetja, bodisi neintegrirana ali integrirana, ki so zavezana plačilu davka na Nizozemskem. Ker se v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb dobički vseh rezidenčnih podjetij na Nizozemskem obdavčijo na isti način, brez razlikovanja glede na podjetja v skupini in samostojna podjetja, je treba šteti, da sta glede na cilj tega sistema obe vrsti podjetij v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (106). Ker je cilj sporazuma SMBV APA določitev davčne osnove podjetja SMBV za odmero davka od dohodkov pravnih oseb v skladu s tem sistemom, je dejansko nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti ta sporazum APA in ugotoviti, ali je bilo podjetje Starbucks deležno selektivne prednosti. Zato drugačen način določitve obdavčljivega dobička za integrirana in neintegrirana podjetja nima pomena za določitev referenčnega sistema za analize selektivnosti v obravnavanem primeru. |
| --- | --- |

(236)

Vendar ta razlika pri določanju obdavčljivega dobička neintegriranih podjetij, tj. tistih, ki niso del skupine podjetij in so tako „samostojna“, in integriranih podjetij, tj. tistih, ki pripadajo skupini podjetij, ne vpliva na cilj nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, ki je obdavčitev dobička za vsa podjetja, bodisi neintegrirana ali integrirana, ki so zavezana plačilu davka na Nizozemskem. Ker se v okviru nizozemskega splošnega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb dobički vseh rezidenčnih podjetij na Nizozemskem obdavčijo na isti način, brez razlikovanja glede na podjetja v skupini in samostojna podjetja, je treba šteti, da sta glede na cilj tega sistema obe vrsti podjetij v primerljivem dejanskem in pravnem položaju (106). Ker je cilj sporazuma SMBV APA določitev davčne osnove podjetja SMBV za odmero davka od dohodkov pravnih oseb v skladu s tem sistemom, je dejansko nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti ta sporazum APA in ugotoviti, ali je bilo podjetje Starbucks deležno selektivne prednosti. Zato drugačen način določitve obdavčljivega dobička za integrirana in neintegrirana podjetja nima pomena za določitev referenčnega sistema za analize selektivnosti v obravnavanem primeru.

106

| (237) | To potrjujeta tudi člen 8b(1) CIT in odlok o transfernih cenah, ki uveljavljata neodvisno tržno načelo OECD v nizozemskem davčnem pravu. V uvodu odlok navaja:
  „Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001.“
  V oddelku 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001 je navedeno:
  „dobiček iz poslovanja podjetja je znesek celotnih izkupičkov, ki v katerem koli imenu in v kateri koli obliki izhajajo iz poslovanja podjetja“
  Tako odlok s sklicevanjem na oddelek 3.8 zakona o davku od dohodka iz leta 2001 ter na koncepte dohodka in dobička
  „v katerem koli imenu in v kateri koli obliki, ki izhaja iz poslovanja podjetja“
  ne razlikuje med prihodki in dobički podjetja v skupini ali samostojnega podjetja. |
| --- | --- |

(237)

To potrjujeta tudi člen 8b(1) CIT in odlok o transfernih cenah, ki uveljavljata neodvisno tržno načelo OECD v nizozemskem davčnem pravu. V uvodu odlok navaja:
  „Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001.“
  V oddelku 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001 je navedeno:
  „dobiček iz poslovanja podjetja je znesek celotnih izkupičkov, ki v katerem koli imenu in v kateri koli obliki izhajajo iz poslovanja podjetja“
  Tako odlok s sklicevanjem na oddelek 3.8 zakona o davku od dohodka iz leta 2001 ter na koncepte dohodka in dobička
  „v katerem koli imenu in v kateri koli obliki, ki izhaja iz poslovanja podjetja“
  ne razlikuje med prihodki in dobički podjetja v skupini ali samostojnega podjetja.

„Politika Nizozemske glede neodvisnega tržnega načela na področju mednarodnega davčnega prava je, da je to načelo sestavni del nizozemskega sistema davčne zakonodaje zaradi njegove vključitve v širšo opredelitev dohodka, kot ga navaja oddelek 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001.“

„dobiček iz poslovanja podjetja je znesek celotnih izkupičkov, ki v katerem koli imenu in v kateri koli obliki izhajajo iz poslovanja podjetja“

„v katerem koli imenu in v kateri koli obliki, ki izhaja iz poslovanja podjetja“

| (238) | Kot trdita Nizozemska in Starbucks, je Komisija že v svoji odločbi glede sheme Groepsrentebox (107) sklenila, da skupine in samostojna podjetja ne pripadajo istemu referenčnemu sistemu (108). S tem očitno sodita, da lahko referenčni sistem za presojo selektivnosti vključuje samo podjetja, za katera veljajo pravila glede oblikovanja transfernih cen, tj. podjetja v skupini. |
| --- | --- |

(238)

Kot trdita Nizozemska in Starbucks, je Komisija že v svoji odločbi glede sheme Groepsrentebox (107) sklenila, da skupine in samostojna podjetja ne pripadajo istemu referenčnemu sistemu (108). S tem očitno sodita, da lahko referenčni sistem za presojo selektivnosti vključuje samo podjetja, za katera veljajo pravila glede oblikovanja transfernih cen, tj. podjetja v skupini.

Groepsrentebox

107

108

| (239) | Komisija najprej opozarja, da ni vezana na svojo dosedanjo prakso odločanja. Vsak potencialni ukrep pomoči je treba oceniti na podlagi njegovih posebnih značilnosti in ob upoštevanju objektivnih meril člena 107(1) Pogodbe, zato tudi morebitna nasprotujoča praksa odločanja ne bi mogla vplivati na ugotovitve iz tokratne odločbe (109). |
| --- | --- |

(239)

Komisija najprej opozarja, da ni vezana na svojo dosedanjo prakso odločanja. Vsak potencialni ukrep pomoči je treba oceniti na podlagi njegovih posebnih značilnosti in ob upoštevanju objektivnih meril člena 107(1) Pogodbe, zato tudi morebitna nasprotujoča praksa odločanja ne bi mogla vplivati na ugotovitve iz tokratne odločbe (109).

109

| (240) | V vsakem primeru in v nasprotju s tem, kar trdita Nizozemska in Starbucks, odločba Groepsrentebox ne potrjuje, da mora biti v primeru, ko je davčni ukrep v korist integriranega podjetja, referenčni sistem nujno omejen na te vrste podjetij. Poleg tega cilj zadevnega davčnega ukrepa v osnovi odločbe Groepsrentebox ni primerljiv z obravnavanim primerom, zato ugotovitve Nizozemske in podjetja Starbucks, izpeljane iz tega sklepa, za ta primer ne veljajo. |
| --- | --- |

(240)

V vsakem primeru in v nasprotju s tem, kar trdita Nizozemska in Starbucks, odločba Groepsrentebox ne potrjuje, da mora biti v primeru, ko je davčni ukrep v korist integriranega podjetja, referenčni sistem nujno omejen na te vrste podjetij. Poleg tega cilj zadevnega davčnega ukrepa v osnovi odločbe Groepsrentebox ni primerljiv z obravnavanim primerom, zato ugotovitve Nizozemske in podjetja Starbucks, izpeljane iz tega sklepa, za ta primer ne veljajo.

Groepsrentebox

Groepsrentebox

| (241) | Shemo Groepsrentebox so nizozemski organi uvedli za zmanjšanje razlike v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom v okviru skupine ter s tem zmanjšanje arbitraže med tema dvema oblikama financiranja znotraj skupine (110). Komisija je v svoji končni odločbi ugotovila, da so v zvezi s ciljem ukrepa, ki je bil zmanjšanje razlike v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom v okviru skupine ter s tem zmanjšanje arbitraže med tema dvema oblikama financiranja znotraj skupine, „samo podjetja skupine [in ne samostojna podjetja] tista, ki se soočajo z arbitražo med lastniškim in tujim kapitalom znotraj svoje skupine“ (111). Na podlagi te ugotovitve kot tudi cilja sheme, ki je bil „zmanjšanje spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti v zvezi s tem“ (112), je Komisija v tem primeru v referenčni sistem vključila samo podjetja, ki so zavezana za davek od dohodkov pravnih oseb in delujejo v transakcijah financiranja znotraj skupine (113). |
| --- | --- |

(241)

Shemo Groepsrentebox so nizozemski organi uvedli za zmanjšanje razlike v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom v okviru skupine ter s tem zmanjšanje arbitraže med tema dvema oblikama financiranja znotraj skupine (110). Komisija je v svoji končni odločbi ugotovila, da so v zvezi s ciljem ukrepa, ki je bil zmanjšanje razlike v davčni obravnavi med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom v okviru skupine ter s tem zmanjšanje arbitraže med tema dvema oblikama financiranja znotraj skupine, „samo podjetja skupine [in ne samostojna podjetja] tista, ki se soočajo z arbitražo med lastniškim in tujim kapitalom znotraj svoje skupine“ (111). Na podlagi te ugotovitve kot tudi cilja sheme, ki je bil „zmanjšanje spodbud za arbitražo med financiranjem s kapitalskim vložkom in posojilom ter ob zagotovitvi davčne nevtralnosti v zvezi s tem“ (112), je Komisija v tem primeru v referenčni sistem vključila samo podjetja, ki so zavezana za davek od dohodkov pravnih oseb in delujejo v transakcijah financiranja znotraj skupine (113).

Groepsrentebox

110

111

112

113

| (242) | Nasprotno pa je cilj sporazuma SMBV APA določanje davčne osnove za izračun davka, ki ga je treba plačati na podlagi nizozemskega davka od dohodkov pravnih oseb na ta znesek. Prvič, čeprav je mogoče trditi, da je cilj odločbe Groepsrentebox veljaven samo v okviru skupine (saj je dejstvo, da se samostojne družbe ne soočajo z vprašanjem arbitraže med različnimi oblikami financiranja), je določanje davčne osnove za izračun letnega davka od dohodkov pravnih oseb enako pomembno in velja tako za podjetja, ki so del skupine, kot tudi za samostojna podjetja. |
| --- | --- |

(242)

Nasprotno pa je cilj sporazuma SMBV APA določanje davčne osnove za izračun davka, ki ga je treba plačati na podlagi nizozemskega davka od dohodkov pravnih oseb na ta znesek. Prvič, čeprav je mogoče trditi, da je cilj odločbe Groepsrentebox veljaven samo v okviru skupine (saj je dejstvo, da se samostojne družbe ne soočajo z vprašanjem arbitraže med različnimi oblikami financiranja), je določanje davčne osnove za izračun letnega davka od dohodkov pravnih oseb enako pomembno in velja tako za podjetja, ki so del skupine, kot tudi za samostojna podjetja.

Groepsrentebox

| (243) | Drugič, čeprav je res, da SMBV opravlja storitve za druga podjetja skupine in tako deluje v okviru skupine, se lahko transakcije, ki jih izvaja, izvajajo tudi zunaj okvira skupine. SMBV je podjetje za praženje kave in distribucijsko podjetje. Kot dokazujejo pogodbe, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, druga podjetja skupine Starbucks za to funkcijo najemajo tretje stranke (114). Poleg tega tudi odgovori konkurentov na zahtevo po tržnih informacijah kažejo na to, da se za praženje najemajo podjetja, ki niso v skupini (115). Tako lahko dejavnosti podjetja SMBV izvajajo neodvisna podjetja in ne samo v okolju znotraj skupine (116). |
| --- | --- |

(243)

Drugič, čeprav je res, da SMBV opravlja storitve za druga podjetja skupine in tako deluje v okviru skupine, se lahko transakcije, ki jih izvaja, izvajajo tudi zunaj okvira skupine. SMBV je podjetje za praženje kave in distribucijsko podjetje. Kot dokazujejo pogodbe, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, druga podjetja skupine Starbucks za to funkcijo najemajo tretje stranke (114). Poleg tega tudi odgovori konkurentov na zahtevo po tržnih informacijah kažejo na to, da se za praženje najemajo podjetja, ki niso v skupini (115). Tako lahko dejavnosti podjetja SMBV izvajajo neodvisna podjetja in ne samo v okolju znotraj skupine (116).

114

115

116

| (244) | Komisija zato ugotavlja, da je referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti sporazum SMBV APA, nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v obliki nizozemskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (CIT). Ta referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se uporabljajo na podlagi objektivnih meril tako za obdavčitev dobička samostojnih podjetij, pri katerih se določitev obdavčljivega dobička običajno ujema z računovodskim dobičkom (z nekaterimi prilagoditvami na podlagi davčnega prava), kot tudi podjetij skupine, ki se za dodeljevanje dobička zatekajo k transfernim cenam. Glede na cilj tega sistema je treba za obe vrsti podjetij – samostojna in integrirana podjetja – šteti, da so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(244)

Komisija zato ugotavlja, da je referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti sporazum SMBV APA, nizozemski splošni sistem davka od dohodkov pravnih oseb v obliki nizozemskega zakona o davku od dohodkov pravnih oseb (CIT). Ta referenčni sistem je sestavljen iz usklajenega niza pravil, ki se uporabljajo na podlagi objektivnih meril tako za obdavčitev dobička samostojnih podjetij, pri katerih se določitev obdavčljivega dobička običajno ujema z računovodskim dobičkom (z nekaterimi prilagoditvami na podlagi davčnega prava), kot tudi podjetij skupine, ki se za dodeljevanje dobička zatekajo k transfernim cenam. Glede na cilj tega sistema je treba za obe vrsti podjetij – samostojna in integrirana podjetja – šteti, da so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

9.2.1.2   Člen 8b(1) CIT in odlok o transfernih cenah nista ustrezen referenčni sistem

Člen 8b(1) CIT in odlok o transfernih cenah nista ustrezen referenčni sistem

| (245) | Nizozemska meni, da bi moral biti referenčni sistem odlok in bi se torej moralo šteti, da je SMBV v primerljivem dejanskem in pravnem položaju samo glede na podjetja v skupini, ki spadajo na področje uporabe uredbe (117). Za obstoj selektivnosti bi bil potreben dokaz, da je bilo podjetje SMBV deležno drugačne obravnave v primerjavi z drugimi podjetji v skupini, ki so davčni rezidenti na Nizozemskem in spadajo na področje uporabe odloka o transfernih cenah. |
| --- | --- |

(245)

Nizozemska meni, da bi moral biti referenčni sistem odlok in bi se torej moralo šteti, da je SMBV v primerljivem dejanskem in pravnem položaju samo glede na podjetja v skupini, ki spadajo na področje uporabe uredbe (117). Za obstoj selektivnosti bi bil potreben dokaz, da je bilo podjetje SMBV deležno drugačne obravnave v primerjavi z drugimi podjetji v skupini, ki so davčni rezidenti na Nizozemskem in spadajo na področje uporabe odloka o transfernih cenah.

117

| (246) | Komisija ne more sprejeti te utemeljitve. |
| --- | --- |

(246)

Komisija ne more sprejeti te utemeljitve.

| (247) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 236, je cilj nizozemskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb obdavčitev dobička vseh podjetij, ki spadajo v davčno pristojnost, ne glede na to, ali so ta podjetja integrirana ali ne. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 232, se nizozemski davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na dobiček s celega sveta podjetij s sedežem na Nizozemskem (razen če se uporablja davčni sporazum), medtem ko so nerezidenčna podjetja, vključno z nizozemskimi podružnicami tujih podjetij, obdavčena samo za dohodek z izvorom na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(247)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 236, je cilj nizozemskega sistema obdavčitve dohodkov pravnih oseb obdavčitev dobička vseh podjetij, ki spadajo v davčno pristojnost, ne glede na to, ali so ta podjetja integrirana ali ne. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 232, se nizozemski davek od dohodkov pravnih oseb obračuna na dobiček s celega sveta podjetij s sedežem na Nizozemskem (razen če se uporablja davčni sporazum), medtem ko so nerezidenčna podjetja, vključno z nizozemskimi podružnicami tujih podjetij, obdavčena samo za dohodek z izvorom na Nizozemskem.

| (248) | Če se šteje, tako kot je stališče Nizozemske, da referenčni sistem vključuje samo podjetja v skupini, saj se morajo samo ta vrniti k neodvisnemu tržnemu načelu, kot ga zahtevata člen 8b CIT in odlok glede dodeljevanja dobička, se uvaja umetno razlikovanje med podjetji glede na njihovo strukturo za namen določitve obdavčljivega dobička, ki ga splošni nizozemski sistem davka od dohodkov pravnih oseb ne upošteva pri obdavčitvi dobička podjetij, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost. Namen odloka je dejansko zagotoviti prav to, da se podjetja v skupini in samostojna podjetja v splošnem nizozemskem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb obravnavajo podobno in da so obdavčena na svoje dobičke, ki izhajajo iz njihove dejavnosti, ne glede na to, ali se te dejavnosti izvajajo znotraj skupine ali ne. |
| --- | --- |

(248)

Če se šteje, tako kot je stališče Nizozemske, da referenčni sistem vključuje samo podjetja v skupini, saj se morajo samo ta vrniti k neodvisnemu tržnemu načelu, kot ga zahtevata člen 8b CIT in odlok glede dodeljevanja dobička, se uvaja umetno razlikovanje med podjetji glede na njihovo strukturo za namen določitve obdavčljivega dobička, ki ga splošni nizozemski sistem davka od dohodkov pravnih oseb ne upošteva pri obdavčitvi dobička podjetij, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost. Namen odloka je dejansko zagotoviti prav to, da se podjetja v skupini in samostojna podjetja v splošnem nizozemskem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb obravnavajo podobno in da so obdavčena na svoje dobičke, ki izhajajo iz njihove dejavnosti, ne glede na to, ali se te dejavnosti izvajajo znotraj skupine ali ne.

| (249) | Komisija meni, da namen odloka ne more biti vzpostavitev posebnih pravil za povezana podjetja, temveč razjasniti uporabo neodvisnega tržnega načela v okviru člena 8b(1) CIT v luči Smernic OECD za določanje TC, glede na to, da je odlok, kot priznava Nizozemska, „posebej namenjen vidikom, za katere Smernice OECD za določanje TC dopuščajo različne razlage ali pri katerih so nejasnosti“. Pravila iz te uredbe so zato namenjena uskladitvi davčne obravnave povezanih podjetij z obravnavo nepovezanih podjetij, tako da so cene transakcij med povezanimi strankami določene po neodvisnem tržnem načelu in zato odražajo položaj nepovezanih strank za namene odmere davka od dohodkov pravnih oseb na njihove dobičke. |
| --- | --- |

(249)

Komisija meni, da namen odloka ne more biti vzpostavitev posebnih pravil za povezana podjetja, temveč razjasniti uporabo neodvisnega tržnega načela v okviru člena 8b(1) CIT v luči Smernic OECD za določanje TC, glede na to, da je odlok, kot priznava Nizozemska, „posebej namenjen vidikom, za katere Smernice OECD za določanje TC dopuščajo različne razlage ali pri katerih so nejasnosti“. Pravila iz te uredbe so zato namenjena uskladitvi davčne obravnave povezanih podjetij z obravnavo nepovezanih podjetij, tako da so cene transakcij med povezanimi strankami določene po neodvisnem tržnem načelu in zato odražajo položaj nepovezanih strank za namene odmere davka od dohodkov pravnih oseb na njihove dobičke.

| (250) | Komisija ugotavlja, da bi v primeru, če bi bila sprejeta stališča Nizozemske in podjetja Starbucks, da odlok vzpostavlja posebna pravila za integrirana podjetja, ta posebna pravila že sama po sebi omogočala obstoj selektivnosti. V davčnih zadevah selektivnost obstaja, če država članica določeno kategorijo podjetij izvzame iz splošnega pravila, ki se uporablja za vsa podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Prav tako obstaja, kadar je vzpostavljen posebna ureditev, ki odstopa od navedenega splošnega pravila v korist nekaterih, vendar ne vseh podjetij v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ker Komisija ugotavlja, da so integrirana in neintegrirana podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju glede obveznosti plačevanja nizozemskega davka od dobička pravnih oseb za dobičke, je posebna ureditev, ki velja le za integrirana podjetja, kar je odstopanje od splošnih pravil nizozemskega davka od dobička pravnih oseb, že po svoji naravi selektivna, tako da so tudi kakršne koli ugodnosti, dodeljene na podlagi te ureditve, po naravi selektivne. |
| --- | --- |

(250)

Komisija ugotavlja, da bi v primeru, če bi bila sprejeta stališča Nizozemske in podjetja Starbucks, da odlok vzpostavlja posebna pravila za integrirana podjetja, ta posebna pravila že sama po sebi omogočala obstoj selektivnosti. V davčnih zadevah selektivnost obstaja, če država članica določeno kategorijo podjetij izvzame iz splošnega pravila, ki se uporablja za vsa podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Prav tako obstaja, kadar je vzpostavljen posebna ureditev, ki odstopa od navedenega splošnega pravila v korist nekaterih, vendar ne vseh podjetij v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. Ker Komisija ugotavlja, da so integrirana in neintegrirana podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju glede obveznosti plačevanja nizozemskega davka od dobička pravnih oseb za dobičke, je posebna ureditev, ki velja le za integrirana podjetja, kar je odstopanje od splošnih pravil nizozemskega davka od dobička pravnih oseb, že po svoji naravi selektivna, tako da so tudi kakršne koli ugodnosti, dodeljene na podlagi te ureditve, po naravi selektivne.

| (251) | Komisija zato ugotavlja, da je v obravnavanem primeru referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti sporazum SMBV APA, splošni nizozemski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne glede na to, ali je davek od dohodkov pravnih oseb v skladu s tem sistemom naložen podjetjem v skupini ali samostojnim podjetjem. |
| --- | --- |

(251)

Komisija zato ugotavlja, da je v obravnavanem primeru referenčni sistem, na podlagi katerega je treba preučiti sporazum SMBV APA, splošni nizozemski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb, ne glede na to, ali je davek od dohodkov pravnih oseb v skladu s tem sistemom naložen podjetjem v skupini ali samostojnim podjetjem.

9.2.2   Selektivna prednost zaradi odstopanja od splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb

Selektivna prednost zaradi odstopanja od splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb

| (252) | Potem ko je Komisija ugotovila, da je splošni nizozemski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za ocenitev sporazuma SMBV APA, je treba ugotoviti, ali ta sporazum pomeni odstopanje od navedenega referenčnega sistema, kar vodi v neenako obravnavanje podjetji, ki so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(252)

Potem ko je Komisija ugotovila, da je splošni nizozemski sistem obdavčitve dohodkov pravnih oseb referenčni sistem za ocenitev sporazuma SMBV APA, je treba ugotoviti, ali ta sporazum pomeni odstopanje od navedenega referenčnega sistema, kar vodi v neenako obravnavanje podjetji, ki so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

| (253) | V zvezi s tem drugim korakom analize selektivnosti bo sklep o tem, ali davčni ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, na splošno sovpadel z identifikacijo dodeljenih prednosti za upravičenca v okviru tega ukrepa. Če davčni ukrep privede do neupravičenega zmanjšanja davčne obveznosti za upravičenca, za katerega bi sicer na podlagi referenčnega sistema veljala višja stopnja davka, to zmanjšanje pomeni prednost, ki jo dajeta davčni ukrep in odstopanje od referenčnega sistema. |
| --- | --- |

(253)

V zvezi s tem drugim korakom analize selektivnosti bo sklep o tem, ali davčni ukrep pomeni odstopanje od referenčnega sistema, na splošno sovpadel z identifikacijo dodeljenih prednosti za upravičenca v okviru tega ukrepa. Če davčni ukrep privede do neupravičenega zmanjšanja davčne obveznosti za upravičenca, za katerega bi sicer na podlagi referenčnega sistema veljala višja stopnja davka, to zmanjšanje pomeni prednost, ki jo dajeta davčni ukrep in odstopanje od referenčnega sistema.

| (254) | Sodišče meni, da v primeru individualne pomoči v nasprotju z ureditvijo „ugotovitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven“ (118). V obravnavanem primeru je individualna pomoč, od katere ima podjetje SMBV korist, sporazum SMBV APA, ki potrjuje metodologijo za določanje njegovega obdavčljivega dobička na Nizozemskem za funkcije, ki jih opravlja v okviru skupine Starbucks, ki so nato obdavčene na podlagi nizozemskega splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(254)

Sodišče meni, da v primeru individualne pomoči v nasprotju z ureditvijo „ugotovitev gospodarske prednosti načeloma omogoča domnevo, da je ukrep selektiven“ (118). V obravnavanem primeru je individualna pomoč, od katere ima podjetje SMBV korist, sporazum SMBV APA, ki potrjuje metodologijo za določanje njegovega obdavčljivega dobička na Nizozemskem za funkcije, ki jih opravlja v okviru skupine Starbucks, ki so nato obdavčene na podlagi nizozemskega splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb.

118

9.2.3   Selektivne prednosti, ki izhajajo iz odstopanja od načela nepovezanosti

Selektivne prednosti, ki izhajajo iz odstopanja od načela nepovezanosti

| (255) | Načeloma je funkcija sporazuma APA vnaprejšnja določitev uporabe splošnega davčnega sistema v konkretni zadevi, ob upoštevanju dejstev in okoliščin v tem primeru, za določen čas in pod pogojem, da v okviru teh dejstev in okoliščin ni vsebinskih sprememb pri uporab tega sporazuma. Če APA temelji na metodi ocenjevanja, ki se brez utemeljitve razlikuje od tistega, kar izhaja iz običajne uporabe davčnega sistema, se bo za ta sporazum APA štelo, da podeljuje selektivno prednost upravičencu, če ta selektivna obdelava rezultatov pomeni zmanjšanje davčne obveznosti navedenega upravičenca v zadevni državi članici v primerjavi s podjetji v primerljivem pravnem in dejanskem položaju. |
| --- | --- |

(255)

Načeloma je funkcija sporazuma APA vnaprejšnja določitev uporabe splošnega davčnega sistema v konkretni zadevi, ob upoštevanju dejstev in okoliščin v tem primeru, za določen čas in pod pogojem, da v okviru teh dejstev in okoliščin ni vsebinskih sprememb pri uporab tega sporazuma. Če APA temelji na metodi ocenjevanja, ki se brez utemeljitve razlikuje od tistega, kar izhaja iz običajne uporabe davčnega sistema, se bo za ta sporazum APA štelo, da podeljuje selektivno prednost upravičencu, če ta selektivna obdelava rezultatov pomeni zmanjšanje davčne obveznosti navedenega upravičenca v zadevni državi članici v primerjavi s podjetji v primerljivem pravnem in dejanskem položaju.

| (256) | Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (119). Če se torej finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države, gre za prednost. Takšno izboljšanje je vidno s primerjavo finančnega položaja podjetja zaradi spornega ukrepa s finančnim položajem, če podjetje ne bi bilo deležno tega ukrepa (120). Prednost lahko pomeni tako dodelitev pozitivne gospodarske prednosti kot tudi razbremenitev stroškov, ki navadno bremenijo proračun podjetja (121). |
| --- | --- |

(256)

Prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe je katera koli gospodarska korist, ki je podjetje ne bi pridobilo pod običajnimi tržnimi pogoji, tj. brez posredovanja države (119). Če se torej finančni položaj podjetja izboljša zaradi posredovanja države, gre za prednost. Takšno izboljšanje je vidno s primerjavo finančnega položaja podjetja zaradi spornega ukrepa s finančnim položajem, če podjetje ne bi bilo deležno tega ukrepa (120). Prednost lahko pomeni tako dodelitev pozitivne gospodarske prednosti kot tudi razbremenitev stroškov, ki navadno bremenijo proračun podjetja (121).

119

120

121

| (257) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42 in naslednjih, je s sklenitvijo sporazuma SMBV APA Nizozemska sprejela metodologijo za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, kot ga je predlagal davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, ki podjetju SMBV omogoča določitev obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb na Nizozemskem na letni osnovi za čas veljavnosti APA. Natančneje, poročilo o transfernih cenah, ki je potrjeno s sporazumom SMBV APA, določa, da ob odsotnosti transakcij, ki jih narekuje trg, kot bi bilo pri neintegriranem neodvisnem podjetju, dobiček, ki se dodeli navedenemu podjetju iz skupine Starbucks, izhaja iz transakcij, ki jih sklene z drugimi podjetji iz skupine Starbucks. |
| --- | --- |

(257)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 42 in naslednjih, je s sklenitvijo sporazuma SMBV APA Nizozemska sprejela metodologijo za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, kot ga je predlagal davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, ki podjetju SMBV omogoča določitev obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb na Nizozemskem na letni osnovi za čas veljavnosti APA. Natančneje, poročilo o transfernih cenah, ki je potrjeno s sporazumom SMBV APA, določa, da ob odsotnosti transakcij, ki jih narekuje trg, kot bi bilo pri neintegriranem neodvisnem podjetju, dobiček, ki se dodeli navedenemu podjetju iz skupine Starbucks, izhaja iz transakcij, ki jih sklene z drugimi podjetji iz skupine Starbucks.

| (258) | Sodišče je že presodilo, da zmanjšanje davčne osnove na podlagi davčnega ukrepa, ki davčnemu zavezancu omogoča uporabo transfernih cen pri transakcijah znotraj skupine, ki niso podobne cenam, ki bi se zaračunale v pogojih svobodne konkurence pri pogajanjih med neodvisnimi podjetji v primerljivih okoliščinah tržne narave, daje temu davčnemu zavezancu selektivno prednost, saj se njegove davčne obveznosti v okviru običajnega davčnega sistema zmanjšajo v primerjavi z neodvisnimi podjetji, ki pri določitvi svoje davčne osnove izhajajo iz svojih računovodskih dobičkov (122). |
| --- | --- |

(258)

Sodišče je že presodilo, da zmanjšanje davčne osnove na podlagi davčnega ukrepa, ki davčnemu zavezancu omogoča uporabo transfernih cen pri transakcijah znotraj skupine, ki niso podobne cenam, ki bi se zaračunale v pogojih svobodne konkurence pri pogajanjih med neodvisnimi podjetji v primerljivih okoliščinah tržne narave, daje temu davčnemu zavezancu selektivno prednost, saj se njegove davčne obveznosti v okviru običajnega davčnega sistema zmanjšajo v primerjavi z neodvisnimi podjetji, ki pri določitvi svoje davčne osnove izhajajo iz svojih računovodskih dobičkov (122).

122

| (259) | V sodbi v zvezi z belgijsko davčno ureditvijo za centre za usklajevanje (123) je Sodišče ocenilo izpodbijanje odločbe Komisije, v kateri je med drugim ugotovila, da je metoda določitve obdavčljivega dohodka v skladu s to ureditvijo podelila tem centrom selektivno prednost (124). V skladu s to ureditvijo so namreč obdavčljivi dobički določeni v pavšalnem znesku, ki znaša določen odstotek celotnega zneska operativnih stroškov in izdatkov, iz katerih so bili izvzeti stroški za osebje in finančne dajatve. Sodišče navaja: „Da bi bilo mogoče ugotoviti, ali metoda ocenjevanja obdavčljivega prihodka, kot je določena v ureditvi za centre za usklajevanje, tem podeljuje prednost, je nujno [...] primerjati to ureditev z običajnim davčnim sistemom na podlagi dobičkov in stroškov podjetja, ki izvaja svoje dejavnosti v pogojih svobodne konkurence.“ Sodišča nato ugotavlja, da je
  „posledica izločitve [stroškov za osebje in finančnih stroškov] iz stroškov, na podlagi katerih se določa obdavčljivi dobiček centrov, ta, da transferne niso podobne cenam, ki bi se zaračunale v pogojih svobodne konkurence“
  , kar po sodbi sodišča pomeni
  „[podelitev] prednosti koordinacijskim centrom“
   (125). |
| --- | --- |

(259)

V sodbi v zvezi z belgijsko davčno ureditvijo za centre za usklajevanje (123) je Sodišče ocenilo izpodbijanje odločbe Komisije, v kateri je med drugim ugotovila, da je metoda določitve obdavčljivega dohodka v skladu s to ureditvijo podelila tem centrom selektivno prednost (124). V skladu s to ureditvijo so namreč obdavčljivi dobički določeni v pavšalnem znesku, ki znaša določen odstotek celotnega zneska operativnih stroškov in izdatkov, iz katerih so bili izvzeti stroški za osebje in finančne dajatve. Sodišče navaja: „Da bi bilo mogoče ugotoviti, ali metoda ocenjevanja obdavčljivega prihodka, kot je določena v ureditvi za centre za usklajevanje, tem podeljuje prednost, je nujno [...] primerjati to ureditev z običajnim davčnim sistemom na podlagi dobičkov in stroškov podjetja, ki izvaja svoje dejavnosti v pogojih svobodne konkurence.“ Sodišča nato ugotavlja, da je
  „posledica izločitve [stroškov za osebje in finančnih stroškov] iz stroškov, na podlagi katerih se določa obdavčljivi dobiček centrov, ta, da transferne niso podobne cenam, ki bi se zaračunale v pogojih svobodne konkurence“
  , kar po sodbi sodišča pomeni
  „[podelitev] prednosti koordinacijskim centrom“
   (125).

123

124

Da bi bilo mogoče ugotoviti, ali metoda ocenjevanja obdavčljivega prihodka, kot je določena v ureditvi za centre za usklajevanje, tem podeljuje prednost, je nujno [...] primerjati to ureditev z običajnim davčnim sistemom na podlagi dobičkov in stroškov podjetja, ki izvaja svoje dejavnosti v pogojih svobodne konkurence.

„posledica izločitve [stroškov za osebje in finančnih stroškov] iz stroškov, na podlagi katerih se določa obdavčljivi dobiček centrov, ta, da transferne niso podobne cenam, ki bi se zaračunale v pogojih svobodne konkurence“

„[podelitev] prednosti koordinacijskim centrom“

125

| (260) | Sodišče je tako sprejelo, da davčni ukrep, ki pomeni, da podjetja skupine zaračunavajo transferne cene, ki ne odražajo tistih, ki bi bile zaračunane v pogojih svobodne konkurence (to je cene, dogovorjene med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo v primerljivih razmerah na podlagi neodvisnega tržnega načela), daje prednost podjetju skupine v obsegu, v katerem povzroči zmanjšanje davčne osnove in s tem davčnega dolga v okviru običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb. |
| --- | --- |

(260)

Sodišče je tako sprejelo, da davčni ukrep, ki pomeni, da podjetja skupine zaračunavajo transferne cene, ki ne odražajo tistih, ki bi bile zaračunane v pogojih svobodne konkurence (to je cene, dogovorjene med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo v primerljivih razmerah na podlagi neodvisnega tržnega načela), daje prednost podjetju skupine v obsegu, v katerem povzroči zmanjšanje davčne osnove in s tem davčnega dolga v okviru običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb.

| (261) | Načelo, da bi se transakcije med podjetji znotraj skupine morale zaračunavati, kot če bi bile sklenjene med neodvisnimi podjetji po tržnih pogojih, je splošno znano kot „neodvisno tržno načelo“. V sodbi v zadevi belgijskih centrov za usklajevanje je sodišče potrdilo, da je neodvisno tržno načelo merilo za določitev, ali skupinsko podjetje pridobi ugodnost v smislu člena 107(1) Pogodbe kot posledica davčnega ukrepa, ki določa njegove transferne cene in tako tudi davčno osnovo. |
| --- | --- |

(261)

Načelo, da bi se transakcije med podjetji znotraj skupine morale zaračunavati, kot če bi bile sklenjene med neodvisnimi podjetji po tržnih pogojih, je splošno znano kot „neodvisno tržno načelo“. V sodbi v zadevi belgijskih centrov za usklajevanje je sodišče potrdilo, da je neodvisno tržno načelo merilo za določitev, ali skupinsko podjetje pridobi ugodnost v smislu člena 107(1) Pogodbe kot posledica davčnega ukrepa, ki določa njegove transferne cene in tako tudi davčno osnovo.

| (262) | Namen neodvisnega tržnega načela je zagotoviti, da se transakcije med podjetji skupine za davčne namene obravnavajo s sklicevanjem na znesek dobička, ki bi nastal, če bi te transakcije izvedla neodvisna podjetja. V nasprotnem primeru bi imela skupinska podjetja pri določanju obdavčljivega dobička koristi od ugodne obravnave v okviru običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, kar ni na voljo neodvisnim podjetjem in vodi do neenakega obravnavanja podjetij, ki so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, čeprav je cilj takšnega sistema obdavčitev dobičkov vseh podjetij, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost. |
| --- | --- |

(262)

Namen neodvisnega tržnega načela je zagotoviti, da se transakcije med podjetji skupine za davčne namene obravnavajo s sklicevanjem na znesek dobička, ki bi nastal, če bi te transakcije izvedla neodvisna podjetja. V nasprotnem primeru bi imela skupinska podjetja pri določanju obdavčljivega dobička koristi od ugodne obravnave v okviru običajnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, kar ni na voljo neodvisnim podjetjem in vodi do neenakega obravnavanja podjetij, ki so v primerljivem dejanskem in pravnem položaju, čeprav je cilj takšnega sistema obdavčitev dobičkov vseh podjetij, ki spadajo v njegovo davčno pristojnost.

| (263) | Ocena Komisije, ali je Nizozemska dodelila selektivno prednost podjetju SMBV, mora zato vključevati preverjanje, ali se metodologija, ki jo je sprejela nizozemska davčna uprava s sklenitvijo sporazuma SMBV APA za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, razlikuje od metodologije, ki daje verodostojen približek tržnih rezultatov in torej izhaja iz neodvisnega tržnega načela. V obsegu, v katerem metodologija Nizozemske, sprejeta v sporazumu SMBV APA, pomeni manjše davčne obveznosti v okviru splošnega nizozemskega sistem davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba razumeti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(263)

Ocena Komisije, ali je Nizozemska dodelila selektivno prednost podjetju SMBV, mora zato vključevati preverjanje, ali se metodologija, ki jo je sprejela nizozemska davčna uprava s sklenitvijo sporazuma SMBV APA za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, razlikuje od metodologije, ki daje verodostojen približek tržnih rezultatov in torej izhaja iz neodvisnega tržnega načela. V obsegu, v katerem metodologija Nizozemske, sprejeta v sporazumu SMBV APA, pomeni manjše davčne obveznosti v okviru splošnega nizozemskega sistem davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba razumeti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (264) | Zato je neodvisno tržno načelo nujno del ocene Komisije na podlagi člena 107(1) Pogodbe v zvezi z davčnimi ukrepi, odobrenimi skupinskim podjetjem, ne glede na to, ali je država članica to načelo vključila v svoj nacionalni pravni sistem. Uporablja se za določitev, ali je bil obdavčljivi dobiček skupine družb za namene davka od dohodkov pravnih oseb ugotovljen na podlagi metodologije, ki je približek tržnih pogojev, tako da to podjetje v okviru splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb ni obravnavano ugodneje kot samostojna podjetja, katerih obdavčljivi dobiček se določi na trgu. Zato, da ne bi bilo dvomov, neodvisno tržno načelo, ki ga Komisija uporablja pri svoji oceni državne pomoči ne izhaja iz člena 9 Vzorčne davčne konvencije OECD, ki je nezavezujoč instrument, temveč je splošno načelo enakega obravnavanja pri obdavčitvi, ki spada v področje uporabe člena 107(1) Pogodbe, ki zavezuje države članice in ne izključuje nacionalnih davčnih pravil (126). |
| --- | --- |

(264)

Zato je neodvisno tržno načelo nujno del ocene Komisije na podlagi člena 107(1) Pogodbe v zvezi z davčnimi ukrepi, odobrenimi skupinskim podjetjem, ne glede na to, ali je država članica to načelo vključila v svoj nacionalni pravni sistem. Uporablja se za določitev, ali je bil obdavčljivi dobiček skupine družb za namene davka od dohodkov pravnih oseb ugotovljen na podlagi metodologije, ki je približek tržnih pogojev, tako da to podjetje v okviru splošnega sistema davka od dohodkov pravnih oseb ni obravnavano ugodneje kot samostojna podjetja, katerih obdavčljivi dobiček se določi na trgu. Zato, da ne bi bilo dvomov, neodvisno tržno načelo, ki ga Komisija uporablja pri svoji oceni državne pomoči ne izhaja iz člena 9 Vzorčne davčne konvencije OECD, ki je nezavezujoč instrument, temveč je splošno načelo enakega obravnavanja pri obdavčitvi, ki spada v področje uporabe člena 107(1) Pogodbe, ki zavezuje države članice in ne izključuje nacionalnih davčnih pravil (126).

126

| (265) | Zato kot odgovor na trditve Nizozemske, da Komisija pri izvajanju takšnega ocenjevanja, nadomešča nacionalne davčne uprave pri razlagi nacionalne zakonodaje (127), Komisija opozarja, da ni preverjala, ali je sporazum APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom, kot je predvideno v členu 8b(1) CIT ali odloku o transfernih cenah, temveč ali je nizozemska davčna uprava podelila podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe s sklenitvijo sporazuma APA, ki podpira razporejanje dobička z odstopanjem od zneska, ki bi bil obdavčen v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, če bi iste transakcije izvedla neodvisna podjetja v primerljivih okoliščinah na podlagi neodvisnega tržnega načela. |
| --- | --- |

(265)

Zato kot odgovor na trditve Nizozemske, da Komisija pri izvajanju takšnega ocenjevanja, nadomešča nacionalne davčne uprave pri razlagi nacionalne zakonodaje (127), Komisija opozarja, da ni preverjala, ali je sporazum APA v skladu z neodvisnim tržnim načelom, kot je predvideno v členu 8b(1) CIT ali odloku o transfernih cenah, temveč ali je nizozemska davčna uprava podelila podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe s sklenitvijo sporazuma APA, ki podpira razporejanje dobička z odstopanjem od zneska, ki bi bil obdavčen v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, če bi iste transakcije izvedla neodvisna podjetja v primerljivih okoliščinah na podlagi neodvisnega tržnega načela.

127

| (266) | V odgovor na argument Nizozemske in podjetja Starbucks, da oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost in da je presoja Komisije glede sporazuma o transfernih cenah v okviru sporazuma SMBV APA nujno omejena (128), Komisija opozarja, da je treba približevanje na področju transfernih cen obravnavati glede na njegov cilj. Čeprav Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 v odstavku 1.13 dejansko priznavajo, da oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost, je v istem odstavku pred tem pojasnilo: „[...] pomembno je, da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah“. Cilj Smernic OECD za določanje TC je razvoj, v korist davčnih uprav in mednarodnih podjetij, najustreznejših metod za določanje tržno naravnanih cen čezmejnih transakcij med povezanimi podjetji za davčne namene. Uresničevanje tega cilja ne bi bilo mogoče, če bi bilo mogoče približno naravo določanja transfernih cen izkoristiti za neupoštevanje soglasja glede ustreznih metodologij za določanje transfernih cen, ki jih te smernice predstavljajo. Približna narava neodvisnega tržnega načela zato ne more biti opravičilo za analizo določanja transfernih cen, ki je metodološko neskladna ali neprimerna glede na izbiro primerljivk. |
| --- | --- |

(266)

V odgovor na argument Nizozemske in podjetja Starbucks, da oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost in da je presoja Komisije glede sporazuma o transfernih cenah v okviru sporazuma SMBV APA nujno omejena (128), Komisija opozarja, da je treba približevanje na področju transfernih cen obravnavati glede na njegov cilj. Čeprav Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 v odstavku 1.13 dejansko priznavajo, da oblikovanje transfernih cen ni eksaktna znanost, je v istem odstavku pred tem pojasnilo: „[...] pomembno je, da se pri tem ne izgubi cilj, da se išče zanesljiva ocena o rezultatu po neodvisnem tržnem načelu, ki temelji na zanesljivih informacijah“. Cilj Smernic OECD za določanje TC je razvoj, v korist davčnih uprav in mednarodnih podjetij, najustreznejših metod za določanje tržno naravnanih cen čezmejnih transakcij med povezanimi podjetji za davčne namene. Uresničevanje tega cilja ne bi bilo mogoče, če bi bilo mogoče približno naravo določanja transfernih cen izkoristiti za neupoštevanje soglasja glede ustreznih metodologij za določanje transfernih cen, ki jih te smernice predstavljajo. Približna narava neodvisnega tržnega načela zato ne more biti opravičilo za analizo določanja transfernih cen, ki je metodološko neskladna ali neprimerna glede na izbiro primerljivk.

128

| (267) | Če se torej lahko dokaže, da se metodologija, ki jo je sprejela nizozemska davčna uprava s sklenitvijo sporazuma SMBV APA za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, razlikuje od metodologije, ki privede do zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim načelom, to pomeni, da ta sporazum APA daje selektivno prednost podjetju SMBV v smislu člena 107(1) Pogodbe, kolikor prispeva k zmanjšanju davčne obveznosti podjetja SMBV v splošnem nizozemskem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih davčna osnova se ugotovi z dobički, ki jih ustvarjajo pod tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(267)

Če se torej lahko dokaže, da se metodologija, ki jo je sprejela nizozemska davčna uprava s sklenitvijo sporazuma SMBV APA za določanje obdavčljivega dobička podjetja SMBV na Nizozemskem, razlikuje od metodologije, ki privede do zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim načelom, to pomeni, da ta sporazum APA daje selektivno prednost podjetju SMBV v smislu člena 107(1) Pogodbe, kolikor prispeva k zmanjšanju davčne obveznosti podjetja SMBV v splošnem nizozemskem sistemu davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih davčna osnova se ugotovi z dobički, ki jih ustvarjajo pod tržnimi pogoji.

9.2.3.1   Metodološke izbire, parametri in prilagoditve, povezane s sporazumom SMBV APA

Metodološke izbire, parametri in prilagoditve, povezane s sporazumom SMBV APA

| (268) | Sporazum SMBV APA sprejema metodologijo za dodeljevanje dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki temelji na poročilu o določanju transfernih cen, ki ga je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks in izračunava plačilo za funkcijo, ki jo izvaja SMBV (praženje/proizvodnja). |
| --- | --- |

(268)

Sporazum SMBV APA sprejema metodologijo za dodeljevanje dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki temelji na poročilu o določanju transfernih cen, ki ga je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks in izračunava plačilo za funkcijo, ki jo izvaja SMBV (praženje/proizvodnja).

| (269) | Pri izračunu plačila, ki pripada podjetju SMBV, davčni svetovalec v poročilu o transfernih cenah navaja več zaporednih metodoloških izbir:






  (i) | (i) izbira metode TNMM za oceno obdavčljivega dobička, |
| --- | --- | --- |

(269)

Pri izračunu plačila, ki pripada podjetju SMBV, davčni svetovalec v poročilu o transfernih cenah navaja več zaporednih metodoloških izbir:

(i)

(i) izbira metode TNMM za oceno obdavčljivega dobička,

| (ii) | (ii) izbira operativnih stroškov kot kazalnika stopnje dobička za uporabo v metodi TNMM (129); ter |
| --- | --- |

(ii)

(ii) izbira operativnih stroškov kot kazalnika stopnje dobička za uporabo v metodi TNMM (129); ter

129

| (iii) | (iii) uporaba prilagoditve za obratni kapital, s čimer se upoštevajo razlike med podjetjem SMBV in primerljivimi podjetji za oceno tržno primerljivega dodatka (130). |
| --- | --- |

(iii)

(iii) uporaba prilagoditve za obratni kapital, s čimer se upoštevajo razlike med podjetjem SMBV in primerljivimi podjetji za oceno tržno primerljivega dodatka (130).

130

| (270) | Poročilo o transfernih cenah navaja, da je plačilo podjetju SMBV za funkcijo praženja, ki ga opravlja, enako dodatku v višini [9–12] % njegovih operativnih stroškov, kar je nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA sprejela kot tržno utemeljeno plačilo. Nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA nadalje sprejema, da bo dobiček, ki ga ustvari SMBV nad to stopnjo plačila, izplačan kot licenčnina podjetju Alki LP. |
| --- | --- |

(270)

Poročilo o transfernih cenah navaja, da je plačilo podjetju SMBV za funkcijo praženja, ki ga opravlja, enako dodatku v višini [9–12] % njegovih operativnih stroškov, kar je nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA sprejela kot tržno utemeljeno plačilo. Nizozemska davčna uprava v sporazumu SMBV APA nadalje sprejema, da bo dobiček, ki ga ustvari SMBV nad to stopnjo plačila, izplačan kot licenčnina podjetju Alki LP.

| (271) | V naslednjih razdelkih bo Komisija pojasnila, zakaj meni, da več metodoloških izbir, na katerih temelji poročilo o transfernih cenah, nizozemska davčna uprava ne bi smela sprejeti v sporazumu SMBV APA, saj sta posledici obdavčljivi dobiček za SMBV, ki ga ni mogoče šteti kot zanesljiv približek tržno utemeljenega izida, ter zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV v primerjavi s samostojnimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček se določi na trgu. |
| --- | --- |

(271)

V naslednjih razdelkih bo Komisija pojasnila, zakaj meni, da več metodoloških izbir, na katerih temelji poročilo o transfernih cenah, nizozemska davčna uprava ne bi smela sprejeti v sporazumu SMBV APA, saj sta posledici obdavčljivi dobiček za SMBV, ki ga ni mogoče šteti kot zanesljiv približek tržno utemeljenega izida, ter zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV v primerjavi s samostojnimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček se določi na trgu.

| (272) | Prvič, in kar je najpomembnejše, poročilo o transfernih cenah ne opredeljuje ali ne analizira povezanih ali nepovezanih transakcij podjetja SMBV (131), kar je nujen prvi korak pri ocenjevanju tržne narave komercialnih pogojev, ki veljajo med povezanimi stranmi za namene določanja transfernih cen. Natančneje, poročilo o transfernih cenah ne preveri, ali so plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP za podelitev licence za pravice intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, kar je transakcija znotraj skupine, za kar je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA (132), v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Kot bo dokazala Komisija, analiza določanja transfernih cen v zvezi s tržno utemeljeno vrednostjo te licenčnine na podlagi primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami vodi do sklepa, da ne bi bilo treba plačevati licenčnine glede pravic IL v zvezi s praženjem, za kar podjetje Alki LP podeljuje licenco podjetju SMBV (133). Poročilo o transfernih cenah tudi ne preveri, ali je cena, ki jo podjetje SCTC zaračuna podjetju SMBV za surova kavna zrna, tržno utemeljena. Kot bo dokazala Komisija, ni tržno upravičenega razloga za znatno povečanje te cene od leta 2011, kar je privedlo do znižanja računovodskega dobička podjetja SMBV od navedenega leta naprej (134). |
| --- | --- |

(272)

Prvič, in kar je najpomembnejše, poročilo o transfernih cenah ne opredeljuje ali ne analizira povezanih ali nepovezanih transakcij podjetja SMBV (131), kar je nujen prvi korak pri ocenjevanju tržne narave komercialnih pogojev, ki veljajo med povezanimi stranmi za namene določanja transfernih cen. Natančneje, poročilo o transfernih cenah ne preveri, ali so plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP za podelitev licence za pravice intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, kar je transakcija znotraj skupine, za kar je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA (132), v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Kot bo dokazala Komisija, analiza določanja transfernih cen v zvezi s tržno utemeljeno vrednostjo te licenčnine na podlagi primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami vodi do sklepa, da ne bi bilo treba plačevati licenčnine glede pravic IL v zvezi s praženjem, za kar podjetje Alki LP podeljuje licenco podjetju SMBV (133). Poročilo o transfernih cenah tudi ne preveri, ali je cena, ki jo podjetje SCTC zaračuna podjetju SMBV za surova kavna zrna, tržno utemeljena. Kot bo dokazala Komisija, ni tržno upravičenega razloga za znatno povečanje te cene od leta 2011, kar je privedlo do znižanja računovodskega dobička podjetja SMBV od navedenega leta naprej (134).

131

132

133

134

| (273) | Poleg tega, in brez poseganja v prejšnjo uvodno izjavo, poročilo o transfernih cenah ne analizira zapletenosti funkcij vseh podjetij skupine, udeleženih v povezanih transakcijah, zlasti podjetja Alki LP, ko se strinja, da je treba podjetje SMBV šteti za „najmanj zapleteno funkcijo“ in torej „testno stranko“ za namene uporabe metode TNMM (135). |
| --- | --- |

(273)

Poleg tega, in brez poseganja v prejšnjo uvodno izjavo, poročilo o transfernih cenah ne analizira zapletenosti funkcij vseh podjetij skupine, udeleženih v povezanih transakcijah, zlasti podjetja Alki LP, ko se strinja, da je treba podjetje SMBV šteti za „najmanj zapleteno funkcijo“ in torej „testno stranko“ za namene uporabe metode TNMM (135).

135

| (274) | In končno ter brez poseganja v prejšnji dve uvodni izjavi, poročilo o transfernih cenah napačno identificira glavne funkcije podjetja SMBV, za katere naj bi bilo poplačano, in neustrezno ocenjuje to poplačilo na podlagi operativnih stroškov (136). |
| --- | --- |

(274)

In končno ter brez poseganja v prejšnji dve uvodni izjavi, poročilo o transfernih cenah napačno identificira glavne funkcije podjetja SMBV, za katere naj bi bilo poplačano, in neustrezno ocenjuje to poplačilo na podlagi operativnih stroškov (136).

136

9.2.3.2   Poročilo o transfernih cenah ne obravnava transakcije znotraj skupine, za katero je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA

Poročilo o transfernih cenah ne obravnava transakcije znotraj skupine, za katero je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA

| (275) | Sporazum SMBV APA soglaša z obdavčljivim plačilom za SMBV za njegovo funkcijo praženja. Prav tako sprejema, da bo dobiček, ki ga ustvari SMBV nad to stopnjo plačila, izplačan kot licenčnina podjetju Alki LP, ki ni obdavčeno na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(275)

Sporazum SMBV APA soglaša z obdavčljivim plačilom za SMBV za njegovo funkcijo praženja. Prav tako sprejema, da bo dobiček, ki ga ustvari SMBV nad to stopnjo plačila, izplačan kot licenčnina podjetju Alki LP, ki ni obdavčeno na Nizozemskem.

| (276) | Z drugimi besedami, s sklenitvijo sporazuma SMBV APA nizozemska davčna uprava izrecno potrjuje, da metodologija davčnega svetovalca za izračun obdavčljivega plačila podjetju SMBV za njegovo funkcijo praženja neposredno določa stopnjo licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki za licenčni sporazum glede pravic intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, ki je bil sklenjen med njima. Prav tako izrecno potrjuje, da je dejansko stopnjo dobička, ki ga ustvari podjetje SMBV na Nizozemskem, treba za davčne namene zmanjšati s tem plačevanjem licenčnine, posledica pa je bil manjši obdavčljivi dobiček od tistega, ki je bil dejansko zabeležen. Če je namreč računovodski dobiček podjetja SMBV višji od ravni poplačila, dogovorjenega v sporazumu SMBV APA, se plačila licenčnine podjetju Alki LP povečajo za razliko med višino poplačila in računovodskim dobičkom podjetja SMBV. |
| --- | --- |

(276)

Z drugimi besedami, s sklenitvijo sporazuma SMBV APA nizozemska davčna uprava izrecno potrjuje, da metodologija davčnega svetovalca za izračun obdavčljivega plačila podjetju SMBV za njegovo funkcijo praženja neposredno določa stopnjo licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki za licenčni sporazum glede pravic intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, ki je bil sklenjen med njima. Prav tako izrecno potrjuje, da je dejansko stopnjo dobička, ki ga ustvari podjetje SMBV na Nizozemskem, treba za davčne namene zmanjšati s tem plačevanjem licenčnine, posledica pa je bil manjši obdavčljivi dobiček od tistega, ki je bil dejansko zabeležen. Če je namreč računovodski dobiček podjetja SMBV višji od ravni poplačila, dogovorjenega v sporazumu SMBV APA, se plačila licenčnine podjetju Alki LP povečajo za razliko med višino poplačila in računovodskim dobičkom podjetja SMBV.

| (277) | Zato je licenčnina spremenljivka prilagoditve, določena s kombiniranjem računovodskega dobička podjetja SMBV in poplačila, dogovorjenega v sporazumu SMBV APA. Tako je sporazum med podjetjema Alki LP in SMBV o podelitvi licence za pravice IL v zvezi s praženjem transakcija, za katero je bil dejansko zahtevan sporazum SMBV APA, metodologija za določanje ravni te licenčnine kot spremenljivke prilagoditve pa je transakcija, za katero dejansko določa ceno SMBV APA. |
| --- | --- |

(277)

Zato je licenčnina spremenljivka prilagoditve, določena s kombiniranjem računovodskega dobička podjetja SMBV in poplačila, dogovorjenega v sporazumu SMBV APA. Tako je sporazum med podjetjema Alki LP in SMBV o podelitvi licence za pravice IL v zvezi s praženjem transakcija, za katero je bil dejansko zahtevan sporazum SMBV APA, metodologija za določanje ravni te licenčnine kot spremenljivke prilagoditve pa je transakcija, za katero dejansko določa ceno SMBV APA.

| (278) | Kljub temu poročilo o transfernih cenah, na katerem temelji sporazum APA, predlaga samo poplačilo za SMBV z analizo funkcije, ki jo izvaja (praženje/proizvodnja) z uporabo metode TNMM; pri določanju tega predlaganega poplačila plačevanja licenčnine ne opredeli kot spremenljivko prilagoditve. Zato to poročilo ne opredeljuje ali ne analizira sporazuma o podelitvi licence za pravice IL v zvezi s praženjem, za kar se plačuje ta licenčnina, kot transakcije, za katero je dejansko postavljena cena, ter zato ne vzpostavi metodologije, ki bi zagotovila, da je to plačevanje licenčnine v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(278)

Kljub temu poročilo o transfernih cenah, na katerem temelji sporazum APA, predlaga samo poplačilo za SMBV z analizo funkcije, ki jo izvaja (praženje/proizvodnja) z uporabo metode TNMM; pri določanju tega predlaganega poplačila plačevanja licenčnine ne opredeli kot spremenljivko prilagoditve. Zato to poročilo ne opredeljuje ali ne analizira sporazuma o podelitvi licence za pravice IL v zvezi s praženjem, za kar se plačuje ta licenčnina, kot transakcije, za katero je dejansko postavljena cena, ter zato ne vzpostavi metodologije, ki bi zagotovila, da je to plačevanje licenčnine v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (279) | Vendar pa je namen določanja transfernih cen ugotoviti, ali so pogoji povezanih transakcij skladni z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(279)

Vendar pa je namen določanja transfernih cen ugotoviti, ali so pogoji povezanih transakcij skladni z neodvisnim tržnim načelom.

| (280) | Ta usmerjenost na transakcije za namene določanja transfernih cen je jasno izražena v odstavku 1.6 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki že od začetka pojasnjuje: „Ker torej načelo ločenih pravnih oseb obravnava člane mednarodne skupine kot neodvisne subjekte, je pozornost usmerjena v samo naravo transakcij med temi člani ter na to, ali se pogoji zaradi tega razlikujejo od pogojev, ki bi jih pridobili v primerljivih transakcijah med nepovezanimi osebami. Takšna analiza povezanih transakcij in transakcij med nepovezanimi osebami, ki jo imenujemo 'primerjalna analiza', je glavna podlaga za uporabo neodvisnega tržnega načela“ (137). |
| --- | --- |

(280)

Ta usmerjenost na transakcije za namene določanja transfernih cen je jasno izražena v odstavku 1.6 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki že od začetka pojasnjuje: „Ker torej načelo ločenih pravnih oseb obravnava člane mednarodne skupine kot neodvisne subjekte, je pozornost usmerjena v samo naravo transakcij med temi člani ter na to, ali se pogoji zaradi tega razlikujejo od pogojev, ki bi jih pridobili v primerljivih transakcijah med nepovezanimi osebami. Takšna analiza povezanih transakcij in transakcij med nepovezanimi osebami, ki jo imenujemo 'primerjalna analiza', je glavna podlaga za uporabo neodvisnega tržnega načela“ (137).

Ker torej načelo ločenih pravnih oseb obravnava člane mednarodne skupine kot neodvisne subjekte, je pozornost usmerjena v samo naravo transakcij med temi člani ter na to, ali se pogoji zaradi tega razlikujejo od pogojev, ki bi jih pridobili v primerljivih transakcijah med nepovezanimi osebami. Takšna analiza povezanih transakcij in transakcij med nepovezanimi osebami, ki jo imenujemo 'primerjalna analiza', je glavna podlaga za uporabo neodvisnega tržnega načela

137

| (281) | Z drugimi besedami, komercialne transakcije med povezanimi in nepovezanimi osebami je treba pred oceno primerljivosti najprej jasno opredeliti. To usmerjenost na transakcije prav tako podpira nizozemsko davčno pravo, ki ne dovoljuje odbitka stroškov, ki niso v skladu z neodvisnim tržnim načelom (138). |
| --- | --- |

(281)

Z drugimi besedami, komercialne transakcije med povezanimi in nepovezanimi osebami je treba pred oceno primerljivosti najprej jasno opredeliti. To usmerjenost na transakcije prav tako podpira nizozemsko davčno pravo, ki ne dovoljuje odbitka stroškov, ki niso v skladu z neodvisnim tržnim načelom (138).

138

| (282) | K primerjavi izvajanih funkcij se je mogoče zateči le, če določene transakcije znotraj skupine, za katero se zahteva sporazum APA (ob upoštevanju izvajanih funkcij), ni mogoče primerjati s podobnimi transakcijami med nepovezanimi osebami. V zvezi s tem odstavek 1.41 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 pojasnjuje: „Preden se razširi raziskava, ki bi vključila večje število potencialno primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami na podlagi podobnih funkcij, je treba premisliti, ali obstaja verjetnost, da bi za povezane transakcije takšne transakcije ponudile zanesljive primerljivke“ (139). To tudi pojasni naklonjenost metodi primerljivih prostih cen (CUP) pred drugimi metodami za določanje transfernih cen, ki je izražena v odstavkih 2.14 in 2.7 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010: „Ko je mogoče najti primerljive transakcije med nepovezanimi osebami, je metoda primerljivih prostih cen najbolj neposreden in zanesljiv način uporabe neodvisnega tržnega načela. Zato ima v takšnih primerih metoda primerljivih prostih cen prednost pred vsemi drugimi metodami.“ |
| --- | --- |

(282)

K primerjavi izvajanih funkcij se je mogoče zateči le, če določene transakcije znotraj skupine, za katero se zahteva sporazum APA (ob upoštevanju izvajanih funkcij), ni mogoče primerjati s podobnimi transakcijami med nepovezanimi osebami. V zvezi s tem odstavek 1.41 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 pojasnjuje: „Preden se razširi raziskava, ki bi vključila večje število potencialno primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami na podlagi podobnih funkcij, je treba premisliti, ali obstaja verjetnost, da bi za povezane transakcije takšne transakcije ponudile zanesljive primerljivke“ (139). To tudi pojasni naklonjenost metodi primerljivih prostih cen (CUP) pred drugimi metodami za določanje transfernih cen, ki je izražena v odstavkih 2.14 in 2.7 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010: „Ko je mogoče najti primerljive transakcije med nepovezanimi osebami, je metoda primerljivih prostih cen najbolj neposreden in zanesljiv način uporabe neodvisnega tržnega načela. Zato ima v takšnih primerih metoda primerljivih prostih cen prednost pred vsemi drugimi metodami.“

Preden se razširi raziskava, ki bi vključila večje število potencialno primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami na podlagi podobnih funkcij, je treba premisliti, ali obstaja verjetnost, da bi za povezane transakcije takšne transakcije ponudile zanesljive primerljivke

139

Ko je mogoče najti primerljive transakcije med nepovezanimi osebami, je metoda primerljivih prostih cen najbolj neposreden in zanesljiv način uporabe neodvisnega tržnega načela. Zato ima v takšnih primerih metoda primerljivih prostih cen prednost pred vsemi drugimi metodam

| (283) | Podobno dajejo smernice OECD iz leta 1995 in leta 2010 tradicionalnim transakcijskim metodam prednost pred metodami transakcijskega dobička pri ugotavljanju, ali je določena transferna cena tržne narave (140). Smernice OECD o določanju TC iz leta 1995 celo izključujejo samodejno uporabo metod transakcijskega dobička, kot je TNMM, za določanje transfernih cen. Tako je v odstavku 3.50 navedeno: „Vendar pa obstajajo primeri, v katerih tradicionalnih transakcijskih metod ni mogoče zanesljivo uporabiti samih ali jih izjemoma sploh ni mogoče uporabiti.“Te lahko štejemo za primere skrajne sile. [...] Toda celo v primeru skrajne sile ne bi bilo primerno samodejno uporabiti metode transakcijskega dobička brez poprejšnjega preverjanja zanesljivosti te metode.“ |
| --- | --- |

(283)

Podobno dajejo smernice OECD iz leta 1995 in leta 2010 tradicionalnim transakcijskim metodam prednost pred metodami transakcijskega dobička pri ugotavljanju, ali je določena transferna cena tržne narave (140). Smernice OECD o določanju TC iz leta 1995 celo izključujejo samodejno uporabo metod transakcijskega dobička, kot je TNMM, za določanje transfernih cen. Tako je v odstavku 3.50 navedeno: „Vendar pa obstajajo primeri, v katerih tradicionalnih transakcijskih metod ni mogoče zanesljivo uporabiti samih ali jih izjemoma sploh ni mogoče uporabiti.“Te lahko štejemo za primere skrajne sile. [...] Toda celo v primeru skrajne sile ne bi bilo primerno samodejno uporabiti metode transakcijskega dobička brez poprejšnjega preverjanja zanesljivosti te metode.“

140

Vendar pa obstajajo primeri, v katerih tradicionalnih transakcijskih metod ni mogoče zanesljivo uporabiti samih ali jih izjemoma sploh ni mogoče uporabiti

Te lahko štejemo za primere skrajne sile. [...] Toda celo v primeru skrajne sile ne bi bilo primerno samodejno uporabiti metode transakcijskega dobička brez poprejšnjega preverjanja zanesljivosti te metode

| (284) | Pripomba Nizozemske, da njene davčne uprave ne zavezuje pravilo najboljše metode, davčne uprave ne odvezuje obveznosti, da preveri, ali metoda določanja transfernih cen, ki jo je izbral davčni zavezanec, prinaša zanesljiv približek tržno utemeljene cene, še preden uprava sprejme zahtevo po sporazumu APA na podlagi te metode. Ta obveznost se celo odraža v določbi odloka o transfernih cenah, na katerega se sklicuje Nizozemska v zvezi s tem. Odstavek 3.1 odloka določa: „[...] nizozemska davčna in carinska uprava bi morala svojo preiskavo o transfernih cenah vedno začeti z vidika metode, ki jo je davčni zavezanec uporabljal v času transakcije. To pomeni, da davčni zavezanec načeloma prosto izbere metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda prinese tržno naravnan izid za določeno transakcijo. Davčni zavezanec mora utemeljiti svojo izbiro.“ Drugače povedano, metoda, ki jo je predlagal davčni zavezanec, bi morala biti za davčno upravo izhodišče za preučitev zahteve po sporazumu APA. Vendar pa mora katera koli izbrana metoda zagotoviti tržno naravnan izid za določeno transakcijo, za katero se določa cena, tako da lahko davčna uprava še vedno podvomi v ustreznost metode, ki jo je izbral davčni zavezanec. In končno, ker ta določba predpisuje, da mora davčni zavezanec premisliti o ustreznosti izbrane metode, in ker odlok sam izrecno daje prednost metodi CUP, kjer so na voljo primerljive transakcije (141), mora davčna uprava kljub odsotnost pravila najboljše metode, še preden se strinja z zahtevo po sporazumu APA preveriti, ali lahko metoda določanja transfernih cen, ki jo je izbral davčni zavezanec, zagotovi zanesljiv približek tržno naravnanega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(284)

Pripomba Nizozemske, da njene davčne uprave ne zavezuje pravilo najboljše metode, davčne uprave ne odvezuje obveznosti, da preveri, ali metoda določanja transfernih cen, ki jo je izbral davčni zavezanec, prinaša zanesljiv približek tržno utemeljene cene, še preden uprava sprejme zahtevo po sporazumu APA na podlagi te metode. Ta obveznost se celo odraža v določbi odloka o transfernih cenah, na katerega se sklicuje Nizozemska v zvezi s tem. Odstavek 3.1 odloka določa: „[...] nizozemska davčna in carinska uprava bi morala svojo preiskavo o transfernih cenah vedno začeti z vidika metode, ki jo je davčni zavezanec uporabljal v času transakcije. To pomeni, da davčni zavezanec načeloma prosto izbere metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda prinese tržno naravnan izid za določeno transakcijo. Davčni zavezanec mora utemeljiti svojo izbiro.“ Drugače povedano, metoda, ki jo je predlagal davčni zavezanec, bi morala biti za davčno upravo izhodišče za preučitev zahteve po sporazumu APA. Vendar pa mora katera koli izbrana metoda zagotoviti tržno naravnan izid za določeno transakcijo, za katero se določa cena, tako da lahko davčna uprava še vedno podvomi v ustreznost metode, ki jo je izbral davčni zavezanec. In končno, ker ta določba predpisuje, da mora davčni zavezanec premisliti o ustreznosti izbrane metode, in ker odlok sam izrecno daje prednost metodi CUP, kjer so na voljo primerljive transakcije (141), mora davčna uprava kljub odsotnost pravila najboljše metode, še preden se strinja z zahtevo po sporazumu APA preveriti, ali lahko metoda določanja transfernih cen, ki jo je izbral davčni zavezanec, zagotovi zanesljiv približek tržno naravnanega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

[...] nizozemska davčna in carinska uprava bi morala svojo preiskavo o transfernih cenah vedno začeti z vidika metode, ki jo je davčni zavezanec uporabljal v času transakcije. To pomeni, da davčni zavezanec načeloma prosto izbere metodo oblikovanja transfernih cen, pod pogojem, da izbrana metoda prinese tržno naravnan izid za določeno transakcijo. Davčni zavezanec mora utemeljiti svojo izbiro

141

| (285) | V nadaljevanju bo prikazano, da zaradi tega, ker poročilo o transfernih cenah ni ponudilo informacij o transakcijah med nepovezanimi osebami, podobnih sporazumu o podelitvi licence glede pravic IL v zvezi s praženjem med podjetjema SMBV in Alki LP, in ker tako ni preiskalo transakcije znotraj skupine, za katero je bila dejansko zaračunana cena z analizo določanja transfernih cen, za metodologijo določanja transfernih cen, ki jo je predlagal davčni svetovalec podjetja Starbucks in je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, ni mogoče šteti, da bo prinesla zanesljiv približek tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker poročilo o transfernih cenah vključuje analizo tržno naravnanega plačila za podjetje SMBV na podlagi napačne izhodiščne točke (njegove funkcije praženja), je izid plačilo, ki je neustrezno ocenjeno na podlagi metode TNMM. Namesto tega je bilo treba uporabiti zanesljivejše primerjave razpoložljivih informacij o podobnih transakcijah med nepovezanimi strankami za namene določanja transfernih cen, ki so bile v lasti podjetja Starbucks v trenutku, ko je bila podana zahteva za sporazum APA, in bi jih morala zahtevati nizozemska davčna uprava, da zagotovi tržno naravnanost plačevanja licenčnine po ceni, ki jo določa SMBV APA. |
| --- | --- |

(285)

V nadaljevanju bo prikazano, da zaradi tega, ker poročilo o transfernih cenah ni ponudilo informacij o transakcijah med nepovezanimi osebami, podobnih sporazumu o podelitvi licence glede pravic IL v zvezi s praženjem med podjetjema SMBV in Alki LP, in ker tako ni preiskalo transakcije znotraj skupine, za katero je bila dejansko zaračunana cena z analizo določanja transfernih cen, za metodologijo določanja transfernih cen, ki jo je predlagal davčni svetovalec podjetja Starbucks in je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, ni mogoče šteti, da bo prinesla zanesljiv približek tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker poročilo o transfernih cenah vključuje analizo tržno naravnanega plačila za podjetje SMBV na podlagi napačne izhodiščne točke (njegove funkcije praženja), je izid plačilo, ki je neustrezno ocenjeno na podlagi metode TNMM. Namesto tega je bilo treba uporabiti zanesljivejše primerjave razpoložljivih informacij o podobnih transakcijah med nepovezanimi strankami za namene določanja transfernih cen, ki so bile v lasti podjetja Starbucks v trenutku, ko je bila podana zahteva za sporazum APA, in bi jih morala zahtevati nizozemska davčna uprava, da zagotovi tržno naravnanost plačevanja licenčnine po ceni, ki jo določa SMBV APA.

9.2.3.3   Znesek plačila licenčnine podjetju Alki LP, ki izhaja iz sporazuma SMBV APA, ni določen v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

Znesek plačila licenčnine podjetju Alki LP, ki izhaja iz sporazuma SMBV APA, ni določen v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (286) | Pravice IL, za katere se plačuje licenčnina, obsegajo znanje v zvezi s praženjem in krivuljami praženja, za kar podjetje Alki LP podeljuje licenco podjetju SMBV. To plačilo licenčnine ni povezano z vrednostjo blagovne znamke Starbucks, saj za pravico do uporabe te znamke plačujejo trgovine podjetju Starbucks Coffee BV. |
| --- | --- |

(286)

Pravice IL, za katere se plačuje licenčnina, obsegajo znanje v zvezi s praženjem in krivuljami praženja, za kar podjetje Alki LP podeljuje licenco podjetju SMBV. To plačilo licenčnine ni povezano z vrednostjo blagovne znamke Starbucks, saj za pravico do uporabe te znamke plačujejo trgovine podjetju Starbucks Coffee BV.

| (287) | V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvome o tržni naravi plačila licenčnine (142). Zlasti je Komisija pojasnila, da dejstvo, da je višina licenčnin, ki jih mora SMBV plačevati podjetju Alki LP, odvisna od razlike med poplačilom, ki ga določa sporazum SMBV APA, in računovodskim dobičkom pred obdavčitvijo pred plačilom licenčnine (143), vodi do položaja, v katerem je to plačilo licenčnine izračunano kot dobiček, ki presega okvir SMBV APA in ne odraža tržne vrednost teh pravic IL (144). Komisija se je glede tega sklicevala na odstavek 6.16 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, v skladu s katerim je „licenčnina običajno določena v obliki rednih plačil na podlagi obsega uporabnikove proizvodnje ali prodaje ali v redkih okoliščinah celo na podlagi dobička.“ (145) V sporazumu SMBV APA plačilo licenčnine podjetju Alki LP ni povezano z obsegom proizvodnje, prodajo in dobička podjetja SMBV. Komisija je nadalje v uvodni izjavi 120 sklepa o začetku postopka izrazila dvome o tržni naravnanosti plačila licenčnine, ker ta zaradi metode določanja cene ni povezana z ekonomsko vrednostjo povezanih pravic IL, vrednostjo neopredmetenih sredstev v zvezi s praženjem za podjetje SMBV. |
| --- | --- |

(287)

V odločitvi o sprožitvi postopka je Komisija izrazila dvome o tržni naravi plačila licenčnine (142). Zlasti je Komisija pojasnila, da dejstvo, da je višina licenčnin, ki jih mora SMBV plačevati podjetju Alki LP, odvisna od razlike med poplačilom, ki ga določa sporazum SMBV APA, in računovodskim dobičkom pred obdavčitvijo pred plačilom licenčnine (143), vodi do položaja, v katerem je to plačilo licenčnine izračunano kot dobiček, ki presega okvir SMBV APA in ne odraža tržne vrednost teh pravic IL (144). Komisija se je glede tega sklicevala na odstavek 6.16 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, v skladu s katerim je „licenčnina običajno določena v obliki rednih plačil na podlagi obsega uporabnikove proizvodnje ali prodaje ali v redkih okoliščinah celo na podlagi dobička.“ (145) V sporazumu SMBV APA plačilo licenčnine podjetju Alki LP ni povezano z obsegom proizvodnje, prodajo in dobička podjetja SMBV. Komisija je nadalje v uvodni izjavi 120 sklepa o začetku postopka izrazila dvome o tržni naravnanosti plačila licenčnine, ker ta zaradi metode določanja cene ni povezana z ekonomsko vrednostjo povezanih pravic IL, vrednostjo neopredmetenih sredstev v zvezi s praženjem za podjetje SMBV.

142

143

144

licenčnina običajno določena v obliki rednih plačil na podlagi obsega uporabnikove proizvodnje ali prodaje ali v redkih okoliščinah celo na podlagi dobička.

145

| (288) | Za primerjavo vrednosti plačila licenčnine z ravnmi licenčnin, zaznanimi na trgu, ki se določijo kot odstotek prometa, je Komisija izračunala znesek licenčnine, ki ga podjetje SMBV plača podjetju Alki LP v odstotkih vsakoletne prodaje pražene kave podjetja SMBV trgovinam. V skladu s temi izračuni se plačilo licenčnine giblje med [1–10] % do [30–40] % prihodkov podjetja SMBV od prodaje v času veljave sporazuma SMBV APA, kar potrjuje domnevo Komisije glede nihanja licenčnine (146). Poleg tega so bile za tri od teh let ravni v tem izračunu nad [30–40] %, kot je prikazano v tabeli 10:

  Tabela 10


  Nihanje plačil licenčnine v času veljavnosti sporazuma SMBV APA














  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2006/2007 | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Licenčnina, ki jo je plačalo podjetje SMBV | 4 699 336 | 1 698 150 | 2 470 449 | 1 079 817 | 12 352 838 | 5 786 211 | 22 812 962 | 24 285 088 |
| Dohodek od prodaje kave | [20-30 milijonov] | [20-30 milijonov] | [20-30 milijonov] | [20-30 milijonov] | [40-50 milijonov] | [50-60 milijonov] | [50-60 milijonov] | [60-70 milijonov] |
| Neto izid za leto | [20-30 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [1-10 %] | [30-40 %] | [10-20 %] | [30-40 %] | [30-40 %] |

(288)

Za primerjavo vrednosti plačila licenčnine z ravnmi licenčnin, zaznanimi na trgu, ki se določijo kot odstotek prometa, je Komisija izračunala znesek licenčnine, ki ga podjetje SMBV plača podjetju Alki LP v odstotkih vsakoletne prodaje pražene kave podjetja SMBV trgovinam. V skladu s temi izračuni se plačilo licenčnine giblje med [1–10] % do [30–40] % prihodkov podjetja SMBV od prodaje v času veljave sporazuma SMBV APA, kar potrjuje domnevo Komisije glede nihanja licenčnine (146). Poleg tega so bile za tri od teh let ravni v tem izračunu nad [30–40] %, kot je prikazano v tabeli 10:

146

Tabela 10

Tabela 10

Nihanje plačil licenčnine v času veljavnosti sporazuma SMBV APA

Nihanje plačil licenčnine v času veljavnosti sporazuma SMBV APA

(EUR)

2006/2007

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Licenčnina, ki jo je plačalo podjetje SMBV

4 699 336

1 698 150

2 470 449

1 079 817

12 352 838

5 786 211

22 812 962

24 285 088

Dohodek od prodaje kave

[20-30 milijonov]

[20-30 milijonov]

[20-30 milijonov]

[20-30 milijonov]

[40-50 milijonov]

[50-60 milijonov]

[50-60 milijonov]

[60-70 milijonov]

Neto izid za leto

Neto izid za leto

[20-30 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[1-10 %]

[30-40 %]

[10-20 %]

[30-40 %]

[30-40 %]

| (289) | V teh posebnih okoliščinah je spremenljiva narava plačila licenčnine prvo znamenje, da raven tega plačila ni v nikakršni povezavi z vrednostjo IL, za katero se plačuje. |
| --- | --- |

(289)

V teh posebnih okoliščinah je spremenljiva narava plačila licenčnine prvo znamenje, da raven tega plačila ni v nikakršni povezavi z vrednostjo IL, za katero se plačuje.

| (290) | Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 291 do 338, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji z uporabo metode CUP, zlasti sporazumov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Povedano drugače, v tem razmerju ne bi bilo treba plačevati licenčnine, saj podjetja SMBV nima nobene koristi od pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobilo licenco od podjetja Alki LP. |
| --- | --- |

(290)

Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 291 do 338, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji z uporabo metode CUP, zlasti sporazumov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Povedano drugače, v tem razmerju ne bi bilo treba plačevati licenčnine, saj podjetja SMBV nima nobene koristi od pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobilo licenco od podjetja Alki LP.

(a)   Primerjava sporazumov o praženju, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, in primerjava podobnih sporazumov na trgu

| (291) | Nekatere pogodbe o praženju in proizvodnji, ki so jih podjetja skupine Starbucks sklenila s tretjimi strankami, navedenimi v uvodnih izjavah 148 do 150, je podjetje Starbucks predložilo Komisiji med preiskavo. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 292 do 298, Komisija meni, da so transakcije neposredno primerljive za določitev višine plačila licenčnine, ki jo je podjetje SMBV dolžno plačevati podjetju Alki LP na podlagi licenčnega sporazuma glede pravic intelektualne lastnine v zvezi s praženjem. |
| --- | --- |

(291)

Nekatere pogodbe o praženju in proizvodnji, ki so jih podjetja skupine Starbucks sklenila s tretjimi strankami, navedenimi v uvodnih izjavah 148 do 150, je podjetje Starbucks predložilo Komisiji med preiskavo. Zaradi razlogov, pojasnjenih v uvodnih izjavah 292 do 298, Komisija meni, da so transakcije neposredno primerljive za določitev višine plačila licenčnine, ki jo je podjetje SMBV dolžno plačevati podjetju Alki LP na podlagi licenčnega sporazuma glede pravic intelektualne lastnine v zvezi s praženjem.

| (292) | Odstavek 1.38 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 podaja naslednjo smernico o preverjanju primerljivosti: „Kot del primerjalne analize je proučitev dejavnikov primerljivosti po svoji naravi dvosmerna, to pomeni, da vključuje proučitev dejavnikov, ki vplivajo na povezane transakcije davčnega zavezanca, in proučitev dejavnikov, ki vplivajo na transakcije med nepovezanimi osebam. Oboje, naravo povezane transakcije in sprejeto metodo za določanje transfernih cen [...] je treba upoštevati pri ocenjevanju relativnega pomena kakršnega koli manjkajočega dela informacije o možnih primerljivkah [...]“. |
| --- | --- |

(292)

Odstavek 1.38 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 podaja naslednjo smernico o preverjanju primerljivosti: „Kot del primerjalne analize je proučitev dejavnikov primerljivosti po svoji naravi dvosmerna, to pomeni, da vključuje proučitev dejavnikov, ki vplivajo na povezane transakcije davčnega zavezanca, in proučitev dejavnikov, ki vplivajo na transakcije med nepovezanimi osebam. Oboje, naravo povezane transakcije in sprejeto metodo za določanje transfernih cen [...] je treba upoštevati pri ocenjevanju relativnega pomena kakršnega koli manjkajočega dela informacije o možnih primerljivkah [...]“.

Kot del primerjalne analize je proučitev dejavnikov primerljivosti po svoji naravi dvosmerna, to pomeni, da vključuje proučitev dejavnikov, ki vplivajo na povezane transakcije davčnega zavezanca, in proučitev dejavnikov, ki vplivajo na transakcije med nepovezanimi osebam. Oboje, naravo povezane transakcije in sprejeto metodo za določanje transfernih cen [...] je treba upoštevati pri ocenjevanju relativnega pomena kakršnega koli manjkajočega dela informacije o možnih primerljivkah [...]

| (293) | Odstavek 1.36 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 podaja seznam petih primerljivih dejavnikov (147), med katerimi so „lastnosti prenesenih sredstev ali storitev, funkcije, ki jih stranke opravljajo (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), pogodbeni pogoji, gospodarske okoliščine strank v transakciji in njihove poslovne strategije“. |
| --- | --- |

(293)

Odstavek 1.36 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 podaja seznam petih primerljivih dejavnikov (147), med katerimi so „lastnosti prenesenih sredstev ali storitev, funkcije, ki jih stranke opravljajo (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), pogodbeni pogoji, gospodarske okoliščine strank v transakciji in njihove poslovne strategije“.

147

lastnosti prenesenih sredstev ali storitev, funkcije, ki jih stranke opravljajo (ob upoštevanju vloženih sredstev in prevzetih tveganj), pogodbeni pogoji, gospodarske okoliščine strank v transakciji in njihove poslovne strategije

| (294) | Komisija ugotavlja, prvič, da je značilnost sredstva, prenesenega v skladu s sporazumom glede pravic IL v zvezi praženjem, sklenjenim med podjetjema Alki LP in SMBV, enaka sredstvu, prenesenem pri transakcijah med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami v sporazumih o praženju, navedenih v uvodnih izjavah 148 do 150. Obe skupini transakcij sestavljajo tehnologija za praženje, kavne mešanice in krivulje praženja. |
| --- | --- |

(294)

Komisija ugotavlja, prvič, da je značilnost sredstva, prenesenega v skladu s sporazumom glede pravic IL v zvezi praženjem, sklenjenim med podjetjema Alki LP in SMBV, enaka sredstvu, prenesenem pri transakcijah med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami v sporazumih o praženju, navedenih v uvodnih izjavah 148 do 150. Obe skupini transakcij sestavljajo tehnologija za praženje, kavne mešanice in krivulje praženja.

| (295) | Drugič, čeprav vse te tretje stranke ne pražijo kave (nekatere so dejavne v proizvodnji pripravljenih pijač ali drugih proizvodov in sestavin za pripravo pijač), se pri transakcijah, v katerih tretje stranke pražijo kavo, funkcija tretje stranke nanaša na isti proizvod kot funkcija praženja kave podjetja SMBV v pogodbenem razmerju s podjetjem Alki LP. Zlasti pogodbeni sporazumi med podjetjem Starbucks z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 4] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] se vsi nanašajo na praženje surovih e kave. |
| --- | --- |

(295)

Drugič, čeprav vse te tretje stranke ne pražijo kave (nekatere so dejavne v proizvodnji pripravljenih pijač ali drugih proizvodov in sestavin za pripravo pijač), se pri transakcijah, v katerih tretje stranke pražijo kavo, funkcija tretje stranke nanaša na isti proizvod kot funkcija praženja kave podjetja SMBV v pogodbenem razmerju s podjetjem Alki LP. Zlasti pogodbeni sporazumi med podjetjem Starbucks z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 4] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] se vsi nanašajo na praženje surovih e kave.

| (296) | Tretjič, pri nobeni od teh transakcij ni bila vloga podjetja Starbucks bolj omejena kot vloga podjetja Alki LP. Pri nekaterih od teh transakcij je Starbucks prevzel več funkcij nasproti tretjim strankam kot Alki LP nasproti podjetju SMBV. Predvsem je bila večina pogodbenih dogovorov povezana z nabavo kave s strani podjetja Starbucks (148). Poleg tega v nekaterih od teh sporazumov Starbucks tudi kupuje praženo kavo od tretje stranke. Zato plačilo podjetja Starbucks v teh sporazumih pomeni največjo tržno utemeljeno plačilo za licenčni sporazum, če je podjetje Alki LP sploh upravičeno do kakršnih koli poplačil. |
| --- | --- |

(296)

Tretjič, pri nobeni od teh transakcij ni bila vloga podjetja Starbucks bolj omejena kot vloga podjetja Alki LP. Pri nekaterih od teh transakcij je Starbucks prevzel več funkcij nasproti tretjim strankam kot Alki LP nasproti podjetju SMBV. Predvsem je bila večina pogodbenih dogovorov povezana z nabavo kave s strani podjetja Starbucks (148). Poleg tega v nekaterih od teh sporazumov Starbucks tudi kupuje praženo kavo od tretje stranke. Zato plačilo podjetja Starbucks v teh sporazumih pomeni največjo tržno utemeljeno plačilo za licenčni sporazum, če je podjetje Alki LP sploh upravičeno do kakršnih koli poplačil.

148

| (297) | Četrtič, nič ne kaže na to, da gospodarske okoliščine tretjih strank vplivajo na njihov sporazum s podjetjem Starbucks. Še zlasti, ker je podjetje Starbucks predložilo številne licenčne sporazume glede pravic IL v zvezi s praženjem, od katerih nobeden ne vsebuje licenčnine za Starbucks glede pravic IL v zvezi s praženjem, to ne more biti povezano s specifičnimi gospodarskimi okoliščinami posamezne tretje stranke. Ti sporazumi zajemajo različne geografske regije, vključno z Unijo in Švico, kar se je štelo kot ustrezna geografska razmejitev za iskanje primerljivk v poročilu o transfernih cenah. |
| --- | --- |

(297)

Četrtič, nič ne kaže na to, da gospodarske okoliščine tretjih strank vplivajo na njihov sporazum s podjetjem Starbucks. Še zlasti, ker je podjetje Starbucks predložilo številne licenčne sporazume glede pravic IL v zvezi s praženjem, od katerih nobeden ne vsebuje licenčnine za Starbucks glede pravic IL v zvezi s praženjem, to ne more biti povezano s specifičnimi gospodarskimi okoliščinami posamezne tretje stranke. Ti sporazumi zajemajo različne geografske regije, vključno z Unijo in Švico, kar se je štelo kot ustrezna geografska razmejitev za iskanje primerljivk v poročilu o transfernih cenah.

| (298) | Petič, poslovne strategije tretjih strank so obravnavane v nadaljevanju. Sporazumi se razlikujejo predvsem glede na to, ali tretja stranka uporablja pravice IL neposredno na trgu s prodajo proizvodov končnim odjemalcem. |
| --- | --- |

(298)

Petič, poslovne strategije tretjih strank so obravnavane v nadaljevanju. Sporazumi se razlikujejo predvsem glede na to, ali tretja stranka uporablja pravice IL neposredno na trgu s prodajo proizvodov končnim odjemalcem.

| (299) | Zato je ob upoštevanju te transakcije z nepovezanimi osebami raven tržno utemeljenega plačevanja licenčnine med podjetjema SMBV in Alki LP mogoče določiti z metodo CUP, kar se, ob primerjavi plačila v povezani transakciji (plačilo podjetja SMBV podjetju Alki LP) s plačilom v primerljivih transakcijah med nepovezanimi osebami (plačila tretjih oseb drugim podjetjem skupine Starbucks), izvaja v primerljivih okoliščinah. |
| --- | --- |

(299)

Zato je ob upoštevanju te transakcije z nepovezanimi osebami raven tržno utemeljenega plačevanja licenčnine med podjetjema SMBV in Alki LP mogoče določiti z metodo CUP, kar se, ob primerjavi plačila v povezani transakciji (plačilo podjetja SMBV podjetju Alki LP) s plačilom v primerljivih transakcijah med nepovezanimi osebami (plačila tretjih oseb drugim podjetjem skupine Starbucks), izvaja v primerljivih okoliščinah.

| (300) | Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da v okviru podobnih sporazumov, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 4], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] tretje strani ne plačujejo licenčnine, če ne uporabljajo pravic IL v zvezi s praženjem neposredno na trgu. |
| --- | --- |

(300)

Komisija v zvezi s tem ugotavlja, da v okviru podobnih sporazumov, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 4], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 9], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 8] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 10] tretje strani ne plačujejo licenčnine, če ne uporabljajo pravic IL v zvezi s praženjem neposredno na trgu.

| (301) | Dejansko samo [nepovezano proizvodno podjetje 3] plača licenčnino podjetju Starbucks, ko proda svojo proizvodnjo [skupnemu podjetju nepovezanega proizvodnega podjetjem 3 in podjetja Starbucks]. V tem primeru [nepovezano proizvodno podjetje 3] neposredno uporablja pravice IL v zvezi s praženjem na trgu prek povezane stranke, tako da plačilo licenčnine očitno pokriva distribucijo izdelkov z blagovno znamko podjetja Starbucks tretjim strankam prek skupnega podjetja. To ugotovitev potrjuje dejstvo, da v primeru, ko [nepovezano proizvodno podjetje 3] preprodaja praženo kavo skupini Starbucks in ne skupnemu podjetju, ter distribucijo in uporabo znamke na trgu zagotavlja skupina Starbucks, [nepovezano proizvodno podjetje 3] podjetju Starbucks ne plačuje licenčnine glede pravic IL v zvezi s praženjem kave. |
| --- | --- |

(301)

Dejansko samo [nepovezano proizvodno podjetje 3] plača licenčnino podjetju Starbucks, ko proda svojo proizvodnjo [skupnemu podjetju nepovezanega proizvodnega podjetjem 3 in podjetja Starbucks]. V tem primeru [nepovezano proizvodno podjetje 3] neposredno uporablja pravice IL v zvezi s praženjem na trgu prek povezane stranke, tako da plačilo licenčnine očitno pokriva distribucijo izdelkov z blagovno znamko podjetja Starbucks tretjim strankam prek skupnega podjetja. To ugotovitev potrjuje dejstvo, da v primeru, ko [nepovezano proizvodno podjetje 3] preprodaja praženo kavo skupini Starbucks in ne skupnemu podjetju, ter distribucijo in uporabo znamke na trgu zagotavlja skupina Starbucks, [nepovezano proizvodno podjetje 3] podjetju Starbucks ne plačuje licenčnine glede pravic IL v zvezi s praženjem kave.

| (302) | Kar zadeva [nepovezano proizvodno podjetje 3], čeprav Starbucks trdi, da pomeni višji dodatek na surovih o kavo, kupljeno od podjetja Starbucks v skladu s pogodbo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3] plačilo za pravice IL v zvezi s praženjem, je videti, da je ta dodatek prenesen na [nepovezano proizvodno podjetje 5]. In dejansko je cena, po kateri [nepovezano proizvodno podjetje 5] kupuje kavo od [nepovezanega proizvodnega podjetja 2], prav tako opredeljena kot dodatek na strošek kupljenih surovih kavnih zrn. V svojem razmerju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], ki se očitno poplača z višjim dodatkom, Starbucks deluje kot dobavitelj, kar je drugačna funkcija od tiste, ki jo ima podjetje Alki LP v svojem razmerju s podjetjem SMBV. V odgovor na trditev podjetja Starbucks, da je [nepovezano proizvodno podjetje 3] pripravljeno plačati dodatek na ceno za zrna, ki jo zaračuna podjetje SCTC, in da so zato cene podjetja SCTC tržno utemeljene, Komisija meni, da nakupne cene za surova kavna zrna ni mogoče analizirati ločeno od obveznosti [nepovezanega proizvodnega podjetja 2] v okviru svojih pogodb s podjetjem Starbucks, da svojo proizvodnjo prodaja [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5], zato je treba upoštevati tudi cenovne sporazume med [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2]. Nič ne kaže na to, da dodatki na nabavno ceno ne bi bili preneseni neposredno na [nepovezano proizvodno podjetje 5] ali da bi drugače vplivali na komercialne pogoje med [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] in [nepovezanim proizvodnim podjetje 2], saj ta pogodbeni sporazum ni bil sklenjen neodvisno od pogodbenega sporazuma med podjetjem Starbucks in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5]. |
| --- | --- |

(302)

Kar zadeva [nepovezano proizvodno podjetje 3], čeprav Starbucks trdi, da pomeni višji dodatek na surovih o kavo, kupljeno od podjetja Starbucks v skladu s pogodbo z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3] plačilo za pravice IL v zvezi s praženjem, je videti, da je ta dodatek prenesen na [nepovezano proizvodno podjetje 5]. In dejansko je cena, po kateri [nepovezano proizvodno podjetje 5] kupuje kavo od [nepovezanega proizvodnega podjetja 2], prav tako opredeljena kot dodatek na strošek kupljenih surovih kavnih zrn. V svojem razmerju z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 3], ki se očitno poplača z višjim dodatkom, Starbucks deluje kot dobavitelj, kar je drugačna funkcija od tiste, ki jo ima podjetje Alki LP v svojem razmerju s podjetjem SMBV. V odgovor na trditev podjetja Starbucks, da je [nepovezano proizvodno podjetje 3] pripravljeno plačati dodatek na ceno za zrna, ki jo zaračuna podjetje SCTC, in da so zato cene podjetja SCTC tržno utemeljene, Komisija meni, da nakupne cene za surova kavna zrna ni mogoče analizirati ločeno od obveznosti [nepovezanega proizvodnega podjetja 2] v okviru svojih pogodb s podjetjem Starbucks, da svojo proizvodnjo prodaja [nepovezanemu proizvodnemu podjetju 5], zato je treba upoštevati tudi cenovne sporazume med [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 2]. Nič ne kaže na to, da dodatki na nabavno ceno ne bi bili preneseni neposredno na [nepovezano proizvodno podjetje 5] ali da bi drugače vplivali na komercialne pogoje med [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] in [nepovezanim proizvodnim podjetje 2], saj ta pogodbeni sporazum ni bil sklenjen neodvisno od pogodbenega sporazuma med podjetjem Starbucks in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5].

| (303) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da v odnosih z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] samo licenčni sporazumi v zvezi z blagovno znamko in tehnologijo, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s temi tretjimi strankami, vključujejo plačilo licenčnine. Vendar je to plačilo licenčnine primerljivo z licenčnino, ki jo podjetje Starbucks Coffee BV plačuje trgovinam za uporabo pravic IL v zvezi z blagovno znamko podjetja Starbucks, saj vsa tri podjetja proizvode prodajajo končnim potrošnikom. Glavni sporazum ter sporazum o proizvodnji in distribuciji med temi tremi podjetji in podjetjem Starbucks, ki se nanašajo na proizvodni postopek, ne določata licenčnine za uporabo pravic IL podjetja Starbucks. |
| --- | --- |

(303)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da v odnosih z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5], [nepovezanim proizvodnim podjetjem 6] in [nepovezanim proizvodnim podjetjem 5] samo licenčni sporazumi v zvezi z blagovno znamko in tehnologijo, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s temi tretjimi strankami, vključujejo plačilo licenčnine. Vendar je to plačilo licenčnine primerljivo z licenčnino, ki jo podjetje Starbucks Coffee BV plačuje trgovinam za uporabo pravic IL v zvezi z blagovno znamko podjetja Starbucks, saj vsa tri podjetja proizvode prodajajo končnim potrošnikom. Glavni sporazum ter sporazum o proizvodnji in distribuciji med temi tremi podjetji in podjetjem Starbucks, ki se nanašajo na proizvodni postopek, ne določata licenčnine za uporabo pravic IL podjetja Starbucks.

| (304) | Poleg tega Komisija ugotavlja, da podjetje SMBV za proizvodnjo [kavnega proizvoda z registrirano blagovno znamko] in instant kave najema tretje stranke, zlasti [nepovezano proizvodno podjetje 5]. Čeprav je [kavni proizvod z registrirano blagovno znamko] zaščiten z blagovno znamko, [nepovezano proizvodno podjetje 1] ne plačuje licenčnine podjetju SMBV ali drugemu podjetju iz skupine Starbucks v zvezi z mešanico ali drugimi informacijami o proizvodu. In podobno, čeprav proizvodnjo s tehnologijo, ki se uporablja pri proizvodnji instant kavnih proizvodov VIA, podjetje Starbucks oglašuje kot inovativno, je njegova proizvodnja prenesena na tretjo stranko, SMBV pa ne prejema licenčnin od tretjih strank, ki proizvajajo proizvode VIA. Dejansko izkazi podjetja SMBV dokazujejo, da podjetje ne prejema licenčnin za svojo proizvodnjo, zaupano drugim proizvajalcem (149). |
| --- | --- |

(304)

Poleg tega Komisija ugotavlja, da podjetje SMBV za proizvodnjo [kavnega proizvoda z registrirano blagovno znamko] in instant kave najema tretje stranke, zlasti [nepovezano proizvodno podjetje 5]. Čeprav je [kavni proizvod z registrirano blagovno znamko] zaščiten z blagovno znamko, [nepovezano proizvodno podjetje 1] ne plačuje licenčnine podjetju SMBV ali drugemu podjetju iz skupine Starbucks v zvezi z mešanico ali drugimi informacijami o proizvodu. In podobno, čeprav proizvodnjo s tehnologijo, ki se uporablja pri proizvodnji instant kavnih proizvodov VIA, podjetje Starbucks oglašuje kot inovativno, je njegova proizvodnja prenesena na tretjo stranko, SMBV pa ne prejema licenčnin od tretjih strank, ki proizvajajo proizvode VIA. Dejansko izkazi podjetja SMBV dokazujejo, da podjetje ne prejema licenčnin za svojo proizvodnjo, zaupano drugim proizvajalcem (149).

149

| (305) | In končno, v zvezi s presojo, ali SMBV plačuje tržno utemeljeno nadomestilo podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem kave, je sporazum med tema podjetjema prav tako mogoče primerjati s sporazumi med tekmeci podjetja Starbucks s tretjimi strankami, ki pražijo kavo. |
| --- | --- |

(305)

In končno, v zvezi s presojo, ali SMBV plačuje tržno utemeljeno nadomestilo podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem kave, je sporazum med tema podjetjema prav tako mogoče primerjati s sporazumi med tekmeci podjetja Starbucks s tretjimi strankami, ki pražijo kavo.

| (306) | Tako je na primer v odzivu na zahtevo po tržnih informacijah v zvezi s tržno utemeljenimi komercialnimi pogoji med nepovezanimi strankami, v katerih je podjetju zaupana funkcija praženja surovih kavnih zrn, podjetje Melitta pojasnilo, da pri najemanju zunanjih izvajalcev za praženje kave ne prejema licenčnin, čeprav tretji stranki daje na voljo svoje krivulje praženja (150). |
| --- | --- |

(306)

Tako je na primer v odzivu na zahtevo po tržnih informacijah v zvezi s tržno utemeljenimi komercialnimi pogoji med nepovezanimi strankami, v katerih je podjetju zaupana funkcija praženja surovih kavnih zrn, podjetje Melitta pojasnilo, da pri najemanju zunanjih izvajalcev za praženje kave ne prejema licenčnin, čeprav tretji stranki daje na voljo svoje krivulje praženja (150).

150

| (307) | Po navedbah podjetja Y, ki opravlja dejavnost praženja prek podjetja iz skupine, določenega kot proizvajalca za dodelavne posle, njegovo notranje podjetje za praženje prav tako ne plačuje licenčnine skupini za uporabo pravic IL ali znanja v postopku praženja (151). |
| --- | --- |

(307)

Po navedbah podjetja Y, ki opravlja dejavnost praženja prek podjetja iz skupine, določenega kot proizvajalca za dodelavne posle, njegovo notranje podjetje za praženje prav tako ne plačuje licenčnine skupini za uporabo pravic IL ali znanja v postopku praženja (151).

151

| (308) | Enako velja za podjetje Dallmayr, ki je navedlo, da šteje plačevanje licenčnine s strani podjetja, ki zagotavlja praženje, za nenavadno, saj bi prej pričakovalo, da stranke plačujejo izvajalcu in ne obratno (152). |
| --- | --- |

(308)

Enako velja za podjetje Dallmayr, ki je navedlo, da šteje plačevanje licenčnine s strani podjetja, ki zagotavlja praženje, za nenavadno, saj bi prej pričakovalo, da stranke plačujejo izvajalcu in ne obratno (152).

152

| (309) | Ker v sporazumih o proizvodnji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, od katerih jih je več obstajalo ob času, ko je nizozemska davčna uprava obravnavala zahtevo po sporazumu SMBV APA, ni zahtevane licenčnine za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem kave, Komisija šteje, da analiza transfernih cen glede tržno utemeljene vrednosti licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, vodi do sklepa, da v tem posebnem razmerju ne bi smelo biti licenčnine v zvezi s to intelektualno lastnino. Ta ugotovitev izhaja tudi iz primerjave s sporazumi med tekmeci podjetja Starbucks s tretjimi strankami, ki pražijo kavo. |
| --- | --- |

(309)

Ker v sporazumih o proizvodnji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, od katerih jih je več obstajalo ob času, ko je nizozemska davčna uprava obravnavala zahtevo po sporazumu SMBV APA, ni zahtevane licenčnine za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem kave, Komisija šteje, da analiza transfernih cen glede tržno utemeljene vrednosti licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, vodi do sklepa, da v tem posebnem razmerju ne bi smelo biti licenčnine v zvezi s to intelektualno lastnino. Ta ugotovitev izhaja tudi iz primerjave s sporazumi med tekmeci podjetja Starbucks s tretjimi strankami, ki pražijo kavo.

(b)   Podjetje SMBV v svojem razmerju s podjetjem Alki LP ne zajema vrednosti pravic IL v zvezi s praženjem.

| (310) | Čeprav imajo lahko znanje in krivulje v zvezi s praženjem kave vrednost, v posebnem razmerju med podjetjema Alki LP in SMBV izvajalec praženja te vrednosti ne zajema. Razlog za to je, da je pomembnost znanja in krivulj v zvezi s praženjem v primeru strukture podjetja Starbucks v zagotavljanju skladnega okusa, povezanega z znamko in posameznimi proizvodi. Zato se vrednost znanja in krivulj v zvezi s kavo podjetja Starbucks izkorišča samo, ko proizvode podjetja Starbucks pod blagovno znamko Starbucks prodajajo trgovine. Sami po sebi znanje in krivulje ne ustvarjajo vrednosti za izvajalca praženja na trajni osnovi, če jih ni mogoče izkoristiti na trgu. |
| --- | --- |

(310)

Čeprav imajo lahko znanje in krivulje v zvezi s praženjem kave vrednost, v posebnem razmerju med podjetjema Alki LP in SMBV izvajalec praženja te vrednosti ne zajema. Razlog za to je, da je pomembnost znanja in krivulj v zvezi s praženjem v primeru strukture podjetja Starbucks v zagotavljanju skladnega okusa, povezanega z znamko in posameznimi proizvodi. Zato se vrednost znanja in krivulj v zvezi s kavo podjetja Starbucks izkorišča samo, ko proizvode podjetja Starbucks pod blagovno znamko Starbucks prodajajo trgovine. Sami po sebi znanje in krivulje ne ustvarjajo vrednosti za izvajalca praženja na trajni osnovi, če jih ni mogoče izkoristiti na trgu.

| (311) | To ugotovitev podpira predložitev podjetja Starbucks, ki navaja, da licenčni sporazumi, po katerih licenca v zvezi z IL samo omogoča tretjim strankam proizvodnjo v skladu s specifikacijami podjetja Starbucks in zaščito pravic IL podjetja Starbucks, pri čemer pa tretje stranke ne uporabljajo teh neopredmetenih sredstev na trgu, niso povezani s plačili licenčnine teh tretjih podjetij podjetju Starbucks (153). |
| --- | --- |

(311)

To ugotovitev podpira predložitev podjetja Starbucks, ki navaja, da licenčni sporazumi, po katerih licenca v zvezi z IL samo omogoča tretjim strankam proizvodnjo v skladu s specifikacijami podjetja Starbucks in zaščito pravic IL podjetja Starbucks, pri čemer pa tretje stranke ne uporabljajo teh neopredmetenih sredstev na trgu, niso povezani s plačili licenčnine teh tretjih podjetij podjetju Starbucks (153).

153

| (312) | Poleg tega je v primeru podjetja SMBV videti, da znanje in krivulje v zvezi praženjem pomenijo tehnično specifikacijo, v skladu s katero je treba izvajati praženje, ker je to zahteva ali izbira nakupnega podjetja. Za krivulje praženja Starbucks v poročilu o transfernih cenah navaja, da jih narekuje SMBV. Podjetju SMBV in tretjim strankam, s katerimi so bili sklenjeni sporazumi o praženju ter proizvodnji in dobavi, omogočajo, da izpolnjujejo zahteve podjetja Starbucks. Zahteve glede praženja so postavljene proizvajalcem na primer prek zahtev standardov v zvezi s praženjem in standardov za zagotavljanje kakovosti. Te specifikacije so del vsake pogodbe o praženju ali proizvodnji in dobavi. |
| --- | --- |

(312)

Poleg tega je v primeru podjetja SMBV videti, da znanje in krivulje v zvezi praženjem pomenijo tehnično specifikacijo, v skladu s katero je treba izvajati praženje, ker je to zahteva ali izbira nakupnega podjetja. Za krivulje praženja Starbucks v poročilu o transfernih cenah navaja, da jih narekuje SMBV. Podjetju SMBV in tretjim strankam, s katerimi so bili sklenjeni sporazumi o praženju ter proizvodnji in dobavi, omogočajo, da izpolnjujejo zahteve podjetja Starbucks. Zahteve glede praženja so postavljene proizvajalcem na primer prek zahtev standardov v zvezi s praženjem in standardov za zagotavljanje kakovosti. Te specifikacije so del vsake pogodbe o praženju ali proizvodnji in dobavi.

| (313) | V zvezi s tem sporazum o praženju določa, da mora SMBV uvesti proizvodne postopke, kot jih določa podjetje Alki LP, ter uporabljati ustrezno opremo, stroje in proizvodne metode, ki zagotavljajo, da proizvodi ustrezajo specifikacijam, ki jih določa podjetje Alki LP (154). Ni videti, da bi imelo podjetje SMBV v tem razmerju od uporabe specifikacij proizvodov kakršne koli koristi. Dejstvo, da specifikacije, ki jih določi podjetje Alki LP v zvezi s postopkom praženja, in zlasti praženje krivulj, omogočajo podjetju praženje kave, ki se prodaja pod znamko Starbuck, podjetju SMBV ne prinaša nikakršnih koristi v smislu povečane prodaje ali zvišanja prodajne cene, saj SMBV načeloma prodaja svojo proizvodnjo končnim strankam, ki cenijo blagovno znamko Starbucks. SMBV praktično vso svojo proizvodnjo prodaja trgovinam pod franšizo Starbucks, ki plačujejo skupini licenčnino za uporabo pravic IL podjetja Starbucks na trgu, kar pomeni vrednost za njihovo distribucijsko poslovanje. SMBV pravic IL v zvezi s praženjem ne izkorišča neposredno na trgu; trgovine so povezava s končnimi strankami, ki cenijo skladen okus, povezan z blagovno znamko Starbucks. |
| --- | --- |

(313)

V zvezi s tem sporazum o praženju določa, da mora SMBV uvesti proizvodne postopke, kot jih določa podjetje Alki LP, ter uporabljati ustrezno opremo, stroje in proizvodne metode, ki zagotavljajo, da proizvodi ustrezajo specifikacijam, ki jih določa podjetje Alki LP (154). Ni videti, da bi imelo podjetje SMBV v tem razmerju od uporabe specifikacij proizvodov kakršne koli koristi. Dejstvo, da specifikacije, ki jih določi podjetje Alki LP v zvezi s postopkom praženja, in zlasti praženje krivulj, omogočajo podjetju praženje kave, ki se prodaja pod znamko Starbuck, podjetju SMBV ne prinaša nikakršnih koristi v smislu povečane prodaje ali zvišanja prodajne cene, saj SMBV načeloma prodaja svojo proizvodnjo končnim strankam, ki cenijo blagovno znamko Starbucks. SMBV praktično vso svojo proizvodnjo prodaja trgovinam pod franšizo Starbucks, ki plačujejo skupini licenčnino za uporabo pravic IL podjetja Starbucks na trgu, kar pomeni vrednost za njihovo distribucijsko poslovanje. SMBV pravic IL v zvezi s praženjem ne izkorišča neposredno na trgu; trgovine so povezava s končnimi strankami, ki cenijo skladen okus, povezan z blagovno znamko Starbucks.

154

| (314) | In končno, na podlagi finančnih informacij, navedenih v tabeli 2 in tabeli 8, slika 3 predstavlja stopnjo dobička podjetja SMBV v dejavnostih praženja kave, ki se izračuna tako, da se cena, ki jo SMBV plača podjetju SCTC za surova kavna zrna, odšteje od prihodkov za praženje kave, navedenih pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“ za vsako leto (155).

  Slika 3


  Izgube, ustvarjene z dejavnostmi praženja podjetja SMBV od leta 2010


  (prihodki in nakupne cene kave v EUR)




  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  Nakupna vrednost švicarskega subjekta SCTC
  Prihodek od pražene kave, prodane trgovinam |
| --- | --- |

(314)

In končno, na podlagi finančnih informacij, navedenih v tabeli 2 in tabeli 8, slika 3 predstavlja stopnjo dobička podjetja SMBV v dejavnostih praženja kave, ki se izračuna tako, da se cena, ki jo SMBV plača podjetju SCTC za surova kavna zrna, odšteje od prihodkov za praženje kave, navedenih pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“ za vsako leto (155).

155

Slika 3

Slika 3

Izgube, ustvarjene z dejavnostmi praženja podjetja SMBV od leta 2010

Izgube, ustvarjene z dejavnostmi praženja podjetja SMBV od leta 2010

(prihodki in nakupne cene kave v EUR)

(prihodki in nakupne cene kave v EUR)

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

Nakupna vrednost švicarskega subjekta SCTC

Prihodek od pražene kave, prodane trgovinam

| (315) | Slika 3 kaže, da podjetje SMBV od leta 2010 s svojimi dejavnostmi praženja ustvarja izgubo, pri čemer se je marža za surova kavna zrna, ki jih zahteva podjetje SCTC, povečala. Ob upoštevanju tega dejstva ter podatkov v tabeli 10, ki prikazujejo odstotek licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP glede na prihodek iz prodaje kave, je videti, da znanje in krivulje v zvezi s praženjem, ne ustvarjajo pozitivne vrednosti za SMBV. Tako je na primer podjetje SMBV v letu 2013, čeprav je zabeležilo velike izgube (pred odštetjem stroškov poslovanja) v višini približno [1–10] milijonov EUR z zvezi z dejavnostjo praženja, plačalo podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem licenčnino v višini 22,8 milijona EUR. |
| --- | --- |

(315)

Slika 3 kaže, da podjetje SMBV od leta 2010 s svojimi dejavnostmi praženja ustvarja izgubo, pri čemer se je marža za surova kavna zrna, ki jih zahteva podjetje SCTC, povečala. Ob upoštevanju tega dejstva ter podatkov v tabeli 10, ki prikazujejo odstotek licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP glede na prihodek iz prodaje kave, je videti, da znanje in krivulje v zvezi s praženjem, ne ustvarjajo pozitivne vrednosti za SMBV. Tako je na primer podjetje SMBV v letu 2013, čeprav je zabeležilo velike izgube (pred odštetjem stroškov poslovanja) v višini približno [1–10] milijonov EUR z zvezi z dejavnostjo praženja, plačalo podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem licenčnino v višini 22,8 milijona EUR.

| (316) | Z drugimi besedami, plačevanje licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP se financira z drugimi dejavnostmi podjetja SMBV (156). Čeprav je lahko smiselno, da gospodarski subjekt krije izgube v zvezi s financiranjem licenčnine, ki bi lahko prinesla povečanje dobičkov v prihodnosti, pa je izguba v zvezi s to dejavnostjo povezana z zvišanjem cen surovih kavnih zrn s strani podjetja SCTC, in ni videti, da ponuja obete za prihodnje dobičke (157). Dejansko je poslovna strategija podjetja SMBV videti stabilna za čas veljavnosti sporazuma APA, SMBV pa nima na voljo konkretnih ukrepov za povrnitev donosnosti, saj nima odločilnega vpliva na prodajo. Ker poslovni stroški podjetja SMBV pomenijo le majhen del celotnih stroškov, zmanjšanje stroškov ne bi zadoščalo za povrnitev donosnosti, ker ne bi uravnovesilo finančnih posledic povečane marže za surova kavna zrna. Videti je, da licenčnina, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem v okviru skupine, strukturno služi samo namenu povečanja dobičkov, ki izhajajo iz funkcije SMBV kot preprodajalca podjetju Alki LP. |
| --- | --- |

(316)

Z drugimi besedami, plačevanje licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP se financira z drugimi dejavnostmi podjetja SMBV (156). Čeprav je lahko smiselno, da gospodarski subjekt krije izgube v zvezi s financiranjem licenčnine, ki bi lahko prinesla povečanje dobičkov v prihodnosti, pa je izguba v zvezi s to dejavnostjo povezana z zvišanjem cen surovih kavnih zrn s strani podjetja SCTC, in ni videti, da ponuja obete za prihodnje dobičke (157). Dejansko je poslovna strategija podjetja SMBV videti stabilna za čas veljavnosti sporazuma APA, SMBV pa nima na voljo konkretnih ukrepov za povrnitev donosnosti, saj nima odločilnega vpliva na prodajo. Ker poslovni stroški podjetja SMBV pomenijo le majhen del celotnih stroškov, zmanjšanje stroškov ne bi zadoščalo za povrnitev donosnosti, ker ne bi uravnovesilo finančnih posledic povečane marže za surova kavna zrna. Videti je, da licenčnina, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem v okviru skupine, strukturno služi samo namenu povečanja dobičkov, ki izhajajo iz funkcije SMBV kot preprodajalca podjetju Alki LP.

156

157

| (317) | Dejstvo, da dejavnost praženja ne ustvarja zadostnega dobička, ki bi omogočal plačevanje licenčnine, glede na posebno razmerje podjetij SMBV in Alki LP nadalje potrjuje, da metodologija za določanje ravni te licenčnine kot spremenljivke prilagoditve, kot je sprejeta v sporazumu SMBV APA, ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(317)

Dejstvo, da dejavnost praženja ne ustvarja zadostnega dobička, ki bi omogočal plačevanje licenčnine, glede na posebno razmerje podjetij SMBV in Alki LP nadalje potrjuje, da metodologija za določanje ravni te licenčnine kot spremenljivke prilagoditve, kot je sprejeta v sporazumu SMBV APA, ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (318) | Zato na podlagi primerjave s sporazumi o praženju podjetja Starbucks s tretjimi strankami Komisija sodi, da analiza določanja transfernih cen v zvezi s tržno naravnanostjo vrednosti licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, vodi do sklepa, da za se te pravice IL ne bi smela plačevati licenčnina, saj ni videti, da bi imelo podjetje SMBV v tem razmerju kakršne koli koristi od uporabe pravic IL v zvezi s praženjem. Te trditve ne ovrže nobena od trditev, ki sta jih predložila Nizozemska ali podjetje Starbucks med preiskavo. |
| --- | --- |

(318)

Zato na podlagi primerjave s sporazumi o praženju podjetja Starbucks s tretjimi strankami Komisija sodi, da analiza določanja transfernih cen v zvezi s tržno naravnanostjo vrednosti licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, vodi do sklepa, da za se te pravice IL ne bi smela plačevati licenčnina, saj ni videti, da bi imelo podjetje SMBV v tem razmerju kakršne koli koristi od uporabe pravic IL v zvezi s praženjem. Te trditve ne ovrže nobena od trditev, ki sta jih predložila Nizozemska ali podjetje Starbucks med preiskavo.

(c)   Licenčnina ne upošteva plačila za prevzem podjetniškega tveganja

| (319) | V odziv na pomisleke Komisije glede tržne narave plačila licenčnine sta Nizozemska in Starbucks trdila, da ta plačila ne odražajo samo prejemka za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, temveč tudi plačilo za prevzem podjetniškega tveganja s strani podjetja Alki LP (158). Nizozemska se sklicuje na dejstvo, da SMBV ne nosi gospodarskega tveganja za škodo v zvezi z zalogami, saj glede na način plačevanja licenčnine, kot je določen v pogodbi o praženju, te stroške nazadnje nosi Alki LP (159). |
| --- | --- |

(319)

V odziv na pomisleke Komisije glede tržne narave plačila licenčnine sta Nizozemska in Starbucks trdila, da ta plačila ne odražajo samo prejemka za uporabo pravic IL v zvezi s praženjem, temveč tudi plačilo za prevzem podjetniškega tveganja s strani podjetja Alki LP (158). Nizozemska se sklicuje na dejstvo, da SMBV ne nosi gospodarskega tveganja za škodo v zvezi z zalogami, saj glede na način plačevanja licenčnine, kot je določen v pogodbi o praženju, te stroške nazadnje nosi Alki LP (159).

158

159

| (320) | Komisija najprej ugotavlja, da ta trditev ni podprta s poročilom o transfernih cenah, ki podpira zahtevo za sporazum SMBV APA. Nasprotno, to poročilo jasno nasprotuje tej trditvi, saj navaja, da „[SMBV] pridobi licenco za podsklop pravic IL od podjetja Alki LP, kar je nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem. V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenco za uporabo pravic IL“ (160). Kar je še pomembnejše, v poročilu o transfernih cenah ni nikjer omenjeno dejstvo, da plačilo licenčnine deloma obsega plačilo podjetja SMBV podjetju Alki LP za prevzem podjetniškega tveganja. Pravzaprav SMBV obdrži več tveganj, kot je predstavljeno v poročilu o transfernih cenah, zlasti tveganj v zvezi z zalogo, dobavo zrn in izkoriščenostjo zmogljivosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(320)

Komisija najprej ugotavlja, da ta trditev ni podprta s poročilom o transfernih cenah, ki podpira zahtevo za sporazum SMBV APA. Nasprotno, to poročilo jasno nasprotuje tej trditvi, saj navaja, da „[SMBV] pridobi licenco za podsklop pravic IL od podjetja Alki LP, kar je nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem. V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenco za uporabo pravic IL“ (160). Kar je še pomembnejše, v poročilu o transfernih cenah ni nikjer omenjeno dejstvo, da plačilo licenčnine deloma obsega plačilo podjetja SMBV podjetju Alki LP za prevzem podjetniškega tveganja. Pravzaprav SMBV obdrži več tveganj, kot je predstavljeno v poročilu o transfernih cenah, zlasti tveganj v zvezi z zalogo, dobavo zrn in izkoriščenostjo zmogljivosti proizvodnje.

SMBV] pridobi licenco za podsklop pravic IL od podjetja Alki LP, kar je nujno za uporabo proizvodnega postopka praženja kave in pravico do dobave kave razvijalcem. V zameno [SMBV] plačuje licenčnino podjetju Alki LP za podeljeno licenco za uporabo pravic IL

160

| (321) | Drugič, Komisija ugotavlja, da Nizozemska očitno meni, da struktura pogodbenega sporazuma v okviru sporazuma o praženju (161) daje pravno osnovo za dejansko razporeditev tveganja in odgovornosti med podjetjema Alki LP in SMBV. Vendar pa glede na računovodske izkaze podjetja SMBV plačevanje licenčnine izhaja iz sporazuma SMBV APA in ne iz pogodbenega sporazuma med podjetjema Alki LP in SMBV. |
| --- | --- |

(321)

Drugič, Komisija ugotavlja, da Nizozemska očitno meni, da struktura pogodbenega sporazuma v okviru sporazuma o praženju (161) daje pravno osnovo za dejansko razporeditev tveganja in odgovornosti med podjetjema Alki LP in SMBV. Vendar pa glede na računovodske izkaze podjetja SMBV plačevanje licenčnine izhaja iz sporazuma SMBV APA in ne iz pogodbenega sporazuma med podjetjema Alki LP in SMBV.

161

| (322) | Tretjič, in kar je še najpomembneje, Komisija meni, da bilo v primeru, če bi bila trditev Nizozemske sprejeta, poslovno tveganje katerega koli podjetja skupine mogoče odpraviti s prerazporeditvijo tveganj znotraj skupine s preprosto pogodbo. Tako bi se na primer podjetje, ki sprejema vse strateške odločitve za skupine, zlasti odločitve v zvezi z naložbami ter raziskavami in razvojem, kar naj bi načeloma veljalo za kompleksno funkcijo z visoko stopnjo podjetniškega tveganja, štelo za podjetje z „majhnim tveganjem“ in bi bilo kot takšno obdavčeno, če bi bila znotraj skupine sklenjena pogodba, ki določa poplačilo za to podjetje na poljubni ravni operativnih stroškov ter prenos preostalih dobičkov na katero koli drugo podjetje v skupini. S sprejetjem te trditve bi bila uporaba neodvisnega tržnega načela za določanje cen transakcij znotraj skupine brez pomena, saj bi pogodbeni dogovori presegali gospodarsko stvarnost. |
| --- | --- |

(322)

Tretjič, in kar je še najpomembneje, Komisija meni, da bilo v primeru, če bi bila trditev Nizozemske sprejeta, poslovno tveganje katerega koli podjetja skupine mogoče odpraviti s prerazporeditvijo tveganj znotraj skupine s preprosto pogodbo. Tako bi se na primer podjetje, ki sprejema vse strateške odločitve za skupine, zlasti odločitve v zvezi z naložbami ter raziskavami in razvojem, kar naj bi načeloma veljalo za kompleksno funkcijo z visoko stopnjo podjetniškega tveganja, štelo za podjetje z „majhnim tveganjem“ in bi bilo kot takšno obdavčeno, če bi bila znotraj skupine sklenjena pogodba, ki določa poplačilo za to podjetje na poljubni ravni operativnih stroškov ter prenos preostalih dobičkov na katero koli drugo podjetje v skupini. S sprejetjem te trditve bi bila uporaba neodvisnega tržnega načela za določanje cen transakcij znotraj skupine brez pomena, saj bi pogodbeni dogovori presegali gospodarsko stvarnost.

| (323) | Komisija se v zvezi s tem sklicuje (162) na odstavke 9.44 do 9.46 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 (163), ki v zvezi s poslovnim prestrukturiranjem pojasnjujejo, da „je nizko (ali visoko) tvegana narava transakcije tista, ki bo narekovala izbor najprimernejše metode za določanje transfernih cen, in ne obratno (164).“ V nasprotju s stališči Nizozemske (165) ta zamisel, da mora uporaba pravil o oblikovanju transfernih cen upoštevati tveganja in ne pogodbenih dogovorov, če ti dogovori ne odražajo osnovnega poslovnega tveganja, velja tudi zunaj okvira poslovnega prestrukturiranja. Čeprav je res, da dogovor o metodi za določanje transfernih cen (kot je metoda TNMM, ki temelji na operativnih stroških) in oblikovanje pogodbenih dogovorov za vsakoletno prilagajanje dobička pred obdavčitvijo omejita nihanje davčnih obveznosti podjetja v davčnih letih, pa taka struktura, oblikovana s pogodbenimi dogovori, ne ustreza nujno gospodarski stvarnosti, ki je podlaga transakcijam in tveganjem, povezanih z dejavnostjo podjetja. Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 to ugotovitev predstavljajo v odstavku 1.26, po katerem bi „v zvezi s pogodbenimi pogoji kazalo razmisliti, ali je navedena razporeditev tveganja skladna z ekonomsko vsebino transakcije. V tej zvezi bi bilo na splošno treba upoštevati dejansko ravnanje strank kot najboljši dokaz prave razporeditve tveganja.“ |
| --- | --- |

(323)

Komisija se v zvezi s tem sklicuje (162) na odstavke 9.44 do 9.46 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 (163), ki v zvezi s poslovnim prestrukturiranjem pojasnjujejo, da „je nizko (ali visoko) tvegana narava transakcije tista, ki bo narekovala izbor najprimernejše metode za določanje transfernih cen, in ne obratno (164).“ V nasprotju s stališči Nizozemske (165) ta zamisel, da mora uporaba pravil o oblikovanju transfernih cen upoštevati tveganja in ne pogodbenih dogovorov, če ti dogovori ne odražajo osnovnega poslovnega tveganja, velja tudi zunaj okvira poslovnega prestrukturiranja. Čeprav je res, da dogovor o metodi za določanje transfernih cen (kot je metoda TNMM, ki temelji na operativnih stroških) in oblikovanje pogodbenih dogovorov za vsakoletno prilagajanje dobička pred obdavčitvijo omejita nihanje davčnih obveznosti podjetja v davčnih letih, pa taka struktura, oblikovana s pogodbenimi dogovori, ne ustreza nujno gospodarski stvarnosti, ki je podlaga transakcijam in tveganjem, povezanih z dejavnostjo podjetja. Smernice OECD za določanje TC iz leta 1995 to ugotovitev predstavljajo v odstavku 1.26, po katerem bi „v zvezi s pogodbenimi pogoji kazalo razmisliti, ali je navedena razporeditev tveganja skladna z ekonomsko vsebino transakcije. V tej zvezi bi bilo na splošno treba upoštevati dejansko ravnanje strank kot najboljši dokaz prave razporeditve tveganja.“

162

163

je nizko (ali visoko) tvegana narava transakcije tista, ki bo narekovala izbor najprimernejše metode za določanje transfernih cen, in ne obratno

164

165

v zvezi s pogodbenimi pogoji kazalo razmisliti, ali je navedena razporeditev tveganja skladna z ekonomsko vsebino transakcije

V tej zvezi bi bilo na splošno treba upoštevati dejansko ravnanje strank kot najboljši dokaz prave razporeditve tveganja

| (324) | Četrtič, kar zadeva nadaljnjo trditev Nizozemske in podjetja Starbucks, da narava majhnega tveganja poslovanja SMBV pravzaprav narekuje metodo določanja transfernih cen, ki je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, Komisija ugotavlja, da informacije, predložene med preiskavo, ne podpirajo te trditve. V uvodni izjavi 113 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila dvome o sposobnosti podjetja Alki LP, da nosi in obvladuje vsa poslovna tveganja. Kadar podjetje prevzame tveganje, bi moralo biti po eni strani zmožno obvladovati tveganja (166), po drugi strani pa finančno prevzeti takšna tveganja (167). Zmožnost za prevzem tveganja bi bilo torej treba analizirati, preden se predlagana struktura šteje za skladno z normalnimi konkurenčnimi pogoji. Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 pojasnjujejo, da je obvladovanje v tem kontekstu treba razumeti kot zmožnost sprejemanja odločitev za prevzem tveganja in njegovo obvladovanje. To pomeni, da mora imeti podjetje ljudi, ki opravljajo te nadzorne funkcije (168). |
| --- | --- |

(324)

Četrtič, kar zadeva nadaljnjo trditev Nizozemske in podjetja Starbucks, da narava majhnega tveganja poslovanja SMBV pravzaprav narekuje metodo določanja transfernih cen, ki je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, Komisija ugotavlja, da informacije, predložene med preiskavo, ne podpirajo te trditve. V uvodni izjavi 113 sklepa o začetku postopka je Komisija izrazila dvome o sposobnosti podjetja Alki LP, da nosi in obvladuje vsa poslovna tveganja. Kadar podjetje prevzame tveganje, bi moralo biti po eni strani zmožno obvladovati tveganja (166), po drugi strani pa finančno prevzeti takšna tveganja (167). Zmožnost za prevzem tveganja bi bilo torej treba analizirati, preden se predlagana struktura šteje za skladno z normalnimi konkurenčnimi pogoji. Smernice OECD za določanje TC iz leta 2010 pojasnjujejo, da je obvladovanje v tem kontekstu treba razumeti kot zmožnost sprejemanja odločitev za prevzem tveganja in njegovo obvladovanje. To pomeni, da mora imeti podjetje ljudi, ki opravljajo te nadzorne funkcije (168).

166

167

168

| (325) | Vendar glede na informacije, ki jih je predložilo podjetje Starbucks (169), Alki LP nima svojih zaposlenih, in čeprav v partnerstvu načeloma ni mogoče izključiti, da lahko partnerji prispevajo k dejavnostim podjetja Alki LP, četudi niso zaposleni, so po predloženih informacijah (170) partnerji podjetja Alki LP podjetja in nobeno nima zaposlenih. Zato je operativna zmožnost podjetja Alki LP, da prevzame tveganja, videti omejena. |
| --- | --- |

(325)

Vendar glede na informacije, ki jih je predložilo podjetje Starbucks (169), Alki LP nima svojih zaposlenih, in čeprav v partnerstvu načeloma ni mogoče izključiti, da lahko partnerji prispevajo k dejavnostim podjetja Alki LP, četudi niso zaposleni, so po predloženih informacijah (170) partnerji podjetja Alki LP podjetja in nobeno nima zaposlenih. Zato je operativna zmožnost podjetja Alki LP, da prevzame tveganja, videti omejena.

169

170

| (326) | Poleg tega je zmožnost podjetja Alki LP, da nosi finančna tveganja, omejena na njegova finančna sredstva in finančne vire svojih partnerjev. Po informacijah, ki jih je podjetje Starbucks predložilo Komisiji (171), ta ne navaja ločenih računovodskih izkazov, ampak so sama podjetja z omejeno odgovornostjo. Iz tega sledi, da je finančna zmogljivost podjetja Alki LP šibkejša od skupne finančne zmogljivosti skupine in je ni mogoče enačiti z njo. |
| --- | --- |

(326)

Poleg tega je zmožnost podjetja Alki LP, da nosi finančna tveganja, omejena na njegova finančna sredstva in finančne vire svojih partnerjev. Po informacijah, ki jih je podjetje Starbucks predložilo Komisiji (171), ta ne navaja ločenih računovodskih izkazov, ampak so sama podjetja z omejeno odgovornostjo. Iz tega sledi, da je finančna zmogljivost podjetja Alki LP šibkejša od skupne finančne zmogljivosti skupine in je ni mogoče enačiti z njo.

171

| (327) | V odgovor Starbucks trdi, da se operativna zmogljivost podjetja Alki LP zagotavlja prek zaposlenih podjetja Starbucks Inc., ki občasno pogodbeno podpira Alki LP pri opravljanju njegovih nalog (172). Komisija meni, da ta argument ni prepričljiv. Ni razloga, zakaj naj bi podjetje Alki LP najelo zaposlenega za podporo pri vodenju: Podjetje SMBV bi lahko neposredno najelo zaposlenega za podporo pri upravljanju podjetja. Ker je odgovornost najetega vodstva manjša kot odgovornost neposrednih vodij, pomeni najeto vodstvo večje agencijske stroške z vidika upravljanja podjetja. Glede na dejavnosti podjetja SMBV, ki med drugim vključujejo vodenje obrata za praženje, upravljanje podjetja zahteva vsakodnevni nadzor in ga ni mogoče učinkovito zagotoviti z zaposlenim s skrajšanim delovnim časom. |
| --- | --- |

(327)

V odgovor Starbucks trdi, da se operativna zmogljivost podjetja Alki LP zagotavlja prek zaposlenih podjetja Starbucks Inc., ki občasno pogodbeno podpira Alki LP pri opravljanju njegovih nalog (172). Komisija meni, da ta argument ni prepričljiv. Ni razloga, zakaj naj bi podjetje Alki LP najelo zaposlenega za podporo pri vodenju: Podjetje SMBV bi lahko neposredno najelo zaposlenega za podporo pri upravljanju podjetja. Ker je odgovornost najetega vodstva manjša kot odgovornost neposrednih vodij, pomeni najeto vodstvo večje agencijske stroške z vidika upravljanja podjetja. Glede na dejavnosti podjetja SMBV, ki med drugim vključujejo vodenje obrata za praženje, upravljanje podjetja zahteva vsakodnevni nadzor in ga ni mogoče učinkovito zagotoviti z zaposlenim s skrajšanim delovnim časom.

172

| (328) | Zato Alki LP ne more zagotoviti obvladovanja poslovnih tveganj podjetja SMBV tako učinkovito, kot bi jih lahko neposredno zaposleni ali vodje podjetja SMBV, zato bi lahko to tveganje v najboljšem primeru delno ublažilo s pogodbenim prenosom na podjetje Alki LP. |
| --- | --- |

(328)

Zato Alki LP ne more zagotoviti obvladovanja poslovnih tveganj podjetja SMBV tako učinkovito, kot bi jih lahko neposredno zaposleni ali vodje podjetja SMBV, zato bi lahko to tveganje v najboljšem primeru delno ublažilo s pogodbenim prenosom na podjetje Alki LP.

| (329) | To ugotovitev podpira dvom, izražen v uvodni izjavi 89 sklepa o začetku postopka glede gospodarske racionalnosti strukture, saj je podjetje Alki LP v tej strukturi videti odvečno. Odstavki 1.64 do 1.66 Smernic OECD o določanju TC iz leta 2010 (173) se v zvezi s tem nanašajo na primere, ko strukture niso določene z normalnimi komercialnimi pogoji in jih je morda oblikoval davčni zavezanec, da se izogne davkom ali jih zmanjša na najmanjšo mero. V takšnih primerih bi davčni organi morali analizirati davčno osnovo na podlagi popravljene strukture, ki bi bila določena z običajnimi tržnimi pogoji. Informacije, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, po katerih je bilo podjetje Alki LP dodano v strukturo zaradi davčnih razlogov (174), potrjujejo pomisleke Komisije glede gospodarske racionalnosti te strukture. |
| --- | --- |

(329)

To ugotovitev podpira dvom, izražen v uvodni izjavi 89 sklepa o začetku postopka glede gospodarske racionalnosti strukture, saj je podjetje Alki LP v tej strukturi videti odvečno. Odstavki 1.64 do 1.66 Smernic OECD o določanju TC iz leta 2010 (173) se v zvezi s tem nanašajo na primere, ko strukture niso določene z normalnimi komercialnimi pogoji in jih je morda oblikoval davčni zavezanec, da se izogne davkom ali jih zmanjša na najmanjšo mero. V takšnih primerih bi davčni organi morali analizirati davčno osnovo na podlagi popravljene strukture, ki bi bila določena z običajnimi tržnimi pogoji. Informacije, ki jih je predložilo podjetje Starbucks, po katerih je bilo podjetje Alki LP dodano v strukturo zaradi davčnih razlogov (174), potrjujejo pomisleke Komisije glede gospodarske racionalnosti te strukture.

173

174

| (330) | Petič, Komisija sicer sprejema trditev Nizozemske in podjetja Starbucks, da so nekatera prodajna tveganja podjetja SMBV ublažena s sporazumi s trgovinami, toda to nima pomena v razmerju podjetja SMBV s podjetjem Alki LP. V vsakem primeru glede na omejen položaj podjetja SMBV v pogajanjih z nasprotnimi strankami glede komercialnih pogojev in cen, Komisija sprejema, da sistem napovedi s strani trgovin zmanjšuje poslovno negotovost za SMBV (175). V skladu s pogodbenimi dogovori med trgovinami in podjetjem SMBV trgovine ne morejo znatno odstopati od napovedi, predloženih podjetju SMBV, prav tako pa so obvezane od njega kupovati izdelke. Kupovanje izdelkov podjetja SMBV zagotavljajo zahteve za trgovine, da morajo od podjetja SMBV kupovati njegove izdelke. Vendar pa se tveganja proizvodnega podjetja ne nanašajo samo na tveganja v zvezi z zalogami, temveč predvsem na proizvodnjo zmogljivost. Niti Nizozemska niti Starbucks pa nista ugotovila, da so bila tveganja zaradi nihanja povpraševanja glede na izkoriščanje proizvodne zmogljivosti s temi pogodbenimi dogovori popolnoma izničena. Natančneje, zlasti pogodbe z nepovezanimi proizvajalci, [nepovezano proizvodno podjetje 1] niso popolnoma prilagojene za morebitno spremembo povpraševanja. |
| --- | --- |

(330)

Petič, Komisija sicer sprejema trditev Nizozemske in podjetja Starbucks, da so nekatera prodajna tveganja podjetja SMBV ublažena s sporazumi s trgovinami, toda to nima pomena v razmerju podjetja SMBV s podjetjem Alki LP. V vsakem primeru glede na omejen položaj podjetja SMBV v pogajanjih z nasprotnimi strankami glede komercialnih pogojev in cen, Komisija sprejema, da sistem napovedi s strani trgovin zmanjšuje poslovno negotovost za SMBV (175). V skladu s pogodbenimi dogovori med trgovinami in podjetjem SMBV trgovine ne morejo znatno odstopati od napovedi, predloženih podjetju SMBV, prav tako pa so obvezane od njega kupovati izdelke. Kupovanje izdelkov podjetja SMBV zagotavljajo zahteve za trgovine, da morajo od podjetja SMBV kupovati njegove izdelke. Vendar pa se tveganja proizvodnega podjetja ne nanašajo samo na tveganja v zvezi z zalogami, temveč predvsem na proizvodnjo zmogljivost. Niti Nizozemska niti Starbucks pa nista ugotovila, da so bila tveganja zaradi nihanja povpraševanja glede na izkoriščanje proizvodne zmogljivosti s temi pogodbenimi dogovori popolnoma izničena. Natančneje, zlasti pogodbe z nepovezanimi proizvajalci, [nepovezano proizvodno podjetje 1] niso popolnoma prilagojene za morebitno spremembo povpraševanja.

175

| (331) | Šestič, pogodbeni dogovor, ki ga navaja Nizozemska, po katerem SCTC zagotavlja kakovost dobavljenih surovih kavnih zrn, prav tako nima pomena za razmerje med podjetjema SMBV in Alki LP. V vsakem primeru gre za standardni poslovni dogovor, ki ne zmanjšuje tveganja podjetja SMBV v primerjavi z normalnimi tržnimi pogoji. |
| --- | --- |

(331)

Šestič, pogodbeni dogovor, ki ga navaja Nizozemska, po katerem SCTC zagotavlja kakovost dobavljenih surovih kavnih zrn, prav tako nima pomena za razmerje med podjetjema SMBV in Alki LP. V vsakem primeru gre za standardni poslovni dogovor, ki ne zmanjšuje tveganja podjetja SMBV v primerjavi z normalnimi tržnimi pogoji.

| (332) | Skratka, Komisija zavrača trditev, da se izvaja kakršen koli učinkovit prenos tveganja od podjetja SMBV do podjetja Alki LP s pogodbenimi dogovori. Zato kakršen koli element licenčnine, ki bi omogočil povračilo za prenos podjetniškega tveganja, ni upravičen. |
| --- | --- |

(332)

Skratka, Komisija zavrača trditev, da se izvaja kakršen koli učinkovit prenos tveganja od podjetja SMBV do podjetja Alki LP s pogodbenimi dogovori. Zato kakršen koli element licenčnine, ki bi omogočil povračilo za prenos podjetniškega tveganja, ni upravičen.

(d)   Višine plačila licenčnine ne upravičujejo zneski, ki jih Alki LP plačuje podjetju Starbucks US za tehnologijo v okviru sporazuma o delitvi stroškov

| (333) | Starbucks nadalje tudi očitno sodi, da je licenčnina, ki jo SMBV plačuje podjetju Alki LP, upravičena, ker Alki LP plačuje enake zneske podjetju Starbucks za tehnologijo praženja kave. |
| --- | --- |

(333)

Starbucks nadalje tudi očitno sodi, da je licenčnina, ki jo SMBV plačuje podjetju Alki LP, upravičena, ker Alki LP plačuje enake zneske podjetju Starbucks za tehnologijo praženja kave.

| (334) | Zato Komisija že od začetka opozarja, da sporazum SMBV APA ne zadeva razmerja med podjetjema Alki LP in Starbucks US, temveč razmerja med podjetjema SMBV in Alki LP. Zato je za oceno, ali je analiza določanja transfernih cen transakcij med tema subjektoma določena v skladu z metodologijo, ki daje zanesljiv približek tržnega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom, pomembna samo vrednost teh transakcij, kot jo je določil davčni svetovalec podjetja Starbucks, ne pa vrednost plačil zunaj tega razmerja. |
| --- | --- |

(334)

Zato Komisija že od začetka opozarja, da sporazum SMBV APA ne zadeva razmerja med podjetjema Alki LP in Starbucks US, temveč razmerja med podjetjema SMBV in Alki LP. Zato je za oceno, ali je analiza določanja transfernih cen transakcij med tema subjektoma določena v skladu z metodologijo, ki daje zanesljiv približek tržnega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom, pomembna samo vrednost teh transakcij, kot jo je določil davčni svetovalec podjetja Starbucks, ne pa vrednost plačil zunaj tega razmerja.

| (335) | Sicer pa Komisija ne oporeka, da podjetje Alki LP plačuje podjetju Starbucks pomembne vsote, opredeljene kot stalna licenčnina“ (176). Vendar opredelitve tega plačila v okviru sporazuma CSA kot povračila za tehnologijo praženja ni mogoče potrditi zaradi načina, na katerega so plačila strukturirana v skladu s sporazumom SCA. |
| --- | --- |

(335)

Sicer pa Komisija ne oporeka, da podjetje Alki LP plačuje podjetju Starbucks pomembne vsote, opredeljene kot stalna licenčnina“ (176). Vendar opredelitve tega plačila v okviru sporazuma CSA kot povračila za tehnologijo praženja ni mogoče potrditi zaradi načina, na katerega so plačila strukturirana v skladu s sporazumom SCA.

176

| (336) | Prvič, plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks US se v večji meri financirajo z dohodkom od licenčnine, ki mu jo za znamko plačuje podjetje Starbucks Coffee BV, kot pa od licenčnine, ki jo prejema od podjetja SMBV (177). |
| --- | --- |

(336)

Prvič, plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks US se v večji meri financirajo z dohodkom od licenčnine, ki mu jo za znamko plačuje podjetje Starbucks Coffee BV, kot pa od licenčnine, ki jo prejema od podjetja SMBV (177).

177

| (337) | Drugič, plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks USA v okviru sporazuma CSA niso videti v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Natančneje, glede pridobitve uporabe pravic IL v zvezi s poslovnim formatom in blagovno znamko, je podjetje Alki LP (vključno z njegovim predhodnikom [CV 1]) od leta 2005 plačalo skupaj [30–40] milijonov EUR za pridobitev teh pravic IL, medtem ko jih je v letu 2014 prodalo za [1–1,5] milijard EUR. Ta razlika v vrednosti kaže, da ta dogovor ne odraža tržno utemeljenega plačila za IL; plačila v okviru stalnih licenčnin bi zato lahko šteli kot nadomestilo za prodajo blagovne znamke v isti transakciji za vrednost, ki je bila prenizka. |
| --- | --- |

(337)

Drugič, plačila podjetja Alki LP podjetju Starbucks USA v okviru sporazuma CSA niso videti v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Natančneje, glede pridobitve uporabe pravic IL v zvezi s poslovnim formatom in blagovno znamko, je podjetje Alki LP (vključno z njegovim predhodnikom [CV 1]) od leta 2005 plačalo skupaj [30–40] milijonov EUR za pridobitev teh pravic IL, medtem ko jih je v letu 2014 prodalo za [1–1,5] milijard EUR. Ta razlika v vrednosti kaže, da ta dogovor ne odraža tržno utemeljenega plačila za IL; plačila v okviru stalnih licenčnin bi zato lahko šteli kot nadomestilo za prodajo blagovne znamke v isti transakciji za vrednost, ki je bila prenizka.

| (338) | Skratka, trditev podjetja Starbucks, da plačila v okviru sporazuma CSA upravičujejo plačila licenčnine med podjetjema SMBV in Alki LP kot tržno utemeljena, je treba zavrniti. |
| --- | --- |

(338)

Skratka, trditev podjetja Starbucks, da plačila v okviru sporazuma CSA upravičujejo plačila licenčnine med podjetjema SMBV in Alki LP kot tržno utemeljena, je treba zavrniti.

(e)   Sklepna ugotovitev o tržni naravi plačila licenčnin

| (339) | Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da primerjava primerljivih nepovezanih transakcij, zlasti dogovori o licenčnini v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi stranmi, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP za pravice uporabe IL v zvezi s praženjem, enaka nič, torej da za te pravice IL v tem posebnem razmerju ne bi smelo biti licenčnine, saj SMBV od uporabe pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobil licenco od podjetja Alki LP, nima nobene koristi. |
| --- | --- |

(339)

Glede na zgoraj navedeno Komisija ocenjuje, da primerjava primerljivih nepovezanih transakcij, zlasti dogovori o licenčnini v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi stranmi, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo je podjetje SMBV plačalo podjetju Alki LP za pravice uporabe IL v zvezi s praženjem, enaka nič, torej da za te pravice IL v tem posebnem razmerju ne bi smelo biti licenčnine, saj SMBV od uporabe pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobil licenco od podjetja Alki LP, nima nobene koristi.

| (340) | Glede na ta sklep te licenčnine ni treba oceniti. Sicer pa bi morali biti računovodski dobički podjetja SMBV, brez odbitka plačil licenčnine za IL v zvezi s praženjem podjetju Alki LP iz teh dobičkov, izhodišče za določanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem. S tem bi bilo zagotovljeno, da obdavčljivi dobički podjetja SMBV ustrezajo ravni, ki jo dosegajo neintegrirana podjetja, katerih davčna obveznost je določena z dobički, ki jih ustvarijo v tržnih pogojih. Z drugimi besedami, neobdavčeni dobiček, plačan kot licenčnina s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, bi moral biti v celoti obdavčljiv na Nizozemskem. |
| --- | --- |

(340)

Glede na ta sklep te licenčnine ni treba oceniti. Sicer pa bi morali biti računovodski dobički podjetja SMBV, brez odbitka plačil licenčnine za IL v zvezi s praženjem podjetju Alki LP iz teh dobičkov, izhodišče za določanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem. S tem bi bilo zagotovljeno, da obdavčljivi dobički podjetja SMBV ustrezajo ravni, ki jo dosegajo neintegrirana podjetja, katerih davčna obveznost je določena z dobički, ki jih ustvarijo v tržnih pogojih. Z drugimi besedami, neobdavčeni dobiček, plačan kot licenčnina s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, bi moral biti v celoti obdavčljiv na Nizozemskem.

| (341) | Zato je metodologija, sprejeta v sporazumu SMBV APA za določitev višine tega plačila, na podlagi katere se ves dobiček, ki ga ustvari SMBV v višini več kot [9–12] % operativnih stroškov, prenese na podjetje Alki LP (178), razlikuje od metodologije, ki privede do zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije pomeni manjše davčne obveznosti v podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(341)

Zato je metodologija, sprejeta v sporazumu SMBV APA za določitev višine tega plačila, na podlagi katere se ves dobiček, ki ga ustvari SMBV v višini več kot [9–12] % operativnih stroškov, prenese na podjetje Alki LP (178), razlikuje od metodologije, ki privede do zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije pomeni manjše davčne obveznosti v podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

178

(f)   Tržna narava cen, ki jih podjetje SCTC zaračunava podjetju SMBV za surova kavna zrna

| (342) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 272, sta opredelitev in analiza povezanih ali nepovezanih transakcij podjetja SMBV nujen prvi korak pri ocenjevanju tržne narave komercialnih pogojev, ki veljajo med povezanimi stranmi za namene določanja transfernih cen. |
| --- | --- |

(342)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 272, sta opredelitev in analiza povezanih ali nepovezanih transakcij podjetja SMBV nujen prvi korak pri ocenjevanju tržne narave komercialnih pogojev, ki veljajo med povezanimi stranmi za namene določanja transfernih cen.

| (343) | V uvodni izjavi 116 sklepa o začetku postopka je Komisija pojasnila, da bi bile cene, zaračunane za surova kavna zrna, če bi bila plačila licenčnine ocenjena z uporabo neposredne metode določanja transfernih cen, kot je CUP, z obveznostjo povezana transakcija, ki jo je bilo treba oceniti za namene določanja transfernih cen; glede cene, po kateri je podjetja SCTC zaračunavalo surova kavna zrna podjetju SMBV, pa bi bilo treba ugotoviti, ali njena raven, kot se odraža v izkazu poslovnega izida podjetja SMBV, ni bila pretirana in tako zmanjševala obdavčljivi dobiček podjetja SMBV. |
| --- | --- |

(343)

V uvodni izjavi 116 sklepa o začetku postopka je Komisija pojasnila, da bi bile cene, zaračunane za surova kavna zrna, če bi bila plačila licenčnine ocenjena z uporabo neposredne metode določanja transfernih cen, kot je CUP, z obveznostjo povezana transakcija, ki jo je bilo treba oceniti za namene določanja transfernih cen; glede cene, po kateri je podjetja SCTC zaračunavalo surova kavna zrna podjetju SMBV, pa bi bilo treba ugotoviti, ali njena raven, kot se odraža v izkazu poslovnega izida podjetja SMBV, ni bila pretirana in tako zmanjševala obdavčljivi dobiček podjetja SMBV.

| (344) | Poročilo o transfernih cenah navaja sporazum o nabavi surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC kot eno najpomembnejših transakcij in tokov znotraj podjetja, vendar ne razišče ali ne analizira, ali je cena, po kateri podjetje SCTC zaračunava surova kavna zrna podjetju SMBV, v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(344)

Poročilo o transfernih cenah navaja sporazum o nabavi surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC kot eno najpomembnejših transakcij in tokov znotraj podjetja, vendar ne razišče ali ne analizira, ali je cena, po kateri podjetje SCTC zaračunava surova kavna zrna podjetju SMBV, v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (345) | Določanje cen surovih kavnih zrn s strani podjetja SCTC je opisano v uvodnih izjavah 114 do 119. V tabeli 6 Starbucks prikazuje razčlenitev dodatka za surova kavna zrna, ki jih je kupilo podjetje SCTC, zaračunanega podjetju SCTC. Na podlagi finančnih podatkov podjetja SCTC, navedenih v tabeli 4, tabela 11 predstavlja dejanski dodatek, ki ga je zabeležilo podjetje STCT, in dejansko bruto maržo, ki jo je zaračunalo svojim strankam vsako leto.

  Tabela 11


  Dodatek za nabavo surovih kavnih zrn in bruto marža, ki jo je uporabilo podjetje SCTC
















  (%) |
| --- | --- |
| | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| dodatek na COGS | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [1,5–4,5] | [4,5–7,5] | [1,5–4,5] | [16,5–19,5] | [13,5–16,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |
| bruto marža na COGS | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [4,5–7,5] | [16,5–19,5] | [16,5–19,5] | [19,5–22,5] | [16,5–19,5] |

(345)

Določanje cen surovih kavnih zrn s strani podjetja SCTC je opisano v uvodnih izjavah 114 do 119. V tabeli 6 Starbucks prikazuje razčlenitev dodatka za surova kavna zrna, ki jih je kupilo podjetje SCTC, zaračunanega podjetju SCTC. Na podlagi finančnih podatkov podjetja SCTC, navedenih v tabeli 4, tabela 11 predstavlja dejanski dodatek, ki ga je zabeležilo podjetje STCT, in dejansko bruto maržo, ki jo je zaračunalo svojim strankam vsako leto.

Tabela 11

Tabela 11

Dodatek za nabavo surovih kavnih zrn in bruto marža, ki jo je uporabilo podjetje SCTC

Dodatek za nabavo surovih kavnih zrn in bruto marža, ki jo je uporabilo podjetje SCTC

(%)

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

dodatek na COGS

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[1,5–4,5]

[4,5–7,5]

[1,5–4,5]

[16,5–19,5]

[13,5–16,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

bruto marža na COGS

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[4,5–7,5]

[16,5–19,5]

[16,5–19,5]

[19,5–22,5]

[16,5–19,5]

| (346) | Povprečni dodatek na stroške za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SCTC dobavilo v obdobju od leta 2005 do leta 2010, je [približno 3 %], glede na povprečni dodatek v višini [približno 18 %] v obdobju 2011–2014. Ustrezna bruto marža na COGS za obdobje 2005–2010 je [okoli 6 %], medtem ko je povprečna bruto marža na COGS [približno 18 %] v obdobju 2011–2014. |
| --- | --- |

(346)

Povprečni dodatek na stroške za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SCTC dobavilo v obdobju od leta 2005 do leta 2010, je [približno 3 %], glede na povprečni dodatek v višini [približno 18 %] v obdobju 2011–2014. Ustrezna bruto marža na COGS za obdobje 2005–2010 je [okoli 6 %], medtem ko je povprečna bruto marža na COGS [približno 18 %] v obdobju 2011–2014.

| (347) | Kot navaja Starbucks, dodatek [približno 3 %], ki v povprečju velja za obdobje 2005–2010, ustreza tržno utemeljenemu dodatku. Če se ta dodatek odšteje od dodatkov od leta 2011, je videti, da je rezultat plačilo, ki ga je zabeležilo podjetje SMBV za dejavnosti praženja, kar je v skladu z ocenjenim razponom, ki ga je predstavilo podjetje X, in sicer 13 do 17 % na COGS za dejavnosti praženja (179). Dodatek v višini [približno 3 %] je tudi znotraj razpona za plačilo za funkcijo dobave, ki ga navaja podjetje Starbucks v primerjalni analizi, predloženi 29. junija 2015 (180). Zato lahko Komisija sprejme, da je bil dodatek na stroške za surova kavna zrna v višini [približno 3 %] v obdobju 2005–2010 tržno utemeljen. |
| --- | --- |

(347)

Kot navaja Starbucks, dodatek [približno 3 %], ki v povprečju velja za obdobje 2005–2010, ustreza tržno utemeljenemu dodatku. Če se ta dodatek odšteje od dodatkov od leta 2011, je videti, da je rezultat plačilo, ki ga je zabeležilo podjetje SMBV za dejavnosti praženja, kar je v skladu z ocenjenim razponom, ki ga je predstavilo podjetje X, in sicer 13 do 17 % na COGS za dejavnosti praženja (179). Dodatek v višini [približno 3 %] je tudi znotraj razpona za plačilo za funkcijo dobave, ki ga navaja podjetje Starbucks v primerjalni analizi, predloženi 29. junija 2015 (180). Zato lahko Komisija sprejme, da je bil dodatek na stroške za surova kavna zrna v višini [približno 3 %] v obdobju 2005–2010 tržno utemeljen.

179

180

| (348) | Ker pa podjetje Starbucks ni predložilo tehtne utemeljitve za povečanje povprečnega dodatka [približno 18 %] od leta 2011 naprej, Komisija meni, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 349 do 357, da od tega obdobja naprej ni mogoče sprejeti nobenega ustreznega odbitka na računovodske dobičke podjetja SMBV kot posledico tega povečanja. Če bi pravzaprav poročilo o transfernih cenah ustrezno analiziralo ceno, ki jo je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMBV za surova kavna zrna, kot povezano transakcijo, bi morala biti cena v skladu s sporazumom SMBV APA, na podlagi katerega se določa davčna osnova podjetja SMBV na Nizozemskem (181). Ker se cena, plačana za surova kavna zrna, odšteje od računovodskih dobičkov podjetja SMBV, bi moral sporazum SMBV APA določiti tržno utemeljeno ceno v letu 2008, od katere ne bi bilo možno nikakršno odstopanje v letu 2011, vključno s povečanjem dodatka, razen če bi bil ta sporazum APA nadomeščen ali spremenjen. |
| --- | --- |

(348)

Ker pa podjetje Starbucks ni predložilo tehtne utemeljitve za povečanje povprečnega dodatka [približno 18 %] od leta 2011 naprej, Komisija meni, kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 349 do 357, da od tega obdobja naprej ni mogoče sprejeti nobenega ustreznega odbitka na računovodske dobičke podjetja SMBV kot posledico tega povečanja. Če bi pravzaprav poročilo o transfernih cenah ustrezno analiziralo ceno, ki jo je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMBV za surova kavna zrna, kot povezano transakcijo, bi morala biti cena v skladu s sporazumom SMBV APA, na podlagi katerega se določa davčna osnova podjetja SMBV na Nizozemskem (181). Ker se cena, plačana za surova kavna zrna, odšteje od računovodskih dobičkov podjetja SMBV, bi moral sporazum SMBV APA določiti tržno utemeljeno ceno v letu 2008, od katere ne bi bilo možno nikakršno odstopanje v letu 2011, vključno s povečanjem dodatka, razen če bi bil ta sporazum APA nadomeščen ali spremenjen.

181

| (349) | Starbucks trdi, da je razlog povečanja dodatka v letu 2011 vse večji pomen dejavnosti podjetja SCTC, zlasti povečano strokovno znanje pri nabavi kave in, kar je še pomembnejše, lastništvo in upravljanje razvijajočega se programa praks C.A.F.E. Ta utemeljitev pa se ne zdi v skladu z informacijami, ki so bile predložene med preiskavo. Predvsem program C.A.F.E. obstaja že od leta 2004. Nadalje, ker je plačilo za podjetje SCTC sorazmerno s prodanimi surovimi kavnimi zrni, bi moralo prejeti ustrezno plačilo tudi za vsako povečanje zmogljivosti. In dejansko, dokler plačilo pomeni stabilen delež stroškov COGS, je povečanje prometa prineslo sorazmerno povečanje dobička. |
| --- | --- |

(349)

Starbucks trdi, da je razlog povečanja dodatka v letu 2011 vse večji pomen dejavnosti podjetja SCTC, zlasti povečano strokovno znanje pri nabavi kave in, kar je še pomembnejše, lastništvo in upravljanje razvijajočega se programa praks C.A.F.E. Ta utemeljitev pa se ne zdi v skladu z informacijami, ki so bile predložene med preiskavo. Predvsem program C.A.F.E. obstaja že od leta 2004. Nadalje, ker je plačilo za podjetje SCTC sorazmerno s prodanimi surovimi kavnimi zrni, bi moralo prejeti ustrezno plačilo tudi za vsako povečanje zmogljivosti. In dejansko, dokler plačilo pomeni stabilen delež stroškov COGS, je povečanje prometa prineslo sorazmerno povečanje dobička.

| (350) | Starbucks nadalje trdi, da je bil ta dodatek „v vsem obdobju“ 2005–2014 tržne narave (182). V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks pojasnilo, da je bila razčlenitev v tabeli 5 iz dopisa z dne 13. aprila 2015, opravljena na podlagi analize primerljivk. Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(350)

Starbucks nadalje trdi, da je bil ta dodatek „v vsem obdobju“ 2005–2014 tržne narave (182). V dopisu z dne 29. junija 2015 je podjetje Starbucks pojasnilo, da je bila razčlenitev v tabeli 5 iz dopisa z dne 13. aprila 2015, opravljena na podlagi analize primerljivk. Komisija to trditev zavrača iz naslednjih razlogov.

182

| (351) | Prvič, kar zadeva določanje cen za program C.A.F.E. v analizi primerljivk, ki jo je podjetje Starbucks predložilo 29. junija 2015 (183), Komisija ugotavlja, da so pri navedenih podatkih težave zaradi neusklajenosti. Podatki, predstavljeni 13. aprila 2015, in znova navedeni v tabeli 6, so v nasprotju s podatki z 29. junija 2015, navedenimi v tabeli 7. Natančneje, v zvezi s programom C.A.F.E je podatke, ki so prvotno navedeni kot zgornji kvartil, podjetje Starbucks pozneje navedlo kot največjo ugotovljeno vrednost. Nedoslednosti zadevajo tudi dejavnik preoblikovanja, ki naj bi izražal licenčnino, dogovorjeno kot odstotek od prodaje, pri čemer Starbucks izvede posebno prilagoditev, da bi prišel do licenčnine, izražene kot odstotek stroškov (184). |
| --- | --- |

(351)

Prvič, kar zadeva določanje cen za program C.A.F.E. v analizi primerljivk, ki jo je podjetje Starbucks predložilo 29. junija 2015 (183), Komisija ugotavlja, da so pri navedenih podatkih težave zaradi neusklajenosti. Podatki, predstavljeni 13. aprila 2015, in znova navedeni v tabeli 6, so v nasprotju s podatki z 29. junija 2015, navedenimi v tabeli 7. Natančneje, v zvezi s programom C.A.F.E je podatke, ki so prvotno navedeni kot zgornji kvartil, podjetje Starbucks pozneje navedlo kot največjo ugotovljeno vrednost. Nedoslednosti zadevajo tudi dejavnik preoblikovanja, ki naj bi izražal licenčnino, dogovorjeno kot odstotek od prodaje, pri čemer Starbucks izvede posebno prilagoditev, da bi prišel do licenčnine, izražene kot odstotek stroškov (184).

183

184

| (352) | Poleg tega se navedeni sporazumi (185) nanašajo na licenciranje tehnologije. To bi bilo mogoče primerjati s položajem, v katerem Starbucks prek podjetja Alki LP licencira tehnologijo podjetju SMBV, čeprav je videti, da sporazumi, v katerih je podeljena licenca za tehnologijo, ne obstajajo samostojno glede na licenčni sporazum o blagovnih znamkah kave. SCTC podjetju SMBV ne licencira tehnologije, za kar bi SMBV prejel plačilo prek višjega dodatka na kupljena surova kavna zrna. |
| --- | --- |

(352)

Poleg tega se navedeni sporazumi (185) nanašajo na licenciranje tehnologije. To bi bilo mogoče primerjati s položajem, v katerem Starbucks prek podjetja Alki LP licencira tehnologijo podjetju SMBV, čeprav je videti, da sporazumi, v katerih je podeljena licenca za tehnologijo, ne obstajajo samostojno glede na licenčni sporazum o blagovnih znamkah kave. SCTC podjetju SMBV ne licencira tehnologije, za kar bi SMBV prejel plačilo prek višjega dodatka na kupljena surova kavna zrna.

185

| (353) | Drugič, Komisija ugotavlja, da so bili stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom v povprečju največ [0,5–1] % vrednosti pri surovih kavnih zrnih, ki jih je kupilo podjetje SCTC (186). Ti stroški so primerljivi s stroški [programa certificiranja] v višini [1.5–2] %, sorazmerno ceni surovih kavnih zrn, ki se uporablja za „[kavni proizvod iz programa certificiranja]“, ki je najbolj prodajan proizvod podjetja SMBV (187). Pravzaprav je videti, da program C.A.F.E. sestavlja program certificiranja, ki je bolj primerljiv z označbo [programa certificiranja] kot z intelektualno lastnino ali licenco za tehnologijo, kot to predstavlja Starbucks. |
| --- | --- |

(353)

Drugič, Komisija ugotavlja, da so bili stroški programa C.A.F.E. in centrov za podporo kmetom v povprečju največ [0,5–1] % vrednosti pri surovih kavnih zrnih, ki jih je kupilo podjetje SCTC (186). Ti stroški so primerljivi s stroški [programa certificiranja] v višini [1.5–2] %, sorazmerno ceni surovih kavnih zrn, ki se uporablja za „[kavni proizvod iz programa certificiranja]“, ki je najbolj prodajan proizvod podjetja SMBV (187). Pravzaprav je videti, da program C.A.F.E. sestavlja program certificiranja, ki je bolj primerljiv z označbo [programa certificiranja] kot z intelektualno lastnino ali licenco za tehnologijo, kot to predstavlja Starbucks.

186

187

| (354) | Poleg tega so cene proizvodov, ki jih SMBV prodaja trgovinam, določene na osnovi stroškov, kot je razloženo v uvodni izjavi 96. Zato Komisija meni, da so v nasprotju s tem, kar trdi Starbucks, neposredni in posredni stroški programa C.A.F.E ustreznejši pristop za določanje tržno utemeljenih cen programa glede cene za surova kavna zrna, ki se zaračunava podjetju SMBV. |
| --- | --- |

(354)

Poleg tega so cene proizvodov, ki jih SMBV prodaja trgovinam, določene na osnovi stroškov, kot je razloženo v uvodni izjavi 96. Zato Komisija meni, da so v nasprotju s tem, kar trdi Starbucks, neposredni in posredni stroški programa C.A.F.E ustreznejši pristop za določanje tržno utemeljenih cen programa glede cene za surova kavna zrna, ki se zaračunava podjetju SMBV.

| (355) | V zvezi z dodatkom na stroške financiranja, predstavljenim v tabeli 6, Komisija ugotavlja, da sprejeta metoda ne izračuna stroškov obratnega kapitala, ker se obveznosti stranke, ki v običajnem poslovanju prispevajo k financiranju poslovnih terjatev in zalog, ne odštejejo od ocenjenega zneska za financiranje (188). Starbucks verjetno meni, da je stroške financiranja treba dodati, ker sporazumi v zvezi z ocenjenimi nabavnimi stroški temeljijo na nakupnih posrednikih, ki morda niso lastniki prodajanega blaga. Vendar to v analizi, ki jo je predložilo podjetje Starbucks, ni ocenjeno ali evidentirano. Zato se dodatek na stroške financiranja, kakor ga predstavlja podjetje Starbucks, ne zdi upravičen. |
| --- | --- |

(355)

V zvezi z dodatkom na stroške financiranja, predstavljenim v tabeli 6, Komisija ugotavlja, da sprejeta metoda ne izračuna stroškov obratnega kapitala, ker se obveznosti stranke, ki v običajnem poslovanju prispevajo k financiranju poslovnih terjatev in zalog, ne odštejejo od ocenjenega zneska za financiranje (188). Starbucks verjetno meni, da je stroške financiranja treba dodati, ker sporazumi v zvezi z ocenjenimi nabavnimi stroški temeljijo na nakupnih posrednikih, ki morda niso lastniki prodajanega blaga. Vendar to v analizi, ki jo je predložilo podjetje Starbucks, ni ocenjeno ali evidentirano. Zato se dodatek na stroške financiranja, kakor ga predstavlja podjetje Starbucks, ne zdi upravičen.

188

| (356) | Tretjič, slika 4 prikazuje vpliv povečanja dodatka na dobiček podjetja SCTC v letu 2011 v švicarskih frankih (CHF). Slika 4 predstavlja tudi operativne stroške podjetja SCTC, ki niso pokazali nikakršnega povečanja, ki bi ga bilo mogoče pričakovati zaradi povečanega pomena podjetja SCTC, kakor trdi Starbucks. Operativni stroški in odstotek skupnih stroškov ostajajo stabilni in operativni stroški naj bi bili zato pokriti s plačilom, povezanim s stroški COGS. S povečanjem dodatka s [približno 3 %] na [približno 18 %] v povprečju za obdobje od leta 2005 do 2010 in od 2011 do 2014 (189) se je dobiček podjetja SCTC povečal za štirikrat, kot je prikazano v sliki 4.

  Slika 4


  Dobičkonosnost podjetja SCTC




  Dobicek pred obdavčitvijo v CHF (leva os)
  OpEx (brez rezervacij)/skupni stroški v % (desna os)
  Bruto marža (prodaja - COGS) v CHF (leva os)
  OpEx (brez rezervacij) v CHF (leva os)
  v CHF
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 |
| --- | --- |

(356)

Tretjič, slika 4 prikazuje vpliv povečanja dodatka na dobiček podjetja SCTC v letu 2011 v švicarskih frankih (CHF). Slika 4 predstavlja tudi operativne stroške podjetja SCTC, ki niso pokazali nikakršnega povečanja, ki bi ga bilo mogoče pričakovati zaradi povečanega pomena podjetja SCTC, kakor trdi Starbucks. Operativni stroški in odstotek skupnih stroškov ostajajo stabilni in operativni stroški naj bi bili zato pokriti s plačilom, povezanim s stroški COGS. S povečanjem dodatka s [približno 3 %] na [približno 18 %] v povprečju za obdobje od leta 2005 do 2010 in od 2011 do 2014 (189) se je dobiček podjetja SCTC povečal za štirikrat, kot je prikazano v sliki 4.

189

Slika 4

Slika 4

Dobičkonosnost podjetja SCTC

Dobičkonosnost podjetja SCTC

Dobicek pred obdavčitvijo v CHF (leva os)

OpEx (brez rezervacij)/skupni stroški v % (desna os)

Bruto marža (prodaja - COGS) v CHF (leva os)

OpEx (brez rezervacij) v CHF (leva os)

v CHF

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

| (357) | Zaradi celovitosti Komisija pripominja, da je izgube podjetja SMBV v zvezi z njegovimi dejavnostmi praženja od leta 2010 mogoče povezati s povečanjem dodatka na stroške, plačane podjetju SCTC za surova kavna zrna (190), kot je prikazano v sliki 5.

  Slika 5


  Dobičkonosnost dejavnosti praženja podjetja SMBV




  Bruto dobiček SMBV iz dejavnosti praženja (leva os)
  Bruto izguba SMBV iz dejzvnosti praženja (leva os)
  Licenčnina, ki jo je SMBV placal Alki na podlagi sporazuma is leta 2008 (leva os)
  Marža, ki jo je SCTC zabeležil v Švici na zelena zrna (desna os)
  22,8 million
  1 million
  1,7 million
  2,5 million
  [16,5 – 19,5] %
  [16,5 – 19,5] %
  [19,5 – 22,5] %
  5,8 million
  12,4 million
  24,3 million
  [16,5 – 19,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  [4,5 – 7,5] %
  20 %
  15 %
  10 %
  5 %
  0 %
  – 5 %
  – 10 %
  – 15 %
  2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
  30 000 000
  25 000 000
  20 000 000
  15 000 000
  10 000 000
  5 000 000
  – 5 000 000
  – 10 000 000
  – 15 000 000
  – 20 000 000 |
| --- | --- |

(357)

Zaradi celovitosti Komisija pripominja, da je izgube podjetja SMBV v zvezi z njegovimi dejavnostmi praženja od leta 2010 mogoče povezati s povečanjem dodatka na stroške, plačane podjetju SCTC za surova kavna zrna (190), kot je prikazano v sliki 5.

190

Slika 5

Slika 5

Dobičkonosnost dejavnosti praženja podjetja SMBV

Dobičkonosnost dejavnosti praženja podjetja SMBV

Bruto dobiček SMBV iz dejavnosti praženja (leva os)

Bruto izguba SMBV iz dejzvnosti praženja (leva os)

Licenčnina, ki jo je SMBV placal Alki na podlagi sporazuma is leta 2008 (leva os)

Marža, ki jo je SCTC zabeležil v Švici na zelena zrna (desna os)

22,8 million

1 million

1,7 million

2,5 million

[16,5 – 19,5] %

[16,5 – 19,5] %

[19,5 – 22,5] %

5,8 million

12,4 million

24,3 million

[16,5 – 19,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

[4,5 – 7,5] %

20 %

15 %

10 %

5 %

0 %

– 5 %

– 10 %

– 15 %

2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014

30 000 000

25 000 000

20 000 000

15 000 000

10 000 000

5 000 000

– 5 000 000

– 10 000 000

– 15 000 000

– 20 000 000

| (358) | Na podlagi teh ugotovitev Komisija meni, da bi se za določitev zanesljivega približka tržno utemeljenega dodatka za obdobje od 2011 povprečni dodatek v višini [približno 3 %] v obdobju 2005–2010 moral povečati za stroške programa C.A.F.E. in do zneska stroškov [programa certificiranja]. Strošek [programa certificiranja] je znašal [1–1,5] % stroškov za surova kavna zrna, ki jih je kupilo podjetje SCTC na koncu leta 2014, in so bili pretvorjeni v [0,5–1] % cene, zaračunane podjetju SMBV (191). Tržno utemeljen dodatek, ki ga je podjetje SCTC zabeležilo za obdobje po letu 2011, bi bil do [približno 6 %] stroškov surovih kavnih zrn, ki jih je kupilo podjetje SCTC, kar ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] na stroške COGS podjetja SCTC, ki jih je to zaračunalo podjetju SMBV. Zato povprečni dodatek v višini [približno 18 %] na stroške za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SCTC dobavilo podjetju SMBV, dejansko uporabljen v obdobju od leta 2011 do 2014, ne ustreza zanesljivemu približku tržnega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(358)

Na podlagi teh ugotovitev Komisija meni, da bi se za določitev zanesljivega približka tržno utemeljenega dodatka za obdobje od 2011 povprečni dodatek v višini [približno 3 %] v obdobju 2005–2010 moral povečati za stroške programa C.A.F.E. in do zneska stroškov [programa certificiranja]. Strošek [programa certificiranja] je znašal [1–1,5] % stroškov za surova kavna zrna, ki jih je kupilo podjetje SCTC na koncu leta 2014, in so bili pretvorjeni v [0,5–1] % cene, zaračunane podjetju SMBV (191). Tržno utemeljen dodatek, ki ga je podjetje SCTC zabeležilo za obdobje po letu 2011, bi bil do [približno 6 %] stroškov surovih kavnih zrn, ki jih je kupilo podjetje SCTC, kar ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] na stroške COGS podjetja SCTC, ki jih je to zaračunalo podjetju SMBV. Zato povprečni dodatek v višini [približno 18 %] na stroške za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SCTC dobavilo podjetju SMBV, dejansko uporabljen v obdobju od leta 2011 do 2014, ne ustreza zanesljivemu približku tržnega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

191

| (359) | Skratka, ker poročilo o transfernih cenah ne razišče ali ne analizira, ali je cena, ki jo je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMBV za surova kavna zrna, tržno utemeljena, se metodologija, navedena v tem poročilu za določitev obdavčljivih dobičkov podjetja SMBV, razlikuje od metodologije, ki daje zanesljiv približek tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(359)

Skratka, ker poročilo o transfernih cenah ne razišče ali ne analizira, ali je cena, ki jo je podjetje SCTC zaračunalo podjetju SMBV za surova kavna zrna, tržno utemeljena, se metodologija, navedena v tem poročilu za določitev obdavčljivih dobičkov podjetja SMBV, razlikuje od metodologije, ki daje zanesljiv približek tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

(g)   Sklepna ugotovitev o selektivnosti prednosti, ki jo je dodelil sporazum SMBV APA

| (360) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 339 do 341, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji, zlasti sporazumov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Zato sporazum SMBV APA s sprejetjem metodologije za določitev ravni licenčnine, na podlagi katere se ves dobiček, ki ga ustvari SMBV v višini več kot [9–12] % operativnih stroškov, prenese na podjetje Alki LP (192), podjetju SMBV daje selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(360)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 339 do 341, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji, zlasti sporazumov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Zato sporazum SMBV APA s sprejetjem metodologije za določitev ravni licenčnine, na podlagi katere se ves dobiček, ki ga ustvari SMBV v višini več kot [9–12] % operativnih stroškov, prenese na podjetje Alki LP (192), podjetju SMBV daje selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

192

| (361) | Poleg tega poročilo o transfernih cenah ne razišče ali ne analizira, ali je cena, ki jo za surova kavna zrna podjetje SCTC zaračuna podjetju SMBV, tržno utemeljena, kar pomeni, da metodologija za določanje obdavčljivih dobičkov podjetja SMBV na Nizozemskem, kot je predlagana v tem poročilu in kot je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(361)

Poleg tega poročilo o transfernih cenah ne razišče ali ne analizira, ali je cena, ki jo za surova kavna zrna podjetje SCTC zaračuna podjetju SMBV, tržno utemeljena, kar pomeni, da metodologija za določanje obdavčljivih dobičkov podjetja SMBV na Nizozemskem, kot je predlagana v tem poročilu in kot je bila sprejeta v sporazumu SMBV APA, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

9.2.3.4   Podjetje SMBV je bilo v poročilu o transfernih cenah napačno opredeljeno kot manj zapletena funkcija.

Podjetje SMBV je bilo v poročilu o transfernih cenah napačno opredeljeno kot manj zapletena funkcija.

| (362) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 282, se je k primerjavi izvajanih funkcij mogoče zateči le, če določene transakcije znotraj skupine, za katero se zahteva sporazum APA (ob upoštevanju izvajanih funkcij), ni mogoče primerjati s podobnimi transakcijami med nepovezanimi osebami. Kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.3.3, Komisija meni, da so dogovori o licenčnini v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi stranmi, primerljive nepovezane transakcije glede na licenčni sporazum podjetja SMBV s podjetjem Alki LP, kot sledi iz sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(362)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 282, se je k primerjavi izvajanih funkcij mogoče zateči le, če določene transakcije znotraj skupine, za katero se zahteva sporazum APA (ob upoštevanju izvajanih funkcij), ni mogoče primerjati s podobnimi transakcijami med nepovezanimi osebami. Kot je pojasnjeno v oddelku 9.2.3.3, Komisija meni, da so dogovori o licenčnini v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi stranmi, primerljive nepovezane transakcije glede na licenčni sporazum podjetja SMBV s podjetjem Alki LP, kot sledi iz sporazuma SMBV APA.

| (363) | Brez poseganja v sklep, da v obravnavanem primeru ni bila podana utemeljena primerjava, Komisija dodaja, da analiza opravljenih funkcij z porabo metode TNMM v poročilu o transfernih cenah ne privede do zanesljivega približka tržnemu izidu v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(363)

Brez poseganja v sklep, da v obravnavanem primeru ni bila podana utemeljena primerjava, Komisija dodaja, da analiza opravljenih funkcij z porabo metode TNMM v poročilu o transfernih cenah ne privede do zanesljivega približka tržnemu izidu v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (364) | Za ustrezno oceno tržno utemeljenega plačila za funkcije bi moralo poročilo o transfernih cenah vključevati primerjavo funkcij, ki jih je v povezanih transakcijah opravljala vsaka od strani. |
| --- | --- |

(364)

Za ustrezno oceno tržno utemeljenega plačila za funkcije bi moralo poročilo o transfernih cenah vključevati primerjavo funkcij, ki jih je v povezanih transakcijah opravljala vsaka od strani.

| (365) | Pri enostranski metodi za določanje transfernih cen, kot je TNMM, se za namene določanja transfernih cen analizira samo plačilo za „testno stranko“, ne glede na plačilo za druge strani v transakciji. Ob predpostavki, da je SMBV „najmanj zapletena funkcija“ v odnosih med podjetjema SMBV in Alki LP, je davčni svetovalec podjetja Starbucks določil SMBV za „testno stranko“ in ni preučil, ali je preostali dobiček, dodeljen podjetju Alki, sorazmeren z njegovimi funkcijami in sredstvi. Starbucks to izbiro upravičuje z dejstvom, da SMBV nima svoje vredne intelektualne lastnine in nima pomembnih poslovnih tveganj pri opravljanju rutinskih dejavnosti. Zato naj bi bilo podjetje SMBV v tem razmerju najmanj zapleten subjekt (193). |
| --- | --- |

(365)

Pri enostranski metodi za določanje transfernih cen, kot je TNMM, se za namene določanja transfernih cen analizira samo plačilo za „testno stranko“, ne glede na plačilo za druge strani v transakciji. Ob predpostavki, da je SMBV „najmanj zapletena funkcija“ v odnosih med podjetjema SMBV in Alki LP, je davčni svetovalec podjetja Starbucks določil SMBV za „testno stranko“ in ni preučil, ali je preostali dobiček, dodeljen podjetju Alki, sorazmeren z njegovimi funkcijami in sredstvi. Starbucks to izbiro upravičuje z dejstvom, da SMBV nima svoje vredne intelektualne lastnine in nima pomembnih poslovnih tveganj pri opravljanju rutinskih dejavnosti. Zato naj bi bilo podjetje SMBV v tem razmerju najmanj zapleten subjekt (193).

193

| (366) | Vendar sklepanje podjetja Starbucks ne ločuje med zapletenostjo funkcij in prevzetimi tveganji. Odstavek 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 (194) pojasnjuje, da mora biti izbira „testne stranke“ pri uporabi metode TNMM skladna s funkcijsko analizo transakcije (195). Splošno pravilo se glasi, da je „testna stranka“ tista stranka, pri kateri se lahko metoda za določanje transfernih cen uporabi na najzanesljivejši način, in za katero se lahko ugotovijo najzanesljivejše primerljivke. To pomeni, da bo to najpogosteje tista stranka, pri kateri je funkcijska analiza manj zapletena. |
| --- | --- |

(366)

Vendar sklepanje podjetja Starbucks ne ločuje med zapletenostjo funkcij in prevzetimi tveganji. Odstavek 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 (194) pojasnjuje, da mora biti izbira „testne stranke“ pri uporabi metode TNMM skladna s funkcijsko analizo transakcije (195). Splošno pravilo se glasi, da je „testna stranka“ tista stranka, pri kateri se lahko metoda za določanje transfernih cen uporabi na najzanesljivejši način, in za katero se lahko ugotovijo najzanesljivejše primerljivke. To pomeni, da bo to najpogosteje tista stranka, pri kateri je funkcijska analiza manj zapletena.

194

195

| (367) | Zapletenost in tveganje se razlikujeta, čeprav se ugotovitve glede tveganja vključujejo v funkcijsko analizo. Zapletenost je treba oceniti v relativnem smislu, to je v primerjavi z drugimi strankami, ki sodelujejo v transakcijah. Odstavek 3.18 Smernic OECD o določanju TC iz leta 2010 povezuje izbiro testne stranke v tej zvezi z „manj“ zapleteno funkcijo in ne v absolutnem smislu s funkcijo, ki ne bi bila zahtevna (196). Zahtevo, da je treba zapletenost funkcij oceniti v primerjavi z drugimi strankami v transakcijah, je mogoče najti tudi v odstavkih 1.21, 1.22 in 1.23 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995. V skladu s tem je treba v primerih, kjer se za namene določanja transfernih cen uporablja metoda TNMM, analizirati tudi funkcije druge stranke v transakciji, v tem primeru podjetja Alki LP. Informacije o funkcijah podjetja Alki LP so bile zagotovo na voljo nizozemski davčni upravi v času zahteve po sporazumu SMBV APA. |
| --- | --- |

(367)

Zapletenost in tveganje se razlikujeta, čeprav se ugotovitve glede tveganja vključujejo v funkcijsko analizo. Zapletenost je treba oceniti v relativnem smislu, to je v primerjavi z drugimi strankami, ki sodelujejo v transakcijah. Odstavek 3.18 Smernic OECD o določanju TC iz leta 2010 povezuje izbiro testne stranke v tej zvezi z „manj“ zapleteno funkcijo in ne v absolutnem smislu s funkcijo, ki ne bi bila zahtevna (196). Zahtevo, da je treba zapletenost funkcij oceniti v primerjavi z drugimi strankami v transakcijah, je mogoče najti tudi v odstavkih 1.21, 1.22 in 1.23 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995. V skladu s tem je treba v primerih, kjer se za namene določanja transfernih cen uporablja metoda TNMM, analizirati tudi funkcije druge stranke v transakciji, v tem primeru podjetja Alki LP. Informacije o funkcijah podjetja Alki LP so bile zagotovo na voljo nizozemski davčni upravi v času zahteve po sporazumu SMBV APA.

196

| (368) | Toda če je mogoče v zvezi s povezanimi transakcijami ugotoviti neposredne kazalnike, bi morali ti kazalniki služiti za določanje plačila podjetju, ki sodeluje v primerljivih transakcijah (197). Komisija v oddelku 9.2.3.3 dejansko zahteva, da morajo za določanje tržno utemeljenega plačila obstajati neposredne primerljivke. |
| --- | --- |

(368)

Toda če je mogoče v zvezi s povezanimi transakcijami ugotoviti neposredne kazalnike, bi morali ti kazalniki služiti za določanje plačila podjetju, ki sodeluje v primerljivih transakcijah (197). Komisija v oddelku 9.2.3.3 dejansko zahteva, da morajo za določanje tržno utemeljenega plačila obstajati neposredne primerljivke.

197

| (369) | Kljub temu v naslednjem oddelku Komisija analizira relativno zapletenost subjektov v skupini, ki opravljajo transakcije s podjetjem SMBV. |
| --- | --- |

(369)

Kljub temu v naslednjem oddelku Komisija analizira relativno zapletenost subjektov v skupini, ki opravljajo transakcije s podjetjem SMBV.

| (370) | Predvsem SMBV poleg funkcije praženja izvaja številne druge funkcije. Ta okoliščina pomeni težave pri iskanju ustreznih primerljivk za namene določanja transfernih cen (198). Poleg tega je funkcija praženja, ki jo opravlja SMBV, ključnega pomena za proizvajalce kave. SMBV prav tako izvaja ali kupuje tržne raziskave, ima v lasti intelektualno lastnino in sklepa pogodbe s proizvajalci za dodelavne posle. In končno, odgovornosti za določanje cen niso jasno opredeljene in videti je, da ima SMBV določen nadzor glede cen, po katerih prodaja proizvode. |
| --- | --- |

(370)

Predvsem SMBV poleg funkcije praženja izvaja številne druge funkcije. Ta okoliščina pomeni težave pri iskanju ustreznih primerljivk za namene določanja transfernih cen (198). Poleg tega je funkcija praženja, ki jo opravlja SMBV, ključnega pomena za proizvajalce kave. SMBV prav tako izvaja ali kupuje tržne raziskave, ima v lasti intelektualno lastnino in sklepa pogodbe s proizvajalci za dodelavne posle. In končno, odgovornosti za določanje cen niso jasno opredeljene in videti je, da ima SMBV določen nadzor glede cen, po katerih prodaja proizvode.

198

| (371) | Glede rutinske narave funkcije praženja, ki jo izvaja SMBV, kakor to trdi davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, je ta vprašljiva, saj predložitve konkurentov govorijo nasprotno, kajti trije od štirih konkurentov, ki so od Komisije prejeli zahtevo po tržnih informacijah, praženja ne oddajajo v podpogodbeno izvajanje. Dejansko sta dva od teh konkurentov navedla, da štejeta funkcijo praženja za ključno, zato načeloma menita, da je ni mogoče oddati v podizvajanje (199). Toda če je funkcija praženja pomembna, ne pomeni nujno, da je tudi zelo zapletena. |
| --- | --- |

(371)

Glede rutinske narave funkcije praženja, ki jo izvaja SMBV, kakor to trdi davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah, je ta vprašljiva, saj predložitve konkurentov govorijo nasprotno, kajti trije od štirih konkurentov, ki so od Komisije prejeli zahtevo po tržnih informacijah, praženja ne oddajajo v podpogodbeno izvajanje. Dejansko sta dva od teh konkurentov navedla, da štejeta funkcijo praženja za ključno, zato načeloma menita, da je ni mogoče oddati v podizvajanje (199). Toda če je funkcija praženja pomembna, ne pomeni nujno, da je tudi zelo zapletena.

199

| (372) | In vendar v posebnem primeru podjetja SMBV analiza njegovih operativnih stroškov kaže pomembne izdatke za tržne raziskave (200). Poleg tega je eden od najpomembnejših operativnih stroškov podjetja SMBV amortizacija neopredmetenih sredstev. SMBV izvaja tržne raziskave, ima pomembno intelektualno lastnino in je v letu 2012 pridobil dodatno intelektualno lastnino v vrednosti 4 milijonov EUR. Rutinski proizvajalec ne sodeluje v takšnih dejavnostih. |
| --- | --- |

(372)

In vendar v posebnem primeru podjetja SMBV analiza njegovih operativnih stroškov kaže pomembne izdatke za tržne raziskave (200). Poleg tega je eden od najpomembnejših operativnih stroškov podjetja SMBV amortizacija neopredmetenih sredstev. SMBV izvaja tržne raziskave, ima pomembno intelektualno lastnino in je v letu 2012 pridobil dodatno intelektualno lastnino v vrednosti 4 milijonov EUR. Rutinski proizvajalec ne sodeluje v takšnih dejavnostih.

200

| (373) | Nizozemska trdi, da ti stroški, ki se nanašajo na programsko opremo in plačevanje licenčnine za standardne sisteme IT, sami po sebi ne dokazujejo, da SMBV uporablja dragoceno intelektualno lastnino. V primeru podjetja Y denimo podjetje, ki je proizvajalec za dodelavne posle, plačuje licence za sisteme IT (201). Vendar pa se pri podjetju SMBV plačila amortizacije v zvezi z intelektualno lastnino kot takšna ne nanašajo na licenčnine za programsko opremo, saj so te licenčnine zabeležene pod drugo postavko v računovodskih izkazih SMBV (202). |
| --- | --- |

(373)

Nizozemska trdi, da ti stroški, ki se nanašajo na programsko opremo in plačevanje licenčnine za standardne sisteme IT, sami po sebi ne dokazujejo, da SMBV uporablja dragoceno intelektualno lastnino. V primeru podjetja Y denimo podjetje, ki je proizvajalec za dodelavne posle, plačuje licence za sisteme IT (201). Vendar pa se pri podjetju SMBV plačila amortizacije v zvezi z intelektualno lastnino kot takšna ne nanašajo na licenčnine za programsko opremo, saj so te licenčnine zabeležene pod drugo postavko v računovodskih izkazih SMBV (202).

201

202

| (374) | Te ugotovitve same ne zadostujejo za sklepanje, da SMBV ni manj zapletena funkcija. Zapletenost funkcij, ki jih zagotavlja Alki LP, je treba v ta namen prav tako oceniti. |
| --- | --- |

(374)

Te ugotovitve same ne zadostujejo za sklepanje, da SMBV ni manj zapletena funkcija. Zapletenost funkcij, ki jih zagotavlja Alki LP, je treba v ta namen prav tako oceniti.

| (375) | Dejavnosti Alki LP so ocenjene v uvodnih izjavah 324 do 329. Iz te ocene izhaja, da, operativna zmogljivost podjetja Alki LP zelo omejena ali pa je sploh ni, saj nima zaposlenih in jih nima tudi nobeden od njegovih partnerjev. |
| --- | --- |

(375)

Dejavnosti Alki LP so ocenjene v uvodnih izjavah 324 do 329. Iz te ocene izhaja, da, operativna zmogljivost podjetja Alki LP zelo omejena ali pa je sploh ni, saj nima zaposlenih in jih nima tudi nobeden od njegovih partnerjev.

| (376) | Komisija zato ugotavlja, da davčni svetovalec podjetja Starbucks glede analize transfernih cen ni upravičeno označil podjetja SMBV kot manj zapleteno funkcijo v primerjavi s podjetjem Alki LP. |
| --- | --- |

(376)

Komisija zato ugotavlja, da davčni svetovalec podjetja Starbucks glede analize transfernih cen ni upravičeno označil podjetja SMBV kot manj zapleteno funkcijo v primerjavi s podjetjem Alki LP.

| (377) | In ker je tehnologija za določanje davčne osnove podjetja SMBV v poročilu o transfernih cenah temeljila na napačni domnevi, da bi moralo biti podjetje SMBV „testna stranka“ za uporabo metode TNMM, ta metodologija ne prinese zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu s tržno neodvisnim načelom. Ker potrditev te metodologije v sporazumu SMBV APA pomeni manjše davčne obveznosti v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba razumeti, da APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(377)

In ker je tehnologija za določanje davčne osnove podjetja SMBV v poročilu o transfernih cenah temeljila na napačni domnevi, da bi moralo biti podjetje SMBV „testna stranka“ za uporabo metode TNMM, ta metodologija ne prinese zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu s tržno neodvisnim načelom. Ker potrditev te metodologije v sporazumu SMBV APA pomeni manjše davčne obveznosti v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba razumeti, da APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

9.2.3.5   Poročilo o transfernih cenah napačno uporablja metodo TNMM

Poročilo o transfernih cenah napačno uporablja metodo TNMM

| (378) | V prejšnjih oddelkih je Komisija dokazala, da poročilo o transfernih cenah ne preverja, ali so plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP za podelitev licence za pravice intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, kar je transakcija znotraj skupine, za kar je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA (203), v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Nato je dokazala, da poročilo o transfernih cenah napačno analizira zapletenost vseh podjetij v skupini za uporabo metode TNNM. Ne glede na te sklepe, ki Komisiji že sami po sebi omogočajo nadaljnji sklep, da sporazum SMBV APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v obliki znižanja njegove davčne obveznosti na Nizozemskem, Komisija zaradi celovitosti tudi opozarja, da je davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah napačno uporabil metodo TNMM. |
| --- | --- |

(378)

V prejšnjih oddelkih je Komisija dokazala, da poročilo o transfernih cenah ne preverja, ali so plačila licenčnine podjetja SMBV podjetju Alki LP za podelitev licence za pravice intelektualne lastnine v zvezi s praženjem, kar je transakcija znotraj skupine, za kar je bil dejansko zahtevan in odobren sporazum SMBV APA (203), v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Nato je dokazala, da poročilo o transfernih cenah napačno analizira zapletenost vseh podjetij v skupini za uporabo metode TNNM. Ne glede na te sklepe, ki Komisiji že sami po sebi omogočajo nadaljnji sklep, da sporazum SMBV APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v obliki znižanja njegove davčne obveznosti na Nizozemskem, Komisija zaradi celovitosti tudi opozarja, da je davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah napačno uporabil metodo TNMM.

203

(a)   Davčni svetovalec podjetja Starbucks je v poročilu o transfernih cenah napačno opredelil glavne funkcije podjetja SMBV.

| (379) | Za namene določanja transfernih cen je treba metodo oblikovanja transfernih cen in primerljivke izbrati na podlagi funkcijske analize podjetja, za katero je bil zahtevan sporazum APA. V skladu s funkcijsko analizo, ki jo je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks, je poglavitni funkcijski prispevek podjetja SMBV skupini Starbucks povezan z dejavnostmi praženja/proizvodnje kave (204). Na podlagi te domneve davčni svetovalec šteje podjetje SMBV za proizvajalca kave z majhnim tveganjem, ki opravlja rutinske funkcije in je zato „najmanj zapleten subjekt“ za namene uporabe metode TNMM. |
| --- | --- |

(379)

Za namene določanja transfernih cen je treba metodo oblikovanja transfernih cen in primerljivke izbrati na podlagi funkcijske analize podjetja, za katero je bil zahtevan sporazum APA. V skladu s funkcijsko analizo, ki jo je pripravil davčni svetovalec podjetja Starbucks, je poglavitni funkcijski prispevek podjetja SMBV skupini Starbucks povezan z dejavnostmi praženja/proizvodnje kave (204). Na podlagi te domneve davčni svetovalec šteje podjetje SMBV za proizvajalca kave z majhnim tveganjem, ki opravlja rutinske funkcije in je zato „najmanj zapleten subjekt“ za namene uporabe metode TNMM.

204

| (380) | Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomislek, da je Nizozemska zmotno sprejela opredelitev podjetja SMBV poročilu o transfernih cenah kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem (205). |
| --- | --- |

(380)

Komisija je v sklepu o začetku postopka izrazila pomislek, da je Nizozemska zmotno sprejela opredelitev podjetja SMBV poročilu o transfernih cenah kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem (205).

205

| (381) | Na podlagi informacij, ki sta jih predložila Nizozemska in Starbucks med preiskavo, Komisija meni, da je davčni svetovalec napačno opredelil podjetje SMBV kot proizvajalca z majhnim tveganjem. Natančneje, predložene informacije o prihodkih podjetja SMBV kažejo, da praženje ni glavni vir dohodka SMBV. Kot ponazarja tabela 2, prihodek od prodaje pražene kave, naveden pod postavko „PRIH. PAKIRANA KAVA“ (206), pomeni le [15–20] % prihodkov podjetja SMBV v letih 2013 in 2014. Leta 2007, torej v času, ko je bil sklenjen sporazum APA, je bil ta delež je v bistvu na enaki ravni, pri [15–20] %. |
| --- | --- |

(381)

Na podlagi informacij, ki sta jih predložila Nizozemska in Starbucks med preiskavo, Komisija meni, da je davčni svetovalec napačno opredelil podjetje SMBV kot proizvajalca z majhnim tveganjem. Natančneje, predložene informacije o prihodkih podjetja SMBV kažejo, da praženje ni glavni vir dohodka SMBV. Kot ponazarja tabela 2, prihodek od prodaje pražene kave, naveden pod postavko „PRIH. PAKIRANA KAVA“ (206), pomeni le [15–20] % prihodkov podjetja SMBV v letih 2013 in 2014. Leta 2007, torej v času, ko je bil sklenjen sporazum APA, je bil ta delež je v bistvu na enaki ravni, pri [15–20] %.

206

| (382) | Namesto tega izhaja večina dobičkov podjetja SMBV, zabeleženih na Nizozemskem, od drugačnih dejavnosti, kot je praženje. Dejansko se zdi funkcija preprodaje podjetja SMBV, ki jo Nizozemska in Starbucks (207) navajata kot ponujanje logističnih in administrativnih storitev, pomembnejša kot njegova dejavnost praženja, in prispeva [80–85] % prihodkov podjetja SMBV v letih 2013 in 2014. V letu 2007 je ta delež na podlagi podatkov, razpoložljivih v času zahteve po sporazumu APA, znašal [75–80] %. Poleg tega je takrat v tej dejavnosti delovalo [10–30] od [40–60] zaposlenih podjetja SMBV. SMBV je prav tako upravljal tri pogodbenega razmerja v zvezi z distribucijo in logistiko. |
| --- | --- |

(382)

Namesto tega izhaja večina dobičkov podjetja SMBV, zabeleženih na Nizozemskem, od drugačnih dejavnosti, kot je praženje. Dejansko se zdi funkcija preprodaje podjetja SMBV, ki jo Nizozemska in Starbucks (207) navajata kot ponujanje logističnih in administrativnih storitev, pomembnejša kot njegova dejavnost praženja, in prispeva [80–85] % prihodkov podjetja SMBV v letih 2013 in 2014. V letu 2007 je ta delež na podlagi podatkov, razpoložljivih v času zahteve po sporazumu APA, znašal [75–80] %. Poleg tega je takrat v tej dejavnosti delovalo [10–30] od [40–60] zaposlenih podjetja SMBV. SMBV je prav tako upravljal tri pogodbenega razmerja v zvezi z distribucijo in logistiko.

207

| (383) | V nasprotju s trditvijo Nizozemske, da so stroški nekavnih proizvodov za podjetje SMBV izključeni stroški (208), SMBV dejansko beleži maržo za preprodajo nekavnih izdelkov. Še več, funkcija preprodaje podjetja SMBV ni samo njegov glavni vir dohodka, temveč tudi glavni vir dobička od leta 2010 ob upoštevanju, da dejavnost praženja podjetja SMBV od tega leta prinašala izgubo (209), ne glede na to, ali so izgube v tej dejavnosti povzročale napačno določene cene surovih kavnih zrn ali ne (210). |
| --- | --- |

(383)

V nasprotju s trditvijo Nizozemske, da so stroški nekavnih proizvodov za podjetje SMBV izključeni stroški (208), SMBV dejansko beleži maržo za preprodajo nekavnih izdelkov. Še več, funkcija preprodaje podjetja SMBV ni samo njegov glavni vir dohodka, temveč tudi glavni vir dobička od leta 2010 ob upoštevanju, da dejavnost praženja podjetja SMBV od tega leta prinašala izgubo (209), ne glede na to, ali so izgube v tej dejavnosti povzročale napačno določene cene surovih kavnih zrn ali ne (210).

208

209

210

| (384) | Poleg tega Nizozemska trdi, da ji v času zahteve za sporazum APA od podjetja Starbucks ni bilo treba zahtevati več informacij, kot jih je predložila njena davčna uprava, saj je bila seznanjena s poslovanjem podjetja SMBV, ker je bil sporazum APA obnovitev prejšnje odločbe (211). Toda dejstvo, da Nizozemska ni upoštevala, da večina prihodkov podjetja SMBV izhaja iz preprodaje nekavnih izdelkov, jasno nasprotuje njeni trditvi, da je bila njena davčna uprava seznanjena s poslovanjem podjetja SMBV (212). |
| --- | --- |

(384)

Poleg tega Nizozemska trdi, da ji v času zahteve za sporazum APA od podjetja Starbucks ni bilo treba zahtevati več informacij, kot jih je predložila njena davčna uprava, saj je bila seznanjena s poslovanjem podjetja SMBV, ker je bil sporazum APA obnovitev prejšnje odločbe (211). Toda dejstvo, da Nizozemska ni upoštevala, da večina prihodkov podjetja SMBV izhaja iz preprodaje nekavnih izdelkov, jasno nasprotuje njeni trditvi, da je bila njena davčna uprava seznanjena s poslovanjem podjetja SMBV (212).

211

212

| (385) | Čeprav poročilo o transfernih cenah priznava, da podjetje SMBV preprodaja blago, ki jih je kupilo od tretjih strank, v trgovine, ne upošteva te funkcije pri izbiri primerjivk in kazalnika stopnje dobička za uporabo metode TNMM. Zato davčni svetovalec podjetja Starbucks pri analizi določanja cen ni opravil bistvene presoje za opredelitev glavnih funkcij podjetja SMBV (213). |
| --- | --- |

(385)

Čeprav poročilo o transfernih cenah priznava, da podjetje SMBV preprodaja blago, ki jih je kupilo od tretjih strank, v trgovine, ne upošteva te funkcije pri izbiri primerjivk in kazalnika stopnje dobička za uporabo metode TNMM. Zato davčni svetovalec podjetja Starbucks pri analizi določanja cen ni opravil bistvene presoje za opredelitev glavnih funkcij podjetja SMBV (213).

213

| (386) | Tako glavna funkcija podjetja SMBV ni bila ustrezno opredeljena v poročilu o transfernih cenah davčnega svetovalca podjetja Starbucks, nizozemska davčna uprava pa je to zmotno sprejela kot podlago za izračun plačila, sprejetega v sporazum SMBV APA. |
| --- | --- |

(386)

Tako glavna funkcija podjetja SMBV ni bila ustrezno opredeljena v poročilu o transfernih cenah davčnega svetovalca podjetja Starbucks, nizozemska davčna uprava pa je to zmotno sprejela kot podlago za izračun plačila, sprejetega v sporazum SMBV APA.

(b)   Davčni svetovalec podjetja Starbucks je pri uporabi metode TNMM neustrezno uporabil operativne stroške kot kazalnik stopnje dobička.

| (387) | Odstavek 2.87 Smernic OECD iz leta 2010 navaja, da so operativni stroški prodaje ali distribucije praviloma, in ob upoštevanju dejstev v danem primeru, lahko ustrezna podlaga za dejavnosti distribucije pri uporabi metode TNMM (214). |
| --- | --- |

(387)

Odstavek 2.87 Smernic OECD iz leta 2010 navaja, da so operativni stroški prodaje ali distribucije praviloma, in ob upoštevanju dejstev v danem primeru, lahko ustrezna podlaga za dejavnosti distribucije pri uporabi metode TNMM (214).

214

| (388) | Po mnenju Nizozemske so operativni stroški, četudi dejavnosti podjetja niso bile pravilno določene v poročilu o transfernih cenah, ustrezen kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode TNMM. Ker pa se dobički podjetja SMBV ustvarjajo in beležijo prek marže na distribuirane proizvode, Komisija meni, da je prodaja ustreznejši kazalnik funkcije preprodaje podjetja SMBV, ki ustvarja dobiček. Poleg tega se je skupna prodaja med letoma 2008 in 2014 (215) povečala skoraj za trikrat, medtem ko se je bruto marža v istem obdobju več kot podvojila (216). Nasprotno pa so se operativni stroški podjetja SMBV povečali samo za 6 %, tako da operativnih stroškov ni mogoče šteti za ustrezen kazalnik prodajne dejavnosti podjetja SMBV, ki ustvarja dobiček. |
| --- | --- |

(388)

Po mnenju Nizozemske so operativni stroški, četudi dejavnosti podjetja niso bile pravilno določene v poročilu o transfernih cenah, ustrezen kazalnik dobičkonosnosti pri uporabi metode TNMM. Ker pa se dobički podjetja SMBV ustvarjajo in beležijo prek marže na distribuirane proizvode, Komisija meni, da je prodaja ustreznejši kazalnik funkcije preprodaje podjetja SMBV, ki ustvarja dobiček. Poleg tega se je skupna prodaja med letoma 2008 in 2014 (215) povečala skoraj za trikrat, medtem ko se je bruto marža v istem obdobju več kot podvojila (216). Nasprotno pa so se operativni stroški podjetja SMBV povečali samo za 6 %, tako da operativnih stroškov ni mogoče šteti za ustrezen kazalnik prodajne dejavnosti podjetja SMBV, ki ustvarja dobiček.

215

216

| (389) | Dejansko so dobički podjetja SMBV iz njegove dejavnosti preprodaje zabeleženi na Nizozemskem in niso pripisani nobenemu drugemu članku skupine, ki bi bil sposoben ustvariti takšne dobičke. Pravzaprav plačevanje licenčnine kot preostalega dobička pomeni prenos dobičkov, ki jih SMBV ustvari iz preprodaje nekavnih izdelkov, na podjetje Alki LP. Vendar pa nobena od domnevnih sestavin licenčnine nima povezave z dobički iz preprodajne funkcije podjetja SMBV, saj Alki LP nima možnosti ustvarjati aktivnih dobičkov iz preprodaje nekavnih izdelkov, ker nima operativne vloge, niti neposredno niti prek svojih partnerjev (217). Zato dodelitev tega dobička podjetju Alki LP s plačevanjem licenčnine na podlagi preostalega dobička ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(389)

Dejansko so dobički podjetja SMBV iz njegove dejavnosti preprodaje zabeleženi na Nizozemskem in niso pripisani nobenemu drugemu članku skupine, ki bi bil sposoben ustvariti takšne dobičke. Pravzaprav plačevanje licenčnine kot preostalega dobička pomeni prenos dobičkov, ki jih SMBV ustvari iz preprodaje nekavnih izdelkov, na podjetje Alki LP. Vendar pa nobena od domnevnih sestavin licenčnine nima povezave z dobički iz preprodajne funkcije podjetja SMBV, saj Alki LP nima možnosti ustvarjati aktivnih dobičkov iz preprodaje nekavnih izdelkov, ker nima operativne vloge, niti neposredno niti prek svojih partnerjev (217). Zato dodelitev tega dobička podjetju Alki LP s plačevanjem licenčnine na podlagi preostalega dobička ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

217

| (390) | Še več, zabeležene dobičke je treba dodeljevati, ker so ekonomska stvarnost, ki je ni mogoče nadomestiti z uporabo ekonomskega modela ali modela določanja transfernih cen, ki ima za cilj približevanje ekonomski stvarnosti v odsotnosti (neposrednih) kazalnikov. V primeru podjetja SMBV se dobički iz preprodaje nekavnih izdelkov ne dodelijo prek plačila (v kakršni koli obliki) drugemu subjektu skupine niti tretji stranki, ki bi lahko ustvarjala aktivne dobičke iz prodaje nekavnih izdelkov, zato bi morali biti dodeljeni podjetju SMBV. |
| --- | --- |

(390)

Še več, zabeležene dobičke je treba dodeljevati, ker so ekonomska stvarnost, ki je ni mogoče nadomestiti z uporabo ekonomskega modela ali modela določanja transfernih cen, ki ima za cilj približevanje ekonomski stvarnosti v odsotnosti (neposrednih) kazalnikov. V primeru podjetja SMBV se dobički iz preprodaje nekavnih izdelkov ne dodelijo prek plačila (v kakršni koli obliki) drugemu subjektu skupine niti tretji stranki, ki bi lahko ustvarjala aktivne dobičke iz prodaje nekavnih izdelkov, zato bi morali biti dodeljeni podjetju SMBV.

| (391) | Davčni svetovalec je tako pri uporabi metode TNMM kot kazalnik stopnje dobička neustrezno uporabil operativne stroške namesto prodaje. |
| --- | --- |

(391)

Davčni svetovalec je tako pri uporabi metode TNMM kot kazalnik stopnje dobička neustrezno uporabil operativne stroške namesto prodaje.

(c)   Funkcijska analiza na podlagi preprodajne funkcije podjetja SMBV in plačila zanj na podlagi ravni prodaje, bi morala voditi k višji ravni plačila.

| (392) | Za ponazoritev učinka, ki je nastal, ker je davčni svetovalec napačno opredelil glavne funkcije podjetja SMBV in neustrezno izbral operativne stroške kot kazalnik ravni dobička, je Komisija posnemala davčno analizo svetovalca s popravljeno skupino primerljivih podjetij na podlagi preprodajne funkcije podjetja SMBV in izračunala dodatek na prodajo za to popravljeno skupino. |
| --- | --- |

(392)

Za ponazoritev učinka, ki je nastal, ker je davčni svetovalec napačno opredelil glavne funkcije podjetja SMBV in neustrezno izbral operativne stroške kot kazalnik ravni dobička, je Komisija posnemala davčno analizo svetovalca s popravljeno skupino primerljivih podjetij na podlagi preprodajne funkcije podjetja SMBV in izračunala dodatek na prodajo za to popravljeno skupino.

| (393) | Glede na to, da je bila glavna dejavnost podjetja SMBV v poročilu o transfernih cenah nepravilno opredeljena, je bila skupina primerljivih podjetij, ki jih je davčni svetovalec uporabil za določitev plačila za funkcije, ki jih opravlja SMBV – oznaka NACE „Predelava čaja in kave“ (218) – enako neprimerna pri uporabi metode TNMM. Komisija je za popravek skupine primerljivih podjetij izvedla podobno analizo na podlagi zbirke podatkov Amadeus, ki je uporabljena tudi v poročilu o transfernih cenah, z uporabo kode NACE: „Trgovina na debelo s kavo, čajem, kakavom in začimbami.“ Druga merila, ki jih je uporabila Komisija za izbor primerljive skupine, so bila enaka tistim, ki jih je uporabil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah (219). |
| --- | --- |

(393)

Glede na to, da je bila glavna dejavnost podjetja SMBV v poročilu o transfernih cenah nepravilno opredeljena, je bila skupina primerljivih podjetij, ki jih je davčni svetovalec uporabil za določitev plačila za funkcije, ki jih opravlja SMBV – oznaka NACE „Predelava čaja in kave“ (218) – enako neprimerna pri uporabi metode TNMM. Komisija je za popravek skupine primerljivih podjetij izvedla podobno analizo na podlagi zbirke podatkov Amadeus, ki je uporabljena tudi v poročilu o transfernih cenah, z uporabo kode NACE: „Trgovina na debelo s kavo, čajem, kakavom in začimbami.“ Druga merila, ki jih je uporabila Komisija za izbor primerljive skupine, so bila enaka tistim, ki jih je uporabil davčni svetovalec podjetja Starbucks v poročilu o transfernih cenah (219).

218

219

| (394) | Za namene primerjave je Komisija nato iz popravljene skupine primerljivih podjetij izločila podjetja, ki večinoma distribuirajo druge izdelke, ne kave in čaja (na primer začimbe, sladkor, ali podjetja, ki prodajajo samo opremo), obdržala pa je podjetja, ki se ukvarjajo s praženjem, in rezultat je bil dvanajst primerljivih podjetij. |
| --- | --- |

(394)

Za namene primerjave je Komisija nato iz popravljene skupine primerljivih podjetij izločila podjetja, ki večinoma distribuirajo druge izdelke, ne kave in čaja (na primer začimbe, sladkor, ali podjetja, ki prodajajo samo opremo), obdržala pa je podjetja, ki se ukvarjajo s praženjem, in rezultat je bil dvanajst primerljivih podjetij.

| (395) | Ker polovica od teh dvanajstih podjetij ni sporočila podatkov o operativnih stroških (220), in ker so ti podatki občutljivi na računovodske razlike med davčnimi pristojnostmi, je Komisija izračunala dodatek na prodajo za podjetja v popravljeni skupini. Rezultat teh izračunov je predstavljen v tabeli 12.

  Tabela 12


  Analizo primerljivk na podlagi distribucije na debelo | 2007 | 2006 | 2005 | 2005-2007 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | company name | country | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | turnover | operating profit | total costs | material costs | Mark-up on Sales | average Mark-up on sales |
| 1 | ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE | Belgium | 30 872 | 1 683 | 29 189 | 20 311 | 5,45 % | 28 128 | 1 155 | 26 973 | 19 167 | 4,11 % | 21 204 | 646 | 20 558 | 13 125 | 3,05 % | 4,20 % |
| 2 | TOSTADORES REUNIDOS SA | Spain | 14 899 | 231 | 14 668 | 14 403 | 1,55 % | 13 080 | 244 | 12 835 | n.a. | 1,87 % | 11 618 | 206 | 11 412 | n.a. | 1,77 % | 1,73 % |
| 3 | MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA | Italy | 2 301 | – 347 | 2 648 | 1 165 | – 15,07 % | 1 224 | – 558 | 1 782 | 803 | – 45,55 % | 639 | – 359 | 998 | 420 | – 56,15 % | – 38,92 % |
| 4 | LA CITTADELLA S.P.A. | Italy | 2 949 | 601 | 2 349 | 787 | 20,37 % | 2 865 | 786 | 2 079 | 668 | 27,43 % | 2 820 | 675 | 2 145 | 635 | 23,94 % | 23,91 % |
| 5 | CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE' | Italy | 1 397 | 181 | 1 217 | 511 | 12,92 % | 1 210 | 67 | 1 143 | 480 | 5,54 % | 1 005 | 50 | 955 | 439 | 4,95 % | 7,80 % |
| 6 | CAFES TC-3 SAL | Spain | 2 015 | 118 | 1 897 | n.a. | 5,87 % | 1 881 | 73 | 1 808 | n.a. | 3,88 % | 1 721 | 46 | 1 675 | n.a. | 2,65 % | 4,13 % |
| 7 | ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε. | Greece | 12 880 | 832 | 12 048 | n.a. | 6,46 % | 10 092 | 310 | 9 782 | n.a. | 3,07 % | 10 126 | 212 | 9 914 | n.a. | 2,09 % | 3,87 % |
| 8 | CAFFE' SELE S.R.L. | Italy | 1 039 | 91 | 948 | 560 | 8,77 % | 968 | 82 | 886 | 536 | 8,47 % | 874 | 38 | 836 | 474 | 4,30 % | 7,18 % |
| 9 | RICO CAFÉ' S.R.L. | Italy | 306 | 1 | 305 | 181 | 0,40 % | 263 | 3 | 260 | 143 | 1,32 % | 211 | 2 | 209 | 139 | 1,11 % | 0,94 % |
| 10 | CAFÉ GRAEXPRES SL | Spain | 781 | 15 | 766 | n.a. | 1,92 % | 710 | 7 | 703 | n.a. | 1,05 % | 666 | 2 | 664 | n.a. | 0,31 % | 1,09 % |
| 11 | CERDANYA CAFES SL | Spain | 310 | 8 | 302 | n.a. | 2,63 % | 320 | 6 | 314 | n.a. | 1,77 % | 306 | 3 | 303 | n.a. | 1,11 % | 1,84 % |
| 12 | IMPORCAFÉ - COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA | Portugal | 321 | 14 | 307 | 146 | 4,28 % | 23 | 6 | 317 | 139 | 1,75 % | n.a. | n.a. | n.a. | n.a. | | 3,01 % |
| number of companies | | 12 | | 12 | | 11 | 12 |
| lower quartile | 1,7 % | 1,5 % | 1,1 % | 1,5 % |
| median | 4,9 % | 2,5 % | 2,1 % | 3,1 % |
| upper quartile | 7,6 % | 4,8 % | 4,0 % | 5,5 % |

(395)

Ker polovica od teh dvanajstih podjetij ni sporočila podatkov o operativnih stroških (220), in ker so ti podatki občutljivi na računovodske razlike med davčnimi pristojnostmi, je Komisija izračunala dodatek na prodajo za podjetja v popravljeni skupini. Rezultat teh izračunov je predstavljen v tabeli 12.

220

Tabela 12

Tabela 12

Analizo primerljivk na podlagi distribucije na debelo

Analizo primerljivk na podlagi distribucije na debelo

2007

2006

2005

2005-2007

company name

country

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

turnover

operating profit

total costs

material costs

Mark-up on Sales

average Mark-up on sales

1

ETABLISSEMENTEN SAS KOFFIE

Belgium

30 872

1 683

29 189

20 311

5,45 %

28 128

1 155

26 973

19 167

4,11 %

21 204

646

20 558

13 125

3,05 %

4,20 %

2

TOSTADORES REUNIDOS SA

Spain

14 899

231

14 668

14 403

1,55 %

13 080

244

12 835

n.a.

1,87 %

11 618

206

11 412

n.a.

1,77 %

1,73 %

3

MAGAZZINI DEL CAFFE' S.P.A. O, IN FORMA ABBREVIATA: MDC SPA O MDC SPA

Italy

2 301

– 347

2 648

1 165

– 15,07 %

1 224

– 558

1 782

803

– 45,55 %

639

– 359

998

420

– 56,15 %

– 38,92 %

4

LA CITTADELLA S.P.A.

Italy

2 949

601

2 349

787

20,37 %

2 865

786

2 079

668

27,43 %

2 820

675

2 145

635

23,94 %

23,91 %

5

CAFFE' UNIVERSALE BUONO AROMATICO - C.U.B.A. CAFE'

Italy

1 397

181

1 217

511

12,92 %

1 210

67

1 143

480

5,54 %

1 005

50

955

439

4,95 %

7,80 %

6

CAFES TC-3 SAL

Spain

2 015

118

1 897

n.a.

5,87 %

1 881

73

1 808

n.a.

3,88 %

1 721

46

1 675

n.a.

2,65 %

4,13 %

7

ΚΟΥΙΔΗΣ, Α.&Π.&Λ., Α.Ε.Β.Ε.

Greece

12 880

832

12 048

n.a.

6,46 %

10 092

310

9 782

n.a.

3,07 %

10 126

212

9 914

n.a.

2,09 %

3,87 %

8

CAFFE' SELE S.R.L.

Italy

1 039

91

948

560

8,77 %

968

82

886

536

8,47 %

874

38

836

474

4,30 %

7,18 %

9

RICO CAFÉ' S.R.L.

Italy

306

1

305

181

0,40 %

263

3

260

143

1,32 %

211

2

209

139

1,11 %

0,94 %

10

CAFÉ GRAEXPRES SL

Spain

781

15

766

n.a.

1,92 %

710

7

703

n.a.

1,05 %

666

2

664

n.a.

0,31 %

1,09 %

11

CERDANYA CAFES SL

Spain

310

8

302

n.a.

2,63 %

320

6

314

n.a.

1,77 %

306

3

303

n.a.

1,11 %

1,84 %

12

IMPORCAFÉ - COMÉRCIO E TORREFACÇÃO DE CAFÉ, LDA

Portugal

321

14

307

146

4,28 %

23

6

317

139

1,75 %

n.a.

n.a.

n.a.

n.a.

3,01 %

number of companies

12

12

11

12

lower quartile

1,7 %

1,5 %

1,1 %

1,5 %

median

4,9 %

2,5 %

2,1 %

3,1 %

upper quartile

7,6 %

4,8 %

4,0 %

5,5 %

| (396) | Analiza skupine primerljivih podjetij, dejavnih predvsem v distribuciji kave na debelo, je dala vrednost mediane za prodajo 3,1 %, z interkvartilnim razponom od 1,5 % do 5,5 %. Čeprav je interkvartilni razpon v Smernicah OECD za določanje TC iz leta 2010 prikazan samo v eni točki, med drugimi možnimi razponi pri težavah v zvezi s primerljivostjo (221), ga davčni svetovalci pogosto uporabljajo. Da pa ne bi prišlo do podeljevanja prednosti podjetjem, ki uporabljajo transferne cene, je za namene določanja cen povezanih transakcij najprimerneje uporabiti točki v razponu, ki je najbližja najverjetnejšemu tržnemu izidu. |
| --- | --- |

(396)

Analiza skupine primerljivih podjetij, dejavnih predvsem v distribuciji kave na debelo, je dala vrednost mediane za prodajo 3,1 %, z interkvartilnim razponom od 1,5 % do 5,5 %. Čeprav je interkvartilni razpon v Smernicah OECD za določanje TC iz leta 2010 prikazan samo v eni točki, med drugimi možnimi razponi pri težavah v zvezi s primerljivostjo (221), ga davčni svetovalci pogosto uporabljajo. Da pa ne bi prišlo do podeljevanja prednosti podjetjem, ki uporabljajo transferne cene, je za namene določanja cen povezanih transakcij najprimerneje uporabiti točki v razponu, ki je najbližja najverjetnejšemu tržnemu izidu.

221

| (397) | V obravnavanem primeru je davčna osnova podjetja SMBV, kot jo določa sporazum APA, zunaj interkvartilnega razpona, izračunanega na podlagi popravljene skupine primerljivih podjetij s poplačilom na podlagi dodatka na prodajo. Kot je predstavljeno v tabeli 13, je bil obdavčljivi dobiček podjetja SMBV, izračunan na podlagi sporazuma APA, vsako leto od leta 2008 naprej nižji od njegovega obdavčljivega dobička v spodnji točki tega razpona, in sicer 1,5 % prodaje:

  Tabela 13













  (EUR) |
| --- | --- |
| | 2007/2008 | 2008/2009 | 2009/2010 | 2010/2011 | 2011/2012 | 2012/2013 | 2013/2014 |
| Prodaja SMBV | 128 784 681 | 135 677 607 | 142 627 243 | 184 159 097 | 286 217 379 | 327 632 453 | 350 538 852 |
| obdavčljivi dohodek SMBV na podlagi SMBV APA | 1 499 118 | 1 703 001 | 1 653 318 | 1 430 620 | 1 581 461 | 1 535 460 | 1 667 869 |
| obdavčljivi dohodek, nižji razpon (1,5 %) | 1 931 770 | 2 035 164 | 2 139 409 | 2 762 386 | 4 293 261 | 4 914 487 | 5 258 083 |
| obdavčljivi dohodek, mediana (3,1 %) | 3 992 325 | 4 206 006 | 4 421 445 | 5 708 932 | 8 872 739 | 10 156 606 | 10 866 704 |
| obdavčljivi dohodek, višji razpon (5,5 %) | 7 083 157 | 7 462 268 | 7 844 498 | 10 128 750 | 15 741 956 | 18 019 785 | 19 279 637 |
| obdavčljivi dohodek SMBV kot % prodaje | 1,2 % | 1,3 % | 1,2 % | 0,8 % | 0,6 % | 0,5 % | 0,5 % |

(397)

V obravnavanem primeru je davčna osnova podjetja SMBV, kot jo določa sporazum APA, zunaj interkvartilnega razpona, izračunanega na podlagi popravljene skupine primerljivih podjetij s poplačilom na podlagi dodatka na prodajo. Kot je predstavljeno v tabeli 13, je bil obdavčljivi dobiček podjetja SMBV, izračunan na podlagi sporazuma APA, vsako leto od leta 2008 naprej nižji od njegovega obdavčljivega dobička v spodnji točki tega razpona, in sicer 1,5 % prodaje:

Tabela 13

Tabela 13

(EUR)

2007/2008

2008/2009

2009/2010

2010/2011

2011/2012

2012/2013

2013/2014

Prodaja SMBV

128 784 681

135 677 607

142 627 243

184 159 097

286 217 379

327 632 453

350 538 852

obdavčljivi dohodek SMBV na podlagi SMBV APA

1 499 118

1 703 001

1 653 318

1 430 620

1 581 461

1 535 460

1 667 869

obdavčljivi dohodek, nižji razpon (1,5 %)

1 931 770

2 035 164

2 139 409

2 762 386

4 293 261

4 914 487

5 258 083

obdavčljivi dohodek, mediana (3,1 %)

3 992 325

4 206 006

4 421 445

5 708 932

8 872 739

10 156 606

10 866 704

obdavčljivi dohodek, višji razpon (5,5 %)

7 083 157

7 462 268

7 844 498

10 128 750

15 741 956

18 019 785

19 279 637

obdavčljivi dohodek SMBV kot % prodaje

1,2 %

1,3 %

1,2 %

0,8 %

0,6 %

0,5 %

0,5 %

| (398) | Interkvartilni razpon od 1,5 % do 5,5 % temelji na finančnih podatkih iz obdobja 2005–2007, ki je zadnje obdobje pred sklenitvijo sporazuma SMBV APA. Ugotovitev, da je davčna osnova, dogovorjena v tem sporazumu, zunaj tega razpona, velja tudi za različna druga obdobja opazovanja (222). |
| --- | --- |

(398)

Interkvartilni razpon od 1,5 % do 5,5 % temelji na finančnih podatkih iz obdobja 2005–2007, ki je zadnje obdobje pred sklenitvijo sporazuma SMBV APA. Ugotovitev, da je davčna osnova, dogovorjena v tem sporazumu, zunaj tega razpona, velja tudi za različna druga obdobja opazovanja (222).

222

| (399) | Dejstvo, da je davčni svetovalec podjetja Starbucks za namene ocenjevanja tržno utemeljenega plačila za podjetje SMBV napačno štel SMBV za proizvodno podjetje s plačilom na podlagi operativnih stroškov, nadalje potrjuje primerjava notranjih podatkov s podjetjem SMC. Poleg podjetja SMBV je SMC je edino drugo podjetje iz skupine Starbucks, ki zagotavlja notranjo dejavnost praženja kave (223). Ker je to podjetje za davčne namene konsolidirano s podjetjem Starbucks USA, Starbucks nima spodbud, da bi prenesel dobičke tega podjetja z licenčnino, plačano Starbucks Corporation. Zato so računovodski izkazi podjetja SMC, čeprav niso revidirani, vzpostavljeni za resnične poslovne namene brez davčnih vidikov. Na podlagi teh izkazov je SMC več kot [40–50] -krat bolj dobičkonosno podjetje glede na plačilo, dogovorjeno za podjetje SMBV v sporazumu SMBV APA, ko gre za povračilo za operativne stroške. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140 in prikazano v tabeli 9, v primerjavi s sporazumom SMBV APA, v katerem je dogovorjen [9–12]-odstotni dodatek na dobiček, ki presega obratovalne stroške, to razmerje pri podjetju SMC dosega približno 500 % v zadnjih štirih obračunskih obdobjih. |
| --- | --- |

(399)

Dejstvo, da je davčni svetovalec podjetja Starbucks za namene ocenjevanja tržno utemeljenega plačila za podjetje SMBV napačno štel SMBV za proizvodno podjetje s plačilom na podlagi operativnih stroškov, nadalje potrjuje primerjava notranjih podatkov s podjetjem SMC. Poleg podjetja SMBV je SMC je edino drugo podjetje iz skupine Starbucks, ki zagotavlja notranjo dejavnost praženja kave (223). Ker je to podjetje za davčne namene konsolidirano s podjetjem Starbucks USA, Starbucks nima spodbud, da bi prenesel dobičke tega podjetja z licenčnino, plačano Starbucks Corporation. Zato so računovodski izkazi podjetja SMC, čeprav niso revidirani, vzpostavljeni za resnične poslovne namene brez davčnih vidikov. Na podlagi teh izkazov je SMC več kot [40–50] -krat bolj dobičkonosno podjetje glede na plačilo, dogovorjeno za podjetje SMBV v sporazumu SMBV APA, ko gre za povračilo za operativne stroške. Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 140 in prikazano v tabeli 9, v primerjavi s sporazumom SMBV APA, v katerem je dogovorjen [9–12]-odstotni dodatek na dobiček, ki presega obratovalne stroške, to razmerje pri podjetju SMC dosega približno 500 % v zadnjih štirih obračunskih obdobjih.

223

| (400) | Namen sklepanj Komisije v uvodnih izjavah 392 do 398 ni izračun tržno utemeljenega plačila za funkcije, ki jih opravlja SMBV v okviru skupine Starbucks. Komisija priznava, da razpon, predstavljen zgoraj, ni podprt z zadostno primerjalno analizo in da je namen sklepanj preprosto posnemanje in podvajanje analize davčnega svetovalca, če bi bile funkcije pravilno opredeljene. Namen Komisije je pokazati, da bi tudi v primeru, če sklepi, do katerih je prišla Komisija v oddelkih 9.2.3.3 in 9.2.3.4, ne bi bili pravilni, napačna opredelitev glavnih funkcij podjetja SMBV s strani davčnega svetovalca in njegova neustrezna izbira operativnih stroškov kot kazalnika ravni dobička pri uporabi metode TNMM potrjujeta, da metodologija za določanje davčne osnove podjetja SMBV na Nizozemskem, predlagana v poročilu o transfernih cenah in sprejeta v sporazumu APA, ne prinaša zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(400)

Namen sklepanj Komisije v uvodnih izjavah 392 do 398 ni izračun tržno utemeljenega plačila za funkcije, ki jih opravlja SMBV v okviru skupine Starbucks. Komisija priznava, da razpon, predstavljen zgoraj, ni podprt z zadostno primerjalno analizo in da je namen sklepanj preprosto posnemanje in podvajanje analize davčnega svetovalca, če bi bile funkcije pravilno opredeljene. Namen Komisije je pokazati, da bi tudi v primeru, če sklepi, do katerih je prišla Komisija v oddelkih 9.2.3.3 in 9.2.3.4, ne bi bili pravilni, napačna opredelitev glavnih funkcij podjetja SMBV s strani davčnega svetovalca in njegova neustrezna izbira operativnih stroškov kot kazalnika ravni dobička pri uporabi metode TNMM potrjujeta, da metodologija za določanje davčne osnove podjetja SMBV na Nizozemskem, predlagana v poročilu o transfernih cenah in sprejeta v sporazumu APA, ne prinaša zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. Ker uporaba te metodologije prinaša manjše davčne obveznosti podjetja SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, je treba za sporazum APA, ki sprejema to metodologijo, šteti, da daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

(d)   Neustrezna prilagoditev za obratni kapital

| (401) | V poročilu o transfernih cenah davčni svetovalec podjetja Starbucks predlaga „prilagoditev za dodatek na konverzijo“, ki ga Nizozemska predstavlja kot prilagoditev za obratni kapital, vendar uporabljena metodologija ne upošteva ravni obratnega kapitala primerljivih podjetij ali podjetja SMBV. Obratni kapital je vsota zalog in poslovnih terjatev, ki financirajo neto poslovne obveznosti. Ni stalne povezave med stroški COGS, ki se uporabljajo v prilagoditvi, in potrebah po obratnem kapitalu. Zlasti podjetje z visoko vrednostjo stroškov surovin ima lahko manjše potrebe po obratnem kapitalu, če svoje zaloge učinkovito obdeluje. Prilagoditve za obratni kapital so namenjene za zajem morebitnih razlik med zalogami ter obdelavo terjatev in obveznosti, česar ne zajema količina surovin, ki jih uporablja podjetje. |
| --- | --- |

(401)

V poročilu o transfernih cenah davčni svetovalec podjetja Starbucks predlaga „prilagoditev za dodatek na konverzijo“, ki ga Nizozemska predstavlja kot prilagoditev za obratni kapital, vendar uporabljena metodologija ne upošteva ravni obratnega kapitala primerljivih podjetij ali podjetja SMBV. Obratni kapital je vsota zalog in poslovnih terjatev, ki financirajo neto poslovne obveznosti. Ni stalne povezave med stroški COGS, ki se uporabljajo v prilagoditvi, in potrebah po obratnem kapitalu. Zlasti podjetje z visoko vrednostjo stroškov surovin ima lahko manjše potrebe po obratnem kapitalu, če svoje zaloge učinkovito obdeluje. Prilagoditve za obratni kapital so namenjene za zajem morebitnih razlik med zalogami ter obdelavo terjatev in obveznosti, česar ne zajema količina surovin, ki jih uporablja podjetje.

| (402) | Zato Komisija meni, da je „prilagoditev za obratni kapital“ davčnega svetovalca neprimerna za navedeni namen in prilagajanje glede razlik pri uporabi obratnega kapitala. Glede na dejstva, predložena v poročilu o transfernih cenah, za takšno prilagoditev ni upravičila. Trditev Nizozemske, da metoda, predstavljena v prilogi k III. poglavju Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, čeprav je bila takrat na voljo, ni bila del smernic OECD iz leta 1995, ki so se uporabljale v času sklenitve sporazuma APA (224), torej ni relevantna. |
| --- | --- |

(402)

Zato Komisija meni, da je „prilagoditev za obratni kapital“ davčnega svetovalca neprimerna za navedeni namen in prilagajanje glede razlik pri uporabi obratnega kapitala. Glede na dejstva, predložena v poročilu o transfernih cenah, za takšno prilagoditev ni upravičila. Trditev Nizozemske, da metoda, predstavljena v prilogi k III. poglavju Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, čeprav je bila takrat na voljo, ni bila del smernic OECD iz leta 1995, ki so se uporabljale v času sklenitve sporazuma APA (224), torej ni relevantna.

224

| (403) | V odgovor na dvome, ki jih je izrazila Komisija glede prilagoditve za obratni kapitala v sklepu o začetku postopka (225), je Nizozemska predložila simulacijo dodatka, izračunanega z metodologijo za prilagoditev za različna časovna obdobja, z uporabo različnih obrestnih mer in na koncu tudi z uporabo iste obrestne mere za primerjavo, vendar ob odbitku namesto prištetju 50 osnovnih točk. Te simulacije pa se ne nanašajo na te dvome. Komisija ni izrazila dvomov o časovnem obdobju, ki ga je v poročilu o transfernih cenah uporabil davčni svetovalec. V uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka Komisija ugotavlja, da je bilo hipotetično plačilo za surovine ocenjeno s sklicevanjem na EURIBOR, čemur je bilo dodanih 50 osnovnih točk, ta raven pa ni pojasnjena. Nizozemska te ravni ne pojasni s predložitvijo simulacije z različnimi obrestnimi merami in odštetjem, namesto prištetjem 50 osnovnih točk, kar ostaja nepojasnjeno. |
| --- | --- |

(403)

V odgovor na dvome, ki jih je izrazila Komisija glede prilagoditve za obratni kapitala v sklepu o začetku postopka (225), je Nizozemska predložila simulacijo dodatka, izračunanega z metodologijo za prilagoditev za različna časovna obdobja, z uporabo različnih obrestnih mer in na koncu tudi z uporabo iste obrestne mere za primerjavo, vendar ob odbitku namesto prištetju 50 osnovnih točk. Te simulacije pa se ne nanašajo na te dvome. Komisija ni izrazila dvomov o časovnem obdobju, ki ga je v poročilu o transfernih cenah uporabil davčni svetovalec. V uvodni izjavi 101 sklepa o začetku postopka Komisija ugotavlja, da je bilo hipotetično plačilo za surovine ocenjeno s sklicevanjem na EURIBOR, čemur je bilo dodanih 50 osnovnih točk, ta raven pa ni pojasnjena. Nizozemska te ravni ne pojasni s predložitvijo simulacije z različnimi obrestnimi merami in odštetjem, namesto prištetjem 50 osnovnih točk, kar ostaja nepojasnjeno.

225

| (404) | Glede simulacije, ki jo je predložila Nizozemska, v kateri so dobički podjetja SMBV pred obdavčitvijo, deljeni s celotnimi stroški, vključno s COGS, v primerjavi z razmerjem dobička pred obdavčitvijo s skupnimi stroški konkurentov (226), Komisija ugotavlja, da je Nizozemska uporabila razpon, ki temelji na podatkih iz obdobja po sklenitvi sporazuma SMBV APA. Če je interkvartilni razpon dobička pred obdavčitvijo nad celotnimi stroški določen na podlagi finančnih podatkov primerljivih podjetij za obdobje 2001–2005, kot je uporabljeno v poročilu o transfernih cenah, bi bil ta razpon od 4,9 % do 13,1 % in dobički podjetja SMBV v istem obdobju bi bili zunaj navedenega razpona (227). Leta 2008 bi bil na primer dobiček podjetja SMBV nad skupnimi stroški 1,2 %, v letu 2014 pa bi se zmanjšal na 0,5 %. |
| --- | --- |

(404)

Glede simulacije, ki jo je predložila Nizozemska, v kateri so dobički podjetja SMBV pred obdavčitvijo, deljeni s celotnimi stroški, vključno s COGS, v primerjavi z razmerjem dobička pred obdavčitvijo s skupnimi stroški konkurentov (226), Komisija ugotavlja, da je Nizozemska uporabila razpon, ki temelji na podatkih iz obdobja po sklenitvi sporazuma SMBV APA. Če je interkvartilni razpon dobička pred obdavčitvijo nad celotnimi stroški določen na podlagi finančnih podatkov primerljivih podjetij za obdobje 2001–2005, kot je uporabljeno v poročilu o transfernih cenah, bi bil ta razpon od 4,9 % do 13,1 % in dobički podjetja SMBV v istem obdobju bi bili zunaj navedenega razpona (227). Leta 2008 bi bil na primer dobiček podjetja SMBV nad skupnimi stroški 1,2 %, v letu 2014 pa bi se zmanjšal na 0,5 %.

226

227

| (405) | Nizozemska se nadalje sklicuje na članek iz revije International Transfer Pricing Journal iz leta 2012, po katerem naj bi bil tako za proizvajalce z vsemi funkcijami kot tudi proizvajalce za dodelavne posle ali pogodbene proizvajalce skupni stroški, vključno s COGS, najprimernejši kazalnik ravni dobička. Ta članek tudi predstavlja primerjavo med maržami na skupne stroške proizvajalcev z vsemu funkcijami in proizvajalcev za dodelavne posle ali pogodbenih proizvajalcev. Ta analiza naj bi na podlagi izbranega vzorca pokazala, da imajo proizvajali za dodelavne posle in pogodbeni proizvajalci višje marže kot proizvajalci z vsemi funkcijami. Toda ne glede na splošno veljavnost rezultatov empirične raziskave, predstavljene v tem članku, ugotovitve v njem ne podpirajo temveč nasprotujejo trditvam Nizozemske, da bi bilo treba dobičkonosnost proizvajalcev z majhnim tveganjem prilagoditi navzdol v primerjavi s proizvajalci z vsemi funkcijami. Razlog za to je, da je Nizozemska sprejela zmanjšanje marže na stroške, da bi upoštevala dejstvo, da SMBV ni proizvajalec z vsemi funkcijami, medtem ko je videti, da empirične ugotovitve članka kažejo, da bi bila ustrezna višja marža. |
| --- | --- |

(405)

Nizozemska se nadalje sklicuje na članek iz revije International Transfer Pricing Journal iz leta 2012, po katerem naj bi bil tako za proizvajalce z vsemi funkcijami kot tudi proizvajalce za dodelavne posle ali pogodbene proizvajalce skupni stroški, vključno s COGS, najprimernejši kazalnik ravni dobička. Ta članek tudi predstavlja primerjavo med maržami na skupne stroške proizvajalcev z vsemu funkcijami in proizvajalcev za dodelavne posle ali pogodbenih proizvajalcev. Ta analiza naj bi na podlagi izbranega vzorca pokazala, da imajo proizvajali za dodelavne posle in pogodbeni proizvajalci višje marže kot proizvajalci z vsemi funkcijami. Toda ne glede na splošno veljavnost rezultatov empirične raziskave, predstavljene v tem članku, ugotovitve v njem ne podpirajo temveč nasprotujejo trditvam Nizozemske, da bi bilo treba dobičkonosnost proizvajalcev z majhnim tveganjem prilagoditi navzdol v primerjavi s proizvajalci z vsemi funkcijami. Razlog za to je, da je Nizozemska sprejela zmanjšanje marže na stroške, da bi upoštevala dejstvo, da SMBV ni proizvajalec z vsemi funkcijami, medtem ko je videti, da empirične ugotovitve članka kažejo, da bi bila ustrezna višja marža.

| (406) | In končno, poročilo o transfernih cenah v primerjavi s predhodnim dogovorom sprejema tudi precejšnje zmanjšanje stroškovne osnove, uporabljene za izračun davčne osnove v letu 2008, z izločitvijo stroškov [nepovezanega proizvodnega podjetja 1], čeprav se dejavnosti podjetja SMBV niso spremenile, prav tako pa se ni spremenilo poslovno razmerje z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1]. Skupaj z napačno opredelitvijo resničnih dejavnosti podjetja SMBV se ta prilagoditev ne zdi dovolj utemeljena. |
| --- | --- |

(406)

In končno, poročilo o transfernih cenah v primerjavi s predhodnim dogovorom sprejema tudi precejšnje zmanjšanje stroškovne osnove, uporabljene za izračun davčne osnove v letu 2008, z izločitvijo stroškov [nepovezanega proizvodnega podjetja 1], čeprav se dejavnosti podjetja SMBV niso spremenile, prav tako pa se ni spremenilo poslovno razmerje z [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1]. Skupaj z napačno opredelitvijo resničnih dejavnosti podjetja SMBV se ta prilagoditev ne zdi dovolj utemeljena.

| (407) | Če povzamemo: tudi če analiza primerjivk ne bi temeljila na napačni opredelitvi dejavnosti podjetja SMBV kot dejavnosti praženja in davčni svetovalec podjetja SMBV kot kazalnik ravni dobička pri uporabi metode TNMM ne bi neustrezno uporabil operativnih stroškov namesto prodaje, pa uporaba prilagoditve za obratni kapital in izločitev stroškov [nepovezanega proizvodnega podjetja 1] iz davčne osnove podjetja SMBV pomenita, da je metodologija, ki jo predlaga poročilo o transfernih cenah in je sprejeta v sporazumu SMBV APA, ne prinese zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom. |
| --- | --- |

(407)

Če povzamemo: tudi če analiza primerjivk ne bi temeljila na napačni opredelitvi dejavnosti podjetja SMBV kot dejavnosti praženja in davčni svetovalec podjetja SMBV kot kazalnik ravni dobička pri uporabi metode TNMM ne bi neustrezno uporabil operativnih stroškov namesto prodaje, pa uporaba prilagoditve za obratni kapital in izločitev stroškov [nepovezanega proizvodnega podjetja 1] iz davčne osnove podjetja SMBV pomenita, da je metodologija, ki jo predlaga poročilo o transfernih cenah in je sprejeta v sporazumu SMBV APA, ne prinese zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom.

| (408) | S sprejetjem te metodologije, ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, sporazum APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(408)

S sprejetjem te metodologije, ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, sporazum APA daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

9.2.4   Izpeljano sklepanje: Selektivna prednost zaradi odstopanja od odloka o transfernih cenah

Izpeljano sklepanje: Selektivna prednost zaradi odstopanja od odloka o transfernih cenah

| (409) | Nizozemska in Starbucks sta trdila, da je odlok ustrezen referenčni sistem, na podlagi katerega je treba ugotoviti morebitni obstoj selektivne prednosti, izhajajoče iz sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(409)

Nizozemska in Starbucks sta trdila, da je odlok ustrezen referenčni sistem, na podlagi katerega je treba ugotoviti morebitni obstoj selektivne prednosti, izhajajoče iz sporazuma SMBV APA.

| (410) | Kot je navedeno v uvodnih izjavah 245 do 251, se Komisija ne strinja s trditvami Nizozemske in podjetja Starbucks v zvezi z ustreznim referenčnim sistemom. Vendar pa z izpeljanim sklepanjem Komisija ugotavlja, da sporazum SMBV APA tudi podeljuje podjetju SMBV selektivno prednost v okviru bolj omejenega referenčnega sistema, sestavljenega iz skupinskih podjetij, z uporabo določanja cen, na katero se nanašata člen 8b(1) CIT in odlok. |
| --- | --- |

(410)

Kot je navedeno v uvodnih izjavah 245 do 251, se Komisija ne strinja s trditvami Nizozemske in podjetja Starbucks v zvezi z ustreznim referenčnim sistemom. Vendar pa z izpeljanim sklepanjem Komisija ugotavlja, da sporazum SMBV APA tudi podeljuje podjetju SMBV selektivno prednost v okviru bolj omejenega referenčnega sistema, sestavljenega iz skupinskih podjetij, z uporabo določanja cen, na katero se nanašata člen 8b(1) CIT in odlok.

| (411) | Za člen 8b(1) in odlok o transfernih cenah velja, da vzpostavljata „neodvisno tržno načelo“ v okviru nizozemske davčne zakonodaje, v skladu s katerim morajo za transakcije med podjetji znotraj skupine veljati plačila, kot če bi bila dogovorjena med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo v primerljivih tržno utemeljenih pogojih. Predvsem v preambuli odloka je pojasnjeno, da je bilo neodvisno tržno načelo, kot je določeno v Smernicah OECD za določanje TC, preneseno v nacionalno zakonodajo in da te smernice neposredno veljajo za Nizozemsko (228). |
| --- | --- |

(411)

Za člen 8b(1) in odlok o transfernih cenah velja, da vzpostavljata „neodvisno tržno načelo“ v okviru nizozemske davčne zakonodaje, v skladu s katerim morajo za transakcije med podjetji znotraj skupine veljati plačila, kot če bi bila dogovorjena med neodvisnimi podjetji, ki se pogajajo v primerljivih tržno utemeljenih pogojih. Predvsem v preambuli odloka je pojasnjeno, da je bilo neodvisno tržno načelo, kot je določeno v Smernicah OECD za določanje TC, preneseno v nacionalno zakonodajo in da te smernice neposredno veljajo za Nizozemsko (228).

228

| (412) | Ker je Komisija v oddelku 9.2.3.1 že dokazala, da sporazum SMBV APA potrjuje določene metodološke izbire davčnega svetovalca za namen določanja transfernih cen, ki ne dajejo zanesljivega približka tržno utemeljenega izida, posledica pa je zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem, lahko Komisija podobno sklene, da sporazum APA daje tudi selektivno prednost v bolj omejenem referenčnem okviru članka 8b(1) in odloka o transfernih cenah. |
| --- | --- |

(412)

Ker je Komisija v oddelku 9.2.3.1 že dokazala, da sporazum SMBV APA potrjuje določene metodološke izbire davčnega svetovalca za namen določanja transfernih cen, ki ne dajejo zanesljivega približka tržno utemeljenega izida, posledica pa je zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem, lahko Komisija podobno sklene, da sporazum APA daje tudi selektivno prednost v bolj omejenem referenčnem okviru članka 8b(1) in odloka o transfernih cenah.

9.2.5   Utemeljitev

Utemeljitev

| (413) | Nizozemska in Starbucks nista predložila morebitnih utemeljitev selektivne obravnave podjetja SMBV zaradi sporazuma SMBV APA. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je za breme vzpostavitve take utemeljitve odgovorna država članica. |
| --- | --- |

(413)

Nizozemska in Starbucks nista predložila morebitnih utemeljitev selektivne obravnave podjetja SMBV zaradi sporazuma SMBV APA. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je za breme vzpostavitve take utemeljitve odgovorna država članica.

| (414) | V vsakem primeru Komisija ni ugotovila možnih razlogov za utemeljitev prednostne obravnave, od katere ima koristi SMBV s sporazumom SMBV APA, ki bi lahko neposredno izhajala iz bistvenih, osnovnih ali vodilnih načel referenčnega sistema ali bi bila posledica mehanizmov, ki so potrebni za delovanje in učinkovitost sistema (229), ne glede na to, ali je ta referenčni sistem splošni nizozemski sistem davka od dohodkov pravnih oseb, kot je ugotovila Komisija, ali odlok o referenčnih cenah, ki jo zagovarjata Nizozemska in Starbucks. |
| --- | --- |

(414)

V vsakem primeru Komisija ni ugotovila možnih razlogov za utemeljitev prednostne obravnave, od katere ima koristi SMBV s sporazumom SMBV APA, ki bi lahko neposredno izhajala iz bistvenih, osnovnih ali vodilnih načel referenčnega sistema ali bi bila posledica mehanizmov, ki so potrebni za delovanje in učinkovitost sistema (229), ne glede na to, ali je ta referenčni sistem splošni nizozemski sistem davka od dohodkov pravnih oseb, kot je ugotovila Komisija, ali odlok o referenčnih cenah, ki jo zagovarjata Nizozemska in Starbucks.

229

9.2.6   Sklep o obstoju selektivne prednosti

Sklep o obstoju selektivne prednosti

| (415) | Komisija ugotavlja, da sporazum APA s potrditvijo metode, ki vodi do dodeljevanja dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki ga ni mogoče šteti za rezultat zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom in ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(415)

Komisija ugotavlja, da sporazum APA s potrditvijo metode, ki vodi do dodeljevanja dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki ga ni mogoče šteti za rezultat zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom in ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljivi dobiček v okviru tega sistema je odvisen od trga, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (416) | Z izpeljanim sklepanjem Komisija ugotavlja, da sporazum APA s potrditvijo metode (na podlagi odloka, ki temelji na členu 8b(1) CIT, ki vodi do dodeljevanja dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki ga ni mogoče šteti za rezultat zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom in ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV v primerjavi z drugimi skupinskimi podjetji, obdavčljivimi na Nizozemskem, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(416)

Z izpeljanim sklepanjem Komisija ugotavlja, da sporazum APA s potrditvijo metode (na podlagi odloka, ki temelji na členu 8b(1) CIT, ki vodi do dodeljevanja dobička podjetju SMBV znotraj skupine Starbucks, ki ga ni mogoče šteti za rezultat zanesljivega približka tržno utemeljenega izida v skladu z neodvisnim tržnim načelom in ki prinaša manjše davčne obveznosti podjetju SMBV v primerjavi z drugimi skupinskimi podjetji, obdavčljivimi na Nizozemskem, daje podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe.

9.3   UPRAVIČENEC SPORNEGA UKREPA

UPRAVIČENEC SPORNEGA UKREPA

| (417) | Komisija meni, da daje sporazum SMBV APA podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj temu subjektu prinaša zmanjšanje obdavčljivega dobička v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljive dobičke določajo transakcije, sklenjene pod tržnimi pogoji. Vendar Komisija ugotavlja, da je SMBV del mednarodne skupine podjetij, tj. skupine Starbucks, pri čemer je plačilo za vlogo podjetja SMBV znotraj te skupine predmet sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(417)

Komisija meni, da daje sporazum SMBV APA podjetju SMBV selektivno prednost v smislu člena 107(1) Pogodbe, saj temu subjektu prinaša zmanjšanje obdavčljivega dobička v primerjavi z neintegriranimi podjetji, katerih obdavčljive dobičke določajo transakcije, sklenjene pod tržnimi pogoji. Vendar Komisija ugotavlja, da je SMBV del mednarodne skupine podjetij, tj. skupine Starbucks, pri čemer je plačilo za vlogo podjetja SMBV znotraj te skupine predmet sporazuma SMBV APA.

| (418) | Za ločene pravne subjekte se lahko za namen uporabe pravil o državni pomoči šteje, da tvorijo eno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje, ki ima koristi od ukrepa pomoči. Kot je sodišče že presodilo, je „v konkurenčnem pravu izraz 'podjetje' treba razumeti kot oznako za gospodarsko enoto [...], četudi je pravno ta gospodarska enota sestavljena iz več oseb, fizičnih ali pravnih“ (230). Za ugotovitev, ali več subjektov sestavlja gospodarsko enoto, sodišče preverja obstoj nadzorne vloge ali funkcijskih, gospodarskih ali organskih povezav (231). V obravnavanem primeru podjetje SMBV v celoti nadzira podjetje Alki LP, ki pa je samo pod nadzorom podjetij iz skupine Starbucks (232). |
| --- | --- |

(418)

Za ločene pravne subjekte se lahko za namen uporabe pravil o državni pomoči šteje, da tvorijo eno gospodarsko enoto. Ta gospodarska enota se nato obravnava kot zadevno podjetje, ki ima koristi od ukrepa pomoči. Kot je sodišče že presodilo, je „v konkurenčnem pravu izraz 'podjetje' treba razumeti kot oznako za gospodarsko enoto [...], četudi je pravno ta gospodarska enota sestavljena iz več oseb, fizičnih ali pravnih“ (230). Za ugotovitev, ali več subjektov sestavlja gospodarsko enoto, sodišče preverja obstoj nadzorne vloge ali funkcijskih, gospodarskih ali organskih povezav (231). V obravnavanem primeru podjetje SMBV v celoti nadzira podjetje Alki LP, ki pa je samo pod nadzorom podjetij iz skupine Starbucks (232).

v konkurenčnem pravu izraz 'podjetje' treba razumeti kot oznako za gospodarsko enoto [...], četudi je pravno ta gospodarska enota sestavljena iz več oseb, fizičnih ali pravnih

230

231

232

| (419) | Poleg tega je skupina Starbucks tista, ki je sprejela odločitev o ustanovitvi podjetja SMBV na Nizozemskem in ima koristi od sporazuma SMBV APA, saj ta sporazum APA, kot je navedeno v uvodni izjavi 45, določa, da se dobiček dodeljuje podjetju SMBV v okviru te skupine podjetij za funkcije, ki jih zagotavlja podjetjem te skupine. Sporazum SMBV APA je navsezadnje odločitev, ki sprejema metodologijo o določanju transfernih cen za transakcije v skupini Starbucks, tako da vsaka ugodna davčna obravnava, ki jo podjetju SMBV nameni nizozemska davčna uprava, koristi skupini Starbucks kot celoti z zagotavljanjem dodatnih sredstev ne samo podjetju SMBV, temveč celotni skupini. Z drugimi besedami, kot je opisano v uvodni izjavi (257): medtem ko je določanje transfernih cen potrebno za določanje cen izdelkov in storitev znotraj različnih pravnih subjektov ene in iste skupine, učinki določanja transferne cene že po svoji naravi vplivajo na več kot eno podjetje v skupini (povečanje cene v enem podjetju zmanjša dobiček drugega). |
| --- | --- |

(419)

Poleg tega je skupina Starbucks tista, ki je sprejela odločitev o ustanovitvi podjetja SMBV na Nizozemskem in ima koristi od sporazuma SMBV APA, saj ta sporazum APA, kot je navedeno v uvodni izjavi 45, določa, da se dobiček dodeljuje podjetju SMBV v okviru te skupine podjetij za funkcije, ki jih zagotavlja podjetjem te skupine. Sporazum SMBV APA je navsezadnje odločitev, ki sprejema metodologijo o določanju transfernih cen za transakcije v skupini Starbucks, tako da vsaka ugodna davčna obravnava, ki jo podjetju SMBV nameni nizozemska davčna uprava, koristi skupini Starbucks kot celoti z zagotavljanjem dodatnih sredstev ne samo podjetju SMBV, temveč celotni skupini. Z drugimi besedami, kot je opisano v uvodni izjavi (257): medtem ko je določanje transfernih cen potrebno za določanje cen izdelkov in storitev znotraj različnih pravnih subjektov ene in iste skupine, učinki določanja transferne cene že po svoji naravi vplivajo na več kot eno podjetje v skupini (povečanje cene v enem podjetju zmanjša dobiček drugega).

| (420) | Zato je ta podjetja, ne glede na dejstvo, da je skupina organizirana v različne pravne osebe, v okviru dogovora o transfernih cenah treba obravnavati kot eno skupino, ki bo imela koristi od spornega ukrepa pomoči (233). |
| --- | --- |

(420)

Zato je ta podjetja, ne glede na dejstvo, da je skupina organizirana v različne pravne osebe, v okviru dogovora o transfernih cenah treba obravnavati kot eno skupino, ki bo imela koristi od spornega ukrepa pomoči (233).

233

| (421) | In končno, v obravnavani zadevi določitev davčne osnove podjetja SMBV na Nizozemskem vpliva na plačila licenčnin podjetju Alki LP, saj licenčnina ustreza dobičkom podjetja SMBV nad [9–12] % za operativni stroške, kot je dogovorjeno v sporazumu SMBV APA (234). Zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem zato ne koristi samo podjetju SMBV, temveč tudi podjetju Alki LP in zato celotni skupini Starbucks. |
| --- | --- |

(421)

In končno, v obravnavani zadevi določitev davčne osnove podjetja SMBV na Nizozemskem vpliva na plačila licenčnin podjetju Alki LP, saj licenčnina ustreza dobičkom podjetja SMBV nad [9–12] % za operativni stroške, kot je dogovorjeno v sporazumu SMBV APA (234). Zmanjšanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem zato ne koristi samo podjetju SMBV, temveč tudi podjetju Alki LP in zato celotni skupini Starbucks.

234

9.4   Sklep o obstoju pomoči

Sklep o obstoju pomoči

| (422) | Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da daje sporazum SMBV APA, ki ga je sklenila nizozemska davčna uprava, podjetju SMBV in skupini Starbucks selektivno prednost (za kar je odgovorna Nizozemska), ki se financira iz državnih sredstev in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj EU. Zato sporazum SMBV APA pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe. |
| --- | --- |

(422)

Glede na navedeno Komisija ugotavlja, da daje sporazum SMBV APA, ki ga je sklenila nizozemska davčna uprava, podjetju SMBV in skupini Starbucks selektivno prednost (za kar je odgovorna Nizozemska), ki se financira iz državnih sredstev in izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco in vplivala na trgovino znotraj EU. Zato sporazum SMBV APA pomeni državno pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe.

| (423) | Ker SMBV APA omogoča zmanjšanje stroškov, ki bi jih sicer moralo kriti podjetje SMBV v okviru svojih poslovnih dejavnosti, je treba šteti, da ta sporazum zagotavlja operativno pomoč podjetju SMBV in skupini Starbucks. |
| --- | --- |

(423)

Ker SMBV APA omogoča zmanjšanje stroškov, ki bi jih sicer moralo kriti podjetje SMBV v okviru svojih poslovnih dejavnosti, je treba šteti, da ta sporazum zagotavlja operativno pomoč podjetju SMBV in skupini Starbucks.

9.5   Dokazi, ki jih je Komisija uporabila za ugotovitev obstoja pomoči

Dokazi, ki jih je Komisija uporabila za ugotovitev obstoja pomoči

| (424) | Eden od argumentov, ki jih je Nizozemska navedla med administrativnim postopkom, je, da nizozemska davčna uprava ob vstopu v sporazum SMBV APA ni imela nekaterih informacij, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka, ter podatkov, uporabljenih v okviru formalnega postopka preiskave. Tako Nizozemska Komisiji očita, da uživa „koristi vpogleda“, ko preiskuje SMBV. |
| --- | --- |

(424)

Eden od argumentov, ki jih je Nizozemska navedla med administrativnim postopkom, je, da nizozemska davčna uprava ob vstopu v sporazum SMBV APA ni imela nekaterih informacij, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka, ter podatkov, uporabljenih v okviru formalnega postopka preiskave. Tako Nizozemska Komisiji očita, da uživa „koristi vpogleda“, ko preiskuje SMBV.

| (425) | Trdi na primer, da se opredelitev podjetja SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle nanaša na funkcije, ki jih je opravljalo podjetje SMBV v času veljavnosti sporazuma APA, vendar je v zvezi tudi z drugimi dejavnostmi, kot so tržne raziskave ali amortizacija neopredmetenih sredstev, ki pa so se izvajale pozneje in tega zato nizozemska davčna uprava ne bi mogla upoštevati, ko je leta 2008 vstopila v sporazum SMBV APA. Prav tako naj bi dejstvo, da so se stroški za surova kavna zrna po letu 2010 znatno povečali, kar pomeni, da so se plačila licenčnin financirala iz drugih dejavnosti, kot je praženje, kar je v nasprotju z neodvisnim načelom, postalo očitno šele po tem, ko je bil sporazum APA sklenjen. |
| --- | --- |

(425)

Trdi na primer, da se opredelitev podjetja SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle nanaša na funkcije, ki jih je opravljalo podjetje SMBV v času veljavnosti sporazuma APA, vendar je v zvezi tudi z drugimi dejavnostmi, kot so tržne raziskave ali amortizacija neopredmetenih sredstev, ki pa so se izvajale pozneje in tega zato nizozemska davčna uprava ne bi mogla upoštevati, ko je leta 2008 vstopila v sporazum SMBV APA. Prav tako naj bi dejstvo, da so se stroški za surova kavna zrna po letu 2010 znatno povečali, kar pomeni, da so se plačila licenčnin financirala iz drugih dejavnosti, kot je praženje, kar je v nasprotju z neodvisnim načelom, postalo očitno šele po tem, ko je bil sporazum APA sklenjen.

| (426) | Ugotovitve Komisije v zvezi s tem, da številni argumenti podpirajo njeno ugotovitev, da sporazum SMBV APA ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temeljijo na informacijah in podatkih, ki so bili nizozemski davčni upravi na voljo ob času sklenitve sporazuma APA. To se zlasti nanaša na več sporazumov o praženju in proizvodnji med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami, navedenih v uvodnih izjavah 148 do 150, informacije o zapletenosti funkcij, ki jih opravljata podjetji SMBV in Alki LP, informacije o vprašljivosti opredelitve podjetja SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem, ustreznost uporabe operativnih stroškov kot kazalnika ravni dobička namesto prodaje ter na povečanje dodatka na surovine na 50 osnovnih točk (235). |
| --- | --- |

(426)

Ugotovitve Komisije v zvezi s tem, da številni argumenti podpirajo njeno ugotovitev, da sporazum SMBV APA ni v skladu z neodvisnim tržnim načelom, temeljijo na informacijah in podatkih, ki so bili nizozemski davčni upravi na voljo ob času sklenitve sporazuma APA. To se zlasti nanaša na več sporazumov o praženju in proizvodnji med podjetjem Starbucks in tretjimi strankami, navedenih v uvodnih izjavah 148 do 150, informacije o zapletenosti funkcij, ki jih opravljata podjetji SMBV in Alki LP, informacije o vprašljivosti opredelitve podjetja SMBV kot proizvajalca za dodelavne posle z majhnim tveganjem, ustreznost uporabe operativnih stroškov kot kazalnika ravni dobička namesto prodaje ter na povečanje dodatka na surovine na 50 osnovnih točk (235).

235

| (427) | Kar zadeva podatke o stroških za surova kavna zrna, Komisija ugotavlja, da poročilo o transfernih cenah navaja sporazum o nabavi surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC kot eno najpomembnejših transakcij in tokov znotraj podjetja, vendar ne razišče ali ne analizira, ali je cena, po kateri podjetje SCTC zaračunava surova kavna zrna podjetju SMBV, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, saj je davčni svetovalec za izračun plačila na podlagi funkcije praženja uporabljal metodo TNMM. |
| --- | --- |

(427)

Kar zadeva podatke o stroških za surova kavna zrna, Komisija ugotavlja, da poročilo o transfernih cenah navaja sporazum o nabavi surovih kavnih zrn med podjetjema SMBV in SCTC kot eno najpomembnejših transakcij in tokov znotraj podjetja, vendar ne razišče ali ne analizira, ali je cena, po kateri podjetje SCTC zaračunava surova kavna zrna podjetju SMBV, v skladu z neodvisnim tržnim načelom, saj je davčni svetovalec za izračun plačila na podlagi funkcije praženja uporabljal metodo TNMM.

| (428) | Če bi poročilo o transfernih cenah ustrezno analiziralo ta sporazum, bi moralo v zvezi z zahtevo po sporazumu SMBV APA oceniti tržno utemeljenost plačila za surova kavna zrna (236). Če bi sporazum SMBV APA dosledno obravnaval transakcijo s surovimi kavnimi zrni, bi tržno utemeljeno plačilo, dogovorjeno leta 2008, onemogočilo neupravičena zvišanja cen surovih kavnih zrn od leta 2011 naprej. |
| --- | --- |

(428)

Če bi poročilo o transfernih cenah ustrezno analiziralo ta sporazum, bi moralo v zvezi z zahtevo po sporazumu SMBV APA oceniti tržno utemeljenost plačila za surova kavna zrna (236). Če bi sporazum SMBV APA dosledno obravnaval transakcijo s surovimi kavnimi zrni, bi tržno utemeljeno plačilo, dogovorjeno leta 2008, onemogočilo neupravičena zvišanja cen surovih kavnih zrn od leta 2011 naprej.

236

| (429) | V vsakem primeru, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 348 in naslednjih, podjetje Starbucks ni predložilo nobene tehtne utemeljitve za zvišanje cen surovih kavnih zrn po letu 2010, zato ta argument nima pomena. |
| --- | --- |

(429)

V vsakem primeru, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 348 in naslednjih, podjetje Starbucks ni predložilo nobene tehtne utemeljitve za zvišanje cen surovih kavnih zrn po letu 2010, zato ta argument nima pomena.

| (430) | Poleg tega so bile informacije o dodatku za to transakcijo na voljo nizozemski davčni upravi v času, ko je bila zahtevan sporazum SMBV APA, in če bi uprava zahtevala te informacije, bi bila posledica tržno utemeljen dodatek v višini [okoli 3 %] na stroške COGS za SCTC (237), ki je v vsakem primeru nižji od dodatka v višini [6 %] in ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] na COGS, ki je po mnenju Komisije v uvodni izjavi 358 tržno utemeljena. Če tega pribitka, ki je bil pozneje sprejet v APA, SCTC ne bi smela povečati tega pribitka na povprečno stopnjo [približno 18 %] v obdobju od leta 2011 dalje, odsotnosti zahteve za spremembo APA. V zvezi s tem Komisija opozarja, da sporazum SMBV APA sam določa, da je veljaven za obdobje desetih let, pod pogojem, da so ključne predpostavke, ki jih je predložilo podjetje SMBV, točne, če pa niso, bi bilo treba sporazum APA šteti za ukinjen. |
| --- | --- |

(430)

Poleg tega so bile informacije o dodatku za to transakcijo na voljo nizozemski davčni upravi v času, ko je bila zahtevan sporazum SMBV APA, in če bi uprava zahtevala te informacije, bi bila posledica tržno utemeljen dodatek v višini [okoli 3 %] na stroške COGS za SCTC (237), ki je v vsakem primeru nižji od dodatka v višini [6 %] in ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] na COGS, ki je po mnenju Komisije v uvodni izjavi 358 tržno utemeljena. Če tega pribitka, ki je bil pozneje sprejet v APA, SCTC ne bi smela povečati tega pribitka na povprečno stopnjo [približno 18 %] v obdobju od leta 2011 dalje, odsotnosti zahteve za spremembo APA. V zvezi s tem Komisija opozarja, da sporazum SMBV APA sam določa, da je veljaven za obdobje desetih let, pod pogojem, da so ključne predpostavke, ki jih je predložilo podjetje SMBV, točne, če pa niso, bi bilo treba sporazum APA šteti za ukinjen.

237

9.6   Združljivost pomoči

Združljivost pomoči

| (431) | Državna pomoč se šteje za skladno z notranjim trgom, če spada v katero izmed kategorij, navedenih v členu 107(2) Pogodbe (238), in se lahko šteje za združljivo z mednarodnim trgom, če bi Komisija ugotovila, da spada v katero izmed kategorij, navedenih v členu 107(3) Pogodbe. Vendar pa mora država članica, ki podeljuje pomoč, dokazati, da je ta pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s členoma 107(2) ali 107(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(431)

Državna pomoč se šteje za skladno z notranjim trgom, če spada v katero izmed kategorij, navedenih v členu 107(2) Pogodbe (238), in se lahko šteje za združljivo z mednarodnim trgom, če bi Komisija ugotovila, da spada v katero izmed kategorij, navedenih v členu 107(3) Pogodbe. Vendar pa mora država članica, ki podeljuje pomoč, dokazati, da je ta pomoč združljiva z notranjim trgom v skladu s členoma 107(2) ali 107(3) Pogodbe.

238

| (432) | Nizozemska ni navedla razlogov za ugotovitev skladnosti v obeh navedenih določilih za državno pomoč, ki jo je odobrila s sklenitvijo sporazuma SMBV APA. |
| --- | --- |

(432)

Nizozemska ni navedla razlogov za ugotovitev skladnosti v obeh navedenih določilih za državno pomoč, ki jo je odobrila s sklenitvijo sporazuma SMBV APA.

| (433) | Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 423, je treba sporazum SMBV APA šteti kot podeljevanje operativne pomoči podjetju SMBV in skupini Starbucks. Praviloma se takšna pomoč ne šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ker ne pospešuje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij in ker zadevne davčne ugodnosti niso časovno omejene, degresivne ali sorazmerne glede na nujno odpravo posebne gospodarske težave na zadevnih področjih. |
| --- | --- |

(433)

Poleg tega, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 423, je treba sporazum SMBV APA šteti kot podeljevanje operativne pomoči podjetju SMBV in skupini Starbucks. Praviloma se takšna pomoč ne šteje za združljivo z notranjim trgom v skladu s členom 107(3)(c) Pogodbe, ker ne pospešuje razvoja določenih gospodarskih dejavnosti ali določenih gospodarskih območij in ker zadevne davčne ugodnosti niso časovno omejene, degresivne ali sorazmerne glede na nujno odpravo posebne gospodarske težave na zadevnih področjih.

| (434) | Zato je državna pomoč, ki jo je Nizozemska podelila podjetju SMBV in skupini Starbucks s sklenitvijo sporazuma SMBV APA, nezdružljiva z notranjim trgom. |
| --- | --- |

(434)

Zato je državna pomoč, ki jo je Nizozemska podelila podjetju SMBV in skupini Starbucks s sklenitvijo sporazuma SMBV APA, nezdružljiva z notranjim trgom.

9.7   Nezakonitost pomoči

Nezakonitost pomoči

| (435) | V skladu s členom 108(3) Pogodbe morajo države članice Komisijo obvestiti o vseh načrtih za dodelitev pomoči (obveznost obveščanja) in ne smejo izvajati predlaganih ukrepov pomoči, dokler Komisija ne sprejme končnega stališča sklepa glede zadevne pomoči (obveznost mirovanja). |
| --- | --- |

(435)

V skladu s členom 108(3) Pogodbe morajo države članice Komisijo obvestiti o vseh načrtih za dodelitev pomoči (obveznost obveščanja) in ne smejo izvajati predlaganih ukrepov pomoči, dokler Komisija ne sprejme končnega stališča sklepa glede zadevne pomoči (obveznost mirovanja).

| (436) | Komisija ugotavlja, da Nizozemska Komisije ni uradno obvestila o kakršnem koli načrtu za dodelitev spornega ukrepa pomoči, niti ni spoštovala obveznosti mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe. Zato in v skladu s členom 1(f) Uredbe (EU) 2015/1589 (239), pomeni sporazum SMBV APA nezakonito pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe. |
| --- | --- |

(436)

Komisija ugotavlja, da Nizozemska Komisije ni uradno obvestila o kakršnem koli načrtu za dodelitev spornega ukrepa pomoči, niti ni spoštovala obveznosti mirovanja iz člena 108(3) Pogodbe. Zato in v skladu s členom 1(f) Uredbe (EU) 2015/1589 (239), pomeni sporazum SMBV APA nezakonito pomoč, ki se izvaja v nasprotju s členom 108(3) Pogodbe.

239

10.   VRAČILO

VRAČILO

| (437) | Člen 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da je Komisija zavezana zahtevati vračilo nezakonite in nezdružljive državne pomoči. Ta uredba tudi določa, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo nezakonite pomoči, za katero bila je ugotovljena nezdružljivost. Člen 16(2) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila. Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 (240) opredeljuje načine, ki se uporabljajo za izračun obresti pri vračilu. In končno, člen 16(3) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da „se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije“. |
| --- | --- |

(437)

Člen 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da je Komisija zavezana zahtevati vračilo nezakonite in nezdružljive državne pomoči. Ta uredba tudi določa, da mora zadevna država članica sprejeti vse potrebne ukrepe za vračilo nezakonite pomoči, za katero bila je ugotovljena nezdružljivost. Člen 16(2) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da pomoč, ki jo je treba vrniti, vključuje obresti od datuma, ko je bila nezakonita pomoč na razpolago upravičencu, do datuma njenega dejanskega vračila. Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 (240) opredeljuje načine, ki se uporabljajo za izračun obresti pri vračilu. In končno, člen 16(3) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da „se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije“.

240

se vračilo izvede nemudoma in skladno s postopki, določenimi v nacionalnem pravu zadevne države članice, če omogočajo takojšnjo in učinkovito izvajanje sklepa Komisije

10.1   Legitimna pričakovanja

Legitimna pričakovanja

| (438) | Člen 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava. |
| --- | --- |

(438)

Člen 16(1) Uredbe (EU) 2015/1589 določa, da Komisija ne zahteva vračila pomoči, če bi bilo to v nasprotju s splošnim načelom prava.

| (439) | NOB je edina zainteresirana stran, ki odpira vprašanje legitimnih pričakovanj. Najprej je treba opozoriti, da se na načelo varstva legitimnih pričakovanj lahko sklicujejo samo tisti, ki so odgovorni za vračilo pomoči (241), in sicer Starbucks, in da podjetje Starbucks ni predložilo nobenega argumenta v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(439)

NOB je edina zainteresirana stran, ki odpira vprašanje legitimnih pričakovanj. Najprej je treba opozoriti, da se na načelo varstva legitimnih pričakovanj lahko sklicujejo samo tisti, ki so odgovorni za vračilo pomoči (241), in sicer Starbucks, in da podjetje Starbucks ni predložilo nobenega argumenta v zvezi s tem.

241

| (440) | V vsakem primeru mora za uspeh zahtevka glede legitimnih pričakovanj pričakovanje izhajati iz predhodnega ukrepa Komisije v obliki natančnih zagotovil (242). To pomeni, da morajo legitimna pričakovanja izhajati iz prejšnjega delovanja Komisije, na primer, če je že poprej odobrila enako ali podobno shemo pomoči. Združenje NOB se ni sklicevalo na takšna dejanja Komisije. |
| --- | --- |

(440)

V vsakem primeru mora za uspeh zahtevka glede legitimnih pričakovanj pričakovanje izhajati iz predhodnega ukrepa Komisije v obliki natančnih zagotovil (242). To pomeni, da morajo legitimna pričakovanja izhajati iz prejšnjega delovanja Komisije, na primer, če je že poprej odobrila enako ali podobno shemo pomoči. Združenje NOB se ni sklicevalo na takšna dejanja Komisije.

242

| (441) | Argument legitimnih pričakovanj s strani NOB je torej brez osnove za vračilo nezakonite pomoči, ki jo je podjetju Starbucks dodelila Nizozemska s spornim davčnim stališčem v korist SMBV. |
| --- | --- |

(441)

Argument legitimnih pričakovanj s strani NOB je torej brez osnove za vračilo nezakonite pomoči, ki jo je podjetju Starbucks dodelila Nizozemska s spornim davčnim stališčem v korist SMBV.

10.2   Metodologija za vračilo

Metodologija za vračilo

| (442) | Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je obveznost države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, namenjena za ponovno vzpostavitev prejšnjih razmer. V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača nezakonito pomoč, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči. |
| --- | --- |

(442)

Komisija je v skladu s Pogodbo in ustaljeno sodno prakso sodišča pristojna za odločanje, ali mora zadevna država članica ukiniti ali spremeniti pomoč, za katero je ugotovila, da ni združljiva z notranjim trgom. Prav tako Sodišče dosledno meni, da je obveznost države, da ukine pomoč, za katero Komisija meni, da ni združljiva z notranjim trgom, namenjena za ponovno vzpostavitev prejšnjih razmer. V zvezi s tem je Sodišče navedlo, da je ta cilj dosežen, ko prejemnik odplača nezakonito pomoč, s čimer izgubi prednost, ki jo je užival glede na konkurente na trgu, ter se ponovno vzpostavijo razmere pred plačilom pomoči.

| (443) | Nobena določba prava Unije od Komisije ne zahteva, da pri odreditvi vračila pomoči, razglašene za nezdružljivo z notranjim trgom, določiti natančen znesek pomoči, ki ga je treba vrniti. Namesto tega zadostuje, da sklep Komisije vključuje informacije, ki omogočajo naslovniku odločbe, da znesek vrne brez večjih težav (243). |
| --- | --- |

(443)

Nobena določba prava Unije od Komisije ne zahteva, da pri odreditvi vračila pomoči, razglašene za nezdružljivo z notranjim trgom, določiti natančen znesek pomoči, ki ga je treba vrniti. Namesto tega zadostuje, da sklep Komisije vključuje informacije, ki omogočajo naslovniku odločbe, da znesek vrne brez večjih težav (243).

243

| (444) | V zvezi z nezakonito državno pomočjo v obliki davčnih ukrepov, obvestilo Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka v točki 35 določa, da se znesek, ki ga je treba vrniti, izračuna na podlagi primerjave med dejansko plačanim davkom in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabilo splošno pravilo. |
| --- | --- |

(444)

V zvezi z nezakonito državno pomočjo v obliki davčnih ukrepov, obvestilo Komisije o obdavčitvi ustvarjenega dohodka v točki 35 določa, da se znesek, ki ga je treba vrniti, izračuna na podlagi primerjave med dejansko plačanim davkom in zneskom, ki bi ga bilo treba plačati, če bi se uporabilo splošno pravilo.

| (445) | Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 339 do 341, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji z uporabo metode CUP, zlasti dogovorov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Povedano drugače, v tem razmerju ne bi bilo treba plačevati licenčnine, saj je videti, da podjetje SMBV nima nobene koristi od pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobilo licenco od podjetja Alki LP. |
| --- | --- |

(445)

Kot je pojasnjeno v uvodnih izjavah 339 do 341, Komisija meni, da primerjava primerljivih transakcij med nepovezanimi podjetji z uporabo metode CUP, zlasti dogovorov o podeljevanju licence v zvezi s pravicami IL v več sporazumih o praženju ter proizvodnji in distribuciji, ki jih je podjetje Starbucks sklenilo s tretjimi strankami, kaže, da bi morala biti tržno utemeljena vrednost licenčnine, ki jo podjetje SMBV plačuje podjetju Alki LP za pravice IL v zvezi s praženjem, enaka nič. Povedano drugače, v tem razmerju ne bi bilo treba plačevati licenčnine, saj je videti, da podjetje SMBV nima nobene koristi od pravic IL v zvezi s praženjem, za katere je pridobilo licenco od podjetja Alki LP.

| (446) | Glede na ta sklep bi morala Nizozemska upoštevati računovodske dobičke podjetja SMBV, brez odbitka plačil licenčnine s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP od teh dobičkov za licenciranje uporabe pravic IL v zvezi s praženjem, kot izhodiščno točko za ugotavljanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem, kar bi zagotovilo, da bo davčna pomoč, podeljena s sporazumom SMBV APA, z vračilom odpravljena. |
| --- | --- |

(446)

Glede na ta sklep bi morala Nizozemska upoštevati računovodske dobičke podjetja SMBV, brez odbitka plačil licenčnine s strani podjetja SMBV podjetju Alki LP od teh dobičkov za licenciranje uporabe pravic IL v zvezi s praženjem, kot izhodiščno točko za ugotavljanje davčne obveznosti podjetja SMBV na Nizozemskem, kar bi zagotovilo, da bo davčna pomoč, podeljena s sporazumom SMBV APA, z vračilom odpravljena.

| (447) | Poleg tega je glede ugotovitve Komisije v uvodni izjavi 358, da povprečni dodatek v višini do [6 %] stroškov za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SMBV prodalo podjetju SCTC v obdobju od davčnega leta 2011 naprej, ter cene za surova kavna zrna, prodana podjetju SMBV, kar ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] za SCTC, pomenijo zanesljiv približek tržni ceni. Zato bi bilo treba računovodski dobiček podjetja SMBV za davčno leto 2011 in naprej povečati z razliko med bruto maržo za surova kavna zrna, ki je bila dejansko uporabljana v tem obdobju, in bruto maržo podjetja SCTC na COGS [približno 9 %]. |
| --- | --- |

(447)

Poleg tega je glede ugotovitve Komisije v uvodni izjavi 358, da povprečni dodatek v višini do [6 %] stroškov za surova kavna zrna, ki jih je podjetje SMBV prodalo podjetju SCTC v obdobju od davčnega leta 2011 naprej, ter cene za surova kavna zrna, prodana podjetju SMBV, kar ustreza bruto marži v višini [približno 9 %] za SCTC, pomenijo zanesljiv približek tržni ceni. Zato bi bilo treba računovodski dobiček podjetja SMBV za davčno leto 2011 in naprej povečati z razliko med bruto maržo za surova kavna zrna, ki je bila dejansko uporabljana v tem obdobju, in bruto maržo podjetja SCTC na COGS [približno 9 %].

| (448) | Ta razlika med ustreznim zneskom računovodskega dobička, izračunanega na podlagi dveh korakov, opisanih v uvodnih izjavah 446 in 447, ki je v celoti obdavčena v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, ter davek od dohodka pravnih oseb, ki ga je dejansko plačalo podjetje SMBV Nizozemski od 1. oktobra 2007, pomeni znesek pomoči, ki ga je treba izterjati od podjetja SMBV in skupine Starbucks ter odpraviti prednost podjetja SMBV in skupine Starbucks, ki sta jo pridobila od Nizozemske s sporazumom SMBV APA. |
| --- | --- |

(448)

Ta razlika med ustreznim zneskom računovodskega dobička, izračunanega na podlagi dveh korakov, opisanih v uvodnih izjavah 446 in 447, ki je v celoti obdavčena v okviru splošnega nizozemskega sistema davka od dohodkov pravnih oseb, ter davek od dohodka pravnih oseb, ki ga je dejansko plačalo podjetje SMBV Nizozemski od 1. oktobra 2007, pomeni znesek pomoči, ki ga je treba izterjati od podjetja SMBV in skupine Starbucks ter odpraviti prednost podjetja SMBV in skupine Starbucks, ki sta jo pridobila od Nizozemske s sporazumom SMBV APA.

10.3   Subjekt, od katerega je treba pridobiti vračilo pomoči

Subjekt, od katerega je treba pridobiti vračilo pomoči

| (449) | Glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 417 do 421 Komisija meni, da bi morala Nizozemska najprej izterjati nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je podjetje SMBV pridobilo s sporazumom SMBV APA. Če podjetje ne bi bilo sposobno izplačati celotnega zneska pomoči, prejete na podlagi sporazuma SMBV APA, bi morala Nizozemska izterjali preostali znesek te pomoči od podjetja Starbucks Corporation, saj je to subjekt, ki nadzoruje skupino Starbucks, in tako zagotoviti, da je odobrena prednost odpravljena in je z vračilom znova vzpostavljeno prejšnje stanje na trgu. |
| --- | --- |

(449)

Glede na ugotovitve iz uvodnih izjav 417 do 421 Komisija meni, da bi morala Nizozemska najprej izterjati nezakonito in nezdružljivo pomoč, ki jo je podjetje SMBV pridobilo s sporazumom SMBV APA. Če podjetje ne bi bilo sposobno izplačati celotnega zneska pomoči, prejete na podlagi sporazuma SMBV APA, bi morala Nizozemska izterjali preostali znesek te pomoči od podjetja Starbucks Corporation, saj je to subjekt, ki nadzoruje skupino Starbucks, in tako zagotoviti, da je odobrena prednost odpravljena in je z vračilom znova vzpostavljeno prejšnje stanje na trgu.

11.   SKLEPNA UGOTOVITEV

SKLEPNA UGOTOVITEV

| (450) | Komisija ugotavlja, da je Nizozemska nezakonito odobrila državno pomoč podjetju SMBV in skupini Starbucks s sklenitvijo pogodbe SMBV APA, kar je kršenje člena 108(3) Pogodbe, to pomoč pa mora Nizozemska izterjati od podjetja SMBV na podlagi člena 16 Uredbe (EU) 2015/1589 in, če slednje ne povrne celotnega zneska pomoči, od podjetja Starbucks Corporation izterjati neporavnani znesek pomoči – |
| --- | --- |

(450)

Komisija ugotavlja, da je Nizozemska nezakonito odobrila državno pomoč podjetju SMBV in skupini Starbucks s sklenitvijo pogodbe SMBV APA, kar je kršenje člena 108(3) Pogodbe, to pomoč pa mora Nizozemska izterjati od podjetja SMBV na podlagi člena 16 Uredbe (EU) 2015/1589 in, če slednje ne povrne celotnega zneska pomoči, od podjetja Starbucks Corporation izterjati neporavnani znesek pomoči –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Vnaprejšnji cenovni sporazum, ki ga je Nizozemska dne 28. aprila 2008 sklenila s podjetjem Starbucks Manufacturing EMEA B.V, ki slednjemu omogoča določanje svoje obveznosti plačila davka od dohodkov pravnih oseb na Nizozemskem na letni osnovi za obdobje desetih let, pomeni pomoč v smislu člena 107(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki ni združljiva z notranjim trgom in jo je Nizozemska uveljavila nezakonito, s kršenjem člena 108(3) Pogodbe.

Člen 2

1.   Nizozemska mora izterjati nezdružljivo in nezakonito pridobljeno pomoč iz člena 1 od podjetja Starbucks Manufacturing EMEA B.V.

2.   Vse zneske, ki jih ne bi bilo mogoče izterjati od podjetja Starbucks Manufacturing EMEA B.V. po izterjavi, opisani v prejšnjem odstavku, je treba izterjati od podjetja Starbucks Corporation.

3.   Za zneske, ki jih je treba vrniti, se od datuma, ko so bili dani na razpolago upravičencem, do datuma dejanskega vračila zaračunavajo obresti.

4.   Obresti se izračunajo na podlagi obrestnoobrestnega računa v skladu s poglavjem V Uredbe (ES) št. 794/2004.

Člen 3

1.   Izterjava dodeljene pomoči iz člena 1 je takojšnja in učinkovita.

2.   Nizozemska zagotovi, da se ta sklep izvrši v štirih mesecih od datuma, ko je bila o njem uradno obveščena.

Člen 4

1.   Nizozemska v dveh mesecih od datuma uradnega obvestila o tem sklepu predloži informacije v zvezi z metodologijo, uporabljeno za izračun natančnega zneska pomoči.

2.   Nizozemska obvešča Komisijo o napredku glede sprejetih nacionalnih ukrepov za izvajanje tega sklepa do celotne izterjave pomoči iz člena 1. Komisiji nemudoma na njeno zahtevo pošlje vse informacije o že sprejetih in načrtovanih ukrepih za izvajanje tega sklepa.

Člen 5

Ta sklep je naslovljen na Nizozemsko.

V Bruslju, 21. oktobra 2015

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  
  UL C 460, 19.12.2014, str. 11.

1

(2)  V navedenem sklepu se izraza „davčno stališče“ in „APA“ uporabljata kot sopomenki.

2

(*1)  Nekateri deli tega besedila so prikriti, da se ne razkrijejo zaupni podatki; ti deli so v oglatih oklepajih. Stopnje dobička in dodatkov podjetja SCTC za surova kavna zrna so zaokrožene na najbližji večkratnik 3 %.

*1

(3)  Prejšnje davčno stališče, sklenjeno med nizozemsko davčno upravo ter podjetji Starbucks Coffee BV in SMBV, leta 2001 je bilo tudi predloženo kot del dokazil.

3

(4)  Ta dopis je bil poslan Nizozemski dne 7. marca 2014 v angleškem jeziku, čemur je 14. marca 2014 sledila različica istega dopisa v nizozemščini.

4

(5)  Glej sprotno opombo 1.

5

(6)  Uredba Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 83, 27.3.1999, str. 1). Uredba (ES) št. 659/1999 se razveljavi z Uredbo Sveta (EU) 2015/1589 z dne 13. julija 2015 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 248, 24.9.2015, str. 9), z učinkom od 14. oktobra 2015. Vsi koraki v postopku so bili sprejeti v skladu z Uredbo (ES) št. 659/1999. Vsako sklicevanje na Uredbo (ES) št. 659/1999 se razume kot sklicevanje na Uredbo (EU) 2015/1589 in ga je treba brati v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge II k slednji uredbi.

6

(7)  C (2015) 862, 12.2.2015.

7

(8)  Ime Starbucks US se nanaša na vsa podjetja člane skupine Starbucks, ki imajo sedež v Združenih državah Amerike.

8

(9)  Ta opis temelji na letnem poročilu podjetja Starbucks za leto 2014, str. 2.

9

(10)  Za podrobnejše informacije o skupini Starbucks glej uvodno izjavo 20 sklepa o začetku postopka.

10

(11)  SMBV APA določa, da se po šestem obračunskem letu, tj. do konca leta 2013, opravi vmesni pregled, da se ugotovi, ali so vsa dejstva in okoliščine so ostali enaki.

11

(12)  Iz izvirnega nizozemskega besedila: „
  [SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9-12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.
  “

12

[SMBV] wordt geacht een arm's length vergoeding te ontvangen voor haar activiteiten zoals beschreven [in het transfer pricing report] indien de operationele marge [9-12] % van de relevante kostgrondslag bedraagt.

(13)  Iz izvirnega nizozemskega besedila: „
  De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9-12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.
  “ Za pojasnilo, zakaj se plačilo licenčnine ne obdavči na Nizozemskem ali v Združenem kraljestvu, glej uvodno izjavo 28 sklepa o začetku postopka.

13

De jaarlijks door SMBV aan Alki LP te betalen royalty wordt aan het einde van het jaar vastgesteld op het verschil tussen de gerealiseerde operationele winst met betrekking tot de productie en distributie functie als genoemd [in het transfer pricing report], vóór royalty uitgaven ('gerealiseerde operationele winst voor royalty uitgaven') en de hierboven omschreven beloning van [9-12] % cost-plus. Deze royalty betaling is aftrekbaar voor de vennootschapsbelasting en is niet onderworpen aan Nederlandse dividendbelasting.

(14)  Uvodni izjavi 27 in 28 sklepa o začetku postopka vsebujeta natančen opis pravne strukture podjetja Starbucks, kot je predstavljena v poročilu o transfernih cenah.

14

(15)  Te blagovne znamke, tehnologija in strokovno znanje večinoma vključujejo obliko trgovin Starbucks in identiteto podjetja Starbucks.

15

(16)  Za opis metode primerljivih prostih cen (CUP) glej uvodno izjavo 71.

16

(17)  Ta opredelitev izhaja iz odstavkov od 2.13 do 2.20 smernic OECD za določanje transfernih cen iz leta 2010. (Zunanja) primerljiva prosta cena velja, če neodvisne tretje osebe v istih okoliščinah plačujejo isto ceno za isti izdelek ali storitev kot povezane osebe. V tem primeru se plačila licenčnin znotraj skupine nanašajo na plačila razvijalcev v lasti EMEA Starbucks podjetju Starbucks Coffee BV.

17

(18)  Oddelek II.G poročila o transfernih cenah.

18

(19)  Oddelek II.E poročila o transfernih cenah.

19

(20)  Oddelek II.B poročila o transfernih cenah.

20

(21)  SCTC kupuje ta zrna za celotno skupino Starbucks na svetovni ravni in njene neodvisne pridobitelje licenc.

21

(22)  Glej opombo 19.

22

(23)  Leta 2011 je podjetje SMBV zaposlovalo približno [70–80] ljudi. Glede na pripombe podjetja Starbucks v zvezi s sklepom o začetku postopka je bilo v storitvah praženja kave dejavnih [40–50] oseb, [30–40] oseb pa v logističnih in administrativnih storitvah.

23

(24)  Po informacijah, ki jih je podjetje Starbucks predložilo Nizozemski ob zahtevi za odločitev, sta podjetji SMBV in Starbucks Corporation leta 2003 sklenili sporazum z [nepovezanim logističnim podjetjem A] in [nepovezanim logističnim podjetjem B], na podlagi katerega bo [nepovezano logistično podjetje A] zagotavljalo storitve upravljanja zalog (glede na napovedi podjetja Starbucks), storitve usklajevanja uvoza in urejanja izvozne dokumentacije, upravljanja pogodb s prodajalci in storitve skladiščnih dejavnosti.

24

(25)  Po informacijah, ki jih je podjetje Starbucks predložilo Nizozemski ob zahtevi za stališče, je podjetje SMBV leta 2004 sklenilo pogodbo o storitvah dobavne verige in skladiščenja za kavne dejavnosti z [nepovezanim logističnim podjetjem B], na podlagi katerega bo [nepovezano logistično podjetje B] izvajalo storitve skladiščenja v zvezi z različnimi proizvodi podjetja Starbucks, vključno z administrativni storitvami in storitvami ravnanja z materialom, nakladanjem in razkladanjem vozil, inšpekcijami in skladiščenjem.

25

(26)  Glede na poročilo o transfernih cenah je SMBV odgovoren za pogodbeno razmerje s podjetjem [nepovezano proizvodno podjetje 1]. Za pogodbe med [nepovezanim proizvodnim podjetjem 1] in podjetjem SMBV pa se glede na navedbe podjetja Starbucks pogaja Starbucks [...].

26

(27)  Podizvajalska proizvodnja običajno pomeni dogovor, v katerem podjetje obdeluje surovine ali polizdelke za drugo podjetje.

27

(28)  Tega grafikona ni v poročilu, izdelala pa ga je Komisija za lažje branje tega sklepa.

28

(29)  Za opis metode stopnje čistega dobička (TNMM) glej uvodno izjavo 72.

29

(30)  Transakcijske razlike pomenijo razlike med transakcijami, ki jih je izvedlo podjetje, za katere se davčna osnova določi z metodo določanja transfernih cen, in transakcijami, izvedenimi med neodvisnimi podjetji, ki se uporabljajo za določitev tržno naravnanih cen. V metodi TNMM se to nanaša na transakcije, izvedene med primerljivimi podjetji, ki se uporabljajo za določitev stopnje čistega dobička. Funkcijske razlike pomenijo razlike med dejavnostmi, ki jih je izvedlo podjetje, za katere se davčna osnova določi z metodo določanja transfernih cen, in dejavnostmi, izvedenimi med neodvisnimi podjetji, ki se uporabljajo za določitev tržno naravnane marže.

30

(31)  Poročilo se v zvezi s tem sklicuje na odstavek 3.26 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

31

(32)  Amadeus je zbirka podatkov s primerljivih finančnimi informacijami za javna in zasebna podjetja po vsej Evropi. Vzdržuje jo podjetje Bureau van Dijk, ki objavlja informacije o podjetjih in poslovne informacije.

32

(33)  Avtomatizirano iskanje v sistemu Amadeus je prineslo izbor 240 podjetij; dodatni finančni kriteriji, ki jih je uporabil finančni svetovalec, so izločili 88 podjetij, s čimer se je vzorec potencialno primerljivih podjetij zmanjšal na 152.

33

(34)  Glavni kriteriji za izločitev so bili: podjetja se ukvarjajo z nepovezanimi dejavnostmi (npr. distribucija, popravila itd.), proizvajajo izdelke druge vrste (npr. bombone, druge živilske izdelke itd.) ali spadajo v skupino. Za namene primerjave je bilo v poročilo o transfernih cenah uvrščeno 20 podjetij, ki so navedena v dodatkih poročilu in povzeta v tabeli 5 sklepa o začetku postopka.

34

(35)  Davčni svetovalec uporablja izraz dodatek, čeprav izračun dodatka temelji na dobičku iz poslovanja primerljivih podjetij, deljeno s stroškovno osnovo, in ne na podlagi bruto dobička.

35

(36)  Pri podjetju SMBV so obratovalni stroški le majhen delež skupnih stroškov. Čeprav je uporabljeni odstotek dodatka višji, je posledična ocena davčne osnove nižja.

36

(37)  Davčne uprave in zakonodajni organi se zavedajo tega problema in davčna zakonodaja na splošno omogoča davčnim upravam popravljanje davčne napovedi integriranih podjetij, ki nepravilno uporabljajo transferne cene, pri čemer cene, ki ustrezajo verodostojnemu približku tistih, dogovorjenih na pogajanjih neodvisnih podjetij v primerljivih okoliščinah pod tržnimi pogoji.

37

(38)  Smernice za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave, OECD, 13. julija 1995.

38

(39)  Priporočilo C(95)126/final z dne 13. julija 1995.

39

(40)  Smernice za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave, OECD, 22. julija 2010.

40

(41)  Glede Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 glej odstavek 3.43, ki vsebuje primerljiv opis.

41

(42)  Odstavki 1.45 do 1.48 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 n odstavki 3.55 do 3.62 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

42

(43)  Odstavek 1.48 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

43

(44)  Zaradi celovitosti je treba opozoriti, da je del stroškov dela lahko vključen v COGS, kadar je neposredno povezan s proizvodnjo.

44

(45)  Glej uvodno izjavo 56 sklepa o začetku postopka.

45

(46)  V tabeli 1 je EBITDA konvencionalna kratica za dobiček pred obrestmi, davki in amortizacijo („earnings before interest, taxes, depreciation and amortization“), EBT pa konvencionalna kratica za dobiček pred davkom („earnings before tax“).

46

(47)  Odlok o transfernih cenah (Besluit verrekenprijzen) z dne 30. marca 2001, IFZ2001/295M. Ta odlok je bil v letu 2013 nadomeščen (skupaj z odlokom z dne 21. avgusta 2004, IFZ št. 2004/680M, ki je nadomestil odlok z leta 2001 in ga dopolnil v zvezi z nekaterimi točkami; vendar je odlok iz leta 2004 brezpredmeten v tej zadevi) z odlokom z dne 14. novembra 2013, IFZ 2013/184M, iz mednarodnega davčnega prava. Metoda določanja transfernih cen, uporaba neodvisnega tržnega načela in smernic za določanje transfernih cen za mednarodna podjetja in davčne uprave. Ker je stališče iz leta 2007, se sklep sklicuje na odlok o transfernih cenah iz leta 2001.

47

Besluit verrekenprijzen

(48)  Ker v letu 2001 člen 8b še ni bil kodificiran v CIT, so bile prilagoditve transfernih cen, tako za namene davka od dohodkov zasebnih in pravnih oseb, izvedene na podlagi člena 3.8 zakona o davku od dohodkov iz leta 2001 (ki v skladu s členom 8 CIT velja tudi za zavezance za davek od dohodkov pravnih oseb).

48

(49)  Tako je na primer, ob koncu [...] ta pristojbina znašala [1,5–2] % pričakovane cene, ki naj bi jo podjetje SCTC plačalo za nakup surovih kavnih zrn, in [0,5–1] % cene, ki jo je podjetje SMBV zaračunalo [...]. Oznako [programa certificiranja] je podjetje Starbucks uporabljalo in zanjo plačevalo od [...].

49

(*2)  Dodatno navedeno, glej tabelo 8

*2

(50)  Natančneje, dobiček pred obdavčitvijo pred plačilom licenčnine je enak postavki „Prodaja“, minus „Neposredni stroški prodaje“ (ki predstavljajo stroške surovin, porabljenih v proizvodnem procesu), minus „Splošni in administrativni stroški“, minus „devizna menjava“, plus „Prihodki iz naslova obresti“, minus „Odhodki iz naslova obresti“ v sliki 2. Za leto 2010/2011 bi tako dobiček pred obdavčitvijo pred plačilom licenčnine znašal 13 783 458 EUR. Z namenom znižanja ravni pred obdavčitvijo na stopnjo v skladu s v sporazumu SMBV APA, in sicer približno [9–12] % dogovorjenih stroškov, je bila podjetju Alki LP izplačana licenčnina, ki se odšteje pred plačilom davka, v znesku 12 352 838 EUR, kot je evidentirano v postavki „Drugi stroški“.

50

(51)  V skladu s prejšnjo odločitvijo je bila davčna osnova podjetja SMBV izračunana z upoštevanjem 8 % stroškov.

51

(52)  To vključuje logotip podjetja Starbucks in poslovni načrt podjetja Starbucks.

52

(53)  To vključuje notranjo opremo, zunanjost in videz trgovin, tako imenovane sisteme v zvezi z zunanjostjo/„sprednjim delom“ trgovin in tako imenovane sisteme za postavitev/„ozadje“ trgovin.

53

(54)  To vključuje „krivulje praženja z blagovno znamko“ in formulo za kavne mešanice.

54

(55)  Pripombe Nizozemske na sklep o začetku postopka, str. 25.

55

(56)  Pripombe Nizozemske na sklep o začetku postopka, str. 27.

56

(57)  Glej uvodni izjavi 145 in 146.

57

(58)  Podjetje, registrirano v okviru zakonov zvezne države Washington, ZDA (partner v družbi z neomejeno odgovornostjo).

58

(59)  Podjetje, registrirano v okviru zakonov zvezne države Washington, ZDA (partner v komanditni družbi).

59

(60)  Glej uvodno izjavo 106.

60

(61)  V obdobju 2008–2014 je podjetje Alki LP od podjetij Starbucks Coffee BV in SMBV iz licenčnin prejelo skupaj [400–500 milijonov]. Od teh [400–500] milijonov EUR je od podjetja Starbucks Coffee BV prejelo [300–400] milijonov EUR ([80–85] %), [60–70] milijonov EUR ([15–20] %) pa od podjetja SMBV.

61

(62)  Kot navaja Starbucks, to plačilo podjetja Starbucks US podjetju Alki LP zadeva prilagoditev globalnih stroškov kot nadomestilo podjetju Alki LP za nižje licenčnine, prejete od podjetja SMBV, kot rezultat cenovne politike podjetja Starbucks za praženo kavo na globalni ravni.

62

(63)  To „tržno utemeljeno“ povračilo se izračuna v skladu s pravili za določanje transfernih cen v ZDA in je določeno za vse dejavnosti podjetij Starbucks Coffee BV in SMBV.

63

(64)  Podjetje Starbucks ni moglo zagotoviti razčlenitve pristopnih plačil za znamko ali za poslovni format za leti 2005 in 2006. Obstajajo tudi nekatera neskladja med plačili licenčnine in pristopnimi plačili s strani podjetja [CV 1], kot so navedena v pregledu podjetja Starbucks ter v poslovnih izkazih podjetja [CV 1]. Podjetje Starbucks ni moglo ugotoviti natančnega vzroka teh neskladij.

64

(65)  Pred letom 2005 podjetju Starbucks Corporation ni bilo izplačanih pristopnih plačil, ker je podjetje [CV 1] do leta 2005 ustvarjalo izgubo.

65

(66)  Vendar bi bil ta znesek v povprečju [...] manjši, če dohodek, ki ga je prejelo podjetje Starbucks Corporation, ne bi bil upoštevan pri izračunu sklada preostalega dobička.

66

(67)  Vendar bi bil ta znesek v povprečju [...] manjši, če dohodek, ki ga je prejelo podjetje Starbucks Corporation, ne bi bil upoštevan pri izračunu sklada preostalega dobička.

67

(68)  Glej uvodno izjavo 146.

68

(*3)  vključno z izrednim dobičkom po davku [1–10 milijonov] CHF in izgubo [800–900 tisoč] CHF v letih 2006 in 2007.

*3

(69)  Vrednost v letu 2014 je izračunana s primerjavo skupnih ocenjenih stroškov programa C.A.F.E. in programa centrov za podporo kmetom s stroški COGS podjetja SCTC, prilagojeno glede na menjalni tečaj USD: CHF.

69

(70)  Bruto marža je bruto dobiček (tj. prodaja minus COGS), deljen s prodajo; glej uvodno izjavo 84.

70

(71)  FOB se nanaša na „Free on Board“ (franko na ladijski krov).

71

(72)  Glej odstavek 2.141 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010: „
  Ko ni na voljo dovolj zanesljivih primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami, na podlagi katerih bi se lahko utemeljila delitev združenega dobička, bi bilo treba premisliti o notranjih podatkih, ki lahko zagotovijo zanesljiv način za ugotavljanje ali preverjanje tržne naravnanosti delitve dobička Vrste takšnih notranjih podatkov, ki so ustrezni, bodo odvisni od dejstev in okoliščin zadeve in bi morale izpolniti pogoje, opisane v temu sklopu, oz. zlasti v odstavkih 2.116-2.117 in 2.132. Te podatke se pogosto pridobi z analitičnim delom s pomočjo stroškovnega računovodstva in finančnega računovodstva davčnega zavezanca.
  “

72

Ko ni na voljo dovolj zanesljivih primerljivih transakcij med nepovezanimi osebami, na podlagi katerih bi se lahko utemeljila delitev združenega dobička, bi bilo treba premisliti o notranjih podatkih, ki lahko zagotovijo zanesljiv način za ugotavljanje ali preverjanje tržne naravnanosti delitve dobička Vrste takšnih notranjih podatkov, ki so ustrezni, bodo odvisni od dejstev in okoliščin zadeve in bi morale izpolniti pogoje, opisane v temu sklopu, oz. zlasti v odstavkih 2.116-2.117 in 2.132. Te podatke se pogosto pridobi z analitičnim delom s pomočjo stroškovnega računovodstva in finančnega računovodstva davčnega zavezanca.

(73)  Znesek pod postavko „Odbitki“ se šteje kot predstavljanje operativnih stroškov, saj ga v glavnem sestavljajo stroški dela in stroški amortizacije ter popravil.

73

(74)  V skladu s tem sporazumom ima podjetje Starbucks Coffee BV pravico, da tretjim osebam podeli licenco za razvoj, lastništvo in upravljanje trgovin Starbucks, ki delujejo pod blagovnimi znamkami Starbucks in uporabljajo tehnologije in znanje podjetja Starbucks.

74

(75)  Na podlagi sporazuma o dobavi [...].

75

(76)  Starbucks navaja, da dobavne sporazume sklene podjetje [...] in da so to standardizirani sporazumi, pri katerih osnovne pogoje določa Starbucks [...]. Glej pripombe podjetja Starbucks, uvodna izjava 6.14.

76

(77)  [...].

77

(78)  [...].

78

(79)  
  Prav tam, [...].

79

Prav tam

(80)  [...].

80

(81)  [...].

81

(82)  [...].

82

(83)  Ta ocena temelji na vsoti licenčnin, izplačanih podjetju Alki LP v obdobju 2008–2014, deljeno s [900–1 000] EUR prihodkov od vseh proizvodov, ki so prikazani v tabeli 5 v kategorijah „PRIH. pripravljenega za uživanje kave paketnih naložbenih produktov za male vlagatelje“, „PRIH. PRIPRAVLJENO ZA PITJE“, „PRIH. PAKIRANA KAVA“, „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA“, „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO“, „PRIH. INSTANT KAVA“, „PRIH. PAKIRAN ČAJ“, „PRIH. MEŠANICE MEŠ. PIJAČ“, „PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP“ in „PRIH EKSTRAKT.“ Čeprav je podjetje Starbucks v svojih predložitvah navedlo, da je treba kategorije „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – KAVA“, „PRIH. VREČ. ZA ENO STREŽ. – VERISMO“, „PRIH. INSTANT KAVA“, „PRIH. KAVNA OSNOVA FRAP“ in „PRIH EKSTRAKT“ šteti tudi kot prihodek od administrativne in logistične podpore, saj prihodek v zvezi s tem, zaračunan razvijalcem, pomeni vrednost, ki so jo ustvarile tretje stranke in ne SMBV, to v vsakem primeru po navedbah podjetja Starbucks pomeni samo majhen del skupnega deleža dejavnosti praženja podjetja SMBV. Poleg tega za kategoriji „PRIH. PAKIRAN ČAJ“ in „PRIH. MEŠANICE MEŠ. PIJAČ“ ni bilo navedeno, da vsebujeta kavo podjetja Starbucks.

83

(84)  Za finančne podatke podjetja glej uvodno izjavo 140.

84

(85)  Vendar pa se odstavek 4.9 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 (in tudi odstavek 4.9 smernic OECD iz leta 2010) nanaša na primere, v katerih se lahko „zaradi zapletenosti in velikega števila dejstev, ki jih je treba ovrednotiti, pošteno zmoti tudi najbolj dobronamerni davčni zavezanec“.

85

(86)  V tem okviru se sklicuje tudi na nezavezujoče sporočilo Komisije o delu Skupnega foruma EU za transferne cene (glej COM(2007)71), v katerem je navedeno, da „
  bi morale davčne uprave kar se da zmanjšati breme ocenjevanja in zahtevati samo ustrezne informacije
  “.

86

bi morale davčne uprave kar se da zmanjšati breme ocenjevanja in zahtevati samo ustrezne informacije

(87)  Odločba Komisije 2009/809/ES z dne 8. julija 2009 o shemi Groepsrentebox, ki jo namerava uvesti Nizozemska (C 4/07 (ex N 465/06)) (UL L 288, 4.11.2009, str. 26).

87

(88)  Pri tem se spet sklicuje na Odločbo2009/809/ES.

88

(89)  V skladu s poročilom je marža na stroške COGS upravičena samo v primerih, v katerih je ponudnik storitev odgovoren za področja, kot so razvoj izdelkov/raziskave in razvoj, strateško načrtovanje dobavne verige, dejavnosti strateške nabave in ustvarjanja prihodka (tj. trženje, določanje cen in ustvarjanje povpraševanja) ter prav tako prevzema in upravlja s tem povezana tveganja. Kot trdi Starbucks, podjetje SMBV ne opravlja teh funkcij. V poročilu je nadalje navedeno, da funkcije, kot so vsakodnevno načrtovanje, nestrateška nabava, konverzija, obdelava naročil, skladiščenje/logistika in izdajanje računov brez komercialnih tveganj v zvezi z zadevnimi proizvodi, upravičuje samo maržo na operativne stroške samega ponudnika storitev.

89

(90)  V primeru podjetja Y se dodatek prav tako uporablja samo za operativne stroške.

90

(91)  Nizozemska meni, da čeprav večina tretjih strank poleg dejavnosti praženja opravlja druge posebne dejavnosti, nosi podjetniško tveganje ali imajo v lasti pravice intelektualne lastnine, ki so jih razvile same, so pristojbine, ki jih te stranke plačujejo podjetju Starbucks (bodisi v obliki višje nakupne cene za kavna zrna bodisi v obliki licenčnine na prihodke), na podobnih ravneh kot pri podjetju SMBV. Nižje pristojbine ali cene pa bi bile lahko po mnenju Nizozemske možne zaradi bolj zapletenega profila nekaterih tretjih strank.

91

(92)  Zadeva C-399/08 P, Komisija proti Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, odstavek 38 in navedena sodna praksa.

92

Komisija proti Deutsche Post,

(93)  Zadeva C-399/08 P, Komisija proti Deutsche Post, ECLI:EU:C:2010:481, odstavek 39 in navedena sodna praksa.

93

Komisija proti Deutsche Post,

(94)  Glej združeni zadevi C-106/09 P in C-107/09 P, Komisija proti vladi of Gibraltarja in Združenega kraljestva, ECLI:EU:C:2011:732, odstavek 72 in navedena sodna praksa.

94

Komisija proti vladi of Gibraltarja in Združenega kraljestva

(95)  Zadeva 730/79 Phillip Morris ECLI:EU:C:1980:209, odstavek11. Združene zadeve T-298/97, T-312/97 itd. Alzetta, ECLI:EU:T:2000:151, odstavek 80.

95

Phillip Morris

Alzetta

(96)  Zadeva C-172/03 Heiser ECLI:EU:C:2005:130, odstavek 40.

96

Heiser

(97)  Združene zadeve C-78/08 do C-80/08 Paint Graphos, ECLI:EU:C:2009:417.

97

Paint Graphos

(98)  Združene zadeve C-78/08 to C-80/08 Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417, odstavek 65.

98

(99)  Glej tudi zadeve C-78/08 to C-80/08 Paint Graphos ECLI:EU:C:2009:417, odstavek 50.

99

Paint Graphos

(100)  Člen 2 CIT iz leta 1969.

100

(101)  Standardna stopnja po zakonu o davku od dohodkov pravnih oseb znaša 25 %. Obstajata dva dohodkovna razreda obdavčljivih dohodkov. Nižja stopnja v višini 20 % se uporablja za prvi dohodkovni razred za obdavčljivi dohodek do 200 000 EUR.

101

(102)  Člen 3 CIT 1969 in poglavje III CIT iz leta 1969, v skladu s katerima so nerezidenčna podjetja obdavčena na: (1) prihodek iz poslovanja, ki izhaja iz stalne poslovne enote ali stalnega predstavništva na Nizozemskem, (2) dohodek in kapitalske dobičke, ki izhajajo iz nepremičnin na Nizozemskem, (3) dohodek in kapitalske dobičke iz pravice, povezane z iskanjem ali izkoriščanjem naravnih virov na ozemlju Nizozemske ali nizozemskem delu epikontinentalnega pasu, (4) vse prejemke, ki izhajajo iz vodenja rezidenčnega subjekta, (5) dohodek iz pravic do dobička podjetja (brez obveznic in delnic) s sedežem na Nizozemskem, ter (6) dohodek in kapitalske dobičke iz dolžniških terjatev v zvezi z znatnim deležem.

102

(103)  Člen 2, odstavek 4, CIT iz leta 1969.

103

(104)  Iz izvirnega nizozemskega besedila: „
  De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkoms. De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt.“

104

De in een kalenderjaar genoten winst wordt bepaald volgens goed koopmansgebruik, met inachtneming van een bestendige gedragslijn die onafhankelijk is van de vermoedelijke uitkoms

De bestendige gedragslijn kan alleen worden gewijzigd indien goed koopmansgebruik dit rechtvaardigt

(105)  Poglavji II in III CIT iz leta 1969.

105

(106)  Na splošno velja, da so vsa podjetja z dohodki v primerljivem pravnem in dejanskem položaju z vidika neposrednega obdavčenja podjetij.

106

(107)  Odločba 2009/809/ES.

107

(108)  Pripombe podjetja SMBV na sklep o začetku postopka, oddelek 2,20.

108

(109)  Zadeva C-138/09 Todaro Nunziatina & C. ECLI:EU:C:2010:291, odstavek 21.

109

Todaro Nunziatina & C.

(110)  Shema je zagotovila, da pozitivna razlika med obrestmi, prejetimi za posojila, in obrestmi, plačanimi v okviru transakcij financiranja znotraj skupine, ne bo obdavčena po takratni splošni davčni stopnji davka od dohodkov pravnih oseb v višini 25,5 %, ampak v „skupinskem paketu obresti“ po stopnji 5 %.

110

(111)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 85.

111

Groepsrentebox

(112)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 101.

112

Groepsrentebox

(113)  Odločba Groepsrentebox, uvodna izjava 107.

113

Groepsrentebox

(114)  Glej uvodne izjave 148 do 150.

114

(115)  Glej odgovor podjetja Melitta v uvodnih izjavah 207 do 209.

115

(116)  Vendar je treba opozoriti, da Komisija, tudi če bi podjetje SMBV sodelovalo pri financiranju transakcij, ne bi upoštevala odločbe Groepsrentebox kot ustrezne glede na različna cilja sheme skupinskih obresti na eni strani in določitve davčne osnove podjetja SMBV na drugi strani.

116

(117)  Nizozemske pripombe v zvezi z oddelkom 3.2 sklepa o sprožitvi postopka.

117

(118)  Zadeva C-15/14 P, Komisija proti MOL, ECLI:EU:C:2015:362, odstavek 60; Glej tudi zadevo T-385/12, Orange proti Komisiji, ECLI:EU:T:2015:117.

118

Komisija proti MOL

Orange proti Komisiji

(119)  Zadeva C-39/94 SFEI in drugi, ECLI:EU:C:1996:285, odstavek 60; Zadeva C-342/96, Španija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1999:210, odstavek 41.

119

SFEI in drugi,

Španija proti Komisiji,

(120)  Zadeva 173/73, Italija proti Komisiji, ECLI:EU:C:1974:71, odstavek13.

120

Italija proti Komisiji

(121)  Glej na primer zadevo C-387/92, Banco Exterior de España, ECLI:EU:C:1994:100.

121

Banco Exterior de España

(122)  Združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:416.

122

Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji

(123)  Združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:416.

123

Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji

(124)  Odločba komisije 2003/757/EC z dne 17. februarja 2003 o shemi pomoči, ki jo je Belgija namenila centrom za usklajevanje s sedežem v Belgiji (UL L 282, 30.10.2003, str. 25).

124

(125)  Združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:416., odstavka 96 in 97.

125

Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji

(126)  Združeni zadevi C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:416., odstavek 81.

126

Belgija in Forum 187, ASBL proti Komisiji

(127)  Glej uvodno izjavo 186.

127

(128)  Glej uvodni izjavi 162 in 191.

128

(129)  T. im. „prva prilagoditev“ v uvodnih izjavah 49, 97 in 100 sklepa o začetku postopka.

129

(130)  T. im. „druga prilagoditev“ v uvodni izjavi 52 sklepa o začetku postopka. Medtem ko sta prvi dve možnosti obravnavani v smernicah OECD, nadaljnja izbira, uporaba prilagoditve za obratni kapital, ni zajeta v smernicah OECD na način, kot ga je v tem primeru uporabil davčni svetovalec.

130

(131)  Povezana transakcija je transakcija med dvema podjetjema, ki sta med seboj povezani, nepovezana transakcija pa je transakcija med podjetjema, ki sta med seboj neodvisni.

131

(132)  Oddelek 9.2.3.2.

132

(133)  Oddelek 9.2.3.3 od (a) do (e).

133

(134)  Oddelek 9.2.3.3 (f).

134

(135)  Oddelek 9.2.3.4.

135

(136)  Oddelek 9.2.3.5.

136

(137)  Glej tudi odstavek 1.6 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

137

(138)  Glej uvodno izjavo 234.

138

(139)  Usmerjenost na transakcije je spet izražena v odstavku 1.33 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki pojasnjuje, da je „
  podlaga za uporabo neodvisnega tržnega načela običajno primerjava pogojev povezane transakcije s pogoji transakcij med neodvisnimi podjetji
  “.

139

podlaga za uporabo neodvisnega tržnega načela običajno primerjava pogojev povezane transakcije s pogoji transakcij med neodvisnimi podjetji

(140)  Glej uvodni izjavi 68 in 69.

140

(141)  Glej uvodno izjavo 90.

141

(142)  Glej zlasti uvodni izjavi 120 in 122 sklepa o začetku postopka.

142

(143)  Kot je razloženo v uvodni izjavi 102.

143

(144)  Glej uvodno izjavo 115 sklepa o začetku postopka.

144

(145)  Glej odstavek 6.16 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995, ki podaja isti premislek.

145

(146)  Za ponazoritev, analiza z uporabo zbirke podatkov RoyaltyStat za 2. četrtletje 2015 kaže, da je za 168 sporazumov, na voljo prek zbirke podatkov, po katerih se podeljuje licenca samo za tehnologijo, vrednost mediane licenčnine znašala 5 % prodaje (na podlagi 143 od teh sporazumov, v katerih je bila licenčnina določena kot odstotek vrednosti prodaje, ne pa kot znesek, plačan na prodano enoto). Med vsemi pogodbami, ki so na voljo prek zbirke podatkov RoyaltyStat, ni bilo nobene, pri kateri bi bilo plačano nadomestilo za tehnologijo praženja kave, za katero se podeljuje licenca na trgu. Za to tehnologijo se je podeljevala licenca le v nekaterih primerih v kombinaciji z blagovnimi znamkami.

146

(147)  Glej tudi odstavek 1.17 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

147

(148)  To pa ne velja za [nepovezano proizvodno podjetje 10].

148

(149)  Glej tabelo 3.

149

(150)  Glej uvodno izjavo 209.

150

(151)  Glej uvodne izjave 211 do 212.

151

(152)  Glej uvodne izjave od 203 do 205.

152

(153)  Glej uvodne izjave 148 do 150 in 300 do 304.

153

(154)  Glej uvodno izjavo 142.

154

(155)  Starbucks je navedel, da se prihodki pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“ nanašajo na funkcijo praženja in pakiranja podjetja SMBV in da prihodki od drugih postavk, ki bi lahko pokrivali proizvode, delno obdelane na podlagi kave, ki jo praži SMBV, pomenijo majhen delež skupnega proizvodnega obsega praženja podjetja SMBV; glej uvodno izjavo 94.

155

(156)  Pravzaprav glede na uvodno izjavo 97 podjetje SMBV ohranja maržo za nekavne izdelke, ki pokriva vse stroške [...] za [...]. Ta marža je zabeležena na račun funkcije preprodaje.

156

(157)  Glej tudi odstavek 3.64 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010, ki navaja: „
  Neodvisno podjetje ne bi nadaljevalo z opravljanjem dejavnosti, ki ustvarja izgubo, razen če je pričakovalo, da bo v prihodnje ustvarjala dobiček.
  “ in odstavek 1.52 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

157

Neodvisno podjetje ne bi nadaljevalo z opravljanjem dejavnosti, ki ustvarja izgubo, razen če je pričakovalo, da bo v prihodnje ustvarjala dobiček.

(158)  Glej uvodno izjavo 105.

158

(159)  Glej uvodno izjavo 170.

159

(160)  Glej uvodno izjavo 51.

160

(161)  O tem, kako sporazum o določanju transfernih cen vpliva na izračun licenčnine, ki jo je treba plačati podjetju Alki LP, glej uvodno izjavo 170.

161

(162)  Glej tudi uvodno izjavo 87 sklepa o začetku postopka.

162

(163)  Ti odstavki so del poglavja 9 Smernic OECD iz leta 2010 za določanje TC in obravnavajo poslovno prestrukturiranje, vendar so kljub temu zaradi osnovnega načela, izpostavljenega v teh odstavkih.

163

(164)  Odstavek 9.46 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

164

(165)  Glej uvodno izjavo 167.

165

(166)  Odstavka 9.23 in 9.26 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

166

(167)  Odstavek 9.29 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

167

(168)  Odstavek 9.23 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

168

(169)  Glej uvodno izjavo 106.

169

(170)  Glej prejšnjo opombo.

170

(171)  Glej prejšnjo opombo.

171

(172)  Glej uvodno izjavo 146.

172

(173)  Podobno besedilo je mogoče najti v odstavkih od 1.36 do 1.41 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

173

(174)  Glej uvodno izjavo 107.

174

(175)  Glej uvodno izjavo 144.

175

(176)  Glej uvodno izjavo 112.

176

(177)  Plačila podjetja Starbucks Coffee BV podjetju Alki LP so prišteta istemu skladu kot plačila podjetja SMBV, pri čemer plačila slednjega pomenijo manjši del prihodkov podjetja Alki LP; glej uvodno izjavo 110.

177

(178)  Glej uvodno izjavo 102.

178

(179)  Glej uvodno izjavo 201.

179

(180)  Ta interkvartilni razpon, ocenjen na podlagi pripomb podjetja Starbucks, je od 4 % do 8,5 %, glej uvodno izjavo 134.

180

(181)  Glej odstavek 3.42 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995, v katerem je navedeno:
  „[...] ko se uporabijo stopnje dobička neodvisnega podjetja, dobiček na račun transakcij neodvisnega podjetje ne sme biti izkrivljen s povezanimi transakcijami tega podjetja.“

181

„[...] ko se uporabijo stopnje dobička neodvisnega podjetja, dobiček na račun transakcij neodvisnega podjetje ne sme biti izkrivljen s povezanimi transakcijami tega podjetja.“

(182)  Ker bi morala biti bruto marža, iz katere izhaja, tržno utemeljena, glej uvodno izjavo 128.

182

(183)  Glej uvodno izjavo 130.

183

(184)  Glej uvodno izjavo 131.

184

(185)  Glej uvodni izjavi 131, enajst navedenih sporazumov se nanaša na licenciranje tehnologije v zvezi s hrano in pijačo.

185

(186)  Glej uvodno izjavo 121.

186

(187)  Glej uvodno izjavo 96.

187

(188)  Poleg tega se na podlagi podatkov v tabeli 4 zdi, da ima podjetje SCTC precejšnje presežke denarnih sredstev.

188

(189)  Glej uvodno izjavo 346.

189

(190)  Glej uvodno izjavo 315.

190

(191)  Glej uvodno izjavo 96.

191

(192)  Glej uvodno izjavo 102.

192

(193)  Glej uvodno izjavo 190.

193

(194)  Izbira testne stranke je potrebna samo pri uporabi metod dodatka na stroške, preprodajnih cen ali TNMM; glej odstavek 3.18 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

194

(195)  Ta zahteva je navedena tudi v odstavku 3.43 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

195

(196)  Enako tudi v odstavkih od 2.59 do 9.79 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

196

(197)  Glej odstavek 2.3 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 in odstavek 3.49 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

197

(198)  Kot navaja odstavek 3.42 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995 z naslovom „transakcije metode stopnje čistega dobička ne bi bilo primerno uporabiti za celotno podjetje, če podjetje sodeluje v več različnih povezanih transakcijah, ki jih združene ni mogoče ustrezno primerjati s transakcijami neodvisnega podjetja.“

198

(199)  Glej uvodne izjave 204 do 212.

199

(200)  Glej uvodno izjavo 98.

200

(201)  Glej uvodno izjavo 212.

201

(202)  Glej uvodno izjavo 98.

202

(203)  Oddelek 9.2.3.2.

203

(204)  Glej uvodno izjavo 49.

204

(205)  Glej uvodne izjave 79 do 96 sklepa o začetku postopka.

205

(206)  Starbucks je navedel, da se prihodki pod oznako „PRIH. PAKIRANA KAVA“, nanašajo dejavnost praženja in pakiranja podjetja SMBV. Prihodki iz drugih postavk, ki naj bi zajemali proizvode, delno predelane na podlagi kave, ki jo je pražilo podjetje SMBV, po navedbi podjetja Starbucks pomenijo majhen delež skupnega obsega praženja podjetja SMBV; glej uvodno izjavo 94.

206

(207)  Glej uvodni izjavi 166 in 190.

207

(208)  Glej uvodno izjavo 97.

208

(209)  Glej uvodno izjavo 315.

209

(210)  Glej uvodno izjavo 342 in naslednje).

210

(211)  Glej uvodno izjavo 179.

211

(212)  Glej tudi odstavek 1.43 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010 in odstavek 1.21 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

212

(213)  Glej prejšnjo opombo.

213

(214)  To je tudi v skladu s primerom v zvezi s funkcijo distribucije v odstavku 3.48 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995.

214

(215)  S 128 milijonov EUR v letu 2008 na 350 milijonov EUR v letu 2014.

215

(216)  Z 20 milijonov EUR v letu 2008 na 44 milijonov EUR v letu 2014.

216

(217)  Glej uvodno izjavo 235.

217

(218)  Glej uvodno izjavo 57.

218

(219)  Aktivna podjetja ali podjetja z neznanim statusom so bila obdržana, podjetja v državah EU-15, Islandiji, na Norveškem in v Švici, podjetja, ki niso v 25-odstotnem ali večjem deležu v lasti drugih podjetij, da se zagotovi neodvisno merilo; te izbire so enake izbiram davčnega svetovalca. Vendar je bilo izbrano poznejše obdobje preiskave, saj je davčni svetovalec uporabljal podatke za obdobje 2001–2005, sporazum APA pa je bil sklenjen leta 2008, tri leta po obdobju zadnjih podatkov.

219

(220)  V poročilu o transfernih cenah so operativni stroški izračunani na podlagi razlike med skupnimi stroški in postavko, ki jo je podjetje Bureau van Dijk, upravljavec zbirke podatkov Amadeus, označilo kot „materialni stroški“, ki naj bi odražali stroške COGS. Podatki o „materialnih stroških“ niso bili na voljo za več primerjanih podjetjih.

220

(221)  Glej odstavek 3.57 Smernic OECD za določanje TC iz leta 2010.

221

(222)  Če se namesto tega obdobja izbere petletno obdobje od leta 2003 do 2007, bi interkvartilni razpon znašal 1,5 % do 5,8 % z mediano 2,9 %. Če se izbere isto petletno obdobje od leta 2001 do leta 2005, kot ga je v poročilu o transfernih cenah izbralo podjetje Starbucks, bi interkvartilni razpon znašal 1,8 % do 5,7 % z mediano 2,7 %. In končno, če bi se izbrano petletno obdobje zaključilo leta 2006 namesto 2007, tj. obdobje 2002–2006, bi interkvartilni razpon znašal 1,7 % do 5,2 % z mediano 2,6 %.

222

(223)  Glej uvodno izjavo 139.

223

(224)  Glej uvodno izjavo 177.

224

(225)  Glej uvodne izjave 101 do 113 sklepa o začetku postopka.

225

(226)  Glej uvodno izjavo 178.

226

(227)  Ta razpon izhaja z podatkov v tabeli 5 sklepa o začetku postopka.

227

(228)  Glej uvodno izjavo 87.

228

(229)  Združene zadeve od C-78/08 do C-80/08, Paint Graphos in drugi' ECLI:EU:C:2009:417, odstavek 69.

229

(230)  Zadeva C-170/83, Hydrotherm, EU:C:1984:271, odstavek 11. Glej tudi zadevo T-137/02 Pollmeier Malchow proti Komisiji, EU:T:2004:304, odstavek 50.

230

Hydrotherm

Pollmeier Malchow proti Komisiji

(231)  Zadeva C-480/09 P Acea Electrabel Produzione SpA proti Komisiji ECLI:EU:C:2010:787, odstavki od 47 to 55; Zadeva C-222/04 Cassa di Risparmio di Firenze SpA and Others, ECLI:EU:C:2006:8, odstavek 112.

231

Acea Electrabel Produzione SpA proti Komisiji

Cassa di Risparmio di Firenze SpA and Others

(232)  Korporacijska struktura skupine Starbucks je podrobneje pojasnjena v uvodni izjavi 27 in na sliki 1 sklepa o začetku postopka.

232

(233)  Glej, po analogiji zadevo 323/82 Intermills, ECLI:EU:C:1984:345: odstavek 11: „Iz informacij, ki so jih priskrbeli vložniki sami, je jasno, ima da prestrukturiranju podjetja SA Intermills in treh proizvodnih podjetij, ki jih nadzira valonski regionalni izvršilni organ, in po prenosu obrata v tri novoustanovljena podjetja, SA Intermills še vedno vlogo v teh podjetjih. Zato je treba upoštevati, da ta tri proizvodna podjetja, kljub dejstvu, da je vsako od njih pravna oseba, ločena od prejšnjega podjetja SA Intermills, skupaj tvorijo eno skupino, vsaj kar zadeva pomoč, ki so jo dodelili belgijski organi [...]“.

233

Intermills,

(234)  Glej uvodno izjavo 102.

234

(235)  Poleg tega je bila neskladnost sporazuma SMBV APA z neodvisnim tržnim načelom nadalje potrjena in še povečana v letih po njegovi sklenitvi. Medtem ko je na primer leta 2007 prihodek od praženih zrn znašal samo [15–20] % skupnih prihodkov podjetja SMBV, se je v poznejših letih dodatno zmanjšal na [...] % v letu 2013 in 2014. To je v skladu z dejstvom, da je podjetje SMBV opravljalo druge dejavnosti, kot so raziskave trga, kar pomeni znatne stroške, in druge dejavnosti v zvezi z intelektualno lastnino, kar vključuje tudi stroške amortizacije neopredmetenih sredstev kot eno največjih postavk operativnih stroškov v letu 2014.

235

(236)  Glej odstavek 3.42 Smernic OECD za določanje TC iz leta 1995, v skladu s katerim se „pri uporabi stopnje dobička neodvisnega podjetja dobički na račun transakcij neodvisnega podjetje ne smejo izkrivljati s povezanimi transakcijami tega podjetja.“

236

(237)  Glej tabelo 11.

237

(238)  Izjeme iz člena 107(2) Pogodbe zadevajo pomoč socialnega značaja, dodeljeno posameznim potrošnikom, pomoč za povrnitev škode, ki so jo povzročile naravne nesreče ali izjemni dogodki, in pomoč, dodeljeno gospodarstvu nekaterih območij Zvezne republike Nemčije, teh izjem pa v obravnavanem primeru ni mogoče uporabiti.

238

(239)  Sklicevanje se nanaša Uredbo (EU) 2015/1589 v zvezi z nezakonitostjo pomoči in obveznostjo vračila.

239

(240)  Uredba Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (EU) 2015/1589 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 108 Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL L 140, 30.4. 2004, str. 1).

240

(241)  Združeni zadevi T-116/01 in T-118/01, P&O European Ferries (Vizcaya) SA in Diputacion Floral de Vizcaya proti Komisiji, ECLI:EU:T:2003:217, odstavek 115.

241

P&O European Ferries (Vizcaya) SA in Diputacion Floral de Vizcaya proti Komisiji,

(242)  Zadeva T-290/97, Mehibas Dordtselaan proti Komisiji, ECLI:EU:T:2000:8, odstavek 59, in sodba v primerih C-182/03 in C-217/03, Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji, ECLI:EU:C:2006:416, odstavek 147.

242

Mehibas Dordtselaan proti Komisiji

Belgija in Forum 187 ASBL proti Komisiji,

(243)  Glej zadevo C-441/06, Komisija proti Franciji, ECLI:EU:C:2007:616, odstavek 29, in navedeno sodo prakso).

243

Komisija proti Franciji

---

| 29.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 83/116 |
| --- | --- | --- | --- |

29.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 83/116

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2017/503

z dne 8. novembra 2016

o shemi pomoči SA.39621 2015/C (ex 2015/NN)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2016) 7086)

(Besedilo v francoskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti prvega pododstavka člena 108(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo svoje pripombe v skladu z navedenimi določbami (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

POSTOPEK

| (1) | Komisija je z dopisom z dne 13. novembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) obvestila francoske organe o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s tem ukrepom. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z dopisom z dne 13. novembra 2015 (v nadaljnjem besedilu: sklep o začetku postopka) obvestila francoske organe o svoji odločitvi, da začne postopek na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s tem ukrepom.

| (2) | Francoski organi so pripombe k navedenemu dopisu predložili z dopisom dne 17. decembra 2015. |
| --- | --- |

(2)

Francoski organi so pripombe k navedenemu dopisu predložili z dopisom dne 17. decembra 2015.

| (3) | Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije2. februarja 2016 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe k zadevnemu ukrepu. |
| --- | --- |

(3)

Sklep Komisije o začetku postopka je bil objavljen v Uradnem listu Evropske unije2. februarja 2016 (2). Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe k zadevnemu ukrepu.

Uradnem listu Evropske unije

2

| (4) | Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani, ki jih je posredovala francoskim organom in jim omogočila, da pojasnijo svoja stališča v zvezi z njimi. Francoski organi so stališča predložili z dopisom z dne 24. maja 2016. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je prejela pripombe zainteresiranih strani, ki jih je posredovala francoskim organom in jim omogočila, da pojasnijo svoja stališča v zvezi z njimi. Francoski organi so stališča predložili z dopisom z dne 24. maja 2016.

| (5) | Komisija je francoskim organom 2. maja 2016 poslala seznam vprašanj, na katera so ti odgovorili z dopisoma z dne 21. junija in 15. julija 2016. 27. julija jim je poslala nov seznam vprašanj, na katera so odgovorili 9. septembra 2016. |
| --- | --- |

(5)

Komisija je francoskim organom 2. maja 2016 poslala seznam vprašanj, na katera so ti odgovorili z dopisoma z dne 21. junija in 15. julija 2016. 27. julija jim je poslala nov seznam vprašanj, na katera so odgovorili 9. septembra 2016.

2.   PODROBEN OPIS UKREPA

PODROBEN OPIS UKREPA

| (6) | Mehanizem je podrobno opisan v sklepu o začetku postopka. V oddelkih v nadaljevanju je povzetek tega opisa. |
| --- | --- |

(6)

Mehanizem je podrobno opisan v sklepu o začetku postopka. V oddelkih v nadaljevanju je povzetek tega opisa.

2.1   Splošno delovanje mehanizma

Splošno delovanje mehanizma

| (7) | Z zakonom št. 2010-1488 z dne 7. decembra 2010 o novi organizaciji trga električne energije (loi no 2010-1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité, tako imenovani „zakon NOME“) je bila za dobavitelje električne energije, operaterje omrežja za izgube in za porabnike za porabo zunaj pogodbe o dobavi (v nadaljnjem besedilu: dobavitelji) uvedena obveznost, da oskrbo prilagodijo porabi svojih strank, merjeni v moči in energiji, in tako prispevajo k zanesljivosti oskrbe z električno energijo v Franciji. Za izpolnitev te obveznosti mora vsakdo med njimi vsako leto predložiti potrdilo o določenem obsegu zagotovljenih zmogljivosti v skladu s porabo svojih strank ali svojo porabo v času konične porabe. |
| --- | --- |

(7)

Z zakonom št. 2010-1488 z dne 7. decembra 2010 o novi organizaciji trga električne energije (loi no 2010-1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité, tako imenovani „zakon NOME“) je bila za dobavitelje električne energije, operaterje omrežja za izgube in za porabnike za porabo zunaj pogodbe o dobavi (v nadaljnjem besedilu: dobavitelji) uvedena obveznost, da oskrbo prilagodijo porabi svojih strank, merjeni v moči in energiji, in tako prispevajo k zanesljivosti oskrbe z električno energijo v Franciji. Za izpolnitev te obveznosti mora vsakdo med njimi vsako leto predložiti potrdilo o določenem obsegu zagotovljenih zmogljivosti v skladu s porabo svojih strank ali svojo porabo v času konične porabe.

o

| (8) | Dobavitelji pridobijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih neposredno glede na lastna sredstva (proizvodni obrati ali zmogljivosti za izravnavo) oziroma jih morajo pridobiti na decentraliziranem trgu od tistih, ki jih posedujejo (torej od operaterjev zmogljivosti, drugih dobaviteljev, borznih trgovcev, porabnikov, ki so svoji lastni dobavitelji itn.). |
| --- | --- |

(8)

Dobavitelji pridobijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih neposredno glede na lastna sredstva (proizvodni obrati ali zmogljivosti za izravnavo) oziroma jih morajo pridobiti na decentraliziranem trgu od tistih, ki jih posedujejo (torej od operaterjev zmogljivosti, drugih dobaviteljev, borznih trgovcev, porabnikov, ki so svoji lastni dobavitelji itn.).

| (9) | Operaterji proizvodnih zmogljivosti ali zmogljivosti za izravnavo (v nadaljnjem besedilu: operaterji zmogljivosti ali operaterji) pa morajo svoje zmogljivosti certificirati pri operaterju javnega prenosnega omrežja električne energije (v nadaljnjem besedilu: RTE). RTE bo operaterjem podelil potrdila o zagotovljenih zmogljivostih v skladu s predvidenim prispevkom njihovih obratov k zmanjšanju tveganja izpada električne energije v času konične porabe. |
| --- | --- |

(9)

Operaterji proizvodnih zmogljivosti ali zmogljivosti za izravnavo (v nadaljnjem besedilu: operaterji zmogljivosti ali operaterji) pa morajo svoje zmogljivosti certificirati pri operaterju javnega prenosnega omrežja električne energije (v nadaljnjem besedilu: RTE). RTE bo operaterjem podelil potrdila o zagotovljenih zmogljivostih v skladu s predvidenim prispevkom njihovih obratov k zmanjšanju tveganja izpada električne energije v času konične porabe.

| (10) | S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih je mogoče trgovati ali jih prenesti. Dobavitelji bodo lahko za izpolnitev svoje zakonske obveznosti kupili potrdila o zagotovljenih zmogljivostih od operaterjev zmogljivosti na decentraliziranem trgu za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Splošno delovanje mehanizma je prikazano na sliki 1.

  Slika 1


  Splošno delovanje mehanizma




  Merilo zanesljivosti oskrbe
  Cena zmogljivasti izraža strašek zanesljivasti askrbe za vsaka leta dabave
  Obveznost operaterjev zmogljivosti, da v času konične porabe zagotovijo razpoložljivost svojih zmogljivosti. V zameno prejmejo potrdila, katerih vrednost lahko ocenijo.
  Obveznost dobaviteljev, da kupijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih za pokritje konične porabe zvojih odjemalcev.
  Merilo zanesljivosti oskrbe, ki ga je določil minister (pričakovan izpad = 3h)
  Metoda izračuna obveznasti
  Preverjanje števila potrdill v primerjavi s kanična paraba
  Nadzor nad razpoložljivostjo
  Povpraševanje po potrdilih
  Trg zmogljivosti
  Obveznost dobaviteljev
  Trgovanje s potrdili
  Certifikacija
  Obveznost razpalažljivasti
  Ponudba potrdil
  Zmigljivosti

  Vir: Dopis francoskih organov z dne 2. februarja 2015. |
| --- | --- |

(10)

S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih je mogoče trgovati ali jih prenesti. Dobavitelji bodo lahko za izpolnitev svoje zakonske obveznosti kupili potrdila o zagotovljenih zmogljivostih od operaterjev zmogljivosti na decentraliziranem trgu za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Splošno delovanje mehanizma je prikazano na sliki 1.

Slika 1

Slika 1

Splošno delovanje mehanizma

Splošno delovanje mehanizma

Merilo zanesljivosti oskrbe

Cena zmogljivasti izraža strašek zanesljivasti askrbe za vsaka leta dabave

Obveznost operaterjev zmogljivosti, da v času konične porabe zagotovijo razpoložljivost svojih zmogljivosti. V zameno prejmejo potrdila, katerih vrednost lahko ocenijo.

Obveznost dobaviteljev, da kupijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih za pokritje konične porabe zvojih odjemalcev.

Merilo zanesljivosti oskrbe, ki ga je določil minister (pričakovan izpad = 3h)

Metoda izračuna obveznasti

Preverjanje števila potrdill v primerjavi s kanična paraba

Nadzor nad razpoložljivostjo

Povpraševanje po potrdilih

Trg zmogljivosti

Obveznost dobaviteljev

Trgovanje s potrdili

Certifikacija

Obveznost razpalažljivasti

Ponudba potrdil

Zmigljivosti

Vir: Dopis francoskih organov z dne 2. februarja 2015.

Vir:

2.2   Obveznosti glede zmogljivosti

Obveznosti glede zmogljivosti

2.2.1   Obveznosti dobaviteljev

Obveznosti dobaviteljev

| (11) | Referenčna moč dobavitelja, to je njegova obveznost glede zmogljivosti, se izračuna na podlagi naslednjih načel:






  1. | upoštevanja porabe, ugotovljene v času konične porabe (tako imenovanem ČKP1) v letu dobave (v nadaljnjem besedilu: LD; vsakokrat eno koledarsko leto); |
| --- | --- | --- |

(11)

Referenčna moč dobavitelja, to je njegova obveznost glede zmogljivosti, se izračuna na podlagi naslednjih načel:

1.

upoštevanja porabe, ugotovljene v času konične porabe (tako imenovanem ČKP1) v letu dobave (v nadaljnjem besedilu: LD; vsakokrat eno koledarsko leto);

| 2. | po eni strani popravka vpliva temperature na porabo (termosenzibilnost) in |
| --- | --- |

2.

po eni strani popravka vpliva temperature na porabo (termosenzibilnost) in

| 3. | po drugi strani popravka izravnane moči certificiranih zmogljivosti, ki se vklopijo v ČKP1. |
| --- | --- |

3.

po drugi strani popravka izravnane moči certificiranih zmogljivosti, ki se vklopijo v ČKP1.

| (12) | Operater prenosnega omrežja vsako leto določi dneve s ČKP1, na podlagi katerih se določi obveznost dobaviteljev glede zmogljivosti na nacionalnem matičnem ozemlju, pri čemer se opira na dnevno nacionalno predvideno porabo za naslednji dan (na D-1). Vsako leto dobave mora imeti 10 do 15 dni s ČKP1, ki se upoštevajo pri izračunu obveznosti glede zmogljivosti, pri čemer se za izračun obveznosti glede zmogljivosti uporabijo časovna obdobja (7h–15h in 18h–20h) v izbranih dnevih s ČKP1. V posameznem letu je torej 100 do 150 ur konične porabe s ČKP1. Dnevi s ČKP1 se sporočijo dobaviteljem na D-1 pred 10.30. |
| --- | --- |

(12)

Operater prenosnega omrežja vsako leto določi dneve s ČKP1, na podlagi katerih se določi obveznost dobaviteljev glede zmogljivosti na nacionalnem matičnem ozemlju, pri čemer se opira na dnevno nacionalno predvideno porabo za naslednji dan (na D-1). Vsako leto dobave mora imeti 10 do 15 dni s ČKP1, ki se upoštevajo pri izračunu obveznosti glede zmogljivosti, pri čemer se za izračun obveznosti glede zmogljivosti uporabijo časovna obdobja (7h–15h in 18h–20h) v izbranih dnevih s ČKP1. V posameznem letu je torej 100 do 150 ur konične porabe s ČKP1. Dnevi s ČKP1 se sporočijo dobaviteljem na D-1 pred 10.30.

| (13) | Navedena obveznost se ne določi z vnaprejšnjim standardom, temveč na podlagi izmerjenih podatkov, da bi se vsakemu porabniku pripisal njegov dejanski prispevek k tveganju izpada. Za prenos prispevka porabnika k tveganju izpada zaradi njegove termosenzibilnosti se njegova poraba, ugotovljena za leto dobave, prilagodi zato, da se simulira obdobje izjemno hudega mraza, katerega intenziteta je v skladu s tveganjem, proti kateremu se poskuša prek sistema zaščititi (obdobje izjemno hudega mraza, ki se pojavi enkrat na deset let), in tako upošteva merilo zanesljivosti oskrbe, ki so ga določili francoski organi. Merilo glede zanesljivosti oskrbe je bilo določeno z odredbo št. 2006-1170 (décret no 2006-1170) z dne 20. septembra 2006 in ustreza triurnemu letnemu povprečnemu pričakovanemu izpadu. |
| --- | --- |

(13)

Navedena obveznost se ne določi z vnaprejšnjim standardom, temveč na podlagi izmerjenih podatkov, da bi se vsakemu porabniku pripisal njegov dejanski prispevek k tveganju izpada. Za prenos prispevka porabnika k tveganju izpada zaradi njegove termosenzibilnosti se njegova poraba, ugotovljena za leto dobave, prilagodi zato, da se simulira obdobje izjemno hudega mraza, katerega intenziteta je v skladu s tveganjem, proti kateremu se poskuša prek sistema zaščititi (obdobje izjemno hudega mraza, ki se pojavi enkrat na deset let), in tako upošteva merilo zanesljivosti oskrbe, ki so ga določili francoski organi. Merilo glede zanesljivosti oskrbe je bilo določeno z odredbo št. 2006-1170 (décret no 2006-1170) z dne 20. septembra 2006 in ustreza triurnemu letnemu povprečnemu pričakovanemu izpadu.

o

| (14) | Parametri, na podlagi katerih se bo določila dejanska potreba po potrdilih o zagotovljenih zmogljivostih v letu dobave, bodo objavljeni štiri leta pred letom dobave in se ne bodo spreminjali celotno proračunsko leto, da bi lahko trgovina potekala v nespremenljivem regulativnem okviru in da se zagotovi, da se vrednost proizvoda ne spremeni z zunajtržnim ukrepom. Natančna obveznost posameznega dobavitelja se nato izračuna po letu dobave z uporabo navedenih parametrov. |
| --- | --- |

(14)

Parametri, na podlagi katerih se bo določila dejanska potreba po potrdilih o zagotovljenih zmogljivostih v letu dobave, bodo objavljeni štiri leta pred letom dobave in se ne bodo spreminjali celotno proračunsko leto, da bi lahko trgovina potekala v nespremenljivem regulativnem okviru in da se zagotovi, da se vrednost proizvoda ne spremeni z zunajtržnim ukrepom. Natančna obveznost posameznega dobavitelja se nato izračuna po letu dobave z uporabo navedenih parametrov.

| (15) | Izravnave se lahko upoštevajo z uporabo dveh različnih metod: lahko se zmanjša obseg dobaviteljeve obveznosti glede zmogljivosti z zmanjšanjem porabe („implicitna izravnava“) ali s certifikacijo zmogljivosti za izravnavo („eksplicitna izravnava“). Obveznosti pri obeh navedenih vrstah zmogljivosti za izravnavo se razlikujejo: pri „implicitni izravnavi“ je treba v urah s ČKP1 dejansko zmanjšati porabo; medtem ko je treba pri „eksplicitni izravnavi“ zagotoviti razpoložljivost zmogljivosti v urah s ČKP2. |
| --- | --- |

(15)

Izravnave se lahko upoštevajo z uporabo dveh različnih metod: lahko se zmanjša obseg dobaviteljeve obveznosti glede zmogljivosti z zmanjšanjem porabe („implicitna izravnava“) ali s certifikacijo zmogljivosti za izravnavo („eksplicitna izravnava“). Obveznosti pri obeh navedenih vrstah zmogljivosti za izravnavo se razlikujejo: pri „implicitni izravnavi“ je treba v urah s ČKP1 dejansko zmanjšati porabo; medtem ko je treba pri „eksplicitni izravnavi“ zagotoviti razpoložljivost zmogljivosti v urah s ČKP2.

dejansko

| (16) | Nazadnje, francoski organi so določili, da so potrdila o zagotovljenih zmogljivostih povezana s proizvodom ARENH (3) za alternativne dobavitelje, kar bi moralo po njihovem mnenju prispevati k zmanjšanju koncentracije na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(16)

Nazadnje, francoski organi so določili, da so potrdila o zagotovljenih zmogljivostih povezana s proizvodom ARENH (3) za alternativne dobavitelje, kar bi moralo po njihovem mnenju prispevati k zmanjšanju koncentracije na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

3

2.2.2   Obveznosti operaterjev zmogljivosti in načela certifikacije

Obveznosti operaterjev zmogljivosti in načela certifikacije

| (17) | Operater vsakega proizvodnega obrata (navedeni mehanizem je tehnološko nevtralen), priključenega na državno prenosno omrežje ali državno distribucijsko omrežje, mora za navedeni obrat pri RTE predložiti vlogo za certifikacijo. Operater vsakega proizvodnega obrata (navedeni mehanizem je tehnološko nevtralen), priključenega na državno prenosno omrežje ali državno distribucijsko omrežje, mora za navedeni obrat pri RTE predložiti vlogo za certifikacijo. Vlogo za certifikacijo je mogoče pri RTE predložiti za vsak obrat za izravnavo ne glede na omrežje, na katero je priključen. Operater zmogljivosti torej najprej oceni obseg svoje razpoložljive zmogljivosti v času konične porabe (tako imenovanem ČKP2) v zadevnem letu dobave. |
| --- | --- |

(17)

Operater vsakega proizvodnega obrata (navedeni mehanizem je tehnološko nevtralen), priključenega na državno prenosno omrežje ali državno distribucijsko omrežje, mora za navedeni obrat pri RTE predložiti vlogo za certifikacijo. Operater vsakega proizvodnega obrata (navedeni mehanizem je tehnološko nevtralen), priključenega na državno prenosno omrežje ali državno distribucijsko omrežje, mora za navedeni obrat pri RTE predložiti vlogo za certifikacijo. Vlogo za certifikacijo je mogoče pri RTE predložiti za vsak obrat za izravnavo ne glede na omrežje, na katero je priključen. Operater zmogljivosti torej najprej oceni obseg svoje razpoložljive zmogljivosti v času konične porabe (tako imenovanem ČKP2) v zadevnem letu dobave.

| (18) | Posamezno leto dobave zajema od 10 do 25 dni s ČKP2. Poleg tega dnevi s ČKP1 nujno sovpadajo z dnevi s ČKP2. RTE dneve s ČKP2, ki ne sovpadajo z dnevi s ČKP1, izbere na posamezen dan za naslednji dan na podlagi meril napetosti elektroenergetskega sistema. Zadevna časovna obdobja so ista kot pri dnevih s ČKP1. Posamezno leto torej zajema 100 do 250 ur s ČKP2. |
| --- | --- |

(18)

Posamezno leto dobave zajema od 10 do 25 dni s ČKP2. Poleg tega dnevi s ČKP1 nujno sovpadajo z dnevi s ČKP2. RTE dneve s ČKP2, ki ne sovpadajo z dnevi s ČKP1, izbere na posamezen dan za naslednji dan na podlagi meril napetosti elektroenergetskega sistema. Zadevna časovna obdobja so ista kot pri dnevih s ČKP1. Posamezno leto torej zajema 100 do 250 ur s ČKP2.

| (19) | RTE tedaj izračuna certificirano raven na podlagi predloženih podatkov in metod izračuna, določenih v pravni podlagi mehanizma. Tako se na primer izvedejo popravki, da bi se upoštevala morebitno število zaporednih dni vklopa certificiranih zmogljivosti ali dejanski prispevek k zmanjšanju tveganja izpada zmogljivosti, katere primarni vir energije je izpostavljen meteorološkemu tveganju. |
| --- | --- |

(19)

RTE tedaj izračuna certificirano raven na podlagi predloženih podatkov in metod izračuna, določenih v pravni podlagi mehanizma. Tako se na primer izvedejo popravki, da bi se upoštevala morebitno število zaporednih dni vklopa certificiranih zmogljivosti ali dejanski prispevek k zmanjšanju tveganja izpada zmogljivosti, katere primarni vir energije je izpostavljen meteorološkemu tveganju.

| (20) | Operater lahko poleg tega z uporabo sistema ponovnega uravnoteženja spremeni svoje napovedi glede razpoložljivosti za celotno trajanje mehanizma, vključno z letom dobave. Ponovno uravnoteženje ustreza „ponovni certifikaciji“ zmogljivosti in operaterju omogoča, da svoje napovedi prilagodi glede na nove pridobljene informacije o svoji zmogljivosti. Ponovno uravnoteženje se lahko izvede navzgor in navzdol. |
| --- | --- |

(20)

Operater lahko poleg tega z uporabo sistema ponovnega uravnoteženja spremeni svoje napovedi glede razpoložljivosti za celotno trajanje mehanizma, vključno z letom dobave. Ponovno uravnoteženje ustreza „ponovni certifikaciji“ zmogljivosti in operaterju omogoča, da svoje napovedi prilagodi glede na nove pridobljene informacije o svoji zmogljivosti. Ponovno uravnoteženje se lahko izvede navzgor in navzdol.

| (21) | Ta sistem poročanja je dopolnjen s sistemom nadzora nad zmogljivostjo: velja načelo, da je treba vsako certificirano zmogljivost vklopiti najmanj enkrat na leto. Gre za naključna testiranja vsake zmogljivosti brez predhodnega obvestila operaterja. Zmogljivosti ni mogoče testirati več kot trikrat v posameznem obdobju dobave. |
| --- | --- |

(21)

Ta sistem poročanja je dopolnjen s sistemom nadzora nad zmogljivostjo: velja načelo, da je treba vsako certificirano zmogljivost vklopiti najmanj enkrat na leto. Gre za naključna testiranja vsake zmogljivosti brez predhodnega obvestila operaterja. Zmogljivosti ni mogoče testirati več kot trikrat v posameznem obdobju dobave.

| (22) | Podrobna pravila certifikacije se spreminjajo glede na vrsto zadevne zmogljivosti:






  1. | obstoječe proizvodne zmogljivosti se lahko začnejo certificirati štiri leta pred obdobjem dobave, vendar je treba njihovo certifikacijo obvezno zahtevati tri leta pred začetkom leta dobave; |
| --- | --- | --- |

(22)

Podrobna pravila certifikacije se spreminjajo glede na vrsto zadevne zmogljivosti:

1.

obstoječe proizvodne zmogljivosti se lahko začnejo certificirati štiri leta pred obdobjem dobave, vendar je treba njihovo certifikacijo obvezno zahtevati tri leta pred začetkom leta dobave;

| 2. | za načrtovane proizvodne zmogljivosti je mogoče zahtevati certifikacijo od podpisa prvega pravilnika iz podpisanega sporazuma o priključitvi do dveh mesecev pred začetkom obdobja dobave; in |
| --- | --- |

2.

za načrtovane proizvodne zmogljivosti je mogoče zahtevati certifikacijo od podpisa prvega pravilnika iz podpisanega sporazuma o priključitvi do dveh mesecev pred začetkom obdobja dobave; in

| 3. | zmogljivosti za izravnavo se lahko certificirajo najpozneje dva meseca pred začetkom obdobja dobave. |
| --- | --- |

3.

zmogljivosti za izravnavo se lahko certificirajo najpozneje dva meseca pred začetkom obdobja dobave.

| (23) | Vodja skupine certifikacijskih organov („RPC“) je pravna oseba, ki je finančno odgovorna za odstopanja operaterjev zmogljivosti od njene skupine. Operaterji so lahko svoji lastni RPC ali pa sklenejo pogodbo z drugim RPC. RPC lahko umetno povečajo zmogljivosti v okviru svoje skupine. |
| --- | --- |

(23)

Vodja skupine certifikacijskih organov („RPC“) je pravna oseba, ki je finančno odgovorna za odstopanja operaterjev zmogljivosti od njene skupine. Operaterji so lahko svoji lastni RPC ali pa sklenejo pogodbo z drugim RPC. RPC lahko umetno povečajo zmogljivosti v okviru svoje skupine.

| (24) | RTE za finančno izravnavo odstopanj vsakemu RPC najpozneje 1. decembra v letu dobave +2 sporoči odstopanje znotraj njegove skupine. |
| --- | --- |

(24)

RTE za finančno izravnavo odstopanj vsakemu RPC najpozneje 1. decembra v letu dobave +2 sporoči odstopanje znotraj njegove skupine.

2.3   Trgovanje s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih

Trgovanje s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih

| (25) | Vsa potrdila o zagotovljenih zmogljivostih so vpisana v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ki ga vodi operater omrežja RTE. Vsak dobavitelj in vsak operater zmogljivosti morata pri RTE odpreti račun v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Vertikalno povezani udeleženci morajo torej v tem registru voditi dva računa, enega za proizvodne dejavnosti in enega za tržne dejavnosti. |
| --- | --- |

(25)

Vsa potrdila o zagotovljenih zmogljivostih so vpisana v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ki ga vodi operater omrežja RTE. Vsak dobavitelj in vsak operater zmogljivosti morata pri RTE odpreti račun v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Vertikalno povezani udeleženci morajo torej v tem registru voditi dva računa, enega za proizvodne dejavnosti in enega za tržne dejavnosti.

| (26) | Lastništvo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih je razvidno iz tega, da ga je RTE vpisal na račun, ki ga ima imetnik potrdila v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Vsako izdano potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih je oštevilčeno, da se po eni strani omogoči njegovo upravljanje in po drugi strani sledljivost trgovanja. Potrdilo velja za posamezno leto dobave. Potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih, katerih enota je 0,1 MW (4), po izdaji obstaja samostojno: udeleženec, ki ima potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih, ne nosi tveganja, povezanega z zmogljivostjo, iz katere to tveganje izhaja. |
| --- | --- |

(26)

Lastništvo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih je razvidno iz tega, da ga je RTE vpisal na račun, ki ga ima imetnik potrdila v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Vsako izdano potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih je oštevilčeno, da se po eni strani omogoči njegovo upravljanje in po drugi strani sledljivost trgovanja. Potrdilo velja za posamezno leto dobave. Potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih, katerih enota je 0,1 MW (4), po izdaji obstaja samostojno: udeleženec, ki ima potrdilo o zagotovljenih zmogljivostih, ne nosi tveganja, povezanega z zmogljivostjo, iz katere to tveganje izhaja.

4

| (27) | Udeleženci potrdila o zagotovljenih zmogljivostih (izdaja in prenos) na zahtevo obeh strani (strani, ki prenese potrdilo, in strani, na katero se prenese potrdilo) prenesejo tako, da jih prenesejo v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Lastništvo se dejansko prenese z vpisom potrdila o zagotovljenih zmogljivostih na račun udeleženca, na katerega se prenese potrdilo. |
| --- | --- |

(27)

Udeleženci potrdila o zagotovljenih zmogljivostih (izdaja in prenos) na zahtevo obeh strani (strani, ki prenese potrdilo, in strani, na katero se prenese potrdilo) prenesejo tako, da jih prenesejo v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Lastništvo se dejansko prenese z vpisom potrdila o zagotovljenih zmogljivostih na račun udeleženca, na katerega se prenese potrdilo.

| (28) | S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih se lahko trguje na prostem trgu ali na organiziranih trgih. |
| --- | --- |

(28)

S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih se lahko trguje na prostem trgu ali na organiziranih trgih.

| (29) | S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih se lahko trguje celotno obdobje od certifikacije do roka za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Kot je bilo pojasnjeno v točki 23 obrazložitve, RTE vsakemu dobavitelju sporoči obseg njegove obveznosti glede zmogljivosti najpozneje 1. decembra v letu dobave +2. Rok za prenos je 15 dni pozneje. |
| --- | --- |

(29)

S potrdili o zagotovljenih zmogljivostih se lahko trguje celotno obdobje od certifikacije do roka za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Kot je bilo pojasnjeno v točki 23 obrazložitve, RTE vsakemu dobavitelju sporoči obseg njegove obveznosti glede zmogljivosti najpozneje 1. decembra v letu dobave +2. Rok za prenos je 15 dni pozneje.

| (30) | Dobavitelji, ki imajo na rok za sporočitev obveznosti presežek potrdil o zagotovljenih zmogljivostih glede na svojo obveznost, morajo pred rokom za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih razpisati javno ponudbo za prodajo. |
| --- | --- |

(30)

Dobavitelji, ki imajo na rok za sporočitev obveznosti presežek potrdil o zagotovljenih zmogljivostih glede na svojo obveznost, morajo pred rokom za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih razpisati javno ponudbo za prodajo.

| (31) | RTE pet dni po roku za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih za vsakega dobavitelja izračuna neravnotežje med obsegom dobaviteljeve obveznosti glede zmogljivosti in številom potrdil o zagotovljenih zmogljivostih na računu dobavitelja, vpisanim v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ter ustrezno finančno izravnavo. |
| --- | --- |

(31)

RTE pet dni po roku za prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih za vsakega dobavitelja izračuna neravnotežje med obsegom dobaviteljeve obveznosti glede zmogljivosti in številom potrdil o zagotovljenih zmogljivostih na računu dobavitelja, vpisanim v register potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ter ustrezno finančno izravnavo.

2.4   Finančna izravnava odstopanj

Finančna izravnava odstopanj

| (32) | Mehanizem vključuje prevzemanje odgovornosti za odstopanja med dejanskimi od predvidenimi rezultati. |
| --- | --- |

(32)

Mehanizem vključuje prevzemanje odgovornosti za odstopanja med dejanskimi od predvidenimi rezultati.

| (33) | Celotna zasnova finančnih izravnav temelji na finančnih izravnavah odstopanj, ki se izvajajo zelo podobno kot pri energiji (ponovno uravnoteženje ali balancing), ter izhaja iz načela, da dobavitelji in RPC v primeru negativnega neravnotežja plačajo finančno izravnavo ali pa se jim finančna izravnava plača, če je neravnotežje pozitivno. V primeru negativnega neravnotežja se vsem končnim porabnikom znižajo cene na podlagi TURPE (Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité, tarifa za uporabo javnega omrežja električne energije) (5). |
| --- | --- |

(33)

Celotna zasnova finančnih izravnav temelji na finančnih izravnavah odstopanj, ki se izvajajo zelo podobno kot pri energiji (ponovno uravnoteženje ali balancing), ter izhaja iz načela, da dobavitelji in RPC v primeru negativnega neravnotežja plačajo finančno izravnavo ali pa se jim finančna izravnava plača, če je neravnotežje pozitivno. V primeru negativnega neravnotežja se vsem končnim porabnikom znižajo cene na podlagi TURPE (Tarif d'Utilisation du Réseau Public d'Electricité, tarifa za uporabo javnega omrežja električne energije) (5).

ponovno uravnoteženje

balancing

5

| (34) | Cena izravnave, zaračunana za posamezno leto dobave, je odvisna od nekaterih meril:






  1. | če zanesljivost oskrbe ni znatno ogrožena, cena finančne izravnave v celoti temelji na tržni ceni (TC; to je aritmetično povprečje cen zmogljivosti, določenih na dražbah, izvedenih pred letom dobave). Za izravnavo negativnih odstopanj se navedeni ceni prišteje spodbujevalni koeficient (koeficient k), da se spodbudi k sodelovanju na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, namesto da se čaka na finančno izravnavo (pri pozitivnih odstopanjih se ta koeficient odšteje); in |
| --- | --- | --- |

(34)

Cena izravnave, zaračunana za posamezno leto dobave, je odvisna od nekaterih meril:

1.

če zanesljivost oskrbe ni znatno ogrožena, cena finančne izravnave v celoti temelji na tržni ceni (TC; to je aritmetično povprečje cen zmogljivosti, določenih na dražbah, izvedenih pred letom dobave). Za izravnavo negativnih odstopanj se navedeni ceni prišteje spodbujevalni koeficient (koeficient k), da se spodbudi k sodelovanju na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, namesto da se čaka na finančno izravnavo (pri pozitivnih odstopanjih se ta koeficient odšteje); in

| 2. | če je zanesljivost oskrbe znatno ogrožena (celotno odstopanje presega prag, ki ga mora določiti RTE; določen na 2 GW pod celotno obveznostjo za prvi dve leti dobave), se cena izravnave odstopanj določi glede na regulirano ceno (Padmin). Ta regulirana cena je zgornja meja cene zmogljivosti na trgu. |
| --- | --- |

2.

če je zanesljivost oskrbe znatno ogrožena (celotno odstopanje presega prag, ki ga mora določiti RTE; določen na 2 GW pod celotno obveznostjo za prvi dve leti dobave), se cena izravnave odstopanj določi glede na regulirano ceno (Padmin). Ta regulirana cena je zgornja meja cene zmogljivosti na trgu.

| (35) | Po izračunu različnih izravnav odstopanj RPC in dobavitelji, katerih odstopanja so negativna, v svoj sklad plačajo znesek izravnave, ki ga dolgujejo, RPC in dobavitelji, katerih odstopanja so pozitivna, pa iz svojega sklada prejmejo znesek izravnave, ki jim je dolgovan. Vendar znesek pozitivnih izravnav za posamezno leto dobave ne presega zneska plačil, izvedenih za negativne finančne izravnave. Morebitni zneski, ki ostanejo v skladih za izravnavo odstopanj, se prerazporedijo na uporabnike javnega omrežja električne energije, to je na vse končne odjemalce. |
| --- | --- |

(35)

Po izračunu različnih izravnav odstopanj RPC in dobavitelji, katerih odstopanja so negativna, v svoj sklad plačajo znesek izravnave, ki ga dolgujejo, RPC in dobavitelji, katerih odstopanja so pozitivna, pa iz svojega sklada prejmejo znesek izravnave, ki jim je dolgovan. Vendar znesek pozitivnih izravnav za posamezno leto dobave ne presega zneska plačil, izvedenih za negativne finančne izravnave. Morebitni zneski, ki ostanejo v skladih za izravnavo odstopanj, se prerazporedijo na uporabnike javnega omrežja električne energije, to je na vse končne odjemalce.

| (36) | Med skladom za izravnavo odstopanj RPC in skladom za izravnavo odstopanj dobaviteljev ni denarnega toka. Med zadevnimi operaterji zmogljivosti in dobavitelji v okviru izravnave odstopanj torej ni nobenega denarnega toka. |
| --- | --- |

(36)

Med skladom za izravnavo odstopanj RPC in skladom za izravnavo odstopanj dobaviteljev ni denarnega toka. Med zadevnimi operaterji zmogljivosti in dobavitelji v okviru izravnave odstopanj torej ni nobenega denarnega toka.

| (37) | RTE zagotavlja upravno, računovodsko in finančno upravljanje skladov za izravnavo odstopanj („sklad za izravnavo odstopanj vodij skupine certifikacijskih organov“ in „sklad za izravnavo s ponovnim uravnoteženjem zmogljivosti dobaviteljev“) v skladu s predpisi zasebnega računovodstva. V zvezi s tem je njegova naloga izstavljanje računov in izterjava zneskov, ki jih dolgujejo RPC in dobavitelji, ter ugotavljanje morebitnih neporavnanih plačil. |
| --- | --- |

(37)

RTE zagotavlja upravno, računovodsko in finančno upravljanje skladov za izravnavo odstopanj („sklad za izravnavo odstopanj vodij skupine certifikacijskih organov“ in „sklad za izravnavo s ponovnim uravnoteženjem zmogljivosti dobaviteljev“) v skladu s predpisi zasebnega računovodstva. V zvezi s tem je njegova naloga izstavljanje računov in izterjava zneskov, ki jih dolgujejo RPC in dobavitelji, ter ugotavljanje morebitnih neporavnanih plačil.

| (38) | Komisija za regulacijo energije (CRE), nacionalni organ za regulacijo v energetskem sektorju, pa nadzira izravnavo odstopanj dobaviteljev (člen 7 odredbe št. 2012-1405, kodificirane v členu R. 335-12 energetskega zakonika (code de l'énergie)) in lahko določi upravno kazen v primeru neizpolnitve zakonske obveznosti plačila odstopanj. Kazen mora biti sorazmerna in za posamezno leto dobave ne sme presegati 120 000 EUR na MW zmogljivosti (člen L. 335-7 energetskega zakonika). |
| --- | --- |

(38)

Komisija za regulacijo energije (CRE), nacionalni organ za regulacijo v energetskem sektorju, pa nadzira izravnavo odstopanj dobaviteljev (člen 7 odredbe št. 2012-1405, kodificirane v členu R. 335-12 energetskega zakonika (code de l'énergie)) in lahko določi upravno kazen v primeru neizpolnitve zakonske obveznosti plačila odstopanj. Kazen mora biti sorazmerna in za posamezno leto dobave ne sme presegati 120 000 EUR na MW zmogljivosti (člen L. 335-7 energetskega zakonika).

2.5   Nacionalna pravna podlaga

Nacionalna pravna podlaga

| (39) | Zakonodajna in regulativna besedila, ki urejajo mehanizem zmogljivosti, so:






  1. | zakon št. 2010-1488 z dne 7. decembra 2010 o novi organizaciji trga električne energije (loi no 2010-1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité), kodificiran zlasti v členih L. 335-1 do L. 335-7 in L. 321-16 do L. 321-17 energetskega zakonika (code de l'énergie); |
| --- | --- | --- |

(39)

Zakonodajna in regulativna besedila, ki urejajo mehanizem zmogljivosti, so:

1.

zakon št. 2010-1488 z dne 7. decembra 2010 o novi organizaciji trga električne energije (loi no 2010-1488 du 7 décembre 2010 relative à la nouvelle organisation du marché de l'électricité), kodificiran zlasti v členih L. 335-1 do L. 335-7 in L. 321-16 do L. 321-17 energetskega zakonika (code de l'énergie);

o

| 2. | odredba št. 2012-1405 z dne 14. decembra 2012 o prispevku dobaviteljev k zanesljivosti oskrbe z električno energijo in uvedbi mehanizma obveznosti glede zmogljivosti v elektroenergetskem sektorju (décret no 2012-1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité), določena v členu L. 335-6 in kodificirana v členih regulativnega dela energetskega zakonika R. 335-1 do D. 335-54; |
| --- | --- |

2.

odredba št. 2012-1405 z dne 14. decembra 2012 o prispevku dobaviteljev k zanesljivosti oskrbe z električno energijo in uvedbi mehanizma obveznosti glede zmogljivosti v elektroenergetskem sektorju (décret no 2012-1405 du 14 décembre 2012 relatif à la contribution des fournisseurs à la sécurité d'approvisionnement en électricité et portant création d'un mécanisme d'obligation de capacité dans le secteur de l'électricité), določena v členu L. 335-6 in kodificirana v členih regulativnega dela energetskega zakonika R. 335-1 do D. 335-54;

o

| 3. | odlok z dne 22. januarja 2015 o določitvi pravil za mehanizem zmogljivosti (arrêté du 22 janvier 2015 définissant les règles du mécanisme de capacité), sprejet na podlagi člena 2 odredbe št.o2012-1405 z dne 14. decembra 2012 o prispevku dobaviteljev k zanesljivosti oskrbe z električno energijo in uvedbi mehanizma obveznosti glede zmogljivosti v elektroenergetskem sektorju, in |
| --- | --- |

3.

odlok z dne 22. januarja 2015 o določitvi pravil za mehanizem zmogljivosti (arrêté du 22 janvier 2015 définissant les règles du mécanisme de capacité), sprejet na podlagi člena 2 odredbe št.o2012-1405 z dne 14. decembra 2012 o prispevku dobaviteljev k zanesljivosti oskrbe z električno energijo in uvedbi mehanizma obveznosti glede zmogljivosti v elektroenergetskem sektorju, in

o

| 4. | priloga k odloku z dne 22. januarja 2015: Pravila mehanizma zmogljivosti. |
| --- | --- |

4.

priloga k odloku z dne 22. januarja 2015: Pravila mehanizma zmogljivosti.

| (40) | Za namene rešitev, ki jih je predlagala Francija po pomislekih Komisije v sklepu o začetku postopka, bodo navedena besedila poleg tega popravljena ali dopolnjena, da bi se upoštevale vse rešitve, opisane v oddelku 3 tega sklepa. |
| --- | --- |

(40)

Za namene rešitev, ki jih je predlagala Francija po pomislekih Komisije v sklepu o začetku postopka, bodo navedena besedila poleg tega popravljena ali dopolnjena, da bi se upoštevale vse rešitve, opisane v oddelku 3 tega sklepa.

2.6   Upravičenci

Upravičenci

| (41) | Upravičenci mehanizma so imetniki zmogljivosti, ki (prek RTE) od države prejmejo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih in jih lahko prodajo naprej. |
| --- | --- |

(41)

Upravičenci mehanizma so imetniki zmogljivosti, ki (prek RTE) od države prejmejo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih in jih lahko prodajo naprej.

2.7   Cilj mehanizma: zanesljivost oskrbe

Cilj mehanizma: zanesljivost oskrbe

| (42) | Kazalnik, ki ga je uporabila Francija za oceno tveganja porušenega ravnotežja med ponudbo električne energije in povpraševanjem po njej, je pričakovano trajanje izpada zaradi neravnotežja med ponudbo in povpraševanjem (Loss Of Load Expectation (LOLE)). Francoski organi so se odločili, da za Francijo upoštevajo pričakovani izpad v povprečju tri ure na leto. |
| --- | --- |

(42)

Kazalnik, ki ga je uporabila Francija za oceno tveganja porušenega ravnotežja med ponudbo električne energije in povpraševanjem po njej, je pričakovano trajanje izpada zaradi neravnotežja med ponudbo in povpraševanjem (Loss Of Load Expectation (LOLE)). Francoski organi so se odločili, da za Francijo upoštevajo pričakovani izpad v povprečju tri ure na leto.

Loss Of Load Expectation

| (43) | Navedeni organi so pojasnili, da v Franciji več let prihaja do konične porabe električne energije pozimi. Za francoski elektroenergetski sistem je namreč značilna velika termosenzibilnost porabe električne energije, zaradi katere se največ električne energije porabi med zimskimi hladnimi vali. Kot je prikazano na sliki 2, se je ta termosenzibilnost zadnja leta še naprej povečevala, zlasti zaradi večje porabe, povezane z ogrevanjem na elektriko, pa tudi zaradi novih načinov uporabe električne energije, ki pogosto sovpadajo z večerno konično porabo. |
| --- | --- |

(43)

Navedeni organi so pojasnili, da v Franciji več let prihaja do konične porabe električne energije pozimi. Za francoski elektroenergetski sistem je namreč značilna velika termosenzibilnost porabe električne energije, zaradi katere se največ električne energije porabi med zimskimi hladnimi vali. Kot je prikazano na sliki 2, se je ta termosenzibilnost zadnja leta še naprej povečevala, zlasti zaradi večje porabe, povezane z ogrevanjem na elektriko, pa tudi zaradi novih načinov uporabe električne energije, ki pogosto sovpadajo z večerno konično porabo.

| (44) | Konična poraba se povečuje hitreje kot splošna raven porabe električne energije. Za francosko konično porabo je poleg tega značilno veliko nihanje, zato so lahko odstopanja v porabi zelo velika (do 20 GW med posameznima letoma). Obvladovanje konične porabe električne energije je torej glavni cilj, zlasti ker se energetska raba preusmerja k električni energiji.

  Slika 2


  Pretekla obdobja največje porabe v Franciji




  Pretekla obdobja največje porabe v zadnjem desetletju

  Vir: RTE – Predvidena bilanca ravnotežja med ponudbo električne energije in povpraševanjem po njej v Franciji 2014, str. 33. |
| --- | --- |

(44)

Konična poraba se povečuje hitreje kot splošna raven porabe električne energije. Za francosko konično porabo je poleg tega značilno veliko nihanje, zato so lahko odstopanja v porabi zelo velika (do 20 GW med posameznima letoma). Obvladovanje konične porabe električne energije je torej glavni cilj, zlasti ker se energetska raba preusmerja k električni energiji.

Slika 2

Slika 2

Pretekla obdobja največje porabe v Franciji

Pretekla obdobja največje porabe v Franciji

Pretekla obdobja največje porabe v zadnjem desetletju

Vir: RTE – Predvidena bilanca ravnotežja med ponudbo električne energije in povpraševanjem po njej v Franciji 2014, str. 33.

Vir:

| (45) | Po navedbah RTE sta za Evropo na strani ponudbe značilni stagnacija povpraševanja in znatna presežna proizvodna zmogljivost, kar je mogoče pripisati več dejavnikom. Povpraševanje po električni energiji se je od leta 2008 zaradi gospodarske krize zmanjšalo. Hkrati se hitro razvijajo obnovljivi viri energije, ki so subvencionirani „zunaj trga“ in imajo prednostni dostop do električnega omrežja. Poleg tega je v Evropi oživelo delovanje elektrarn na premog, saj so cene tega goriva padle zaradi razmaha ameriškega plina iz skrilavca, ki je Združene države primoral k masovnemu izvozu njihove zdaj presežne proizvodnje premoga v Evropo. Nazadnje, donosnost in s tem dejavnost elektrarn na plin – ki so postale manj konkurenčne od elektrarn na premog – sta močno upadli. |
| --- | --- |

(45)

Po navedbah RTE sta za Evropo na strani ponudbe značilni stagnacija povpraševanja in znatna presežna proizvodna zmogljivost, kar je mogoče pripisati več dejavnikom. Povpraševanje po električni energiji se je od leta 2008 zaradi gospodarske krize zmanjšalo. Hkrati se hitro razvijajo obnovljivi viri energije, ki so subvencionirani „zunaj trga“ in imajo prednostni dostop do električnega omrežja. Poleg tega je v Evropi oživelo delovanje elektrarn na premog, saj so cene tega goriva padle zaradi razmaha ameriškega plina iz skrilavca, ki je Združene države primoral k masovnemu izvozu njihove zdaj presežne proizvodnje premoga v Evropo. Nazadnje, donosnost in s tem dejavnost elektrarn na plin – ki so postale manj konkurenčne od elektrarn na premog – sta močno upadli.

| (46) | V teh okoliščinah nihanja, povezana s podnebnimi razmerami, zbujajo negotovost glede financiranja potrebnih koničnih zmogljivosti za kritje te konične porabe. Do najvišje porabe pride redko, nekaj ur na leto, v nekaterih letih pa sploh ne, če so temperature milejše. |
| --- | --- |

(46)

V teh okoliščinah nihanja, povezana s podnebnimi razmerami, zbujajo negotovost glede financiranja potrebnih koničnih zmogljivosti za kritje te konične porabe. Do najvišje porabe pride redko, nekaj ur na leto, v nekaterih letih pa sploh ne, če so temperature milejše.

| (47) | Francoski mehanizem zmogljivosti je bil zasnovan kot ena od rešitev za to težavo, da bi se zagotovila izpolnitev merila zanesljivosti oskrbe, ki so ga opredelili javni organi. Navedeni mehanizem je eden od načinov za spremembo vedenja v času konične porabe (pristop, ki temelji na povpraševanju) ter za spodbuditev ustreznih naložb v proizvodne obrate in zmogljivosti za izravnavo (pristop, ki temelji na ponudbi). |
| --- | --- |

(47)

Francoski mehanizem zmogljivosti je bil zasnovan kot ena od rešitev za to težavo, da bi se zagotovila izpolnitev merila zanesljivosti oskrbe, ki so ga opredelili javni organi. Navedeni mehanizem je eden od načinov za spremembo vedenja v času konične porabe (pristop, ki temelji na povpraševanju) ter za spodbuditev ustreznih naložb v proizvodne obrate in zmogljivosti za izravnavo (pristop, ki temelji na ponudbi).

2.8   Proračun

Proračun

| (48) | Vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih se ne določi upravno, temveč jo določa trg. Trgovino svobodno določajo udeleženci mehanizma na podlagi svojih napovedi, svoje strategije kritja in informacij, ki jih imajo na voljo. |
| --- | --- |

(48)

Vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih se ne določi upravno, temveč jo določa trg. Trgovino svobodno določajo udeleženci mehanizma na podlagi svojih napovedi, svoje strategije kritja in informacij, ki jih imajo na voljo.

| (49) | Kljub decentraliziranosti mehanizma, ki otežuje oceno proračuna, je bila ta izvedena, pri čemer je bila kot predpostavka vzeta obveznost glede celotne zmogljivosti za povpraševanje v Franciji med 80 000 in 95 000 MW, predpostavljen pa je bil tudi koeficient zanesljivosti, ki je ohranil vrednost 0,93. Povpraševanje bo odvisno od razvoja porabe v celinski Franciji, vključno z ukrepi za upravljanje povpraševanja, ki jih bodo izvajali dobavitelji električne energije, kar bo zmanjšalo posamično obveznost, ki jo bodo morali izpolniti. Na tej podlagi bi lahko bruto prihodki operaterjev na trgu zmogljivosti znašali med 0 EUR/kW in 30 EUR/kW v obdobju 2017–2026, pri čemer bi bili zneski najvišji v letih, v katerih bi se izkazala potreba po izdelavi novih proizvodnih orodij. |
| --- | --- |

(49)

Kljub decentraliziranosti mehanizma, ki otežuje oceno proračuna, je bila ta izvedena, pri čemer je bila kot predpostavka vzeta obveznost glede celotne zmogljivosti za povpraševanje v Franciji med 80 000 in 95 000 MW, predpostavljen pa je bil tudi koeficient zanesljivosti, ki je ohranil vrednost 0,93. Povpraševanje bo odvisno od razvoja porabe v celinski Franciji, vključno z ukrepi za upravljanje povpraševanja, ki jih bodo izvajali dobavitelji električne energije, kar bo zmanjšalo posamično obveznost, ki jo bodo morali izpolniti. Na tej podlagi bi lahko bruto prihodki operaterjev na trgu zmogljivosti znašali med 0 EUR/kW in 30 EUR/kW v obdobju 2017–2026, pri čemer bi bili zneski najvišji v letih, v katerih bi se izkazala potreba po izdelavi novih proizvodnih orodij.

2.9   Trajanje

Trajanje

| (50) | Prvo leto dobave se začne 1. januarja 2017. Z odstopanjem od splošnega pravila, v skladu s katerim se certifikacije izvedejo štiri leta pred letom dobave, se je certifikacija za prvo leto dobave (2017) začela 1. aprila 2015. Za zdaj velja, da če francoski organi ne določijo datuma prenehanja mehanizma, RTE in regulator vseeno izvedeta letno oceno, opredeljeno v francoski zakonodaji. Pri tem se lahko mehanizem po potrebi popravi (da se na primer uskladi z zadnjimi spremembami v evropski zakonodaji) ali ukine, če ne bi bil več potreben (6). |
| --- | --- |

(50)

Prvo leto dobave se začne 1. januarja 2017. Z odstopanjem od splošnega pravila, v skladu s katerim se certifikacije izvedejo štiri leta pred letom dobave, se je certifikacija za prvo leto dobave (2017) začela 1. aprila 2015. Za zdaj velja, da če francoski organi ne določijo datuma prenehanja mehanizma, RTE in regulator vseeno izvedeta letno oceno, opredeljeno v francoski zakonodaji. Pri tem se lahko mehanizem po potrebi popravi (da se na primer uskladi z zadnjimi spremembami v evropski zakonodaji) ali ukine, če ne bi bil več potreben (6).

6

2.10   Kumulacija

Kumulacija

| (51) | Kar zadeva obrate, zajete v pogodbi o obveznosti nakupa (obnovljivi viri električne energije) ali upravičene do dodatnih sredstev, člena L. 121-24 in L. 335-5 energetskega zakonika določata, da bo dobiček od prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih izhajal iz odštetja vseh njihovih stroškov javne službe, vključno z drugimi dodeljenimi državnimi pomočmi, s katerimi se financira sistem podpore z obveznostjo nakupa. Ustrezno proizvajalcem ne bo treba zagotoviti izravnave odstopanj, če je dejanska zmogljivost manjša od certificirane zmogljivosti za nihanja, povezana z razpoložljivostjo primarnega vira (7). |
| --- | --- |

(51)

Kar zadeva obrate, zajete v pogodbi o obveznosti nakupa (obnovljivi viri električne energije) ali upravičene do dodatnih sredstev, člena L. 121-24 in L. 335-5 energetskega zakonika določata, da bo dobiček od prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih izhajal iz odštetja vseh njihovih stroškov javne službe, vključno z drugimi dodeljenimi državnimi pomočmi, s katerimi se financira sistem podpore z obveznostjo nakupa. Ustrezno proizvajalcem ne bo treba zagotoviti izravnave odstopanj, če je dejanska zmogljivost manjša od certificirane zmogljivosti za nihanja, povezana z razpoložljivostjo primarnega vira (7).

7

3.   OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK POSTOPKA

OPIS RAZLOGOV ZA ZAČETEK POSTOPKA

3.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (52) | Komisija je v točki 143 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da je navedeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(52)

Komisija je v točki 143 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da je navedeni ukrep državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU iz naslednjih razlogov.

3.1.1   Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

| (53) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da je mogoče ugotoviti obstoj prenosa državnih sredstev ne le, če je bil denar neposredno prenesen iz proračuna države ali javnega organa, temveč tudi če so sredstva za podporo mehanizmu izvirala iz lastnih sredstev podjetij, pod pogojem da (i) se država odpove zbiranju državnih sredstev, ki jih je treba pobrati, in/ali (ii) finančna sredstva, uporabljena v okviru sistema, ostanejo pod javnim nadzorom, pri čemer niso nujno trajno del javnega premoženja. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da je mogoče ugotoviti obstoj prenosa državnih sredstev ne le, če je bil denar neposredno prenesen iz proračuna države ali javnega organa, temveč tudi če so sredstva za podporo mehanizmu izvirala iz lastnih sredstev podjetij, pod pogojem da (i) se država odpove zbiranju državnih sredstev, ki jih je treba pobrati, in/ali (ii) finančna sredstva, uporabljena v okviru sistema, ostanejo pod javnim nadzorom, pri čemer niso nujno trajno del javnega premoženja.

| (54) | Kar zadeva prvo točko, se francoska država odpoveduje javnim sredstvom, saj operaterjem zmogljivosti zastonj izdaja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih, namesto da bi jih prodala (tako kot v zadevah NOx (8) in romunski zeleni certifikati (9)). |
| --- | --- |

(54)

Kar zadeva prvo točko, se francoska država odpoveduje javnim sredstvom, saj operaterjem zmogljivosti zastonj izdaja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih, namesto da bi jih prodala (tako kot v zadevah NOx (8) in romunski zeleni certifikati (9)).

8

9

| (55) | Kar zadeva drugo točko, finančna sredstva za podporo mehanizmu ostajajo pod nadzorom države (podobno kot v zadevah Vent de Colère (10) in Essent (11)), saj: (i) se navedena sredstva financirajo prek obveznih prispevkov, ki jih nalaga država, in so torej pripisljiva državi; (ii) država določi parametre (merilo zanesljivosti oskrbe in metodo določanja referenčne tržne cene, na podlagi katere se določi cena izravnave odstopanj), ki vplivajo na ceno zmogljivosti in skupno število certifikatov, tudi če jih država ne določi kot takih; (iii) je komisija za regulacijo energije (CRE) pooblaščena za naložitev kazni dobaviteljem, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti izravnave odstopanj; in (iv) je država operaterja prenosnega omrežja – RTE – določila za upravljanje sklada za izravnavo odstopanj. |
| --- | --- |

(55)

Kar zadeva drugo točko, finančna sredstva za podporo mehanizmu ostajajo pod nadzorom države (podobno kot v zadevah Vent de Colère (10) in Essent (11)), saj: (i) se navedena sredstva financirajo prek obveznih prispevkov, ki jih nalaga država, in so torej pripisljiva državi; (ii) država določi parametre (merilo zanesljivosti oskrbe in metodo določanja referenčne tržne cene, na podlagi katere se določi cena izravnave odstopanj), ki vplivajo na ceno zmogljivosti in skupno število certifikatov, tudi če jih država ne določi kot takih; (iii) je komisija za regulacijo energije (CRE) pooblaščena za naložitev kazni dobaviteljem, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti izravnave odstopanj; in (iv) je država operaterja prenosnega omrežja – RTE – določila za upravljanje sklada za izravnavo odstopanj.

10

11

3.1.2   Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (56) | Po navedbah Komisije se sodba Altmark (12) ne uporablja za obravnavni primer, saj obveznost javne službe ni jasno opredeljena. Obveznosti v okviru mehanizma naj bi bile številne in naj bi se razlikovale glede na različne zainteresirane strani (operaterji elektrarn, operaterji zmogljivosti za izravnavo, dobavitelji). Na strani obveznosti operaterjev zmogljivosti obveznost certifikacije ni strogo predpisana, če: (i) je za zmogljivosti za izravnavo neobvezna in (ii) lahko operaterji obstoječih proizvodnih obratov izbirajo raven zmogljivosti, ki jo certificirajo. |
| --- | --- |

(56)

Po navedbah Komisije se sodba Altmark (12) ne uporablja za obravnavni primer, saj obveznost javne službe ni jasno opredeljena. Obveznosti v okviru mehanizma naj bi bile številne in naj bi se razlikovale glede na različne zainteresirane strani (operaterji elektrarn, operaterji zmogljivosti za izravnavo, dobavitelji). Na strani obveznosti operaterjev zmogljivosti obveznost certifikacije ni strogo predpisana, če: (i) je za zmogljivosti za izravnavo neobvezna in (ii) lahko operaterji obstoječih proizvodnih obratov izbirajo raven zmogljivosti, ki jo certificirajo.

12

| (57) | Prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih je torej prednost in ne nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe. Ta prednost je selektivna, saj navedeni mehanizem vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem. |
| --- | --- |

(57)

Prenos potrdil o zagotovljenih zmogljivostih je torej prednost in ne nadomestilo za izpolnjevanje obveznosti javne službe. Ta prednost je selektivna, saj navedeni mehanizem vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem.

3.1.3   Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

| (58) | Po navedbah Komisije bi lahko mehanizem zmogljivosti vplival na konkurenco z operaterji zmogljivosti v tujini (čimer bi lahko vplival tudi na trgovino med državami članicami), ker naj bi bila operaterjem zmogljivosti v Franciji zagotovljena prednost, ki je operaterji v tujini ne bi mogli pridobiti, ker jih ne bi bilo mogoče certificirati. |
| --- | --- |

(58)

Po navedbah Komisije bi lahko mehanizem zmogljivosti vplival na konkurenco z operaterji zmogljivosti v tujini (čimer bi lahko vplival tudi na trgovino med državami članicami), ker naj bi bila operaterjem zmogljivosti v Franciji zagotovljena prednost, ki je operaterji v tujini ne bi mogli pridobiti, ker jih ne bi bilo mogoče certificirati.

3.2   Cilj skupnega interesa in potrebnost

Cilj skupnega interesa in potrebnost

| (59) | Zaskrbljenost francoskih organov glede zadostnosti proizvodnih zmogljivosti je tesno povezana s konično obremenitvijo, do katere pride v razmeroma kratkih izrazito hladnih obdobjih, saj je Francija pri ogrevanju močno odvisna od električne energije. |
| --- | --- |

(59)

Zaskrbljenost francoskih organov glede zadostnosti proizvodnih zmogljivosti je tesno povezana s konično obremenitvijo, do katere pride v razmeroma kratkih izrazito hladnih obdobjih, saj je Francija pri ogrevanju močno odvisna od električne energije.

| (60) | V sklepu o začetku postopka so bili navedeni pomisleki v zvezi s potrebnostjo ukrepa iz naslednjih razlogov:






  1. | iz ocene zadostnosti proizvodnih zmogljivosti Scenario Outlook and Adequacy Forecast (scenarijska ocena in napoved zadostnosti), ki jo je pripravilo Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja (REGRT-E) (13), je razvidno, da se bo težava glede zanesljivosti oskrbe pojavila šele od leta 2025; |
| --- | --- | --- |

(60)

V sklepu o začetku postopka so bili navedeni pomisleki v zvezi s potrebnostjo ukrepa iz naslednjih razlogov:

1.

iz ocene zadostnosti proizvodnih zmogljivosti Scenario Outlook and Adequacy Forecast (scenarijska ocena in napoved zadostnosti), ki jo je pripravilo Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja (REGRT-E) (13), je razvidno, da se bo težava glede zanesljivosti oskrbe pojavila šele od leta 2025;

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

13

| 2. | zdi se, da Francija razen mehanizma zmogljivosti ni raziskala drugih možnosti, kot so tarife, ki bi spodbudile k zmanjšanju porabe v času konične porabe; in |
| --- | --- |

2.

zdi se, da Francija razen mehanizma zmogljivosti ni raziskala drugih možnosti, kot so tarife, ki bi spodbudile k zmanjšanju porabe v času konične porabe; in

| 3. | RTE kljub izvajanju regulativnega okvira, ki podpira izravnavo porabe in ki je omogočil, da se pri neodvisnih izravnavah prevzame upravljanje izravnav, ki jih je v preteklosti zagotavljal prvotni dobavitelj, v obdobju 2014–2019 ne pričakuje znatnega neto povečanja francoskih zmogljivosti za izravnavo. |
| --- | --- |

3.

RTE kljub izvajanju regulativnega okvira, ki podpira izravnavo porabe in ki je omogočil, da se pri neodvisnih izravnavah prevzame upravljanje izravnav, ki jih je v preteklosti zagotavljal prvotni dobavitelj, v obdobju 2014–2019 ne pričakuje znatnega neto povečanja francoskih zmogljivosti za izravnavo.

3.3   Ustreznost ukrepov pomoči

Ustreznost ukrepov pomoči

| (61) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da bi lahko navedeni mehanizem povzročil diskriminacijo med različnimi zmogljivostmi za izravnavo. Natančneje, navedeni mehanizem lahko vključuje dve vrsti izravnave porabe: po eni strani zmogljivost za implicitno izravnavo, pri kateri se zmanjša obveznost glede zmogljivosti dobaviteljev v obsegu zmogljivosti, pridobljenem z zmanjšano porabo odjemalcev v urah konične porabe 10 do 15 dni na leto; in po drugi strani zmogljivost za eksplicitno izravnavo, pri kateri morajo (veliki) porabniki ali energetski povezovalci certificirati svoj potencial za zmanjšanje porabe in to zmogljivost dati na voljo (pri čemer ta ni nujno zmanjšana) 10 do 25 dni na leto v urah konične porabe. |
| --- | --- |

(61)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da bi lahko navedeni mehanizem povzročil diskriminacijo med različnimi zmogljivostmi za izravnavo. Natančneje, navedeni mehanizem lahko vključuje dve vrsti izravnave porabe: po eni strani zmogljivost za implicitno izravnavo, pri kateri se zmanjša obveznost glede zmogljivosti dobaviteljev v obsegu zmogljivosti, pridobljenem z zmanjšano porabo odjemalcev v urah konične porabe 10 do 15 dni na leto; in po drugi strani zmogljivost za eksplicitno izravnavo, pri kateri morajo (veliki) porabniki ali energetski povezovalci certificirati svoj potencial za zmanjšanje porabe in to zmogljivost dati na voljo (pri čemer ta ni nujno zmanjšana) 10 do 25 dni na leto v urah konične porabe.

| (62) | Komisija je poleg tega v sklepu o začetku postopka očitala, da mehanizem ni bil dostopen za vse tehnologije, ki bi lahko prispevale k zanesljivosti oskrbe, zlasti za povezovalne daljnovode in/ali tuje zmogljivosti. |
| --- | --- |

(62)

Komisija je poleg tega v sklepu o začetku postopka očitala, da mehanizem ni bil dostopen za vse tehnologije, ki bi lahko prispevale k zanesljivosti oskrbe, zlasti za povezovalne daljnovode in/ali tuje zmogljivosti.

| (63) | Komisija je poleg tega poudarila tveganje, da nove proizvodne zmogljivosti ne morejo biti vključene v mehanizem, zlasti ker naj ne bi bilo zanesljivih cenovnih signalov za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Komisija je, natančneje, izrazila zaskrbljenost, da:






  1. | razmeroma kratko trajanje veljavnosti potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ne bi moglo dati zanesljivega cenovnega signala; |
| --- | --- | --- |

(63)

Komisija je poleg tega poudarila tveganje, da nove proizvodne zmogljivosti ne morejo biti vključene v mehanizem, zlasti ker naj ne bi bilo zanesljivih cenovnih signalov za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Komisija je, natančneje, izrazila zaskrbljenost, da:

1.

razmeroma kratko trajanje veljavnosti potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ne bi moglo dati zanesljivega cenovnega signala;

| 2. | bi imeli dobavitelji, zlasti novi udeleženci, težave pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja svojih portfeljev odjemalcev; |
| --- | --- |

2.

bi imeli dobavitelji, zlasti novi udeleženci, težave pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja svojih portfeljev odjemalcev;

| 3. | spodbude udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave ne bi bile zadostne; in |
| --- | --- |

3.

spodbude udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave ne bi bile zadostne; in

| 4. | zgornja meja cen izravnave odstopanj ne izraža stroškov novega udeleženca („cost of new entry“, v nadaljnjem besedilu: CONE). |
| --- | --- |

4.

zgornja meja cen izravnave odstopanj ne izraža stroškov novega udeleženca („cost of new entry“, v nadaljnjem besedilu: CONE).

3.4   Sorazmernost

Sorazmernost

| (64) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila tveganje, da bi lahko navedeni mehanizem povzročil plačevanje prekomernega nadomestila nekaterim operaterjem zmogljivosti, zlasti zaradi naslednjih elementov:






  1. | tveganja precenitve porabe dobaviteljev – to je potencialno tveganje, če posamezne obveznosti dobaviteljev glede zmogljivosti niso dovolj jasne; |
| --- | --- | --- |

(64)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila tveganje, da bi lahko navedeni mehanizem povzročil plačevanje prekomernega nadomestila nekaterim operaterjem zmogljivosti, zlasti zaradi naslednjih elementov:

1.

tveganja precenitve porabe dobaviteljev – to je potencialno tveganje, če posamezne obveznosti dobaviteljev glede zmogljivosti niso dovolj jasne;

| 2. | morebitne nepreglednosti v zvezi z določanjem cen zmogljivosti, zlasti zaradi morebitnega velikega obsega transakcij, izvedenih na prostem trgu, ter transakcij znotraj skupine, kar bi lahko izkrivilo cenovni signal in povzročilo plačevanje prekomernega nadomestila; |
| --- | --- |

2.

morebitne nepreglednosti v zvezi z določanjem cen zmogljivosti, zlasti zaradi morebitnega velikega obsega transakcij, izvedenih na prostem trgu, ter transakcij znotraj skupine, kar bi lahko izkrivilo cenovni signal in povzročilo plačevanje prekomernega nadomestila;

| 3. | omejene vključenosti v mehanizem (izključenost čezmejnih zmogljivosti in diskriminacija med različnimi operaterji zmogljivosti za izravnavo); |
| --- | --- |

3.

omejene vključenosti v mehanizem (izključenost čezmejnih zmogljivosti in diskriminacija med različnimi operaterji zmogljivosti za izravnavo);

| 4. | tržne moči družbe EDF – možnosti, da kot prodajalec umetno poveča vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, pri čemer za svoj tržni oddelek obračuna nižje cene. Komisija je v zvezi z navedenim natančneje opredelila tri vrste tveganja: tveganje kopičenja zmogljivosti, tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih in tveganje „cenovnih škarij“. |
| --- | --- |

4.

tržne moči družbe EDF – možnosti, da kot prodajalec umetno poveča vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, pri čemer za svoj tržni oddelek obračuna nižje cene. Komisija je v zvezi z navedenim natančneje opredelila tri vrste tveganja: tveganje kopičenja zmogljivosti, tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih in tveganje „cenovnih škarij“.

3.5   Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

| (65) | Komisija je v sklepu o začetku postopka poudarila nekatere težave v zvezi z morebitnim izkrivljanjem konkurence pri proizvodnji in dobavi električne energije. |
| --- | --- |

(65)

Komisija je v sklepu o začetku postopka poudarila nekatere težave v zvezi z morebitnim izkrivljanjem konkurence pri proizvodnji in dobavi električne energije.

| (66) | Komisija je izrazila svoje pomisleke glede obstoja velike asimetrije informacij. Veliki vertikalno povezani dobavitelji, zlasti tisti, ki so že navzoči na francoskem trgu, imajo lahko prednost, ker bolje poznajo trg, zlasti kar zadeva razpoložljivost zmogljivosti, potrebe po oskrbi in cene. Zato lahko pripravijo zanesljivejše napovedi in so učinkovitejši pri izpolnjevanju obveznosti, naloženih v okviru mehanizma. |
| --- | --- |

(66)

Komisija je izrazila svoje pomisleke glede obstoja velike asimetrije informacij. Veliki vertikalno povezani dobavitelji, zlasti tisti, ki so že navzoči na francoskem trgu, imajo lahko prednost, ker bolje poznajo trg, zlasti kar zadeva razpoložljivost zmogljivosti, potrebe po oskrbi in cene. Zato lahko pripravijo zanesljivejše napovedi in so učinkovitejši pri izpolnjevanju obveznosti, naloženih v okviru mehanizma.

| (67) | Novi udeleženci bodo poleg tega zaradi asimetrije informacij verjetno težje ocenili svoj prihodnji portfelj odjemalcev, ta ocena pa je bistvena za izračun potrebe po potrdilih o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(67)

Novi udeleženci bodo poleg tega zaradi asimetrije informacij verjetno težje ocenili svoj prihodnji portfelj odjemalcev, ta ocena pa je bistvena za izračun potrebe po potrdilih o zagotovljenih zmogljivostih.

| (68) | Komisija je izrazila tudi bojazen glede možnosti prvotnega prevladujočega operaterja, da bi kopičil zmogljivosti. |
| --- | --- |

(68)

Komisija je izrazila tudi bojazen glede možnosti prvotnega prevladujočega operaterja, da bi kopičil zmogljivosti.

| (69) | Komisija je poleg tega poudarila tveganje, da bi prvotni prevladujoči operater imel možnost kopičiti potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(69)

Komisija je poleg tega poudarila tveganje, da bi prvotni prevladujoči operater imel možnost kopičiti potrdila o zagotovljenih zmogljivostih.

| (70) | Komisija je še opozorila na tveganje izključevanja s cenami (omejitev marž ali cenovne škarje, plenilske cene), ki bi ga lahko izvajal prvotni prevladujoči operater. |
| --- | --- |

(70)

Komisija je še opozorila na tveganje izključevanja s cenami (omejitev marž ali cenovne škarje, plenilske cene), ki bi ga lahko izvajal prvotni prevladujoči operater.

| (71) | Komisija je poudarila, da lahko neobstoj dolgoročnih cenovnih signalov v zvezi z zmogljivostjo ustvari ali okrepi ovire za dostop novim proizvajalcem. Za dolgoročne naložbe, ki jih izvajajo novi udeleženci, je lahko potrebna določena raven predvidljivosti cen v posameznem številu let, česar ni mogoče zagotoviti z navedenimi potrdili, certificiranimi za eno leto. |
| --- | --- |

(71)

Komisija je poudarila, da lahko neobstoj dolgoročnih cenovnih signalov v zvezi z zmogljivostjo ustvari ali okrepi ovire za dostop novim proizvajalcem. Za dolgoročne naložbe, ki jih izvajajo novi udeleženci, je lahko potrebna določena raven predvidljivosti cen v posameznem številu let, česar ni mogoče zagotoviti z navedenimi potrdili, certificiranimi za eno leto.

| (72) | Komisija je poleg tega ponovila svoje stališče v zvezi z zmanjšano konkurenco v okviru mehanizma, ker naj bi bile iz njega izključene nekatere vrste operaterjev zmogljivosti (čezmejne zmogljivosti, diskriminacija med operaterji zmogljivosti za izravnavo). |
| --- | --- |

(72)

Komisija je poleg tega ponovila svoje stališče v zvezi z zmanjšano konkurenco v okviru mehanizma, ker naj bi bile iz njega izključene nekatere vrste operaterjev zmogljivosti (čezmejne zmogljivosti, diskriminacija med operaterji zmogljivosti za izravnavo).

4.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI IN STALIŠČA FRANCIJE

PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI IN STALIŠČA FRANCIJE

| (73) | Komisija je v obdobju posvetovanja o sklepu o začetku postopka od zainteresiranih strani, ki niso francoska država, RTE in CRE, prejela 18 odgovorov. Ena od strank je odgovorila šele po predpisanem roku. |
| --- | --- |

(73)

Komisija je v obdobju posvetovanja o sklepu o začetku postopka od zainteresiranih strani, ki niso francoska država, RTE in CRE, prejela 18 odgovorov. Ena od strank je odgovorila šele po predpisanem roku.

| (74) | Različne pripombe bodo združene po spodaj navedenih temah. Obravnavane bodo pri oceni ukrepa, vendar ne bodo izrecno navedene. |
| --- | --- |

(74)

Različne pripombe bodo združene po spodaj navedenih temah. Obravnavane bodo pri oceni ukrepa, vendar ne bodo izrecno navedene.

4.1   Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

Obstoj državne pomoči v smislu člena 107(1) PDEU

| (75) | Predložitelji odgovorov so se razhajali glede opredelitve mehanizma kot pomoči. Polovica meni, da je navedeni ukrep državna pomoč, nekateri eksplicitno, nekateri pa implicitno, saj niso odgovorili na sklepanje Komisije v zvezi s tem; druga polovica pa meni, da navedeni mehanizem ne pomeni državne pomoči, in sicer iz naslednjih razlogov. |
| --- | --- |

(75)

Predložitelji odgovorov so se razhajali glede opredelitve mehanizma kot pomoči. Polovica meni, da je navedeni ukrep državna pomoč, nekateri eksplicitno, nekateri pa implicitno, saj niso odgovorili na sklepanje Komisije v zvezi s tem; druga polovica pa meni, da navedeni mehanizem ne pomeni državne pomoči, in sicer iz naslednjih razlogov.

| (76) | Dva predložitelja odgovorov se izrecno sklicujeta na odločbo francoskega sodišča Conseil d'État št. 369417 z dne 9. oktobra 2015 (tožba, ki jo je vložilo Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie ali A.N.O.D.E (14).), v kateri je Conseil d'État menilo, da predlagani mehanizem zmogljivosti nima značilnosti državne pomoči. Tudi francoski organi so se sklicevali na ugotovitve Conseil d'État v tej isti zadevi (15). |
| --- | --- |

(76)

Dva predložitelja odgovorov se izrecno sklicujeta na odločbo francoskega sodišča Conseil d'État št. 369417 z dne 9. oktobra 2015 (tožba, ki jo je vložilo Association Nationale des Opérateurs Détaillants en Énergie ali A.N.O.D.E (14).), v kateri je Conseil d'État menilo, da predlagani mehanizem zmogljivosti nima značilnosti državne pomoči. Tudi francoski organi so se sklicevali na ugotovitve Conseil d'État v tej isti zadevi (15).

14

15

| (77) | Trditve francoskih organov glede opredelitve navedenega ukrepa kot državne pomoči je treba brati skupaj s tistimi, ki so bile že navedene v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(77)

Trditve francoskih organov glede opredelitve navedenega ukrepa kot državne pomoči je treba brati skupaj s tistimi, ki so bile že navedene v sklepu o začetku postopka.

| (78) | Francoski organi so se odločili, da se bodo vključili v postopek poglobljene preiskave z Evropsko komisijo, pri čemer teh elementov niso več omenjali in so se osredotočili na predlog ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti združljivost mehanizma zmogljivosti z notranjim trgom, ne glede na vprašanje o opredelitvi zadevnega ukrepa kot državne pomoči. Zaradi celovitosti so trditve Francije o opredelitvi kot državne pomoči vseeno povzete spodaj. |
| --- | --- |

(78)

Francoski organi so se odločili, da se bodo vključili v postopek poglobljene preiskave z Evropsko komisijo, pri čemer teh elementov niso več omenjali in so se osredotočili na predlog ukrepov, s katerimi bi bilo mogoče zagotoviti združljivost mehanizma zmogljivosti z notranjim trgom, ne glede na vprašanje o opredelitvi zadevnega ukrepa kot državne pomoči. Zaradi celovitosti so trditve Francije o opredelitvi kot državne pomoči vseeno povzete spodaj.

4.1.1   Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

4.1.1.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (79) | Dva povezovalca zmogljivosti za izravnavo, dve vertikalno povezani podjetji za električno energijo in združenje Union française de l'électricité (francosko združenje za električno energijo) menijo, da se navedeni ukrep ne financira z državnimi sredstvi. Natančneje, navedeni predložitelji odgovorov menijo, da zadevna sredstva prehajajo neposredno in izključno med zasebnimi operaterji; RTE nima sklada za izravnavo odstopanj niti ne razpolaga z njim. |
| --- | --- |

(79)

Dva povezovalca zmogljivosti za izravnavo, dve vertikalno povezani podjetji za električno energijo in združenje Union française de l'électricité (francosko združenje za električno energijo) menijo, da se navedeni ukrep ne financira z državnimi sredstvi. Natančneje, navedeni predložitelji odgovorov menijo, da zadevna sredstva prehajajo neposredno in izključno med zasebnimi operaterji; RTE nima sklada za izravnavo odstopanj niti ne razpolaga z njim.

| (80) | Navedeni predložitelji odgovorov poleg tega dodajajo, da je mogoče pravila, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, primerjati s pravili, v katerih je opredeljeno upravljanje „odstopanj-prilagoditev“ v okviru mehanizma vodje za uravnavanje na energetskem trgu. |
| --- | --- |

(80)

Navedeni predložitelji odgovorov poleg tega dodajajo, da je mogoče pravila, ki se uporabljajo za upravljanje teh sredstev, primerjati s pravili, v katerih je opredeljeno upravljanje „odstopanj-prilagoditev“ v okviru mehanizma vodje za uravnavanje na energetskem trgu.

| (81) | Družba EDF dodaja, da je vloga francoske države v zvezi z navedenim mehanizmom le ta, da opredeli poseben regulativni okvir, v katerem so dejavni samo zasebni operaterji. Po navedbah družbe EDF francoska država z vzpostavitvijo mehanizma zmogljivosti dejansko izvaja svoje pristojnosti javne oblasti in deluje kot regulator trga. |
| --- | --- |

(81)

Družba EDF dodaja, da je vloga francoske države v zvezi z navedenim mehanizmom le ta, da opredeli poseben regulativni okvir, v katerem so dejavni samo zasebni operaterji. Po navedbah družbe EDF francoska država z vzpostavitvijo mehanizma zmogljivosti dejansko izvaja svoje pristojnosti javne oblasti in deluje kot regulator trga.

| (82) | Navedena družba poleg tega meni, da se mehanizem zmogljivosti tudi jasno razlikuje od sistema, obravnavanega v zadevi Komisija proti Nizozemski (v nadaljnjem besedilu: NOx) (16), v kateri je nizozemska država podelila dejanske „pravice do onesnaževanja“, s katerimi se je mogoče izogniti plačilu glob in ki imajo od trenutka, ko jih podeli država, tržno vrednost. Certifikati torej v razmerju med francosko državo in operaterji zmogljivosti nimajo nobene vrednosti. |
| --- | --- |

(82)

Navedena družba poleg tega meni, da se mehanizem zmogljivosti tudi jasno razlikuje od sistema, obravnavanega v zadevi Komisija proti Nizozemski (v nadaljnjem besedilu: NOx) (16), v kateri je nizozemska država podelila dejanske „pravice do onesnaževanja“, s katerimi se je mogoče izogniti plačilu glob in ki imajo od trenutka, ko jih podeli država, tržno vrednost. Certifikati torej v razmerju med francosko državo in operaterji zmogljivosti nimajo nobene vrednosti.

16

4.1.1.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (83) | Po navedbah francoskih organov cene potrdil o zagotovljenih zmogljivostih in torej prihodkov, ki bi jih lahko imeli operaterji zmogljivosti od prodaje svojih certifikatov, ne določi država. Država ne posega niti v količino proizvodov, ponujenih na trgu. Nasprotno, v decentraliziranem sistemu ceno in število certifikatov določa trg. Finančni tokovi, ki se nanašajo na mehanizem zmogljivosti, torej potekajo med udeleženci zasebnega prava in jih nikakor ne nadzira država. |
| --- | --- |

(83)

Po navedbah francoskih organov cene potrdil o zagotovljenih zmogljivostih in torej prihodkov, ki bi jih lahko imeli operaterji zmogljivosti od prodaje svojih certifikatov, ne določi država. Država ne posega niti v količino proizvodov, ponujenih na trgu. Nasprotno, v decentraliziranem sistemu ceno in število certifikatov določa trg. Finančni tokovi, ki se nanašajo na mehanizem zmogljivosti, torej potekajo med udeleženci zasebnega prava in jih nikakor ne nadzira država.

| (84) | Kar pa zadeva finančne tokove, povezane s plačilom za izravnavo odstopanj, francoski organi menijo, da bi morali biti ti v okviru sistema povsem postranski (glede na spodbude za vzpostavitev ponovnega ravnotežja na nabavnem trgu) in da se ne bi smeli obravnavati kot državna sredstva ali sredstva pod nadzorom države. Izravnava odstopanj, določena za mehanizem zmogljivosti, se izvede po modelu, ki je enak trenutno veljavnemu modelu v Evropi za izravnavo odstopanj na energetskem trgu („electricity balancing settlement mechanisms“). |
| --- | --- |

(84)

Kar pa zadeva finančne tokove, povezane s plačilom za izravnavo odstopanj, francoski organi menijo, da bi morali biti ti v okviru sistema povsem postranski (glede na spodbude za vzpostavitev ponovnega ravnotežja na nabavnem trgu) in da se ne bi smeli obravnavati kot državna sredstva ali sredstva pod nadzorom države. Izravnava odstopanj, določena za mehanizem zmogljivosti, se izvede po modelu, ki je enak trenutno veljavnemu modelu v Evropi za izravnavo odstopanj na energetskem trgu („electricity balancing settlement mechanisms“).

| (85) | Francoski organi poleg tega navajajo, da je navedeni mehanizem bolj podoben tistemu, ki je bil obravnavan v zadevi PreussenElektra (17), kot mehanizmoma, obravnavanima v zadevah Vent de Colère (18) in Essent (19). Tako kot v zadevi PreussenElektra in v nasprotju s tem, kar je bilo določeno v zadevi Vent de Colère, mehanizem zmogljivosti ne vključuje mehanizma nadomestila dobaviteljem. In v nasprotju z zadevo Essent (i) finančni tokovi vedno ostajajo v lasti zasebnih udeležencev (dobaviteljev in operaterjev zmogljivosti) in (ii) finančni tokovi ne izvirajo iz dajatve. Obstoj državnih sredstev je toliko bolj vprašljiv, ker v nasprotju s sodno prakso PreussenElektra za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih ni določena najnižja nakupna cena. |
| --- | --- |

(85)

Francoski organi poleg tega navajajo, da je navedeni mehanizem bolj podoben tistemu, ki je bil obravnavan v zadevi PreussenElektra (17), kot mehanizmoma, obravnavanima v zadevah Vent de Colère (18) in Essent (19). Tako kot v zadevi PreussenElektra in v nasprotju s tem, kar je bilo določeno v zadevi Vent de Colère, mehanizem zmogljivosti ne vključuje mehanizma nadomestila dobaviteljem. In v nasprotju z zadevo Essent (i) finančni tokovi vedno ostajajo v lasti zasebnih udeležencev (dobaviteljev in operaterjev zmogljivosti) in (ii) finančni tokovi ne izvirajo iz dajatve. Obstoj državnih sredstev je toliko bolj vprašljiv, ker v nasprotju s sodno prakso PreussenElektra za potrdila o zagotovljenih zmogljivostih ni določena najnižja nakupna cena.

17

18

19

| (86) | Poleg tega, kakor zatrjujejo navedeni organi, prenosa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ni mogoče obravnavati kot odpoved javnim sredstvom. Država se namreč ne odpoveduje nobenim sredstvom, saj lahko tržna vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih izvira (i) iz notranje vrednosti osnovnega instrumenta, ki ga vključujejo, (ii) ali pa iz primanjkljaja ob njihovi izdaji. Navedena elementa sta zunaj pristojnosti države in zaradi njiju se navedeni primer razlikuje od zadev NOx in romunski zeleni certifikati, v katerih je bilo mogoče certifikate prodati na dražbi ali pa so ti certifikati imeli najnižjo vrednost. |
| --- | --- |

(86)

Poleg tega, kakor zatrjujejo navedeni organi, prenosa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ni mogoče obravnavati kot odpoved javnim sredstvom. Država se namreč ne odpoveduje nobenim sredstvom, saj lahko tržna vrednost potrdil o zagotovljenih zmogljivostih izvira (i) iz notranje vrednosti osnovnega instrumenta, ki ga vključujejo, (ii) ali pa iz primanjkljaja ob njihovi izdaji. Navedena elementa sta zunaj pristojnosti države in zaradi njiju se navedeni primer razlikuje od zadev NOx in romunski zeleni certifikati, v katerih je bilo mogoče certifikate prodati na dražbi ali pa so ti certifikati imeli najnižjo vrednost.

| (87) | Nazadnje, v navedenem romunskem primeru so dobavitelji v skladu z zakonom izrecno zavezani, da stroške nakupa zelenih certifikatov prenesejo na porabnike. Sodišče Evropske unije (Sodišče) je sklepalo podobno v zadevi Vent de Colère, pri čemer so bili dobavitelji le finančni posredniki (prispevek javni službi za električno energijo (20) pa je zagotavljal nadomestilo njihovih dodatnih stroškov). Nasprotno pa lahko dobavitelji v francoskem mehanizmu povsem svobodno izberejo način, kako bodo prenesli stroške na svoje porabnike. Dobaviteljem noben mehanizem ne zagotavlja nadomestila dodatnih stroškov, povezanih z nakupom potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(87)

Nazadnje, v navedenem romunskem primeru so dobavitelji v skladu z zakonom izrecno zavezani, da stroške nakupa zelenih certifikatov prenesejo na porabnike. Sodišče Evropske unije (Sodišče) je sklepalo podobno v zadevi Vent de Colère, pri čemer so bili dobavitelji le finančni posredniki (prispevek javni službi za električno energijo (20) pa je zagotavljal nadomestilo njihovih dodatnih stroškov). Nasprotno pa lahko dobavitelji v francoskem mehanizmu povsem svobodno izberejo način, kako bodo prenesli stroške na svoje porabnike. Dobaviteljem noben mehanizem ne zagotavlja nadomestila dodatnih stroškov, povezanih z nakupom potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

20

4.1.2   Selektivna prednost

Selektivna prednost

4.1.2.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (88) | Ena od družb, ki je dejavna predvsem v Franciji in se ukvarja z veleprodajo, skupaj z družbo EDF meni, da je navedeni mehanizem obveznost javne službe, pri čemer se sklicuje na sklep Komisije v zadevi N475/2003, ki se je nanašala na javni razpis za novo zmogljivost na Irskem (21). |
| --- | --- |

(88)

Ena od družb, ki je dejavna predvsem v Franciji in se ukvarja z veleprodajo, skupaj z družbo EDF meni, da je navedeni mehanizem obveznost javne službe, pri čemer se sklicuje na sklep Komisije v zadevi N475/2003, ki se je nanašala na javni razpis za novo zmogljivost na Irskem (21).

21

| (89) | Družba EDF navaja, da je postopek certifikacije – če ustreza obveznosti razpoložljivosti – nadomestilo za storitev, ki jo zagotavljajo operaterji zmogljivosti, in ne domnevna brezplačno zagotovljena prednost. |
| --- | --- |

(89)

Družba EDF navaja, da je postopek certifikacije – če ustreza obveznosti razpoložljivosti – nadomestilo za storitev, ki jo zagotavljajo operaterji zmogljivosti, in ne domnevna brezplačno zagotovljena prednost.

| (90) | Družba EDF in drugo vertikalno povezano podjetje za električno energijo menita, da mehanizem zmogljivosti operaterjem zmogljivosti ne zagotavlja selektivne prednosti. Po njunem mnenju so različni udeleženci v okviru mehanizma v enakem dejanskem in pravnem položaju ter se obravnavajo povsem enako: plačujejo se jim čisto enaki zneski ne glede na uporabljeno tehnologijo. Noben operater torej ne bo mogel imeti prednosti zaradi posebnosti svojega proizvodnega parka. |
| --- | --- |

(90)

Družba EDF in drugo vertikalno povezano podjetje za električno energijo menita, da mehanizem zmogljivosti operaterjem zmogljivosti ne zagotavlja selektivne prednosti. Po njunem mnenju so različni udeleženci v okviru mehanizma v enakem dejanskem in pravnem položaju ter se obravnavajo povsem enako: plačujejo se jim čisto enaki zneski ne glede na uporabljeno tehnologijo. Noben operater torej ne bo mogel imeti prednosti zaradi posebnosti svojega proizvodnega parka.

| (91) | Po navedbah družbe EDF je zmotno trditi, da bi bila tako imenovana prednost selektivna, češ da navedeni mehanizem zmogljivosti „vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem“. Komisija zato ne upošteva značilnosti mehanizma zmogljivosti („obsegajoč celoten trg“ in „tehnološko nevtralen“) niti sodne prakse Sodišča, v skladu s katero se selektivnost ukrepa oceni glede na druga podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju. |
| --- | --- |

(91)

Po navedbah družbe EDF je zmotno trditi, da bi bila tako imenovana prednost selektivna, češ da navedeni mehanizem zmogljivosti „vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem“. Komisija zato ne upošteva značilnosti mehanizma zmogljivosti („obsegajoč celoten trg“ in „tehnološko nevtralen“) niti sodne prakse Sodišča, v skladu s katero se selektivnost ukrepa oceni glede na druga podjetja v primerljivem dejanskem in pravnem položaju.

4.1.2.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (92) | Prvič, po navedbah francoskih organov je dodelitev certifikatov v okviru mehanizma zmogljivosti vsekakor nadomestilo za obveznost razpoložljivosti v urah velike porabe ali obremenitve elektroenergetskega sistema. |
| --- | --- |

(92)

Prvič, po navedbah francoskih organov je dodelitev certifikatov v okviru mehanizma zmogljivosti vsekakor nadomestilo za obveznost razpoložljivosti v urah velike porabe ali obremenitve elektroenergetskega sistema.

| (93) | Drugič, francoski organi menijo, da je obveznost javne službe dobro opredeljena. Kar zadeva izravnave, neobveznost njihove certifikacije olajša njihovo vključenost v mehanizem zmogljivosti. Kar zadeva proizvodne obrate, poročevalski vidik postopka certifikacije ne izpodbije tega, da je obveznost javne službe jasno opredeljena: CRE bo lahko v primeru poskusa tržne manipulacije naložila potrebne kazni, zlasti če bi kateri od udeležencev precenil svoje zmogljivosti, da bi izvajal pritisk za zvišanje cen potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(93)

Drugič, francoski organi menijo, da je obveznost javne službe dobro opredeljena. Kar zadeva izravnave, neobveznost njihove certifikacije olajša njihovo vključenost v mehanizem zmogljivosti. Kar zadeva proizvodne obrate, poročevalski vidik postopka certifikacije ne izpodbije tega, da je obveznost javne službe jasno opredeljena: CRE bo lahko v primeru poskusa tržne manipulacije naložila potrebne kazni, zlasti če bi kateri od udeležencev precenil svoje zmogljivosti, da bi izvajal pritisk za zvišanje cen potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

| (94) | Ker je mehanizem zmogljivosti tehnološko nevtralen, francoski organi menijo, da ne zagotavlja nobene posebne selektivne prednosti za proizvodno tehnologijo ali tehnologijo za izravnavo. |
| --- | --- |

(94)

Ker je mehanizem zmogljivosti tehnološko nevtralen, francoski organi menijo, da ne zagotavlja nobene posebne selektivne prednosti za proizvodno tehnologijo ali tehnologijo za izravnavo.

| (95) | Po navedbah Francije bi stališče Komisije, po mnenju katere je, kot kaže, mehanizem zmogljivosti selektiven, ker naj bi bil namenjen samo operaterjem zmogljivosti (ne pa drugim gospodarskim sektorjem), pomenilo, da bi bil vsak sektorski ukrep po naravi selektiven. |
| --- | --- |

(95)

Po navedbah Francije bi stališče Komisije, po mnenju katere je, kot kaže, mehanizem zmogljivosti selektiven, ker naj bi bil namenjen samo operaterjem zmogljivosti (ne pa drugim gospodarskim sektorjem), pomenilo, da bi bil vsak sektorski ukrep po naravi selektiven.

4.1.3   Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

4.1.3.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (96) | Noben predložitelj odgovorov ni navedel pripomb v zvezi s tem. |
| --- | --- |

(96)

Noben predložitelj odgovorov ni navedel pripomb v zvezi s tem.

4.1.3.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (97) | Francoski organi menijo, da navedeni mehanizem zmogljivosti ne bo vplival na trg električne energije – na nacionalni ravni pa tudi z vidika medsebojnega vpliva med Francijo in sosednjimi državami –, ki bo še naprej deloval enako. Natančneje, menijo, da trg zmogljivosti ne bo spremenil cene električne energije na promptnih trgih. |
| --- | --- |

(97)

Francoski organi menijo, da navedeni mehanizem zmogljivosti ne bo vplival na trg električne energije – na nacionalni ravni pa tudi z vidika medsebojnega vpliva med Francijo in sosednjimi državami –, ki bo še naprej deloval enako. Natančneje, menijo, da trg zmogljivosti ne bo spremenil cene električne energije na promptnih trgih.

4.2   Cilj skupnega interesa in potrebnost

Cilj skupnega interesa in potrebnost

4.2.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (98) | Predložitelji odgovorov na splošno menijo, da je mehanizem potreben in da bi moral biti sestavni del organizacije trga. Le trije predložitelji odgovorov izpodbijajo potrebnost ukrepa, ker:






  1. | v analizi zadostnosti proizvodnih zmogljivosti, ki jo je opravil RTE leta 2015, ni predvidena težava izpada; |
| --- | --- | --- |

(98)

Predložitelji odgovorov na splošno menijo, da je mehanizem potreben in da bi moral biti sestavni del organizacije trga. Le trije predložitelji odgovorov izpodbijajo potrebnost ukrepa, ker:

1.

v analizi zadostnosti proizvodnih zmogljivosti, ki jo je opravil RTE leta 2015, ni predvidena težava izpada;

| 2. | je v Franciji zdaj presežna proizvodna zmogljivost, kakor dokazuje dejstvo, da je obseg certificiranih zmogljivosti za leto 2017 večji od obsega, potrebnega za zadostitev potrebam konične porabe; in |
| --- | --- |

2.

je v Franciji zdaj presežna proizvodna zmogljivost, kakor dokazuje dejstvo, da je obseg certificiranih zmogljivosti za leto 2017 večji od obsega, potrebnega za zadostitev potrebam konične porabe; in

| 3. | se je poraba v zadnjih letih zmanjšala, konična poraba pa ustalila (RTE je predvidel povečanje konične porabe). |
| --- | --- |

3.

se je poraba v zadnjih letih zmanjšala, konična poraba pa ustalila (RTE je predvidel povečanje konične porabe).

4.2.2   Stališča Francije

Stališča Francije

4.2.2.1   Zanesljivost oskrbe

Zanesljivost oskrbe

| (99) | Po navedbah francoskih organov je bil kazalnik zanesljivosti oskrbe dobro opredeljen in v zadnjih študijah RTE je bilo ugotovljeno tveganje izpada: v zadnji predvideni bilanci RTE, pripravljeni pred začetkom veljavnosti mehanizma (leta 2014), je v tej študiji za zimsko obdobje 2016–2017 v referenčnem scenariju naveden primanjkljaj pribitka 2 GW. Ta pribitek je bil v predvideni bilanci iz leta 2015 za zimsko obdobje 2017–2018 zmanjšan na 200 MW, vendar zaradi signala, danega z vzpostavitvijo mehanizma. Te analize naj bi bile podprte z analizami Pentalateral Energy Forum (petstranski energetski forum). |
| --- | --- |

(99)

Po navedbah francoskih organov je bil kazalnik zanesljivosti oskrbe dobro opredeljen in v zadnjih študijah RTE je bilo ugotovljeno tveganje izpada: v zadnji predvideni bilanci RTE, pripravljeni pred začetkom veljavnosti mehanizma (leta 2014), je v tej študiji za zimsko obdobje 2016–2017 v referenčnem scenariju naveden primanjkljaj pribitka 2 GW. Ta pribitek je bil v predvideni bilanci iz leta 2015 za zimsko obdobje 2017–2018 zmanjšan na 200 MW, vendar zaradi signala, danega z vzpostavitvijo mehanizma. Te analize naj bi bile podprte z analizami Pentalateral Energy Forum (petstranski energetski forum).

Pentalateral Energy Forum

| (100) | Nasprotno pa je študija zadostnosti, ki jo je opravilo REGRT-E (poročilo Scenario Outlook and Adequacy Forecast (scenarijska ocena in napoved zadostnosti)), temeljila na deterministični metodologiji: konična poraba zaradi hladnih valov in termosenzibilnost v oceni nista bili simulirani. Do teh razlik v rezultatih so privedle metodološke razlike. Z uporabo ciljne metodologije, ki jo poskuša uveljaviti REGRT-E, se bodo zmanjšala odstopanja med različnimi predvidenimi poslovnimi leti. V zvezi s tem se Mid-Term Adequacy Forecast (srednjeročna napoved zadostnosti), ki jo je leta 2016 objavilo REGRT-E (22) in ki je prva različica, temelječa na verjetnostni metodologiji, ujema z rezultati študije PLEF (petstranski energetski forum) in RTE. |
| --- | --- |

(100)

Nasprotno pa je študija zadostnosti, ki jo je opravilo REGRT-E (poročilo Scenario Outlook and Adequacy Forecast (scenarijska ocena in napoved zadostnosti)), temeljila na deterministični metodologiji: konična poraba zaradi hladnih valov in termosenzibilnost v oceni nista bili simulirani. Do teh razlik v rezultatih so privedle metodološke razlike. Z uporabo ciljne metodologije, ki jo poskuša uveljaviti REGRT-E, se bodo zmanjšala odstopanja med različnimi predvidenimi poslovnimi leti. V zvezi s tem se Mid-Term Adequacy Forecast (srednjeročna napoved zadostnosti), ki jo je leta 2016 objavilo REGRT-E (22) in ki je prva različica, temelječa na verjetnostni metodologiji, ujema z rezultati študije PLEF (petstranski energetski forum) in RTE.

Scenario Outlook and Adequacy Forecast

Mid-Term Adequacy Forecast

22

| (101) | V nasprotju s tem, kar se zdi razvidno iz navedb Komisije, francoski mehanizem zmogljivosti ni bil namenjen reševanju morebitnih težav denarnega primanjkljaja, temveč zagotovitvi zanesljivosti oskrbe francoskega elektroenergetskega sistema (zlasti med konično porabo), in sicer s plačilom nadomestila za razpoložljivost sredstev, za katerega ni mogoče zagotoviti zadostnega nadomestila samo na energetskem trgu. |
| --- | --- |

(101)

V nasprotju s tem, kar se zdi razvidno iz navedb Komisije, francoski mehanizem zmogljivosti ni bil namenjen reševanju morebitnih težav denarnega primanjkljaja, temveč zagotovitvi zanesljivosti oskrbe francoskega elektroenergetskega sistema (zlasti med konično porabo), in sicer s plačilom nadomestila za razpoložljivost sredstev, za katerega ni mogoče zagotoviti zadostnega nadomestila samo na energetskem trgu.

| (102) | Francija izvaja več ukrepov, ki dopolnjujejo mehanizem zmogljivosti: projekte povezovalnih daljnovodov; spreminjanja reguliranih cen in tarif za uporabo javnih prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije tako, da bolje izražajo primanjkljaje; razvoj zmogljivosti za izravnavo (na primer zaradi razvoja regulativnega okvira trgov električne energije, da se omogočijo vključitev izravnav v vse mehanizme, odprava tehničnih in konkurenčnih ovir za povezovanje zmogljivosti, uporaba inteligentnih števcev); uporabo obnovljivih virov itd. |
| --- | --- |

(102)

Francija izvaja več ukrepov, ki dopolnjujejo mehanizem zmogljivosti: projekte povezovalnih daljnovodov; spreminjanja reguliranih cen in tarif za uporabo javnih prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije tako, da bolje izražajo primanjkljaje; razvoj zmogljivosti za izravnavo (na primer zaradi razvoja regulativnega okvira trgov električne energije, da se omogočijo vključitev izravnav v vse mehanizme, odprava tehničnih in konkurenčnih ovir za povezovanje zmogljivosti, uporaba inteligentnih števcev); uporabo obnovljivih virov itd.

| (103) | Medtem je RTE objavil svojo oceno zadostnosti proizvodnih zmogljivosti za leto 2016. Po navedbah francoskih organov predvidena bilanca RTE ne spremeni njihove analize. Nasprotno, podpre jo, saj znova ponazori, da je zanesljivost oskrbe Francije odvisna od prihodnosti nekaterih toplotnih elektrarn (zlasti od elektrarn na kombinacijo plina) in izravnav porabe, ki sta prav panogi, ki sta najbolj dovzetni za vzpostavitev mehanizma zmogljivosti.

  Slika 3


  Kazalniki izpada v scenariju proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti in v scenariju proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti | 2016–2017 | 2017–2018 | 2018–2019 | 2019–2020 | 2020–2021 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Scenarij proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti | Nedobavljena energija | 2,0 GWh | 1,4 GWh | 2,5 GWh | 2,7 GWh | 0,8 GWh |
| Pričakovano tveganje izpada | 0 h 45 | 0 h 30 | 1 h 00 | 0 h 45 | 0 h 15 |
| Meja zmogljivosti ali primanjkljaj | 4 700 MW | 5 400 MW | 3 600 MW | 3 700 MW | 6 600 MW |
| Scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti | Nedobavljena energija | 8,6 GWh | 13,4 GWh | 26,5 GWh | 26,2 GWh | 7,6 GWh |
| Pričakovano tveganje izpada | 2 h 30 | 3 h 45 | 6 h 45 | 6 h 15 | 2 h 15 |
| Meja zmogljivosti ali primanjkljaj | 600 MW | – 700 MW | – 2 500 MW | – 2 400 MW | 900 MW |
| Vir: RTE, predvidena bilanca iz leta 2016. |

(103)

Medtem je RTE objavil svojo oceno zadostnosti proizvodnih zmogljivosti za leto 2016. Po navedbah francoskih organov predvidena bilanca RTE ne spremeni njihove analize. Nasprotno, podpre jo, saj znova ponazori, da je zanesljivost oskrbe Francije odvisna od prihodnosti nekaterih toplotnih elektrarn (zlasti od elektrarn na kombinacijo plina) in izravnav porabe, ki sta prav panogi, ki sta najbolj dovzetni za vzpostavitev mehanizma zmogljivosti.

Slika 3

Slika 3

Kazalniki izpada v scenariju proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti in v scenariju proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti

Kazalniki izpada v scenariju proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti in v scenariju proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti

2016–2017

2017–2018

2018–2019

2019–2020

2020–2021

Scenarij proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti

Nedobavljena energija

2,0 GWh

1,4 GWh

2,5 GWh

2,7 GWh

0,8 GWh

Pričakovano tveganje izpada

0 h 45

0 h 30

1 h 00

0 h 45

0 h 15

Meja zmogljivosti ali primanjkljaj

4 700 MW

5 400 MW

3 600 MW

3 700 MW

6 600 MW

Scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti

Nedobavljena energija

8,6 GWh

13,4 GWh

26,5 GWh

26,2 GWh

7,6 GWh

Pričakovano tveganje izpada

2 h 30

3 h 45

6 h 45

6 h 15

2 h 15

Meja zmogljivosti ali primanjkljaj

600 MW

– 700 MW

– 2 500 MW

– 2 400 MW

900 MW

Vir: RTE, predvidena bilanca iz leta 2016.

Vir:

| (104) | Po navedbah RTE je med scenariji proizvodnje toplotne energije, predstavljenimi v predvideni bilanci iz leta 2016 (glej sliko 3), scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti tisti, ki bi ga bilo treba uporabiti, če ne bi bilo mehanizma zmogljivosti. Scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti vključuje zaprtje nekaterih proizvodnih sredstev, zlasti tistih, katerih zaprtje so operaterji za zdaj odložili, saj čakajo na začetek izvajanja mehanizma zmogljivosti. Scenarij proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti pa vključuje ohranitev vseh sedanjih elektrarn ne glede na gospodarske pomisleke: po navedbah francoskih organov ima torej malo možnosti, da se uresniči. |
| --- | --- |

(104)

Po navedbah RTE je med scenariji proizvodnje toplotne energije, predstavljenimi v predvideni bilanci iz leta 2016 (glej sliko 3), scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti tisti, ki bi ga bilo treba uporabiti, če ne bi bilo mehanizma zmogljivosti. Scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti vključuje zaprtje nekaterih proizvodnih sredstev, zlasti tistih, katerih zaprtje so operaterji za zdaj odložili, saj čakajo na začetek izvajanja mehanizma zmogljivosti. Scenarij proizvodnje toplotne energije z ohranitvijo vseh zmogljivosti pa vključuje ohranitev vseh sedanjih elektrarn ne glede na gospodarske pomisleke: po navedbah francoskih organov ima torej malo možnosti, da se uresniči.

| (105) | Tako je v scenariju proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti zanesljivost oskrbe ogrožena od zimskega obdobja 2017–2018, če se kot referenca upošteva povprečna zima. RTE je poleg tega prav tako v primeru scenarija proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti izračunal pričakovan izpad s simulacijo najhladnejše zime, s hladnim valom, za naslednjih pet zim. Rezultati tega izračuna so prikazani na sliki 4.

  Slika 4


  Pričakovan izpad v najhladnejši zimi (v urah) | 2016–17 | 2017–18 | 2018–19 | 2019–20 | 2020–21 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pričakovan izpad | 5–15 | 8–21 | 16–36 | 14–34 | 5–13 |
| Vir: RTE. |

(105)

Tako je v scenariju proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti zanesljivost oskrbe ogrožena od zimskega obdobja 2017–2018, če se kot referenca upošteva povprečna zima. RTE je poleg tega prav tako v primeru scenarija proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti izračunal pričakovan izpad s simulacijo najhladnejše zime, s hladnim valom, za naslednjih pet zim. Rezultati tega izračuna so prikazani na sliki 4.

Slika 4

Slika 4

Pričakovan izpad v najhladnejši zimi (v urah)

Pričakovan izpad v najhladnejši zimi (v urah)

2016–17

2017–18

2018–19

2019–20

2020–21

Pričakovan izpad

5–15

8–21

16–36

14–34

5–13

Vir: RTE.

Vir:

| (106) | Izračun kaže, da bi pričakovan izpad vsakokrat presegel merilo izpada, ki ga je upoštevala Francija, to je pričakovan izpad v povprečju 3 ure na leto. Treba je pripomniti, da je cilj francoskega mehanizma zmogljivosti zlasti zavarovanje pred najhladnejšimi zimami. |
| --- | --- |

(106)

Izračun kaže, da bi pričakovan izpad vsakokrat presegel merilo izpada, ki ga je upoštevala Francija, to je pričakovan izpad v povprečju 3 ure na leto. Treba je pripomniti, da je cilj francoskega mehanizma zmogljivosti zlasti zavarovanje pred najhladnejšimi zimami.

4.2.2.2   Pomisleki, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka

Pomisleki, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka

| (107) | Komisija je v točki 164 obrazložitve sklepa o začetku postopka spomnila, da je Autorité de la Concurrence (organ, pristojen za konkurenco) predlagal uvedbo tarife za uporabo javnih prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije (TURPE), prilagojenih uram in letnim časom, zlasti z razlikovanjem med urami z višjo in urami z nižjo tarifo, da bi se spodbudilo zmanjšanje povpraševanja industrijskih porabnikov v času konične porabe. Francija je potrdila, da je TURPE že prilagojena uram in sezonam, pri čemer se cene razlikujejo glede na letne čase, dneve v tednu in/ali ure v dnevu. |
| --- | --- |

(107)

Komisija je v točki 164 obrazložitve sklepa o začetku postopka spomnila, da je Autorité de la Concurrence (organ, pristojen za konkurenco) predlagal uvedbo tarife za uporabo javnih prenosnih in distribucijskih omrežij električne energije (TURPE), prilagojenih uram in letnim časom, zlasti z razlikovanjem med urami z višjo in urami z nižjo tarifo, da bi se spodbudilo zmanjšanje povpraševanja industrijskih porabnikov v času konične porabe. Francija je potrdila, da je TURPE že prilagojena uram in sezonam, pri čemer se cene razlikujejo glede na letne čase, dneve v tednu in/ali ure v dnevu.

| (108) | Komisija je, nazadnje, v točki 153 obrazložitve sklepa o začetku postopka menila, da dejavniki zmanjšanja zmogljivosti (v neobveznem regulativnem sistemu certifikacije) niso bili dovolj jasni. Francija je pojasnila, da v tem neobveznem regulativnem sistemu certifikacije raven certificirane zmogljivosti ustreza povprečju moči obrata v urah s ČKP2 v vseh preteklih letih, pomnoženim s koeficientom sektorskega prispevka (ali dejavnikom zmanjšanja porabe). Iz teh koeficientov prispevka (85 % za pretočne hidroelektrarne, 70 % za vetrne elektrarne in 25 % za sončne elektrarne) je razvidno, da povprečna razpoložljivost v urah s ČKP2 v obratih, v katerih se proizvaja nezadržljiva energija, ne izraža celotnega prispevka navedenih obratov k zmanjšanju tveganja izpada, in sicer zaradi: (i) povezave med razpoložljivostjo obrata in obdobji obremenitve sistema (kar ne velja za nadzorljivo zmogljivost) ter (ii) spremenljivega profila razpoložljivosti v urah s ČKP2 (nadzorljive zmogljivosti imajo pavšalni profil razpoložljivosti), kar ima določen učinek, saj funkcija verjetnosti izpada v urah s ČKP2 ni enotna. Količniki prispevka za leta dobave 2017, 2018 in 2019 so bili izračunani na podlagi scenarijev iz predvidene bilance RTE, na podlagi zelo številnih statističnih zaporedij. |
| --- | --- |

(108)

Komisija je, nazadnje, v točki 153 obrazložitve sklepa o začetku postopka menila, da dejavniki zmanjšanja zmogljivosti (v neobveznem regulativnem sistemu certifikacije) niso bili dovolj jasni. Francija je pojasnila, da v tem neobveznem regulativnem sistemu certifikacije raven certificirane zmogljivosti ustreza povprečju moči obrata v urah s ČKP2 v vseh preteklih letih, pomnoženim s koeficientom sektorskega prispevka (ali dejavnikom zmanjšanja porabe). Iz teh koeficientov prispevka (85 % za pretočne hidroelektrarne, 70 % za vetrne elektrarne in 25 % za sončne elektrarne) je razvidno, da povprečna razpoložljivost v urah s ČKP2 v obratih, v katerih se proizvaja nezadržljiva energija, ne izraža celotnega prispevka navedenih obratov k zmanjšanju tveganja izpada, in sicer zaradi: (i) povezave med razpoložljivostjo obrata in obdobji obremenitve sistema (kar ne velja za nadzorljivo zmogljivost) ter (ii) spremenljivega profila razpoložljivosti v urah s ČKP2 (nadzorljive zmogljivosti imajo pavšalni profil razpoložljivosti), kar ima določen učinek, saj funkcija verjetnosti izpada v urah s ČKP2 ni enotna. Količniki prispevka za leta dobave 2017, 2018 in 2019 so bili izračunani na podlagi scenarijev iz predvidene bilance RTE, na podlagi zelo številnih statističnih zaporedij.

4.3   Ustreznost ukrepa pomoči

Ustreznost ukrepa pomoči

4.3.1   Razlikovanje med zmogljivostmi za izravnavo

Razlikovanje med zmogljivostmi za izravnavo

4.3.1.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (109) | Večina predložiteljev odgovorov omenja diskriminacijo med implicitnimi in eksplicitnimi izravnavami. Večina med njimi (5) meni, da je navedeni mehanizem ugodnejši za eksplicitne izravnave, in sicer zaradi obveznosti vklopa, naložene pri implicitni izravnavi, ki se doživlja bolj kot omejitev. Dva predložitelja odgovorov sta pripomnila, da bi bilo treba v skladu z upoštevanim merilom zanesljivosti zmogljivost za eksplicitno izravnavo vklopiti le enkrat na deset let (navedeni mehanizem je bil zasnovan za zimsko konično porabo v desetletnem obdobju). Zato menita, da bi moralo biti število ur s ČKP2 (razpoložljivost eksplicitne izravnave) desetkrat večje od števila ur s ČKP1 (dejansko zmanjšanje implicitne izravnave). Dva predložitelja odgovorov nasprotno poudarjata, da so po njunem mnenju pogoji implicitnih izravnav ugodnejši, saj morajo operaterji eksplicitne izravnave nositi stroške certifikacije. Dva predložitelja odgovorov menita, da so francoski organi našli ustrezno ravnotežje med obveznostmi obeh vrst operaterjev zmogljivosti. |
| --- | --- |

(109)

Večina predložiteljev odgovorov omenja diskriminacijo med implicitnimi in eksplicitnimi izravnavami. Večina med njimi (5) meni, da je navedeni mehanizem ugodnejši za eksplicitne izravnave, in sicer zaradi obveznosti vklopa, naložene pri implicitni izravnavi, ki se doživlja bolj kot omejitev. Dva predložitelja odgovorov sta pripomnila, da bi bilo treba v skladu z upoštevanim merilom zanesljivosti zmogljivost za eksplicitno izravnavo vklopiti le enkrat na deset let (navedeni mehanizem je bil zasnovan za zimsko konično porabo v desetletnem obdobju). Zato menita, da bi moralo biti število ur s ČKP2 (razpoložljivost eksplicitne izravnave) desetkrat večje od števila ur s ČKP1 (dejansko zmanjšanje implicitne izravnave). Dva predložitelja odgovorov nasprotno poudarjata, da so po njunem mnenju pogoji implicitnih izravnav ugodnejši, saj morajo operaterji eksplicitne izravnave nositi stroške certifikacije. Dva predložitelja odgovorov menita, da so francoski organi našli ustrezno ravnotežje med obveznostmi obeh vrst operaterjev zmogljivosti.

4.3.1.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (110) | Francija se je zagovarjala tako, da je izpostavila različne obveznosti obeh vrst operaterjev zmogljivosti. Po njenih trditvah so različni pogoji potrebni prav zato, da se lahko obe vrsti zmogljivosti vključita v mehanizem. Natančneje, ker je nadomestilo, zahtevano za izravnavo, ki se oceni implicitno, večje (vklop proti razpoložljivost), je razumljivo, da je število dni, na katere se nanaša (dnevi s ČKP1), manjše od števila dni, v katerih mora biti razpoložljiv operater eksplicitne izravnave. |
| --- | --- |

(110)

Francija se je zagovarjala tako, da je izpostavila različne obveznosti obeh vrst operaterjev zmogljivosti. Po njenih trditvah so različni pogoji potrebni prav zato, da se lahko obe vrsti zmogljivosti vključita v mehanizem. Natančneje, ker je nadomestilo, zahtevano za izravnavo, ki se oceni implicitno, večje (vklop proti razpoložljivost), je razumljivo, da je število dni, na katere se nanaša (dnevi s ČKP1), manjše od števila dni, v katerih mora biti razpoložljiv operater eksplicitne izravnave.

| (111) | Nekatere zainteresirane strani so bile zaskrbljene, da je trajanje ČKP2, čeprav je daljše kot pri ČKP1, potencialno prekratko. Po navedbah Francije je določanje ČKP1 in ČKP2 zapleteno vprašanje, pri katerem je treba nujno najti kompromisno rešitev. RTE je izvedel študije in nazadnje dosegel zadovoljiv kompromis, njeni rezultati pa so bili predstavljeni v Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014) (spremljevalno poročilo k predlogu pravil za mehanizem zmogljivosti). |
| --- | --- |

(111)

Nekatere zainteresirane strani so bile zaskrbljene, da je trajanje ČKP2, čeprav je daljše kot pri ČKP1, potencialno prekratko. Po navedbah Francije je določanje ČKP1 in ČKP2 zapleteno vprašanje, pri katerem je treba nujno najti kompromisno rešitev. RTE je izvedel študije in nazadnje dosegel zadovoljiv kompromis, njeni rezultati pa so bili predstavljeni v Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014) (spremljevalno poročilo k predlogu pravil za mehanizem zmogljivosti).

Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité

| (112) | Če povzamem, francoski organi so se za zajetje ur največje porabe (glej sliko 5 spodaj) in hkrati prikaz sodelovanja porabnikov, prek katerih je mogoče izvesti izravnavo pri zmanjšanju tveganja izpada, odločili, da za ČKP1 uporabijo časovni obseg 100 do 150 ur.

  Slika 5


  Povezave med izpadom in urami večje porabe




  Delež ur z izpadom
  Razpon ur večje porable

  Vir: RTE, Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014), str. 139 (spremljevalno poročilo k predlogu pravil za mehanizem zmogljivosti). |
| --- | --- |

(112)

Če povzamem, francoski organi so se za zajetje ur največje porabe (glej sliko 5 spodaj) in hkrati prikaz sodelovanja porabnikov, prek katerih je mogoče izvesti izravnavo pri zmanjšanju tveganja izpada, odločili, da za ČKP1 uporabijo časovni obseg 100 do 150 ur.

Slika 5

Slika 5

Povezave med izpadom in urami večje porabe

Povezave med izpadom in urami večje porabe

Delež ur z izpadom

Razpon ur večje porable

Vir: RTE, Rapport d'accompagnement de la proposition de règles du mécanisme de capacité (2014), str. 139 (spremljevalno poročilo k predlogu pravil za mehanizem zmogljivosti).

Vir:

| (113) | Po navedbah Francije bi moral biti ČKP2 zagotovo daljši od ČKP1 (saj pri pristopu z vklopom veljajo veliko večje zahteve kot pri pristopu z razpoložljivostjo), vendar niti ČKP2 ne bi smel biti predolg, da nekateri sektorji ne bi imeli neupravičene izgube, zlasti kar zadeva zmogljivosti za izravnavo. Iz navedene študije RTE je izhajalo, da je v 300 urah največje porabe zajetih 99 % ur izpada in da je ciljni ČKP2, ki je zajemal 100 do 300 ur največje porabe, ustrezna izbira za upoštevno ocenitev prispevka eksplicitnih zmogljivosti za izravnavo k zmanjšanju tveganja izpada. |
| --- | --- |

(113)

Po navedbah Francije bi moral biti ČKP2 zagotovo daljši od ČKP1 (saj pri pristopu z vklopom veljajo veliko večje zahteve kot pri pristopu z razpoložljivostjo), vendar niti ČKP2 ne bi smel biti predolg, da nekateri sektorji ne bi imeli neupravičene izgube, zlasti kar zadeva zmogljivosti za izravnavo. Iz navedene študije RTE je izhajalo, da je v 300 urah največje porabe zajetih 99 % ur izpada in da je ciljni ČKP2, ki je zajemal 100 do 300 ur največje porabe, ustrezna izbira za upoštevno ocenitev prispevka eksplicitnih zmogljivosti za izravnavo k zmanjšanju tveganja izpada.

| (114) | Francoski organi so v okviru navedenega časovnega razpona 100 do 300 ur upoštevali 250 ur. S tem številom je namreč mogoče (i) zajeti skoraj 99 % ur izpada (glej sliko 5), pri čemer torej ne privede do zmanjšanja zajetja tveganja izpada v primerjavi z izbiro najdaljšega obdobja 300 ur, in (ii) povečati razpoložljivost eksplicitnih izravnav porabe v primerjavi z drugimi sektorji (23). Francoski organi so se tako za zagotovitev iste ravni zanesljivosti oskrbe odločili, da upoštevajo največ 250 ur za ČKP2, da bi bil prispevek eksplicitnih izravnav za isto raven kritja tveganja izpada čim večji. |
| --- | --- |

(114)

Francoski organi so v okviru navedenega časovnega razpona 100 do 300 ur upoštevali 250 ur. S tem številom je namreč mogoče (i) zajeti skoraj 99 % ur izpada (glej sliko 5), pri čemer torej ne privede do zmanjšanja zajetja tveganja izpada v primerjavi z izbiro najdaljšega obdobja 300 ur, in (ii) povečati razpoložljivost eksplicitnih izravnav porabe v primerjavi z drugimi sektorji (23). Francoski organi so se tako za zagotovitev iste ravni zanesljivosti oskrbe odločili, da upoštevajo največ 250 ur za ČKP2, da bi bil prispevek eksplicitnih izravnav za isto raven kritja tveganja izpada čim večji.

23

| (115) | Če bi se predvidel ČKP2, ki je desetkrat daljši od ČKP1, bi se razpoložljivost proizvodnih sredstev in sredstev za izravnavo merila za 1 000 do 1 500 ur. Glede na obveznosti razpoložljivosti zmogljivosti za izravnavo v daljših obdobjih bi se v primeru povečanja obsega obveznosti razpoložljivosti zmanjšal potencial za izkoristek teh zmogljivosti v okviru mehanizma zmogljivosti. 100 MW industrijske izravnave, ki se lahko dajo na voljo v približno sto urah, ne pa tudi v približno tisoč urah, bi bili torej ocenjeni kot 20 MW proizvodnje toplote, medtem ko študije kažejo, da je njihov prispevek k zmanjšanju tveganja izpada primerljiv z 90 MW proizvodnje toplote. Da bi se torej med operaterji zmogljivosti za izravnavo in proizvajalci zagotovila poštena konkurenca, so se francoski organi odločili, da ne bodo upoštevali ČKP2, ki je desetkrat daljši od ČKP1, temveč da bodo uporabili ciljni ČKP2. |
| --- | --- |

(115)

Če bi se predvidel ČKP2, ki je desetkrat daljši od ČKP1, bi se razpoložljivost proizvodnih sredstev in sredstev za izravnavo merila za 1 000 do 1 500 ur. Glede na obveznosti razpoložljivosti zmogljivosti za izravnavo v daljših obdobjih bi se v primeru povečanja obsega obveznosti razpoložljivosti zmanjšal potencial za izkoristek teh zmogljivosti v okviru mehanizma zmogljivosti. 100 MW industrijske izravnave, ki se lahko dajo na voljo v približno sto urah, ne pa tudi v približno tisoč urah, bi bili torej ocenjeni kot 20 MW proizvodnje toplote, medtem ko študije kažejo, da je njihov prispevek k zmanjšanju tveganja izpada primerljiv z 90 MW proizvodnje toplote. Da bi se torej med operaterji zmogljivosti za izravnavo in proizvajalci zagotovila poštena konkurenca, so se francoski organi odločili, da ne bodo upoštevali ČKP2, ki je desetkrat daljši od ČKP1, temveč da bodo uporabili ciljni ČKP2.

| (116) | Francoski organi poleg tega opozarjajo, da mehanizem zmogljivosti vključuje nadzor nad razpoložljivostjo zmogljivosti (pri nesamodejnem vklopu), ki vsekakor zagotavlja, da ni učinka mrtvih izgub med obveznostjo razpoložljivosti in obveznostjo vklopa. |
| --- | --- |

(116)

Francoski organi poleg tega opozarjajo, da mehanizem zmogljivosti vključuje nadzor nad razpoložljivostjo zmogljivosti (pri nesamodejnem vklopu), ki vsekakor zagotavlja, da ni učinka mrtvih izgub med obveznostjo razpoložljivosti in obveznostjo vklopa.

| (117) | Francoski organi so vseeno pripravljeni določiti druge vrednosti, kot so te, ki so zdaj upoštevane v pravilih, vendar menijo, da veljavni okvir zagotavlja ustrezno ravnotežje med neodvisnimi operaterji zmogljivosti za izravnavo in dobavitelji. Po njihovem mnenju bi torej bilo treba v prvih letih dobave ohranjati enako razmerje med ČKP1 in ČKP2. Njegovo vrednost bo mogoče ponovno preučiti, če dani signali niso dovolj upoštevni in je mogoče tako oceno vključiti v oceno delovanja trga zmogljivosti. |
| --- | --- |

(117)

Francoski organi so vseeno pripravljeni določiti druge vrednosti, kot so te, ki so zdaj upoštevane v pravilih, vendar menijo, da veljavni okvir zagotavlja ustrezno ravnotežje med neodvisnimi operaterji zmogljivosti za izravnavo in dobavitelji. Po njihovem mnenju bi torej bilo treba v prvih letih dobave ohranjati enako razmerje med ČKP1 in ČKP2. Njegovo vrednost bo mogoče ponovno preučiti, če dani signali niso dovolj upoštevni in je mogoče tako oceno vključiti v oceno delovanja trga zmogljivosti.

4.3.2   Izključenost čezmejnih zmogljivosti

Izključenost čezmejnih zmogljivosti

4.3.2.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (118) | Iz pripomb, prejetih kot odgovor na sklep o začetku postopka, je razvidno veliko soglasje med udeleženci na trgu, da se francoski mehanizem postopoma (to pomeni brez ogrozitve začetka izvajanja mehanizma januarja 2017) odpre za čezmejne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(118)

Iz pripomb, prejetih kot odgovor na sklep o začetku postopka, je razvidno veliko soglasje med udeleženci na trgu, da se francoski mehanizem postopoma (to pomeni brez ogrozitve začetka izvajanja mehanizma januarja 2017) odpre za čezmejne zmogljivosti.

4.3.2.2   Stališča in rešitve, ki jih predlaga Francija

Stališča in rešitve, ki jih predlaga Francija

| (119) | Francija je kot odgovor predlagala, da se izrecno upoštevajo tuje zmogljivosti v skladu s hibridnim modelom, v katerem se zagotovi plačilo za povezovalne daljnovode pa tudi za tuje proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo. V skladu s tem predlogom se bo večje plačilo zagotovilo bodisi za povezovalne daljnovode bodisi za tuje zmogljivosti, odvisno od primanjkljaja. |
| --- | --- |

(119)

Francija je kot odgovor predlagala, da se izrecno upoštevajo tuje zmogljivosti v skladu s hibridnim modelom, v katerem se zagotovi plačilo za povezovalne daljnovode pa tudi za tuje proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo. V skladu s tem predlogom se bo večje plačilo zagotovilo bodisi za povezovalne daljnovode bodisi za tuje zmogljivosti, odvisno od primanjkljaja.

| (120) | V predlogu je še navedeno, da bi morale tuje proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo za certifikacijo pridobiti dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, nato pa svoja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih ponuditi na francoskem trgu zmogljivosti. |
| --- | --- |

(120)

V predlogu je še navedeno, da bi morale tuje proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo za certifikacijo pridobiti dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, nato pa svoja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih ponuditi na francoskem trgu zmogljivosti.

| (121) | Dovoljenja bodo izdana za posamezno mejo na podlagi prispevka čezmejnih držav članic k zanesljivosti oskrbe v Franciji. Ta dovoljenja bodo nato prodana na dražbi „za vsako posamezno mejo“. Vse proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo čezmejne države, ki je prek posameznega daljnovoda povezana s Francijo, bodo lahko sodelovale pri dražbi dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov, izdanih za navedeni povezovalni daljnovod. Dražbe bodo potekale v letu dobave -1 (v nadaljnjem besedilu: LD–1). Navedeni sistem ne nasprotuje temu, da se zmogljivosti, za katere je bila sklenjena pogodba v okviru francoskega mehanizma, hkrati vključijo v druge mehanizme zmogljivosti v Evropski uniji. V teh okoliščinah bo torej treba v partnerstvu z zadevnimi državami opredeliti podrobna pravila za nadzor in oceno zagotovljene storitve. |
| --- | --- |

(121)

Dovoljenja bodo izdana za posamezno mejo na podlagi prispevka čezmejnih držav članic k zanesljivosti oskrbe v Franciji. Ta dovoljenja bodo nato prodana na dražbi „za vsako posamezno mejo“. Vse proizvodne zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo čezmejne države, ki je prek posameznega daljnovoda povezana s Francijo, bodo lahko sodelovale pri dražbi dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov, izdanih za navedeni povezovalni daljnovod. Dražbe bodo potekale v letu dobave -1 (v nadaljnjem besedilu: LD–1). Navedeni sistem ne nasprotuje temu, da se zmogljivosti, za katere je bila sklenjena pogodba v okviru francoskega mehanizma, hkrati vključijo v druge mehanizme zmogljivosti v Evropski uniji. V teh okoliščinah bo torej treba v partnerstvu z zadevnimi državami opredeliti podrobna pravila za nadzor in oceno zagotovljene storitve.

| (122) | Potem ko so tuje proizvodne zmogljivosti ali zmogljivosti za izravnavo pridobile dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, se lahko certificirajo in pridobijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Pozneje lahko navedena potrdila o zagotovljenih zmogljivostih prodajo na francoskem trgu zmogljivosti. |
| --- | --- |

(122)

Potem ko so tuje proizvodne zmogljivosti ali zmogljivosti za izravnavo pridobile dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, se lahko certificirajo in pridobijo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. Pozneje lahko navedena potrdila o zagotovljenih zmogljivostih prodajo na francoskem trgu zmogljivosti.

| (123) | Francoski organi se zavežejo, da bodo enostransko izvajali zgoraj navedeno „pragmatično hibridno“ rešitev, torej da bodo v svoj regulativni okvir vključili možnost za obrate v obmejnih državah članicah, da se izrecno vključijo v francoski mehanizem zmogljivosti, ob upoštevanju zadostne zmogljivosti tranzita na povezovalnih daljnovodih. Vendar bo ta regulativni okvir določal sporazum med operaterji prenosnih sistemov (24) (OPS) zadevnih držav članic v obliki memoranduma o sodelovanju, ki omogoča uvedbo potrebnega postopka certifikacije in nadzora za izvajanje mehanizma. |
| --- | --- |

(123)

Francoski organi se zavežejo, da bodo enostransko izvajali zgoraj navedeno „pragmatično hibridno“ rešitev, torej da bodo v svoj regulativni okvir vključili možnost za obrate v obmejnih državah članicah, da se izrecno vključijo v francoski mehanizem zmogljivosti, ob upoštevanju zadostne zmogljivosti tranzita na povezovalnih daljnovodih. Vendar bo ta regulativni okvir določal sporazum med operaterji prenosnih sistemov (24) (OPS) zadevnih držav članic v obliki memoranduma o sodelovanju, ki omogoča uvedbo potrebnega postopka certifikacije in nadzora za izvajanje mehanizma.

24

| (124) | Če nekateri OPS zadevnih držav članic takega memoranduma ne podpišejo, se francoski organi zavežejo, da bodo uvedli zaščitni postopek, s katerim je mogoče zagotoviti vključenost tujih zmogljivosti v mehanizem zmogljivosti ter s tem dokončno opustiti model, ki temelji na implicitni vključenosti. Navedeni zaščitni postopek bo vključeval eksplicitno vključenost povezovalnih daljnovodov (to rešitev je mogoče izvajati brez sodelovanja drugih držav članic in lahko odraža vrednost, ki jo zmogljivosti povezovalnih daljnovodov dodajajo za zanesljivost oskrbe v Franciji). |
| --- | --- |

(124)

Če nekateri OPS zadevnih držav članic takega memoranduma ne podpišejo, se francoski organi zavežejo, da bodo uvedli zaščitni postopek, s katerim je mogoče zagotoviti vključenost tujih zmogljivosti v mehanizem zmogljivosti ter s tem dokončno opustiti model, ki temelji na implicitni vključenosti. Navedeni zaščitni postopek bo vključeval eksplicitno vključenost povezovalnih daljnovodov (to rešitev je mogoče izvajati brez sodelovanja drugih držav članic in lahko odraža vrednost, ki jo zmogljivosti povezovalnih daljnovodov dodajajo za zanesljivost oskrbe v Franciji).

| (125) | Za izvajanje navedenih zavez je potreben popravek odredbe iz leta 2012, ki jo je sprejel Conseil d'Etat na podlagi mnenja Conseil supérieur de l'énergie (višji svet za energijo), Conseil national d'évaluation des normes (nacionalni svet za ocenjevanje standardov), Commission de régulation de l'énergie (komisija za regulacijo energije) in Autorité de la concurrence (organ, pristojen za konkurenco). Francoski organi menijo, da sprejetja odredbe in nato popravka pravil, sprejetih za njeno izvajanje, ni mogoče predvideti pred koncem 2017. Francoski organi menijo, da bi lahko ta faza trajala približno šest mesecev. Časovni načrt, ki so ga sprejeli francoski organi, torej temelji na eni od različic v tem regulativnem okviru leta 2018 za učinkovito izvajanje za leto dobave 2019. |
| --- | --- |

(125)

Za izvajanje navedenih zavez je potreben popravek odredbe iz leta 2012, ki jo je sprejel Conseil d'Etat na podlagi mnenja Conseil supérieur de l'énergie (višji svet za energijo), Conseil national d'évaluation des normes (nacionalni svet za ocenjevanje standardov), Commission de régulation de l'énergie (komisija za regulacijo energije) in Autorité de la concurrence (organ, pristojen za konkurenco). Francoski organi menijo, da sprejetja odredbe in nato popravka pravil, sprejetih za njeno izvajanje, ni mogoče predvideti pred koncem 2017. Francoski organi menijo, da bi lahko ta faza trajala približno šest mesecev. Časovni načrt, ki so ga sprejeli francoski organi, torej temelji na eni od različic v tem regulativnem okviru leta 2018 za učinkovito izvajanje za leto dobave 2019.

4.3.3   Neobstoj signalov za nove naložbe

Neobstoj signalov za nove naložbe

4.3.3.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (126) | Komisija je v zvezi s tem prejela številne odgovore in stališča so bila zelo različna. |
| --- | --- |

(126)

Komisija je v zvezi s tem prejela številne odgovore in stališča so bila zelo različna.

| (127) | Večina (7) predložiteljev odgovorov se strinja, da mehanizem v svoji prvotni obliki ne more spodbuditi novih naložb v proizvodne obrate. Najpogosteje navedeni razlogi so neobstoj reprezentativnega cenovnega signala, ki bi bil dan dovolj zgodaj pred letom dobave, zgornja meja cene zmogljivosti, določena na 40 000 EUR/MW (ki izhaja iz zgornje meje, ki se uporablja za mehanizem izravnave odstopanj), in neobstoj dolgoročnih pogodb. |
| --- | --- |

(127)

Večina (7) predložiteljev odgovorov se strinja, da mehanizem v svoji prvotni obliki ne more spodbuditi novih naložb v proizvodne obrate. Najpogosteje navedeni razlogi so neobstoj reprezentativnega cenovnega signala, ki bi bil dan dovolj zgodaj pred letom dobave, zgornja meja cene zmogljivosti, določena na 40 000 EUR/MW (ki izhaja iz zgornje meje, ki se uporablja za mehanizem izravnave odstopanj), in neobstoj dolgoročnih pogodb.

| (128) | Predložitelji odgovorov so namreč večinoma potrdili, da je navedeni mehanizem preveč zapleten ali da vsaj dobavitelji, zlasti novi udeleženci, z njim težko ocenijo svoje prihodnje portfelje. Eden od predložiteljev odgovorov je poudaril, da bi se bilo mogoče s centraliziranim mehanizmom zmogljivosti tem težavam izogniti. |
| --- | --- |

(128)

Predložitelji odgovorov so namreč večinoma potrdili, da je navedeni mehanizem preveč zapleten ali da vsaj dobavitelji, zlasti novi udeleženci, z njim težko ocenijo svoje prihodnje portfelje. Eden od predložiteljev odgovorov je poudaril, da bi se bilo mogoče s centraliziranim mehanizmom zmogljivosti tem težavam izogniti.

| (129) | Dva (prvotna) proizvajalca se s tem ne strinjata in menita, da bo navedeni mehanizem lahko privabil nove naložbe, zlasti zaradi roka štirih let pred letom dobave, možnosti, da se na trgu razvijejo terminski proizvodi, in cenovnega signala, ki je po njunem mnenju zanesljiv. Poleg tega menita, da mehanizem vključuje zadostne zaščitne ukrepe za zagotovitev preglednosti obveznosti glede zmogljivosti, zlasti ker RTE redno objavlja napovedi splošnega obsega zagotovljenih zmogljivosti, zahtevanih za posamezno leto dobave. |
| --- | --- |

(129)

Dva (prvotna) proizvajalca se s tem ne strinjata in menita, da bo navedeni mehanizem lahko privabil nove naložbe, zlasti zaradi roka štirih let pred letom dobave, možnosti, da se na trgu razvijejo terminski proizvodi, in cenovnega signala, ki je po njunem mnenju zanesljiv. Poleg tega menita, da mehanizem vključuje zadostne zaščitne ukrepe za zagotovitev preglednosti obveznosti glede zmogljivosti, zlasti ker RTE redno objavlja napovedi splošnega obsega zagotovljenih zmogljivosti, zahtevanih za posamezno leto dobave.

| (130) | Dva druga predložitelja odgovorov (alternativna proizvajalca) poudarjata, da je glavni cilj navedenega mehanizma ohranjati delovanje obstoječih zmogljivosti, in ne spodbujati nove naložbe. |
| --- | --- |

(130)

Dva druga predložitelja odgovorov (alternativna proizvajalca) poudarjata, da je glavni cilj navedenega mehanizma ohranjati delovanje obstoječih zmogljivosti, in ne spodbujati nove naložbe.

4.3.3.2   Stališča in rešitve, ki jih predlaga Francija

Stališča in rešitve, ki jih predlaga Francija

Neobstoj dolgoročnih pogodb

Neobstoj dolgoročnih pogodb

| (131) | Francoski organi so se po povratnih informacijah tretjih strani zavezali, da bodo uvedli sistem sklepanja večletnih pogodb za spodbuditev naložb v nove zmogljivosti. Vse nove zmogljivosti (25) bodo lahko vključene v navedeni sistem, če že nimajo podpornega mehanizma. |
| --- | --- |

(131)

Francoski organi so se po povratnih informacijah tretjih strani zavezali, da bodo uvedli sistem sklepanja večletnih pogodb za spodbuditev naložb v nove zmogljivosti. Vse nove zmogljivosti (25) bodo lahko vključene v navedeni sistem, če že nimajo podpornega mehanizma.

25

| (132) | Za zagotovitev zadostnega roka za izvedbo novih projektov bo na platformi EPEX v LD–4 organizirana prva dražba potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Za potencialne nove zmogljivosti bo treba ponudbe predložiti RTE v zadnjem četrtletju LD–4. Ponudbe bodo morale vključevati zlasti ceno in količino. |
| --- | --- |

(132)

Za zagotovitev zadostnega roka za izvedbo novih projektov bo na platformi EPEX v LD–4 organizirana prva dražba potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Za potencialne nove zmogljivosti bo treba ponudbe predložiti RTE v zadnjem četrtletju LD–4. Ponudbe bodo morale vključevati zlasti ceno in količino.

| (133) | Cenovna konkurenčnost se bo nato primerjala s „prvotno referenčno ceno“, nad katero ponudbe ne bi bile sprejete. Prvotna referenčna cena bo artitmetična povprečna cena (26) zmogljivosti, ki ne izhaja le iz dražbe, organizirane v LD–4 za leto dobave LD, temveč tudi iz dražb, organiziranih v istem navedenem letu za leti dobave LD–1 in LD–2, kakor je prikazano na sliki 6.

  Slika 6


  Predlog sestave prvotne referenčne cene




  Obdobje, za katero se sklenejo večletne pogodbe
  Dražbe v letu dobave LD
  Dražbe v letu dobave LD – 1
  Dražbe v letu dobave LD – 2
  Dražbe v letu dobave LD – 3
  LD + 4 ...
  LD + 3
  LD + 2
  LD + 1
  LD
  LD – 1
  LD – 2
  LD – 3
  LD – 4
  LD – 5
  Dražbe, katerih dražbena cena se uporabi pri izračunu prvotne rederenčne cene

  Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016. |
| --- | --- |

(133)

Cenovna konkurenčnost se bo nato primerjala s „prvotno referenčno ceno“, nad katero ponudbe ne bi bile sprejete. Prvotna referenčna cena bo artitmetična povprečna cena (26) zmogljivosti, ki ne izhaja le iz dražbe, organizirane v LD–4 za leto dobave LD, temveč tudi iz dražb, organiziranih v istem navedenem letu za leti dobave LD–1 in LD–2, kakor je prikazano na sliki 6.

26

Slika 6

Slika 6

Predlog sestave prvotne referenčne cene

Predlog sestave prvotne referenčne cene

Obdobje, za katero se sklenejo večletne pogodbe

Dražbe v letu dobave LD

Dražbe v letu dobave LD – 1

Dražbe v letu dobave LD – 2

Dražbe v letu dobave LD – 3

LD + 4 ...

LD + 3

LD + 2

LD + 1

LD

LD – 1

LD – 2

LD – 3

LD – 4

LD – 5

Dražbe, katerih dražbena cena se uporabi pri izračunu prvotne rederenčne cene

Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016.

Vir:

| (134) | Akterji na trgu torej ne bodo vnaprej poznali prvotne referenčne cene, ki jo bo mogoče določiti glede na delovanje trga. |
| --- | --- |

(134)

Akterji na trgu torej ne bodo vnaprej poznali prvotne referenčne cene, ki jo bo mogoče določiti glede na delovanje trga.

| (135) | Kar zadeva količine, ki naj bi se dodelile, bodo francoski organi uporabili krivuljo povpraševanja, na podlagi katere je mogoče te količine omejiti na ponudbe, ki so dejansko dolgoročno konkurenčne. Krivulja povpraševanja, ki jo bo vsako leto pripravil RTE in odobrila CRE, bo morala odražati vrednost nove zmogljivosti za skupnost. Treba je namreč zagotoviti, da bo mehanizem sklepanja večletnih pogodb dejansko imel pozitiven učinek za porabnike. |
| --- | --- |

(135)

Kar zadeva količine, ki naj bi se dodelile, bodo francoski organi uporabili krivuljo povpraševanja, na podlagi katere je mogoče te količine omejiti na ponudbe, ki so dejansko dolgoročno konkurenčne. Krivulja povpraševanja, ki jo bo vsako leto pripravil RTE in odobrila CRE, bo morala odražati vrednost nove zmogljivosti za skupnost. Treba je namreč zagotoviti, da bo mehanizem sklepanja večletnih pogodb dejansko imel pozitiven učinek za porabnike.

| (136) | Za izbrane zmogljivosti bo sklenjena sedemletna pogodba za izravnavo razlike, ki je po svojih učinkih primerljiva z dodatnimi sredstvi („feed-in premium“), kar pomeni, da se pri vsakem odstopanju med ponudbeno in referenčno tržno ceno razlika izplača (če je referenčna tržna cena višja od ponudbene cene) ali pa pobere (če je referenčna tržna cena nižja od ponudbene cene). Vendar da bi si udeleženci na trgu prizadevali čim bolj povečati svoje prihodke, vlagatelj ne izplača razlike (med prodajno in ponudbeno ceno) ob vsakem prihodku od prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih po ceni, ki je višja od ponudbene. |
| --- | --- |

(136)

Za izbrane zmogljivosti bo sklenjena sedemletna pogodba za izravnavo razlike, ki je po svojih učinkih primerljiva z dodatnimi sredstvi („feed-in premium“), kar pomeni, da se pri vsakem odstopanju med ponudbeno in referenčno tržno ceno razlika izplača (če je referenčna tržna cena višja od ponudbene cene) ali pa pobere (če je referenčna tržna cena nižja od ponudbene cene). Vendar da bi si udeleženci na trgu prizadevali čim bolj povečati svoje prihodke, vlagatelj ne izplača razlike (med prodajno in ponudbeno ceno) ob vsakem prihodku od prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih po ceni, ki je višja od ponudbene.

| (137) | Francoski organi poleg tega nameravajo uvesti okoljska merila, ki bodo zagotovila prednost nizkoogljičnim proizvajalcem, in sicer v obliki (i) prednostne okoljske pravice z istimi tehničnimi in ekonomskimi značilnostmi ter (ii) zgornje meje izpustov posameznih proizvodnih sredstev, za katera bi veljal poseben okvir za nove zmogljivosti. Okoljska merila, kakršno je raven izpusta toplogrednih plinov, bodo določena s predpisi in po potrebi bo lahko sprejeta ponudba, ki bo najmanj posegala v okolje. Poleg tega se bo za obstoječe obrate še naprej uporabljala veljavna evropska in francoska okoljska zakonodaja, zato bodo morda potrebne naložbe v te obrate, da se ti po potrebi uskladijo z navedeno zakonodajo. |
| --- | --- |

(137)

Francoski organi poleg tega nameravajo uvesti okoljska merila, ki bodo zagotovila prednost nizkoogljičnim proizvajalcem, in sicer v obliki (i) prednostne okoljske pravice z istimi tehničnimi in ekonomskimi značilnostmi ter (ii) zgornje meje izpustov posameznih proizvodnih sredstev, za katera bi veljal poseben okvir za nove zmogljivosti. Okoljska merila, kakršno je raven izpusta toplogrednih plinov, bodo določena s predpisi in po potrebi bo lahko sprejeta ponudba, ki bo najmanj posegala v okolje. Poleg tega se bo za obstoječe obrate še naprej uporabljala veljavna evropska in francoska okoljska zakonodaja, zato bodo morda potrebne naložbe v te obrate, da se ti po potrebi uskladijo z navedeno zakonodajo.

| (138) | Francoski organi se zavezujejo, da bodo leta 2019 začeli izvajati sistem za izbiro zmogljivosti, ki bo povezana s prvo dejansko vključitvijo izbranih zmogljivosti za leto dobave 2023. Poleg tega se zavezujejo, da bodo od leta 2019 izvajali prehodni sistem večletnih pogodb, s katerimi bodo lahko pokrili obdobje 2020–2023. To bi na primer pomenilo, da se bo leta 2019 začel izvajati „trajni“ sistem za leto dobave 2023, hkrati pa tudi prehodni sistem za leta dobave 2020, 2021 in 2022. |
| --- | --- |

(138)

Francoski organi se zavezujejo, da bodo leta 2019 začeli izvajati sistem za izbiro zmogljivosti, ki bo povezana s prvo dejansko vključitvijo izbranih zmogljivosti za leto dobave 2023. Poleg tega se zavezujejo, da bodo od leta 2019 izvajali prehodni sistem večletnih pogodb, s katerimi bodo lahko pokrili obdobje 2020–2023. To bi na primer pomenilo, da se bo leta 2019 začel izvajati „trajni“ sistem za leto dobave 2023, hkrati pa tudi prehodni sistem za leta dobave 2020, 2021 in 2022.

Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

| (139) | Francoski organi menijo, da bi morale redne napovedi RTE dobaviteljem dovolj pomagati, da bodo bolje predvideli končni obseg svoje obveznosti glede zmogljivosti. Navedeni organi dodajajo, da imajo dobavitelji, vsaj v prvih letih mehanizma, možnost za ponovno uravnoteženje svojih zmogljivosti brez stroškov do konca leta dobave. |
| --- | --- |

(139)

Francoski organi menijo, da bi morale redne napovedi RTE dobaviteljem dovolj pomagati, da bodo bolje predvideli končni obseg svoje obveznosti glede zmogljivosti. Navedeni organi dodajajo, da imajo dobavitelji, vsaj v prvih letih mehanizma, možnost za ponovno uravnoteženje svojih zmogljivosti brez stroškov do konca leta dobave.

| (140) | Kljub zgoraj navedenemu in kot dopolnitev k tem zaščitnim ukrepom francoski organi predlagajo, da se med pravila za mehanizem zmogljivosti vključijo določbe o pomoči alternativnim dobaviteljem pri izračunu njihove obveznosti glede zmogljivosti. Za zdaj navedena pravila določajo, da RTE vsakega dobavitelja obvesti o predvidenem obsegu obveznosti leto po letu dobave, nato pa še o končnem obsegu obveznosti dve leti po letu dobave. RTE je kot dopolnitev razvila podporna orodja, s katerimi je mogoče udeležence obvestiti o njihovem obsegu obveznosti pred iztekom navedenih rokov. Francija predlaga, da se obveznost RTE, da dobaviteljem pomaga pri izračunu njihove obveznosti, zlasti z zagotovitvijo orodij, ki alternativnim dobaviteljem omogočajo boljše predvidevanje njihove obveznosti glede zmogljivosti in z določitvijo terminov redne podpore prek kontaktnih točk, na katerih bodo dobavitelji uporabljali ta orodja za predvidevanje svoje obveznosti. Navedeni dobavitelji bodo poleg tega ta orodja lahko na zahtevo uporabljali zunaj terminov podpore, določenih v navedenih pravilih. |
| --- | --- |

(140)

Kljub zgoraj navedenemu in kot dopolnitev k tem zaščitnim ukrepom francoski organi predlagajo, da se med pravila za mehanizem zmogljivosti vključijo določbe o pomoči alternativnim dobaviteljem pri izračunu njihove obveznosti glede zmogljivosti. Za zdaj navedena pravila določajo, da RTE vsakega dobavitelja obvesti o predvidenem obsegu obveznosti leto po letu dobave, nato pa še o končnem obsegu obveznosti dve leti po letu dobave. RTE je kot dopolnitev razvila podporna orodja, s katerimi je mogoče udeležence obvestiti o njihovem obsegu obveznosti pred iztekom navedenih rokov. Francija predlaga, da se obveznost RTE, da dobaviteljem pomaga pri izračunu njihove obveznosti, zlasti z zagotovitvijo orodij, ki alternativnim dobaviteljem omogočajo boljše predvidevanje njihove obveznosti glede zmogljivosti in z določitvijo terminov redne podpore prek kontaktnih točk, na katerih bodo dobavitelji uporabljali ta orodja za predvidevanje svoje obveznosti. Navedeni dobavitelji bodo poleg tega ta orodja lahko na zahtevo uporabljali zunaj terminov podpore, določenih v navedenih pravilih.

Morebiten neobstoj spodbud udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave

Morebiten neobstoj spodbud udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave

| (141) | Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo spremenili podrobna pravila za uravnoteženje, da bi operaterje zmogljivosti spodbudili k čim doslednejši certifikaciji. Natančneje, stroški ponovnega uravnoteženja za navedene udeležence se izračunajo glede na obseg ponovnega uravnoteženja vsakega udeleženca:






  1. | če je seštevek ponovnih uravnoteženj manjši od 1 GW (seštevek absolutnih vrednosti), uravnoteženje pred letom dobave ostaja brezplačno; |
| --- | --- | --- |

(141)

Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo spremenili podrobna pravila za uravnoteženje, da bi operaterje zmogljivosti spodbudili k čim doslednejši certifikaciji. Natančneje, stroški ponovnega uravnoteženja za navedene udeležence se izračunajo glede na obseg ponovnega uravnoteženja vsakega udeleženca:

1.

če je seštevek ponovnih uravnoteženj manjši od 1 GW (seštevek absolutnih vrednosti), uravnoteženje pred letom dobave ostaja brezplačno;

| 2. | če je seštevek ponovnih uravnoteženj večji od 1 GW (seštevek absolutnih vrednosti), je uravnoteženje pred letom dobave plačljivo. |
| --- | --- |

2.

če je seštevek ponovnih uravnoteženj večji od 1 GW (seštevek absolutnih vrednosti), je uravnoteženje pred letom dobave plačljivo.

| (142) | Postopno povečevanje stroškov ponovnega uravnoteženja v posameznem primeru je prikazano na sliki 7 zgoraj (leto dobave: 2020), pri čemer cena na enoto s približevanjem letu dobave narašča.

  Slika 7


  Prikaz novega okvira, predlaganega za ponovna uravnoteženja za leto 2020 s k = 0,2




  20,0 %
  15,0 %
  10,0 %
  5,0 %
  0,0 %
  Sedanja pravila
  Stroški, pod pragom
  Stroški, nod pragom
  01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020
  Cena ponovnega uravnoteženja na enoto (V % RTC)

  Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016. |
| --- | --- |

(142)

Postopno povečevanje stroškov ponovnega uravnoteženja v posameznem primeru je prikazano na sliki 7 zgoraj (leto dobave: 2020), pri čemer cena na enoto s približevanjem letu dobave narašča.

Slika 7

Slika 7

Prikaz novega okvira, predlaganega za ponovna uravnoteženja za leto 2020 s k = 0,2

Prikaz novega okvira, predlaganega za ponovna uravnoteženja za leto 2020 s k = 0,2

20,0 %

15,0 %

10,0 %

5,0 %

0,0 %

Sedanja pravila

Stroški, pod pragom

Stroški, nod pragom

01/01/2016 31/12/2016 31/12/2017 31/12/2018 31/12/2019 31/12/2020

Cena ponovnega uravnoteženja na enoto (V % RTC)

Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016.

Vir:

| (143) | Operaterji zmogljivosti morajo odslej v kratkem roku, določenem v navedenih pravilih, ponovno vzpostaviti ravnotežje ob večjih dogodkih (to so dogodki, ki privedejo do nerazpoložljivosti sredstev glede na napovedi navedenih operaterjev glede razpoložljivosti, kot so začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) (27). |
| --- | --- |

(143)

Operaterji zmogljivosti morajo odslej v kratkem roku, določenem v navedenih pravilih, ponovno vzpostaviti ravnotežje ob večjih dogodkih (to so dogodki, ki privedejo do nerazpoložljivosti sredstev glede na napovedi navedenih operaterjev glede razpoložljivosti, kot so začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) (27).

27

| (144) | Francoski organi predlagajo tudi spremembo mehanizma izravnave odstopanj, da bi udeležence na trgu še dodatno odvrnili od tega, da bi kadar koli imeli negativna ali pozitivna odstopanja. Natančneje, spodbujevalni koeficient „k“, uporabljen za neravnotežja, bo podvojen (v odloku z dne 22. januarja 2015 je bil določen na 0,1, vendar bo povečan na 0,2) in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW (natančno raven pragov bodo morali določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW). Te spremembe so prikazane na sliki 8.

  Slika 8


  Prikaz predloga izravnave odstopanj z učinkom praga 1 GW in s k = 0,2




  Izravnava spremenljivih obstopanj (k = 0,2)
  Izravnava sedanjih odstopanj
  Cena izravnave odstopanj
  Primerjava med sedanjimi pravili in predlogi francoskih organov
  Odstopanje (GW)
  – 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5
  Izravnava finančnih odstopanj (v tisoč EUR)
  25
  20
  15
  10
  5
  0

  Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016. |
| --- | --- |

(144)

Francoski organi predlagajo tudi spremembo mehanizma izravnave odstopanj, da bi udeležence na trgu še dodatno odvrnili od tega, da bi kadar koli imeli negativna ali pozitivna odstopanja. Natančneje, spodbujevalni koeficient „k“, uporabljen za neravnotežja, bo podvojen (v odloku z dne 22. januarja 2015 je bil določen na 0,1, vendar bo povečan na 0,2) in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW (natančno raven pragov bodo morali določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW). Te spremembe so prikazane na sliki 8.

Slika 8

Slika 8

Prikaz predloga izravnave odstopanj z učinkom praga 1 GW in s k = 0,2

Prikaz predloga izravnave odstopanj z učinkom praga 1 GW in s k = 0,2

Izravnava spremenljivih obstopanj (k = 0,2)

Izravnava sedanjih odstopanj

Cena izravnave odstopanj

Primerjava med sedanjimi pravili in predlogi francoskih organov

Odstopanje (GW)

– 1,5 – 1 – 0,5 0 0,5 1 1,5

Izravnava finančnih odstopanj (v tisoč EUR)

25

20

15

10

5

0

Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016.

Vir:

Zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE

Zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE

| (145) | Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo postopoma zviševali regulirano ceno (ki je zgornja meja cene odstopanj in s tem posredno cene potrdil o zagotovljenih zmogljivostih), in sicer v skladu s tem časovnim načrtom:






  1. | leta 2017 bo regulirana cena 20 000 EUR/MW, da bi se lahko udeleženci naučili obvladovati delovanje trga z omejenimi tveganji, zaradi poznega dejanskega začetka izvajanja sistema; |
| --- | --- | --- |

(145)

Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo postopoma zviševali regulirano ceno (ki je zgornja meja cene odstopanj in s tem posredno cene potrdil o zagotovljenih zmogljivostih), in sicer v skladu s tem časovnim načrtom:

1.

leta 2017 bo regulirana cena 20 000 EUR/MW, da bi se lahko udeleženci naučili obvladovati delovanje trga z omejenimi tveganji, zaradi poznega dejanskega začetka izvajanja sistema;

| 2. | leta 2018 in 2019 bo regulirana cena 40 000 EUR/MW; |
| --- | --- |

2.

leta 2018 in 2019 bo regulirana cena 40 000 EUR/MW;

| 3. | od leta 2020 bo regulirana cena 60 000 EUR/MW, da bi lahko mehanizem zmogljivosti po potrebi dal cenovne signale, ki bodo odražale potrebe po novih zmogljivostih na trgu, ki bi moral do tedaj doseči zadostno zrelost. |
| --- | --- |

3.

od leta 2020 bo regulirana cena 60 000 EUR/MW, da bi lahko mehanizem zmogljivosti po potrebi dal cenovne signale, ki bodo odražale potrebe po novih zmogljivostih na trgu, ki bi moral do tedaj doseči zadostno zrelost.

| (146) | Francoski organi se poleg tega za leta dobave 2021 in naslednja zavezujejo, da bodo letno posodabljali regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator. Ta posodobitev se ne izvede nujno s postopkom popolnega pregleda pravil za mehanizem zmogljivosti. |
| --- | --- |

(146)

Francoski organi se poleg tega za leta dobave 2021 in naslednja zavezujejo, da bodo letno posodabljali regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator. Ta posodobitev se ne izvede nujno s postopkom popolnega pregleda pravil za mehanizem zmogljivosti.

| (147) | Navedeni načrt omogoča (i) sovpadanje morebitnega zvišanja regulirane cene z začetkom veljavnosti sistema večletnih pogodb za nove zmogljivosti in (ii) posvetovanje z udeleženci na trgu o zvišanju regulirane cene in hkrati o uvedbi sistema večletnih pogodb za nove zmogljivosti (28). |
| --- | --- |

(147)

Navedeni načrt omogoča (i) sovpadanje morebitnega zvišanja regulirane cene z začetkom veljavnosti sistema večletnih pogodb za nove zmogljivosti in (ii) posvetovanje z udeleženci na trgu o zvišanju regulirane cene in hkrati o uvedbi sistema večletnih pogodb za nove zmogljivosti (28).

28

| (148) | Komisija je kot dopolnitev k navedenemu in k temu, kar je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka, v razpravah s francoskimi organi izrazila bojazen, da bi lahko razhajanje („spread“) med ARENH in ceno električne energije na trgu električne energije pomenilo tudi implicitno zgornjo mejo cen zmogljivosti, saj proizvod ARENH vključuje potrdila o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(148)

Komisija je kot dopolnitev k navedenemu in k temu, kar je bilo navedeno v sklepu o začetku postopka, v razpravah s francoskimi organi izrazila bojazen, da bi lahko razhajanje („spread“) med ARENH in ceno električne energije na trgu električne energije pomenilo tudi implicitno zgornjo mejo cen zmogljivosti, saj proizvod ARENH vključuje potrdila o zagotovljenih zmogljivostih.

| (149) | Francoski organi so odgovorili, da:






  1. | je obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, povezan s proizvodom ARENH, dovolj majhen glede na celoten trg zmogljivosti, zato ne more vplivati na ceno drugih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; in |
| --- | --- | --- |

(149)

Francoski organi so odgovorili, da:

1.

je obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, povezan s proizvodom ARENH, dovolj majhen glede na celoten trg zmogljivosti, zato ne more vplivati na ceno drugih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; in

| 2. | sedanje razhajanje je bolj ali manj 10 EUR/MWh, kar ustreza ceni zmogljivosti 87 600 EUR/MW. Ker je regulirana cena zmogljivosti, določena za leto 2017, 20 000 EUR/MW/leto, za leti 2018 in 2019 40 000 EUR/MW/leto ter za leto 2020 60 000 EUR/MW/leto, ARENH za zdaj ni konkurenčen proizvod (29). |
| --- | --- |

2.

sedanje razhajanje je bolj ali manj 10 EUR/MWh, kar ustreza ceni zmogljivosti 87 600 EUR/MW. Ker je regulirana cena zmogljivosti, določena za leto 2017, 20 000 EUR/MW/leto, za leti 2018 in 2019 40 000 EUR/MW/leto ter za leto 2020 60 000 EUR/MW/leto, ARENH za zdaj ni konkurenčen proizvod (29).

29

| (150) | Francoski organi se vseeno v okviru prihodnje ocene delovanja trga zavezujejo, da bodo preučili možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v povezavi z zmogljivostmi (30), za preprečitev tega, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti. |
| --- | --- |

(150)

Francoski organi se vseeno v okviru prihodnje ocene delovanja trga zavezujejo, da bodo preučili možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v povezavi z zmogljivostmi (30), za preprečitev tega, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti.

30

4.3.4   Drugi pomisleki Komisije

Drugi pomisleki Komisije

| (151) | Komisija je v točki 182 obrazložitve sklepa o začetku postopka navedla, da je morala Francija pojasniti, zakaj niso bili sprejeti nekateri predlogi za izboljšanje mehanizma, ki jih je v svojem mnenju št.o12-A-09 z dne 12. aprila 2012 dal organ, pristojen za konkurenco. |
| --- | --- |

(151)

Komisija je v točki 182 obrazložitve sklepa o začetku postopka navedla, da je morala Francija pojasniti, zakaj niso bili sprejeti nekateri predlogi za izboljšanje mehanizma, ki jih je v svojem mnenju št.o12-A-09 z dne 12. aprila 2012 dal organ, pristojen za konkurenco.

o

| (152) | Francoski organi so pojasnili, da ob upoštevanju predlaganih sprememb (in sicer da se proizvajalcem naloži, da sporočijo predvideno razpoložljivost svojih proizvodnih obratov na podlagi pretekle razpoložljivosti teh obratov in da začnejo izvajati mehanizem za eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti) nista bila sprejeta le dva predloga organa, pristojnega za konkurenco, to je, da:






  1. | se določi, da se ne dodelijo certifikati za obrate z obveznostjo nakupa (obnovljivi viri energije), če tarife za ponovni nakup električne energije, proizvedene v teh obratih, že pokrivajo celotne stroške teh obratov; in |
| --- | --- | --- |

(152)

Francoski organi so pojasnili, da ob upoštevanju predlaganih sprememb (in sicer da se proizvajalcem naloži, da sporočijo predvideno razpoložljivost svojih proizvodnih obratov na podlagi pretekle razpoložljivosti teh obratov in da začnejo izvajati mehanizem za eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti) nista bila sprejeta le dva predloga organa, pristojnega za konkurenco, to je, da:

1.

se določi, da se ne dodelijo certifikati za obrate z obveznostjo nakupa (obnovljivi viri energije), če tarife za ponovni nakup električne energije, proizvedene v teh obratih, že pokrivajo celotne stroške teh obratov; in

| 2. | se ne podpre financiranje prehodnega razpisa projektov s strani alternativnih dobaviteljev. |
| --- | --- |

2.

se ne podpre financiranje prehodnega razpisa projektov s strani alternativnih dobaviteljev.

| (153) | V zvezi s prvim nesprejetim predlogom so navedeni organi pojasnili, da so sprejeli certifikacijo obratov z obveznostjo nakupa, da bi se izpolnila zahteva po tem, da mehanizem zmogljivosti „obsega celoten trg“. Nasprotno pa je bilo za preprečitev morebitnega kopičenja izplačil za obrate z obveznostjo nakupa odločeno, da bodo obvezani kupci odgovorni za certifikacijo teh obratov in imeli s tem povezana potrdila o zagotovljenih zmogljivostih, pri čemer se prejemki od prodaje zmogljivosti odštejejo od nadomestila, izplačanega obvezanim kupcem. |
| --- | --- |

(153)

V zvezi s prvim nesprejetim predlogom so navedeni organi pojasnili, da so sprejeli certifikacijo obratov z obveznostjo nakupa, da bi se izpolnila zahteva po tem, da mehanizem zmogljivosti „obsega celoten trg“. Nasprotno pa je bilo za preprečitev morebitnega kopičenja izplačil za obrate z obveznostjo nakupa odločeno, da bodo obvezani kupci odgovorni za certifikacijo teh obratov in imeli s tem povezana potrdila o zagotovljenih zmogljivostih, pri čemer se prejemki od prodaje zmogljivosti odštejejo od nadomestila, izplačanega obvezanim kupcem.

| (154) | V zvezi z drugim nesprejetim predlogom so organi pojasnili, da je bilo odločeno, da se ne začne izvajati prehodni razpis projektov; alternativnim dobaviteljem torej ni treba nositi nobenega stroška. Vseeno pa bodo nosili stroške za ta sistem v prihodnosti, saj bo sedanji varovalni sistem vsekakor ukinjen in po spremembi navedenega odloka nadomeščen s sistemom večletnih pogodb. |
| --- | --- |

(154)

V zvezi z drugim nesprejetim predlogom so organi pojasnili, da je bilo odločeno, da se ne začne izvajati prehodni razpis projektov; alternativnim dobaviteljem torej ni treba nositi nobenega stroška. Vseeno pa bodo nosili stroške za ta sistem v prihodnosti, saj bo sedanji varovalni sistem vsekakor ukinjen in po spremembi navedenega odloka nadomeščen s sistemom večletnih pogodb.

4.4   Sorazmernost

Sorazmernost

4.4.1   Precenitev porabe

Precenitev porabe

4.4.1.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (155) | Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so vključene v oddelek 4.3.3.1 zgoraj. |
| --- | --- |

(155)

Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so vključene v oddelek 4.3.3.1 zgoraj.

Stališča Francije

Stališča Francije

| (156) | Stališča Francije o tem so povzeta v točki 139 obrazložitve zgoraj. |
| --- | --- |

(156)

Stališča Francije o tem so povzeta v točki 139 obrazložitve zgoraj.

| (157) | Ne glede na navedena stališča francoski organi predlagajo, da se RTE naloži, naj alternativnim dobaviteljem pomaga pri izračunu njihove obveznosti glede zmogljivosti, kot je bilo pojasnjeno v točki 140 obrazložitve. |
| --- | --- |

(157)

Ne glede na navedena stališča francoski organi predlagajo, da se RTE naloži, naj alternativnim dobaviteljem pomaga pri izračunu njihove obveznosti glede zmogljivosti, kot je bilo pojasnjeno v točki 140 obrazložitve.

4.4.2   Pomanjkljiva preglednost določanja cene zmogljivosti

Pomanjkljiva preglednost določanja cene zmogljivosti

4.4.2.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (158) | Velika večina predložiteljev odgovorov (13) obžaluje nepreglednost transakcij, izvedenih na prostem trgu, natančneje transakcij znotraj skupine, čeprav jih več med njimi meni, da bi bilo treba večino transakcij izvesti v tej obliki. Eden od predložiteljev odgovorov je znova poudaril, da bi se bilo mogoče s centraliziranim mehanizmom zmogljivosti tem težavam izogniti. |
| --- | --- |

(158)

Velika večina predložiteljev odgovorov (13) obžaluje nepreglednost transakcij, izvedenih na prostem trgu, natančneje transakcij znotraj skupine, čeprav jih več med njimi meni, da bi bilo treba večino transakcij izvesti v tej obliki. Eden od predložiteljev odgovorov je znova poudaril, da bi se bilo mogoče s centraliziranim mehanizmom zmogljivosti tem težavam izogniti.

| (159) | Prvotni operater meni, da mehanizem v sedanji obliki daje zadostna jamstva za zagotovitev preglednosti trgovanja (tudi znotraj skupine), zlasti:






  1. | obveznost vodenja ločenih računov v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivosti (en račun za operaterje zmogljivosti in en račun za dobavitelje); in |
| --- | --- | --- |

(159)

Prvotni operater meni, da mehanizem v sedanji obliki daje zadostna jamstva za zagotovitev preglednosti trgovanja (tudi znotraj skupine), zlasti:

1.

obveznost vodenja ločenih računov v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivosti (en račun za operaterje zmogljivosti in en račun za dobavitelje); in

| 2. | obveznost preglednosti za CRE in njen nadzor nad notranjimi transakcijami. |
| --- | --- |

2.

obveznost preglednosti za CRE in njen nadzor nad notranjimi transakcijami.

4.4.2.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (160) | Francoski organi navajajo tudi jamstva, ki jih je poudaril prvotni operater (povzeta v točki 160 obrazložitve). Navajajo tudi, da se ob upoštevanju potrebe, da se dobavitelji prilagodijo razvoju svojih strank, zdi primerno poleg občasnih dražb ohranjati možnost, da udeleženci na trgu trgujejo na prostem trgu. Mehanizem neprekinjene trgovine naj bi zagotovil to prožnost, pa tudi preglednost transakcij in cen, poleg tega naj bi zmanjšal asimetrijo informacij med udeležencu na trgu. Vendar naj bi bila vključenost v tak mehanizem draga, zlasti za dobavitelje z razmeroma majhnimi finančnimi sredstvi. Francoski organi zato predlagajo, da se poleg organiziranega trga, na katerem naj bi bila vsaka transakcija objavljena, še naprej izvajajo tudi transakcije na prostem trgu. |
| --- | --- |

(160)

Francoski organi navajajo tudi jamstva, ki jih je poudaril prvotni operater (povzeta v točki 160 obrazložitve). Navajajo tudi, da se ob upoštevanju potrebe, da se dobavitelji prilagodijo razvoju svojih strank, zdi primerno poleg občasnih dražb ohranjati možnost, da udeleženci na trgu trgujejo na prostem trgu. Mehanizem neprekinjene trgovine naj bi zagotovil to prožnost, pa tudi preglednost transakcij in cen, poleg tega naj bi zmanjšal asimetrijo informacij med udeležencu na trgu. Vendar naj bi bila vključenost v tak mehanizem draga, zlasti za dobavitelje z razmeroma majhnimi finančnimi sredstvi. Francoski organi zato predlagajo, da se poleg organiziranega trga, na katerem naj bi bila vsaka transakcija objavljena, še naprej izvajajo tudi transakcije na prostem trgu.

| (161) | Vendar še predlagajo, da se določijo dodatna jamstva za povečanje preglednosti in reprezentativnosti trgovanja z zmogljivostmi. |
| --- | --- |

(161)

Vendar še predlagajo, da se določijo dodatna jamstva za povečanje preglednosti in reprezentativnosti trgovanja z zmogljivostmi.

| (162) | Mehanizem že določa, da se bodo dražbene cene na platformi, ki jo bo vzpostavila družba EPEX Spot, objavile. Za zagotovitev ravni preglednosti, ki je enakovredna ravni preglednosti platforme za trgovanje, prek katere se transakcije izvajajo na prostem trgu, francoski organi predlagajo, da se vsem udeleženem omogoči dostop do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost se zagotovi), da se tako zagotovita preglednost količin in cen ter hkrati anonimnost udeležencev. Zainteresirane strani bodo torej lahko te informacije upoštevale pri svoji strategiji nakupa in prodaje na organiziranih dražbah. |
| --- | --- |

(162)

Mehanizem že določa, da se bodo dražbene cene na platformi, ki jo bo vzpostavila družba EPEX Spot, objavile. Za zagotovitev ravni preglednosti, ki je enakovredna ravni preglednosti platforme za trgovanje, prek katere se transakcije izvajajo na prostem trgu, francoski organi predlagajo, da se vsem udeleženem omogoči dostop do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost se zagotovi), da se tako zagotovita preglednost količin in cen ter hkrati anonimnost udeležencev. Zainteresirane strani bodo torej lahko te informacije upoštevale pri svoji strategiji nakupa in prodaje na organiziranih dražbah.

| (163) | Še več, dražbe se bodo spodbujale. Francoski organi so se zavezali, da bodo povečali likvidnost na organiziranih dražbah, in sicer tako, da bodo število dražb, izvedenih v štirih letih pred prvim letom dobave, povečali na 15, kar pomeni, da bo v letu dobave LD–4 organizirana ena nova dražba, v LD–3 štiri, v LD–2 prav tako štiri in nazadnje v LD–1 šest novih dražb (v prvotni različici mehanizma so francoski organi predvideli le 10 dražb, razporejenih na tri leta pred letom dobave). |
| --- | --- |

(163)

Še več, dražbe se bodo spodbujale. Francoski organi so se zavezali, da bodo povečali likvidnost na organiziranih dražbah, in sicer tako, da bodo število dražb, izvedenih v štirih letih pred prvim letom dobave, povečali na 15, kar pomeni, da bo v letu dobave LD–4 organizirana ena nova dražba, v LD–3 štiri, v LD–2 prav tako štiri in nazadnje v LD–1 šest novih dražb (v prvotni različici mehanizma so francoski organi predvideli le 10 dražb, razporejenih na tri leta pred letom dobave).

| (164) | Francoski organi se poleg tega zavezujejo, da bodo v regulativnem okviru nekaterim operaterjem zmogljivosti naložili, naj na trgu ponudijo svoje certifikate v skladu s spodnjim diagramom:






  1. | LD–4: 25 % ravni certificirane zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(164)

Francoski organi se poleg tega zavezujejo, da bodo v regulativnem okviru nekaterim operaterjem zmogljivosti naložili, naj na trgu ponudijo svoje certifikate v skladu s spodnjim diagramom:

1.

LD–4: 25 % ravni certificirane zmogljivosti;

| 2. | LD–3: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 25 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; |
| --- | --- |

2.

LD–3: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 25 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih;

| 3. | LD–2: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 50 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; |
| --- | --- |

3.

LD–2: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 50 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih;

| 4. | LD–1: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 100 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

4.

LD–1: največ med 25 % ravni certificirane zmogljivosti in 100 % količine neprodanih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

| (165) | Ta obveznost se bo naložila vodjem skupine certifikacijskih organov, katerih obseg zmogljivosti presega prag 3 GW. |
| --- | --- |

(165)

Ta obveznost se bo naložila vodjem skupine certifikacijskih organov, katerih obseg zmogljivosti presega prag 3 GW.

4.4.3   Izključenost nekaterih vrst operaterjev zmogljivosti iz mehanizma

Izključenost nekaterih vrst operaterjev zmogljivosti iz mehanizma

| (166) | Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o morebitni diskriminaciji med različnimi vrstami zmogljivosti za izravnavo so obravnavane v oddelku 4.3.1. |
| --- | --- |

(166)

Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o morebitni diskriminaciji med različnimi vrstami zmogljivosti za izravnavo so obravnavane v oddelku 4.3.1.

| (167) | Pripombe zainteresiranih strani in predlogi francoskih organov za odpravo izključenosti zlasti čezmejnih zmogljivosti in novih naložb so opisani v oddelku 4.3.3. |
| --- | --- |

(167)

Pripombe zainteresiranih strani in predlogi francoskih organov za odpravo izključenosti zlasti čezmejnih zmogljivosti in novih naložb so opisani v oddelku 4.3.3.

4.4.4   Tržna moč družbe EDF

Tržna moč družbe EDF

4.4.4.1   Tveganje kopičenja zmogljivosti

Tveganje kopičenja zmogljivosti

Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (168) | Tri četrtine strani, ki so se odzvale na sklep o začetku postopka, se posebej sklicujejo na tveganje kopičenja zmogljivosti v francoskem mehanizmu. |
| --- | --- |

(168)

Tri četrtine strani, ki so se odzvale na sklep o začetku postopka, se posebej sklicujejo na tveganje kopičenja zmogljivosti v francoskem mehanizmu.

| (169) | Ena od zvez francoskih industrijskih uporabnikov je izrazila bojazen, da je interes EDF vplivati na referenčno tržno ceno (RTC), in sicer tako, da se ta zviša, in prodati presežek zmogljivosti po letu dobave, saj:






  1. | bi bila v takem primeru kazen, ki jo bo EDF plačala za izravnavo odstopanj, pretežno pokrita s prejemki, izhajajočimi iz razmeroma visoke RTC; in |
| --- | --- | --- |

(169)

Ena od zvez francoskih industrijskih uporabnikov je izrazila bojazen, da je interes EDF vplivati na referenčno tržno ceno (RTC), in sicer tako, da se ta zviša, in prodati presežek zmogljivosti po letu dobave, saj:

1.

bi bila v takem primeru kazen, ki jo bo EDF plačala za izravnavo odstopanj, pretežno pokrita s prejemki, izhajajočimi iz razmeroma visoke RTC; in

| 2. | se bo RTC uporabila pri prenosu stroškov zmogljivosti na veliko večino uporabnikov, in bo torej prenesena nanje. |
| --- | --- |

2.

se bo RTC uporabila pri prenosu stroškov zmogljivosti na veliko večino uporabnikov, in bo torej prenesena nanje.

| (170) | Eden od alternativnih dobaviteljev je poudaril, da bi lahko poleg tega, da organizirane dražbe verjetno ne bodo zelo reprezentativne za trgovanje, ki se izvaja v okviru mehanizma (dobavitelje bi morale zamikati dvostranske transakcije, da bi se izognili vnaprejšnjim gotovinskim plačilom), dejstvo, da pri RTC ne bodo upoštevane transakcije, izvedene v letu dobave in po njem, še dodatno oslabilo odvračilni učinek mehanizma izravnave odstopanj in tako pri imetnikih zmogljivosti spodbudilo strategije kopičenja. |
| --- | --- |

(170)

Eden od alternativnih dobaviteljev je poudaril, da bi lahko poleg tega, da organizirane dražbe verjetno ne bodo zelo reprezentativne za trgovanje, ki se izvaja v okviru mehanizma (dobavitelje bi morale zamikati dvostranske transakcije, da bi se izognili vnaprejšnjim gotovinskim plačilom), dejstvo, da pri RTC ne bodo upoštevane transakcije, izvedene v letu dobave in po njem, še dodatno oslabilo odvračilni učinek mehanizma izravnave odstopanj in tako pri imetnikih zmogljivosti spodbudilo strategije kopičenja.

| (171) | Navedeni alternativni dobavitelj za učinkovitejšo odvrnitev operaterjev od kopičenja zmogljivosti predlaga tri popravne ukrepe:






  1. | spremembo davčne osnove RTC; |
| --- | --- | --- |

(171)

Navedeni alternativni dobavitelj za učinkovitejšo odvrnitev operaterjev od kopičenja zmogljivosti predlaga tri popravne ukrepe:

1.

spremembo davčne osnove RTC;

| 2. | okrepitev odvračilnosti mehanizma izravnave odstopanj in |
| --- | --- |

2.

okrepitev odvračilnosti mehanizma izravnave odstopanj in

| 3. | odpravo varovalnega sistema („fall back tender“), saj lahko ta operaterje napelje k sprejetju strategije kopičenja. |
| --- | --- |

3.

odpravo varovalnega sistema („fall back tender“), saj lahko ta operaterje napelje k sprejetju strategije kopičenja.

| (172) | Združenje alternativnih dobaviteljev in proizvajalcev AFIEG kritizira možnost ponovnega uravnoteženja zmogljivosti brez stroškov pred letom dobave, ker po njegovem mnenju omogoča prosto rokovanje z razpoložljivimi jedrskimi objekti ter s tem ustvarjanje umetnih primanjkljajev ali presežnih proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(172)

Združenje alternativnih dobaviteljev in proizvajalcev AFIEG kritizira možnost ponovnega uravnoteženja zmogljivosti brez stroškov pred letom dobave, ker po njegovem mnenju omogoča prosto rokovanje z razpoložljivimi jedrskimi objekti ter s tem ustvarjanje umetnih primanjkljajev ali presežnih proizvodnih zmogljivosti.

Stališča Francije

Stališča Francije

| (173) | Francoski organi so glede na te odzive udeležencev na trgu na sklep o začetku postopka izrazili željo po izboljšanju navedenega sistema, da bi se čim bolj zmanjšalo vsako tveganje zlorabe tržne moči. |
| --- | --- |

(173)

Francoski organi so glede na te odzive udeležencev na trgu na sklep o začetku postopka izrazili željo po izboljšanju navedenega sistema, da bi se čim bolj zmanjšalo vsako tveganje zlorabe tržne moči.

| (174) | Zlasti se zavezujejo, da bodo operaterje zmogljivosti primorali k vnaprejšnji dosledni certifikaciji vseh njihovih zmogljivosti, poleg tega pa so njihove možnosti certifikacije omejili na razpon dovoljenih odstopanj od preteklih referenčnih vrednosti (glej sliko 9). Vsako odstopanje od tega razpona je treba utemeljiti pri RTE in regulatorju.

  Slika 9


  Prikaz razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo




  Referenčna cena
  Razpon sprejemljivosti
  - X %
  – X %
  PARAMETRA, KI JU JE TREBADOLOČITI

  Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016. |
| --- | --- |

(174)

Zlasti se zavezujejo, da bodo operaterje zmogljivosti primorali k vnaprejšnji dosledni certifikaciji vseh njihovih zmogljivosti, poleg tega pa so njihove možnosti certifikacije omejili na razpon dovoljenih odstopanj od preteklih referenčnih vrednosti (glej sliko 9). Vsako odstopanje od tega razpona je treba utemeljiti pri RTE in regulatorju.

Slika 9

Slika 9

Prikaz razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo

Prikaz razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo

Referenčna cena

Razpon sprejemljivosti

- X %

– X %

PARAMETRA, KI JU JE TREBADOLOČITI

Vir: Dopis francoskih organov z dne 9. septembra 2016.

Vir:

| (175) | Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo spremenili podrobna pravila za uravnoteženje, da bi operaterje zmogljivosti spodbudili k čim doslednejši certifikaciji. Predlagajo, da bi se za vsako večje skupno uravnoteženje (ki presega najvišji prag 1 GW; natančno raven praga morajo določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW), ki se bo izvedlo pred letom dobave, naložila kazen. Kazen, katere namen je operaterje zmogljivosti odvrniti od pomanjkljive ali presežne certifikacije njihovih zmogljivosti, se postopoma zvišuje do izravnave odstopanj. Operaterji zmogljivosti morajo prav tako ponovno vzpostaviti ravnotežje, takoj ko izvejo za dogodek, ki privede do nerazpoložljivosti sredstev (kot so začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) glede na njihove napovedi glede razpoložljivosti. |
| --- | --- |

(175)

Francoski organi so se poleg tega zavezali, da bodo spremenili podrobna pravila za uravnoteženje, da bi operaterje zmogljivosti spodbudili k čim doslednejši certifikaciji. Predlagajo, da bi se za vsako večje skupno uravnoteženje (ki presega najvišji prag 1 GW; natančno raven praga morajo določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW), ki se bo izvedlo pred letom dobave, naložila kazen. Kazen, katere namen je operaterje zmogljivosti odvrniti od pomanjkljive ali presežne certifikacije njihovih zmogljivosti, se postopoma zvišuje do izravnave odstopanj. Operaterji zmogljivosti morajo prav tako ponovno vzpostaviti ravnotežje, takoj ko izvejo za dogodek, ki privede do nerazpoložljivosti sredstev (kot so začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) glede na njihove napovedi glede razpoložljivosti.

| (176) | Francoski organi predlagajo tudi spremembo mehanizma izravnave odstopanj, da bi udeležence na trgu še dodatno odvrnili od tega, da bi kadar koli imeli negativna ali pozitivna odstopanja. Natančneje, spodbujevalni koeficient „k“, uporabljen za neravnotežja, bo podvojen in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW (natančno raven pragov bodo morali določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW). |
| --- | --- |

(176)

Francoski organi predlagajo tudi spremembo mehanizma izravnave odstopanj, da bi udeležence na trgu še dodatno odvrnili od tega, da bi kadar koli imeli negativna ali pozitivna odstopanja. Natančneje, spodbujevalni koeficient „k“, uporabljen za neravnotežja, bo podvojen in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW (natančno raven pragov bodo morali določiti navedeni organi na podlagi ponovne vzpostavitve normalnega delovanja trga, vendar ta nikakor ne bo presegala 1 GW).

| (177) | Francoski organi so v odgovoru na očitek enega od alternativnih dobaviteljev, po mnenju katerega lahko varovalni sistem operaterje spodbudi k sprejetju strategije kopičenja, potrdili, da bo ta varovalni sistem vsekakor ukinjen in nadomeščen s sistemom večletnih pogodb (opisanim v točkah 131 do 138 obrazložitve tega sklepa). |
| --- | --- |

(177)

Francoski organi so v odgovoru na očitek enega od alternativnih dobaviteljev, po mnenju katerega lahko varovalni sistem operaterje spodbudi k sprejetju strategije kopičenja, potrdili, da bo ta varovalni sistem vsekakor ukinjen in nadomeščen s sistemom večletnih pogodb (opisanim v točkah 131 do 138 obrazložitve tega sklepa).

| (178) | Nazadnje, kot je bilo pojasnjeno v točkah 146 in 147 obrazložitve tega sklepa, francoski organi predlagajo, da se zviša najvišji znesek nadomestila za cenovna odstopanja, ki se uporabi v primeru resnega ogrožanja zanesljivosti oskrbe (to je v primeru skupnega negativnega neravnotežja, večjega od 2 GW). Predlagajo, da se ta zgornja meja (regulirana cena ali Padmin) postopoma zvišuje z 20 000 EUR/MW leta 2017 na 40 000 EUR/MW leta 2018 in 2019 ter nazadnje na 60 000 EUR/MW leta 2020. Francoski organi bodo od leta dobave 2021 letno posodabljali regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza stroškom novega udeleženca CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator. |
| --- | --- |

(178)

Nazadnje, kot je bilo pojasnjeno v točkah 146 in 147 obrazložitve tega sklepa, francoski organi predlagajo, da se zviša najvišji znesek nadomestila za cenovna odstopanja, ki se uporabi v primeru resnega ogrožanja zanesljivosti oskrbe (to je v primeru skupnega negativnega neravnotežja, večjega od 2 GW). Predlagajo, da se ta zgornja meja (regulirana cena ali Padmin) postopoma zvišuje z 20 000 EUR/MW leta 2017 na 40 000 EUR/MW leta 2018 in 2019 ter nazadnje na 60 000 EUR/MW leta 2020. Francoski organi bodo od leta dobave 2021 letno posodabljali regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza stroškom novega udeleženca CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator.

4.4.5   Tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih

Tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih

4.4.5.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (179) | Štirje predložitelji odgovorov so izrazili bojazen zlasti zaradi tveganja kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, vsekakor pa zaradi nezadostne likvidnosti na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(179)

Štirje predložitelji odgovorov so izrazili bojazen zlasti zaradi tveganja kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, vsekakor pa zaradi nezadostne likvidnosti na trgu potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

| (180) | Združenje alternativnih dobaviteljev in proizvajalcev AFIEG je poudarilo, da mehanizem, v katerem morajo udeleženci na trgu, ki imajo presežek potrdil o zagotovljenih zmogljivostih po letu dobave (vendar pred izravnavo odstopanj), ta presežek prodati na dražbah, ne bo zadostoval za preprečitev kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih pred letom dobave (obdobje, upoštevano za določitev RTC). |
| --- | --- |

(180)

Združenje alternativnih dobaviteljev in proizvajalcev AFIEG je poudarilo, da mehanizem, v katerem morajo udeleženci na trgu, ki imajo presežek potrdil o zagotovljenih zmogljivostih po letu dobave (vendar pred izravnavo odstopanj), ta presežek prodati na dražbah, ne bo zadostoval za preprečitev kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih pred letom dobave (obdobje, upoštevano za določitev RTC).

pred

| (181) | Predložitelji odgovorov poleg predlogov za povečanje spodbud za ohranjanje ravnotežja pred letom dobave (sprememba davčne osnove RTC in okrepitev odvračilnega učinka mehanizma izravnave odstopanj) predlagajo dva ukrepa za izboljšanje dostopa do potrdil o zagotovljenih zmogljivostih:






  1. | naložitev EDF, naj svoja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih kakor koli proda naprej (na primer prek „programa prenosa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih“, pri čemer ji nalaga vlogo „ustvarjalca trga“); ali |
| --- | --- | --- |

(181)

Predložitelji odgovorov poleg predlogov za povečanje spodbud za ohranjanje ravnotežja pred letom dobave (sprememba davčne osnove RTC in okrepitev odvračilnega učinka mehanizma izravnave odstopanj) predlagajo dva ukrepa za izboljšanje dostopa do potrdil o zagotovljenih zmogljivostih:

1.

naložitev EDF, naj svoja potrdila o zagotovljenih zmogljivostih kakor koli proda naprej (na primer prek „programa prenosa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih“, pri čemer ji nalaga vlogo „ustvarjalca trga“); ali

| 2. | izboljšanje proizvoda ARENH: (a) z uvedbo ARENH v povezavi z zmogljivostmi. Za to je treba ARENH razdeliti na dva proizvoda: proizvod v povezavi z zmogljivostmi in proizvod v povezavi z energijo; vsak dobavitelj naj bi lahko brez razlikovanja izbral katerega koli od teh proizvodov ali pa oba hkrati; in/ali (b) s povečanjem obsega zmogljivosti, ki jih zajema proizvod ARENH v povezavi z energijo (1,15 potrdila na MW ARENH). V zvezi s tem so francoski organi poudarili, da morajo dobavitelji razpisati javno ponudbo za prodajo vseh potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ki presegajo njihove notranje potrebe. Po njihovem mnenju bi to moralo preprečiti vsako morebitno kopičenje zmogljivosti. Poleg tega naj bi bil del potrdil o zagotovljenih zmogljivostih prvotnega operaterja samodejno prenesen na alternativne dobavitelje prek ARENH, regulator pa naj bi še naprej nadziral vsako morebitno zlorabo tržne moči. |
| --- | --- |

2.

izboljšanje proizvoda ARENH: (a) z uvedbo ARENH v povezavi z zmogljivostmi. Za to je treba ARENH razdeliti na dva proizvoda: proizvod v povezavi z zmogljivostmi in proizvod v povezavi z energijo; vsak dobavitelj naj bi lahko brez razlikovanja izbral katerega koli od teh proizvodov ali pa oba hkrati; in/ali (b) s povečanjem obsega zmogljivosti, ki jih zajema proizvod ARENH v povezavi z energijo (1,15 potrdila na MW ARENH). V zvezi s tem so francoski organi poudarili, da morajo dobavitelji razpisati javno ponudbo za prodajo vseh potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, ki presegajo njihove notranje potrebe. Po njihovem mnenju bi to moralo preprečiti vsako morebitno kopičenje zmogljivosti. Poleg tega naj bi bil del potrdil o zagotovljenih zmogljivostih prvotnega operaterja samodejno prenesen na alternativne dobavitelje prek ARENH, regulator pa naj bi še naprej nadziral vsako morebitno zlorabo tržne moči.

4.4.5.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (182) | Francoski organi so se glede na navedene bojazni zavezali, da bodo mehanizem spremenili tako, da operaterjem zmogljivosti naložijo, naj v vsakem krogu dražb, organiziranim pred letom dobave, ponudijo določeno minimalno število potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, kakor je bilo pojasnjeno v točkah 165 in 166 obrazložitve. Poleg tega bodo organizirane dodatne dražbe, kakor je bilo pojasnjeno v točki 164 obrazložitve. |
| --- | --- |

(182)

Francoski organi so se glede na navedene bojazni zavezali, da bodo mehanizem spremenili tako, da operaterjem zmogljivosti naložijo, naj v vsakem krogu dražb, organiziranim pred letom dobave, ponudijo določeno minimalno število potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, kakor je bilo pojasnjeno v točkah 165 in 166 obrazložitve. Poleg tega bodo organizirane dodatne dražbe, kakor je bilo pojasnjeno v točki 164 obrazložitve.

4.4.6   Tveganje cenovnih škarij zaradi prvotnega prevladujočega operaterja

Tveganje cenovnih škarij zaradi prvotnega prevladujočega operaterja

4.4.6.1   Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (183) | Dva predložitelja odgovorov sta ob sklicevanju na mnenje, ki ga je leta 2012 izdal organ, pristojen za konkurenco, izrazila bojazen, da bo prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med proizvodno in tržno panogo prvotnega operaterja (to je do prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih konkurentom po višji ceni od notranje prodajne cene, ki se uporablja med njegovo proizvodno in tržno panogo, posledica česar je izključitev konkurentov iz trga dobave električne energije). To navzkrižno subvencioniranje bi lahko po njunem mnenju povzročilo „cenovne škarje“ za alternativnega dobavitelja, ki nima proizvodnih sredstev, saj bi moral za izpolnitev svojih obveznosti glede zmogljivosti potrdila o zagotovljenih zmogljivostih kupiti na trgu. |
| --- | --- |

(183)

Dva predložitelja odgovorov sta ob sklicevanju na mnenje, ki ga je leta 2012 izdal organ, pristojen za konkurenco, izrazila bojazen, da bo prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med proizvodno in tržno panogo prvotnega operaterja (to je do prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih konkurentom po višji ceni od notranje prodajne cene, ki se uporablja med njegovo proizvodno in tržno panogo, posledica česar je izključitev konkurentov iz trga dobave električne energije). To navzkrižno subvencioniranje bi lahko po njunem mnenju povzročilo „cenovne škarje“ za alternativnega dobavitelja, ki nima proizvodnih sredstev, saj bi moral za izpolnitev svojih obveznosti glede zmogljivosti potrdila o zagotovljenih zmogljivostih kupiti na trgu.

4.4.6.2   Stališča Francije

Stališča Francije

| (184) | Kar zadeva možnost izključevanja s cenami (omejitev marž ali cenovne škarje, plenilske cene), so francoski organi opozorili, da so taka protikonkurenčna ravnanja že predmet nadzora organa, pristojnega za konkurenco, in kazni, ki jih ta naloži. |
| --- | --- |

(184)

Kar zadeva možnost izključevanja s cenami (omejitev marž ali cenovne škarje, plenilske cene), so francoski organi opozorili, da so taka protikonkurenčna ravnanja že predmet nadzora organa, pristojnega za konkurenco, in kazni, ki jih ta naloži.

| (185) | Toda za lažje odkrivanje takih ravnanj bodo francoski organi poostrili pravila, tako da bodo vertikalno povezanim udeležencem naložili, naj komisiji za regulacijo energije sporočijo, katero metodo uporabljajo za upoštevanje cen potrdil o zagotovljenih zmogljivostih v svojih ponudbah. |
| --- | --- |

(185)

Toda za lažje odkrivanje takih ravnanj bodo francoski organi poostrili pravila, tako da bodo vertikalno povezanim udeležencem naložili, naj komisiji za regulacijo energije sporočijo, katero metodo uporabljajo za upoštevanje cen potrdil o zagotovljenih zmogljivostih v svojih ponudbah.

| (186) | Poleg tega bodo v pravilih tudi jasneje določili, da morajo vertikalno povezani udeleženci priglasiti ceno za vsako notranjo transakcijo, povezano s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih. Vrzel v zakonodaji, zaradi katere je mogoče potrdila o zagotovljenih zmogljivostih prenesti brezplačno, bo tako odpravljena. |
| --- | --- |

(186)

Poleg tega bodo v pravilih tudi jasneje določili, da morajo vertikalno povezani udeleženci priglasiti ceno za vsako notranjo transakcijo, povezano s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih. Vrzel v zakonodaji, zaradi katere je mogoče potrdila o zagotovljenih zmogljivostih prenesti brezplačno, bo tako odpravljena.

| (187) | Nazadnje, francoski organi so se zavezali, da bodo udeležencem na trgu odobrili poln dostop do registra potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, v katerega se bodo vpisovale transakcije, izvedene na prostem trgu, hkrati pa bo zagotovljena anonimnost udeležencev, ki so izvedli posamezno transakcijo. |
| --- | --- |

(187)

Nazadnje, francoski organi so se zavezali, da bodo udeležencem na trgu odobrili poln dostop do registra potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, v katerega se bodo vpisovale transakcije, izvedene na prostem trgu, hkrati pa bo zagotovljena anonimnost udeležencev, ki so izvedli posamezno transakcijo.

4.5   Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

4.5.1   Ovire za uvedbo novih proizvodnih zmogljivosti

Ovire za uvedbo novih proizvodnih zmogljivosti

| (188) | Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o vključitvi novih proizvodnih zmogljivosti v francoski mehanizem zmogljivosti so obravnavani v oddelku 4.3.3. |
| --- | --- |

(188)

Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o vključitvi novih proizvodnih zmogljivosti v francoski mehanizem zmogljivosti so obravnavani v oddelku 4.3.3.

| (189) | Francoski organi so v odgovoru na sklep o začetku postopka z dne 17. decembra 2015 navedli, da predlagani mehanizem ni nujno določen za ustvarjanje novih obsežnih naložb, s katerimi bi se povečala skupna proizvodna zmogljivost, temveč bolj za zagotovitev potrebnih zmogljivosti, na primer za spoprijemanje z zimskim hladnim valom. |
| --- | --- |

(189)

Francoski organi so v odgovoru na sklep o začetku postopka z dne 17. decembra 2015 navedli, da predlagani mehanizem ni nujno določen za ustvarjanje novih obsežnih naložb, s katerimi bi se povečala skupna proizvodna zmogljivost, temveč bolj za zagotovitev potrebnih zmogljivosti, na primer za spoprijemanje z zimskim hladnim valom.

| (190) | Vendar so navedeni organi priznali, da bi moral mehanizem omogočiti, da nove proizvodne zmogljivosti konkurirajo obstoječi proizvodni zmogljivosti, in da obstaja potreba po trdnejšem okviru za nove udeležence, ki bi olajšal to konkurenco. Za rešitev te težave sta bila dana dva nova predloga:






  1. | kot je bilo opisano v točkah 146 do 148 obrazložitve, postopno povečevanje regulirane cene, ki se bo najprej z 20 000 EUR/MW za leto dobave 2017 zvišala na 40 000 EUR/MW za leti dobave 2018 in 2019 ter nazadnje na 60 000 EUR/MW za leto dobave 2020. Francoski organi bodo od leta dobave (LD) 2021 letno posodabljali navedeno regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza stroškom novega udeleženca CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator; in |
| --- | --- | --- |

(190)

Vendar so navedeni organi priznali, da bi moral mehanizem omogočiti, da nove proizvodne zmogljivosti konkurirajo obstoječi proizvodni zmogljivosti, in da obstaja potreba po trdnejšem okviru za nove udeležence, ki bi olajšal to konkurenco. Za rešitev te težave sta bila dana dva nova predloga:

1.

kot je bilo opisano v točkah 146 do 148 obrazložitve, postopno povečevanje regulirane cene, ki se bo najprej z 20 000 EUR/MW za leto dobave 2017 zvišala na 40 000 EUR/MW za leti dobave 2018 in 2019 ter nazadnje na 60 000 EUR/MW za leto dobave 2020. Francoski organi bodo od leta dobave (LD) 2021 letno posodabljali navedeno regulirano ceno, da bi jo uskladili z vrednostjo, ki ustreza stroškom novega udeleženca CONE, zlasti stroškom elektrarne na plin tipa CCG ali elektrarne z odprtim ciklom, kakor ga je izračunal operater javnega prenosnega omrežja električne energije in odobril regulator; in

| 2. | uvedbo večletnega sistema posebnih pogodb za razliko za nove proizvodne zmogljivosti, kakor je opisan v točkah 131 do 138 obrazložitve. |
| --- | --- |

2.

uvedbo večletnega sistema posebnih pogodb za razliko za nove proizvodne zmogljivosti, kakor je opisan v točkah 131 do 138 obrazložitve.

4.5.2   Razlikovanje med implicitno in eksplicitno izravnavo

Razlikovanje med implicitno in eksplicitno izravnavo

| (191) | Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o tem so bili obravnavani/razloženi v oddelku 4.3.1. |
| --- | --- |

(191)

Pripombe tretjih strani in stališča francoskih organov o tem so bili obravnavani/razloženi v oddelku 4.3.1.

4.5.3   Eksplicitna vključitev tujih zmogljivosti

Eksplicitna vključitev tujih zmogljivosti

| (192) | Pripombe tretjih strani ter stališča in rešitve francoskih organov glede eksplicitne vključitve tujih zmogljivosti so obravnavani v oddelku 4.3.2. |
| --- | --- |

(192)

Pripombe tretjih strani ter stališča in rešitve francoskih organov glede eksplicitne vključitve tujih zmogljivosti so obravnavani v oddelku 4.3.2.

| (193) | Kakor je bilo navedeno v točkah 119 do 125 obrazložitve, so francoski organi v odgovoru na pomisleke Komisije in tretjih strani predlagali hibridni model, v katerem se dodelijo dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, ki bi nazadnje omogočila vključitev proizvodnih zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo, ki so v državah članicah ob meji s Francijo. Po njihovem mnenju je ta pristop skladen s temeljnimi načeli iz Priloge 2 k delovnemu dokumentu služb, priloženemu sektorski preiskavi Evropske komisije o mehanizmih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(193)

Kakor je bilo navedeno v točkah 119 do 125 obrazložitve, so francoski organi v odgovoru na pomisleke Komisije in tretjih strani predlagali hibridni model, v katerem se dodelijo dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, ki bi nazadnje omogočila vključitev proizvodnih zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo, ki so v državah članicah ob meji s Francijo. Po njihovem mnenju je ta pristop skladen s temeljnimi načeli iz Priloge 2 k delovnemu dokumentu služb, priloženemu sektorski preiskavi Evropske komisije o mehanizmih zmogljivosti.

4.5.4   Asimetrija informacij v razmerju med prvotnim prevladujočim operaterjem ter njegovimi sedanjimi in potencialnimi konkurenti

Asimetrija informacij v razmerju med prvotnim prevladujočim operaterjem ter njegovimi sedanjimi in potencialnimi konkurenti

4.5.4.1   Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (194) | Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so vključene v oddelek 4.3.3.1 zgoraj. |
| --- | --- |

(194)

Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so vključene v oddelek 4.3.3.1 zgoraj.

Stališča Francije

Stališča Francije

| (195) | Stališča Francije o tem so povzeta v točki 139 obrazložitve zgoraj. |
| --- | --- |

(195)

Stališča Francije o tem so povzeta v točki 139 obrazložitve zgoraj.

| (196) | Kot je bilo pojasnjeno v točki 140 obrazložitve zgoraj, so francoski organi nazadnje predlagali, da se dobaviteljem pomaga bolje oceniti njihove prihodnje portfelje odjemalcev in to pomoč izrecno urediti v pravilih. |
| --- | --- |

(196)

Kot je bilo pojasnjeno v točki 140 obrazložitve zgoraj, so francoski organi nazadnje predlagali, da se dobaviteljem pomaga bolje oceniti njihove prihodnje portfelje odjemalcev in to pomoč izrecno urediti v pravilih.

4.5.4.2   Pomanjkljiva preglednost določanja cen zmogljivosti

Pomanjkljiva preglednost določanja cen zmogljivosti

Pripombe zainteresiranih strani

Pripombe zainteresiranih strani

| (197) | Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so povzete v točkah 159 do 160 obrazložitve zgoraj. |
| --- | --- |

(197)

Pripombe tretjih strani v zvezi s tem so povzete v točkah 159 do 160 obrazložitve zgoraj.

Stališča Francije

Stališča Francije

| (198) | Kakor je bilo pojasnjeno v oddelku 4.4.2 zgoraj, je bilo v zvezi s tem nazadnje predlagano, da se prispeva k zagotovitvi prožnosti dobaviteljem, tako da se dovoli izvajanje transakcij na prostem trgu, hkrati pa zagotoviti likvidnost na platformi za organizirano trgovanje ter preglednost trgovanja na prostem trgu. |
| --- | --- |

(198)

Kakor je bilo pojasnjeno v oddelku 4.4.2 zgoraj, je bilo v zvezi s tem nazadnje predlagano, da se prispeva k zagotovitvi prožnosti dobaviteljem, tako da se dovoli izvajanje transakcij na prostem trgu, hkrati pa zagotoviti likvidnost na platformi za organizirano trgovanje ter preglednost trgovanja na prostem trgu.

5.   OCENA UKREPA

OCENA UKREPA

5.1   Državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU

Državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU

| (199) | Komisija je v točki 143 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da je navedeni mehanizem državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(199)

Komisija je v točki 143 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da je navedeni mehanizem državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.1.1   Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

Pripisljivost in financiranje z državnimi sredstvi

| (200) | V zvezi z obstojem državnih sredstev v francoskem mehanizmu zmogljivosti francoski organi potrdila o zagotovljenih zmogljivostih operaterjem zmogljivosti dodelijo brezplačno. Hkrati za ta potrdila ustvarjajo trg s tem, ko dobaviteljem električne energije nalagajo obvezne kvote, ki jih določijo glede na konične obremenitve svojih odjemalcev. S tem ustvarijo povpraševanje po navedenih certifikatih in ustrezno vrednost. Poleg tega država navedene certifikate, namesto da jih proda operaterjem zmogljivosti ali jih ponudi na dražbi, izda brezplačno, kar pomeni, da se odreče svojim javnim sredstvom. |
| --- | --- |

(200)

V zvezi z obstojem državnih sredstev v francoskem mehanizmu zmogljivosti francoski organi potrdila o zagotovljenih zmogljivostih operaterjem zmogljivosti dodelijo brezplačno. Hkrati za ta potrdila ustvarjajo trg s tem, ko dobaviteljem električne energije nalagajo obvezne kvote, ki jih določijo glede na konične obremenitve svojih odjemalcev. S tem ustvarijo povpraševanje po navedenih certifikatih in ustrezno vrednost. Poleg tega država navedene certifikate, namesto da jih proda operaterjem zmogljivosti ali jih ponudi na dražbi, izda brezplačno, kar pomeni, da se odreče svojim javnim sredstvom.

| (201) | Niti francoski organi niti tretje strani niso navedli utemeljitev, s katerimi bi izpodbili to analizo. |
| --- | --- |

(201)

Niti francoski organi niti tretje strani niso navedli utemeljitev, s katerimi bi izpodbili to analizo.

| (202) | Nasprotno, Komisija je medtem sprejela dodaten sklep, ki potrjuje opredelitev sistema subvencije s certifikati, izdanimi za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, kot državne pomoči (31). Treba je pripomniti, da v tem primeru za navedene zelene certifikate ni bila določena nobena najnižja cena. |
| --- | --- |

(202)

Nasprotno, Komisija je medtem sprejela dodaten sklep, ki potrjuje opredelitev sistema subvencije s certifikati, izdanimi za obrate za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, kot državne pomoči (31). Treba je pripomniti, da v tem primeru za navedene zelene certifikate ni bila določena nobena najnižja cena.

31

| (203) | Poleg tega ni ustrezno razlikovati obravnavanega primera od primera romunskih zelenih certifikatov z utemeljitvijo, da naj bi imeli dobavitelji v francoskem sistemu na izbiro, ali stroške nakupa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih prenesejo na porabnike ali ne. V skladu s členom R. 337-19 odredbe št. 2015-1823 z dne 30. decembra 2015 o kodifikaciji regulativnega dela energetskega zakonika (Décret no 2015-1823 du 30 décembre 2015 relatif à la codification de la partie réglementaire du code de l'énergie) namreč vsaj regulirane prodajne tarife nujno vključujejo ceno potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Francoski organi so poleg tega zatrjevali, da mora biti tržna cena (RTC, uporabljena za izravnavo odstopanj) povprečna cena, ki izhaja iz različnih organiziranih dražb (in torej v njej ne morejo biti upoštevane cene transakcij, izvedenih na prostem trgu), prav zato, da bi se zagotovila možnost posnemanja RTC. Možnost posnemanja RTC je možnost, da dobavitelji v razmerju do svojih odjemalcev v prodajnih pogodbah posnemajo cene RTC, kar si po navedbah francoskih organov želi velik del udeležencev. To potrjuje, da bo velik del dobaviteljev, če ne vsi, na svoje odjemalce prenesel stroške, nastale zaradi nakupa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(203)

Poleg tega ni ustrezno razlikovati obravnavanega primera od primera romunskih zelenih certifikatov z utemeljitvijo, da naj bi imeli dobavitelji v francoskem sistemu na izbiro, ali stroške nakupa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih prenesejo na porabnike ali ne. V skladu s členom R. 337-19 odredbe št. 2015-1823 z dne 30. decembra 2015 o kodifikaciji regulativnega dela energetskega zakonika (Décret no 2015-1823 du 30 décembre 2015 relatif à la codification de la partie réglementaire du code de l'énergie) namreč vsaj regulirane prodajne tarife nujno vključujejo ceno potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Francoski organi so poleg tega zatrjevali, da mora biti tržna cena (RTC, uporabljena za izravnavo odstopanj) povprečna cena, ki izhaja iz različnih organiziranih dražb (in torej v njej ne morejo biti upoštevane cene transakcij, izvedenih na prostem trgu), prav zato, da bi se zagotovila možnost posnemanja RTC. Možnost posnemanja RTC je možnost, da dobavitelji v razmerju do svojih odjemalcev v prodajnih pogodbah posnemajo cene RTC, kar si po navedbah francoskih organov želi velik del udeležencev. To potrjuje, da bo velik del dobaviteljev, če ne vsi, na svoje odjemalce prenesel stroške, nastale zaradi nakupa potrdil o zagotovljenih zmogljivostih.

o

| (204) | Poleg tega je mehanizem zmogljivosti, kakor so ga prvotno zasnovali francoski organi, določal „sistem zanke“, to je razpisni postopek kot nadomestni pristop javnih organov, ki bi ga uporabili, če trg zmogljivosti v primeru potrebe po novih zmogljivostih ne bi spodbujal k njihovi zgraditvi. Ta možnost neposrednega poseganja države v trg dodatno podpira opredelitev mehanizma zmogljivosti kot državne pomoči. |
| --- | --- |

(204)

Poleg tega je mehanizem zmogljivosti, kakor so ga prvotno zasnovali francoski organi, določal „sistem zanke“, to je razpisni postopek kot nadomestni pristop javnih organov, ki bi ga uporabili, če trg zmogljivosti v primeru potrebe po novih zmogljivostih ne bi spodbujal k njihovi zgraditvi. Ta možnost neposrednega poseganja države v trg dodatno podpira opredelitev mehanizma zmogljivosti kot državne pomoči.

| (205) | Poleg tega je treba kot državno pomoč same po sebi opredeliti nekatere spremembe, ki jih je Francija uvedla v zvezi z mehanizmom zmogljivosti po predložitvi pripomb zainteresiranih strani o pomislekih, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka. To velja za večletne pogodbe, s katerimi država njihovim skleniteljem sedem let zagotavlja določen zanesljiv prihodek od zmogljivosti. Država ima pri tem mehanizmu ključno vlogo: prav država RTE obveže, naj sklene pogodbe za nove zmogljivosti, zlasti če so konkurenčne, in prav zaradi teh pogodb bodo te nove zmogljivosti zanesljivo sedem let prejemale nespremenljivo ceno za svojo zmogljivost. |
| --- | --- |

(205)

Poleg tega je treba kot državno pomoč same po sebi opredeliti nekatere spremembe, ki jih je Francija uvedla v zvezi z mehanizmom zmogljivosti po predložitvi pripomb zainteresiranih strani o pomislekih, ki jih je Komisija navedla v sklepu o začetku postopka. To velja za večletne pogodbe, s katerimi država njihovim skleniteljem sedem let zagotavlja določen zanesljiv prihodek od zmogljivosti. Država ima pri tem mehanizmu ključno vlogo: prav država RTE obveže, naj sklene pogodbe za nove zmogljivosti, zlasti če so konkurenčne, in prav zaradi teh pogodb bodo te nove zmogljivosti zanesljivo sedem let prejemale nespremenljivo ceno za svojo zmogljivost.

5.1.2   Selektivna prednost

Selektivna prednost

| (206) | Kar zadeva trditev EDF ter družbe, ki deluje zlasti v Franciji v veleprodajnem segmentu, ki menita, da je mehanizem obveznost javne službe, saj je nadomestilo za zmogljivosti protiplačilo za storitev, ki jo opravljajo operaterji zmogljivosti, Komisija meni, da je bila ta utemeljitev že obravnavana v sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da po mnenju Komisije zadevne storitve ni mogoče zagotavljati na trgu niti določiti njene vrednosti na podlagi trga. Francoski organi so namreč morali ustvariti trg, tako da so naložili obveznosti razpoložljivosti in kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih različnim udeležencem na trgu električne energije, da bi se lahko določila vrednost razpoložljivosti. Z vzpostavitvijo tega trga zmogljivosti bodo namreč operaterji zmogljivosti prejeli sredstva, ki jih sicer ne bi, in s tem pridobili prednost, ki je ne bi, če ne bi bilo trga, ki so ga ustvarili navedeni organi. |
| --- | --- |

(206)

Kar zadeva trditev EDF ter družbe, ki deluje zlasti v Franciji v veleprodajnem segmentu, ki menita, da je mehanizem obveznost javne službe, saj je nadomestilo za zmogljivosti protiplačilo za storitev, ki jo opravljajo operaterji zmogljivosti, Komisija meni, da je bila ta utemeljitev že obravnavana v sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da po mnenju Komisije zadevne storitve ni mogoče zagotavljati na trgu niti določiti njene vrednosti na podlagi trga. Francoski organi so namreč morali ustvariti trg, tako da so naložili obveznosti razpoložljivosti in kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih različnim udeležencem na trgu električne energije, da bi se lahko določila vrednost razpoložljivosti. Z vzpostavitvijo tega trga zmogljivosti bodo namreč operaterji zmogljivosti prejeli sredstva, ki jih sicer ne bi, in s tem pridobili prednost, ki je ne bi, če ne bi bilo trga, ki so ga ustvarili navedeni organi.

| (207) | Tudi utemeljitev EDF in druge vertikalno povezane družbe za električno energijo, v skladu s katero mehanizem zmogljivosti ne zagotavlja selektivne prednosti operaterjem zmogljivosti, saj so vsi udeleženci v okviru mehanizma v enakem dejanskem in pravnem položaju ter se obravnavajo povsem enako, je bila že obravnavana v navedenem sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da je po mnenju Komisije ta prednost selektivna, saj navedeni mehanizem vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem. |
| --- | --- |

(207)

Tudi utemeljitev EDF in druge vertikalno povezane družbe za električno energijo, v skladu s katero mehanizem zmogljivosti ne zagotavlja selektivne prednosti operaterjem zmogljivosti, saj so vsi udeleženci v okviru mehanizma v enakem dejanskem in pravnem položaju ter se obravnavajo povsem enako, je bila že obravnavana v navedenem sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da je po mnenju Komisije ta prednost selektivna, saj navedeni mehanizem vključuje pomoč operaterjem zmogljivosti, ne pa drugim gospodarskim sektorjem.

| (208) | Ker niti Francija ni navedla novih utemeljitev, Komisija vztraja pri svoji presoji in ugotovitvah iz sklepa o začetku postopka (na katere napotuje ta sklep), da mehanizem daje selektivno prednost operaterjem zmogljivosti. |
| --- | --- |

(208)

Ker niti Francija ni navedla novih utemeljitev, Komisija vztraja pri svoji presoji in ugotovitvah iz sklepa o začetku postopka (na katere napotuje ta sklep), da mehanizem daje selektivno prednost operaterjem zmogljivosti.

5.1.3   Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

Učinek na konkurenco in trgovino med državami članicami

| (209) | Francoski organi so povzeli svoje utemeljitve, v skladu s katerimi navedeni mehanizem zmogljivosti ne bo vplival na trg električne energije in ki jih je Komisija upoštevala v svojem sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da je Komisija ugotovila, da navedeni mehanizem lahko potencialno ogroža trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker naj bi francoski operaterji zmogljivosti imeli prednost, ki je tuji konkurenti ne morejo pridobiti, saj nimajo pravice do vključitve v francoski trg zmogljivosti. |
| --- | --- |

(209)

Francoski organi so povzeli svoje utemeljitve, v skladu s katerimi navedeni mehanizem zmogljivosti ne bo vplival na trg električne energije in ki jih je Komisija upoštevala v svojem sklepu o začetku postopka. Naj spomnimo, da je Komisija ugotovila, da navedeni mehanizem lahko potencialno ogroža trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco, ker naj bi francoski operaterji zmogljivosti imeli prednost, ki je tuji konkurenti ne morejo pridobiti, saj nimajo pravice do vključitve v francoski trg zmogljivosti.

| (210) | Treba je pripomniti, da je ena od rešitev, ki jih je predlagala Francija, prav ta, da se čezmejne zmogljivosti izrecno vključijo v francoski mehanizem. Toda ta vključitev je omejena na ustrezno zmogljivost medsebojnega povezovanja (to je po uporabi dejavnikov zmanjšanja zmogljivosti) Francije z njenimi sosednjimi državami prek daljnovodov. Poleg tega ni zagotovljeno, da te čezmejne zmogljivosti za zagotovljeno storitev prejmejo enako plačilo kot francoske zmogljivosti, in sicer zaradi dodatnih stroškov za vključitev v francoski mehanizem, povezanih s pridobitvijo in odkupom dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov. |
| --- | --- |

(210)

Treba je pripomniti, da je ena od rešitev, ki jih je predlagala Francija, prav ta, da se čezmejne zmogljivosti izrecno vključijo v francoski mehanizem. Toda ta vključitev je omejena na ustrezno zmogljivost medsebojnega povezovanja (to je po uporabi dejavnikov zmanjšanja zmogljivosti) Francije z njenimi sosednjimi državami prek daljnovodov. Poleg tega ni zagotovljeno, da te čezmejne zmogljivosti za zagotovljeno storitev prejmejo enako plačilo kot francoske zmogljivosti, in sicer zaradi dodatnih stroškov za vključitev v francoski mehanizem, povezanih s pridobitvijo in odkupom dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov.

| (211) | Iz navedenega izhaja, da sta potrjeni presoja in ugotovitev Komisije v sklepu o začetku postopka (na kateri napotuje ta sklep), v skladu s katerima lahko prednost, dodeljena francoskim operaterjem zmogljivosti z nadomestilom za zmogljivost, potencialno vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco. |
| --- | --- |

(211)

Iz navedenega izhaja, da sta potrjeni presoja in ugotovitev Komisije v sklepu o začetku postopka (na kateri napotuje ta sklep), v skladu s katerima lahko prednost, dodeljena francoskim operaterjem zmogljivosti z nadomestilom za zmogljivost, potencialno vpliva na trgovino med državami članicami in izkrivlja konkurenco.

5.1.4   Ugotovitev o obstoju državne pomoči

Ugotovitev o obstoju državne pomoči

| (212) | Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov še naprej meni, da je francoski mehanizem zmogljivosti državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU. |
| --- | --- |

(212)

Komisija zaradi zgoraj navedenih razlogov še naprej meni, da je francoski mehanizem zmogljivosti državna pomoč v smislu člena 107(1) PDEU.

5.2   Zakonitost pomoči

Zakonitost pomoči

| (213) | S tem ko so francoski organi s 1. aprilom 2015 prvič začeli izvajati certifikacijo dobaviteljev zmogljivosti, so začeli upravičencem dodeljevati neopredmetena sredstva. Komisija zato meni, da so francoski organi začeli izvajati zadevni ukrep pomoči v smislu člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(213)

S tem ko so francoski organi s 1. aprilom 2015 prvič začeli izvajati certifikacijo dobaviteljev zmogljivosti, so začeli upravičencem dodeljevati neopredmetena sredstva. Komisija zato meni, da so francoski organi začeli izvajati zadevni ukrep pomoči v smislu člena 108(3) PDEU.

| (214) | Poleg tega francoski organi po sprejetju sklepa o začetku postopka niso začasno opustili morebitnih transakcij, povezanih s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(214)

Poleg tega francoski organi po sprejetju sklepa o začetku postopka niso začasno opustili morebitnih transakcij, povezanih s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih.

| (215) | Ker Komisija ni sprejela končne odločitve o ukrepu pred datumom, ko so francoski organi začeli izvajati mehanizem, je Francija kršila obveznost, ki jo ima na podlagi člena 108(3) PDEU. |
| --- | --- |

(215)

Ker Komisija ni sprejela končne odločitve o ukrepu pred datumom, ko so francoski organi začeli izvajati mehanizem, je Francija kršila obveznost, ki jo ima na podlagi člena 108(3) PDEU.

5.3   Združljivost z notranjim trgom

Združljivost z notranjim trgom

| (216) | Za presojo, ali je mogoče ukrep pomoči obravnavati kot združljiv z notranjim trgom, Komisija običajno preuči, ali pozitivni učinki pomoči, povezani z uresničevanjem cilja skupnega interesa, prevladajo nad njenimi morebitnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco. |
| --- | --- |

(216)

Za presojo, ali je mogoče ukrep pomoči obravnavati kot združljiv z notranjim trgom, Komisija običajno preuči, ali pozitivni učinki pomoči, povezani z uresničevanjem cilja skupnega interesa, prevladajo nad njenimi morebitnimi negativnimi učinki na trgovino in konkurenco.

| (217) | Glavni cilj ukrepa je zanesljivost oskrbe z električno energijo. Komisija je zato preučila ukrep na podlagi oddelka 3.9 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Smernice), ki se nanaša na pomoč za zadostnost proizvodnje. |
| --- | --- |

(217)

Glavni cilj ukrepa je zanesljivost oskrbe z električno energijo. Komisija je zato preučila ukrep na podlagi oddelka 3.9 Smernic o državni pomoči za varstvo okolja in energijo za obdobje 2014–2020 (v nadaljnjem besedilu: Smernice), ki se nanaša na pomoč za zadostnost proizvodnje.

| (218) | Analiza Komisije v tem sklepu se bo strogo omejila na vprašanja, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka navedla pomisleke. |
| --- | --- |

(218)

Analiza Komisije v tem sklepu se bo strogo omejila na vprašanja, v zvezi s katerimi je Komisija v sklepu o začetku postopka navedla pomisleke.

5.3.1   Cilj skupnega interesa in potrebnost

Cilj skupnega interesa in potrebnost

5.3.1.1   Zanesljivost oskrbe

Zanesljivost oskrbe

| (219) | Kakor je bilo pojasnjeno v točki 149 obrazložitve sklepa o začetku postopka, je Francija pojasnila, da v Franciji povpraševanje po električni energiji v času konične porabe že nekaj let raste (z 79 590 MW leta 2001 je zraslo na 102 100 MW en 2012), medtem ko se povprečno povpraševanje po električni energiji ne spreminja. To naj bi bilo treba zlasti pripisati veliki termosenzibilnosti francoskega elektroenergetskega sistema zaradi obsežnega ogrevanja na elektriko v stanovanjskih in poslovnih zgradbah. |
| --- | --- |

(219)

Kakor je bilo pojasnjeno v točki 149 obrazložitve sklepa o začetku postopka, je Francija pojasnila, da v Franciji povpraševanje po električni energiji v času konične porabe že nekaj let raste (z 79 590 MW leta 2001 je zraslo na 102 100 MW en 2012), medtem ko se povprečno povpraševanje po električni energiji ne spreminja. To naj bi bilo treba zlasti pripisati veliki termosenzibilnosti francoskega elektroenergetskega sistema zaradi obsežnega ogrevanja na elektriko v stanovanjskih in poslovnih zgradbah.

| (220) | Francija poleg tega navaja, da so najsodobnejši proizvodni obrati (običajno elektrarne na plin) v zadnjih letih iz več razlogov postali manj konkurenčni (glej točko 45 obrazložitve). Kljub temu so te elektrarne, zlasti najsodobnejše, potrebne za pokritje porabe v časih skrajne konične porabe, opisanih v oddelku 5.3.1.1. Toda tak dogodek je redek in nepredvidljiv, zato udeleženci na trgu ne vlagajo v nove proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(220)

Francija poleg tega navaja, da so najsodobnejši proizvodni obrati (običajno elektrarne na plin) v zadnjih letih iz več razlogov postali manj konkurenčni (glej točko 45 obrazložitve). Kljub temu so te elektrarne, zlasti najsodobnejše, potrebne za pokritje porabe v časih skrajne konične porabe, opisanih v oddelku 5.3.1.1. Toda tak dogodek je redek in nepredvidljiv, zato udeleženci na trgu ne vlagajo v nove proizvodne zmogljivosti.

| (221) | Iz teh razlogov in kakor je razvidno iz izračunov RTE, povzetih v točki 105 obrazložitve, se lahko zgodi, da merilo povprečnega triurnega primanjkljaja na leto v Franciji v primeru hladnega vala ni več izpolnjeno (v Franciji se to zgodi enkrat na deset let). |
| --- | --- |

(221)

Iz teh razlogov in kakor je razvidno iz izračunov RTE, povzetih v točki 105 obrazložitve, se lahko zgodi, da merilo povprečnega triurnega primanjkljaja na leto v Franciji v primeru hladnega vala ni več izpolnjeno (v Franciji se to zgodi enkrat na deset let).

| (222) | Francija je v zvezi s točko 154 obrazložitve sklepa o začetku postopka pokazala, da so bile študije zadostnosti RTE novejše in podrobnejše od prejšnjih determinističnih študij REGRT-E. V njih sta na primer upoštevana negotov položaj nekaterih obstoječih elektrarn in tveganje, da se bodo zaprle (scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti; glej sliko 3). Iz teh razlogov se lahko prejšnje študije zadostnosti RTE razlikujejo od študij REGRT-E. |
| --- | --- |

(222)

Francija je v zvezi s točko 154 obrazložitve sklepa o začetku postopka pokazala, da so bile študije zadostnosti RTE novejše in podrobnejše od prejšnjih determinističnih študij REGRT-E. V njih sta na primer upoštevana negotov položaj nekaterih obstoječih elektrarn in tveganje, da se bodo zaprle (scenarij proizvodnje toplotne energije z zaprtjem nekaterih zmogljivosti; glej sliko 3). Iz teh razlogov se lahko prejšnje študije zadostnosti RTE razlikujejo od študij REGRT-E.

| (223) | Francija je poleg tega v zvezi s tem upoštevala Mid-Term Adequacy Forecast (srednjeročna napoved zadostnosti), ki jo je leta 2016 objavilo REGRT-E in ki je prva različica, temelječa na verjetnostni metodologiji (glej točko 100 obrazložitve). V osnovnem scenariju za leto 2020 je pričakovani izpad v Franciji nekoliko nižji od cilja zanesljivosti oskrbe, ki so ga določili javni organi. Vendar to ne velja za študijo, izvedeno z GRARE, ki temelji na največjem številu simulacij Monte-Carlo (2 100) in v kateri je pričakovani izpad v Franciji med 5 in 20 ur (P95). Poleg tega je treba pripomniti, da vse študije, izvedene za leto 2020, temeljijo na naslednjih predpostavkah: (i) da so elektrarne, katerih obratovanje je začasno ustavljeno, v celoti razpoložljive, kar je po navedbah REGRT-E optimistična predpostavka, in (ii) da francoski mehanizem zmogljivosti v letih 2017–2020 deluje. Iz navedenega je mogoče sklepati, da najnovejše študije REGRT-E ne izpodbijajo ugotovitev francoskih organov o potrebnosti mehanizma, ampak jih celo potrjujejo. |
| --- | --- |

(223)

Francija je poleg tega v zvezi s tem upoštevala Mid-Term Adequacy Forecast (srednjeročna napoved zadostnosti), ki jo je leta 2016 objavilo REGRT-E in ki je prva različica, temelječa na verjetnostni metodologiji (glej točko 100 obrazložitve). V osnovnem scenariju za leto 2020 je pričakovani izpad v Franciji nekoliko nižji od cilja zanesljivosti oskrbe, ki so ga določili javni organi. Vendar to ne velja za študijo, izvedeno z GRARE, ki temelji na največjem številu simulacij Monte-Carlo (2 100) in v kateri je pričakovani izpad v Franciji med 5 in 20 ur (P95). Poleg tega je treba pripomniti, da vse študije, izvedene za leto 2020, temeljijo na naslednjih predpostavkah: (i) da so elektrarne, katerih obratovanje je začasno ustavljeno, v celoti razpoložljive, kar je po navedbah REGRT-E optimistična predpostavka, in (ii) da francoski mehanizem zmogljivosti v letih 2017–2020 deluje. Iz navedenega je mogoče sklepati, da najnovejše študije REGRT-E ne izpodbijajo ugotovitev francoskih organov o potrebnosti mehanizma, ampak jih celo potrjujejo.

| (224) | V študijah RTE so upoštevani tudi najnovejši podatki o konični porabi in s tem vpliv alternativnih ukrepov, sprejetih za povečanje zmogljivosti za izravnavo (kakor je zahtevala Komisija v točki 163 sklepa o začetku postopka). Vendar navedene študije jasno dokazujejo, da bi lahko bila najvišja raven izpada, opredeljena v Franciji, v prihodnjih letih brez posega države presežena. |
| --- | --- |

(224)

V študijah RTE so upoštevani tudi najnovejši podatki o konični porabi in s tem vpliv alternativnih ukrepov, sprejetih za povečanje zmogljivosti za izravnavo (kakor je zahtevala Komisija v točki 163 sklepa o začetku postopka). Vendar navedene študije jasno dokazujejo, da bi lahko bila najvišja raven izpada, opredeljena v Franciji, v prihodnjih letih brez posega države presežena.

| (225) | S potrebnostjo (in tudi nujnostjo) vzpostavitve mehanizma zmogljivosti v Franciji se strinja tudi zelo velika večina zainteresiranih strani. Nekatere med njimi so predložile svoje finančne načrte, da bi tako dokazale obstoj težave denarnega primanjkljaja v Franciji, kar je v nasprotju s presojo organa, pristojnega za konkurenco, ki jo je predložil v mnenju iz leta 2012 (na katero napotuje točka 158 sklepa o začetku postopka). |
| --- | --- |

(225)

S potrebnostjo (in tudi nujnostjo) vzpostavitve mehanizma zmogljivosti v Franciji se strinja tudi zelo velika večina zainteresiranih strani. Nekatere med njimi so predložile svoje finančne načrte, da bi tako dokazale obstoj težave denarnega primanjkljaja v Franciji, kar je v nasprotju s presojo organa, pristojnega za konkurenco, ki jo je predložil v mnenju iz leta 2012 (na katero napotuje točka 158 sklepa o začetku postopka).

| (226) | Analiza zadostnosti zmogljivosti, ki jo je izvedel RTE v svoji predvideni bilanci iz leta 2015, je bila bolj optimistična od analize iz leta 2014 (leto, ko je začel veljati mehanizem zmogljivosti), toda Francija je pojasnila, da je to izboljšavo omogočil signal, dan z uvedbo mehanizma (zaradi uvedbe tega mehanizma so nekatere elektrarne opustile namero, da se zaprejo). |
| --- | --- |

(226)

Analiza zadostnosti zmogljivosti, ki jo je izvedel RTE v svoji predvideni bilanci iz leta 2015, je bila bolj optimistična od analize iz leta 2014 (leto, ko je začel veljati mehanizem zmogljivosti), toda Francija je pojasnila, da je to izboljšavo omogočil signal, dan z uvedbo mehanizma (zaradi uvedbe tega mehanizma so nekatere elektrarne opustile namero, da se zaprejo).

| (227) | Poleg tega, čeprav Francija ne zanika, da ima ta država zdaj presežno zmogljivost, to ne izključuje, da bo zanesljivost oskrbe v prihodnjih letih ogrožena, zlasti če bi se večji del proizvodnih elektrarn, ki bi poslovale z izgubo, moral zapreti. Študije RTE potrjujejo obstoj težave denarnega primanjkljaja in kažejo na to, da je tveganje zaprtja elektrarn realno, kar je med drugim utemeljeno v točkah 43, 44 in 46 obrazložitve. |
| --- | --- |

(227)

Poleg tega, čeprav Francija ne zanika, da ima ta država zdaj presežno zmogljivost, to ne izključuje, da bo zanesljivost oskrbe v prihodnjih letih ogrožena, zlasti če bi se večji del proizvodnih elektrarn, ki bi poslovale z izgubo, moral zapreti. Študije RTE potrjujejo obstoj težave denarnega primanjkljaja in kažejo na to, da je tveganje zaprtja elektrarn realno, kar je med drugim utemeljeno v točkah 43, 44 in 46 obrazložitve.

5.3.1.2   Drugi pomisleki, ki jih je navedla Komisija

Drugi pomisleki, ki jih je navedla Komisija

| (228) | Kar zadeva predlog, da se obračunajo različne cene za uporabo omrežij glede na letne čase, dneve v tednu in/ali ure v dnevu, je Francija potrdila, da je TURPE že prilagojena uram in sezonam. |
| --- | --- |

(228)

Kar zadeva predlog, da se obračunajo različne cene za uporabo omrežij glede na letne čase, dneve v tednu in/ali ure v dnevu, je Francija potrdila, da je TURPE že prilagojena uram in sezonam.

| (229) | Francija je poleg tega zadovoljivo pojasnila dejavnike zmanjšanja zmogljivosti, ki se uporabljajo za obnovljive vire energije, kakor je zahtevala Komisija v točki 153 obrazložitve sklepa o začetku postopka. Kot se zdi, sta precej optimistični, kar zadeva prispevek obnovljivih virov energije k zanesljivosti oskrbe, zato se ne bojita več podcenitve razpoložljivih zmogljivosti. Vsekakor bodo imeli obnovljivi viri možnost za vključitev v splošni sistem, ki temelji na nadzirani samocertifikaciji. |
| --- | --- |

(229)

Francija je poleg tega zadovoljivo pojasnila dejavnike zmanjšanja zmogljivosti, ki se uporabljajo za obnovljive vire energije, kakor je zahtevala Komisija v točki 153 obrazložitve sklepa o začetku postopka. Kot se zdi, sta precej optimistični, kar zadeva prispevek obnovljivih virov energije k zanesljivosti oskrbe, zato se ne bojita več podcenitve razpoložljivih zmogljivosti. Vsekakor bodo imeli obnovljivi viri možnost za vključitev v splošni sistem, ki temelji na nadzirani samocertifikaciji.

5.3.1.3   Sklepna ugotovitev o cilju skupnega interesa in potrebnosti ukrepa

Sklepna ugotovitev o cilju skupnega interesa in potrebnosti ukrepa

| (230) | Komisija iz navedenih razlogov meni, da je mehanizem, ki služi cilju skupnega interesa, da se zagotovi zanesljivost oskrbe z električno energijo, v Franciji vsekakor potreben. Poleg tega ni v nasprotju s ciljem Smernic, da se postopoma odpravijo okolju in gospodarstvu škodljive subvencije, na primer s spodbujanjem uravnavanja povpraševanja (232), s povečanjem povezovalnih zmogljivosti (194), z vključitvijo prispevka energij iz obnovljivih virov v mehanizem (230) in z zagotovitvijo prednosti nizkoogljičnim proizvajalcem (137). |
| --- | --- |

(230)

Komisija iz navedenih razlogov meni, da je mehanizem, ki služi cilju skupnega interesa, da se zagotovi zanesljivost oskrbe z električno energijo, v Franciji vsekakor potreben. Poleg tega ni v nasprotju s ciljem Smernic, da se postopoma odpravijo okolju in gospodarstvu škodljive subvencije, na primer s spodbujanjem uravnavanja povpraševanja (232), s povečanjem povezovalnih zmogljivosti (194), z vključitvijo prispevka energij iz obnovljivih virov v mehanizem (230) in z zagotovitvijo prednosti nizkoogljičnim proizvajalcem (137).

5.3.2   Ustreznost ukrepa pomoči

Ustreznost ukrepa pomoči

5.3.2.1   Razlikovanje med različnimi zmogljivostmi za izravnavo

Razlikovanje med različnimi zmogljivostmi za izravnavo

| (231) | Francija ne izpodbija različne obravnave tako imenovanih eksplicitnih in tako imenovanih implicitnih izravnav. Nasprotno, po njenih trditvah so ti različni pogoji potrebni prav zato, da se lahko obe vrsti zmogljivosti za izravnavo enakovredno vključita v mehanizem. Francija je morala poiskati ustrezno ravnotežje med obveznostmi vklopa in obveznostmi razpoložljivosti obeh vrst zmogljivosti, ne da bi pri tem omejila možnosti za vključitev v mehanizem zmogljivosti. |
| --- | --- |

(231)

Francija ne izpodbija različne obravnave tako imenovanih eksplicitnih in tako imenovanih implicitnih izravnav. Nasprotno, po njenih trditvah so ti različni pogoji potrebni prav zato, da se lahko obe vrsti zmogljivosti za izravnavo enakovredno vključita v mehanizem. Francija je morala poiskati ustrezno ravnotežje med obveznostmi vklopa in obveznostmi razpoložljivosti obeh vrst zmogljivosti, ne da bi pri tem omejila možnosti za vključitev v mehanizem zmogljivosti.

| (232) | Komisija v soglasju s Francijo zlasti meni, da je ustrezno, da se število dni, na katere se nanaša obveznost implicitne izravnave (dnevi s ČKP1), manjše od števila dni, v katerih mora biti razpoložljiv operater eksplicitne izravnave, ker je nadomestilo, zahtevano za implicitno izravnavo, večje (vklop proti razpoložljivosti). |
| --- | --- |

(232)

Komisija v soglasju s Francijo zlasti meni, da je ustrezno, da se število dni, na katere se nanaša obveznost implicitne izravnave (dnevi s ČKP1), manjše od števila dni, v katerih mora biti razpoložljiv operater eksplicitne izravnave, ker je nadomestilo, zahtevano za implicitno izravnavo, večje (vklop proti razpoložljivosti).

| (233) | Komisija se strinja, da bi moralo število ur s ČKP2 ostati ciljno, da ne bi bile izključene eksplicitne zmogljivosti mehanizma ali da njihova vključenost v mehanizem ne bi bila omejena bolj, kot je potrebno. |
| --- | --- |

(233)

Komisija se strinja, da bi moralo število ur s ČKP2 ostati ciljno, da ne bi bile izključene eksplicitne zmogljivosti mehanizma ali da njihova vključenost v mehanizem ne bi bila omejena bolj, kot je potrebno.

| (234) | Kakor je bilo pojasnjeno v točkah 111 do 115 obrazložitve, je RTE izvedel podrobno študijo za določitev števila ur s ČKP1 in ČKP2, da bi ta določitev temeljila na vplivu, ki bi ga izravnave lahko imele na zajetje izpadov. Iz navedene študije je izhajalo, da bi bilo mogoče od 100 ur največje porabe v letu zajeti 94 % ur izpada (zato ČKP1 obsega 100 do 150 ur največje porabe) in da je v 300 urah največje porabe zajetih 99 % ur izpada (zato ČKP2 obsega 100 do 300 ur (32) največje porabe). |
| --- | --- |

(234)

Kakor je bilo pojasnjeno v točkah 111 do 115 obrazložitve, je RTE izvedel podrobno študijo za določitev števila ur s ČKP1 in ČKP2, da bi ta določitev temeljila na vplivu, ki bi ga izravnave lahko imele na zajetje izpadov. Iz navedene študije je izhajalo, da bi bilo mogoče od 100 ur največje porabe v letu zajeti 94 % ur izpada (zato ČKP1 obsega 100 do 150 ur največje porabe) in da je v 300 urah največje porabe zajetih 99 % ur izpada (zato ČKP2 obsega 100 do 300 ur (32) največje porabe).

32

| (235) | Poleg tega trditev nekaterih tretjih strani, da bi bilo treba eksplicitne zmogljivosti za izravnavo vklopiti le v obdobju hladnega vala (to je enkrat na deset let), po mojem mnenju ni utemeljena, saj bodo vsaj enkrat v posameznem letu dobave dejansko vklopljene vse zmogljivosti, in sicer zaradi kontrolnega testiranja. |
| --- | --- |

(235)

Poleg tega trditev nekaterih tretjih strani, da bi bilo treba eksplicitne zmogljivosti za izravnavo vklopiti le v obdobju hladnega vala (to je enkrat na deset let), po mojem mnenju ni utemeljena, saj bodo vsaj enkrat v posameznem letu dobave dejansko vklopljene vse zmogljivosti, in sicer zaradi kontrolnega testiranja.

| (236) | Komisija zato meni, da je Francija našla ustrezno ravnotežje med različnimi obveznostmi glede zmogljivosti za izravnavo, ne da bi pri tem omejila njihovo vključenost v mehanizem. Komisija je seznanjena s predlogom Francije, da se v prihodnje oceni in po potrebi popravi razmerje med ČKP1 in ČKP2. |
| --- | --- |

(236)

Komisija zato meni, da je Francija našla ustrezno ravnotežje med različnimi obveznostmi glede zmogljivosti za izravnavo, ne da bi pri tem omejila njihovo vključenost v mehanizem. Komisija je seznanjena s predlogom Francije, da se v prihodnje oceni in po potrebi popravi razmerje med ČKP1 in ČKP2.

| (237) | Ukrep je tako dovolj prožen ter zagotavlja zadostne in ustrezne spodbude za različne zmogljivosti za izravnavo, kakor je zahtevano v točki 226 Smernic. |
| --- | --- |

(237)

Ukrep je tako dovolj prožen ter zagotavlja zadostne in ustrezne spodbude za različne zmogljivosti za izravnavo, kakor je zahtevano v točki 226 Smernic.

5.3.2.2   Izključenost čezmejnih zmogljivosti

Izključenost čezmejnih zmogljivosti

| (238) | Za odpravo dvomov Komisije o tem so francoski organi predlagali mehanizem, ki omogoča „eksplicitno“ vključitev čezmejnih proizvodnih zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo v francoski mehanizem. Ta predlog je pogojen s sporazumi o sodelovanju z OPS čezmejnih držav, kjer so nameščene zmogljivosti, vključene v mehanizem. Za preprečitev vrnitve na implicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti v primeru nesklenitve takega sporazuma so francoski organi predlagali certifikacijo zadevnih povezovalnih daljnovodov, da bi bili ti neposredno vključeni v mehanizem (33). |
| --- | --- |

(238)

Za odpravo dvomov Komisije o tem so francoski organi predlagali mehanizem, ki omogoča „eksplicitno“ vključitev čezmejnih proizvodnih zmogljivosti in zmogljivosti za izravnavo v francoski mehanizem. Ta predlog je pogojen s sporazumi o sodelovanju z OPS čezmejnih držav, kjer so nameščene zmogljivosti, vključene v mehanizem. Za preprečitev vrnitve na implicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti v primeru nesklenitve takega sporazuma so francoski organi predlagali certifikacijo zadevnih povezovalnih daljnovodov, da bi bili ti neposredno vključeni v mehanizem (33).

33

| (239) | Rešitev, ki jo predlaga Francija in ki je opisana v točkah 119 do 124 obrazložitve tega sklepa, je tako v skladu s točko 226 Smernic. Komisija poudarja, da se načrt za izvedbo te rešitve, kakršen je predlagan v točki 125 obrazložitve, obravnava kot strogo zavezujoč načrt in da bo morala Francija obveščati Komisijo o različnih fazah izvedbe navedene rešitve. |
| --- | --- |

(239)

Rešitev, ki jo predlaga Francija in ki je opisana v točkah 119 do 124 obrazložitve tega sklepa, je tako v skladu s točko 226 Smernic. Komisija poudarja, da se načrt za izvedbo te rešitve, kakršen je predlagan v točki 125 obrazložitve, obravnava kot strogo zavezujoč načrt in da bo morala Francija obveščati Komisijo o različnih fazah izvedbe navedene rešitve.

5.3.2.3   Neobstoj signalov za nove naložbe

Neobstoj signalov za nove naložbe

Neobstoj dolgoročnih pogodb

Neobstoj dolgoročnih pogodb

| (240) | Francija je po pomislekih, ki jih je Komisija v zvezi s tem navedla v sklepu o začetku postopka, predlagala mehanizem, ki omogoča dejansko vključitev novih zmogljivosti v mehanizem zmogljivosti, opisan v točkah 131 do 138 tega sklepa. Ta mehanizem temelji na sklepanju večletnih pogodb o novih konkurenčnih zmogljivostih. |
| --- | --- |

(240)

Francija je po pomislekih, ki jih je Komisija v zvezi s tem navedla v sklepu o začetku postopka, predlagala mehanizem, ki omogoča dejansko vključitev novih zmogljivosti v mehanizem zmogljivosti, opisan v točkah 131 do 138 tega sklepa. Ta mehanizem temelji na sklepanju večletnih pogodb o novih konkurenčnih zmogljivostih.

| (241) | Komisija je že ugotovila, da je mogoče pogodbe, sklenjene za daljši čas, utemeljiti s tem, da se pritegnejo nove naložbe, zlasti novih udeležencev na trgu, da bi se jim olajšal dostop do financiranja (34). |
| --- | --- |

(241)

Komisija je že ugotovila, da je mogoče pogodbe, sklenjene za daljši čas, utemeljiti s tem, da se pritegnejo nove naložbe, zlasti novih udeležencev na trgu, da bi se jim olajšal dostop do financiranja (34).

34

| (242) | Francija je pojasnila, da se bo s sedemletno pogodbo za nove naložbe zagotovilo približno 50-odstotno kritje naložbenih stroškov za nove zmogljivosti. Ta ukrep naj bi tako pomagal znižati donosnost, ki jo zahtevajo pobudniki in financerji teh naložbenih projektov, ter olajšal njihovo zunanje financiranje. Treba je še pripomniti, da navedena pogodba traja manj kot 20 let, kot je bilo načrtovano za izvedbo projekta Landivisiau v Bretanji, in manj kot 15 let v okviru mehanizma zmogljivosti v Veliki Britaniji. Čeprav je težko določiti dobro in ustrezno referenco za trajanje pogodb o zmogljivostih, je treba ugotoviti, da krajše trajanje pogodb pomeni prednost, saj dolgoročno pušča večji manevrski prostor za trg in preprečuje vezanost pri izbiri tehnologij (lock-in effect). |
| --- | --- |

(242)

Francija je pojasnila, da se bo s sedemletno pogodbo za nove naložbe zagotovilo približno 50-odstotno kritje naložbenih stroškov za nove zmogljivosti. Ta ukrep naj bi tako pomagal znižati donosnost, ki jo zahtevajo pobudniki in financerji teh naložbenih projektov, ter olajšal njihovo zunanje financiranje. Treba je še pripomniti, da navedena pogodba traja manj kot 20 let, kot je bilo načrtovano za izvedbo projekta Landivisiau v Bretanji, in manj kot 15 let v okviru mehanizma zmogljivosti v Veliki Britaniji. Čeprav je težko določiti dobro in ustrezno referenco za trajanje pogodb o zmogljivostih, je treba ugotoviti, da krajše trajanje pogodb pomeni prednost, saj dolgoročno pušča večji manevrski prostor za trg in preprečuje vezanost pri izbiri tehnologij (lock-in effect).

lock-in effect

| (243) | Komisija meni, da je Francija vzpostavila ustrezno ravnotežje med prednostmi in pomanjkljivostmi različnih mogočih trajanj pogodb in da sprejeto trajanje zagotavlja zadostno zavarovanje dolgoročnih naložb, hkrati pa preprečuje tveganje vezanosti na določeno tehnologijo, do katerega bi lahko prišlo v primeru pogodb, sklenjenih za še daljše obdobje. |
| --- | --- |

(243)

Komisija meni, da je Francija vzpostavila ustrezno ravnotežje med prednostmi in pomanjkljivostmi različnih mogočih trajanj pogodb in da sprejeto trajanje zagotavlja zadostno zavarovanje dolgoročnih naložb, hkrati pa preprečuje tveganje vezanosti na določeno tehnologijo, do katerega bi lahko prišlo v primeru pogodb, sklenjenih za še daljše obdobje.

Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

Težava dobaviteljev pri pravočasnem vnaprejšnjem predvidevanju razvoja njihovih portfeljev odjemalcev

| (244) | Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla pomisleke glede možnosti dobaviteljev, zlasti novih udeležencev, da natančno in pravočasno predvidijo razvoj svojih portfeljev odjemalcev ter tako dajo zanesljiv cenovni signal trgu glede potreb po zmogljivosti sistema. |
| --- | --- |

(244)

Komisija je v sklepu o začetku postopka navedla pomisleke glede možnosti dobaviteljev, zlasti novih udeležencev, da natančno in pravočasno predvidijo razvoj svojih portfeljev odjemalcev ter tako dajo zanesljiv cenovni signal trgu glede potreb po zmogljivosti sistema.

| (245) | Ti pomisleki, ki jih je med drugim potrdilo več tretjih strani, so bili izraženi s treh vidikov. Prvič, Francija je predlagala, da se RTE naloži, naj alternativnim dobaviteljem pomaga pri boljšem predvidevanju končnega obsega njihovih obveznosti glede zmogljivosti. Drugič, mehanizem omogoča preglednost in večjo likvidnost na trgu certifikatov. Tretjič, navedeni mehanizem omogoča prilagoditev portfelja certifikatov malih dobaviteljev za ponovno uravnoteženje portfeljev v letu dobave, pa tudi po njem. |
| --- | --- |

(245)

Ti pomisleki, ki jih je med drugim potrdilo več tretjih strani, so bili izraženi s treh vidikov. Prvič, Francija je predlagala, da se RTE naloži, naj alternativnim dobaviteljem pomaga pri boljšem predvidevanju končnega obsega njihovih obveznosti glede zmogljivosti. Drugič, mehanizem omogoča preglednost in večjo likvidnost na trgu certifikatov. Tretjič, navedeni mehanizem omogoča prilagoditev portfelja certifikatov malih dobaviteljev za ponovno uravnoteženje portfeljev v letu dobave, pa tudi po njem.

| (246) | Ta rešitev bo alternativnim dobaviteljem pomagala bolje vnaprej oceniti njihove natančne obveznosti glede potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Ta rešitev bo dobaviteljem pomagala bolje oceniti njihove potrebe po zmogljivostih, zato bo omogočila določitev natančnejše cene zmogljivosti in po potrebi spodbudila k naložbam v nove zmogljivosti. |
| --- | --- |

(246)

Ta rešitev bo alternativnim dobaviteljem pomagala bolje vnaprej oceniti njihove natančne obveznosti glede potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Ta rešitev bo dobaviteljem pomagala bolje oceniti njihove potrebe po zmogljivostih, zato bo omogočila določitev natančnejše cene zmogljivosti in po potrebi spodbudila k naložbam v nove zmogljivosti.

Morebiten neobstoj spodbud udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave (LD)

Morebiten neobstoj spodbud udeležencem za vzpostavitev ravnotežja pred letom dobave (LD)

| (247) | Francoski organi so po pomislekih, ki jih je Komisija navedla v zvezi s potencialno nezadostnostjo pobud udeležencem, da pred letom dobave (LD) vzpostavijo ravnotežje, predlagali, naj se za vsako večje skupno ponovno uravnoteženje, izvedeno pred letom dobave, naloži kazen. Poleg tega so navedeni organi predlagali, naj se podvoji spodbujevalni koeficient „k“, ki se uporablja za neravnotežja, in dodatno povečajo kazni za izravnavo odstopanj (v zvezi s tržno transakcijo) za neravnotežja, ki presegajo najvišji prag 1 GW (glej točki 141 in 143 obrazložitve). K temu je treba dodati prejšnje pravilo, da je od začetka LD vsako ponovno vzpostavljanje ravnotežja plačljivo. |
| --- | --- |

(247)

Francoski organi so po pomislekih, ki jih je Komisija navedla v zvezi s potencialno nezadostnostjo pobud udeležencem, da pred letom dobave (LD) vzpostavijo ravnotežje, predlagali, naj se za vsako večje skupno ponovno uravnoteženje, izvedeno pred letom dobave, naloži kazen. Poleg tega so navedeni organi predlagali, naj se podvoji spodbujevalni koeficient „k“, ki se uporablja za neravnotežja, in dodatno povečajo kazni za izravnavo odstopanj (v zvezi s tržno transakcijo) za neravnotežja, ki presegajo najvišji prag 1 GW (glej točki 141 in 143 obrazložitve). K temu je treba dodati prejšnje pravilo, da je od začetka LD vsako ponovno vzpostavljanje ravnotežja plačljivo.

| (248) | Te rešitve, ki jih je predlagala Francija, imajo en skupni cilj: udeležence mehanizma spodbuditi k vzpostavitvi ravnotežja pred začetkom LD, vsekakor pa pred izravnavo odstopanj. To bo udeležence spodbudilo k temu, da bodo veliko večino potrebnih transakcij izvedli pred LD, poleg tega pa bo povečalo reprezentativnost RTC (ki se uporablja za izravnavo odstopanj in za prenos stroškov na porabnike). Tako bo cenovni signal, izhajajoč iz trgovanja s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih, po našem mnenju bolj reprezentativen in zanesljivejši, mehanizem pa bo zbujal večje zaupanje in tako po potrebi spodbudil nove naložbe. |
| --- | --- |

(248)

Te rešitve, ki jih je predlagala Francija, imajo en skupni cilj: udeležence mehanizma spodbuditi k vzpostavitvi ravnotežja pred začetkom LD, vsekakor pa pred izravnavo odstopanj. To bo udeležence spodbudilo k temu, da bodo veliko večino potrebnih transakcij izvedli pred LD, poleg tega pa bo povečalo reprezentativnost RTC (ki se uporablja za izravnavo odstopanj in za prenos stroškov na porabnike). Tako bo cenovni signal, izhajajoč iz trgovanja s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih, po našem mnenju bolj reprezentativen in zanesljivejši, mehanizem pa bo zbujal večje zaupanje in tako po potrebi spodbudil nove naložbe.

Zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE

Zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE

| (249) | Francoski organi so se na očitek Komisije, da zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE, odzvali tako, da so se zavezali k postopnemu zviševanju regulirane cene (glej točki 146 in 147 obrazložitve), da bi jo nazadnje, od LD 2021, zvišali na vrednost, ki ustreza stroškom novega udeleženca (CONE). |
| --- | --- |

(249)

Francoski organi so se na očitek Komisije, da zgornja meja cene izravnave odstopanj ne izraža CONE, odzvali tako, da so se zavezali k postopnemu zviševanju regulirane cene (glej točki 146 in 147 obrazložitve), da bi jo nazadnje, od LD 2021, zvišali na vrednost, ki ustreza stroškom novega udeleženca (CONE).

| (250) | Ta rešitev je v skladu s tržnimi zahtevami in zahtevami Komisije, da se posredna zgornja meja cen zmogljivosti, ki so regulirane cene, uskladi s stroški novega udeleženca. Tako se lahko po potrebi izvedejo nove naložbe. |
| --- | --- |

(250)

Ta rešitev je v skladu s tržnimi zahtevami in zahtevami Komisije, da se posredna zgornja meja cen zmogljivosti, ki so regulirane cene, uskladi s stroški novega udeleženca. Tako se lahko po potrebi izvedejo nove naložbe.

| (251) | Francoski organi so poleg tega Komisiji zagotovili, da razhajanje med ARENH in tržno ceno električne energije ne bo posredna zgornja meja cen zmogljivosti (glej točke 149 do 151 obrazložitve). Natančneje, pojasnili so, da je obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, povezan s proizvodom ARENH, dovolj majhen glede na celoten trg zmogljivosti, zato ne more vplivati na ceno drugih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Poleg tega ARENH zaradi sedanjega razhajanja za zdaj ni konkurenčen proizvod. Komisija še ugotavlja, da bodo francoski organi v okviru prihodnje ocene mehanizma preučili možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v zvezi z zmogljivostmi, da bi se po potrebi preprečilo, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti. |
| --- | --- |

(251)

Francoski organi so poleg tega Komisiji zagotovili, da razhajanje med ARENH in tržno ceno električne energije ne bo posredna zgornja meja cen zmogljivosti (glej točke 149 do 151 obrazložitve). Natančneje, pojasnili so, da je obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, povezan s proizvodom ARENH, dovolj majhen glede na celoten trg zmogljivosti, zato ne more vplivati na ceno drugih potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Poleg tega ARENH zaradi sedanjega razhajanja za zdaj ni konkurenčen proizvod. Komisija še ugotavlja, da bodo francoski organi v okviru prihodnje ocene mehanizma preučili možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v zvezi z zmogljivostmi, da bi se po potrebi preprečilo, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti.

Sklepna ugotovitev o signalih za nove naložbe

Sklepna ugotovitev o signalih za nove naložbe

| (252) | Različne rešitve, ki jih predlaga Francija za boljše spodbude k novim naložbam, so tako v skladu s točko 226 Smernic. Francija bo zlasti začela izvajati ukrepe za zagotovitev vključenosti čezmejnih zmogljivosti in za spodbuditev novih naložb, kar bo številnim potencialnim operaterjem zmogljivosti omogočilo dostop do mehanizma. |
| --- | --- |

(252)

Različne rešitve, ki jih predlaga Francija za boljše spodbude k novim naložbam, so tako v skladu s točko 226 Smernic. Francija bo zlasti začela izvajati ukrepe za zagotovitev vključenosti čezmejnih zmogljivosti in za spodbuditev novih naložb, kar bo številnim potencialnim operaterjem zmogljivosti omogočilo dostop do mehanizma.

5.3.2.4   Drugi pomisleki Komisije

Drugi pomisleki Komisije

| (253) | Francoski organi so v skladu z zahtevami Komisije pojasnili, zakaj so v posameznih primerih sprejeli različne predloge za izboljšanje mehanizma, ki jih je dal organ, pristojen za konkurenco. |
| --- | --- |

(253)

Francoski organi so v skladu z zahtevami Komisije pojasnili, zakaj so v posameznih primerih sprejeli različne predloge za izboljšanje mehanizma, ki jih je dal organ, pristojen za konkurenco.

5.3.2.5   Sklepna ugotovitev o ustreznosti ukrepa

Sklepna ugotovitev o ustreznosti ukrepa

| (254) | Iz zgornjih ugotovitev izhaja, da je navedeni ukrep vsekakor ustrezen za izpolnitev opredeljenega cilja skupnega interesa. |
| --- | --- |

(254)

Iz zgornjih ugotovitev izhaja, da je navedeni ukrep vsekakor ustrezen za izpolnitev opredeljenega cilja skupnega interesa.

5.3.3   Spodbujevalni učinek

Spodbujevalni učinek

| (255) | Komisija je v točki 184 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da bi lahko imel navedeni mehanizem zahtevani spodbujevalni učinek. Komisija vztraja pri tej ugotovitvi. |
| --- | --- |

(255)

Komisija je v točki 184 obrazložitve sklepa o začetku postopka že ugotovila, da bi lahko imel navedeni mehanizem zahtevani spodbujevalni učinek. Komisija vztraja pri tej ugotovitvi.

5.3.4   Sorazmernost

Sorazmernost

5.3.4.1   Precenitev porabe

Precenitev porabe

| (256) | Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila tveganje precenitve porabe dobaviteljev, zlasti če posamezne obveznosti dobaviteljev glede zmogljivosti niso dovolj jasne. |
| --- | --- |

(256)

Komisija je v sklepu o začetku postopka ugotovila tveganje precenitve porabe dobaviteljev, zlasti če posamezne obveznosti dobaviteljev glede zmogljivosti niso dovolj jasne.

| (257) | Iz ugotovitev Komisije v točkah 245 do 247 obrazložitve izhaja, da so francoski organi predvideli ukrepe za pomoč dobaviteljem pri boljšem izračunu njihovih obveznosti glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(257)

Iz ugotovitev Komisije v točkah 245 do 247 obrazložitve izhaja, da so francoski organi predvideli ukrepe za pomoč dobaviteljem pri boljšem izračunu njihovih obveznosti glede zmogljivosti.

| (258) | Ta rešitev je ustrezen odgovor na očitke, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(258)

Ta rešitev je ustrezen odgovor na očitke, ki jih je navedla Komisija v sklepu o začetku postopka.

5.3.4.2   Pomanjkljiva preglednost določanja cen zmogljivosti

Pomanjkljiva preglednost določanja cen zmogljivosti

| (259) | V prvotni različici mehanizma zmogljivosti so imeli različni udeleženci slab pregled nad transakcijami, izvedenimi na prostem trgu, saj so bili odvisni od rednih objav CRE, v katerih so bili podatki o obsegu trgovanja s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih in povprečnih cenah transakcij. Poleg tega so francoski organi za preprečitev zlorab in nepreglednosti vertikalno povezanim udeležencem naložili obveznost vodenja ločenih računov v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivosti (en račun za operaterje zmogljivosti in en račun za dobavitelje). |
| --- | --- |

(259)

V prvotni različici mehanizma zmogljivosti so imeli različni udeleženci slab pregled nad transakcijami, izvedenimi na prostem trgu, saj so bili odvisni od rednih objav CRE, v katerih so bili podatki o obsegu trgovanja s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih in povprečnih cenah transakcij. Poleg tega so francoski organi za preprečitev zlorab in nepreglednosti vertikalno povezanim udeležencem naložili obveznost vodenja ločenih računov v registru potrdil o zagotovljenih zmogljivosti (en račun za operaterje zmogljivosti in en račun za dobavitelje).

| (260) | Francija je po bojaznih Komisije, da bi bili poslovni sporazumi v okviru mehanizma nepregledni, predlagala rešitve za izboljšanje preglednosti celotnega trgovanja za vse udeležence. Prvič, predlaga, da se vsem udeležencem omogoči dostop do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost se zagotovi), da se tako zagotovita preglednost količin in cen ter hkrati anonimnost udeležencev (glej točko 163 obrazložitve). Drugič, predlaga, naj se spodbudijo organizirane dražbe, tako da se njihovo število v štirih letih pred prvim letom dobave poveča na 15 in da se nekaterim operaterjem zmogljivosti (vodje skupine certifikacijskih organov > 3 GW) naloži, naj na trgu ponudijo svoje certifikate v skladu z natančnim časovnim razporedom (glej točki 164 in 165 obrazložitve). |
| --- | --- |

(260)

Francija je po bojaznih Komisije, da bi bili poslovni sporazumi v okviru mehanizma nepregledni, predlagala rešitve za izboljšanje preglednosti celotnega trgovanja za vse udeležence. Prvič, predlaga, da se vsem udeležencem omogoči dostop do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost se zagotovi), da se tako zagotovita preglednost količin in cen ter hkrati anonimnost udeležencev (glej točko 163 obrazložitve). Drugič, predlaga, naj se spodbudijo organizirane dražbe, tako da se njihovo število v štirih letih pred prvim letom dobave poveča na 15 in da se nekaterim operaterjem zmogljivosti (vodje skupine certifikacijskih organov > 3 GW) naloži, naj na trgu ponudijo svoje certifikate v skladu z natančnim časovnim razporedom (glej točki 164 in 165 obrazložitve).

| (261) | Pristop, ki so ga predlagali francoski organi, prispeva k določeni prožnosti dobaviteljev, saj omogoča izvajanje transakcij na prostem trgu, hkrati pa zagotavlja določeno preglednost teh transakcij. |
| --- | --- |

(261)

Pristop, ki so ga predlagali francoski organi, prispeva k določeni prožnosti dobaviteljev, saj omogoča izvajanje transakcij na prostem trgu, hkrati pa zagotavlja določeno preglednost teh transakcij.

| (262) | Prost dostop do registra transakcij (ki zagotavlja anonimnost) zagotavlja preglednost prostega trga in neobstoj asimetrije informacij med prevladujočim operaterjem – ki bo glavni prodajalec – in njegovimi konkurenti. Poleg tega udeležencem omogoča, da pri oblikovanju svojih ponudb na promptnem trgu upoštevajo cene, uporabljene na prostem trgu, in tako zagotovijo večjo skladnost med obema trgoma. Tako spodbuja tudi nadzor regulatorja, saj se z njim takoj odkrije poskus manipulacije s ceno s strani operaterja, če bi se njegovo ravnanje na organiziranem trgu močno razlikovalo od ravnanja na prostem trgu. |
| --- | --- |

(262)

Prost dostop do registra transakcij (ki zagotavlja anonimnost) zagotavlja preglednost prostega trga in neobstoj asimetrije informacij med prevladujočim operaterjem – ki bo glavni prodajalec – in njegovimi konkurenti. Poleg tega udeležencem omogoča, da pri oblikovanju svojih ponudb na promptnem trgu upoštevajo cene, uporabljene na prostem trgu, in tako zagotovijo večjo skladnost med obema trgoma. Tako spodbuja tudi nadzor regulatorja, saj se z njim takoj odkrije poskus manipulacije s ceno s strani operaterja, če bi se njegovo ravnanje na organiziranem trgu močno razlikovalo od ravnanja na prostem trgu.

| (263) | Poleg tega bi spodbuditev organiziranih dražb morala zagotoviti njihovo zadostno likvidnost, kar bi okrepilo tudi reprezentativnost referenčne tržne cene (cene zmogljivosti, ki jo večina dobaviteljev uporablja pri svoji prodaji pa tudi kot referenčno vrednost za mehanizem izravnave odstopanj). |
| --- | --- |

(263)

Poleg tega bi spodbuditev organiziranih dražb morala zagotoviti njihovo zadostno likvidnost, kar bi okrepilo tudi reprezentativnost referenčne tržne cene (cene zmogljivosti, ki jo večina dobaviteljev uporablja pri svoji prodaji pa tudi kot referenčno vrednost za mehanizem izravnave odstopanj).

| (264) | Ta rešitev tako preprečuje tveganje „ekonomskega kopičenja“ potrdil o zagotovljenih zmogljivostih s strani največjih operaterjev zmogljivosti, spodbuja preglednost na trgu, povečuje likvidnost na organiziranem trgu in regulatorju olajšuje nadzor nad trgom. |
| --- | --- |

(264)

Ta rešitev tako preprečuje tveganje „ekonomskega kopičenja“ potrdil o zagotovljenih zmogljivostih s strani največjih operaterjev zmogljivosti, spodbuja preglednost na trgu, povečuje likvidnost na organiziranem trgu in regulatorju olajšuje nadzor nad trgom.

| (265) | Uvedba „dvojne obveznosti“ za leta LD–3, LD–2 in LD–1 je odgovor na tveganje tržne manipulacije s strani povezanih udeležencev. Ti bi namreč lahko umetno zmanjšali svoje število neprodanih certifikatov, tako da bi izvedli notranje prenose. Francoski organi z uvedbo obveznosti v zvezi z ravnjo certificirane zmogljivosti zagotovijo, da bodo povezani udeleženci morali – tudi pri notranjih prenosih – zagotoviti določeno likvidnost na organiziranem promptnem trgu. |
| --- | --- |

(265)

Uvedba „dvojne obveznosti“ za leta LD–3, LD–2 in LD–1 je odgovor na tveganje tržne manipulacije s strani povezanih udeležencev. Ti bi namreč lahko umetno zmanjšali svoje število neprodanih certifikatov, tako da bi izvedli notranje prenose. Francoski organi z uvedbo obveznosti v zvezi z ravnjo certificirane zmogljivosti zagotovijo, da bodo povezani udeleženci morali – tudi pri notranjih prenosih – zagotoviti določeno likvidnost na organiziranem promptnem trgu.

| (266) | Odločitev, da se določi obveznost v zvezi s certificirano zmogljivostjo na 25 %, zagotavlja, da bodo povezani udeleženci – in zlasti prevladujoči operater – vse ali del svojih certifikatov ponudili na organiziranem promptnem trgu in da se z notranjimi prodajami temu pogoju ne bodo mogli izogniti. Ta rešitev je podobna rešitvi z ustvarjanjem trga. |
| --- | --- |

(266)

Odločitev, da se določi obveznost v zvezi s certificirano zmogljivostjo na 25 %, zagotavlja, da bodo povezani udeleženci – in zlasti prevladujoči operater – vse ali del svojih certifikatov ponudili na organiziranem promptnem trgu in da se z notranjimi prodajami temu pogoju ne bodo mogli izogniti. Ta rešitev je podobna rešitvi z ustvarjanjem trga.

| (267) | Uporaba praga (v GW) pri obveznosti, da se določen obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ponudi na organiziranih dražbah, bo omogočila, da bodo vlogo ustvarjalca trga („market maker“) v mehanizmu prevzeli največji udeleženci, zlasti prvotni operater, s čimer bo zagotovljena stalna likvidnost na dražbah. |
| --- | --- |

(267)

Uporaba praga (v GW) pri obveznosti, da se določen obseg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih ponudi na organiziranih dražbah, bo omogočila, da bodo vlogo ustvarjalca trga („market maker“) v mehanizmu prevzeli največji udeleženci, zlasti prvotni operater, s čimer bo zagotovljena stalna likvidnost na dražbah.

| (268) | Francoski organi so tako z zagotovitvijo likvidnosti trga odgovorili na očitek Komisije iz točke 200 obrazložitve sklepa o začetku postopka. |
| --- | --- |

(268)

Francoski organi so tako z zagotovitvijo likvidnosti trga odgovorili na očitek Komisije iz točke 200 obrazložitve sklepa o začetku postopka.

| (269) | Francoski organi so splošneje s temi rešitvami odgovorili na pomisleke Komisije glede nepreglednosti mehanizma določanja cene, ki jih je navedla v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(269)

Francoski organi so splošneje s temi rešitvami odgovorili na pomisleke Komisije glede nepreglednosti mehanizma določanja cene, ki jih je navedla v sklepu o začetku postopka.

5.3.4.3   Izključenost nekaterih vrst operaterjev zmogljivosti iz mehanizma

Izključenost nekaterih vrst operaterjev zmogljivosti iz mehanizma

| (270) | Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da lahko tveganje za izključitev nekaterih udeležencev iz mehanizma, kot so nekatere zmogljivosti za izravnavo (zaradi morebitne diskriminacije med njimi), tuje zmogljivosti ali nove proizvodne zmogljivosti, zaradi manjšega konkurenčnega pritiska povzroči tveganje prekomernega plačevanja nadomestila udeležencem, ki so lahko vključeni v mehanizem. |
| --- | --- |

(270)

Komisija je v sklepu o začetku postopka menila, da lahko tveganje za izključitev nekaterih udeležencev iz mehanizma, kot so nekatere zmogljivosti za izravnavo (zaradi morebitne diskriminacije med njimi), tuje zmogljivosti ali nove proizvodne zmogljivosti, zaradi manjšega konkurenčnega pritiska povzroči tveganje prekomernega plačevanja nadomestila udeležencem, ki so lahko vključeni v mehanizem.

| (271) | Kakor je bilo pojasnjeno v oddelkih 5.3.2.1, 5.3.2.2 in 5.3.2.3, so se francoski organi zavezali, da bodo sprejeli ustrezne ukrepe za zagotovitev dejanske vključitve različnih zgoraj navedenih udeležencev v mehanizem. To bo zagotovilo konkurenčnost v okviru mehanizma in bi moralo privesti do cene zmogljivosti, ki izključuje prekomerno nadomestilo. |
| --- | --- |

(271)

Kakor je bilo pojasnjeno v oddelkih 5.3.2.1, 5.3.2.2 in 5.3.2.3, so se francoski organi zavezali, da bodo sprejeli ustrezne ukrepe za zagotovitev dejanske vključitve različnih zgoraj navedenih udeležencev v mehanizem. To bo zagotovilo konkurenčnost v okviru mehanizma in bi moralo privesti do cene zmogljivosti, ki izključuje prekomerno nadomestilo.

| (272) | Da bi bila predlagana mehanizma za vključitev čezmejnih zmogljivosti in za sklepanje večletnih pogodb za nove proizvodne zmogljivosti morata biti v skladu s Smernicami, morata biti sorazmerna. |
| --- | --- |

(272)

Da bi bila predlagana mehanizma za vključitev čezmejnih zmogljivosti in za sklepanje večletnih pogodb za nove proizvodne zmogljivosti morata biti v skladu s Smernicami, morata biti sorazmerna.

| (273) | Mehanizem za vključevanje čezmejnih zmogljivosti je opisan v točkah 119 do 124 obrazložitve tega sklepa. Potem ko bodo za tuje zmogljivosti izdana dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, bodo te neposredno vključene na francoski trg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, tako da bo v primeru presoje, da se na tem trgu ne plačuje prekomerno nadomestilo, to veljalo tudi za prodajo navedenih potrdil s strani tujih zmogljivosti. V okviru mehanizma, uvedenega za vključitev tujih zmogljivostih, bodo lahko tudi povezovalne zmogljivosti prejele določeno plačilo zaradi prodaje dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov. Ker je mogoče oceniti, da bo sodelovanje na navedenih dražbah zelo obsežno (sodelujejo lahko vse zmogljivosti za izravnavo in proizvodne zmogljivosti za električno energijo sosednje države članice, povezane prek povezovalnih daljnovodov), zlasti če se upošteva obseg dovoljenj, za katera je mogoče pričakovati, da bodo ponujena na dražbi, je mogoče ugotoviti, da te dražbe ne bodo povzročile prekomernega nadomestila. Ta mehanizem je zato sorazmeren. |
| --- | --- |

(273)

Mehanizem za vključevanje čezmejnih zmogljivosti je opisan v točkah 119 do 124 obrazložitve tega sklepa. Potem ko bodo za tuje zmogljivosti izdana dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, bodo te neposredno vključene na francoski trg potrdil o zagotovljenih zmogljivostih, tako da bo v primeru presoje, da se na tem trgu ne plačuje prekomerno nadomestilo, to veljalo tudi za prodajo navedenih potrdil s strani tujih zmogljivosti. V okviru mehanizma, uvedenega za vključitev tujih zmogljivostih, bodo lahko tudi povezovalne zmogljivosti prejele določeno plačilo zaradi prodaje dovoljenj za povezovanje prek daljnovodov. Ker je mogoče oceniti, da bo sodelovanje na navedenih dražbah zelo obsežno (sodelujejo lahko vse zmogljivosti za izravnavo in proizvodne zmogljivosti za električno energijo sosednje države članice, povezane prek povezovalnih daljnovodov), zlasti če se upošteva obseg dovoljenj, za katera je mogoče pričakovati, da bodo ponujena na dražbi, je mogoče ugotoviti, da te dražbe ne bodo povzročile prekomernega nadomestila. Ta mehanizem je zato sorazmeren.

| (274) | Mehanizem, ki so ga predlagali francoski organi za vključitev novih zmogljivosti na francoski trg zmogljivosti, je opisan v točkah 131 do 138 obrazložitve tega sklepa. Komisija v zvezi s sorazmernostjo navedenega mehanizma meni, da izključuje vsako prekomerno nadomestilo v korist novih zmogljivosti. Natančneje, ponudbe teh zmogljivosti bodo vsekakor morale biti nižje od prvotne referenčne cene, ki sama ustreza povprečni ceni, izhajajoči iz različnih konkurenčnih procesov (predlaga se, da se izračuna kot aritmetična povprečna cena zmogljivosti, izhajajoča iz dražbe, organizirane v LD–4, pa tudi iz dražb, organiziranih v LD–2 in tekočem LD–1). To, da dobavitelji novih zmogljivosti ob predložitvi svojih ponudb ne bodo vedeli za natančno prvotno referenčno ceno, bi moralo zagotoviti, da bodo ponudbe čim nižje, da bi bile konkurenčne. Ker udeleženci ob predložitvi svojih ponudb ne bodo vedeli, ali so bile druge ponudbe za nove zmogljivosti že predložene, bodo omejitve obsega za nove zmogljivosti ponudnike torej spodbudile k temu, da za svoje naložbe ponudijo čim nižjo ceno. Komisija zato meni, da bi moralo biti tveganje prekomernega nadomestila nično, kar zadeva nove naložbe; ta mehanizem je zato sorazmeren. |
| --- | --- |

(274)

Mehanizem, ki so ga predlagali francoski organi za vključitev novih zmogljivosti na francoski trg zmogljivosti, je opisan v točkah 131 do 138 obrazložitve tega sklepa. Komisija v zvezi s sorazmernostjo navedenega mehanizma meni, da izključuje vsako prekomerno nadomestilo v korist novih zmogljivosti. Natančneje, ponudbe teh zmogljivosti bodo vsekakor morale biti nižje od prvotne referenčne cene, ki sama ustreza povprečni ceni, izhajajoči iz različnih konkurenčnih procesov (predlaga se, da se izračuna kot aritmetična povprečna cena zmogljivosti, izhajajoča iz dražbe, organizirane v LD–4, pa tudi iz dražb, organiziranih v LD–2 in tekočem LD–1). To, da dobavitelji novih zmogljivosti ob predložitvi svojih ponudb ne bodo vedeli za natančno prvotno referenčno ceno, bi moralo zagotoviti, da bodo ponudbe čim nižje, da bi bile konkurenčne. Ker udeleženci ob predložitvi svojih ponudb ne bodo vedeli, ali so bile druge ponudbe za nove zmogljivosti že predložene, bodo omejitve obsega za nove zmogljivosti ponudnike torej spodbudile k temu, da za svoje naložbe ponudijo čim nižjo ceno. Komisija zato meni, da bi moralo biti tveganje prekomernega nadomestila nično, kar zadeva nove naložbe; ta mehanizem je zato sorazmeren.

5.3.4.4   Tržna moč družbe EDF

Tržna moč družbe EDF

| (275) | Kakor je bilo pojasnjeno v točki 64(4) obrazložitve, je bojazen Komisije, da bi EDF lahko zlahka manipulirala s cenami zmogljivostmi v svojo korist, temeljila na treh vrstah tveganja, precej značilnih za mehanizem (pri čemer naj bi nekatera lahko uresničili vsi udeleženci):






  1. | tveganju kopičenja zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(275)

Kakor je bilo pojasnjeno v točki 64(4) obrazložitve, je bojazen Komisije, da bi EDF lahko zlahka manipulirala s cenami zmogljivostmi v svojo korist, temeljila na treh vrstah tveganja, precej značilnih za mehanizem (pri čemer naj bi nekatera lahko uresničili vsi udeleženci):

1.

tveganju kopičenja zmogljivosti;

| 2. | tveganju kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; in |
| --- | --- |

2.

tveganju kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih; in

| 3. | tveganju cenovnih škarij. |
| --- | --- |

3.

tveganju cenovnih škarij.

Tveganje kopičenja zmogljivosti

Tveganje kopičenja zmogljivosti

| (276) | Francija za čim učinkovitejšo preprečitev tveganja kopičenja zmogljivosti predlaga tri vrste sprememb mehanizma, in sicer da se:






  1. | operaterjem zmogljivosti naloži, da svoje razpoložljive zmogljivosti certificirajo v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo, opredeljenega glede na pretekle referenčne vrednosti; |
| --- | --- | --- |

(276)

Francija za čim učinkovitejšo preprečitev tveganja kopičenja zmogljivosti predlaga tri vrste sprememb mehanizma, in sicer da se:

1.

operaterjem zmogljivosti naloži, da svoje razpoložljive zmogljivosti certificirajo v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo, opredeljenega glede na pretekle referenčne vrednosti;

| 2. | ob večjih dogodkih naložijo obveznosti ponovnega uravnoteženja v kratkem roku, določenem s predpisi (na primer: začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) in se določi plačljivost vsakega skupnega ponovnega uravnoteženja, s katerim se preseže določen prag (največ 1 GW) pred letom dobave; ter |
| --- | --- |

2.

ob večjih dogodkih naložijo obveznosti ponovnega uravnoteženja v kratkem roku, določenem s predpisi (na primer: začasna zaustavitev obratovanja, dokončno zaprtje, okvara, ki povzroči dolgotrajno zmanjšanje razpoložljivosti itd.) in se določi plačljivost vsakega skupnega ponovnega uravnoteženja, s katerim se preseže določen prag (največ 1 GW) pred letom dobave; ter

| 3. | spremembo mehanizma izravnave odstopanj: spodbujevalni koeficient „k“ bo podvojen in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo prav tako presegla najvišji prag 1 GW. Poleg tega se bo cena Padmin postopoma zviševala z 20 000 EUR/MW leta 2017 na 40 000 EUR/MW leta 2018 in 2019 ter na 60 000 EUR/MW leta 2020, nazadnje pa se bo letno posodabljala, da bi se uskladila z vrednostjo CONE. |
| --- | --- |

3.

spremembo mehanizma izravnave odstopanj: spodbujevalni koeficient „k“ bo podvojen in se bo še dodatno povečal za negativna neravnotežja, ki bodo presegla najvišji prag 1 GW, še manj ugoden pa bo za pozitivna neravnotežja, ki bodo prav tako presegla najvišji prag 1 GW. Poleg tega se bo cena Padmin postopoma zviševala z 20 000 EUR/MW leta 2017 na 40 000 EUR/MW leta 2018 in 2019 ter na 60 000 EUR/MW leta 2020, nazadnje pa se bo letno posodabljala, da bi se uskladila z vrednostjo CONE.

| (277) | Prva rešitev zagotavlja, da operaterji zmogljivosti z velikim portfeljem zmogljivosti v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo ne bodo mogli izvajati tržnih manipulacij. Poleg tega regulativnim organom omogoča lažje odkrivanje sumljivih ravnanj v primerjavi z obstoječim okvirom. |
| --- | --- |

(277)

Prva rešitev zagotavlja, da operaterji zmogljivosti z velikim portfeljem zmogljivosti v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo ne bodo mogli izvajati tržnih manipulacij. Poleg tega regulativnim organom omogoča lažje odkrivanje sumljivih ravnanj v primerjavi z obstoječim okvirom.

| (278) | Druga rešitev mora okrepiti spodbude za udeležence na trgu, da v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo bolje ocenijo raven razpoložljivosti svojih obratov. Kar zadeva ukrep, s katerim večja ponovna uravnoteženja pred LD postanejo plačljiva, so francoski organi predlagali, da ta ukrep postane nesomeren in da se plačljiva ponovna uravnoteženja za povečanje obsega certifikacije uporabljajo le za udeležence, ki so izvedli večji obseg ponovnih uravnoteženj. Razlog je ta, da bi lahko uporaba tega ukrepa za vse udeležence ovirala konkurenco, ker bi dejansko veliko bolj omejevala udeležence z manjšim obsegom zmogljivosti glede na prevladujočega operaterja, ki bi lahko umetno povečal svoja odstopanja. Uvedba takšnega praga (katerega višino je treba določiti, vendar ta ne sme presegati 1 GW) torej omogoča (i) ohranjanje prožnosti sedanjega sistema za večino udeležencev, hkrati pa (ii) odpravo možnosti udeležencev, ki imajo velik portfelj zmogljivosti, da izvajajo tržne manipulacije z izvajanjem določenega števila „manjših“ ponovnih uravnoteženj. |
| --- | --- |

(278)

Druga rešitev mora okrepiti spodbude za udeležence na trgu, da v okviru razpona dovoljenih odstopanj za certifikacijo bolje ocenijo raven razpoložljivosti svojih obratov. Kar zadeva ukrep, s katerim večja ponovna uravnoteženja pred LD postanejo plačljiva, so francoski organi predlagali, da ta ukrep postane nesomeren in da se plačljiva ponovna uravnoteženja za povečanje obsega certifikacije uporabljajo le za udeležence, ki so izvedli večji obseg ponovnih uravnoteženj. Razlog je ta, da bi lahko uporaba tega ukrepa za vse udeležence ovirala konkurenco, ker bi dejansko veliko bolj omejevala udeležence z manjšim obsegom zmogljivosti glede na prevladujočega operaterja, ki bi lahko umetno povečal svoja odstopanja. Uvedba takšnega praga (katerega višino je treba določiti, vendar ta ne sme presegati 1 GW) torej omogoča (i) ohranjanje prožnosti sedanjega sistema za večino udeležencev, hkrati pa (ii) odpravo možnosti udeležencev, ki imajo velik portfelj zmogljivosti, da izvajajo tržne manipulacije z izvajanjem določenega števila „manjših“ ponovnih uravnoteženj.

| (279) | Tretja rešitev bo okrepila spodbude vsem udeležencem na trgu, da trgujejo s svojimi certifikati na trgu zmogljivosti, prispevajo k oblikovanju referenčne tržne cene, ki dejansko izraža vrednost zmogljivosti, in ne morejo izbirati med nakupom na trgu in nabavo pri viru v okviru izravnave odstopanj. |
| --- | --- |

(279)

Tretja rešitev bo okrepila spodbude vsem udeležencem na trgu, da trgujejo s svojimi certifikati na trgu zmogljivosti, prispevajo k oblikovanju referenčne tržne cene, ki dejansko izraža vrednost zmogljivosti, in ne morejo izbirati med nakupom na trgu in nabavo pri viru v okviru izravnave odstopanj.

| (280) | Komisija meni, da vse navedene rešitve omogočajo, da se tveganje kopičenja zmogljivosti, čeprav ga ni mogoče v celoti izključiti, vsaj čim bolj zmanjša. Ni treba posebej poudarjati, da nadzor francoskih regulativnih organov nad trgom dopolnjuje navedene spodbude, vključene v mehanizem. |
| --- | --- |

(280)

Komisija meni, da vse navedene rešitve omogočajo, da se tveganje kopičenja zmogljivosti, čeprav ga ni mogoče v celoti izključiti, vsaj čim bolj zmanjša. Ni treba posebej poudarjati, da nadzor francoskih regulativnih organov nad trgom dopolnjuje navedene spodbude, vključene v mehanizem.

Tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih

Tveganje kopičenja potrdil o zagotovljenih zmogljivostih

| (281) | Francoski organi so se za preprečitev tveganja kopičenja potrdil zavezali, da bodo povečali število dražb, organiziranih pred letom dobave, in operaterjem zmogljivosti naložili, naj v vsakem organiziranem krogu dražb ponudijo določen najmanjši obseg potrdil. |
| --- | --- |

(281)

Francoski organi so se za preprečitev tveganja kopičenja potrdil zavezali, da bodo povečali število dražb, organiziranih pred letom dobave, in operaterjem zmogljivosti naložili, naj v vsakem organiziranem krogu dražb ponudijo določen najmanjši obseg potrdil.

| (282) | Te rešitve se pridružujejo rešitvam, ki se že izvajajo in med katerimi je možnost, da dobavitelji prejmejo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih z nakupom proizvoda ARENH. V zvezi s tem so francoski organi predlagali, da preučijo možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v povezavi z zmogljivostmi, za preprečitev tega, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti. Ta rešitev je delni odgovor na predloge za spremembo ARENH, ki so jih navedle nekatere zainteresirane strani in ki so povzeti v točki 182(2) obrazložitve tega sklepa. |
| --- | --- |

(282)

Te rešitve se pridružujejo rešitvam, ki se že izvajajo in med katerimi je možnost, da dobavitelji prejmejo potrdila o zagotovljenih zmogljivostih z nakupom proizvoda ARENH. V zvezi s tem so francoski organi predlagali, da preučijo možnost za dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v povezavi z zmogljivostmi, za preprečitev tega, da bi ta proizvod oviral svobodno oblikovanje cen na trgu zmogljivosti. Ta rešitev je delni odgovor na predloge za spremembo ARENH, ki so jih navedle nekatere zainteresirane strani in ki so povzeti v točki 182(2) obrazložitve tega sklepa.

| (283) | Vse navedene rešitve francoskih organov bi morale prispevati k temu, da se čim bolj zmanjšata možnost in interes velikih operaterjev zmogljivosti, zlasti prvotnega operaterja, za kopičenje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Poleg tega bi bila tako zagotovljena likvidnost na dražbah teh potrdil. |
| --- | --- |

(283)

Vse navedene rešitve francoskih organov bi morale prispevati k temu, da se čim bolj zmanjšata možnost in interes velikih operaterjev zmogljivosti, zlasti prvotnega operaterja, za kopičenje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih. Poleg tega bi bila tako zagotovljena likvidnost na dražbah teh potrdil.

| (284) | Komisija zato meni, da vse navedene zaveze ponujajo rešitev, ki je ustrezen odgovor na vprašanja likvidnosti, ki jih je postavila v sklepu o začetku postopka. |
| --- | --- |

(284)

Komisija zato meni, da vse navedene zaveze ponujajo rešitev, ki je ustrezen odgovor na vprašanja likvidnosti, ki jih je postavila v sklepu o začetku postopka.

Tveganje cenovnih škarij zaradi prvotnega prevladujočega operaterja

Tveganje cenovnih škarij zaradi prvotnega prevladujočega operaterja

| (285) | Komisija je v točki 194 obrazložitve sklepa o začetku postopka poudarila tveganje, da bi prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med proizvodno in tržno panogo prvotnega operaterja (to je do prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih konkurentom po višji ceni od notranje prodajne cene, ki se uporablja med njegovo proizvodno in tržno panogo, posledica česar je izključitev konkurentov iz trga dobave električne energije). |
| --- | --- |

(285)

Komisija je v točki 194 obrazložitve sklepa o začetku postopka poudarila tveganje, da bi prišlo do navzkrižnega subvencioniranja med proizvodno in tržno panogo prvotnega operaterja (to je do prodaje potrdil o zagotovljenih zmogljivostih konkurentom po višji ceni od notranje prodajne cene, ki se uporablja med njegovo proizvodno in tržno panogo, posledica česar je izključitev konkurentov iz trga dobave električne energije).

| (286) | Francoski organi bodo za lažje odkrivanje takšnih ravnanj in njihovo odpravo po eni strani odpravili vrzel v obstoječi zakonodaji, ki omogoča brezplačen prenos potrdil. Po tej zakonodajni spremembi dobavitelji ne bodo več mogli brez stroškov prenašati potrdil o zagotovljenih zmogljivostih med svojo proizvodno in tržno panogo. Z zakonodajo bo treba določiti, da povezani udeleženec te notranje prenose izvede po ceni, ki izraža cene, izhajajoče iz krogov dražb na organiziranem trgu. Če torej cena, izhajajoča iz kroga (ali krogov) dražb na organiziranem trgu, na datum notranjega prenosa ni znana, bodo lahko povezani udeleženci razglasili ceno, indeksirano glede na ceno, izhajajočo iz krogov dražb na organiziranem trgu. Povezani udeleženec bo na primer lahko izjavil, da je notranji prenos enak referenčni tržni ceni, preden bo komisija za regulacijo energije uradno določila njeno vrednost. |
| --- | --- |

(286)

Francoski organi bodo za lažje odkrivanje takšnih ravnanj in njihovo odpravo po eni strani odpravili vrzel v obstoječi zakonodaji, ki omogoča brezplačen prenos potrdil. Po tej zakonodajni spremembi dobavitelji ne bodo več mogli brez stroškov prenašati potrdil o zagotovljenih zmogljivostih med svojo proizvodno in tržno panogo. Z zakonodajo bo treba določiti, da povezani udeleženec te notranje prenose izvede po ceni, ki izraža cene, izhajajoče iz krogov dražb na organiziranem trgu. Če torej cena, izhajajoča iz kroga (ali krogov) dražb na organiziranem trgu, na datum notranjega prenosa ni znana, bodo lahko povezani udeleženci razglasili ceno, indeksirano glede na ceno, izhajajočo iz krogov dražb na organiziranem trgu. Povezani udeleženec bo na primer lahko izjavil, da je notranji prenos enak referenčni tržni ceni, preden bo komisija za regulacijo energije uradno določila njeno vrednost.

| (287) | Po drugi strani bodo lahko udeleženci na trgu v celoti dostopali do registra transakcij, povezanih s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih. Na trgu bo tako mogoč nadzor nad prenosi, izvedenimi na prostem trgu, saj bodo ti (anonimni) prenosi javni. Kot je bilo pojasnjeno v točki 263 obrazložitve, ta ukrep s tem zagotavlja preglednost prostega trga. |
| --- | --- |

(287)

Po drugi strani bodo lahko udeleženci na trgu v celoti dostopali do registra transakcij, povezanih s potrdili o zagotovljenih zmogljivostih. Na trgu bo tako mogoč nadzor nad prenosi, izvedenimi na prostem trgu, saj bodo ti (anonimni) prenosi javni. Kot je bilo pojasnjeno v točki 263 obrazložitve, ta ukrep s tem zagotavlja preglednost prostega trga.

| (288) | Francoski organi so tako odgovorili na očitke Komisije v zvezi s tveganji cenovnih škarij, ki bi jih lahko izvajal prvotni operater. |
| --- | --- |

(288)

Francoski organi so tako odgovorili na očitke Komisije v zvezi s tveganji cenovnih škarij, ki bi jih lahko izvajal prvotni operater.

5.3.4.5   Sklepna ugotovitev o sorazmernosti ukrepa

Sklepna ugotovitev o sorazmernosti ukrepa

| (289) | Komisija ob upoštevanju različnih rešitev, ki jih je predlagala Francija, meni, da je spremenjeni mehanizem sorazmeren s svojim ciljem. |
| --- | --- |

(289)

Komisija ob upoštevanju različnih rešitev, ki jih je predlagala Francija, meni, da je spremenjeni mehanizem sorazmeren s svojim ciljem.

5.3.5   Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

Preprečevanje negativnih učinkov na konkurenco in trgovino

5.3.5.1   Oviran dostop za nove proizvodne zmogljivosti

Oviran dostop za nove proizvodne zmogljivosti

| (290) | Francoski organi so se za odpravo težav, kakršne je ugotovila Komisija v sklepu o začetku postopka pri vključevanju novih proizvodnih zmogljivosti v mehanizem, zavezali, da bodo mehanizem popravili s tema ukrepoma:






  1. | z uvedbo večletnega sistema posebnih pogodb za razliko za nove proizvodne zmogljivosti, kakor je opisano v točkah 131 do 138 obrazložitve, in |
| --- | --- | --- |

(290)

Francoski organi so se za odpravo težav, kakršne je ugotovila Komisija v sklepu o začetku postopka pri vključevanju novih proizvodnih zmogljivosti v mehanizem, zavezali, da bodo mehanizem popravili s tema ukrepoma:

1.

z uvedbo večletnega sistema posebnih pogodb za razliko za nove proizvodne zmogljivosti, kakor je opisano v točkah 131 do 138 obrazložitve, in

| 2. | kakor je bilo opisano v točkah 146 do 148 obrazložitve, s postopnim zviševanjem regulirane cene, da bi se ta nazadnje izenačila s CONE. |
| --- | --- |

2.

kakor je bilo opisano v točkah 146 do 148 obrazložitve, s postopnim zviševanjem regulirane cene, da bi se ta nazadnje izenačila s CONE.

| (291) | Z navedenima rešitvama bo mogoče odpraviti oviran dostop za nove proizvodne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(291)

Z navedenima rešitvama bo mogoče odpraviti oviran dostop za nove proizvodne zmogljivosti.

5.3.5.2   Razlikovanje med implicitno in eksplicitno izravnavo

Razlikovanje med implicitno in eksplicitno izravnavo

| (292) | Kakor je bilo pojasnjeno v točki 237 obrazložitve, Komisija meni, da je Francija našla ustrezno ravnotežje med različnimi obveznostmi glede zmogljivosti za izravnavo, ne da bi pri tem omejila njihovo vključenost v mehanizem. Čeprav navedeni vrsti izravnave nista enakovredno vključeni v mehanizem, Komisija meni, da je to razlikovanje potrebno za čim boljšo vključenost obeh vrst zmogljivosti za izravnavo. |
| --- | --- |

(292)

Kakor je bilo pojasnjeno v točki 237 obrazložitve, Komisija meni, da je Francija našla ustrezno ravnotežje med različnimi obveznostmi glede zmogljivosti za izravnavo, ne da bi pri tem omejila njihovo vključenost v mehanizem. Čeprav navedeni vrsti izravnave nista enakovredno vključeni v mehanizem, Komisija meni, da je to razlikovanje potrebno za čim boljšo vključenost obeh vrst zmogljivosti za izravnavo.

5.3.5.3   Eksplicitna vključitev tujih zmogljivosti

Eksplicitna vključitev tujih zmogljivosti

| (293) | Kakor je bilo navedeno v točkah 119 do 125 obrazložitve, so francoski organi v odgovoru na pomisleke Komisije in tretjih strani predlagali hibridni model, v katerem se dodelijo dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, ki naj bi nazadnje omogočila vključitev tujih proizvodnih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(293)

Kakor je bilo navedeno v točkah 119 do 125 obrazložitve, so francoski organi v odgovoru na pomisleke Komisije in tretjih strani predlagali hibridni model, v katerem se dodelijo dovoljenja za povezovanje prek daljnovodov, ki naj bi nazadnje omogočila vključitev tujih proizvodnih zmogljivosti.

| (294) | Kot je bilo pojasnjeno v točki 239 obrazložitve, so francoski organi predlagali mehanizem, ki omogoča eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti v mehanizem. Ta očitek Komisije je bil tako odpravljen. |
| --- | --- |

(294)

Kot je bilo pojasnjeno v točki 239 obrazložitve, so francoski organi predlagali mehanizem, ki omogoča eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti v mehanizem. Ta očitek Komisije je bil tako odpravljen.

| (295) | Rešitev za eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti, za katero se je odločila Francija, poleg tega omogoča plačevanje nadomestila za povezovalne daljnovode, če je to proizvodno sredstvo redko. Izbrana rešitev je torej odgovor na tveganje, da bi bilo ovirano spajanje trgov, katerega obstoj je ugotovila Komisija v točki 206 obrazložitve sklepa o začetku postopka (35). |
| --- | --- |

(295)

Rešitev za eksplicitno vključitev čezmejnih zmogljivosti, za katero se je odločila Francija, poleg tega omogoča plačevanje nadomestila za povezovalne daljnovode, če je to proizvodno sredstvo redko. Izbrana rešitev je torej odgovor na tveganje, da bi bilo ovirano spajanje trgov, katerega obstoj je ugotovila Komisija v točki 206 obrazložitve sklepa o začetku postopka (35).

35

5.3.5.4   Asimetrija informacij v razmerju med prvotnim prevladujočim operaterjem ter njegovimi sedanjimi in potencialnimi konkurenti

Asimetrija informacij v razmerju med prvotnim prevladujočim operaterjem ter njegovimi sedanjimi in potencialnimi konkurenti

| (296) | Kakor je bilo pojasnjeno v točkah 245 do 247 obrazložitve in v oddelku 5.3.4.1, je Komisija ugotovila tveganje, da bi lahko alternativni dobavitelji, zlasti novi udeleženci, imeli težave pri oceni svojih posamičnih obveznosti glede zmogljivosti. Iz ugotovitev Komisije v navedenih točkah obrazložitve izhaja, da so francoski organi predvideli ustrezne ukrepe za pomoč dobaviteljem pri boljšem izračunu njihovih obveznosti glede zmogljivosti. |
| --- | --- |

(296)

Kakor je bilo pojasnjeno v točkah 245 do 247 obrazložitve in v oddelku 5.3.4.1, je Komisija ugotovila tveganje, da bi lahko alternativni dobavitelji, zlasti novi udeleženci, imeli težave pri oceni svojih posamičnih obveznosti glede zmogljivosti. Iz ugotovitev Komisije v navedenih točkah obrazložitve izhaja, da so francoski organi predvideli ustrezne ukrepe za pomoč dobaviteljem pri boljšem izračunu njihovih obveznosti glede zmogljivosti.

| (297) | Poleg tega so imeli v prvotni različici mehanizma zmogljivosti različni udeleženci slab pregled nad transakcijami, izvedenimi na prostem trgu, zato niso imeli celotnega pregleda nad ceno zmogljivosti. Francija je predlagala rešitve za izboljšanje preglednosti celotnega trgovanja za vse udeležence, kakor je bilo opisano v oddelku 5.3.4.2. Ti ukrepi vključujejo zagotovitev dostopa vseh udeležencev do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost je zagotovljena), in okrepitev organiziranih dražb. |
| --- | --- |

(297)

Poleg tega so imeli v prvotni različici mehanizma zmogljivosti različni udeleženci slab pregled nad transakcijami, izvedenimi na prostem trgu, zato niso imeli celotnega pregleda nad ceno zmogljivosti. Francija je predlagala rešitve za izboljšanje preglednosti celotnega trgovanja za vse udeležence, kakor je bilo opisano v oddelku 5.3.4.2. Ti ukrepi vključujejo zagotovitev dostopa vseh udeležencev do registra transakcij, izvedenih na prostem trgu (katerih anonimnost je zagotovljena), in okrepitev organiziranih dražb.

| (298) | Z vsemi navedenimi rešitvami bodo poleg prvotnega operaterja imeli tudi drugi udeleženci boljši pregled po eni strani nad svojimi obveznostmi glede zmogljivosti in po drugi strani nad obsegom trgovanja in tržnimi cenami. S temi ukrepi se je močno izboljšala preglednost mehanizma, uravnotežila pa se je tudi asimetrija informacij v korist prvotnega operaterja, ki bo v razmerju do operaterjev zmogljivosti pa tudi dobaviteljev največji udeleženec v okviru mehanizma. |
| --- | --- |

(298)

Z vsemi navedenimi rešitvami bodo poleg prvotnega operaterja imeli tudi drugi udeleženci boljši pregled po eni strani nad svojimi obveznostmi glede zmogljivosti in po drugi strani nad obsegom trgovanja in tržnimi cenami. S temi ukrepi se je močno izboljšala preglednost mehanizma, uravnotežila pa se je tudi asimetrija informacij v korist prvotnega operaterja, ki bo v razmerju do operaterjev zmogljivosti pa tudi dobaviteljev največji udeleženec v okviru mehanizma.

5.3.5.5   Prednost, zagotovljena nizkoogljičnim proizvajalcem

Prednost, zagotovljena nizkoogljičnim proizvajalcem

| (299) | Komisija ugotavlja, da francoski organi za nove zmogljivosti nameravajo uvesti okoljska merila, ki bodo zagotovila prednost nizkoogljičnim proizvajalcem (glej točko 137 obrazložitve). |
| --- | --- |

(299)

Komisija ugotavlja, da francoski organi za nove zmogljivosti nameravajo uvesti okoljska merila, ki bodo zagotovila prednost nizkoogljičnim proizvajalcem (glej točko 137 obrazložitve).

| (300) | Navedene določbe upoštevajo Smernice (36), v katerih je pri teh ukrepih poudarjeno, da morajo v primeru enakovrednih tehničnih in gospodarskih parametrov dajati prednost nizkoogljičnim proizvajalcem. |
| --- | --- |

(300)

Navedene določbe upoštevajo Smernice (36), v katerih je pri teh ukrepih poudarjeno, da morajo v primeru enakovrednih tehničnih in gospodarskih parametrov dajati prednost nizkoogljičnim proizvajalcem.

36

5.3.5.6   Sklepna ugotovitev o morebitnem izkrivljanju konkurence in trgovine znotraj Unije

Sklepna ugotovitev o morebitnem izkrivljanju konkurence in trgovine znotraj Unije

| (301) | Iz navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da navedeni mehanizem ne bo več neupravičeno izkrivljal konkurence in/ali trgovine znotraj Unije. |
| --- | --- |

(301)

Iz navedenih razlogov Komisija ugotavlja, da navedeni mehanizem ne bo več neupravičeno izkrivljal konkurence in/ali trgovine znotraj Unije.

5.3.5.7   Časovna omejenost

Časovna omejenost

| (302) | Ker je francoski mehanizem prvi decentralizirani mehanizem zmogljivosti, ki ga je v okviru Smernic odobrila Komisija, in ker je potrebnost mehanizma zelo odvisna od razvoja energetskega trga, ki se z vidika liberalizacije trga še razvija, Komisija meni, da je treba odobritev navedenega mehanizma časovno omejiti. Komisija meni, da je desetletno trajanje razumno in skladno s predhodnimi odločitvami (37). |
| --- | --- |

(302)

Ker je francoski mehanizem prvi decentralizirani mehanizem zmogljivosti, ki ga je v okviru Smernic odobrila Komisija, in ker je potrebnost mehanizma zelo odvisna od razvoja energetskega trga, ki se z vidika liberalizacije trga še razvija, Komisija meni, da je treba odobritev navedenega mehanizma časovno omejiti. Komisija meni, da je desetletno trajanje razumno in skladno s predhodnimi odločitvami (37).

37

6.   SKLEPNE UGOTOVITVE

SKLEPNE UGOTOVITVE

| (303) | Komisija ugotavlja, da je Francoska republika nezakonito vzpostavila trg zmogljivosti v Franciji, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU. Vendar je navedeni ukrep ob upoštevanju različnih rešitev, ki jih je predlagala Francija in ki so opisane zgoraj, skladen s Smernicami – |
| --- | --- |

(303)

Komisija ugotavlja, da je Francoska republika nezakonito vzpostavila trg zmogljivosti v Franciji, s čimer je kršila člen 108(3) PDEU. Vendar je navedeni ukrep ob upoštevanju različnih rešitev, ki jih je predlagala Francija in ki so opisane zgoraj, skladen s Smernicami –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Trg zmogljivosti, ki ga je vzpostavila Francoska republika, je državna pomoč, ki je v skladu s členom 107(3)(c) PDEU združljiva z notranjim trgom.

Člen 2

Komisija shemo pomoči, ki se izvaja prek trga zmogljivosti, odobri za največ deset let. Vsako shemo, ki se bo ohranila po izteku tega roka, bo treba ponovno priglasiti.

Člen 3

Ta sklep je naslovljen na Francosko republiko.

V Bruslju, 8. novembra 2016

Za Komisijo

Margrethe VESTAGER

Članica Komisije

---

(1)  Državna pomoč SA.39621 (2015/C) (ex 2015/NN) – Mehanizem zmogljivosti v Franciji – Poziv k predložitvi pripomb na podlagi člena 108(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (UL C 46, 2.2.2016, str. 35).

1

(2)  Glej opombo 1.

2

(3)  Accès Régulé à l'Électricité Nucléaire Historique (reguliran dostop do prvotne jedrske energije, ARENH) je pravica dobaviteljev do nakupa električne energije od družbe EDF po regulirani ceni in v količinah, ki jih določi CRE (Commission de régulation de l'énergie, komisija za regulacijo energije). Več informacij o ARENH: https://clients.rte-france.com/lang/fr/clients_producteurs/services_clients/dispositif_arenh.jsp.

3

(4)  Certificirana raven zmogljivosti je zaokrožena na približno 0,1 MW. Za sodelovanje na trgu se lahko združijo zmogljivosti z močjo pod 1 MW.

4

(5)  TURPE, ki je bila uvedena z zakonom št. 2000-108 z dne 10. februarja 2000, je namenjena plačilu operaterjev prenosnega in distribucijskega omrežja. Metodo izračuna TURPE in njene spremembe določi CRE.

5

(6)  Člen 20 odredbe o mehanizmu zmogljivosti določa predložitev letnega poročila CRE, pripravljenega na podlagi raziskav RTE o mehanizmu („Komisija za regulacijo leto po objavi pravil v zvezi z mehanizmom zmogljivosti in nato vsako leto ministru za energijo predloži poročilo, pripravljeno na podlagi raziskav operaterja prenosnega omrežja, o vključenosti mehanizma zmogljivosti na evropski trg. To poročilo vključuje informacije o razvoju zakonodaje glede prispevka udeležencev k zanesljivosti oskrbe z električno energijo v sosednjih državah. V njem je analizirano medsebojno delovanje francoskega mehanizma zmogljivosti in sistemov, uvedenih v teh državah. Predlagane so tudi izboljšave delovanja mehanizma zmogljivosti, če bi bile potrebne.“). Poleg tega odlok o sprejetju pravil za delovanje mehanizma vsebuje dva člena o poročilih o ocenah, ki jih mora (poleg poročila iz odredbe) pripraviti RTE: člena 5 in 8 (o čezmejnem in o dinamičnem vplivu mehanizma).

6

(7)  Če ima na primer proizvajalec vetrne energije težavo pri vzdrževanju/namestitvi in ne vzpostavi ponovnega ravnotežja, bo moral odstopanja izravnati. Če pa ni vetra, mu ne bo treba izravnati odstopanj.

7

(8)  Sodba Sodišča z dne 8. septembra 2011, Komisija/Nizozemska, C-279/08 P, EU:C:2011:551.

8

(9)  SA.37177, Romunija – sprememba sistema podpore z zelenimi certifikati za spodbujanje proizvodnje električne energije iz obnovljivih virov energije.

9

(10)  Sodba Sodišča z dne 19. decembra 2013, Association Vent de Colère! Fédération nationale in drugi/Ministre de l'Ecologie, du Développement durable, des Transports et du Logement in Ministre de l'Economie, des Finances et de l'Industrie, C-262/12, EU:C:2013:851.

10

(11)  Sodba Sodišča z dne 11. septembra 2014, Essent Belgium NV/Vlaamse Reguleringsinstantie voor de Elektriciteits- en Gasmarkt, združene zadeve od C-204/12 do C-208/12, EU:C:2014:2192.

11

(12)  Sodba Sodišča z dne 24. julija 2003, Altmark Trans GmbH in Regierungspräsidium Magdeburg/Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, C-280/00, EU:C:2003:415.

12

(13)  Komisija se je sklicevala na izdajo iz leta 2015, ki je na voljo na tej povezavi: https://www.entsoe.eu/Documents/SDC%20documents/SOAF/150630_SOAF_2015_publication_wcover.pdf.

13

(14)  A.N.O.D.E. (nacionalno združenje maloprodajnih ponudnikov energije) je združenje alternativnih dobaviteljev v Franciji.

14

(15)  Odločba Conseil d'État, združena 9. in 10. pododdelek, z dne 9. oktobra 2015.

15

(16)  Zadeva C-279/08; glej opombo 8. Komisija se je sklicevala na ta primer v točki 108 obrazložitve sklepa o začetku postopka.

16

(17)  Sodba Sodišča z dne 13. marca 2001, PreussenElektra AG/Schhleswag AG, ob udeležbi Windpark Reußenköge III GmbH in Land Schleswig-Holstein, C-379/98, EU:C:2001:160.

17

(18)  Zadeva C-262/12; glej opombo 10.

18

(19)  Združene zadeve od C-204/12 do C-208/12; glej opombo 11.

19

(20)  Prispevek javni službi za električno energijo (contribution au service public de l'électricité (CSPE)) je davčna dajatev, ki jo plačujejo porabniki električne energije v Franciji in katere namen je operaterjem povrniti dodatne stroške, ki so nastali zaradi njihovih obveznosti, naloženih z zakonom o javni službi za električno energijo.

20

(21)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/137628/137628_485545_28_2.pdf.

21

(22)  Na voljo na tej povezavi: https://www.entsoe.eu/outlooks/maf/Pages/default.aspx.

22

(23)  RTE je v spremljevalnem poročilu k pravilom poudaril, da na večino proizvodnih sektorjev izbira 200, 250 ali 300 ur s ČKP2 ni vplivala, da pa je vplivala na izravnave in da je na njihov prispevek k tveganju izpada vplivala razpoložljivost za daljša obdobja.

23

(24)  V skladu s členom 2 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo in o razveljavitvi Direktive 2003/54/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 55) operater prenosnega sistema pomeni „pravno ali fizično osebo, ki je odgovorna za obratovanje prenosnega sistema, zagotavljanje njegovega vzdrževanja in po potrebi za razvoj le-tega na danem območju, za medsebojne povezave z drugimi sistemi, kjer to ustreza, in za zagotavljanje dolgoročne zmogljivosti sistema za zadovoljitev razumnih potreb po transportu [prenosu] električne energije“.

24

(25)  Merila, ki se uporabljajo za razlikovanje naložb v nove zmogljivosti od naložb v vzdrževanje ali v podaljšanje življenjske dobe obstoječih obratov, se bodo uskladila z že obstoječimi opredelitvami v francoski zakonodaji, tako da bo mogoče „nove zmogljivosti“ razlikovati od naložb v vzdrževanje ali v podaljšanje življenjske dobe. Tako člen L. 311-1 energetskega zakonika v različici, ki izhaja iz zakona št. 2015-992 o energetskem prehodu za pospeševanje zelene rasti (loi no 2015-992 relative à la transition énergétique pour la croissance verte), določa: „Ob upoštevanju člena L. 311-6 je treba za vsak nov obrat za proizvodnjo električne energije pridobiti upravno obratovalno dovoljenje. Za nove proizvodne obrate v smislu tega člena se štejejo tudi obrati, katerih vgrajena moč se je povečala za vsaj 20 %, ter obrati, katerih primarni vir energije se je spremenil.“

25

o

(26)  Natančno utež morajo nato določiti francoski organi po posvetovanju s preostalimi udeleženci na trgu.

26

(27)  Prej so imeli operaterji zmogljivosti le obveznost sporočitve dogodka, ki je povzročil odstopanje za več kot 100 MW od njihove napovedi glede zmogljivosti. Glavna razlika je, da operaterju razen te sporočitve ni bilo nujno treba vzpostaviti tudi ponovnega ravnotežja (operater je lahko čakal na ponovno vzpostavitev ravnotežja, lahko pa ga tudi ni vzpostavil in je ohranil odstopanja). Ponovno ravnotežje je moral vzpostaviti le v primeru dokončnega zaprtja. Navedena določba poleg tega ni bila predpisana z zakonodajo, temveč s pogodbo o certifikaciji; zdaj bo vključena v zakonodajo (hierarhično višji predpis).

27

(28)  Službe Evropske komisije in francoski organi so v okviru podrobne preiskave mehanizma zmogljivosti opravili prve analize o potrebah po financiranju, povezanih z novimi naložbenimi projekti v zvezi s projekti tipa CCG (na podlagi finančnih podatkov iz projekta Landivisiau in različnih podatkov iz ekonomske literature). Iz teh analiz izhaja, da so prihodki od zmogljivosti, ki znašajo 60 000 EUR/MW/leto, po obsegu skladni z naložbami v CCG, da pa bi bilo mogoče za zagotovitev donosnosti projektov predvideti zvišanje regulirane cene. Na podlagi obstoječih finančnih podatkov je namreč donosnost projektov zagotovljena samo za prihodke od zmogljivosti, ki so zelo blizu 60 000 EUR/MW/leto. Te analize je treba nadaljevati, da bi bilo mogoče natančneje ugotoviti možnost za zvišanje regulirane cene in tako zagotoviti, da je lahko raven regulirane cene hkrati zaščitni ukrep za porabnike in da ne ovira vstopa na trg električne energije.

28

(29)  Če bi se upoštevalo razhajanje med ARENH in tržno ceno v višini 7 EUR/MWh, bi se dobila cena zmogljivosti približno 60 000 EUR/MW/leto, to je Padmin. Če bi bila cena ARENH 42 EUR/MWh, bi morala biti cena energije najmanj 35 EUR/MWh, da bi lahko bilo razhajanje med ARENH in tržno ceno implicitna zgornja meja za ceno zmogljivosti. Toda po navedbah francoskih organov terminske cene do leta 2019 nimajo takega obsega.

29

(30)  Dodaten pritok državnih sredstev za financiranje proizvoda ARENH v povezavi z zmogljivostmi pomeni, da bi se cena zmogljivosti izpeljala iz cene ARENH v povezavi z energijo.

30

(31)  SA.37345 (2015/NN) – Polish certificates of origin system to support renewables and reduction of burdens arising from the renewables certificate obligation for energy intensive users (poljski certifikati za sistem izvora za spodbujanje obnovljivih virov energije in zmanjšanje bremen, izhajajočih iz obveznosti potrdila za obnovljive vire energije za energetsko intenzivne uporabnike).

31

(32)  Francoski organi so v okviru navedenega časovnega razpona 100 do 300 ur upoštevali 250 ur iz razlogov, povzetih v točki 114 obrazložitve.

32

(33)  Glej opombo 24.

33

(34)  Odločitev Komisije C(2014) 5083 final z dne 23. julija 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, točki 129 in 139 obrazložitve.

34

GB capacity mechanism

(35)  V zvezi s prilagoditvijo mehanizma evropski zakonodaji glej točko 97 Smernic.

35

(36)  Glej točko 233 Smernic.

36

(37)  Glej na primer odločitev Komisije C(2014) 5083 final z dne 23. julija 2014, SA.35980 – GB capacity mechanism, točka 162 obrazložitve.

37

GB capacity mechanism

---