# Az Európai Unió C 51/2016

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 51 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 59. évfolyam2016. február 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 51

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

59. évfolyam2016. február 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 115. plenáris ülés, 2015. december 3–4. |
| 2016/C 051/01 | Állásfoglalás az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról | 1 |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Régiók Bizottsága |
| | 115. plenáris ülés, 2015. december 3–4. |
| 2016/C 051/02 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2050-re szóló területi jövőkép: mi várható? | 8 |
| 2016/C 051/03 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai migrációs stratégia | 14 |
| 2016/C 051/04 | A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Munkabérekre vonatkozó normák az EU-ban | 22 |
| 2016/C 051/05 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szociális gazdaság szerepe a gazdasági fellendülés beindításában és a munkanélküliség elleni küzdelemben | 25 |
| 2016/C 051/06 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A megosztásalapú gazdaság helyi és regionális vetülete | 28 |
| 2016/C 051/07 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban | 34 |
| 2016/C 051/08 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodás (TiSA) helyi és regionális vetülete | 39 |
| 2016/C 051/09 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Polgármesterek Szövetségének jövője | 43 |
| 2016/C 051/10 | A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Hozzájárulás az EU madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvének célravezetőségi vizsgálatához | 48 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

115. plenáris ülés, 2015. december 3–4.

2016/C 051/01

Állásfoglalás az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról

1

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

115. plenáris ülés, 2015. december 3–4.

2016/C 051/02

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2050-re szóló területi jövőkép: mi várható?

8

2016/C 051/03

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai migrációs stratégia

14

2016/C 051/04

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Munkabérekre vonatkozó normák az EU-ban

22

2016/C 051/05

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szociális gazdaság szerepe a gazdasági fellendülés beindításában és a munkanélküliség elleni küzdelemben

25

2016/C 051/06

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A megosztásalapú gazdaság helyi és regionális vetülete

28

2016/C 051/07

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban

34

2016/C 051/08

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodás (TiSA) helyi és regionális vetülete

39

2016/C 051/09

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Polgármesterek Szövetségének jövője

43

2016/C 051/10

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Hozzájárulás az EU madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvének célravezetőségi vizsgálatához

48

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Régiók Bizottsága

115. plenáris ülés, 2015. december 3–4.

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/1

---

Állásfoglalás az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról

(2016/C 051/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA

| — | tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című európai bizottsági közleményre, valamint az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési jegyzőkönyvre; |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Bizottság 2016. évi munkaprogramja – Lejárt a szokványos megoldások ideje” című európai bizottsági közleményre, valamint az RB és az Európai Bizottság közötti együttműködési jegyzőkönyvre;

| — | tekintettel az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramjához kapcsolódó prioritásairól szóló 2015. július 9-i és a 2015 és 2020 közötti hatodik hivatali időszakra szóló prioritásokra vonatkozó 2015. június 4-i állásfoglalására; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramjához kapcsolódó prioritásairól szóló 2015. július 9-i és a 2015 és 2020 közötti hatodik hivatali időszakra szóló prioritásokra vonatkozó 2015. június 4-i állásfoglalására;

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvére;

Foglalkoztatás, növekedés, beruházás és kohéziós politika

| 1. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálata és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtása alapján új koncepciót terjesszenek elő az EU-Szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő fenntarthatósági elv megvalósítása érdekében. Az új koncepció két lehetséges alternatívája az lenne, ha a fenntartható fejlesztési célokat beépítenék egy újraorientált Európa 2030 stratégiába vagy egy új fenntarthatósági stratégiába; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatait, hogy az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálata és az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak végrehajtása alapján új koncepciót terjesszenek elő az EU-Szerződés 3. cikkének (3) bekezdésében szereplő fenntarthatósági elv megvalósítása érdekében. Az új koncepció két lehetséges alternatívája az lenne, ha a fenntartható fejlesztési célokat beépítenék egy újraorientált Európa 2030 stratégiába vagy egy új fenntarthatósági stratégiába;

| 2. | hangsúlyozza, hogy határozott területi dimenziót kell biztosítani ennek a törekvésnek azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat az európai szemeszter révén bevonják a kidolgozásba és a végrehajtásba, így biztosítva az eredményességet, valamint a demokratikus legitimitást és az elszámoltathatóságot. Ez az igény egybecseng az RB-nek azzal a kérésével, hogy az Európai Bizottság a luxemburgi elnökség munkájára alapozva tegyen közzé egy fehér könyvet a területi kohézióról, melyben elemzést nyújt a 2020-as területfejlesztési menetrend és az Európa 2020 stratégia közötti kölcsönhatásról; javasolja ennek kapcsán, hogy az európai bizottsági hatásvizsgálatokban tegyék kötelezővé területi hatásvizsgálatok elvégzését; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy határozott területi dimenziót kell biztosítani ennek a törekvésnek azzal, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat az európai szemeszter révén bevonják a kidolgozásba és a végrehajtásba, így biztosítva az eredményességet, valamint a demokratikus legitimitást és az elszámoltathatóságot. Ez az igény egybecseng az RB-nek azzal a kérésével, hogy az Európai Bizottság a luxemburgi elnökség munkájára alapozva tegyen közzé egy fehér könyvet a területi kohézióról, melyben elemzést nyújt a 2020-as területfejlesztési menetrend és az Európa 2020 stratégia közötti kölcsönhatásról; javasolja ennek kapcsán, hogy az európai bizottsági hatásvizsgálatokban tegyék kötelezővé területi hatásvizsgálatok elvégzését;

| 3. | sürgeti, hogy az Európai Beruházási Bank és az Európai Bizottság tulajdonítson kiemelt jelentőséget azoknak a projekteknek – ideértve a kis- és közepes méretű projektcsoportokat is –, amelyekben részt vesznek helyi és regionális önkormányzatok; vállalja, hogy helyi és regionális szinten népszerűsíti és figyelemmel kíséri az Európai Stratégiai Beruházási Alapot; felhívja a figyelmet arra, hogy az ESBA-ból származó hitelek nem minden tagállam esetében relevánsak, hiszen az ESBA nem mindig tud jobb hitellehetőségeket nyújtani a helyi és regionális önkormányzatoknak, mint amilyenek egyes tagállamokban már egyébként is igénybe vehetők; |
| --- | --- |

3.

sürgeti, hogy az Európai Beruházási Bank és az Európai Bizottság tulajdonítson kiemelt jelentőséget azoknak a projekteknek – ideértve a kis- és közepes méretű projektcsoportokat is –, amelyekben részt vesznek helyi és regionális önkormányzatok; vállalja, hogy helyi és regionális szinten népszerűsíti és figyelemmel kíséri az Európai Stratégiai Beruházási Alapot; felhívja a figyelmet arra, hogy az ESBA-ból származó hitelek nem minden tagállam esetében relevánsak, hiszen az ESBA nem mindig tud jobb hitellehetőségeket nyújtani a helyi és regionális önkormányzatoknak, mint amilyenek egyes tagállamokban már egyébként is igénybe vehetők;

| 4. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság egyszerűsíteni szándékozik a kohéziós politika végrehajtását, és úgy véli, hogy az erre irányuló törekvések során holisztikus megközelítést kell alkalmazni mind a kedvezményezettek, mind pedig az irányító hatóságok tekintetében. Az RB szorosan nyomon követi majd az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű csoport munkáját és hozzá is fog járulni ahhoz; |
| --- | --- |

4.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság egyszerűsíteni szándékozik a kohéziós politika végrehajtását, és úgy véli, hogy az erre irányuló törekvések során holisztikus megközelítést kell alkalmazni mind a kedvezményezettek, mind pedig az irányító hatóságok tekintetében. Az RB szorosan nyomon követi majd az egyszerűsítéssel foglalkozó magas szintű csoport munkáját és hozzá is fog járulni ahhoz;

| 5. | kéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen és már korai szakaszban kezdeményezzen párbeszédet a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának területi szempontjairól annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szakpolitikák hozzájáruljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítéséhez az EU-ban; |
| --- | --- |

5.

kéri az Európai Bizottságot, hogy sürgősen és már korai szakaszban kezdeményezzen párbeszédet a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatának területi szempontjairól annak biztosítása érdekében, hogy az uniós szakpolitikák hozzájáruljanak a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítéséhez az EU-ban;

| 6. | megjegyzi, hogy az uniós költségvetés eredményközpontúvá tételéhez a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport rövidesen közzéteendő következtetéseinek nyomán ambiciózus módon kell fellépni. Mivel az EU költségvetésének elsődleges hatásai helyi és regionális szinten jelentkeznek, a helyi és regionális önkormányzatoknak is kiemelt szerephez kell jutniuk – különösen az RB-n keresztül – az EU költségvetési rendszerére irányuló lényegi és átfogó felülvizsgálat előkészítésében. Az erre vonatkozó európai bizottsági javaslat közzétételét az RB 2016-ban várja; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az uniós költségvetés eredményközpontúvá tételéhez a saját forrásokkal foglalkozó magas szintű munkacsoport rövidesen közzéteendő következtetéseinek nyomán ambiciózus módon kell fellépni. Mivel az EU költségvetésének elsődleges hatásai helyi és regionális szinten jelentkeznek, a helyi és regionális önkormányzatoknak is kiemelt szerephez kell jutniuk – különösen az RB-n keresztül – az EU költségvetési rendszerére irányuló lényegi és átfogó felülvizsgálat előkészítésében. Az erre vonatkozó európai bizottsági javaslat közzétételét az RB 2016-ban várja;

| 7. | ismételten arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy indítsa újra „A GDP-n túl” témáról szóló vitát, és vizsgálja meg, hogy ki kell-e, illetve ki lehet-e dolgozni kiegészítő mutatókat a jólét és a fenntartható fejlődés mérésére; |
| --- | --- |

7.

ismételten arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy indítsa újra „A GDP-n túl” témáról szóló vitát, és vizsgálja meg, hogy ki kell-e, illetve ki lehet-e dolgozni kiegészítő mutatókat a jólét és a fenntartható fejlődés mérésére;

| 8. | sajnálattal fogadja, hogy az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramja nem utal az uniós városfejlesztési menetrendre, pedig ezen a területen égető szükség van az uniós szakpolitikák és jogszabályok integráltabb megközelítésére. Ennek kapcsán megismétli azt a kérését, hogy készüljön fehér könyv az uniós városfejlesztési menetrendről; |
| --- | --- |

8.

sajnálattal fogadja, hogy az Európai Bizottság 2016. évi munkaprogramja nem utal az uniós városfejlesztési menetrendre, pedig ezen a területen égető szükség van az uniós szakpolitikák és jogszabályok integráltabb megközelítésére. Ennek kapcsán megismétli azt a kérését, hogy készüljön fehér könyv az uniós városfejlesztési menetrendről;

| 9. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg a luxemburgi elnökség javaslatát „a határ menti régiókra vonatkozó különleges rendelkezésekről szóló határokon átnyúló európai egyezmény” elkészítésére, és kéri, hogy aktívan részt vehessen a határokon átnyúló akadályok áttekintésében, amin az Európai Bizottság jelenleg dolgozik; |
| --- | --- |

9.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy fontolja meg a luxemburgi elnökség javaslatát „a határ menti régiókra vonatkozó különleges rendelkezésekről szóló határokon átnyúló európai egyezmény” elkészítésére, és kéri, hogy aktívan részt vehessen a határokon átnyúló akadályok áttekintésében, amin az Európai Bizottság jelenleg dolgozik;

| 10. | ismételten arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a földrajzilag és demográfiailag problémás régiókban zajló mobilitásról; |
| --- | --- |

10.

ismételten arra kéri az Európai Bizottságot, hogy készítsen zöld könyvet a földrajzilag és demográfiailag problémás régiókban zajló mobilitásról;

| 11. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen közzé egy a vidéki térségekről szóló fehér könyvet annak érdekében, hogy ki lehessen aknázni az ilyen területekben rejlő hatalmas foglalkoztatási és növekedési lehetőségeket, akár a város-vidék kontextusában is; megismétli, hogy a KAP egyszerűsítésre szorul; várakozással tekint a tejipari termékek piacának működéséről szóló jelentés elébe is: ebben a témában az RB már igen konkrét ajánlásokat tett; |
| --- | --- |

11.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen közzé egy a vidéki térségekről szóló fehér könyvet annak érdekében, hogy ki lehessen aknázni az ilyen területekben rejlő hatalmas foglalkoztatási és növekedési lehetőségeket, akár a város-vidék kontextusában is; megismétli, hogy a KAP egyszerűsítésre szorul; várakozással tekint a tejipari termékek piacának működéséről szóló jelentés elébe is: ebben a témában az RB már igen konkrét ajánlásokat tett;

| 12. | azt szeretné, ha az Európai Bizottság világos végrehajtási tervvel rendelkezne a kék növekedés kapcsán, és szorgalmazza egy specifikus tudományos és innovációs társulás létrehozását a kék gazdaság érdekében. Ez az intézkedés újabb lépést jelentene a készségfejlesztésben és a tengerkutatásból származó ötletek magánszférának való átadásában; |
| --- | --- |

12.

azt szeretné, ha az Európai Bizottság világos végrehajtási tervvel rendelkezne a kék növekedés kapcsán, és szorgalmazza egy specifikus tudományos és innovációs társulás létrehozását a kék gazdaság érdekében. Ez az intézkedés újabb lépést jelentene a készségfejlesztésben és a tengerkutatásból származó ötletek magánszférának való átadásában;

| 13. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megkönnyítse az innovatív pénzügyi eszközök használatát; kiemeli, hogy ezeket az eszközöket tovább kell egyszerűsíteni, és sürgeti, hogy az Európai Bizottság a városok, a régiók, az EBB és a szociális partnerek képviselőivel folytatott szoros párbeszédben fogadja el az összes ahhoz szükséges jogi megoldást, hogy elkerülje a 2007–2013 közötti tervezési időszak kezdetén elkövetett hibák megismétlését; |
| --- | --- |

13.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy megkönnyítse az innovatív pénzügyi eszközök használatát; kiemeli, hogy ezeket az eszközöket tovább kell egyszerűsíteni, és sürgeti, hogy az Európai Bizottság a városok, a régiók, az EBB és a szociális partnerek képviselőivel folytatott szoros párbeszédben fogadja el az összes ahhoz szükséges jogi megoldást, hogy elkerülje a 2007–2013 közötti tervezési időszak kezdetén elkövetett hibák megismétlését;

Fenntartható fejlődés

| 14. | alaposan meg fogja vizsgálni a körforgásos gazdaságról szóló új csomagot, az arra vonatkozó cselekvési tervet, valamint a hulladékokkal kapcsolatos uniós jogszabályokat módosító új jogalkotási javaslatot és annak a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából jelentkező hatását; |
| --- | --- |

14.

alaposan meg fogja vizsgálni a körforgásos gazdaságról szóló új csomagot, az arra vonatkozó cselekvési tervet, valamint a hulladékokkal kapcsolatos uniós jogszabályokat módosító új jogalkotási javaslatot és annak a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából jelentkező hatását;

| 15. | kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a fokozottabb európai energiaügyi együttműködést, és kifejezetten ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok által az energiaunióval kapcsolatos politikákban betöltött szerepet és az ezen a téren végzett munkát, különösen a megújuló energiák, az energiahatékonyság, a kisléptékű energiatermelés, a belső energiapiac megvalósítása, az energiainfrastruktúrákra és a diverzifikációra vonatkozó politikák, valamint az innovatív energiatechnológia terén; kijelenti, hogy aktívan részt kíván venni az energetikai infrastruktúrák fórumában, és szeretne együttműködni az európai energiaszabályozókkal; |
| --- | --- |

15.

kéri az Európai Bizottságot, hogy ösztönözze a fokozottabb európai energiaügyi együttműködést, és kifejezetten ismerje el a helyi és regionális önkormányzatok által az energiaunióval kapcsolatos politikákban betöltött szerepet és az ezen a téren végzett munkát, különösen a megújuló energiák, az energiahatékonyság, a kisléptékű energiatermelés, a belső energiapiac megvalósítása, az energiainfrastruktúrákra és a diverzifikációra vonatkozó politikák, valamint az innovatív energiatechnológia terén; kijelenti, hogy aktívan részt kíván venni az energetikai infrastruktúrák fórumában, és szeretne együttműködni az európai energiaszabályozókkal;

| 16. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új energiapiac szerkezetének kidolgozásakor vegye figyelembe a fogyasztók meglátásait és elvárásait, valamint a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és bevált gyakorlatait; kijelenti, hogy készen áll arra, hogy aktívan részt vegyen a lakossági energiafórum munkájában; |
| --- | --- |

16.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az új energiapiac szerkezetének kidolgozásakor vegye figyelembe a fogyasztók meglátásait és elvárásait, valamint a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait és bevált gyakorlatait; kijelenti, hogy készen áll arra, hogy aktívan részt vegyen a lakossági energiafórum munkájában;

| 17. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság ösztönöz egy kezdeményezést az európai űrstratégiára vonatkozóan, jóllehet nem jogalkotási kezdeményezésről van szó, és reméli, hogy az támogatni fogja az űrtechnológiai alkalmazások piacát azzal a céllal, hogy előmozdítsa kkv-k létrejöttét az ágazatban. Kéri ennek kapcsán a helyi és regionális önkormányzatok fokozott részvételét az európai űrstratégia programtervezési és végrehajtási szakaszaiban; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság ösztönöz egy kezdeményezést az európai űrstratégiára vonatkozóan, jóllehet nem jogalkotási kezdeményezésről van szó, és reméli, hogy az támogatni fogja az űrtechnológiai alkalmazások piacát azzal a céllal, hogy előmozdítsa kkv-k létrejöttét az ágazatban. Kéri ennek kapcsán a helyi és regionális önkormányzatok fokozott részvételét az európai űrstratégia programtervezési és végrehajtási szakaszaiban;

| 18. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa azokat a helyi és regionális szintű intézkedéseket, amelyeket az Egyesült Nemzetek „sendai keretének” égisze alatt meghirdetett „kockázatokkal szemben felkészült városok” kampány keretében indítottak. Ismételten kéri, hogy az Európai Bizottság szilárdan építse bele fejlesztési politikáiba az ellenálló képesség kialakítását. A korai fellépés ugyanis jóval költséghatékonyabb, mint az, ha már létező infrastruktúrákban próbálunk ellenálló képességet kiépíteni; |
| --- | --- |

18.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy támogassa azokat a helyi és regionális szintű intézkedéseket, amelyeket az Egyesült Nemzetek „sendai keretének” égisze alatt meghirdetett „kockázatokkal szemben felkészült városok” kampány keretében indítottak. Ismételten kéri, hogy az Európai Bizottság szilárdan építse bele fejlesztési politikáiba az ellenálló képesség kialakítását. A korai fellépés ugyanis jóval költséghatékonyabb, mint az, ha már létező infrastruktúrákban próbálunk ellenálló képességet kiépíteni;

| 19. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a döntését, hogy összevonja a Polgármesterek Szövetsége és az Alkalmazkodó polgármesterek kezdeményezés kezelését, és kijelenti, hogy kész részt venni az éghajlat- és energiaügyi kérdésekkel foglalkozó új Integrált Polgármesterek Szövetsége világszintű bővítésében és népszerűsítésében; megismétli azonban, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni az éghajlat és az energia témájában folytatott más helyi és regionális szintű együttműködési formákat sem; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a döntését, hogy összevonja a Polgármesterek Szövetsége és az Alkalmazkodó polgármesterek kezdeményezés kezelését, és kijelenti, hogy kész részt venni az éghajlat- és energiaügyi kérdésekkel foglalkozó új Integrált Polgármesterek Szövetsége világszintű bővítésében és népszerűsítésében; megismétli azonban, hogy nem szabad figyelmen kívül hagyni az éghajlat és az energia témájában folytatott más helyi és regionális szintű együttműködési formákat sem;

| 20. | sajnálja, hogy a munkaprogram nem utal egyértelműen az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (1). Külön felkéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre e cselekvési program 4. kiemelt célkitűzését, amely arról szól, hogy a végrehajtás javítása révén minél több előnyt kovácsoljunk az uniós környezetvédelmi jogszabályokból; üdvözli a környezetvédelmi beszámolók kapcsán tervbe vett REFIT-kezdeményezést, ám megismétli azt a kérését, hogy készüljön új irányelv a környezetvédelmi kérdésekben az igazságszolgáltatáshoz való jogról, továbbá javaslat a környezetvédelmi vizsgálatokról és a környezetvédelem érvényesítéséről (2); |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a munkaprogram nem utal egyértelműen az Európai Parlament és a Tanács által elfogadott, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programra (1). Külön felkéri az Európai Bizottságot, hogy hajtsa végre e cselekvési program 4. kiemelt célkitűzését, amely arról szól, hogy a végrehajtás javítása révén minél több előnyt kovácsoljunk az uniós környezetvédelmi jogszabályokból; üdvözli a környezetvédelmi beszámolók kapcsán tervbe vett REFIT-kezdeményezést, ám megismétli azt a kérését, hogy készüljön új irányelv a környezetvédelmi kérdésekben az igazságszolgáltatáshoz való jogról, továbbá javaslat a környezetvédelmi vizsgálatokról és a környezetvédelem érvényesítéséről (2);

| 21. | aggódva jegyzi meg, hogy a demográfiai változás, a társadalmi-gazdasági válság és a földrajzilag koncentrálódott migrációs hullámok fokozhatják az európai régiók között az egészségügy terén már eddig is létező különbségeket, és kihívás elé állíthatják az eredményes, elérhető és ellenállóképes egészségügyi rendszereket. Kéri az Európai Bizottságot, hogy adjon megbízást tanulmány készítésére, amely megvizsgálná ezeket az összetett tényezőket és azt, hogy az európai régiók miként kovácsolhatnak lehetőséget ebből a kihívásból; |
| --- | --- |

21.

aggódva jegyzi meg, hogy a demográfiai változás, a társadalmi-gazdasági válság és a földrajzilag koncentrálódott migrációs hullámok fokozhatják az európai régiók között az egészségügy terén már eddig is létező különbségeket, és kihívás elé állíthatják az eredményes, elérhető és ellenállóképes egészségügyi rendszereket. Kéri az Európai Bizottságot, hogy adjon megbízást tanulmány készítésére, amely megvizsgálná ezeket az összetett tényezőket és azt, hogy az európai régiók miként kovácsolhatnak lehetőséget ebből a kihívásból;

| 22. | fellépést kér az Európai Bizottságtól az élelmiszer-pazarlás terén: tűzze ki célul, hogy 2025-re legalább 30 %-kal csökkenjen az élelmiszer-pazarlás. Európa-szerte ugyanis számos helyi és regionális önkormányzatnak iránymutatásra és jogbiztonságra van szüksége az élelmiszer-pazarlás csökkentésére irányuló intézkedések és kezdeményezések végrehajtása során; |
| --- | --- |

22.

fellépést kér az Európai Bizottságtól az élelmiszer-pazarlás terén: tűzze ki célul, hogy 2025-re legalább 30 %-kal csökkenjen az élelmiszer-pazarlás. Európa-szerte ugyanis számos helyi és regionális önkormányzatnak iránymutatásra és jogbiztonságra van szüksége az élelmiszer-pazarlás csökkentésére irányuló intézkedések és kezdeményezések végrehajtása során;

| 23. | megismétli azt a kérését, hogy az uniós intézkedések, finanszírozási megoldások és prioritások vegyék jobban figyelembe a kis- és közepes méretű városok halmozott hatását, tekintettel arra, hogy az uniós városok mintegy 56 %-a ilyen méretű: népességük 5 000 és 100 000 közé tehető; |
| --- | --- |

23.

megismétli azt a kérését, hogy az uniós intézkedések, finanszírozási megoldások és prioritások vegyék jobban figyelembe a kis- és közepes méretű városok halmozott hatását, tekintettel arra, hogy az uniós városok mintegy 56 %-a ilyen méretű: népességük 5 000 és 100 000 közé tehető;

A belső piac

| 24. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy rövid időn belül ismertesse az egységes piaci stratégia megvalósításával kapcsolatosan javasolt kezdeményezéseit; hangsúlyozza, hogy teljes körűen elemezni kell az ezekhez kapcsolódó intézkedések területi hatását; |
| --- | --- |

24.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy rövid időn belül ismertesse az egységes piaci stratégia megvalósításával kapcsolatosan javasolt kezdeményezéseit; hangsúlyozza, hogy teljes körűen elemezni kell az ezekhez kapcsolódó intézkedések területi hatását;

| 25. | kiemeli, hogy a digitális egységes piac megvalósulása kulcsfontosságú a helyi és regionális önkormányzatok számára; felkéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a digitális szakadék megszüntetése terén – különösen regionális és helyi szinten – elért eredményekről; |
| --- | --- |

25.

kiemeli, hogy a digitális egységes piac megvalósulása kulcsfontosságú a helyi és regionális önkormányzatok számára; felkéri az Európai Bizottságot, hogy rendszeresen számoljon be a digitális szakadék megszüntetése terén – különösen regionális és helyi szinten – elért eredményekről;

| 26. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság felül kívánja vizsgálni az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet, és kéri, hogy ennek során vegyék figyelembe a regionális dimenziót és specifikációkat; |
| --- | --- |

26.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság felül kívánja vizsgálni az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet, és kéri, hogy ennek során vegyék figyelembe a regionális dimenziót és specifikációkat;

| 27. | hangsúlyozza, hogy szükség van egy stratégiára, amely támogatja az ikt-infrastruktúra fejlesztését, különösen a vidéki, távol eső és általánosabban véve a fejletlenebb régiókban, elismerve egyúttal, hogy a széles sávú és a szupergyors széles sávú szolgáltatások a növekedés erőteljes motorjai lehetnek; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy szükség van egy stratégiára, amely támogatja az ikt-infrastruktúra fejlesztését, különösen a vidéki, távol eső és általánosabban véve a fejletlenebb régiókban, elismerve egyúttal, hogy a széles sávú és a szupergyors széles sávú szolgáltatások a növekedés erőteljes motorjai lehetnek;

| 28. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság előtérbe helyezi az együttműködő vagy megosztásalapú gazdaságban rejlő potenciál kiaknázását. Arra számít, hogy az Európai Bizottság hamarosan javaslatokat terjeszt elő az ilyen gazdaságra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos összehangolt megközelítés érdekében, és ezekben figyelembe veszi a helyi és regionális önkormányzatok jelentős szerepét és a fogyasztói jogok biztosításának szükségességét; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság előtérbe helyezi az együttműködő vagy megosztásalapú gazdaságban rejlő potenciál kiaknázását. Arra számít, hogy az Európai Bizottság hamarosan javaslatokat terjeszt elő az ilyen gazdaságra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos összehangolt megközelítés érdekében, és ezekben figyelembe veszi a helyi és regionális önkormányzatok jelentős szerepét és a fogyasztói jogok biztosításának szükségességét;

| 29. | támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy csökkentse a kkv-k és az induló vállalkozások előtt álló szabályozási akadályokat. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy a vállalkozók számára csőd utáni második esélyt biztosító új kezdeményezést kíván előterjeszteni; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak jelentős szerepük van a szilárd vállalkozói ökoszisztémák kialakulásában, és kiemeli, hogy be kell őket vonni a kkv-politika irányításába, valamint mindenekelőtt a kkv-követek hálózatába; |
| --- | --- |

29.

támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy csökkentse a kkv-k és az induló vállalkozások előtt álló szabályozási akadályokat. Üdvözli, hogy az Európai Bizottság egy a vállalkozók számára csőd utáni második esélyt biztosító új kezdeményezést kíván előterjeszteni; hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak jelentős szerepük van a szilárd vállalkozói ökoszisztémák kialakulásában, és kiemeli, hogy be kell őket vonni a kkv-politika irányításába, valamint mindenekelőtt a kkv-követek hálózatába;

| 30. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a tőkepiaci unió kiépítésére irányuló erőfeszítéseit, és megismétli, hogy a lehető legalacsonyabb mértékűre kell csökkenteni a jövőbeli szabályozási fellépésekből eredő adminisztratív terheket, és el kell kerülni a túlzott kockázatvállalást és instabilitást a pénzügyi piacokon; |
| --- | --- |

30.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy folytassa a tőkepiaci unió kiépítésére irányuló erőfeszítéseit, és megismétli, hogy a lehető legalacsonyabb mértékűre kell csökkenteni a jövőbeli szabályozási fellépésekből eredő adminisztratív terheket, és el kell kerülni a túlzott kockázatvállalást és instabilitást a pénzügyi piacokon;

| 31. | üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy benyújt egy a héára vonatkozó cselekvési tervet, hogy végrehajtja az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás területét szabályozó nemzetközi standardokat, illetve hogy a hozzáadottértékadó-rendszerről szóló irányelv 2016-ban esedékes felülvizsgálata keretében tisztázza, hogy a közbeszerzési jog hatálya alá nem tartozó közjogi jellegű településközi együttműködések adóztatásának elmaradása milyen feltételek mellett tekinthető az uniós joggal összhangban lévőnek; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy benyújt egy a héára vonatkozó cselekvési tervet, hogy végrehajtja az adóalap-erózió és a nyereségátcsoportosítás területét szabályozó nemzetközi standardokat, illetve hogy a hozzáadottértékadó-rendszerről szóló irányelv 2016-ban esedékes felülvizsgálata keretében tisztázza, hogy a közbeszerzési jog hatálya alá nem tartozó közjogi jellegű településközi együttműködések adóztatásának elmaradása milyen feltételek mellett tekinthető az uniós joggal összhangban lévőnek;

| 32. | tudomásul veszi az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy visszavonja a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló, az RB által üdvözölt javaslatát, ám felveti, hogy az Európai Bizottság azzal a szándékával, hogy egyfajta kötelező jellegű társaságiadó-alap felé történő fokozatos átmenetet biztosító javaslatokkal helyettesíti azt, esetleg elébe megy a témában folyó nyilvános konzultáció eredményeinek; |
| --- | --- |

32.

tudomásul veszi az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy visszavonja a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló, az RB által üdvözölt javaslatát, ám felveti, hogy az Európai Bizottság azzal a szándékával, hogy egyfajta kötelező jellegű társaságiadó-alap felé történő fokozatos átmenetet biztosító javaslatokkal helyettesíti azt, esetleg elébe megy a témában folyó nyilvános konzultáció eredményeinek;

| 33. | mélyen sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem indokolja azt a döntését, hogy elhalasztja a munkavállalói mobilitásra vonatkozó csomag elfogadását. Ez a csomag az Európai Bizottság egyik kiemelt kezdeményezése lenne a szociális dömping és a szociálturizmus kezelésére, valamint a szociális jogok Európán belül történő megerősítésére. Az RB szerint a csomagnak tartalmaznia kellene a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

33.

mélyen sajnálja, hogy az Európai Bizottság nem indokolja azt a döntését, hogy elhalasztja a munkavállalói mobilitásra vonatkozó csomag elfogadását. Ez a csomag az Európai Bizottság egyik kiemelt kezdeményezése lenne a szociális dömping és a szociálturizmus kezelésére, valamint a szociális jogok Európán belül történő megerősítésére. Az RB szerint a csomagnak tartalmaznia kellene a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv felülvizsgálatát;

| 34. | várakozással tekint az Európai Bizottság azt célzó – és különösen a nők munkaerőpiaci részvételére vonatkozó – javaslata elé, hogy kiemelt figyelmet kapjanak a szakmai és a magánélet összeegyeztetésével kapcsolatos kihívások. Ezt elsősorban a szülői szabadságról szóló, 2010. évi irányelv felülvizsgálatával, a szülési szabadságról szóló irányelvvel kapcsolatos intézményi holtpont feloldásával, továbbá egy az EU-ban a nemek közötti egyenlőség elérésére irányuló konkrét stratégia ismertetésével lehetne elérni; |
| --- | --- |

34.

várakozással tekint az Európai Bizottság azt célzó – és különösen a nők munkaerőpiaci részvételére vonatkozó – javaslata elé, hogy kiemelt figyelmet kapjanak a szakmai és a magánélet összeegyeztetésével kapcsolatos kihívások. Ezt elsősorban a szülői szabadságról szóló, 2010. évi irányelv felülvizsgálatával, a szülési szabadságról szóló irányelvvel kapcsolatos intézményi holtpont feloldásával, továbbá egy az EU-ban a nemek közötti egyenlőség elérésére irányuló konkrét stratégia ismertetésével lehetne elérni;

| 35. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy javasolja a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló irányelv felülvizsgálatát, valamint nyújtson be irányelvjavaslatot a foglalkozási eredetű izom- és csontrendszeri rendellenességekről; |
| --- | --- |

35.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy javasolja a munkájuk során rákkeltő anyagokkal és mutagénekkel kapcsolatos kockázatoknak kitett munkavállalók védelméről szóló irányelv felülvizsgálatát, valamint nyújtson be irányelvjavaslatot a foglalkozási eredetű izom- és csontrendszeri rendellenességekről;

| 36. | kiemeli, hogy az új készségek európai menetrendjének arra kellene összpontosítania, hogy újabb erőfeszítések történjenek az európai felsőoktatási rendszerek modernizálására, illetve javaslatokat kellene tartalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy az EU-ban minden személynek joga és lehetősége legyen elérni egy minimális szintű oktatási és képzettségi szintet. Ezenkívül a kiválóságra kell törekedni és ösztönözni kell az innovációt az oktatásban és a szakképzésben, népszerűsítve a digitális készségek oktatását és elismertetve az oktatás szerepét a fiatalok radikalizálódásának megakadályozásában; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy az új készségek európai menetrendjének arra kellene összpontosítania, hogy újabb erőfeszítések történjenek az európai felsőoktatási rendszerek modernizálására, illetve javaslatokat kellene tartalmaznia annak biztosítása érdekében, hogy az EU-ban minden személynek joga és lehetősége legyen elérni egy minimális szintű oktatási és képzettségi szintet. Ezenkívül a kiválóságra kell törekedni és ösztönözni kell az innovációt az oktatásban és a szakképzésben, népszerűsítve a digitális készségek oktatását és elismertetve az oktatás szerepét a fiatalok radikalizálódásának megakadályozásában;

Gazdasági és monetáris unió

| 37. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság javítani kívánja az EU gazdaságirányítási rendszerének demokratikus elszámoltathatóságát. Ez a szubnacionális szintű hatóságok bevonása nélkül nem lehet teljes körű; |
| --- | --- |

37.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság javítani kívánja az EU gazdaságirányítási rendszerének demokratikus elszámoltathatóságát. Ez a szubnacionális szintű hatóságok bevonása nélkül nem lehet teljes körű;

| 38. | kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje az új ESA 2010 szabályok hatását a helyi és regionális önkormányzatok beruházási képességére; |
| --- | --- |

38.

kéri az Európai Bizottságot, hogy értékelje az új ESA 2010 szabályok hatását a helyi és regionális önkormányzatok beruházási képességére;

| 39. | tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a GMU kiteljesítésére vonatkozó 1. szakaszból a 2. szakaszba történő átlépéssel kapcsolatos kezdeményezéseit, köztük a 2017 tavaszára előirányzott fehér könyvet; hangsúlyozza, hogy a végrehajtás minden egyes lépéséről külön kell határozni; |
| --- | --- |

39.

tudomásul veszi az Európai Bizottságnak a GMU kiteljesítésére vonatkozó 1. szakaszból a 2. szakaszba történő átlépéssel kapcsolatos kezdeményezéseit, köztük a 2017 tavaszára előirányzott fehér könyvet; hangsúlyozza, hogy a végrehajtás minden egyes lépéséről külön kell határozni;

| 40. | hangsúlyozza, hogy a GMU szociális dimenziójának javításához alapvető a régiók közötti különbségek kezelése; rámutat, hogy az ezekkel kapcsolatos mutatókat fel kellene venni a GMU szociális eredménytáblájára; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy a GMU szociális dimenziójának javításához alapvető a régiók közötti különbségek kezelése; rámutat, hogy az ezekkel kapcsolatos mutatókat fel kellene venni a GMU szociális eredménytáblájára;

Igazságügy, alapvető jogok és migráció

| 41. | úgy véli, hogy a többszintű kormányzás lehetővé teszi az alapvető jogok gyakorlatban is megvalósuló védelmét, és elősegíti a polgárközpontú Európa kiépítésének és fenntartásának folyamatát; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a többszintű kormányzás lehetővé teszi az alapvető jogok gyakorlatban is megvalósuló védelmét, és elősegíti a polgárközpontú Európa kiépítésének és fenntartásának folyamatát;

| 42. | véleménye szerint a kölcsönös bizalom elengedhetetlen a határokon átnyúló jogérvényesítés eredményes megvalósulásához, mivel a terrorizmus és a radikalizálódás, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés is jellegéből fakadóan transznacionális, és uniós választ tesz szükségessé; üdvözli, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy kiemelt figyelmet fordítson az ezzel kapcsolatosan szükséges operatív együttműködés és eszközök fejlesztésére; |
| --- | --- |

42.

véleménye szerint a kölcsönös bizalom elengedhetetlen a határokon átnyúló jogérvényesítés eredményes megvalósulásához, mivel a terrorizmus és a radikalizálódás, a szervezett bűnözés és a kiberbűnözés is jellegéből fakadóan transznacionális, és uniós választ tesz szükségessé; üdvözli, hogy az Európai Bizottság kötelezettséget vállal arra, hogy kiemelt figyelmet fordítson az ezzel kapcsolatosan szükséges operatív együttműködés és eszközök fejlesztésére;

| 43. | tudomásul veszi, hogy az európai migrációs stratégiában és annak végrehajtási kezdeményezéseiben előtérbe kerülnek a szolidaritás és a felelősségvállalás elvei; kiemeli, hogy ezeknek az elveknek – amint az emberi jogok tiszteletben tartásának és a helyi és regionális kormányzati kapacitásoknak is – minden, a migrációval kapcsolatos uniós politika középpontjában kellene állniuk, illetve előtérbe kell kerülniük az említett politikák tagállami átvétele és végrehajtása során is; |
| --- | --- |

43.

tudomásul veszi, hogy az európai migrációs stratégiában és annak végrehajtási kezdeményezéseiben előtérbe kerülnek a szolidaritás és a felelősségvállalás elvei; kiemeli, hogy ezeknek az elveknek – amint az emberi jogok tiszteletben tartásának és a helyi és regionális kormányzati kapacitásoknak is – minden, a migrációval kapcsolatos uniós politika középpontjában kellene állniuk, illetve előtérbe kell kerülniük az említett politikák tagállami átvétele és végrehajtása során is;

| 44. | tudomásul veszi a menekültválság kezelésére fordított uniós finanszírozás emelkedését és kéri, hogy az Európai Bizottság végezzen elemzést az ilyen alapok felhasználásának értéktöbbletéről és mértékéről, különösen a helyi és regionális önkormányzatok szintjén; hangsúlyozza, hogy kevesebbet kellene késlekedni a migráció és az integráció kezelésére szánt alapok biztosítása és kiosztása terén; sürgeti, hogy az Európai Bizottság biztosítsa, hogy a jelenleg menekülteket fogadó és ellátó helyi és regionális önkormányzatok haladéktalanul megkapják az ahhoz szükséges finanszírozási forrásokat, hogy megadják a menekülteknek mindazt, amire égető szükségük van; |
| --- | --- |

44.

tudomásul veszi a menekültválság kezelésére fordított uniós finanszírozás emelkedését és kéri, hogy az Európai Bizottság végezzen elemzést az ilyen alapok felhasználásának értéktöbbletéről és mértékéről, különösen a helyi és regionális önkormányzatok szintjén; hangsúlyozza, hogy kevesebbet kellene késlekedni a migráció és az integráció kezelésére szánt alapok biztosítása és kiosztása terén; sürgeti, hogy az Európai Bizottság biztosítsa, hogy a jelenleg menekülteket fogadó és ellátó helyi és regionális önkormányzatok haladéktalanul megkapják az ahhoz szükséges finanszírozási forrásokat, hogy megadják a menekülteknek mindazt, amire égető szükségük van;

| 45. | üdvözli az EU menekültügyi rendelkezéseiben feltárt hiányosságok orvoslását célzó kezdeményezések bejelentését, illetve azt, hogy koherens hosszú távú, az egész EU-ra kiterjedő áthelyezési és áttelepítési rendszer kerül előterjesztésre; ennek kapcsán üdvözli a dublini rendelet tervezett továbbfejlesztését a meghatározott és igazságos kvótákon alapuló megfelelőbb tehermegosztás céljából; hangsúlyozza, hogy a dublini rendelet közösen elfogadott rendelkezései továbbra is érvényesek, továbbá hogy valamennyi uniós tagállamnak be kell tartania a befogadásra és az eljárásokra vonatkozó uniós normákat; |
| --- | --- |

45.

üdvözli az EU menekültügyi rendelkezéseiben feltárt hiányosságok orvoslását célzó kezdeményezések bejelentését, illetve azt, hogy koherens hosszú távú, az egész EU-ra kiterjedő áthelyezési és áttelepítési rendszer kerül előterjesztésre; ennek kapcsán üdvözli a dublini rendelet tervezett továbbfejlesztését a meghatározott és igazságos kvótákon alapuló megfelelőbb tehermegosztás céljából; hangsúlyozza, hogy a dublini rendelet közösen elfogadott rendelkezései továbbra is érvényesek, továbbá hogy valamennyi uniós tagállamnak be kell tartania a befogadásra és az eljárásokra vonatkozó uniós normákat;

| 46. | hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az uniós külső határok védelmének javítására; kiemeli, hogy mellőzni kell azokat az intézkedéseket, amelyek veszélybe sodorják a schengeni térségben történő szabad mozgás elvét; elismeri azonban azt is, hogy kivételes körülmények között lehetőség van az EU belső határain történő ellenőrzésekre a biztonság, a szabadság és a jogérvényesülés térségének biztosítása érdekében; kéri, hogy az Európai Bizottság sürgősen vizsgálja meg, hogy van-e szükség olyan jövőbeli kezdeményezésekre, amelyek megkönnyítik a menekültek integrációját. Ilyen lehet például a származási és a célországok helyi és regionális önkormányzatai közötti „migrációs és integrációs partnerségek” létrehozása; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy sürgősen szükség van az uniós külső határok védelmének javítására; kiemeli, hogy mellőzni kell azokat az intézkedéseket, amelyek veszélybe sodorják a schengeni térségben történő szabad mozgás elvét; elismeri azonban azt is, hogy kivételes körülmények között lehetőség van az EU belső határain történő ellenőrzésekre a biztonság, a szabadság és a jogérvényesülés térségének biztosítása érdekében; kéri, hogy az Európai Bizottság sürgősen vizsgálja meg, hogy van-e szükség olyan jövőbeli kezdeményezésekre, amelyek megkönnyítik a menekültek integrációját. Ilyen lehet például a származási és a célországok helyi és regionális önkormányzatai közötti „migrációs és integrációs partnerségek” létrehozása;

| 47. | tudomásul veszi a biztonságos származási országok jegyzékére vonatkozó európai bizottsági javaslatot, és vállalja, hogy az abban szereplő mind a hét országgal létrehozott konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai révén regionális és helyi szinten részt vesz a szakpolitikák kidolgozásában és a bevált gyakorlatok megosztásában; |
| --- | --- |

47.

tudomásul veszi a biztonságos származási országok jegyzékére vonatkozó európai bizottsági javaslatot, és vállalja, hogy az abban szereplő mind a hét országgal létrehozott konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai révén regionális és helyi szinten részt vesz a szakpolitikák kidolgozásában és a bevált gyakorlatok megosztásában;

| 48. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatékony visszaküldési politikát, amely gyorsan és a menedékjogban nem részesülő, biztonságosan visszaküldhető migránsok méltóságának és alapvető jogainak tiszteletben tartásával végrehajtható. Ez szükséges annak biztosításához, hogy a forrásokat a valóban rászorulókra lehessen fordítani, és hogy elkerüljük a további társadalmi konfliktusokat, amelyek utat nyithatnak a szélsőségességnek; |
| --- | --- |

48.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatékony visszaküldési politikát, amely gyorsan és a menedékjogban nem részesülő, biztonságosan visszaküldhető migránsok méltóságának és alapvető jogainak tiszteletben tartásával végrehajtható. Ez szükséges annak biztosításához, hogy a forrásokat a valóban rászorulókra lehessen fordítani, és hogy elkerüljük a további társadalmi konfliktusokat, amelyek utat nyithatnak a szélsőségességnek;

Az EU kereskedelempolitikája

| 49. | üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy vezessenek be egy új beruházási bírósági rendszert a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és minden más, folyamatban levő és jövőbeli kereskedelmi tárgyalás viszonylatában; külön üdvözli, hogy az új javaslat rögzíti a kormányok szabályozáshoz való jogát, ám kéri, hogy további részletekkel tisztázzák, hogy ez miként fogja javítani a helyzetet a beruházó és az állam közötti vitarendezés jelenlegi rendszeréhez képest; |
| --- | --- |

49.

üdvözli az Európai Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy vezessenek be egy új beruházási bírósági rendszert a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség és minden más, folyamatban levő és jövőbeli kereskedelmi tárgyalás viszonylatában; külön üdvözli, hogy az új javaslat rögzíti a kormányok szabályozáshoz való jogát, ám kéri, hogy további részletekkel tisztázzák, hogy ez miként fogja javítani a helyzetet a beruházó és az állam közötti vitarendezés jelenlegi rendszeréhez képest;

| 50. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások megnyitása előtt végezzen hatásvizsgálatokat a kereskedelmi megállapodások potenciális gazdasági, társadalmi és környezeti hatásairól, amelyeket a kkv-k, a fogyasztók, bizonyos gazdasági ágazatok, az emberi jogok és a fejlődő országok vonatkozásában fejtenek ki; külön kiemeli, hogy tisztázni kell, hogy a TTIP hatással lehet-e a helyi közszolgáltatásokra, és ha igen, milyen esetekben; |
| --- | --- |

50.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy a kereskedelmi tárgyalások megnyitása előtt végezzen hatásvizsgálatokat a kereskedelmi megállapodások potenciális gazdasági, társadalmi és környezeti hatásairól, amelyeket a kkv-k, a fogyasztók, bizonyos gazdasági ágazatok, az emberi jogok és a fejlődő országok vonatkozásában fejtenek ki; külön kiemeli, hogy tisztázni kell, hogy a TTIP hatással lehet-e a helyi közszolgáltatásokra, és ha igen, milyen esetekben;

| 51. | sajnálja, hogy a kereskedelmi tárgyalásokban továbbra sem jelenik meg a regionális és helyi dimenzió, és kéri az Európai Bizottságot, hogy az új kereskedelmi és beruházási stratégiában orvosolja ezt a problémát; ennek kapcsán felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az RB-t a TiSA-tárgyalások folyamatába, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség tárgyalási dokumentumaihoz való hozzáféréshez hasonlót biztosítva számára; |
| --- | --- |

51.

sajnálja, hogy a kereskedelmi tárgyalásokban továbbra sem jelenik meg a regionális és helyi dimenzió, és kéri az Európai Bizottságot, hogy az új kereskedelmi és beruházási stratégiában orvosolja ezt a problémát; ennek kapcsán felkéri az Európai Bizottságot, hogy vonja be az RB-t a TiSA-tárgyalások folyamatába, a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerség tárgyalási dokumentumaihoz való hozzáféréshez hasonlót biztosítva számára;

Stabilitás és együttműködés az Európai Unión kívül

| 52. | hangsúlyozza, hogy sürgősen békés megoldást kell találni a líbiai, szíriai és ukrajnai konfliktusokra. Felajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vesznek az emberek szintjén folyó diplomáciában; megerősíti, hogy kész segíteni az ukrajnai decentralizációs reform végrehajtását, és javasolja, hogy még az átfogó belső megállapodás teljes körű végrehajtása előtt erősítsék meg az európai és líbiai helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködési kötelékeket, amelyek a kapacitásépítést és a területfejlesztést szolgálják; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy sürgősen békés megoldást kell találni a líbiai, szíriai és ukrajnai konfliktusokra. Felajánlja, hogy a helyi és regionális önkormányzatok részt vesznek az emberek szintjén folyó diplomáciában; megerősíti, hogy kész segíteni az ukrajnai decentralizációs reform végrehajtását, és javasolja, hogy még az átfogó belső megállapodás teljes körű végrehajtása előtt erősítsék meg az európai és líbiai helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködési kötelékeket, amelyek a kapacitásépítést és a területfejlesztést szolgálják;

| 53. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság szándéka az, hogy az új európai szomszédságpolitika célzottabb keretet biztosítson majd a partnerországokban a stabilitás és a demokratikus fejlődés támogatásához; hangsúlyozza, hogy az új politikának területi megközelítést kell alkalmaznia, és stratégiai célkitűzései között tartalmaznia kell a decentralizációs folyamat támogatását; vállalja, hogy két együttműködési platformján, azaz a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésén (ARLEM) és a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciáján (CORLEAP) keresztül segíti ezt a megközelítést; |
| --- | --- |

53.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság szándéka az, hogy az új európai szomszédságpolitika célzottabb keretet biztosítson majd a partnerországokban a stabilitás és a demokratikus fejlődés támogatásához; hangsúlyozza, hogy az új politikának területi megközelítést kell alkalmaznia, és stratégiai célkitűzései között tartalmaznia kell a decentralizációs folyamat támogatását; vállalja, hogy két együttműködési platformján, azaz a helyi és regionális önkormányzatok euromediterrán közgyűlésén (ARLEM) és a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciáján (CORLEAP) keresztül segíti ezt a megközelítést;

| 54. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság folytatni fogja a tagjelölt országok csatlakozási kilátásainak konkretizálására irányuló munkát; kéri, hogy az Európai Bizottság a bővítési folyamatról szóló jelentéseiben részletesebben vizsgálja meg a regionális és helyi szintű önkormányzatok helyzetét a bővítési országokban. A konzultatív vegyes bizottságok és a munkacsoportok munkája elsősorban erre irányul majd; |
| --- | --- |

54.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság folytatni fogja a tagjelölt országok csatlakozási kilátásainak konkretizálására irányuló munkát; kéri, hogy az Európai Bizottság a bővítési folyamatról szóló jelentéseiben részletesebben vizsgálja meg a regionális és helyi szintű önkormányzatok helyzetét a bővítési országokban. A konzultatív vegyes bizottságok és a munkacsoportok munkája elsősorban erre irányul majd;

| 55. | üdvözli a Cotonoui Megállapodás lejárta utáni időszakot illetően javasolt politikát, és azt, hogy az Európai Bizottság fokozni kívánja a külpolitika koherenciáját; megismétli, hogy fejleszteni szükséges a helyi demokráciát és az adminisztratív kapacitást a fejlesztési politikában, továbbá elő kell mozdítani a partneri térségekben a regionális integrációt, illetve az ilyen térségekkel folytatott decentralizált fejlesztési együttműködést; |
| --- | --- |

55.

üdvözli a Cotonoui Megállapodás lejárta utáni időszakot illetően javasolt politikát, és azt, hogy az Európai Bizottság fokozni kívánja a külpolitika koherenciáját; megismétli, hogy fejleszteni szükséges a helyi demokráciát és az adminisztratív kapacitást a fejlesztési politikában, továbbá elő kell mozdítani a partneri térségekben a regionális integrációt, illetve az ilyen térségekkel folytatott decentralizált fejlesztési együttműködést;

| 56. | felhívja az Európai Bizottságot, hogy a nyilvános konzultáció során adott válaszok vizsgálatakor vegye számításba a hozzájárulások eltérő forrásait, és különböztesse meg az egyéni érdekeket képviselőket az általános érdekeket képviselőktől, mint amilyenek a helyi és regionális önkormányzatok válaszai is; kiemeli e különféle nézőpontok fontosságát elsősorban annak felmérése szempontjából, hogy szükség van-e területi hatásvizsgálatra konkrét jogalkotási javaslatok kapcsán; |
| --- | --- |

56.

felhívja az Európai Bizottságot, hogy a nyilvános konzultáció során adott válaszok vizsgálatakor vegye számításba a hozzájárulások eltérő forrásait, és különböztesse meg az egyéni érdekeket képviselőket az általános érdekeket képviselőktől, mint amilyenek a helyi és regionális önkormányzatok válaszai is; kiemeli e különféle nézőpontok fontosságát elsősorban annak felmérése szempontjából, hogy szükség van-e területi hatásvizsgálatra konkrét jogalkotási javaslatok kapcsán;

Polgári szerepvállalás és kormányzás

| 57. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet tölthetnek be annak feltárásában, hogy mely uniós szabályok jelentenek nagymértékű adminisztratív terhet, ideértve az esetlegesen a szabályok átültetése és végrehajtása során jelentkezőket is; megismétli azt a kérését, hogy utaljanak arra, hogy az RB a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás keretében miként vesz részt a jogalkotási folyamatban, ugyanis az RB kitüntetett intézményi szereppel bír a szubszidiaritás elve, valamint az uniós jogszabályok területi hatásának ellenőrzése kapcsán; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet tölthetnek be annak feltárásában, hogy mely uniós szabályok jelentenek nagymértékű adminisztratív terhet, ideértve az esetlegesen a szabályok átültetése és végrehajtása során jelentkezőket is; megismétli azt a kérését, hogy utaljanak arra, hogy az RB a minőségi jogalkotásról szóló intézményközi megállapodás keretében miként vesz részt a jogalkotási folyamatban, ugyanis az RB kitüntetett intézményi szereppel bír a szubszidiaritás elve, valamint az uniós jogszabályok területi hatásának ellenőrzése kapcsán;

| 58. | ismételten hangsúlyozza azt a kérését, hogy a demokratikusan megválasztott helyi és regionális önkormányzati képviselők és szövetségek mentesüljenek a lobbisták uniós intézményekhez való hozzáférését szabályozó uniós átláthatósági nyilvántartás szabályai alól; |
| --- | --- |

58.

ismételten hangsúlyozza azt a kérését, hogy a demokratikusan megválasztott helyi és regionális önkormányzati képviselők és szövetségek mentesüljenek a lobbisták uniós intézményekhez való hozzáférését szabályozó uniós átláthatósági nyilvántartás szabályai alól;

| 59. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság folytatni kívánja a civil párbeszédet, és hogy elkötelezett az EU és a polgárok között húzódó szakadék áthidalása mellett; megismétli, hogy a jövőben is ki fog állni az uniós döntéshozatali folyamat átláthatósága és az azzal kapcsolatos demokratikus elszámoltathatóság mellett, illetve pártolja a decentralizált kommunikációt a helyi és regionális önkormányzatokat érintő uniós politikák kapcsán azzal a céllal, hogy fokozódjon az EU és az általa alkotott jogszabályok legitimitása; |
| --- | --- |

59.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság folytatni kívánja a civil párbeszédet, és hogy elkötelezett az EU és a polgárok között húzódó szakadék áthidalása mellett; megismétli, hogy a jövőben is ki fog állni az uniós döntéshozatali folyamat átláthatósága és az azzal kapcsolatos demokratikus elszámoltathatóság mellett, illetve pártolja a decentralizált kommunikációt a helyi és regionális önkormányzatokat érintő uniós politikák kapcsán azzal a céllal, hogy fokozódjon az EU és az általa alkotott jogszabályok legitimitása;

| 60. | nagy érdeklődéssel követi az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy azt alaposan át kell dolgozni ahhoz, hogy ez az eszköz betölthesse szerepét és élni lehessen a benne rejlő előnyökkel; |
| --- | --- |

60.

nagy érdeklődéssel követi az európai polgári kezdeményezésről szóló rendelet felülvizsgálatát, és hangsúlyozza, hogy azt alaposan át kell dolgozni ahhoz, hogy ez az eszköz betölthesse szerepét és élni lehessen a benne rejlő előnyökkel;

| 61. | utasítja az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Tanács elnökének. |
| --- | --- |

61.

utasítja az elnököt, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, valamint az Európai Tanács elnökének.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. november 20-i 1386/2013/EU határozata.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

VÉLEMÉNYEK

Régiók Bizottsága

115. plenáris ülés, 2015. december 3–4.

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/8

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A 2050-re szóló területi jövőkép: mi várható?

(2016/C 051/02)

| Előadó: | Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradec Králové városának önkormányzati képviselője |
| --- | --- |

Előadó:

Oldřich VLASÁK (CZ/ECR), Hradec Králové városának önkormányzati képviselője

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a luxemburgi elnökség arra irányuló törekvéseit, hogy megvitassák a 2050-re szóló területi jövőképet, és örömmel tölti el, hogy a luxemburgi elnökség úgy döntött, kikéri az RB véleményét ebben a kérdésben; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a luxemburgi elnökség arra irányuló törekvéseit, hogy megvitassák a 2050-re szóló területi jövőképet, és örömmel tölti el, hogy a luxemburgi elnökség úgy döntött, kikéri az RB véleményét ebben a kérdésben;

| 2. | hangsúlyozza, hogy fontos egyértelműen elismerni, hogy az Európai Unió térségei igen változatos képet mutatnak, így problémáik eltérő megközelítéseket és stratégiákat kívánnak meg; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy fontos egyértelműen elismerni, hogy az Európai Unió térségei igen változatos képet mutatnak, így problémáik eltérő megközelítéseket és stratégiákat kívánnak meg;

| 3. | úgy véli, hogy több mint 15 évvel az 1999-ben Potsdamban elfogadott európai területfejlesztési perspektíva után az Európai Uniónak új területi jövőképre van szüksége, amely:






  — | a területi kohézió Lisszaboni Szerződésben szereplő fogalma alapján operatív szakpolitikai iránymutatásokat ad, |
| --- | --- | --- |

3.

úgy véli, hogy több mint 15 évvel az 1999-ben Potsdamban elfogadott európai területfejlesztési perspektíva után az Európai Uniónak új területi jövőképre van szüksége, amely:

—

a területi kohézió Lisszaboni Szerződésben szereplő fogalma alapján operatív szakpolitikai iránymutatásokat ad,

| — | túlmutat a pusztán területfejlesztési perspektíván, |
| --- | --- |

—

túlmutat a pusztán területfejlesztési perspektíván,

| — | foglalkozik az Európai Uniót érintő legfontosabb területi kihívásokkal, |
| --- | --- |

—

foglalkozik az Európai Uniót érintő legfontosabb területi kihívásokkal,

| — | iránymutatásokat kínál az összes területi dimenzióval rendelkező európai szakpolitika számára, és összhangban van a területi kohéziós politikával, illetve annak az esb-alapok által társfinanszírozott intézkedéseivel, |
| --- | --- |

—

iránymutatásokat kínál az összes területi dimenzióval rendelkező európai szakpolitika számára, és összhangban van a területi kohéziós politikával, illetve annak az esb-alapok által társfinanszírozott intézkedéseivel,

| — | irányt mutat minden, területi dimenzióval rendelkező uniós szakpolitika számára, |
| --- | --- |

—

irányt mutat minden, területi dimenzióval rendelkező uniós szakpolitika számára,

| — | kapcsolódik az európai szakpolitikák jövőbe mutató, hosszú távú gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi célkitűzéseihez, |
| --- | --- |

—

kapcsolódik az európai szakpolitikák jövőbe mutató, hosszú távú gazdasági, környezetvédelmi és társadalmi célkitűzéseihez,

| — | a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvén alapul; |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás és a többszintű kormányzás elvén alapul;

| 4. | ezért az Európai Unió területi jövőképét illetően egy egész Európára kiterjedő, széles körű konzultációra szólít fel a területi kohézióról szóló zöld könyv (COM(2008) 616 final) alapján, és megismétli, hogy szükség volna egy a területi kohézióról szóló fehér könyvre, melyet más, határozottabb területi dimenzióval bíró uniós szakpolitikák építőköveként is fel lehetne használni már a következő, 2020 utáni tervezési időszakban; |
| --- | --- |

4.

ezért az Európai Unió területi jövőképét illetően egy egész Európára kiterjedő, széles körű konzultációra szólít fel a területi kohézióról szóló zöld könyv (COM(2008) 616 final) alapján, és megismétli, hogy szükség volna egy a területi kohézióról szóló fehér könyvre, melyet más, határozottabb területi dimenzióval bíró uniós szakpolitikák építőköveként is fel lehetne használni már a következő, 2020 utáni tervezési időszakban;

| 5. | fontosnak tartja a globális tendenciák és problémák kellő időben történő felismerését, hogy a közpolitikát e tendenciák és problémák figyelembevételével alakíthassuk. Ezzel kapcsolatban az RB üdvözli az európai intézmények által készített előremutató jelentéseket, és külön kiemeli az RB „Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” [Kihívások 2025 távlatában – a legfontosabb tendenciák és a helyi és regionális önkormányzatokat érintő hatások] c. tanulmányát (1); |
| --- | --- |

5.

fontosnak tartja a globális tendenciák és problémák kellő időben történő felismerését, hogy a közpolitikát e tendenciák és problémák figyelembevételével alakíthassuk. Ezzel kapcsolatban az RB üdvözli az európai intézmények által készített előremutató jelentéseket, és külön kiemeli az RB „Challenges at the Horizon 2025 – Key trends and Impact on the LRAs” [Kihívások 2025 távlatában – a legfontosabb tendenciák és a helyi és regionális önkormányzatokat érintő hatások] c. tanulmányát (1);

| 6. | utal az Európai Uniót érintő, az ESPAS (európai stratégiai és politikai elemzési rendszer) projekt keretében készült „Globális tendenciák 2030-ig: meg tud-e birkózni az EU az előtte álló kihívásokkal?” című jelentés (2) által feltárt globális tendenciákra és kihívásokra, melyeknek mind van területi vetülete, mivel hatásuk régiónként változik a térségi sajátosságok és környezet függvényében. Az RB mindazonáltal megjegyzi, hogy a területi dimenzió az ESPAS-jelentésben nem kapott kellő figyelmet, ezért örömmel tenne annak érdekében, hogy az ESPAS-projekt jövőbeli munkája során foglalkozzanak a területi dimenzióval; |
| --- | --- |

6.

utal az Európai Uniót érintő, az ESPAS (európai stratégiai és politikai elemzési rendszer) projekt keretében készült „Globális tendenciák 2030-ig: meg tud-e birkózni az EU az előtte álló kihívásokkal?” című jelentés (2) által feltárt globális tendenciákra és kihívásokra, melyeknek mind van területi vetülete, mivel hatásuk régiónként változik a térségi sajátosságok és környezet függvényében. Az RB mindazonáltal megjegyzi, hogy a területi dimenzió az ESPAS-jelentésben nem kapott kellő figyelmet, ezért örömmel tenne annak érdekében, hogy az ESPAS-projekt jövőbeli munkája során foglalkozzanak a területi dimenzióval;

| 7. | úgy véli, hogy a jelenlegi és majdani tendenciák és kihívások eredményes kezeléséhez világos európai területi jövőképre van szükség, és hogy ennek meg kellene erősítenie a politikai döntéshozatal területi dimenzióját, többek között a helyi viszonyokat figyelembe vevő megközelítés alkalmazásával; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a jelenlegi és majdani tendenciák és kihívások eredményes kezeléséhez világos európai területi jövőképre van szükség, és hogy ennek meg kellene erősítenie a politikai döntéshozatal területi dimenzióját, többek között a helyi viszonyokat figyelembe vevő megközelítés alkalmazásával;

| 8. | ezzel kapcsolatban nyomatékosítja a 2020-ig szóló területi agenda szerepét, amely továbbra is érvényes, azonban jobban kell végrehajtani. Erre való tekintettel az RB utal „Az Európai Unió 2020-ig szóló területi agendájának jobb végrehajtása” című véleményére (3); |
| --- | --- |

8.

ezzel kapcsolatban nyomatékosítja a 2020-ig szóló területi agenda szerepét, amely továbbra is érvényes, azonban jobban kell végrehajtani. Erre való tekintettel az RB utal „Az Európai Unió 2020-ig szóló területi agendájának jobb végrehajtása” című véleményére (3);

| 9. | hangsúlyozza továbbá, hogy a stratégiai tervezés és a világos, megvalósítható szakpolitikai célkitűzések meghatározása a jó politikai döntéshozatal létfontosságú elemei, amelyek egyúttal részét képezhetik a jövőképnek; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza továbbá, hogy a stratégiai tervezés és a világos, megvalósítható szakpolitikai célkitűzések meghatározása a jó politikai döntéshozatal létfontosságú elemei, amelyek egyúttal részét képezhetik a jövőképnek;

| 10. | emlékeztet arra, hogy uniós szinten a Szerződés (az EUMSZ 174. cikke) átfogó területi célt határoz meg az Európai Unió fejlődése tekintetében, hiszen kimondja: „átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze”. A területi kohézió abban áll, hogy garantáljuk az EU valamennyi régiójának kiegyensúlyozott fejlődését; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy uniós szinten a Szerződés (az EUMSZ 174. cikke) átfogó területi célt határoz meg az Európai Unió fejlődése tekintetében, hiszen kimondja: „átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében az Unió úgy alakítja és folytatja tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze”. A területi kohézió abban áll, hogy garantáljuk az EU valamennyi régiójának kiegyensúlyozott fejlődését;

A politikai döntéshozatal területi dimenziója

| 11. | felhívja a figyelmet a helyi viszonyokat figyelembe vevő megközelítés (4) előnyeire és hasznára. E megközelítés lényeges elemei közé tartozik az ágazatok integrálása egy adott területi stratégiába és az eredményorientált területi párbeszéd. Eredményes végrehajtás esetén a helyalapú megközelítés lehetővé teszi, hogy egyedi értéknek tekintsék és ennek megfelelően méltányolják a területi identitást és a területi sajátosságokat, és így azok új erőre kapjanak; |
| --- | --- |

11.

felhívja a figyelmet a helyi viszonyokat figyelembe vevő megközelítés (4) előnyeire és hasznára. E megközelítés lényeges elemei közé tartozik az ágazatok integrálása egy adott területi stratégiába és az eredményorientált területi párbeszéd. Eredményes végrehajtás esetén a helyalapú megközelítés lehetővé teszi, hogy egyedi értéknek tekintsék és ennek megfelelően méltányolják a területi identitást és a területi sajátosságokat, és így azok új erőre kapjanak;

| 12. | megállapítja, hogy a helyalapú megközelítés gyakori téma ugyan az uniós intézményekben, de uniós és tagállami szinten még nem alkalmazzák mindenhol széles körben. Megismétli arra vonatkozó szilárd meggyőződését, hogy az uniós szakpolitikák helyalapú megközelítése hozza a legjobb eredményt, minthogy a szakpolitikák a konkrét helyi viszonyokhoz alkalmazkodnak, és így hatékonyabban tudják orvosolni a régiók, a városok és a települések problémáit, ezzel pedig csökkenteni a fejlettségi szintjeik közötti különbségeket; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy a helyalapú megközelítés gyakori téma ugyan az uniós intézményekben, de uniós és tagállami szinten még nem alkalmazzák mindenhol széles körben. Megismétli arra vonatkozó szilárd meggyőződését, hogy az uniós szakpolitikák helyalapú megközelítése hozza a legjobb eredményt, minthogy a szakpolitikák a konkrét helyi viszonyokhoz alkalmazkodnak, és így hatékonyabban tudják orvosolni a régiók, a városok és a települések problémáit, ezzel pedig csökkenteni a fejlettségi szintjeik közötti különbségeket;

| 13. | megjegyzi, hogy noha továbbra is szükség van az ágazati politikák megerősítésére, a helyalapú megközelítés a leghatékonyabb módszer az általános harmonikus fejlődés Szerződésben foglalt céljának megvalósításához. Ezzel kapcsolatban az RB utal egy az Európai Bizottság által készített tanulmányra, amely öt általános jellemzőjét határozta meg a helyalapú megközelítés sikeres végrehajtásának (5). E szerint fontos szerepet játszik a területi identitás értékelése, a földrajzi és ágazati határok meghaladása, a nyitott kormányzási rendszer, az erős vezetési képesség, valamint a kísérletezés és a cselekvő tanulás; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy noha továbbra is szükség van az ágazati politikák megerősítésére, a helyalapú megközelítés a leghatékonyabb módszer az általános harmonikus fejlődés Szerződésben foglalt céljának megvalósításához. Ezzel kapcsolatban az RB utal egy az Európai Bizottság által készített tanulmányra, amely öt általános jellemzőjét határozta meg a helyalapú megközelítés sikeres végrehajtásának (5). E szerint fontos szerepet játszik a területi identitás értékelése, a földrajzi és ágazati határok meghaladása, a nyitott kormányzási rendszer, az erős vezetési képesség, valamint a kísérletezés és a cselekvő tanulás;

| 14. | úgy véli, hogy bár a területfejlesztéshez fontosak az ágazati stratégiák, a körülményekhez igazodó helyi és regionális fejlődés alapját a helyalapú megközelítés jelenti. Üdvözlendő, hogy ebben a programozási időszakban az európai strukturális és beruházási alapok felhasználásához egy közös kereteken nyugvó koncepciót választanak (partnerségi megállapodás), de az összes politikai intézkedés sikeres végrehajtásához fel kell számolni a jogszabályok különbözőségéből adódó akadályokat. Egyszerűsíteni kellene az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó szabályozási keretet a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával és véleményük figyelembevételével. Biztosítani kellene, hogy az integrált területi megközelítést alkalmazó projektek finanszírozásához több alapot is igénybe lehessen venni, és a projektköltségek elszámolását egyazon szabályozási keret alapján lehessen végezni; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy bár a területfejlesztéshez fontosak az ágazati stratégiák, a körülményekhez igazodó helyi és regionális fejlődés alapját a helyalapú megközelítés jelenti. Üdvözlendő, hogy ebben a programozási időszakban az európai strukturális és beruházási alapok felhasználásához egy közös kereteken nyugvó koncepciót választanak (partnerségi megállapodás), de az összes politikai intézkedés sikeres végrehajtásához fel kell számolni a jogszabályok különbözőségéből adódó akadályokat. Egyszerűsíteni kellene az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó szabályozási keretet a helyi és regionális önkormányzatok bevonásával és véleményük figyelembevételével. Biztosítani kellene, hogy az integrált területi megközelítést alkalmazó projektek finanszírozásához több alapot is igénybe lehessen venni, és a projektköltségek elszámolását egyazon szabályozási keret alapján lehessen végezni;

| 15. | rámutat a hatodik kohéziós jelentésben foglalt elemzésre, amely szerint „a regionális egyenlőtlenségek az elmúlt néhány évben azért növekedtek, mert a gazdasági válság a régiókat különbözőképpen érintette” (6). Valójában nemcsak a válság maga, hanem a politikai döntések, elsősorban az európai szemeszter keretében bevezetett megszorító intézkedések voltak igen különböző hatással az európai régiókra. A pénzügyileg erős régiók például mérsékelni tudták a válság hatását és meg tudtak felelni az európai szemeszter követelményeinek, míg a pénzügyileg gyenge régióknak a megszorító intézkedések következtében vissza kellett fogniuk az állami beruházásokat, ami gazdasági nehézségeket eredményezett. Az elemzés arra a következtetésre jut, hogy olyan szakpolitikai területeken és külső tényezők tekintetében is van területi hatás, amelyeket korábban nem vizsgáltak területi szempontok alapján, ilyen például a bankszektor vagy a fiskális politika. Emlékeztet arra, hogy a válság tovább növelte a régiók közötti különbségeket, és a legnagyobb mértékben az egyébként is lemaradásban lévő országokat sújtotta. Az RB ezért kiemeli, hogy – az egységesebb hatás érdekében – a szakpolitikákat a kiegyenlítés elvének és a területi megközelítésnek megfelelve kell végrehajtani. Ezért a megszorító intézkedések tekintetében kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmazni; |
| --- | --- |

15.

rámutat a hatodik kohéziós jelentésben foglalt elemzésre, amely szerint „a regionális egyenlőtlenségek az elmúlt néhány évben azért növekedtek, mert a gazdasági válság a régiókat különbözőképpen érintette” (6). Valójában nemcsak a válság maga, hanem a politikai döntések, elsősorban az európai szemeszter keretében bevezetett megszorító intézkedések voltak igen különböző hatással az európai régiókra. A pénzügyileg erős régiók például mérsékelni tudták a válság hatását és meg tudtak felelni az európai szemeszter követelményeinek, míg a pénzügyileg gyenge régióknak a megszorító intézkedések következtében vissza kellett fogniuk az állami beruházásokat, ami gazdasági nehézségeket eredményezett. Az elemzés arra a következtetésre jut, hogy olyan szakpolitikai területeken és külső tényezők tekintetében is van területi hatás, amelyeket korábban nem vizsgáltak területi szempontok alapján, ilyen például a bankszektor vagy a fiskális politika. Emlékeztet arra, hogy a válság tovább növelte a régiók közötti különbségeket, és a legnagyobb mértékben az egyébként is lemaradásban lévő országokat sújtotta. Az RB ezért kiemeli, hogy – az egységesebb hatás érdekében – a szakpolitikákat a kiegyenlítés elvének és a területi megközelítésnek megfelelve kell végrehajtani. Ezért a megszorító intézkedések tekintetében kiegyensúlyozott megközelítést kell alkalmazni;

| 16. | megjegyzi, hogy „a GDP-n túli” kérdésekről szóló 2009-es vita óta az uniós szinten elérhető adatok mennyisége számottevően nőtt, és szükség van a GDP-t kiegészítő, egyéb mutatók vizsgálatára is, ha fel akarjuk mérni, hogy különösen az EU régióinak és városainak szintjén milyen előrehaladás történt az uniós célkitűzések teljesítését illetően; |
| --- | --- |

16.

megjegyzi, hogy „a GDP-n túli” kérdésekről szóló 2009-es vita óta az uniós szinten elérhető adatok mennyisége számottevően nőtt, és szükség van a GDP-t kiegészítő, egyéb mutatók vizsgálatára is, ha fel akarjuk mérni, hogy különösen az EU régióinak és városainak szintjén milyen előrehaladás történt az uniós célkitűzések teljesítését illetően;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a legtöbb uniós politikának van regionális vagy helyi dimenziója, amelyet a területi hatás vizsgálatával értékelni lehet, és amelyet figyelembe kell venni e politikák kialakításánál és felülvizsgálatánál. Területihatás-vizsgálati stratégiájának kísérleti szakaszát az RB 2014-ben kezdte egyes kiválasztott ügyiratok kapcsán, és ennek keretében különféle módszereket és megközelítéseket tesztelt. Határozottan üdvözli, hogy a 2015. május 19-én közzétett szabályozásjavítási csomag után az Európai Bizottság a hatásvizsgálat részeként a területihatás-vizsgálatokat is alkalmazni fogja. Az RB ezért hangsúlyozza az uniós városfejlesztési menetrend szerepét is – különös tekintettel a „belső területekre” – és kiemeli, hogy annak végrehajtása rendkívül fontos a régiók fejlődése szempontjából. Utal az „Úton egy integrált uniós városfejlesztési menetrend felé” című véleményére (2014. június 25.) (7), és kiemeli abban megfogalmazott javaslatát, amely egy az integrált várospolitikáról szóló fehér könyv elfogadására irányul. Végül hangsúlyozza, hogy támogatja az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy gyakorlati lépéseket tesz az uniós városfejlesztési menetrend elfogadására, végrehajtására pedig 80 milliárd eurót különít el az uniós költségvetésből (8). Szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság építsen az RB tapasztalataira; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a legtöbb uniós politikának van regionális vagy helyi dimenziója, amelyet a területi hatás vizsgálatával értékelni lehet, és amelyet figyelembe kell venni e politikák kialakításánál és felülvizsgálatánál. Területihatás-vizsgálati stratégiájának kísérleti szakaszát az RB 2014-ben kezdte egyes kiválasztott ügyiratok kapcsán, és ennek keretében különféle módszereket és megközelítéseket tesztelt. Határozottan üdvözli, hogy a 2015. május 19-én közzétett szabályozásjavítási csomag után az Európai Bizottság a hatásvizsgálat részeként a területihatás-vizsgálatokat is alkalmazni fogja. Az RB ezért hangsúlyozza az uniós városfejlesztési menetrend szerepét is – különös tekintettel a „belső területekre” – és kiemeli, hogy annak végrehajtása rendkívül fontos a régiók fejlődése szempontjából. Utal az „Úton egy integrált uniós városfejlesztési menetrend felé” című véleményére (2014. június 25.) (7), és kiemeli abban megfogalmazott javaslatát, amely egy az integrált várospolitikáról szóló fehér könyv elfogadására irányul. Végül hangsúlyozza, hogy támogatja az Európai Bizottságnak azt a bejelentését, hogy gyakorlati lépéseket tesz az uniós városfejlesztési menetrend elfogadására, végrehajtására pedig 80 milliárd eurót különít el az uniós költségvetésből (8). Szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság építsen az RB tapasztalataira;

Tényeken alapuló politikai döntéshozatal

| 18. | aggodalommal tölti el, hogy az uniós tagállamok jelenlegi statisztikai egységei nem feltétlenül a valós társadalmi-gazdasági helyzetet jelenítik meg, és így nem szolgálhatnak a szakpolitikák későbbi kidolgozásának és végrehajtásának egyedüli alapjául. A szakpolitikákat határozott ágazatokon, régiókon és határokon átívelő jelleggel integrálni kell, figyelemmel a más régiókra átgyűrűző hatásra is; |
| --- | --- |

18.

aggodalommal tölti el, hogy az uniós tagállamok jelenlegi statisztikai egységei nem feltétlenül a valós társadalmi-gazdasági helyzetet jelenítik meg, és így nem szolgálhatnak a szakpolitikák későbbi kidolgozásának és végrehajtásának egyedüli alapjául. A szakpolitikákat határozott ágazatokon, régiókon és határokon átívelő jelleggel integrálni kell, figyelemmel a más régiókra átgyűrűző hatásra is;

| 19. | emlékeztet arra, hogy e hatások meghatározása érdekében a tagállamoknak és az Európai Uniónak bevett gyakorlatává kell tennie a területi hatások vizsgálatát a politikai döntéshozatal, valamint az ágazati beruházások tervezése és megvalósítása folyamatában. Ha az uniós és nemzeti politikák esetleges aszimmetrikus hatásait nem veszik figyelembe, e politikák sosem lesznek elég hatékonyak vagy eredményesek, ami nem kívánt hatásokat eredményezhet; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy e hatások meghatározása érdekében a tagállamoknak és az Európai Uniónak bevett gyakorlatává kell tennie a területi hatások vizsgálatát a politikai döntéshozatal, valamint az ágazati beruházások tervezése és megvalósítása folyamatában. Ha az uniós és nemzeti politikák esetleges aszimmetrikus hatásait nem veszik figyelembe, e politikák sosem lesznek elég hatékonyak vagy eredményesek, ami nem kívánt hatásokat eredményezhet;

| 20. | kiemeli, hogy egyre több uniós polgár él városi térségben, és ezt az uniós szakpolitikák hatásainak vizsgálatakor – a velejáró városi és vidéki problémák szempontjából is – figyelembe kell venni. Jelenleg nem léteznek vagy csak korlátozottan állnak rendelkezésre a városi szintre vonatkozó statisztikai adatok, ezért nehéz összefüggő és alapos értékelést adni a hatásokról. Az RB és az Európai Bizottság jelenleg egy a városi hatások vizsgálatával foglalkozó kísérleti projekten dolgoznak, amelyet a jövőben majd tovább kell fejleszteni, és értékes eszköze lehet e hatások értékelésének, aminek következtében javul a jogalkotás. Hangsúlyozza továbbá, hogy a Régiók Bizottsága egy ideje szorgalmazza, hogy az uniós politikák vegyék jobban figyelembe a kis- és közepes méretű városok halmozott hatását |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy egyre több uniós polgár él városi térségben, és ezt az uniós szakpolitikák hatásainak vizsgálatakor – a velejáró városi és vidéki problémák szempontjából is – figyelembe kell venni. Jelenleg nem léteznek vagy csak korlátozottan állnak rendelkezésre a városi szintre vonatkozó statisztikai adatok, ezért nehéz összefüggő és alapos értékelést adni a hatásokról. Az RB és az Európai Bizottság jelenleg egy a városi hatások vizsgálatával foglalkozó kísérleti projekten dolgoznak, amelyet a jövőben majd tovább kell fejleszteni, és értékes eszköze lehet e hatások értékelésének, aminek következtében javul a jogalkotás. Hangsúlyozza továbbá, hogy a Régiók Bizottsága egy ideje szorgalmazza, hogy az uniós politikák vegyék jobban figyelembe a kis- és közepes méretű városok halmozott hatását

| 21. | emlékeztet arra, hogy az egyes vidéki térségek jellemzőik és problémáik alapján is nagyon eltérőek, fejlettségi szintjük pedig az uniós szint alatt van és különösen a városi területek fejlettsége mögött marad el; ráadásul ez a lemaradás egyre nagyobb méreteket ölt. Az összes terület potenciáljának teljes körű kihasználása nélkül nem lehet a területi kohéziót megvalósítani. Ez különösen fontos, mivel a városi és vidéki területeket – például az ingázással vagy a szabadidő eltöltésével kapcsolatos tevékenységek révén – összekötő funkcionális összefonódások bizonyos esetekben majdnem lehetetlenné teszik, hogy éles határt vonjunk a különböző területek között; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az egyes vidéki térségek jellemzőik és problémáik alapján is nagyon eltérőek, fejlettségi szintjük pedig az uniós szint alatt van és különösen a városi területek fejlettsége mögött marad el; ráadásul ez a lemaradás egyre nagyobb méreteket ölt. Az összes terület potenciáljának teljes körű kihasználása nélkül nem lehet a területi kohéziót megvalósítani. Ez különösen fontos, mivel a városi és vidéki területeket – például az ingázással vagy a szabadidő eltöltésével kapcsolatos tevékenységek révén – összekötő funkcionális összefonódások bizonyos esetekben majdnem lehetetlenné teszik, hogy éles határt vonjunk a különböző területek között;

| 22. | a technológia következő évtizedekben várható rohamos ütemű fejlődésével együtt fejlődnek a hatások gyors, hatékony és tárgyilagos értékelésére szolgáló eszközök is. Már dolgoznak ilyen modelleken, és gyorsan halad a fejlesztésük, amire jó példa az Európai Területfejlesztési és Kohéziós Megfigyelő Hálózat (ESPON) gyorselemzője, a Quick Scan. Ezen eszközök rendelkezésre állásának a legfőbb akadálya pillanatnyilag az, hogy nincsenek megfelelő és teljes statisztikai adatbázisok, mindenekelőtt helyi szinten; |
| --- | --- |

22.

a technológia következő évtizedekben várható rohamos ütemű fejlődésével együtt fejlődnek a hatások gyors, hatékony és tárgyilagos értékelésére szolgáló eszközök is. Már dolgoznak ilyen modelleken, és gyorsan halad a fejlesztésük, amire jó példa az Európai Területfejlesztési és Kohéziós Megfigyelő Hálózat (ESPON) gyorselemzője, a Quick Scan. Ezen eszközök rendelkezésre állásának a legfőbb akadálya pillanatnyilag az, hogy nincsenek megfelelő és teljes statisztikai adatbázisok, mindenekelőtt helyi szinten;

| 23. | azt is ugyanolyan fontosnak tartja, hogy értékeljék bizonyos uniós szakpolitikák területi hatásait az EUMSZ 174. cikkében meghatározott strukturális, természeti vagy demográfiai hátrányokkal sújtott régiókban – például a legészakibb, gyéren lakott régiókban, a szigeteken, a határon átnyúló vagy hegyvidéki területeken; |
| --- | --- |

23.

azt is ugyanolyan fontosnak tartja, hogy értékeljék bizonyos uniós szakpolitikák területi hatásait az EUMSZ 174. cikkében meghatározott strukturális, természeti vagy demográfiai hátrányokkal sújtott régiókban – például a legészakibb, gyéren lakott régiókban, a szigeteken, a határon átnyúló vagy hegyvidéki területeken;

| 24. | kéri, hogy a tagállamok és az Európai Unió fordítsanak számottevően több forrást a hiányzó, a különböző területi kihívásokat tükröző statisztikai adatok megszerzésére, és masszívan fejlesszék az adatgyűjtést a legalacsonyabb közigazgatási szinten. Különösen fontos ez azokban az országokban, ahol a Eurostat területi egységei nem tükrözik megfelelően a valódi helyi és regionális szintű földrajzi jellemzőket. Ha nincs teljes és a változásokat követő képünk az Európai Unió régióiról, nem lehet a régiókat érintő problémákat eredményesen kezelő politikákat kidolgozni. Az RB emlékeztet arra, hogy a strukturális alapokról szóló új rendeletekben meghatároztak egy a strukturális alapokra vonatkozó 11. sz. tematikus célkitűzést, amelynek keretében források biztosíthatók jobb minőségű adatok helyi és regionális szintű gyűjtésére, de sajnos eddig csak kevésen éltek ezzel a lehetőséggel. Az RB ugyanakkor emlékeztet arra, hogy csökkenteni kell a különböző érdekelt felekre – többek között a helyi és regionális önkormányzatokra – háruló adminisztratív terhet, mégpedig olyan megfelelő eszközök létrehozása révén, amelyek következetes és szelektív módon lehetővé teszik a statisztikai adatok gyűjtését és a jelentéstételt, az adatok kezelésének megkönnyítése érdekében. A 11. tematikus célkitűzés keretében elérhető források esetében széleskörű nyilvánosság biztosítása szükséges; |
| --- | --- |

24.

kéri, hogy a tagállamok és az Európai Unió fordítsanak számottevően több forrást a hiányzó, a különböző területi kihívásokat tükröző statisztikai adatok megszerzésére, és masszívan fejlesszék az adatgyűjtést a legalacsonyabb közigazgatási szinten. Különösen fontos ez azokban az országokban, ahol a Eurostat területi egységei nem tükrözik megfelelően a valódi helyi és regionális szintű földrajzi jellemzőket. Ha nincs teljes és a változásokat követő képünk az Európai Unió régióiról, nem lehet a régiókat érintő problémákat eredményesen kezelő politikákat kidolgozni. Az RB emlékeztet arra, hogy a strukturális alapokról szóló új rendeletekben meghatároztak egy a strukturális alapokra vonatkozó 11. sz. tematikus célkitűzést, amelynek keretében források biztosíthatók jobb minőségű adatok helyi és regionális szintű gyűjtésére, de sajnos eddig csak kevésen éltek ezzel a lehetőséggel. Az RB ugyanakkor emlékeztet arra, hogy csökkenteni kell a különböző érdekelt felekre – többek között a helyi és regionális önkormányzatokra – háruló adminisztratív terhet, mégpedig olyan megfelelő eszközök létrehozása révén, amelyek következetes és szelektív módon lehetővé teszik a statisztikai adatok gyűjtését és a jelentéstételt, az adatok kezelésének megkönnyítése érdekében. A 11. tematikus célkitűzés keretében elérhető források esetében széleskörű nyilvánosság biztosítása szükséges;

| 25. | kiemeli az – Európa-szerte területi adatokat gyűjtő – ESPON-program (9) keretében végzett hasznos munkát. Főként a „Making Europe Open and Polycentric” [Európa nyitottá és többközpontúvá tétele] című jelentés előrejelzései fontosak a regionális fejlesztés megerősítéséhez szükséges befektetésekkel kapcsolatos megalapozott döntések meghozatalához. A különböző forgatókönyveket mérlegelve az RB úgy véli, hogy többközpontú fejlődésre kell törekedni, amit a 2050-re szóló területi jövőkép alapvető elemévé kell tenni, kiterjesztve mérettől függetlenül minden helyi önkormányzatra az EU minden tagállamában. A nagyvárosi térségek növekedésével a kiegyensúlyozott fejlődést kell támogatni, ugyanakkor figyelmet kell fordítani a kistelepülésekre és a kevésbé fejlett régiókra, valamint a szomszédos területek összekapcsoltságára; |
| --- | --- |

25.

kiemeli az – Európa-szerte területi adatokat gyűjtő – ESPON-program (9) keretében végzett hasznos munkát. Főként a „Making Europe Open and Polycentric” [Európa nyitottá és többközpontúvá tétele] című jelentés előrejelzései fontosak a regionális fejlesztés megerősítéséhez szükséges befektetésekkel kapcsolatos megalapozott döntések meghozatalához. A különböző forgatókönyveket mérlegelve az RB úgy véli, hogy többközpontú fejlődésre kell törekedni, amit a 2050-re szóló területi jövőkép alapvető elemévé kell tenni, kiterjesztve mérettől függetlenül minden helyi önkormányzatra az EU minden tagállamában. A nagyvárosi térségek növekedésével a kiegyensúlyozott fejlődést kell támogatni, ugyanakkor figyelmet kell fordítani a kistelepülésekre és a kevésbé fejlett régiókra, valamint a szomszédos területek összekapcsoltságára;

Európai területi jövőkép és kormányzás

| 26. | tekintettel arra, hogy a globális tendenciák és problémák különbözőképpen érintik az európai régiókat, és tekintettel arra, hogy minden közpolitikának van területi dimenziója, az európai területi jövőképnek elsősorban arra kell összpontosítania, hogy az európai kormányzásban érvényesüljön a területi dimenzió; |
| --- | --- |

26.

tekintettel arra, hogy a globális tendenciák és problémák különbözőképpen érintik az európai régiókat, és tekintettel arra, hogy minden közpolitikának van területi dimenziója, az európai területi jövőképnek elsősorban arra kell összpontosítania, hogy az európai kormányzásban érvényesüljön a területi dimenzió;

| 27. | emlékeztet arra, hogy az RB elfogadta az európai többszintű kormányzás chartáját (10), amely felvázolja az európai kormányzás azon alapelveit, amelyek segítenek a politikai döntéshozatal területi dimenziójának megerősítésében és Európa magasabb szintű gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának elérésében, ahogyan azt az RB a területi politikával kapcsolatos összes véleményében hangsúlyozta; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az RB elfogadta az európai többszintű kormányzás chartáját (10), amely felvázolja az európai kormányzás azon alapelveit, amelyek segítenek a politikai döntéshozatal területi dimenziójának megerősítésében és Európa magasabb szintű gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának elérésében, ahogyan azt az RB a területi politikával kapcsolatos összes véleményében hangsúlyozta;

| 28. | úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a hangsúlyt a helyi és regionális önkormányzatok, illetve más decentralizált szervek közötti együttműködésre mint a közszolgáltatások biztosításának eredményes, hatékony és legitim eszközére kell helyezni, és azt különleges támogatásban kell részesíteni; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy ebben az összefüggésben a hangsúlyt a helyi és regionális önkormányzatok, illetve más decentralizált szervek közötti együttműködésre mint a közszolgáltatások biztosításának eredményes, hatékony és legitim eszközére kell helyezni, és azt különleges támogatásban kell részesíteni;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok határokon átnyúló együttműködése kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a határ menti régiók fejlődésében, ezért azt az EU-nak és tagállamainak továbbra is támogatnia kell; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok határokon átnyúló együttműködése kulcsfontosságú eszköznek bizonyult a határ menti régiók fejlődésében, ezért azt az EU-nak és tagállamainak továbbra is támogatnia kell;

| 30. | hangsúlyozza, hogy bizonyos területeken, ahol a magánfinanszírozás kiegészítheti a közfinanszírozást, és a hozamok kellőképpen vonzóak, az innovatív pénzügyi eszközök és a világos szabályok mentén működő köz-magán partnerségek a területfejlesztés fontos eszközei lehetnek a helyalapú megközelítés szempontjából. Gondoskodni kell azonban arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő iránymutatást kapjanak a pénzügyi eszközök használatáról (11); |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy bizonyos területeken, ahol a magánfinanszírozás kiegészítheti a közfinanszírozást, és a hozamok kellőképpen vonzóak, az innovatív pénzügyi eszközök és a világos szabályok mentén működő köz-magán partnerségek a területfejlesztés fontos eszközei lehetnek a helyalapú megközelítés szempontjából. Gondoskodni kell azonban arról, hogy a helyi és regionális önkormányzatok megfelelő iránymutatást kapjanak a pénzügyi eszközök használatáról (11);

| 31. | hangsúlyozza, hogy a helyi politikai vezetők és demokratikusan megválasztott helyi önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a helyalapú megközelítés fejlesztésében, továbbá megjegyzi, hogy ez a fajta megközelítés az érdekelt felek részéről aktív részvételt és minden kormányzási szinten nyitottságot kíván meg. Fontos, hogy a folyamat minden szereplője tisztában legyen a folyamattal, annak értékeivel és előnyeivel; |
| --- | --- |

31.

hangsúlyozza, hogy a helyi politikai vezetők és demokratikusan megválasztott helyi önkormányzatok kulcsszerepet játszanak a helyalapú megközelítés fejlesztésében, továbbá megjegyzi, hogy ez a fajta megközelítés az érdekelt felek részéről aktív részvételt és minden kormányzási szinten nyitottságot kíván meg. Fontos, hogy a folyamat minden szereplője tisztában legyen a folyamattal, annak értékeivel és előnyeivel;

| 32. | kiemeli, hogy a helyalapú megközelítés értelmében a kormányzás különböző szintjén elhelyezkedő szereplőknek konkrét feladataik vannak. A területrendezési és területfejlesztési stratégiákban mindig figyelembe kell venni az emberekhez legközelebb álló szintet, amely az esetek túlnyomó többségében a helyi vagy regionális szintet jelenti; |
| --- | --- |

32.

kiemeli, hogy a helyalapú megközelítés értelmében a kormányzás különböző szintjén elhelyezkedő szereplőknek konkrét feladataik vannak. A területrendezési és területfejlesztési stratégiákban mindig figyelembe kell venni az emberekhez legközelebb álló szintet, amely az esetek túlnyomó többségében a helyi vagy regionális szintet jelenti;

| 33. | az európai hatáskörbe tartozó szakpolitikai területeken a területi dimenziót szisztematikusan fontolóra kell venni. Ezzel kapcsolatban az RB üdvözli az Európai Bizottságnak a szabályozás javítására irányuló kezdeményezését, és egyetért azzal, hogy a „minőségi jogalkotás elveit alkalmazva biztosítjuk, hogy az intézkedések tényeken alapuljanak, megfelelően épüljenek fel, valamint kézzelfogható és fenntartható javulást hozzanak a polgárok, a vállalkozások és az egész társadalom számára” (12). Az RB különösen örvendetesnek tartja, hogy a szabályozás javítására irányuló kezdeményezés figyelembe veszi a többszintű kormányzás európai chartájában foglalt alapelveket; |
| --- | --- |

33.

az európai hatáskörbe tartozó szakpolitikai területeken a területi dimenziót szisztematikusan fontolóra kell venni. Ezzel kapcsolatban az RB üdvözli az Európai Bizottságnak a szabályozás javítására irányuló kezdeményezését, és egyetért azzal, hogy a „minőségi jogalkotás elveit alkalmazva biztosítjuk, hogy az intézkedések tényeken alapuljanak, megfelelően épüljenek fel, valamint kézzelfogható és fenntartható javulást hozzanak a polgárok, a vállalkozások és az egész társadalom számára” (12). Az RB különösen örvendetesnek tartja, hogy a szabályozás javítására irányuló kezdeményezés figyelembe veszi a többszintű kormányzás európai chartájában foglalt alapelveket;

| 34. | rámutat, hogy az RB létrehozott egy platformot az Európa 2020 stratégia nyomon követésére, hogy figyelemmel kísérhesse a stratégia területi dimenzióját. A platform arra a következtetésre jutott, hogy a megújult Európa 2020 stratégia a kormányzás minden szintjén a szorosabb partnerségre és felelősségvállalásra kell hogy alapozzon, teret adva a területi dimenziónak, a nagyobb átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak, valamint a többszintű kormányzásnak (13); |
| --- | --- |

34.

rámutat, hogy az RB létrehozott egy platformot az Európa 2020 stratégia nyomon követésére, hogy figyelemmel kísérhesse a stratégia területi dimenzióját. A platform arra a következtetésre jutott, hogy a megújult Európa 2020 stratégia a kormányzás minden szintjén a szorosabb partnerségre és felelősségvállalásra kell hogy alapozzon, teret adva a területi dimenziónak, a nagyobb átláthatóságnak és elszámoltathatóságnak, valamint a többszintű kormányzásnak (13);

| 35. | úgy véli, hogy – a partnerségekre vonatkozó európai magatartási kódexszel összhangban – a helyi és regionális önkormányzatokat kell megbízni azzal, hogy területi sajátosságaik egyedi értékként való felhasználásával és az egyeztetett európai célkitűzések figyelembevételével fejlesztési terveket készítsenek. Az RB hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika létfontosságú pénzügyi támogatást és módszertani útmutatást jelent a helyi és regionális önkormányzatok számára a fejlesztési terveik végrehajtásához. A hatékony kormányzás ugyanúgy kulcsfontosságú a programok jobb végrehajtása szempontjából, mint a projektek minősége; |
| --- | --- |

35.

úgy véli, hogy – a partnerségekre vonatkozó európai magatartási kódexszel összhangban – a helyi és regionális önkormányzatokat kell megbízni azzal, hogy területi sajátosságaik egyedi értékként való felhasználásával és az egyeztetett európai célkitűzések figyelembevételével fejlesztési terveket készítsenek. Az RB hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika létfontosságú pénzügyi támogatást és módszertani útmutatást jelent a helyi és regionális önkormányzatok számára a fejlesztési terveik végrehajtásához. A hatékony kormányzás ugyanúgy kulcsfontosságú a programok jobb végrehajtása szempontjából, mint a projektek minősége;

| 36. | megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégiáról és az európai szemeszterről szóló, az RB Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformja által nemrég (2015 októberében) közzétett 6. nyomonkövetési jelentés szerint a helyi és regionális önkormányzatokat 15 uniós tagállamban szorosan bevonták a nemzeti reformprogramok kidolgozásába. Továbbá, a programok végrehajtása tekintetében a 28 kormány közül 23 kifejezetten utalt arra a szerepre, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok bizonyos területeken, például a munkaerő-piaci politika, a társadalmi befogadás és az egészségügy területén játszanak. Az Európa 2020 stratégia kapcsán 20 tagállam kiemelte a helyi hatóságokra a nemzeti reformprogramokban háruló szerepet a társadalmi befogadás, a megújuló energiaforrások és az éghajlatváltozás terén. Ezért azt kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során tovább erősítsék az uniós szakpolitikák területi dimenzióját annak érdekében, hogy a nemzeti reformprogramok kidolgozásakor minden tagállam tiszteletben tartsa a szubszidiaritás, a többszintű kormányzás és a partnerség elvét; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégiáról és az európai szemeszterről szóló, az RB Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformja által nemrég (2015 októberében) közzétett 6. nyomonkövetési jelentés szerint a helyi és regionális önkormányzatokat 15 uniós tagállamban szorosan bevonták a nemzeti reformprogramok kidolgozásába. Továbbá, a programok végrehajtása tekintetében a 28 kormány közül 23 kifejezetten utalt arra a szerepre, amelyet a helyi és regionális önkormányzatok bizonyos területeken, például a munkaerő-piaci politika, a társadalmi befogadás és az egészségügy területén játszanak. Az Európa 2020 stratégia kapcsán 20 tagállam kiemelte a helyi hatóságokra a nemzeti reformprogramokban háruló szerepet a társadalmi befogadás, a megújuló energiaforrások és az éghajlatváltozás terén. Ezért azt kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során tovább erősítsék az uniós szakpolitikák területi dimenzióját annak érdekében, hogy a nemzeti reformprogramok kidolgozásakor minden tagállam tiszteletben tartsa a szubszidiaritás, a többszintű kormányzás és a partnerség elvét;

| 37. | a kohéziós politikának biztosítania kell az összhangot a helyi, illetve regionális tervek és az európai célkitűzések között. Ennek fő eszközei a partnerségi megállapodások és az operatív programok. Az RB nyomatékosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül a kohéziós politikai célokra nyújtott finanszírozás hozzájárulhat a tervek végrehajtásához szükséges pénzügyi támogatáshoz. Hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális fejlesztési tervek végrehajtásához további segítség nyújtható a kohéziós politika konkrét eszközein – például az integrált területi beruházáson (ITI) és a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésen (CLLD) – keresztül, amelyeket szélesebb körben kellene alkalmazni; |
| --- | --- |

37.

a kohéziós politikának biztosítania kell az összhangot a helyi, illetve regionális tervek és az európai célkitűzések között. Ennek fő eszközei a partnerségi megállapodások és az operatív programok. Az RB nyomatékosítja, hogy az európai strukturális és beruházási alapokon keresztül a kohéziós politikai célokra nyújtott finanszírozás hozzájárulhat a tervek végrehajtásához szükséges pénzügyi támogatáshoz. Hangsúlyozza továbbá, hogy a helyi és regionális fejlesztési tervek végrehajtásához további segítség nyújtható a kohéziós politika konkrét eszközein – például az integrált területi beruházáson (ITI) és a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztésen (CLLD) – keresztül, amelyeket szélesebb körben kellene alkalmazni;

| 38. | sok más uniós szakpolitikai terület, többek között a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a közlekedés és az energiaügy, valamint a környezetvédelem ugyanolyan jelentős területi vetülettel rendelkezik, mint maga a kohéziós politika. Ezért a helyi és regionális fejlesztési tervek megvalósulásának segítése érdekében ezeket az egyéb ágazati politikákat is módosítani kell. Így a 2050-re szóló területi jövőképnek minden számottevő területi vetülettel rendelkező uniós szakpolitikára ki kell terjednie, hogy az összes releváns uniós szakpolitikára vonatkozó döntéshozatalban helyalapú megközelítést alkalmazzanak; |
| --- | --- |

38.

sok más uniós szakpolitikai terület, többek között a mezőgazdaság és a vidékfejlesztés, a közlekedés és az energiaügy, valamint a környezetvédelem ugyanolyan jelentős területi vetülettel rendelkezik, mint maga a kohéziós politika. Ezért a helyi és regionális fejlesztési tervek megvalósulásának segítése érdekében ezeket az egyéb ágazati politikákat is módosítani kell. Így a 2050-re szóló területi jövőképnek minden számottevő területi vetülettel rendelkező uniós szakpolitikára ki kell terjednie, hogy az összes releváns uniós szakpolitikára vonatkozó döntéshozatalban helyalapú megközelítést alkalmazzanak;

| 39. | európai szinten az európai területi stratégia és jövőkép következetesebb és összehangoltabb megközelítésére van szükség; folyamatos együttműködést kell kialakítani a helyi és regionális önkormányzatokat képviselő tagállami és európai szervezetekkel. Az ágazati politikák kidolgozásakor e megközelítés részét kell képeznie a strukturált és szisztematikus tapasztalat- és tudáscserének; |
| --- | --- |

39.

európai szinten az európai területi stratégia és jövőkép következetesebb és összehangoltabb megközelítésére van szükség; folyamatos együttműködést kell kialakítani a helyi és regionális önkormányzatokat képviselő tagállami és európai szervezetekkel. Az ágazati politikák kidolgozásakor e megközelítés részét kell képeznie a strukturált és szisztematikus tapasztalat- és tudáscserének;

| 40. | végezetül úgy véli, hogy az európai stratégiának/jövőképnek folyamatosan alakulnia kell, többek között a helyi és regionális önkormányzatokat európai és nemzeti szinten képviselő szervezetekkel való folyamatos együttműködés segítségével kapott, alulról jövő visszajelzések felhasználása révén, illetve az olyan globális fejlemények figyelembevételével, mint a migrációhoz és a klímaváltozáshoz kötődő kihívások, melyek kapcsán az uniós helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a szolidaritás elve alapján. |
| --- | --- |

40.

végezetül úgy véli, hogy az európai stratégiának/jövőképnek folyamatosan alakulnia kell, többek között a helyi és regionális önkormányzatokat európai és nemzeti szinten képviselő szervezetekkel való folyamatos együttműködés segítségével kapott, alulról jövő visszajelzések felhasználása révén, illetve az olyan globális fejlemények figyelembevételével, mint a migrációhoz és a klímaváltozáshoz kötődő kihívások, melyek kapcsán az uniós helyi és regionális önkormányzatok fontos szerepet játszanak a szolidaritás elve alapján.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  HL C 195., 2015.6.12., 30. o.

3

(4)  A helyalapú megközelítés szerint az érdekelt felek egy együttműködési folyamatban vesznek részt egy adott földrajzi területen – például városrészben, régióban vagy ökoszisztémában – érzékelhető problémák kezelése érdekében.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/hu/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion 3. o.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Corina Creţu regionális politikáért felelős európai biztos felszólalása a második Cities Forum alkalmával (Brüsszel, 2015. június 2.).

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/hu/activities/governance/Pages/Charter-for-MultiLevel-Governance.aspx

10

(11)  A Régiók Bizottságának véleménye a következő tárgyban: A területfejlesztést támogató pénzügyi eszközök, elfogadás kelte: 2015. október 13., COTER-VI/005.

11

(12)  COM(2015) 215 final, 3. o.

12

(13)  http://cor.europa.eu/en/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/14

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Európai migrációs stratégia

(2016/C 051/03)

| Előadó: | François DECOSTER (FR/ALDE) Nord-Pas-de-Calais regionális önkormányzatának tagja |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai migrációs stratégia
  COM(2015) 240 final |

Előadó:

François DECOSTER (FR/ALDE) Nord-Pas-de-Calais regionális önkormányzatának tagja

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Európai migrációs stratégia

COM(2015) 240 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | üdvözli az Európai Tanács, valamint a Bel- és Igazságügyi Tanács különféle ülésein folyó vitákat, illetve a migrációs válság közös megközelítéséről és a konkrét megoldásokról való megállapodás érdekében tett erőfeszítéseket; mély aggodalmát fejezi ki azonban a helyzetnek a fenti viták óta tapasztalható drámai alakulása, illetve amiatt, hogy lassan halad az a folyamat, amely az EU és tagállamai részéről egy átfogó, közös válasz kialakításához kell hogy vezessen. Arra kéri a tagállamokat, az uniós intézményeket és más nemzetközi szereplőket, hogy működjenek együtt, találjanak realisztikus közös megoldásokat és lássák el jelenlegi feladataikat; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Tanács, valamint a Bel- és Igazságügyi Tanács különféle ülésein folyó vitákat, illetve a migrációs válság közös megközelítéséről és a konkrét megoldásokról való megállapodás érdekében tett erőfeszítéseket; mély aggodalmát fejezi ki azonban a helyzetnek a fenti viták óta tapasztalható drámai alakulása, illetve amiatt, hogy lassan halad az a folyamat, amely az EU és tagállamai részéről egy átfogó, közös válasz kialakításához kell hogy vezessen. Arra kéri a tagállamokat, az uniós intézményeket és más nemzetközi szereplőket, hogy működjenek együtt, találjanak realisztikus közös megoldásokat és lássák el jelenlegi feladataikat;

| 2. | megállapítja, hogy a menedékkérők és az irreguláris gazdasági migránsok EU-ba történő beáramlása eddig soha nem látott méreteket ölt; a migránsok száma alapján egyértelmű, hogy gyorsan megkérdőjeleződik bármely tagállam arra való képessége, hogy rövid és középtávon egyedül kezelje a helyzetet. Nagyobb egységre és szolidaritásra van szükség az EU tagállamai között, valamint a partnerség, az összetartozás és a közös felelősségvállalás erősítésére; hangsúlyozza, hogy az EU-ban az összes kormányzati szintnek – legyen az európai, nemzeti, regionális vagy helyi – sürgősen közös megközelítést kell kidolgoznia a szociális, gazdasági és biztonsági téren jelentkező összes kihívás kezelésére. Csak egy a migráció kiváltó okait célzó, átfogó és integrált szakpolitikai megközelítés lehet sikeres a probléma megoldásában. Ennek részeként pedig meg kell erősíteni az EU közös kül- és biztonságpolitikáját, valamint jobban össze kell hangolni az EU bel- és külpolitikáját, valamint az egyéb – külügyi, biztonsági, kereskedelmi, fejlesztési, humanitárius segélyekkel foglalkozó és migrációs – politikáit; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a menedékkérők és az irreguláris gazdasági migránsok EU-ba történő beáramlása eddig soha nem látott méreteket ölt; a migránsok száma alapján egyértelmű, hogy gyorsan megkérdőjeleződik bármely tagállam arra való képessége, hogy rövid és középtávon egyedül kezelje a helyzetet. Nagyobb egységre és szolidaritásra van szükség az EU tagállamai között, valamint a partnerség, az összetartozás és a közös felelősségvállalás erősítésére; hangsúlyozza, hogy az EU-ban az összes kormányzati szintnek – legyen az európai, nemzeti, regionális vagy helyi – sürgősen közös megközelítést kell kidolgoznia a szociális, gazdasági és biztonsági téren jelentkező összes kihívás kezelésére. Csak egy a migráció kiváltó okait célzó, átfogó és integrált szakpolitikai megközelítés lehet sikeres a probléma megoldásában. Ennek részeként pedig meg kell erősíteni az EU közös kül- és biztonságpolitikáját, valamint jobban össze kell hangolni az EU bel- és külpolitikáját, valamint az egyéb – külügyi, biztonsági, kereskedelmi, fejlesztési, humanitárius segélyekkel foglalkozó és migrációs – politikáit;

| 3. | üdvözli, hogy az államfők ülésein a menekültek ügyében komplex megközelítést alkalmaztak, megkülönböztetve egymástól az életüket mentő menekültek kérdéskörét az irreguláris migráció kérdéskörétől, ily módon kitértek a kérdéskör teljes aspektusára, ideértve a humanitárius szempontokon túlmenően többek között a határvédelmet, a biztonsági, biztonságvédelmi kérdéseket, az embercsempészetet, az irreguláris migránsok rendezett visszatérését és reintegrációját, az együttműködést a kibocsátó és tranzitországokkal; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy az államfők ülésein a menekültek ügyében komplex megközelítést alkalmaztak, megkülönböztetve egymástól az életüket mentő menekültek kérdéskörét az irreguláris migráció kérdéskörétől, ily módon kitértek a kérdéskör teljes aspektusára, ideértve a humanitárius szempontokon túlmenően többek között a határvédelmet, a biztonsági, biztonságvédelmi kérdéseket, az embercsempészetet, az irreguláris migránsok rendezett visszatérését és reintegrációját, az együttműködést a kibocsátó és tranzitországokkal;

| 4. | ebben az összefüggésben sajnálja, hogy az államfők eddigi ülésein alig foglalkoztak a helyzet humanitárius oldalával; kiemeli, hogy létfontosságú a határellenőrzések és az irreguláris migráció kezelésére irányuló intézkedések erősítése, és ezen belül az összes migráns szigorú regisztrálása a megfelelő uniós vívmányokkal összhangban, de ezek nem élvezhetnek elsőbbséget az emberi élet mentésével és az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségekkel, vagy az EU-ban történő menedékkérelemhez való joggal szemben, hiszen az EU-nak a nemzetközi védelemre szoruló személyek menedékének kell maradnia; ezért nyomatékosan kéri, hogy rendszeresen tartsanak magas szintű megbeszéléseket az EU tagállamai, az európai intézmények, az uniós ügynökségek, a regionális szervezetek és a leginkább érintett nem uniós országok részvételével; |
| --- | --- |

4.

ebben az összefüggésben sajnálja, hogy az államfők eddigi ülésein alig foglalkoztak a helyzet humanitárius oldalával; kiemeli, hogy létfontosságú a határellenőrzések és az irreguláris migráció kezelésére irányuló intézkedések erősítése, és ezen belül az összes migráns szigorú regisztrálása a megfelelő uniós vívmányokkal összhangban, de ezek nem élvezhetnek elsőbbséget az emberi élet mentésével és az emberi jogok tiszteletben tartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségekkel, vagy az EU-ban történő menedékkérelemhez való joggal szemben, hiszen az EU-nak a nemzetközi védelemre szoruló személyek menedékének kell maradnia; ezért nyomatékosan kéri, hogy rendszeresen tartsanak magas szintű megbeszéléseket az EU tagállamai, az európai intézmények, az uniós ügynökségek, a regionális szervezetek és a leginkább érintett nem uniós országok részvételével;

| 5. | megjegyzi ezenkívül, hogy a jelenlegi migrációs helyzet egyik legfontosabb tényezője az emberek szenvedését és a migránsok rossz szociális helyzetét kihasználó embercsempészek és szervezett csoportok tevékenységének erősödése. Az RB támogatja az európai és afrikai állam- és kormányfők 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozóján javasolt, az embercsempészet és a szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozását célzó intézkedéseket. Hangsúlyozza, hogy a gyors fellépésre éppúgy szükség van, mint arra, hogy hosszú távú, átfogó és konkrét cselekvési terveket dolgozzunk ki szoros együttműködésben a nem uniós országokkal. Kiemeli, hogy az ezzel kapcsolatos együttműködésnek kölcsönösnek kell lennie, és hogy a származási és tranzitországoknak kötelezettséget kell vállalniuk a vallettai cselekvési tervben elfogadott összes intézkedés támogatására és végrehajtására. Ezért elengedhetetlen, hogy az uniós tagállamok biztonsági erői sürgősen közbelépjenek, gondosan figyeljék a bűnözői csoportokat, és rendszeresen tegyenek közzé jelentéseket a helyzetről és a szervezett bűnözés e formája elleni küzdelemről, mivel ez a tevékenység veszélyezteti az uniós tagállamok lakosságának biztonságát és társadalmi kohézióját. Hangsúlyozza még a schengeni határokon történő részletes regisztráció és az EU külső határainak valódi ellenőrzése jelentőségét. A megfelelő szintű határellenőrzést és a schengeni térség belső biztonságának fenntartását célzó intézkedéseket hiánytalanul teljesíteni kell. Erre jó példát szolgáltatnak a V4-országok, amelyek közös együttműködésben határőröket ajánlanak fel a schengeni térség külső határainak védelmére (Magyarországon, Görögországban); |
| --- | --- |

5.

megjegyzi ezenkívül, hogy a jelenlegi migrációs helyzet egyik legfontosabb tényezője az emberek szenvedését és a migránsok rossz szociális helyzetét kihasználó embercsempészek és szervezett csoportok tevékenységének erősödése. Az RB támogatja az európai és afrikai állam- és kormányfők 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozóján javasolt, az embercsempészet és a szervezett bűnözés elleni küzdelem fokozását célzó intézkedéseket. Hangsúlyozza, hogy a gyors fellépésre éppúgy szükség van, mint arra, hogy hosszú távú, átfogó és konkrét cselekvési terveket dolgozzunk ki szoros együttműködésben a nem uniós országokkal. Kiemeli, hogy az ezzel kapcsolatos együttműködésnek kölcsönösnek kell lennie, és hogy a származási és tranzitországoknak kötelezettséget kell vállalniuk a vallettai cselekvési tervben elfogadott összes intézkedés támogatására és végrehajtására. Ezért elengedhetetlen, hogy az uniós tagállamok biztonsági erői sürgősen közbelépjenek, gondosan figyeljék a bűnözői csoportokat, és rendszeresen tegyenek közzé jelentéseket a helyzetről és a szervezett bűnözés e formája elleni küzdelemről, mivel ez a tevékenység veszélyezteti az uniós tagállamok lakosságának biztonságát és társadalmi kohézióját. Hangsúlyozza még a schengeni határokon történő részletes regisztráció és az EU külső határainak valódi ellenőrzése jelentőségét. A megfelelő szintű határellenőrzést és a schengeni térség belső biztonságának fenntartását célzó intézkedéseket hiánytalanul teljesíteni kell. Erre jó példát szolgáltatnak a V4-országok, amelyek közös együttműködésben határőröket ajánlanak fel a schengeni térség külső határainak védelmére (Magyarországon, Görögországban);

| 6. | hangsúlyozza, hogy erőteljesebb nyomatékot kell adni a szolidaritás elvének érvényesítése melletti uniós és tagállami elkötelezettségnek ahhoz, hogy hatékonyabb migrációs politikát lehessen kialakítani, amely az összes, a helyi és regionális önkormányzatoknak problémát okozó kérdéssel foglalkozik. Az RB ennek kapcsán tudomásul veszi az Európai Parlament április 29-én elfogadott állásfoglalását. Ugyanakkor úgy véli, hogy a szolidaritásnak a kényszer helyett inkább a kölcsönös bizalmon kell alapulnia, arról sem feledkezve meg, hogy ez egyben kötelezettség is, és hogy kockázatos migrációnak tekinteni az üldöztetés miatti mobilitást; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy erőteljesebb nyomatékot kell adni a szolidaritás elvének érvényesítése melletti uniós és tagállami elkötelezettségnek ahhoz, hogy hatékonyabb migrációs politikát lehessen kialakítani, amely az összes, a helyi és regionális önkormányzatoknak problémát okozó kérdéssel foglalkozik. Az RB ennek kapcsán tudomásul veszi az Európai Parlament április 29-én elfogadott állásfoglalását. Ugyanakkor úgy véli, hogy a szolidaritásnak a kényszer helyett inkább a kölcsönös bizalmon kell alapulnia, arról sem feledkezve meg, hogy ez egyben kötelezettség is, és hogy kockázatos migrációnak tekinteni az üldöztetés miatti mobilitást;

| 7. | örömmel fogadja továbbá, hogy az Európai Bizottság május 13-án közzétette az európai migrációs stratégiát; úgy véli, hogy ez fontos lépés ahhoz, hogy átfogó megközelítést alakítsunk ki a migráció által jelentett előnyök és kihívások kapcsán; hangsúlyozza azonban, hogy a stratégiát hosszú távon is tovább kell vinni; |
| --- | --- |

7.

örömmel fogadja továbbá, hogy az Európai Bizottság május 13-án közzétette az európai migrációs stratégiát; úgy véli, hogy ez fontos lépés ahhoz, hogy átfogó megközelítést alakítsunk ki a migráció által jelentett előnyök és kihívások kapcsán; hangsúlyozza azonban, hogy a stratégiát hosszú távon is tovább kell vinni;

| 8. | üdvözli, hogy az európai bizottsági közlemény fontosnak tartja, hogy prioritásként kezeljék az olyan hatékony és fenntartható visszatérési politikát, amely tiszteletben tartja a migránsok jogait, és figyelembe veszi a származási országok sajátos jellemzőit. Helyteleníti ugyanakkor, hogy a kiutasítási határozatok jelenleg nem kerülnek teljes mértékben végrehajtásra, és kéri, hogy a tagállamok szigorúan, méltányos és gyors eljárással hajtsák végre az elutasított menedékkérelmezők visszaküldését. E tekintetben fontosnak tartja egyfelől, hogy megerősítsék a Frontex szerepét és feladatkörét a visszatérési műveletekben, másfelől pedig, hogy különbséget tegyenek a menedékkérők és a gazdasági migránsok között, tekintettel arra, hogy a két csoport jogállása különböző, és ezért eltérő megközelítést igényelnek. E célból javítani kell a gyakorlati együttműködést az érintett harmadik országokkal a leghatékonyabb és leggyorsabb önkéntes visszatérési rendszerek támogatása és létrehozása érdekében, a származási országokban pedig meg kell erősíteni a hatóságok kapacitását, hogy kezelni tudják a visszafogadási kérelmeket; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az európai bizottsági közlemény fontosnak tartja, hogy prioritásként kezeljék az olyan hatékony és fenntartható visszatérési politikát, amely tiszteletben tartja a migránsok jogait, és figyelembe veszi a származási országok sajátos jellemzőit. Helyteleníti ugyanakkor, hogy a kiutasítási határozatok jelenleg nem kerülnek teljes mértékben végrehajtásra, és kéri, hogy a tagállamok szigorúan, méltányos és gyors eljárással hajtsák végre az elutasított menedékkérelmezők visszaküldését. E tekintetben fontosnak tartja egyfelől, hogy megerősítsék a Frontex szerepét és feladatkörét a visszatérési műveletekben, másfelől pedig, hogy különbséget tegyenek a menedékkérők és a gazdasági migránsok között, tekintettel arra, hogy a két csoport jogállása különböző, és ezért eltérő megközelítést igényelnek. E célból javítani kell a gyakorlati együttműködést az érintett harmadik országokkal a leghatékonyabb és leggyorsabb önkéntes visszatérési rendszerek támogatása és létrehozása érdekében, a származási országokban pedig meg kell erősíteni a hatóságok kapacitását, hogy kezelni tudják a visszafogadási kérelmeket;

| 9. | üdvözli, hogy az európai bizottsági közlemény az „azonnali intézkedések” között kiemelt jelentőséget tulajdonít a tengeri életmentésnek, és ismételten leszögezi, hogy e cél elérése érdekében a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok közötti szolidaritás, kölcsönös bizalom és közös felelősség politikai iránytűjét kell követni; |
| --- | --- |

9.

üdvözli, hogy az európai bizottsági közlemény az „azonnali intézkedések” között kiemelt jelentőséget tulajdonít a tengeri életmentésnek, és ismételten leszögezi, hogy e cél elérése érdekében a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok közötti szolidaritás, kölcsönös bizalom és közös felelősség politikai iránytűjét kell követni;

| 10. | ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a migráció uniós megközelítésének hosszú távon fenntarthatónak kell lennie, szolidaritáson kell alapulnia és tiszteletben kell tartania az emberi jogokat. Figyelemmel kell lennie a migráció minden aspektusára, köztük a humanitárius kötelezettségekre, a menedékkérőkre és a gazdasági migránsokra. Kiemeli az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelemnek, az Unión kívüli országok fejlődése és stabilitása előmozdításának, a hatékony visszatérési politikák bevezetésének és Európa demográfiai kihívásai kezelésének a jelentőségét. Az RB hangsúlyozza, hogy a jogszerű migráció a fejlődés lényeges tényezője lehet. A sikeres integrációs munka nemcsak a migránsoknak kedvez, de a munkaerő-szükségletek kielégítése és a társadalombiztosítási alapokhoz való hozzájárulás révén mind a gazdaság, mind a társadalom számára jelentős hasznot jelent. Az RB ezért arra kéri az összes érintett szereplőt – tehát az európai intézményeket, a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, a médiát és a civil társadalmat –, hogy óvakodjanak a migránsok vagy a migráció megbélyegzésétől, és objektívan tájékoztassák a polgárokat a migrációról, annak okairól és a befogadó társadalomhoz való hozzájárulásáról. Az RB az Európai Unió alapelveivel összhangban elutasítja a migránsokkal szemben tanúsított hátrányos megkülönböztetés és rasszista megnyilvánulások bármely formáját; |
| --- | --- |

10.

ismételten hangot ad azon véleményének, hogy a migráció uniós megközelítésének hosszú távon fenntarthatónak kell lennie, szolidaritáson kell alapulnia és tiszteletben kell tartania az emberi jogokat. Figyelemmel kell lennie a migráció minden aspektusára, köztük a humanitárius kötelezettségekre, a menedékkérőkre és a gazdasági migránsokra. Kiemeli az embercsempészet és az emberkereskedelem elleni küzdelemnek, az Unión kívüli országok fejlődése és stabilitása előmozdításának, a hatékony visszatérési politikák bevezetésének és Európa demográfiai kihívásai kezelésének a jelentőségét. Az RB hangsúlyozza, hogy a jogszerű migráció a fejlődés lényeges tényezője lehet. A sikeres integrációs munka nemcsak a migránsoknak kedvez, de a munkaerő-szükségletek kielégítése és a társadalombiztosítási alapokhoz való hozzájárulás révén mind a gazdaság, mind a társadalom számára jelentős hasznot jelent. Az RB ezért arra kéri az összes érintett szereplőt – tehát az európai intézményeket, a tagállami, regionális és helyi hatóságokat, a médiát és a civil társadalmat –, hogy óvakodjanak a migránsok vagy a migráció megbélyegzésétől, és objektívan tájékoztassák a polgárokat a migrációról, annak okairól és a befogadó társadalomhoz való hozzájárulásáról. Az RB az Európai Unió alapelveivel összhangban elutasítja a migránsokkal szemben tanúsított hátrányos megkülönböztetés és rasszista megnyilvánulások bármely formáját;

| 11. | a 10. pontban már említett objektív tájékoztatással kapcsolatban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint az európai polgároknak szóló tájékoztató kampányt, amely






  — | naprakész és érthető információkat ad a migrációs jelenség valódi dimenziójáról; |
| --- | --- | --- |

11.

a 10. pontban már említett objektív tájékoztatással kapcsolatban arra kéri az Európai Bizottságot, hogy indítson a helyi és regionális önkormányzatoknak, valamint az európai polgároknak szóló tájékoztató kampányt, amely

—

naprakész és érthető információkat ad a migrációs jelenség valódi dimenziójáról;

| — | rendelkezésre bocsátja azokat az adatokat, amelyeket az európai határokat átlépő migránsok áramlatainak nyomon követésével kapcsolatban gyűjtenek; |
| --- | --- |

—

rendelkezésre bocsátja azokat az adatokat, amelyeket az európai határokat átlépő migránsok áramlatainak nyomon követésével kapcsolatban gyűjtenek;

| — | beszámol az integrációval kapcsolatos bevált gyakorlatokról, különösen a demográfiai és gazdasági hatásokról; |
| --- | --- |

—

beszámol az integrációval kapcsolatos bevált gyakorlatokról, különösen a demográfiai és gazdasági hatásokról;

| 12. | rendkívül fontosnak tartja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak problémája, amelyet a migrációs politikával kapcsolatos intézkedések keretében általában mellékesnek tekintenek, megfelelő hangsúlyt kapjon: a helyi és regionális önkormányzatoknak külön forrásokat kellene juttatni a kísérő nélküli kiskorúak kiemelt támogatására és nyomon követésére, annak érdekében, hogy megakadályozzuk eltűnésüket, és biztosítsuk, hogy ezek a személyek, akik a nőkkel együtt a leggyengébb csoportot alkotják, ne essenek prostitúciós hálózatok, pedofilok és szervkereskedők áldozatául; |
| --- | --- |

12.

rendkívül fontosnak tartja, hogy a kísérő nélküli kiskorúak problémája, amelyet a migrációs politikával kapcsolatos intézkedések keretében általában mellékesnek tekintenek, megfelelő hangsúlyt kapjon: a helyi és regionális önkormányzatoknak külön forrásokat kellene juttatni a kísérő nélküli kiskorúak kiemelt támogatására és nyomon követésére, annak érdekében, hogy megakadályozzuk eltűnésüket, és biztosítsuk, hogy ezek a személyek, akik a nőkkel együtt a leggyengébb csoportot alkotják, ne essenek prostitúciós hálózatok, pedofilok és szervkereskedők áldozatául;

| 13. | szükségesnek tartja, hogy az „azonnali intézkedések” között a gyorsan változó migrációs helyzetben a tengeri életmentésen kívül készüljön terv a szárazföldi és tengeri útvonalak mentén az embercsempészet kezelésére és felszámolására is, és ebben is támaszkodni szükséges minden kormányzati szint – a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, a hivatalos szervezetek –, valamint a civil társadalom minden érintett szereplőjének együttműködésére; |
| --- | --- |

13.

szükségesnek tartja, hogy az „azonnali intézkedések” között a gyorsan változó migrációs helyzetben a tengeri életmentésen kívül készüljön terv a szárazföldi és tengeri útvonalak mentén az embercsempészet kezelésére és felszámolására is, és ebben is támaszkodni szükséges minden kormányzati szint – a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, a hivatalos szervezetek –, valamint a civil társadalom minden érintett szereplőjének együttműködésére;

| 14. | elengedhetetlen az ellenőrzések és a titkosszolgálatok közötti együttműködés fokozása. Ennek célja, hogy biztosítsuk, és a polgárokat is megnyugtassuk afelől, hogy a terroristák és szélsőségesek nem használják fel álcaként a menekültek elkeseredett helyzetét és az EU-ba való érkezésüket. Támogatni kell ezenkívül a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a radikalizálódás és a szélsőségesség feltárása, megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén; |
| --- | --- |

14.

elengedhetetlen az ellenőrzések és a titkosszolgálatok közötti együttműködés fokozása. Ennek célja, hogy biztosítsuk, és a polgárokat is megnyugtassuk afelől, hogy a terroristák és szélsőségesek nem használják fel álcaként a menekültek elkeseredett helyzetét és az EU-ba való érkezésüket. Támogatni kell ezenkívül a helyi és regionális önkormányzatok szerepét a radikalizálódás és a szélsőségesség feltárása, megelőzése és az ellenük folytatott küzdelem terén;

A közlemény szolidaritáson alapuló pragmatikus megoldásokat kínál

| 15. | helyesli a közleményben javasolt intézkedéseket azon helyzet kezelésére, hogy a migránsok tömegesen érkeznek az EU területére. Az áttelepítés és áthelyezés eredményesen kezelheti a menedékkérők és a menekültek államok, illetve régiók közötti, valamint azokon belüli egyenlőtlen eloszlásának problémáját. Kéri ezért, hogy az európai szint tegyen több erőfeszítést arra, hogy megegyezés jöjjön létre a menedékkérők és a menekültek tagállamok közötti elosztására vonatkozó tartós és igazságos rendszer kritériumairól és megvalósításáról; |
| --- | --- |

15.

helyesli a közleményben javasolt intézkedéseket azon helyzet kezelésére, hogy a migránsok tömegesen érkeznek az EU területére. Az áttelepítés és áthelyezés eredményesen kezelheti a menedékkérők és a menekültek államok, illetve régiók közötti, valamint azokon belüli egyenlőtlen eloszlásának problémáját. Kéri ezért, hogy az európai szint tegyen több erőfeszítést arra, hogy megegyezés jöjjön létre a menedékkérők és a menekültek tagállamok közötti elosztására vonatkozó tartós és igazságos rendszer kritériumairól és megvalósításáról;

| 16. | kiemeli azonban, hogy drámai mértékben megnőtt az irreguláris migráció, és erre a helyzetre új megközelítés szükséges, tekintve, hogy a gazdasági migránsokkal kapcsolatos teendők (informálás, fogadás vagy visszairányítás) eltér a menekülteknek nyújtandó humanitárius segélytől; hangsúlyozza ezenkívül, hogy fontos a rendszeres párbeszéd a kormányok és a polgárok között a tervezett lépésekről. Ennek során ismertetni kell a társadalommal az adott lépések következményeit is; |
| --- | --- |

16.

kiemeli azonban, hogy drámai mértékben megnőtt az irreguláris migráció, és erre a helyzetre új megközelítés szükséges, tekintve, hogy a gazdasági migránsokkal kapcsolatos teendők (informálás, fogadás vagy visszairányítás) eltér a menekülteknek nyújtandó humanitárius segélytől; hangsúlyozza ezenkívül, hogy fontos a rendszeres párbeszéd a kormányok és a polgárok között a tervezett lépésekről. Ennek során ismertetni kell a társadalommal az adott lépések következményeit is;

| 17. | megismétli, hogy ideje pontosabban meghatározni, mit érthetünk közös felelősségen és szolidaritáson, ha menekültügyi és migrációs kérdésekről van szó. Nyilvánvaló, hogy az egyes államoknak, régióknak és településeknek – olyan egyedi jellemzőikből kiindulva, mint a gazdasági erő – más-más elképzelésük van arról, hogy mi is értendő méltányos tehermegosztáson vagy szolidaritáson. Sajnálja azonban, hogy az európai bizottsági közlemény nem javasol hosszú távú megoldást a fogadás kellő időben történő megszervezéséhez szükséges tervezés és források tekintetében; |
| --- | --- |

17.

megismétli, hogy ideje pontosabban meghatározni, mit érthetünk közös felelősségen és szolidaritáson, ha menekültügyi és migrációs kérdésekről van szó. Nyilvánvaló, hogy az egyes államoknak, régióknak és településeknek – olyan egyedi jellemzőikből kiindulva, mint a gazdasági erő – más-más elképzelésük van arról, hogy mi is értendő méltányos tehermegosztáson vagy szolidaritáson. Sajnálja azonban, hogy az európai bizottsági közlemény nem javasol hosszú távú megoldást a fogadás kellő időben történő megszervezéséhez szükséges tervezés és források tekintetében;

| 18. | üdvözli a Triton és a Poseidon elnevezésű uniós műveletek költségvetésének növelését, valamint a tizenöt tagállam vállalását további források rendelkezésre bocsátására, illetve az ezt követő uniós határozatot a katonai művelet (EUNAVFOR MED) megindításáról a Földközi-tenger déli részén az embercsempészettel foglalkozó hálózatok felszámolására. Sajnálja azonban, hogy a közlemény nem tárgyalja kielégítően a helyi és regionális önkormányzatok számára elérhető források kérdését, hogy utóbbiak eleget tehessenek a migrációval és integrációval kapcsolatos kötelezettségeiknek, és biztosítva legyen hozzáférésük a nemzeti és uniós alapokhoz (például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközhöz és az Európai Szociális Alaphoz); |
| --- | --- |

18.

üdvözli a Triton és a Poseidon elnevezésű uniós műveletek költségvetésének növelését, valamint a tizenöt tagállam vállalását további források rendelkezésre bocsátására, illetve az ezt követő uniós határozatot a katonai művelet (EUNAVFOR MED) megindításáról a Földközi-tenger déli részén az embercsempészettel foglalkozó hálózatok felszámolására. Sajnálja azonban, hogy a közlemény nem tárgyalja kielégítően a helyi és regionális önkormányzatok számára elérhető források kérdését, hogy utóbbiak eleget tehessenek a migrációval és integrációval kapcsolatos kötelezettségeiknek, és biztosítva legyen hozzáférésük a nemzeti és uniós alapokhoz (például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alaphoz, az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközhöz és az Európai Szociális Alaphoz);

| 19. | üdvözli az Európai Tanács 160 000 nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezésére vonatkozó, 2015. június 26-i és szeptember 22-i határozatait, melyek megmutatják, hogyan történhetne a gyakorlatban a szolidaritás és a megosztott felelősség elvének alkalmazása. Sajnálja azonban az elhatározott intézkedések elhúzódó megvalósítását és igen korlátozott körét, és sürgősen felkéri a tagállamokat, hogy teljesítsék ennek kapcsán tett vállalásaikat, és az összes kormányzati szinten haladéktalanul alakítsák ki a szükséges struktúrákat és mechanizmusokat; hangsúlyozza, hogy a kulcsfontosságú feladatokat ellátó helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb szerepet kell kapniuk a vitában, mivel első kézből tájékoztathatnak a menekültek és a migránsok emberséges fogadásával kapcsolatos lehetőségeikről; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az Európai Tanács 160 000 nyilvánvalóan nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezésére vonatkozó, 2015. június 26-i és szeptember 22-i határozatait, melyek megmutatják, hogyan történhetne a gyakorlatban a szolidaritás és a megosztott felelősség elvének alkalmazása. Sajnálja azonban az elhatározott intézkedések elhúzódó megvalósítását és igen korlátozott körét, és sürgősen felkéri a tagállamokat, hogy teljesítsék ennek kapcsán tett vállalásaikat, és az összes kormányzati szinten haladéktalanul alakítsák ki a szükséges struktúrákat és mechanizmusokat; hangsúlyozza, hogy a kulcsfontosságú feladatokat ellátó helyi és regionális önkormányzatoknak nagyobb szerepet kell kapniuk a vitában, mivel első kézből tájékoztathatnak a menekültek és a migránsok emberséges fogadásával kapcsolatos lehetőségeikről;

| 20. | üdvözli az Európai Tanács által eddig elfogadott következtetéseket és a nyugat-balkáni útvonal mentén fekvő országok vezetői által 2015. október 25-én közzétett nyilatkozatot. Ezzel kapcsolatban felszólít az eddig elfogadott intézkedések végrehajtására, és sürgeti az országokat, hogy növeljék a rendelkezésre álló, megfelelő szálláshelyek számát; |
| --- | --- |

20.

üdvözli az Európai Tanács által eddig elfogadott következtetéseket és a nyugat-balkáni útvonal mentén fekvő országok vezetői által 2015. október 25-én közzétett nyilatkozatot. Ezzel kapcsolatban felszólít az eddig elfogadott intézkedések végrehajtására, és sürgeti az országokat, hogy növeljék a rendelkezésre álló, megfelelő szálláshelyek számát;

A megoldásokat gyorsan meg kell valósítani

| 21. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság harmadik országokkal együttműködve, valós információk alapján nyújtott tájékoztatás által igyekszik elejét venni az EU-ba irányuló irreguláris migrációnak; felkéri azonban a tagállamokat is, hogy javítsák az információcserét mind kétoldalú, mind pedig uniós szinten; |
| --- | --- |

21.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság harmadik országokkal együttműködve, valós információk alapján nyújtott tájékoztatás által igyekszik elejét venni az EU-ba irányuló irreguláris migrációnak; felkéri azonban a tagállamokat is, hogy javítsák az információcserét mind kétoldalú, mind pedig uniós szinten;

| 22. | rámutat az önkéntes csoportok és civil társadalmi szervezetek által a Földközi-tengeren emberek életének megmentéséért végzett tevékenység jelentőségére. A közleményben ismertetett pénzügyi megoldások, valamint a Poseidon és a Triton műveletek keretében tett fokozottabb erőfeszítések ellenére továbbra is akut sürgősségi helyzetről van szó, amelyben az egyedüli megoldás az, ha az EU és tagállamai nap mint nap közösen lépnek fel az emberi jogokon alapuló értékeink tiszteletben tartása mellett; elismeri azonban azt is, hogy a menekültválságot nem lehet mindössze tengeri mentéssel megoldani, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon megfelelő kísérő intézkedéseket az embercsempészet megelőzésére; fontos lépés ebben az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i, 2240. számú határozatának elfogadása, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy embercsempészet gyanúja okán hajókat tartóztassanak fel a líbiai partok előtt; |
| --- | --- |

22.

rámutat az önkéntes csoportok és civil társadalmi szervezetek által a Földközi-tengeren emberek életének megmentéséért végzett tevékenység jelentőségére. A közleményben ismertetett pénzügyi megoldások, valamint a Poseidon és a Triton műveletek keretében tett fokozottabb erőfeszítések ellenére továbbra is akut sürgősségi helyzetről van szó, amelyben az egyedüli megoldás az, ha az EU és tagállamai nap mint nap közösen lépnek fel az emberi jogokon alapuló értékeink tiszteletben tartása mellett; elismeri azonban azt is, hogy a menekültválságot nem lehet mindössze tengeri mentéssel megoldani, és arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon megfelelő kísérő intézkedéseket az embercsempészet megelőzésére; fontos lépés ebben az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2015. október 9-i, 2240. számú határozatának elfogadása, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy embercsempészet gyanúja okán hajókat tartóztassanak fel a líbiai partok előtt;

| 23. | ismételten hangsúlyozza, hogy a kölcsönös szolidaritás az Európai Unió olyan alapelve, amelynek érvényesülnie kell nemcsak a tagállamok között, hanem a migránsok, valamint a helyi önkormányzatok között is, amelyek napi szinten szembesülnek a migránsok megsegítésének feladatával; |
| --- | --- |

23.

ismételten hangsúlyozza, hogy a kölcsönös szolidaritás az Európai Unió olyan alapelve, amelynek érvényesülnie kell nemcsak a tagállamok között, hanem a migránsok, valamint a helyi önkormányzatok között is, amelyek napi szinten szembesülnek a migránsok megsegítésének feladatával;

| 24. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt néhány hónapban a probléma sokkal nyilvánvalóbbá vált a földközi-tengeri térségbe, a Balkánra, Calais-ba és az Európai Unió más határ menti területeire tömegesen áramló, vegyes összetételű migránscsoportok miatt, és azért is, mert a migránsok száma helyi és regionális szinten is megnőtt. Azok a problémák, amelyekkel az olyan csomópontok, mint Calais és Lampedusa évek óta szembesülnek, most más városokban és régiókban is megjelennek. Riasztó a jelenség, és sürgősen megoldásokat kell keresni, de inkább lehetőségnek is kell tekinteni arra, hogy meggyőzzük a közvéleményt: az áthelyezés az egyetlen megoldás mielőtt még a migrációs útvonalak mentén egymást követnék a migránsok nagy száma által túlterhelt települések; ebből következik, hogy a migráció nem bizonyos önkormányzatok átmeneti problémája, hanem rövid, közép- és hosszú távon az egész Európai Uniót érintő kérdés; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt néhány hónapban a probléma sokkal nyilvánvalóbbá vált a földközi-tengeri térségbe, a Balkánra, Calais-ba és az Európai Unió más határ menti területeire tömegesen áramló, vegyes összetételű migránscsoportok miatt, és azért is, mert a migránsok száma helyi és regionális szinten is megnőtt. Azok a problémák, amelyekkel az olyan csomópontok, mint Calais és Lampedusa évek óta szembesülnek, most más városokban és régiókban is megjelennek. Riasztó a jelenség, és sürgősen megoldásokat kell keresni, de inkább lehetőségnek is kell tekinteni arra, hogy meggyőzzük a közvéleményt: az áthelyezés az egyetlen megoldás mielőtt még a migrációs útvonalak mentén egymást követnék a migránsok nagy száma által túlterhelt települések; ebből következik, hogy a migráció nem bizonyos önkormányzatok átmeneti problémája, hanem rövid, közép- és hosszú távon az egész Európai Uniót érintő kérdés;

| 25. | fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra az emberi tragédiára, amelyet a migrációs helyzet hoz létre Európában: a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint augusztus végéig már több mint 3 400 ismert haláleset történt a Földközi-tengeren, 700 ember lelte halálát néhány nap leforgása alatt 2015 áprilisában, és legalább 13 haláleset fakadt abból, hogy migránsok próbáltak átkelni a Csalagúton; rendszeresen esnek áldozatul migránsok az embercsempészeknek, például augusztus végén 71 menekült lelte halálát Ausztriában, egy embercsempészek által magára hagyott, bezárt furgonban; |
| --- | --- |

25.

fel szeretné hívni az Európai Bizottság figyelmét arra az emberi tragédiára, amelyet a migrációs helyzet hoz létre Európában: a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM) szerint augusztus végéig már több mint 3 400 ismert haláleset történt a Földközi-tengeren, 700 ember lelte halálát néhány nap leforgása alatt 2015 áprilisában, és legalább 13 haláleset fakadt abból, hogy migránsok próbáltak átkelni a Csalagúton; rendszeresen esnek áldozatul migránsok az embercsempészeknek, például augusztus végén 71 menekült lelte halálát Ausztriában, egy embercsempészek által magára hagyott, bezárt furgonban;

A megoldások még tovább mehetnének

| 26. | kéri, hogy olyan gyakorlati megoldásokat kínáljanak, amelyekbe a tagállamok központi kormányzatai mellett a helyi és regionális önkormányzatokat is bevonják. Azután, hogy például migránsok próbáltak átjutni a Csalagúton, a vitában minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap a helyi és regionális önkormányzatok szerepe, és nyilvánvalóvá válik, hogy ez a kihívás nemcsak a pénzügyi eszközök rendelkezésre állásának, hanem a fizikai kiaknázásuknak a kérdése is. Az Európai Bizottságnak ezért pragmatikus megoldások ösztönzése révén kell erősítenie a helyi önkormányzatok fizikai kapacitásait. A menekülttáborok egységes igazgatása egy további módja annak, hogy megkönnyítsük a helyi önkormányzatok helyzetét. Rendőri erőket és adminisztratív személyzetet lehetne átcsoportosítani egyik régióból a másikba a szomszédos régiók közötti együttműködés előmozdítása érdekében, egyúttal elegendő emberi erőforrást biztosítva a bajba jutott emberek egyre nagyobb tömegének kezeléséhez; |
| --- | --- |

26.

kéri, hogy olyan gyakorlati megoldásokat kínáljanak, amelyekbe a tagállamok központi kormányzatai mellett a helyi és regionális önkormányzatokat is bevonják. Azután, hogy például migránsok próbáltak átjutni a Csalagúton, a vitában minden eddiginél nagyobb hangsúlyt kap a helyi és regionális önkormányzatok szerepe, és nyilvánvalóvá válik, hogy ez a kihívás nemcsak a pénzügyi eszközök rendelkezésre állásának, hanem a fizikai kiaknázásuknak a kérdése is. Az Európai Bizottságnak ezért pragmatikus megoldások ösztönzése révén kell erősítenie a helyi önkormányzatok fizikai kapacitásait. A menekülttáborok egységes igazgatása egy további módja annak, hogy megkönnyítsük a helyi önkormányzatok helyzetét. Rendőri erőket és adminisztratív személyzetet lehetne átcsoportosítani egyik régióból a másikba a szomszédos régiók közötti együttműködés előmozdítása érdekében, egyúttal elegendő emberi erőforrást biztosítva a bajba jutott emberek egyre nagyobb tömegének kezeléséhez;

| 27. | kéri, hogy ezt a költségvetést a konkrét mentési műveletek változó igényeivel arányosan növeljék tovább, és reméli, hogy minden tagállam kötelezettséget vállal a szükséges többletforrások biztosítására; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végéig elvégzendő felülvizsgálata lehetőséget nyújt arra, hogy növeljék az európai migrációs stratégia prioritásainak megvalósítására előirányzott forrásokat; hangsúlyozza, hogy meg kell könnyíteni a pénzügyi és egyéb erőforrások minél előbbi felszabadítását, és ezt nem hátráltathatják felesleges bürokratikus eljárások. A többletforrásoknak tartalmazniuk kell előirányzatokat az infrastruktúrára, oktatási intézményekre és az EU frontországainak nyújtandó sürgősségi segélyre. Szorgalmazza, hogy bocsássanak a tagállamok rendelkezésére egy gyakorlati útmutatót a pénzügyi források igénybevételének lehetőségeiről (gondolva itt például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) eszközeire); |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy ezt a költségvetést a konkrét mentési műveletek változó igényeivel arányosan növeljék tovább, és reméli, hogy minden tagállam kötelezettséget vállal a szükséges többletforrások biztosítására; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban, hogy a többéves pénzügyi keret 2016 végéig elvégzendő felülvizsgálata lehetőséget nyújt arra, hogy növeljék az európai migrációs stratégia prioritásainak megvalósítására előirányzott forrásokat; hangsúlyozza, hogy meg kell könnyíteni a pénzügyi és egyéb erőforrások minél előbbi felszabadítását, és ezt nem hátráltathatják felesleges bürokratikus eljárások. A többletforrásoknak tartalmazniuk kell előirányzatokat az infrastruktúrára, oktatási intézményekre és az EU frontországainak nyújtandó sürgősségi segélyre. Szorgalmazza, hogy bocsássanak a tagállamok rendelkezésére egy gyakorlati útmutatót a pénzügyi források igénybevételének lehetőségeiről (gondolva itt például a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) és az Európai Szociális Alap (ESZA) eszközeire);

| 28. | sürgeti, hogy szenteljenek különös figyelmet az eddig már felállított különböző szervek és rendszerek közötti szinergiák javításának, konkrét feladataik és hatásköreik alapján: például a Frontex, a SIS II és az Eurosur a migráció és a személyek mozgásának keretében működik, míg a biztonság terén az Europol és az Eurojust az irreguláris tranzitmozgásokhoz kapcsolódó bűncselekmények (embercsempészet és emberkereskedelem) megelőzésére és megszüntetésére törekszik; |
| --- | --- |

28.

sürgeti, hogy szenteljenek különös figyelmet az eddig már felállított különböző szervek és rendszerek közötti szinergiák javításának, konkrét feladataik és hatásköreik alapján: például a Frontex, a SIS II és az Eurosur a migráció és a személyek mozgásának keretében működik, míg a biztonság terén az Europol és az Eurojust az irreguláris tranzitmozgásokhoz kapcsolódó bűncselekmények (embercsempészet és emberkereskedelem) megelőzésére és megszüntetésére törekszik;

| 29. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a menedékre nem jogosult migránsok érkezésének alapvető okaival foglalkozzunk. Felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák az együttműködést a Közel-Keleten és Afrikában található harmadik országokkal, amelyekben erősíteni kell a demokráciát és a jogállamiságot, illetve jobban hangolják össze külpolitikáikat. Ebben az összefüggésben üdvözli, hogy EU–Afrika csúcstalálkozóra került sor (a rabati és a kartúmi folyamat országainak részvételével) a máltai La Vallettában, 2015. november 11–12-én; ezen túlmenően úgy véli, hogy a nem uniós országokban, származási országukhoz közel élő menekültek védelme keretében el kell látni az ilyen személyeket alapvető szolgáltatásokkal: például garantálni kell biztonságukat a táborokon belül és kívül egyaránt, és oktatásban kell részesíteni gyermekeiket. Ehhez hosszú távú szemléletre és integrált tervezésre van szükség, illetve összhangot kell biztosítani a felek között és fejleszteni kell a helyi gazdaságot; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a menedékre nem jogosult migránsok érkezésének alapvető okaival foglalkozzunk. Felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák az együttműködést a Közel-Keleten és Afrikában található harmadik országokkal, amelyekben erősíteni kell a demokráciát és a jogállamiságot, illetve jobban hangolják össze külpolitikáikat. Ebben az összefüggésben üdvözli, hogy EU–Afrika csúcstalálkozóra került sor (a rabati és a kartúmi folyamat országainak részvételével) a máltai La Vallettában, 2015. november 11–12-én; ezen túlmenően úgy véli, hogy a nem uniós országokban, származási országukhoz közel élő menekültek védelme keretében el kell látni az ilyen személyeket alapvető szolgáltatásokkal: például garantálni kell biztonságukat a táborokon belül és kívül egyaránt, és oktatásban kell részesíteni gyermekeiket. Ehhez hosszú távú szemléletre és integrált tervezésre van szükség, illetve összhangot kell biztosítani a felek között és fejleszteni kell a helyi gazdaságot;

| 30. | megállapítja, hogy viták folynak a „biztonságos harmadik államok” egész Unióban érvényes listájáról, amely biztosítaná, hogy EU-szerte azonos normákat alkalmazzanak az érintett országokból érkezők menedékjogi kérelmeinek kezelésénél és könnyebbé váljon a visszatérés foganatosítása – ez ugyanis előfeltétele annak, hogy az EU menedék- és fogadókapacitását azokra a személyekre koncentráljuk, akik joggal szorulnak nemzetközi védelemre; kiemeli, hogy többek között az EU tagjelölt és leendő tagjelölt országainak kötelességük, hogy megfeleljenek az emberi jogok védelmével kapcsolatos uniós normáknak, így pedig „biztonságos származási országnak” minősülnek; figyelmeztet arra, hogy eközben ezekben az országokban szorosan figyelemmel kell kísérni olyan kiszolgáltatott csoportok helyzetét, mint például a felnőtt kísérő nélküli kiskorúak, az egyedülálló nők, az etnikai kisebbségek vagy az LMBTI személyek, és javítani kell az azt szolgáló mechanizmusokat, hogy azonosítsák és fogadják az ezekből az országokból jogos menedékkérelemmel érkezőket, és az üldöztetésnek olyan sajátos fajtáit, mint a nemi alapú, szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy etnikumon alapuló üldöztetés, megfelelően kezeljék a fogadás, a kérelem megvizsgálása és az azt követő szakaszok során, ideértve az áttelepítést és áthelyezést is; az RB vállalja, hogy az európai bizottsági javaslatban szereplő mind a hét országgal létrehozott konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai révén regionális és helyi szinten részt vesz a bevált gyakorlatok megosztásában; |
| --- | --- |

30.

megállapítja, hogy viták folynak a „biztonságos harmadik államok” egész Unióban érvényes listájáról, amely biztosítaná, hogy EU-szerte azonos normákat alkalmazzanak az érintett országokból érkezők menedékjogi kérelmeinek kezelésénél és könnyebbé váljon a visszatérés foganatosítása – ez ugyanis előfeltétele annak, hogy az EU menedék- és fogadókapacitását azokra a személyekre koncentráljuk, akik joggal szorulnak nemzetközi védelemre; kiemeli, hogy többek között az EU tagjelölt és leendő tagjelölt országainak kötelességük, hogy megfeleljenek az emberi jogok védelmével kapcsolatos uniós normáknak, így pedig „biztonságos származási országnak” minősülnek; figyelmeztet arra, hogy eközben ezekben az országokban szorosan figyelemmel kell kísérni olyan kiszolgáltatott csoportok helyzetét, mint például a felnőtt kísérő nélküli kiskorúak, az egyedülálló nők, az etnikai kisebbségek vagy az LMBTI személyek, és javítani kell az azt szolgáló mechanizmusokat, hogy azonosítsák és fogadják az ezekből az országokból jogos menedékkérelemmel érkezőket, és az üldöztetésnek olyan sajátos fajtáit, mint a nemi alapú, szexuális irányultságon, nemi identitáson vagy etnikumon alapuló üldöztetés, megfelelően kezeljék a fogadás, a kérelem megvizsgálása és az azt követő szakaszok során, ideértve az áttelepítést és áthelyezést is; az RB vállalja, hogy az európai bizottsági javaslatban szereplő mind a hét országgal létrehozott konzultatív vegyes bizottságai és munkacsoportjai révén regionális és helyi szinten részt vesz a bevált gyakorlatok megosztásában;

| 31. | határozottan üdvözli az Európai Bizottság vállalását, hogy 2016 elején javaslatokat terjeszt elő a Dublini Rendelet felülvizsgálatára, amelyek értelmében a menedékjogot az EU-n kívülről is kérelmezni lehet és ki lehet vizsgálni; felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy a hangsúlyt a felelősség tagállamok közötti megosztásának fenntartható megoldásaira helyezzék, tiszteletben tartva egyúttal a migránsok alapvető jogait; ehhez a menedékkérők tagállamok közötti elosztására vonatkozó, kötelező érvényű és uniós szintű sémából kell kiindulni; |
| --- | --- |

31.

határozottan üdvözli az Európai Bizottság vállalását, hogy 2016 elején javaslatokat terjeszt elő a Dublini Rendelet felülvizsgálatára, amelyek értelmében a menedékjogot az EU-n kívülről is kérelmezni lehet és ki lehet vizsgálni; felkéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa azt, hogy a hangsúlyt a felelősség tagállamok közötti megosztásának fenntartható megoldásaira helyezzék, tiszteletben tartva egyúttal a migránsok alapvető jogait; ehhez a menedékkérők tagállamok közötti elosztására vonatkozó, kötelező érvényű és uniós szintű sémából kell kiindulni;

| 32. | azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a javaslatába vegye bele a pozitívan elbírált menedékkérelmek kölcsönös elismerését, hogy a védelmet kapó emberek ugyanolyan szabadon mozoghassanak az Európai Unión belül, mint az uniós polgárok. Emellett azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy készítsen javaslatot egy általános európai bevándorlási kódexről, hogy legális munkalehetőségek nyíljanak azok előtt, akik Európában szeretnének munkát vállalni. A tagjelölt országok polgárai számára pedig meg kell nyitni egy olyan folyosót a munkavállalási célú migrációhoz, amely megkönnyíti számukra az európai munkaerőpiacra való belépést; |
| --- | --- |

32.

azt javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a javaslatába vegye bele a pozitívan elbírált menedékkérelmek kölcsönös elismerését, hogy a védelmet kapó emberek ugyanolyan szabadon mozoghassanak az Európai Unión belül, mint az uniós polgárok. Emellett azt is kéri az Európai Bizottságtól, hogy készítsen javaslatot egy általános európai bevándorlási kódexről, hogy legális munkalehetőségek nyíljanak azok előtt, akik Európában szeretnének munkát vállalni. A tagjelölt országok polgárai számára pedig meg kell nyitni egy olyan folyosót a munkavállalási célú migrációhoz, amely megkönnyíti számukra az európai munkaerőpiacra való belépést;

| 33. | nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy mielőbb alakítsák ki az ún. „hotspotokat”, amelyekről már döntés született, annak érdekében, hogy az uniós ügynökségek segíteni tudják a leginkább érintett határrégiókat az érkező menekültek regisztrálásában, illetve hogy emellett dolgozzanak ki további megfelelő intézkedéseket; |
| --- | --- |

33.

nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy mielőbb alakítsák ki az ún. „hotspotokat”, amelyekről már döntés született, annak érdekében, hogy az uniós ügynökségek segíteni tudják a leginkább érintett határrégiókat az érkező menekültek regisztrálásában, illetve hogy emellett dolgozzanak ki további megfelelő intézkedéseket;

| 34. | sajnálja, hogy az Európai Bizottság a menedékkérők vonatkozásában nem terjesztett elő konkrét intézkedéseket az Európába vezető biztonságos és legális útvonalak megteremtése érdekében, elkerülendő, hogy további emberéletek essenek a veszélyes utazások áldozatául. Az ilyen intézkedések közé tartozhatna egy „humanitárius folyosó” létrehozása, több vízum kibocsátása humanitárius alapon, valamint fogadóközpontok felállítása a tranzitországokban a menedékjog iránti kérelmek kezelésére vagy az uniós országokba történő legális belépés támogathatóságának elbírálására. A „humanitárius folyosó” összhangban áll az áthelyezés és a szolidaritás elgondolásával, mivel ez a szervezett bűnözés elleni küzdelem leghatékonyabb eszköze. Minél korábban az európai hatóságok felügyelete alá kerülnek a migránsok, annál egyszerűbb feladat az áthelyezés. Ez a legjobb módja annak is, hogy egyenlőbben sikerüljön elosztani a tagállamok között a befogadandó migránsokat. A helyi és regionális önkormányzatok nagyon hasznosak lehetnének e tekintetben; |
| --- | --- |

34.

sajnálja, hogy az Európai Bizottság a menedékkérők vonatkozásában nem terjesztett elő konkrét intézkedéseket az Európába vezető biztonságos és legális útvonalak megteremtése érdekében, elkerülendő, hogy további emberéletek essenek a veszélyes utazások áldozatául. Az ilyen intézkedések közé tartozhatna egy „humanitárius folyosó” létrehozása, több vízum kibocsátása humanitárius alapon, valamint fogadóközpontok felállítása a tranzitországokban a menedékjog iránti kérelmek kezelésére vagy az uniós országokba történő legális belépés támogathatóságának elbírálására. A „humanitárius folyosó” összhangban áll az áthelyezés és a szolidaritás elgondolásával, mivel ez a szervezett bűnözés elleni küzdelem leghatékonyabb eszköze. Minél korábban az európai hatóságok felügyelete alá kerülnek a migránsok, annál egyszerűbb feladat az áthelyezés. Ez a legjobb módja annak is, hogy egyenlőbben sikerüljön elosztani a tagállamok között a befogadandó migránsokat. A helyi és regionális önkormányzatok nagyon hasznosak lehetnének e tekintetben;

| 35. | valódi európai migrációs politika kialakítását kéri, és üdvözli az Európai Bizottság vállalását, hogy új intézkedéseket javasol és felülvizsgálja a kékkártya-rendszert annak érdekében, hogy felváltsa a 28 nemzeti rendszert és megkönnyítse a legális migrációt; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy e javaslatok kidolgozásakor építsen a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalataira és a helyi körülményekkel kapcsolatos ismereteikre; |
| --- | --- |

35.

valódi európai migrációs politika kialakítását kéri, és üdvözli az Európai Bizottság vállalását, hogy új intézkedéseket javasol és felülvizsgálja a kékkártya-rendszert annak érdekében, hogy felváltsa a 28 nemzeti rendszert és megkönnyítse a legális migrációt; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy e javaslatok kidolgozásakor építsen a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalataira és a helyi körülményekkel kapcsolatos ismereteikre;

| 36. | sajnálja, hogy az Európai Bizottságban nem kapott visszhangot a Régiók Bizottsága azon javaslata, hogy építsenek ki olyan struktúrákat, melyek segítségével összegyűjthetők és megoszthatók egymással a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok. A Régiók Bizottsága ezért megismétli, hogy a VIS rendszer alapján a migráció és a helyi önkormányzatok témakörében egy teljes körű adatmegosztási rendszert kellene kidolgozni. A rendszer kiváló eredményeket biztosíthatna az elhelyezési kérdések kezelésében, a menedékkérők és a menekültek kérelmeinek a feldolgozásában, az integrációs politikák terén, valamint az irreguláris migráció kezelésében, emellett pedig gyakorlati megoldásokat kínálna a helyi önkormányzatok közötti szolidaritás ösztönzésére; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy platformot, amely a migrációs kérdésekben való együttműködést (párbeszédet) szolgálja; |
| --- | --- |

36.

sajnálja, hogy az Európai Bizottságban nem kapott visszhangot a Régiók Bizottsága azon javaslata, hogy építsenek ki olyan struktúrákat, melyek segítségével összegyűjthetők és megoszthatók egymással a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok. A Régiók Bizottsága ezért megismétli, hogy a VIS rendszer alapján a migráció és a helyi önkormányzatok témakörében egy teljes körű adatmegosztási rendszert kellene kidolgozni. A rendszer kiváló eredményeket biztosíthatna az elhelyezési kérdések kezelésében, a menedékkérők és a menekültek kérelmeinek a feldolgozásában, az integrációs politikák terén, valamint az irreguláris migráció kezelésében, emellett pedig gyakorlati megoldásokat kínálna a helyi önkormányzatok közötti szolidaritás ösztönzésére; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hozzon létre egy platformot, amely a migrációs kérdésekben való együttműködést (párbeszédet) szolgálja;

| 37. | valódi európai határigazgatási rendszer kialakítását kéri, amely biztosítja a szakszerű és hatékony rendfenntartást, képes a bűnszervezetek arra irányuló terveinek felfedésére és megakadályozására, hogy illegális és veszélyes útvonalakon migránsokat szállítsanak, illetve rendelkezik a kapacitással a szárazföldi vagy tengeri útvonalon érkezők jól szervezett fogadására, átvilágítására és regisztrálására is; |
| --- | --- |

37.

valódi európai határigazgatási rendszer kialakítását kéri, amely biztosítja a szakszerű és hatékony rendfenntartást, képes a bűnszervezetek arra irányuló terveinek felfedésére és megakadályozására, hogy illegális és veszélyes útvonalakon migránsokat szállítsanak, illetve rendelkezik a kapacitással a szárazföldi vagy tengeri útvonalon érkezők jól szervezett fogadására, átvilágítására és regisztrálására is;

| 38. | egyetért azzal, hogy egy, a kialakult helyzet alapján módosított, kiterjesztett és aktualizált közös európai menekültügyi rendszer maradéktalan és koherens végrehajtása prioritás kell, hogy legyen; javasolja, hogy biztosítsanak aktív részvételt a helyi és regionális önkormányzatoknak és aknázzák ki tapasztalataikat egyrészt abban a bejelentett folyamatban, amely a befogadási feltételekre és a menekültügyi eljárásokra vonatkozó szabályok fejlesztését, valamint – a befogadási hatóságok számára – különféle képzési és hálózatépítési lehetőségek kidolgozását célozza, másrészt a közös európai menekültügyi rendszer kialakításáról és kiteljesítéséről indítandó vitában; |
| --- | --- |

38.

egyetért azzal, hogy egy, a kialakult helyzet alapján módosított, kiterjesztett és aktualizált közös európai menekültügyi rendszer maradéktalan és koherens végrehajtása prioritás kell, hogy legyen; javasolja, hogy biztosítsanak aktív részvételt a helyi és regionális önkormányzatoknak és aknázzák ki tapasztalataikat egyrészt abban a bejelentett folyamatban, amely a befogadási feltételekre és a menekültügyi eljárásokra vonatkozó szabályok fejlesztését, valamint – a befogadási hatóságok számára – különféle képzési és hálózatépítési lehetőségek kidolgozását célozza, másrészt a közös európai menekültügyi rendszer kialakításáról és kiteljesítéséről indítandó vitában;

| 39. | ismételten hangsúlyozza a fejlesztési politikák minősége és a migránsok számának emelkedése közötti szoros összefüggést. Rendkívül fontos, hogy az Európai Unió és a tagállamok részesedése a fejlesztés támogatásában minél hamarabb elérje a GDP 0,7 %-át. Ezzel összefüggésben fokozni kell a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi részvételét a globális szegénység elleni küzdelemben, hiszen néhány önkormányzat célként határozta meg, hogy évente lakosonként 1 eurót a fejlődő országokkal kapcsolatos együttműködési tevékenységekre fordít; |
| --- | --- |

39.

ismételten hangsúlyozza a fejlesztési politikák minősége és a migránsok számának emelkedése közötti szoros összefüggést. Rendkívül fontos, hogy az Európai Unió és a tagállamok részesedése a fejlesztés támogatásában minél hamarabb elérje a GDP 0,7 %-át. Ezzel összefüggésben fokozni kell a helyi és regionális önkormányzatok pénzügyi részvételét a globális szegénység elleni küzdelemben, hiszen néhány önkormányzat célként határozta meg, hogy évente lakosonként 1 eurót a fejlődő országokkal kapcsolatos együttműködési tevékenységekre fordít;

| 40. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy léptessen hatályba egy egységes európai menedékügyi rendszert, amely egységesen alkalmazza az elfogadott kritériumokat, és humánusan és méltányosan jár el az EU-ban menedéket keresőkkel szemben; kéri továbbá a Dublini Rendelet gyökeres átdolgozását úgy, hogy mind a jogrendben, mind pedig a gyakorlatban megszűnjenek a 28 nemzeti rendszer közötti különbségek, amelyek összeomlással fenyegetik a schengeni rendszert; |
| --- | --- |

40.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy léptessen hatályba egy egységes európai menedékügyi rendszert, amely egységesen alkalmazza az elfogadott kritériumokat, és humánusan és méltányosan jár el az EU-ban menedéket keresőkkel szemben; kéri továbbá a Dublini Rendelet gyökeres átdolgozását úgy, hogy mind a jogrendben, mind pedig a gyakorlatban megszűnjenek a 28 nemzeti rendszer közötti különbségek, amelyek összeomlással fenyegetik a schengeni rendszert;

A jogalap megválasztása

| 41. | ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindeddig nem alkalmazták az EUMSZ 80. cikkét annak érdekében, hogy a szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elve megvalósítására irányuló intézkedéseket fogadjanak el a tagállamok közötti mobilitás és annak pénzügyi vonzatai terén. A továbbszállítással és visszatoloncolással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljességgel önkéntes alapon működtek – néhány esetben maguk a városok kezdeményezték e kötelezettségek gyakorlati átültetését; |
| --- | --- |

41.

ismételten sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy mindeddig nem alkalmazták az EUMSZ 80. cikkét annak érdekében, hogy a szolidaritás és a felelősség igazságos elosztásának elve megvalósítására irányuló intézkedéseket fogadjanak el a tagállamok közötti mobilitás és annak pénzügyi vonzatai terén. A továbbszállítással és visszatoloncolással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljességgel önkéntes alapon működtek – néhány esetben maguk a városok kezdeményezték e kötelezettségek gyakorlati átültetését;

| 42. | megjegyzi, hogy az újraelosztási rendszerre irányuló javaslat az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdésében meghatározott vészhelyzeti záradékon alapul, ami a jelenlegi körülmények között teljes mértékben indokoltnak tűnik; hangsúlyozza azonban, hogy az európai szolidaritást igénylő további, közép- és hosszú távú intézkedéseket – átláthatóságuk és legitimitásuk biztosítása érdekében – az Európai Parlament teljes bevonásával kell elfogadni; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy az újraelosztási rendszerre irányuló javaslat az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdésében meghatározott vészhelyzeti záradékon alapul, ami a jelenlegi körülmények között teljes mértékben indokoltnak tűnik; hangsúlyozza azonban, hogy az európai szolidaritást igénylő további, közép- és hosszú távú intézkedéseket – átláthatóságuk és legitimitásuk biztosítása érdekében – az Európai Parlament teljes bevonásával kell elfogadni;

A helyi és regionális önkormányzatok szerepe

| 43. | megismétli, hogy ha optimális eredményeket szeretnénk elérni a menekültstátusszal elismert személyek és az egyéb okokból befogadott migránsok beilleszkedése terén, a többszintű kormányzás a legmegfelelőbb módszer a szükséges intézkedések és kezdeményezések együttesének kialakításához. Az EU-ban minden kormányzati szintnek együtt kellene viselnie a felelősséget a menekültek és a migránsok befogadásáért és integrációjáért, valamint az intenzívebb régióközi együttműködésért, koordinációért és szolidaritásért egy olyan, tagállamok, régiók és helyi önkormányzatok közötti állandó elosztó mechanizmus kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a strukturális korlátokat, az erőforrásokat, a munkaerőpiaci igényeket, a demográfiai helyzeteket és más releváns tényezőket; arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a menedékkérők és menekültek tömeges beáramlása által érintett valamennyi helyi és regionális önkormányzatnak nyújtsanak elegendő támogatást pénzügyi, technikai, közigazgatási és biztonsági szinten, ezzel párhuzamosan pedig mérjék fel a strukturális és pénzügyi korlátoktól való eltérés lehetőségét; |
| --- | --- |

43.

megismétli, hogy ha optimális eredményeket szeretnénk elérni a menekültstátusszal elismert személyek és az egyéb okokból befogadott migránsok beilleszkedése terén, a többszintű kormányzás a legmegfelelőbb módszer a szükséges intézkedések és kezdeményezések együttesének kialakításához. Az EU-ban minden kormányzati szintnek együtt kellene viselnie a felelősséget a menekültek és a migránsok befogadásáért és integrációjáért, valamint az intenzívebb régióközi együttműködésért, koordinációért és szolidaritásért egy olyan, tagállamok, régiók és helyi önkormányzatok közötti állandó elosztó mechanizmus kidolgozása révén, amely figyelembe veszi a strukturális korlátokat, az erőforrásokat, a munkaerőpiaci igényeket, a demográfiai helyzeteket és más releváns tényezőket; arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy a menedékkérők és menekültek tömeges beáramlása által érintett valamennyi helyi és regionális önkormányzatnak nyújtsanak elegendő támogatást pénzügyi, technikai, közigazgatási és biztonsági szinten, ezzel párhuzamosan pedig mérjék fel a strukturális és pénzügyi korlátoktól való eltérés lehetőségét;

| 44. | megismétli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a helyzetet illetően első kézből származó tapasztalatokkal bírnak: konzultálni kell velük és aktívabban be kell vonni őket az áthelyezési folyamatba. A helyi és regionális önkormányzatok hatékony kormányzati szintet jelentenek a tekintetben, hogy pontos adatokat nyújtanak a területükön tartózkodó bevándorlók számáról, és együtt kell működni velük a szolidaritásra épülő tisztességes eljárás biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

megismétli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok a helyzetet illetően első kézből származó tapasztalatokkal bírnak: konzultálni kell velük és aktívabban be kell vonni őket az áthelyezési folyamatba. A helyi és regionális önkormányzatok hatékony kormányzati szintet jelentenek a tekintetben, hogy pontos adatokat nyújtanak a területükön tartózkodó bevándorlók számáról, és együtt kell működni velük a szolidaritásra épülő tisztességes eljárás biztosítása érdekében;

| 45. | sürgeti az összes tagállamot, hogy működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal mind az Európai Bizottság által javasolt és a közeljövőben esetleg bevezetésre kerülő sürgősségi újraelosztási mechanizmus, mind pedig az esetleges jövőbeli kötelező és automatikusan életbe lépő áthelyezési rendszerek bevezetésében és működtetésében; úgy véli, hogy a jövőbeli migrációs politikák kidolgozása során nagy súlyt kellene helyezni olyan csatornák és lehetőségek kialakítására, melyek révén harmadik országbeli állampolgárok Európába jöhetnek dolgozni vagy tanulni. Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében meg lehessen határozni az egyes tagállamok által átveendő létszámot, feltétlenül figyelembe kell venni az egyes régiók és tagállamok munkaerőpiacának (különösen annak struktúrája szempontjából) és oktatási rendszerének szabad kapacitását. Az RB szerint ezért arra is szükség van, hogy felgyorsítsák az oktatási, tudományos és gazdasági együttműködési programokban részt vevő harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó könnyített vízumszabályok bevezetési eljárását. Ezenkívül el kell mélyíteni az együttműködést a többi érintett országgal, tájékoztatást kell nyújtani az e programok és az Európába irányuló legális migráció által kínált lehetőségekről, illetve az irreguláris migrációval járó súlyos veszélyekről; |
| --- | --- |

45.

sürgeti az összes tagállamot, hogy működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal mind az Európai Bizottság által javasolt és a közeljövőben esetleg bevezetésre kerülő sürgősségi újraelosztási mechanizmus, mind pedig az esetleges jövőbeli kötelező és automatikusan életbe lépő áthelyezési rendszerek bevezetésében és működtetésében; úgy véli, hogy a jövőbeli migrációs politikák kidolgozása során nagy súlyt kellene helyezni olyan csatornák és lehetőségek kialakítására, melyek révén harmadik országbeli állampolgárok Európába jöhetnek dolgozni vagy tanulni. Annak érdekében, hogy a harmadik országbeli állampolgárok tekintetében meg lehessen határozni az egyes tagállamok által átveendő létszámot, feltétlenül figyelembe kell venni az egyes régiók és tagállamok munkaerőpiacának (különösen annak struktúrája szempontjából) és oktatási rendszerének szabad kapacitását. Az RB szerint ezért arra is szükség van, hogy felgyorsítsák az oktatási, tudományos és gazdasági együttműködési programokban részt vevő harmadik országbeli állampolgárokra vonatkozó könnyített vízumszabályok bevezetési eljárását. Ezenkívül el kell mélyíteni az együttműködést a többi érintett országgal, tájékoztatást kell nyújtani az e programok és az Európába irányuló legális migráció által kínált lehetőségekről, illetve az irreguláris migrációval járó súlyos veszélyekről;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az európai migrációs politika csak akkor lehet sikeres, ha mindenki tisztában van az eredményes integrációs politikákkal és hosszú távú kötelezettséget vállal irántuk; rámutat, hogy különösen helyi szinten dől el, hogy sikerrel jár-e az integráció; felhívja a figyelmet arra, hogy számos helyi önkormányzat kevés tapasztalattal és forrással rendelkezik az integráció terén, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Európai Bizottságával közösen szervezzen éves strukturált párbeszédet az integrációról annak érdekében, hogy összeállítsák, felülvizsgálják és naprakésszé tegyék a kontinens helyi és regionális önkormányzatainak szóló, a zökkenőmentes integrációt szolgáló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az európai migrációs politika csak akkor lehet sikeres, ha mindenki tisztában van az eredményes integrációs politikákkal és hosszú távú kötelezettséget vállal irántuk; rámutat, hogy különösen helyi szinten dől el, hogy sikerrel jár-e az integráció; felhívja a figyelmet arra, hogy számos helyi önkormányzat kevés tapasztalattal és forrással rendelkezik az integráció terén, ezért felkéri az Európai Bizottságot, hogy a Régiók Európai Bizottságával közösen szervezzen éves strukturált párbeszédet az integrációról annak érdekében, hogy összeállítsák, felülvizsgálják és naprakésszé tegyék a kontinens helyi és regionális önkormányzatainak szóló, a zökkenőmentes integrációt szolgáló iránymutatásokat;

| 47. | üdvözli a javaslatot, melynek értelmében az áthelyezési szükségprogrammal összefüggésben a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból 6 000 eurót biztosítanának minden áthelyezett személy esetében; sürgeti azonban, hogy ezeket a forrásokat a migránsok fogadásáért felelős hatóságok szintjén használják fel; a közvetlen jövőre vonatkozóan az idekapcsolódó rendelkezések módosítását kéri annak érdekében, hogy a régiók és helyi önkormányzatok közvetlenül hozzáférjenek a menekültügyi, migrációs és integrációs alaphoz; úgy véli emellett, hogy hosszú távra is ki kell dolgozni olyan eszközöket, amelyekkel közvetlenül az érintett helyi vagy regionális önkormányzatok számára nyújtott pénzügyi segítség formájában tartós ösztönzőket lehet teremteni a menekültek befogadására; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a javaslatot, melynek értelmében az áthelyezési szükségprogrammal összefüggésben a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapból 6 000 eurót biztosítanának minden áthelyezett személy esetében; sürgeti azonban, hogy ezeket a forrásokat a migránsok fogadásáért felelős hatóságok szintjén használják fel; a közvetlen jövőre vonatkozóan az idekapcsolódó rendelkezések módosítását kéri annak érdekében, hogy a régiók és helyi önkormányzatok közvetlenül hozzáférjenek a menekültügyi, migrációs és integrációs alaphoz; úgy véli emellett, hogy hosszú távra is ki kell dolgozni olyan eszközöket, amelyekkel közvetlenül az érintett helyi vagy regionális önkormányzatok számára nyújtott pénzügyi segítség formájában tartós ösztönzőket lehet teremteni a menekültek befogadására;

| 48. | azt várja, hogy az európai migrációs stratégia, az Európai Tanács következtetéseivel és a Bel- és Igazságügyi Tanácsban folytatott megbeszélésekkel együtt, hivatkozási alappá válik majd olyan hatékony migrációs és menekültügyi politikák elfogadásához és végrehajtásához, melyek egyfelől az alapvető jogok tiszteletben tartásán, másfelől az EU, a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a migránsok közötti szolidaritáson alapulnak; |
| --- | --- |

48.

azt várja, hogy az európai migrációs stratégia, az Európai Tanács következtetéseivel és a Bel- és Igazságügyi Tanácsban folytatott megbeszélésekkel együtt, hivatkozási alappá válik majd olyan hatékony migrációs és menekültügyi politikák elfogadásához és végrehajtásához, melyek egyfelől az alapvető jogok tiszteletben tartásán, másfelől az EU, a tagállamok, a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a migránsok közötti szolidaritáson alapulnak;

| 49. | megismétli, hogy az együttműködés és a szolidaritás sokkal könnyebben valósulna meg, ha többet tennénk a gyakorlati és pragmatikus megoldások érdekében. Az integrációs kérdésekben fel kell használni a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait; |
| --- | --- |

49.

megismétli, hogy az együttműködés és a szolidaritás sokkal könnyebben valósulna meg, ha többet tennénk a gyakorlati és pragmatikus megoldások érdekében. Az integrációs kérdésekben fel kell használni a helyi és regionális önkormányzatok tapasztalatait;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága alkalmas arra, hogy megszólítsa a városokat és a régiókat szerte Európában, hogy elősegítse és ösztönözze az innovatív ötletek és gyakorlatok cseréjét, és hogy fenntartsa az arról szóló vitát, hogy miként vonhatók be még hatékonyabban a helyi és regionális önkormányzatok a bevándorlási és integrációs politikák megtervezésébe és végrehajtásába, a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvével összhangban; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a Régiók Bizottsága alkalmas arra, hogy megszólítsa a városokat és a régiókat szerte Európában, hogy elősegítse és ösztönözze az innovatív ötletek és gyakorlatok cseréjét, és hogy fenntartsa az arról szóló vitát, hogy miként vonhatók be még hatékonyabban a helyi és regionális önkormányzatok a bevándorlási és integrációs politikák megtervezésébe és végrehajtásába, a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvével összhangban;

| 51. | megismétli, hogy alulról szervezett megközelítésre van szükség a tagállamok és a régiók között fennálló különbségek megszüntetésére, amelyek a menedékkérők, a menekültek és az irreguláris migránsok érkezés utáni befogadási körülményei, valamint a kérelmek és az ügyiratok feldolgozásának hatékonysága és gyorsasága terén mutatkoznak; |
| --- | --- |

51.

megismétli, hogy alulról szervezett megközelítésre van szükség a tagállamok és a régiók között fennálló különbségek megszüntetésére, amelyek a menedékkérők, a menekültek és az irreguláris migránsok érkezés utáni befogadási körülményei, valamint a kérelmek és az ügyiratok feldolgozásának hatékonysága és gyorsasága terén mutatkoznak;

| 52. | sürgeti, hogy az uniós, nemzeti és szubnacionális szintű hatóságok a civil társadalommal, a migránsszövetségekkel és a helyi közösségekkel szorosan együttműködve dolgozzanak, és legyenek nyitottak észrevételeikre; |
| --- | --- |

52.

sürgeti, hogy az uniós, nemzeti és szubnacionális szintű hatóságok a civil társadalommal, a migránsszövetségekkel és a helyi közösségekkel szorosan együttműködve dolgozzanak, és legyenek nyitottak észrevételeikre;

| 53. | megismétli, hogy az EU-nak minden lehetőséget meg kellene ragadnia az intézményi partnerekkel történő együttműködésre és a vita folytatására az összes releváns kereten belül. E tekintetben fontos együttműködési elemet jelentenek az olyan nemzetközi nem kormányzati szervezetek, mint például a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM), a harmadik országokkal és a civil társadalommal létrehozott együttműködési hálózatok, csakúgy mint a helyi önkormányzatok szintjén, például az ARLEM vagy a CORLEAP keretében kialakított kapcsolatok. |
| --- | --- |

53.

megismétli, hogy az EU-nak minden lehetőséget meg kellene ragadnia az intézményi partnerekkel történő együttműködésre és a vita folytatására az összes releváns kereten belül. E tekintetben fontos együttműködési elemet jelentenek az olyan nemzetközi nem kormányzati szervezetek, mint például a Nemzetközi Migrációs Szervezet (IOM), a harmadik országokkal és a civil társadalommal létrehozott együttműködési hálózatok, csakúgy mint a helyi önkormányzatok szintjén, például az ARLEM vagy a CORLEAP keretében kialakított kapcsolatok.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/22

---

A Régiók Európai Bizottságának véleménye – Munkabérekre vonatkozó normák az EU-ban

(2016/C 051/04)

| Előadó: | Mick ANTONIW (UK/PES), Pontypridd képviselőtestületének tagja |
| --- | --- |

Előadó:

Mick ANTONIW (UK/PES), Pontypridd képviselőtestületének tagja

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A kérdésfelvetés jogossága

| 1. | rámutat, hogy a foglalkoztatási és szociális politika elsősorban a nemzeti vagy regionális kormányzatok hatáskörébe tartozik, hogy az EU koordinációs hatáskörrel rendelkezik ezen a téren, valamint hogy az európai munkabérekre vonatkozó normákkal kapcsolatos bármely uniós kezdeményezésnek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

1.

rámutat, hogy a foglalkoztatási és szociális politika elsősorban a nemzeti vagy regionális kormányzatok hatáskörébe tartozik, hogy az EU koordinációs hatáskörrel rendelkezik ezen a téren, valamint hogy az európai munkabérekre vonatkozó normákkal kapcsolatos bármely uniós kezdeményezésnek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét;

| 2. | emlékeztet arra, hogy egy, a szegénység megítéléséről készült Eurobarométer-felmérés szerint az emberek döntő többsége (73 %-a) sokakat érintő problémának látja a szegénységet országában és mielőbbi nemzeti (89 %), illetve uniós (74 %) szintű fellépést szorgalmaz a probléma kezelésére (1); |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy egy, a szegénység megítéléséről készült Eurobarométer-felmérés szerint az emberek döntő többsége (73 %-a) sokakat érintő problémának látja a szegénységet országában és mielőbbi nemzeti (89 %), illetve uniós (74 %) szintű fellépést szorgalmaz a probléma kezelésére (1);

| 3. | elismeri, hogy minden dolgozónak joga van a tisztes javadalmazáshoz, amely elégséges önmaga és családja tisztes megélhetéséhez, és ez a jog rögzítve van az Európai Szociális Chartában, melyet majdnem minden tagállam elfogadott; |
| --- | --- |

3.

elismeri, hogy minden dolgozónak joga van a tisztes javadalmazáshoz, amely elégséges önmaga és családja tisztes megélhetéséhez, és ez a jog rögzítve van az Európai Szociális Chartában, melyet majdnem minden tagállam elfogadott;

| 4. | úgy véli, hogy az Európai Unió demokratikus legitimációját erősíti az, ha az európai polgárok felismerik, hogy a döntéshozók foglalkoznak a szociális fejlődés kérdésével is, amikor a foglalkoztatási és a szociális dimenziót teljes mértékben beépítik a gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusába (azaz az európai szemeszterbe), és előmozdítják a növekedést; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az Európai Unió demokratikus legitimációját erősíti az, ha az európai polgárok felismerik, hogy a döntéshozók foglalkoznak a szociális fejlődés kérdésével is, amikor a foglalkoztatási és a szociális dimenziót teljes mértékben beépítik a gazdaságpolitikai koordináció éves ciklusába (azaz az európai szemeszterbe), és előmozdítják a növekedést;

| 5. | emlékeztet arra, hogy az EU elkötelezte magát az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak teljesítése, valamint a szegénység felszámolásának második ENSZ-évtizedét (2008–2017) meghirdető határozatának végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

5.

emlékeztet arra, hogy az EU elkötelezte magát az ENSZ millenniumi fejlesztési céljainak teljesítése, valamint a szegénység felszámolásának második ENSZ-évtizedét (2008–2017) meghirdető határozatának végrehajtása mellett;

| 6. | rámutat, hogy a közbeszerzési szerződések munkaügyi záradékairól szóló C94. sz. ILO-egyezmény jelenleg kilenc uniós tagállamban kötelező érvényű, és önkéntes jelleggel más tagállamokban is alkalmazzák. Tisztázni kell azonban a C94. sz. ILO-egyezmény és az EU-Szerződés közötti esetleges jogi összeférhetetlenségeket; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a közbeszerzési szerződések munkaügyi záradékairól szóló C94. sz. ILO-egyezmény jelenleg kilenc uniós tagállamban kötelező érvényű, és önkéntes jelleggel más tagállamokban is alkalmazzák. Tisztázni kell azonban a C94. sz. ILO-egyezmény és az EU-Szerződés közötti esetleges jogi összeférhetetlenségeket;

| 7. | tudomásul veszi az Európai Parlamentnek a minimáljövedelem kérdésével kapcsolatos felhívásait (2), köztük azt is, amelyben az EP a közelmúltban felkérte az Európai Bizottságot, hogy „valamennyi érdekelt féllel együtt tárjon fel minden lehetőséget az Európai Monetáris Unió megerősítésére, ellenálló képességének növelésére, valamint hogy az fokozza a növekedést, a foglalkoztatást és a stabilitást olyan szociális vetülettel, melynek célja [...] az európai szociális piacgazdaság megőrzése és a kollektív tárgyalásokhoz való jog tiszteletben tartása, amelynek értelmében biztosított lenne a tagállamok szociálpolitikájának összehangolása – beleértve az egyes tagállamokra jellemző és általuk megállapított minimálbért vagy -jövedelmet” (3); |
| --- | --- |

7.

tudomásul veszi az Európai Parlamentnek a minimáljövedelem kérdésével kapcsolatos felhívásait (2), köztük azt is, amelyben az EP a közelmúltban felkérte az Európai Bizottságot, hogy „valamennyi érdekelt féllel együtt tárjon fel minden lehetőséget az Európai Monetáris Unió megerősítésére, ellenálló képességének növelésére, valamint hogy az fokozza a növekedést, a foglalkoztatást és a stabilitást olyan szociális vetülettel, melynek célja [...] az európai szociális piacgazdaság megőrzése és a kollektív tárgyalásokhoz való jog tiszteletben tartása, amelynek értelmében biztosított lenne a tagállamok szociálpolitikájának összehangolása – beleértve az egyes tagállamokra jellemző és általuk megállapított minimálbért vagy -jövedelmet” (3);

Minimálbér és méltányos bér

| 8. | megerősíti, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés akadályozza a tisztes megélhetést, és így aláássa az emberek alapvető jogait, és úgy véli, hogy minden tagállamnak tisztes megélhetést kellene biztosítania – például a megfelelő életkörülmények biztosításához szükséges szolgáltatások nyújtásával –, és olyan politikákat – mindenekelőtt munkaerő-piaci és szociálpolitikát – kellene folytatnia, amelyek garantálják a méltányos jövedelmet az élet minden szakaszában; |
| --- | --- |

8.

megerősíti, hogy a szegénység és a társadalmi kirekesztés akadályozza a tisztes megélhetést, és így aláássa az emberek alapvető jogait, és úgy véli, hogy minden tagállamnak tisztes megélhetést kellene biztosítania – például a megfelelő életkörülmények biztosításához szükséges szolgáltatások nyújtásával –, és olyan politikákat – mindenekelőtt munkaerő-piaci és szociálpolitikát – kellene folytatnia, amelyek garantálják a méltányos jövedelmet az élet minden szakaszában;

| 9. | hangsúlyozza, hogy égető kérdésről van szó, hiszen az EU-t sújtó gazdasági válság óta nőtt a szegénység és növekedtek a társadalmi különbségek is, az azt követően, kizárólag a megszorításra fókuszáló intézkedések pedig csak továbbsúlyosbították a problémát. Nőtt a szegénység veszélyének kitett emberek száma, köztük is különösen érintettek a nők és a gyermekek; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy égető kérdésről van szó, hiszen az EU-t sújtó gazdasági válság óta nőtt a szegénység és növekedtek a társadalmi különbségek is, az azt követően, kizárólag a megszorításra fókuszáló intézkedések pedig csak továbbsúlyosbították a problémát. Nőtt a szegénység veszélyének kitett emberek száma, köztük is különösen érintettek a nők és a gyermekek;

| 10. | hangsúlyozza, hogy úgy tűnik, hogy az Európa 2020 stratégiában a szegénység visszaszorítása kapcsán kitűzött cél veszélybe került, és hogy arra vissza kell térni az Európa 2020 folyamat következő felülvizsgálata keretében, mivel 2009 és 2012 között a szegénységben élők száma 114 millióról 124 millióra emelkedett (4); |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy úgy tűnik, hogy az Európa 2020 stratégiában a szegénység visszaszorítása kapcsán kitűzött cél veszélybe került, és hogy arra vissza kell térni az Európa 2020 folyamat következő felülvizsgálata keretében, mivel 2009 és 2012 között a szegénységben élők száma 114 millióról 124 millióra emelkedett (4);

| 11. | üdvözli, hogy a legtöbb uniós tagállamban léteznek akár törvényileg előírt, akár kollektív tárgyalások eredményeként létrejött minimálbér-rendszerek. A bérek alakulásának kérdése a tagállamok és/vagy a nemzeti szociális partnerek hatás- és illetékességi körébe tartozik. Teljes mértékben tiszteletben kell ezért tartani a szociális partnerek autonómiáját, valamint a kollektív szerződések megkötéséhez való jogukat; |
| --- | --- |

11.

üdvözli, hogy a legtöbb uniós tagállamban léteznek akár törvényileg előírt, akár kollektív tárgyalások eredményeként létrejött minimálbér-rendszerek. A bérek alakulásának kérdése a tagállamok és/vagy a nemzeti szociális partnerek hatás- és illetékességi körébe tartozik. Teljes mértékben tiszteletben kell ezért tartani a szociális partnerek autonómiáját, valamint a kollektív szerződések megkötéséhez való jogukat;

| 12. | kiemeli, hogy a minimálbér-rendszerek nagymértékben eltérőek, és megjegyzi, hogy egyes országokban ez a szint a mediánjövedelem 50 %-a alatt van megállapítva (5), illetve hogy egyre nagyobb problémát jelent az aktív keresők szegénysége is; |
| --- | --- |

12.

kiemeli, hogy a minimálbér-rendszerek nagymértékben eltérőek, és megjegyzi, hogy egyes országokban ez a szint a mediánjövedelem 50 %-a alatt van megállapítva (5), illetve hogy egyre nagyobb problémát jelent az aktív keresők szegénysége is;

| 13. | elismeri, hogy a kollektív tárgyalás döntő szerepet játszik a minimálbérek meghatározásában, ám rámutat arra, hogy számos szektorban és kkv-ban nem léteznek ágazati megállapodások, ezért bizonyos munkavállalók kiszorulnak ebből a rendszerből; felszólítja a nemzeti szociális partnereket, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten javítsák a szociális párbeszédet; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy a kollektív tárgyalás döntő szerepet játszik a minimálbérek meghatározásában, ám rámutat arra, hogy számos szektorban és kkv-ban nem léteznek ágazati megállapodások, ezért bizonyos munkavállalók kiszorulnak ebből a rendszerből; felszólítja a nemzeti szociális partnereket, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten javítsák a szociális párbeszédet;

| 14. | úgy véli tehát, hogy a tagállamokat ösztönözni kellene arra, hogy igazságos foglalkoztatási feltételek és szabályok mellett, referencia-költségvetések (azaz azokból az árukból és szolgáltatásokból álló kosarak, amelyekre egy egyénnek szüksége van ahhoz, hogy megfelelő jóléti szinten élhessen) (6) alapján, a mediánbér 60 %-át hivatkozási alapként használva elfogadjanak egy irányadó méltányos bérszintet. Egy friss Eurofound-tanulmányban (7) közölt képzeletbeli forgatókönyv szerint amennyiben a minimálbért a nemzeti mediánbér 60 %-ában állapították volna meg, akkor az – 2010-es adatok alapján – az uniós munkavállalók mintegy 16 %-ának kedvező lett volna; |
| --- | --- |

14.

úgy véli tehát, hogy a tagállamokat ösztönözni kellene arra, hogy igazságos foglalkoztatási feltételek és szabályok mellett, referencia-költségvetések (azaz azokból az árukból és szolgáltatásokból álló kosarak, amelyekre egy egyénnek szüksége van ahhoz, hogy megfelelő jóléti szinten élhessen) (6) alapján, a mediánbér 60 %-át hivatkozási alapként használva elfogadjanak egy irányadó méltányos bérszintet. Egy friss Eurofound-tanulmányban (7) közölt képzeletbeli forgatókönyv szerint amennyiben a minimálbért a nemzeti mediánbér 60 %-ában állapították volna meg, akkor az – 2010-es adatok alapján – az uniós munkavállalók mintegy 16 %-ának kedvező lett volna;

| 15. | kiemeli az Európai Referencia-költségvetés Hálózat által annak érdekében végzett munkát, hogy közös módszertant dolgozzon ki Európában a referencia-költségvetések megállapítására, hogy azok tartalma, például az élelmiszerkosár összehasonlítható legyen az egyes tagállamok között; |
| --- | --- |

15.

kiemeli az Európai Referencia-költségvetés Hálózat által annak érdekében végzett munkát, hogy közös módszertant dolgozzon ki Európában a referencia-költségvetések megállapítására, hogy azok tartalma, például az élelmiszerkosár összehasonlítható legyen az egyes tagállamok között;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a magánszektor eladósodottsága, mely 2014-ben az euróövezetben elérte a GDP 126 %-át – az államadósság esetében ez az arány 92 % –, tovább súlyosbítja a fogyasztás és a beruházások alacsony szintjével jellemezhető helyzetet; felveti ezzel kapcsolatban, hogy a méltányos bérrendszerek fontosak abból a szempontból, hogy stabilizálják a gazdaságot és fellendítik a nem áralapú versenyképességet, ekként pedig a gazdasági növekedés fontos motorját jelentik és segítenek elkerülni a stagnálást; ezenkívül annak érdekében, hogy garantálják a háztartások jövedelmét, meg kellene fontolni egy, a túlzott eladósodottság kezelésére irányuló uniós szintű eljárás bevezetését, amely többek között a háztartások tulajdonában levő ingatlanok kisajátításának feltételeire vonatkozna; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a magánszektor eladósodottsága, mely 2014-ben az euróövezetben elérte a GDP 126 %-át – az államadósság esetében ez az arány 92 % –, tovább súlyosbítja a fogyasztás és a beruházások alacsony szintjével jellemezhető helyzetet; felveti ezzel kapcsolatban, hogy a méltányos bérrendszerek fontosak abból a szempontból, hogy stabilizálják a gazdaságot és fellendítik a nem áralapú versenyképességet, ekként pedig a gazdasági növekedés fontos motorját jelentik és segítenek elkerülni a stagnálást; ezenkívül annak érdekében, hogy garantálják a háztartások jövedelmét, meg kellene fontolni egy, a túlzott eladósodottság kezelésére irányuló uniós szintű eljárás bevezetését, amely többek között a háztartások tulajdonában levő ingatlanok kisajátításának feltételeire vonatkozna;

| 17. | fenntartja, hogy a méltányos munkabér azt jelenti, hogy az állami szektornak csak kismértékben vagy egyáltalán nem szükséges fizetéskiegészítésekkel vagy adókedvezményekkel támogatnia a teljes munkaidőben foglalkoztatottakat, ami esetleg segíthetné a tagállamokat költségvetési kötelezettségeik teljesítésében; |
| --- | --- |

17.

fenntartja, hogy a méltányos munkabér azt jelenti, hogy az állami szektornak csak kismértékben vagy egyáltalán nem szükséges fizetéskiegészítésekkel vagy adókedvezményekkel támogatnia a teljes munkaidőben foglalkoztatottakat, ami esetleg segíthetné a tagállamokat költségvetési kötelezettségeik teljesítésében;

| 18. | azt javasolja, hogy a minimálbérrel kapcsolatos intézkedéseket a foglalkoztatási feltételekkel és körülményekkel együtt vizsgálják, különösen egyes rugalmas rendszerek esetében; |
| --- | --- |

18.

azt javasolja, hogy a minimálbérrel kapcsolatos intézkedéseket a foglalkoztatási feltételekkel és körülményekkel együtt vizsgálják, különösen egyes rugalmas rendszerek esetében;

| 19. | fenntartja, hogy többek között méltányos bér és hozzá kapcsolódó tisztességes foglalkoztatási feltételek és szabályok, illetve megfelelő szociális védelmi rendszer nélkül nem lehet olyan tisztességes versenyhelyzetet teremteni az uniós tagállamok között, hogy azok egyfajta „negatív verseny” keretében és „szociális dömping” formájában ne ígérjenek egymás alá; |
| --- | --- |

19.

fenntartja, hogy többek között méltányos bér és hozzá kapcsolódó tisztességes foglalkoztatási feltételek és szabályok, illetve megfelelő szociális védelmi rendszer nélkül nem lehet olyan tisztességes versenyhelyzetet teremteni az uniós tagállamok között, hogy azok egyfajta „negatív verseny” keretében és „szociális dömping” formájában ne ígérjenek egymás alá;

| 20. | kiemeli, hogy a kérdés különös jelentőséggel bír a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvre és az azon alapuló európai bírósági ítéletekre tekintettel, amelyek értelmében a vállalatoknak nem kötelességük a nem általánosan alkalmazandó ágazati minimálbér-megállapodásokat szem előtt tartani (8); |
| --- | --- |

20.

kiemeli, hogy a kérdés különös jelentőséggel bír a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvre és az azon alapuló európai bírósági ítéletekre tekintettel, amelyek értelmében a vállalatoknak nem kötelességük a nem általánosan alkalmazandó ágazati minimálbér-megállapodásokat szem előtt tartani (8);

| 21. | sürgeti a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy alkalmazzák teljes körűen a munkavállalók kiküldetéséről szóló végrehajtási irányelvet; ennek kapcsán érdeklődéssel várja a munkavállalók kiküldetésére alkalmazandó jelenlegi jogszabályok beharangozott európai bizottsági felülvizsgálatát. A cél a szociális dömping elleni küzdelem, valamint az, hogy az ugyanazon a helyen végzett ugyanolyan munkát az egész EU-ban ugyanúgy díjazzák; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy alkalmazzák teljes körűen a munkavállalók kiküldetéséről szóló végrehajtási irányelvet; ennek kapcsán érdeklődéssel várja a munkavállalók kiküldetésére alkalmazandó jelenlegi jogszabályok beharangozott európai bizottsági felülvizsgálatát. A cél a szociális dömping elleni küzdelem, valamint az, hogy az ugyanazon a helyen végzett ugyanolyan munkát az egész EU-ban ugyanúgy díjazzák;

| 22. | úgy véli, hogy ezen a téren további vitákat kell folytatni többek között az EUMSZ 9. és 156. cikkének alapján és – a szubszidiaritási és arányossági elv tiszteletben tartásának biztosítása végett – olyan, kevésbé merev folyamatok révén, mint amilyen a nyitott koordinációs módszer, illetve az európai szemeszter részeként, amely már eddig is foglalkozott a munkabérrel kapcsolatos kérdésekkel; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy ezen a téren további vitákat kell folytatni többek között az EUMSZ 9. és 156. cikkének alapján és – a szubszidiaritási és arányossági elv tiszteletben tartásának biztosítása végett – olyan, kevésbé merev folyamatok révén, mint amilyen a nyitott koordinációs módszer, illetve az európai szemeszter részeként, amely már eddig is foglalkozott a munkabérrel kapcsolatos kérdésekkel;

| 23. | kijelenti továbbá, hogy a korrekt béreket mint gazdasági tényezőt meg lehetne említeni az országspecifikus ajánlásokban is, amelyek már tartalmazzák a munkaerő-piaci bérmeghatározást és foglalkoznak a bérnövekedés kordában tartásával; |
| --- | --- |

23.

kijelenti továbbá, hogy a korrekt béreket mint gazdasági tényezőt meg lehetne említeni az országspecifikus ajánlásokban is, amelyek már tartalmazzák a munkaerő-piaci bérmeghatározást és foglalkoznak a bérnövekedés kordában tartásával;

| 24. | elismeri, hogy a minimálbérek jelentősen eltérőek az EU azon tagállamaiban, amelyekben létezik minimálbér. Hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamokra jellemző tisztességes munkabérek –, amelyeket a tagállamok jogszabályok vagy kollektív tárgyalások révén és mindenképpen hagyományaiknak és gyakorlataiknak teljes mértékű tiszteletben tartásával állapítanak meg –, segíthetnének elérni az Európa 2020 stratégiának azt a célkitűzését, hogy 20 millió embert kiemeljünk a szegénységből és a társadalmi kirekesztettségből; |
| --- | --- |

24.

elismeri, hogy a minimálbérek jelentősen eltérőek az EU azon tagállamaiban, amelyekben létezik minimálbér. Hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamokra jellemző tisztességes munkabérek –, amelyeket a tagállamok jogszabályok vagy kollektív tárgyalások révén és mindenképpen hagyományaiknak és gyakorlataiknak teljes mértékű tiszteletben tartásával állapítanak meg –, segíthetnének elérni az Európa 2020 stratégiának azt a célkitűzését, hogy 20 millió embert kiemeljünk a szegénységből és a társadalmi kirekesztettségből;

| 25. | véleménye szerint a méltányos munkabérekkel enyhíteni lehetne az Európában tapasztalható egyenlőtlenségek elfogadhatatlan mértékén is, amely komoly kockázatot jelent a társadalmi kohézióra, politikai kérdésnek számít és veszélyezteti az EU jövőbeli növekedési potenciálját; |
| --- | --- |

25.

véleménye szerint a méltányos munkabérekkel enyhíteni lehetne az Európában tapasztalható egyenlőtlenségek elfogadhatatlan mértékén is, amely komoly kockázatot jelent a társadalmi kohézióra, politikai kérdésnek számít és veszélyezteti az EU jövőbeli növekedési potenciálját;

| 26. | utal arra, hogy sok jó példával találkozhatunk olyan tagállamokban, amelyekben az alacsony bérű munkavállalók a foglalkoztatottaknak csak kis hányadát teszik ki. A szóban forgó tagállamok közül háromban – Svédországban, Dániában és Olaszországban – nincsenek törvényben meghatározott minimálbérek vagy a kollektív szerződések általános alkalmazását előíró jogszabályok: a bérek megállapítása a gyakorlatban, a hagyományok alapján történik, mégis jól működik (9); |
| --- | --- |

26.

utal arra, hogy sok jó példával találkozhatunk olyan tagállamokban, amelyekben az alacsony bérű munkavállalók a foglalkoztatottaknak csak kis hányadát teszik ki. A szóban forgó tagállamok közül háromban – Svédországban, Dániában és Olaszországban – nincsenek törvényben meghatározott minimálbérek vagy a kollektív szerződések általános alkalmazását előíró jogszabályok: a bérek megállapítása a gyakorlatban, a hagyományok alapján történik, mégis jól működik (9);

Regionális dimenzió

| 27. | arra ösztönzi az uniós helyi és regionális önkormányzatokat, hogy munkaadói minőségükben járjanak elöl jó példával, és törekedjenek arra, hogy munkavállalóiknak tisztességes bért biztosítsanak, ezenkívül kéri a bevált gyakorlatok uniós szinten történő megosztását; |
| --- | --- |

27.

arra ösztönzi az uniós helyi és regionális önkormányzatokat, hogy munkaadói minőségükben járjanak elöl jó példával, és törekedjenek arra, hogy munkavállalóiknak tisztességes bért biztosítsanak, ezenkívül kéri a bevált gyakorlatok uniós szinten történő megosztását;

| 28. | üdvözli továbbá, hogy egyes helyi és regionális szintű hatóságok közbeszerzési politikáik révén ösztönzik és szorítják rá szállítóikat arra, hogy munkatársaiknak méltányos béreket fizessenek. Ezzel kapcsolatban megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a közbeszerzésről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, amely 2016 áprilisában lép hatályba, kifejezetten megemlíti, hogy nem lehet megakadályozni a munkavállalók számára kedvezőbb alkalmazási feltételek alkalmazását ((37) preambulumbekezdés), és rögzíti, hogy az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési szerződések odaítélési szempontjaként nem használhatják kizárólag az árat vagy kizárólag a költségeket (67. cikk). Ezenkívül örömmel üdvözli az Európai Unió Bírósága által a C-115/14. sz. ügyben (2015. november 17.) hozott ítéletet, amely kimondja, hogy az uniós jog nem tiltja eleve, hogy a közbeszerzési eljárásból kizárják az olyan pályázókat, akik nem vállalják, hogy kifizetik az érintett dolgozóknak a minimálbért (10). |
| --- | --- |

28.

üdvözli továbbá, hogy egyes helyi és regionális szintű hatóságok közbeszerzési politikáik révén ösztönzik és szorítják rá szállítóikat arra, hogy munkatársaiknak méltányos béreket fizessenek. Ezzel kapcsolatban megelégedéssel veszi tudomásul, hogy a közbeszerzésről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv, amely 2016 áprilisában lép hatályba, kifejezetten megemlíti, hogy nem lehet megakadályozni a munkavállalók számára kedvezőbb alkalmazási feltételek alkalmazását ((37) preambulumbekezdés), és rögzíti, hogy az ajánlatkérő szervek a közbeszerzési szerződések odaítélési szempontjaként nem használhatják kizárólag az árat vagy kizárólag a költségeket (67. cikk). Ezenkívül örömmel üdvözli az Európai Unió Bírósága által a C-115/14. sz. ügyben (2015. november 17.) hozott ítéletet, amely kimondja, hogy az uniós jog nem tiltja eleve, hogy a közbeszerzési eljárásból kizárják az olyan pályázókat, akik nem vállalják, hogy kifizetik az érintett dolgozóknak a minimálbért (10).

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Eurobarométer-különjelentés: Szegénység és társadalmi kirekesztés (2010).

1

(2)  Az Európai Parlament alábbi állásfoglalásai: 1) „A minimáljövedelem szerepe a szegénység elleni küzdelemben és a befogadó társadalom előmozdítása Európában”, elfogadva 2010. október 20-án (2010/2039(INI)), illetve 2) „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja”, elfogadva 2011. november 15-én (2011/2052(INI)).

2

(3)  Az Európai Parlament állásfoglalása a Bizottság 2016. évi munkaprogramjáról (2015/2729(RSP)), 16. pont.

3

(4)  COM(2014) 130 – Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról.

4

(5)  „Az európai minimálbér-politika jellemzői (Contours of a European Minimum Wage Policy)”: Thorsten Schulten tanulmánya, Friedrich Ebert alapítvány, 2014. október, http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf

5

(6)  COM(2013) 83 – Szociális beruházási csomag.

6

(7)  „Fizetés Európában a 21. században”: Christine Aumayr-Pintar és szerzőtársainak jelentése, Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért (Eurofound), 2014. április.

7

(8)  C-346/06. sz. ügy: Dirk Rüffert kontra Land Niedersachsen.

8

(9)  Eurostat, „Structure of earnings survey 2010”, a 10-nél kevesebb munkavállalót foglalkoztató vállalkozások kivételével, lásd különösen az 5.34. ábrát.

9

(10)  Úgy találták, hogy összhangban van az uniós joggal egy tagállami regionális hatóság azon jogszabálya, melynek alapján a pályázóknak és azok alvállalkozóinak ki kell fizetniük egy bizonyos minimálbért azoknak a dolgozóknak, akik közbeszerzési szerződésben szereplő szolgáltatásokat végeznek.

10

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/25

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szociális gazdaság szerepe a gazdasági fellendülés beindításában és a munkanélküliség elleni küzdelemben

(2016/C 051/05)

| Előadó: | Luís GOMES (PT/EPP), Vila Real de Santo António polgármestere |
| --- | --- |

Előadó:

Luís GOMES (PT/EPP), Vila Real de Santo António polgármestere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy a szövetségek, szövetkezetek és a kölcsönösségen alapuló egyesületek formájában 2 millió vállalkozásból álló szociális gazdaságnak kulcsszerepe van az Európai Unió társadalmi és gazdasági fejlődésében. Az ágazat 11 millió munkahelyet teremt, ami az aktív keresők 6 %-ának felel meg, és az összes európai vállalkozás 10 %-át tartalmazza; |
| --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a szövetségek, szövetkezetek és a kölcsönösségen alapuló egyesületek formájában 2 millió vállalkozásból álló szociális gazdaságnak kulcsszerepe van az Európai Unió társadalmi és gazdasági fejlődésében. Az ágazat 11 millió munkahelyet teremt, ami az aktív keresők 6 %-ának felel meg, és az összes európai vállalkozás 10 %-át tartalmazza;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság intézményei és szereplői ellenállóképesnek bizonyultak a válság alatt, és hozzájárultak a polgárok jóléti szintjének emeléséhez és munkaerő-piaci helyük komoly nehézségek árán történő megtartásához akkor is, amikor más szervezetek és vállalatok erre nem voltak képesek. Ez a jellegzetességük különösen annak kapcsán volt látványos, hogy sikeresen integrálták azokat a csoportokat, amelyeknek nehézséget jelentett az, hogy megjelenjenek a munkaerőpiacon vagy visszatérjenek oda; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság intézményei és szereplői ellenállóképesnek bizonyultak a válság alatt, és hozzájárultak a polgárok jóléti szintjének emeléséhez és munkaerő-piaci helyük komoly nehézségek árán történő megtartásához akkor is, amikor más szervezetek és vállalatok erre nem voltak képesek. Ez a jellegzetességük különösen annak kapcsán volt látványos, hogy sikeresen integrálták azokat a csoportokat, amelyeknek nehézséget jelentett az, hogy megjelenjenek a munkaerőpiacon vagy visszatérjenek oda;

| 3. | úgy véli, hogy az Európai Bizottság által 2012-ben elfogadott, a GMU szociális dimenziójának megerősítéséről szóló közlemény, továbbá a 2013-ban elfogadott szociális beruházási csomag nyomon követése során jobban figyelembe kell venni, hogy a szociális gazdaság mennyire hozzájárul az Európa 2020 stratégia szociális célkitűzéseinek megvalósításához; úgy ítéli meg továbbá, hogy a szociális gazdaságba irányuló beruházásoknak az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Szociális Alap keretébe is kellene tartozniuk, mivel ezek – az EFSI és más európai uniós finanszírozási források mellett – gyakran segítik színvonalas munkahelyek megteremtését az európai polgárok számára; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy az Európai Bizottság által 2012-ben elfogadott, a GMU szociális dimenziójának megerősítéséről szóló közlemény, továbbá a 2013-ban elfogadott szociális beruházási csomag nyomon követése során jobban figyelembe kell venni, hogy a szociális gazdaság mennyire hozzájárul az Európa 2020 stratégia szociális célkitűzéseinek megvalósításához; úgy ítéli meg továbbá, hogy a szociális gazdaságba irányuló beruházásoknak az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Szociális Alap keretébe is kellene tartozniuk, mivel ezek – az EFSI és más európai uniós finanszírozási források mellett – gyakran segítik színvonalas munkahelyek megteremtését az európai polgárok számára;

| 4. | hangsúlyozza, hogy azáltal, hogy a közösséget alkotó egyének közötti együttműködésen és polgári szerepvállaláson alapulnak, a szociális gazdaság kezdeményezései a működési helyükkel való összhangnak és kötődésnek köszönhetően, mivel csökkentik a közösség kiszolgáltatottságát a vállalatáthelyezésekkel szemben, eközben pedig vállalati társadalmi felelősségvállalásuk részeként nagyobb biztonságot nyújtanak munkavállalóik számára, hozzájárulnak a társadalmi, gazdasági és területi kohézió, valamint a bizalom növeléséhez az egész EU-ban; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy azáltal, hogy a közösséget alkotó egyének közötti együttműködésen és polgári szerepvállaláson alapulnak, a szociális gazdaság kezdeményezései a működési helyükkel való összhangnak és kötődésnek köszönhetően, mivel csökkentik a közösség kiszolgáltatottságát a vállalatáthelyezésekkel szemben, eközben pedig vállalati társadalmi felelősségvállalásuk részeként nagyobb biztonságot nyújtanak munkavállalóik számára, hozzájárulnak a társadalmi, gazdasági és területi kohézió, valamint a bizalom növeléséhez az egész EU-ban;

| 5. | üdvözli, hogy az uniós jogszabályok, mint például az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU rendelet, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1301/2013/EU rendelet vagy az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU rendelet nagy jelentőséget tulajdonít a szociális gazdaságnak. Üdvözli továbbá az esb-alapok 2014–2020 közötti programozási időszakára vonatkozó új rendeleteket, amelyek a szociális vállalkozást az ESZA és az ERFA kiemelt beruházási lehetőségei közé sorolják, erősítik a partnerségi megközelítést, továbbá lehetőséget teremtenek a partnerség alapú kezdeményezések előmozdítására a szociális gazdaság és a helyi/regionális önkormányzatok között, például a közösségvezérelt helyi fejlesztési eszközök révén; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy az uniós jogszabályok, mint például az Európai Szociális Alapról szóló 1304/2013/EU rendelet, az Európai Regionális Fejlesztési Alapról szóló 1301/2013/EU rendelet vagy az Európai Unió foglalkoztatás és társadalmi innováció programjáról és a foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz létrehozásáról szóló 283/2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló, 2013. december 11-i 1296/2013/EU rendelet nagy jelentőséget tulajdonít a szociális gazdaságnak. Üdvözli továbbá az esb-alapok 2014–2020 közötti programozási időszakára vonatkozó új rendeleteket, amelyek a szociális vállalkozást az ESZA és az ERFA kiemelt beruházási lehetőségei közé sorolják, erősítik a partnerségi megközelítést, továbbá lehetőséget teremtenek a partnerség alapú kezdeményezések előmozdítására a szociális gazdaság és a helyi/regionális önkormányzatok között, például a közösségvezérelt helyi fejlesztési eszközök révén;

| 6. | rámutat, hogy a szociális gazdaság szervezetei az összes polgár, még a termelési rendszer által a perifériára sodortak körében is ösztönzik a szerepvállalást, valamint a szolidaritást és a vállalkozói szellemet, ez pedig hozzájárul az értékteremtő gazdasági tevékenység fellendítéséhez és a szociális vállalkozások esetében a jövedelmezőséghez, még a gazdaságilag gyengébb ágazatokban is; |
| --- | --- |

6.

rámutat, hogy a szociális gazdaság szervezetei az összes polgár, még a termelési rendszer által a perifériára sodortak körében is ösztönzik a szerepvállalást, valamint a szolidaritást és a vállalkozói szellemet, ez pedig hozzájárul az értékteremtő gazdasági tevékenység fellendítéséhez és a szociális vállalkozások esetében a jövedelmezőséghez, még a gazdaságilag gyengébb ágazatokban is;

| 7. | kiemeli, hogy az állami szektor, a szociális gazdaság számos intézménye és a magánszektor – különösen a szociális vállalkozások – közötti dinamikus partnerségek révén támogatni kell a polgári részvételt és a közös alkotási folyamatokat a szociális szférában, a szociális szempontból innovatív intézkedések és politikák irányába mutató megközelítés elfogadása mellett; |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy az állami szektor, a szociális gazdaság számos intézménye és a magánszektor – különösen a szociális vállalkozások – közötti dinamikus partnerségek révén támogatni kell a polgári részvételt és a közös alkotási folyamatokat a szociális szférában, a szociális szempontból innovatív intézkedések és politikák irányába mutató megközelítés elfogadása mellett;

| 8. | rámutat arra, hogy állami szinten viszonylag kevéssé ismerik el a szociális gazdaságban rendelkezésre álló vállalkozói kapacitást, ami egyebek között azt eredményezi, hogy a különböző régiókban és országokban működő szereplők között nem alakul ki kapcsolat. Emiatt alapvető jelentősége van a bevált gyakorlatok kölcsönös kicserélésének, partnerségek kialakításának, illetve annak, hogy ösztönzőket és finanszírozást teremtsenek a vállalkozói készség, a szociális innováció és a szociális beruházások előmozdítása érdekében. Mindez előfeltétele annak, hogy a szociális gazdaság vonzóbbá és elismertebbé váljon; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy állami szinten viszonylag kevéssé ismerik el a szociális gazdaságban rendelkezésre álló vállalkozói kapacitást, ami egyebek között azt eredményezi, hogy a különböző régiókban és országokban működő szereplők között nem alakul ki kapcsolat. Emiatt alapvető jelentősége van a bevált gyakorlatok kölcsönös kicserélésének, partnerségek kialakításának, illetve annak, hogy ösztönzőket és finanszírozást teremtsenek a vállalkozói készség, a szociális innováció és a szociális beruházások előmozdítása érdekében. Mindez előfeltétele annak, hogy a szociális gazdaság vonzóbbá és elismertebbé váljon;

| 9. | javasolja, hogy Európában kapjon nagyobb hangsúlyt a szociális gazdasággal kapcsolatos kutatás, támaszkodva egyebek között a szociális gazdaság témájában indítandó általános, a nyilvánosságnak és különösen a diákoknak szóló képzési programok, illetve a szociális gazdaság szereplőit és a munkanélkülieket megcélzó speciális programok kialakítására és elterjesztésére, valamint partnerségeket hozva létre a szociális gazdaság szervezetei, az oktatási és képzési intézmények, továbbá a helyi és regionális önkormányzatok között; |
| --- | --- |

9.

javasolja, hogy Európában kapjon nagyobb hangsúlyt a szociális gazdasággal kapcsolatos kutatás, támaszkodva egyebek között a szociális gazdaság témájában indítandó általános, a nyilvánosságnak és különösen a diákoknak szóló képzési programok, illetve a szociális gazdaság szereplőit és a munkanélkülieket megcélzó speciális programok kialakítására és elterjesztésére, valamint partnerségeket hozva létre a szociális gazdaság szervezetei, az oktatási és képzési intézmények, továbbá a helyi és regionális önkormányzatok között;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak, a tagállamoknak és az EU-nak is ösztönöznie kellene a partnerséget és az információs és kommunikációs technológiák fejlődése által folyamatosan elérhetővé váló új eszközök és új szociális támogatási lehetőségek kifejlesztésének támogatását. Ehhez emelni kell a nyújtott szolgáltatások színvonalát és elérhetőségét, ésszerűsíteni kell a költségeket és hozzá kell járulni ahhoz, hogy a nagyközönség szemében vonzó kép alakuljon ki a szociális gazdaságról; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak, a tagállamoknak és az EU-nak is ösztönöznie kellene a partnerséget és az információs és kommunikációs technológiák fejlődése által folyamatosan elérhetővé váló új eszközök és új szociális támogatási lehetőségek kifejlesztésének támogatását. Ehhez emelni kell a nyújtott szolgáltatások színvonalát és elérhetőségét, ésszerűsíteni kell a költségeket és hozzá kell járulni ahhoz, hogy a nagyközönség szemében vonzó kép alakuljon ki a szociális gazdaságról;

| 11. | szorgalmazza, hogy a tagállamok tegyenek lépéseket a szociális gazdasági szereplők piaci működésének megkönnyítése érdekében, mivel ezek a szereplők fontos szerepet játszanak többek között a munkanélküliséggel és a társadalmi kirekesztéssel összefüggő problémák megoldásában azáltal, hogy visszavezetik a munka világába a kirekesztettnek számító csoportokat; |
| --- | --- |

11.

szorgalmazza, hogy a tagállamok tegyenek lépéseket a szociális gazdasági szereplők piaci működésének megkönnyítése érdekében, mivel ezek a szereplők fontos szerepet játszanak többek között a munkanélküliséggel és a társadalmi kirekesztéssel összefüggő problémák megoldásában azáltal, hogy visszavezetik a munka világába a kirekesztettnek számító csoportokat;

| 12. | sürgeti az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan jogi keretet, amely közös meghatározásokat tartalmaz a szociális gazdaság különböző európai formáira – melyek például a szövetkezetek, alapítványok, biztosító egyesületek és szövetségek – vonatkozóan annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szociális gazdaság vállalkozásai biztos jogi alapon működhessenek, és így élvezhessék a belső piac és a szabad mozgás nyújtotta előnyöket. E dokumentumnak mindenekelőtt közös definíciókat kell tartalmaznia. Az ilyen szervezetekkel való európai partnerségi programok kialakítása ezekre a meghatározásokra támaszkodhat annak érdekében, hogy a támogatást hozzáilleszthessék az egyes szervezettípusok szükségleteihez, és megszilárdítsák szerepüket a foglalkoztatás előmozdításában és a regionális szint vállalkozói kapacitásának fejlesztésében; |
| --- | --- |

12.

sürgeti az Európai Bizottságot, hogy terjesszen elő egy olyan jogi keretet, amely közös meghatározásokat tartalmaz a szociális gazdaság különböző európai formáira – melyek például a szövetkezetek, alapítványok, biztosító egyesületek és szövetségek – vonatkozóan annak lehetővé tétele érdekében, hogy a szociális gazdaság vállalkozásai biztos jogi alapon működhessenek, és így élvezhessék a belső piac és a szabad mozgás nyújtotta előnyöket. E dokumentumnak mindenekelőtt közös definíciókat kell tartalmaznia. Az ilyen szervezetekkel való európai partnerségi programok kialakítása ezekre a meghatározásokra támaszkodhat annak érdekében, hogy a támogatást hozzáilleszthessék az egyes szervezettípusok szükségleteihez, és megszilárdítsák szerepüket a foglalkoztatás előmozdításában és a regionális szint vállalkozói kapacitásának fejlesztésében;

| 13. | megjegyzi, hogy az intézmények és a szociális gazdaság szereplői által a munkanélküliség elleni küzdelemben és az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdításában betöltött pozitív szerep nagy jelentőséggel bír az olyan területeken, amelyekre a termelői dinamizmus hiánya és a gyenge vállalkozói szellem miatt jellemző a kivándorlás és a népesség gyors elöregedése, különös tekintettel a vidéki területekre. Ezeken a területeken a szociális gazdaság jelentősége meghaladja a szociális természetű javak és szolgáltatások iránti helyi kereslet kielégítését, hiszen a szociális gazdaság szervezetei azon ritka intézmények közé tartoznak, amelyek a szándékok egyesítésével képesek előmozdítani a vállalkozói szellemet és visszatartani vagy vonzani olyan gazdasági szereplőket, akik ki tudják aknázni az adott területen rendelkezésre álló helyi forrásokat; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi, hogy az intézmények és a szociális gazdaság szereplői által a munkanélküliség elleni küzdelemben és az inkluzív és fenntartható növekedés előmozdításában betöltött pozitív szerep nagy jelentőséggel bír az olyan területeken, amelyekre a termelői dinamizmus hiánya és a gyenge vállalkozói szellem miatt jellemző a kivándorlás és a népesség gyors elöregedése, különös tekintettel a vidéki területekre. Ezeken a területeken a szociális gazdaság jelentősége meghaladja a szociális természetű javak és szolgáltatások iránti helyi kereslet kielégítését, hiszen a szociális gazdaság szervezetei azon ritka intézmények közé tartoznak, amelyek a szándékok egyesítésével képesek előmozdítani a vállalkozói szellemet és visszatartani vagy vonzani olyan gazdasági szereplőket, akik ki tudják aknázni az adott területen rendelkezésre álló helyi forrásokat;

| 14. | javasolja a szociális gazdaság és szakoktatás közötti együttműködés elősegítését minden területen, iskolai és diákszövetkezetek létrehozásának támogatását, amely révén kiszélesíti a fiatalok pályaválasztási lehetőségeit, hozzájárulva az ifjúsági munkanélküliség kialakulásának megelőzéséhez. Ennek szellemében az EGSZB támogatja még az iskolai és diákszövetkezetek belefoglalását a szociális gazdaság szereplői körébe, és azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy egymással egyeztetve vegyék fel a szövetkezeteket és a szociális gazdaságot a vállalkozási ismeretek általános iskolai és felsőoktatási országos tanterveibe és programjaiba; |
| --- | --- |

14.

javasolja a szociális gazdaság és szakoktatás közötti együttműködés elősegítését minden területen, iskolai és diákszövetkezetek létrehozásának támogatását, amely révén kiszélesíti a fiatalok pályaválasztási lehetőségeit, hozzájárulva az ifjúsági munkanélküliség kialakulásának megelőzéséhez. Ennek szellemében az EGSZB támogatja még az iskolai és diákszövetkezetek belefoglalását a szociális gazdaság szereplői körébe, és azt ajánlja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy egymással egyeztetve vegyék fel a szövetkezeteket és a szociális gazdaságot a vállalkozási ismeretek általános iskolai és felsőoktatási országos tanterveibe és programjaiba;

| 15. | úgy véli, hogy amikor és amilyen módon csak lehetséges, meg kell emelni a szociális gazdaság szervezeteivel alkotott partnerségeknek juttatott nemzeti és uniós szintű támogatást az alacsony népsűrűségű területeken, a különösen magas munkanélküliségi mutatókkal és a kiszolgáltatott társadalmi csoportok alacsony foglalkoztatási arányával jellemezhető régiókban, a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel küzdő régiókban, valamint a sajátos környezeti érdekkel bíró régiókban, hogy előmozdítsák az ilyen partnerségek különleges szerepét az értékteremtésben és az érték megtartásában ezekben a régiókban; |
| --- | --- |

15.

úgy véli, hogy amikor és amilyen módon csak lehetséges, meg kell emelni a szociális gazdaság szervezeteivel alkotott partnerségeknek juttatott nemzeti és uniós szintű támogatást az alacsony népsűrűségű területeken, a különösen magas munkanélküliségi mutatókkal és a kiszolgáltatott társadalmi csoportok alacsony foglalkoztatási arányával jellemezhető régiókban, a szegénységgel és társadalmi kirekesztéssel küzdő régiókban, valamint a sajátos környezeti érdekkel bíró régiókban, hogy előmozdítsák az ilyen partnerségek különleges szerepét az értékteremtésben és az érték megtartásában ezekben a régiókban;

| 16. | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy rugalmasan alkalmazza a szociális gazdaság szervezeteinek állami támogatására vonatkozó szabályokat, támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat e szabályok megértésében és arányos alkalmazásában, és lehetőség szerint növelje azon támogatások összegét, amelyeket a tagállamok, illetve azok helyi és regionális önkormányzatai, valamint az EU a partnerségeknek, többek között a szociális gazdaság szervezeteinek folyósítanak; |
| --- | --- |

16.

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy rugalmasan alkalmazza a szociális gazdaság szervezeteinek állami támogatására vonatkozó szabályokat, támogassa a helyi és regionális önkormányzatokat e szabályok megértésében és arányos alkalmazásában, és lehetőség szerint növelje azon támogatások összegét, amelyeket a tagállamok, illetve azok helyi és regionális önkormányzatai, valamint az EU a partnerségeknek, többek között a szociális gazdaság szervezeteinek folyósítanak;

| 17. | örömmel fogadja, hogy a közelmúltban elfogadták a közbeszerzésekről és a koncessziókról szóló irányelveket (2014/24/EU, 2014/25/EU és 2014/23/EU irányelvek), amelyek többek között a szociális befogadás és a szociális innováció elősegítésére irányuló rendelkezéseket és szociális kritériumokat is tartalmaznak; a tagállamokat annak biztosítására kéri, hogy a jelenlegi szakaszban, amikor ezeket az irányelveket átültetik a nemzeti joganyagba, a szerződéseket odaítélő hatóságok teljes mértékben felhasználhassák a fenntartott szerződésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket és az egyszerűsített eljárásokat, amelyeknek az a céljuk, hogy mind nemzeti, mind regionális és helyi szinten erősítsék a szociális gazdaságban részt vevők szerepét. Felkéri továbbá az uniós intézményeket, hogy ellenőrizzék ezeknek a szabályoknak a nemzeti, regionális és helyi szintű végrehajtását, és folytassanak vitát javításukról; |
| --- | --- |

17.

örömmel fogadja, hogy a közelmúltban elfogadták a közbeszerzésekről és a koncessziókról szóló irányelveket (2014/24/EU, 2014/25/EU és 2014/23/EU irányelvek), amelyek többek között a szociális befogadás és a szociális innováció elősegítésére irányuló rendelkezéseket és szociális kritériumokat is tartalmaznak; a tagállamokat annak biztosítására kéri, hogy a jelenlegi szakaszban, amikor ezeket az irányelveket átültetik a nemzeti joganyagba, a szerződéseket odaítélő hatóságok teljes mértékben felhasználhassák a fenntartott szerződésekre vonatkozó különleges rendelkezéseket és az egyszerűsített eljárásokat, amelyeknek az a céljuk, hogy mind nemzeti, mind regionális és helyi szinten erősítsék a szociális gazdaságban részt vevők szerepét. Felkéri továbbá az uniós intézményeket, hogy ellenőrizzék ezeknek a szabályoknak a nemzeti, regionális és helyi szintű végrehajtását, és folytassanak vitát javításukról;

| 18. | megismétli, hogy a szociális gazdaság megfelelő és igen hatékony eszköz lehet a rejtett gazdaság elleni küzdelemben és a gazdasági és társadalmi értékteremtésben; |
| --- | --- |

18.

megismétli, hogy a szociális gazdaság megfelelő és igen hatékony eszköz lehet a rejtett gazdaság elleni küzdelemben és a gazdasági és társadalmi értékteremtésben;

| 19. | létfontosságúnak tartja, hogy felszabadítsák a szociális gazdaságban rejlő lehetőségeket oly módon, hogy különféle finanszírozási eszközök, például európai alapok, kockázatitőke-alapok, mikrohitelek és közösségi mikrofinanszírozás (crowdfunding) révén javítják a szociális gazdaság piacra jutását, és megfelelő helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközöket mozgósítanak, egyensúlyba hozva a gazdasági/pénzügyi elvárások szükséges szintjét az ezen szervezetek által helyi szinten végzett tevékenységek elismert közérdekűségével; |
| --- | --- |

19.

létfontosságúnak tartja, hogy felszabadítsák a szociális gazdaságban rejlő lehetőségeket oly módon, hogy különféle finanszírozási eszközök, például európai alapok, kockázatitőke-alapok, mikrohitelek és közösségi mikrofinanszírozás (crowdfunding) révén javítják a szociális gazdaság piacra jutását, és megfelelő helyi, regionális, nemzeti és uniós szintű finanszírozási eszközöket mozgósítanak, egyensúlyba hozva a gazdasági/pénzügyi elvárások szükséges szintjét az ezen szervezetek által helyi szinten végzett tevékenységek elismert közérdekűségével;

| 20. | sajnálja, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó európai bizottsági stratégia nem említi meg a szociális gazdaságot, és az együttműködésen alapuló, nem kereskedelmi jellegű gazdaságot is éppen csak érinti, pedig ez utóbbiban nagyon jelentős szociális lehetőségek rejlenek; |
| --- | --- |

20.

sajnálja, hogy a digitális egységes piacra vonatkozó európai bizottsági stratégia nem említi meg a szociális gazdaságot, és az együttműködésen alapuló, nem kereskedelmi jellegű gazdaságot is éppen csak érinti, pedig ez utóbbiban nagyon jelentős szociális lehetőségek rejlenek;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság szervezeteiben ki kell alakítani a nyomon követés kultúráját, javítva képességüket a fellépések gazdasági és szociális dimenziójának felmérésére és ismertté tételére, illetve olyan módszertant és mutatókat dolgozva ki, amelyek megfelelnek sajátosságaiknak és jellemzőiknek. Különböző módon terjeszteni kell és hozzáférhetővé kell tenni a nyomon követés során szerzett tapasztalatokat; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a szociális gazdaság szervezeteiben ki kell alakítani a nyomon követés kultúráját, javítva képességüket a fellépések gazdasági és szociális dimenziójának felmérésére és ismertté tételére, illetve olyan módszertant és mutatókat dolgozva ki, amelyek megfelelnek sajátosságaiknak és jellemzőiknek. Különböző módon terjeszteni kell és hozzáférhetővé kell tenni a nyomon követés során szerzett tapasztalatokat;

| 22. | üdvözli az Európai Bizottság által létrehozandó többnyelvű digitális platformot – az Európai Szociális Innováció Platformját – a szociális innovációval kapcsolatos információk kölcsönös kicserélésének előmozdítására, de véleménye szerint a platformban külön szekciót kellene kialakítani a szociális gazdaság számára; |
| --- | --- |

22.

üdvözli az Európai Bizottság által létrehozandó többnyelvű digitális platformot – az Európai Szociális Innováció Platformját – a szociális innovációval kapcsolatos információk kölcsönös kicserélésének előmozdítására, de véleménye szerint a platformban külön szekciót kellene kialakítani a szociális gazdaság számára;

| 23. | azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy kimondottan a szociális gazdaságnak szentelt osztályt, mivel a jelenlegi helyzetben az a döntés, hogy a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságon belül több osztály összevonásával létrehoznak egy „Klaszterek, szociális gazdaság és vállalkozás” osztályt, a jelek szerint nincs összhangban a szociális gazdaság keretével és adottságaival; |
| --- | --- |

23.

azt javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy kimondottan a szociális gazdaságnak szentelt osztályt, mivel a jelenlegi helyzetben az a döntés, hogy a Belső Piaci, Ipar-, Vállalkozás- és Kkv-politikai Főigazgatóságon belül több osztály összevonásával létrehoznak egy „Klaszterek, szociális gazdaság és vállalkozás” osztályt, a jelek szerint nincs összhangban a szociális gazdaság keretével és adottságaival;

| 24. | arra ösztönzi az uniós intézményeket, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyék számba és terjesszék a párbeszéd új formáinak, illetve a politikák közös kidolgozásának és végrehajtásának példáit, melyek a helyi/regionális önkormányzatok, a szociális gazdaság és más szereplők közötti partnerségeken alapulnak; |
| --- | --- |

24.

arra ösztönzi az uniós intézményeket, a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy vegyék számba és terjesszék a párbeszéd új formáinak, illetve a politikák közös kidolgozásának és végrehajtásának példáit, melyek a helyi/regionális önkormányzatok, a szociális gazdaság és más szereplők közötti partnerségeken alapulnak;

| 25. | kiáll amellett, hogy a szociális gazdaság szervezeteinek többsége által folytatott tevékenység erősen helyi (vagy területi) jellege miatt az EU és az egyes tagállamok mozdítsák elő és ösztönözzék a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kibővítését a szociális gazdaságnak szóló programok és politikák meghatározásában, illetve azok más szakpolitikákkal való összehangolása terén, elősegítve így a kitűzött célok elérését; |
| --- | --- |

25.

kiáll amellett, hogy a szociális gazdaság szervezeteinek többsége által folytatott tevékenység erősen helyi (vagy területi) jellege miatt az EU és az egyes tagállamok mozdítsák elő és ösztönözzék a helyi és regionális önkormányzatok szerepének kibővítését a szociális gazdaságnak szóló programok és politikák meghatározásában, illetve azok más szakpolitikákkal való összehangolása terén, elősegítve így a kitűzött célok elérését;

| 26. | javasolja, hogy az Európai Bizottság tegyen javaslatot – azoknak a tagállamoknak, amelyek ezt eddig nem tették meg – a szociális gazdaság működéséhez és fejlődéséhez szükséges jogi keret mielőbbi megalkotására és elfogadására, illetve arra, hogy még ezt megelőzően határozzanak meg egyértelmű stratégiát az ágazat számára. |
| --- | --- |

26.

javasolja, hogy az Európai Bizottság tegyen javaslatot – azoknak a tagállamoknak, amelyek ezt eddig nem tették meg – a szociális gazdaság működéséhez és fejlődéséhez szükséges jogi keret mielőbbi megalkotására és elfogadására, illetve arra, hogy még ezt megelőzően határozzanak meg egyértelmű stratégiát az ágazat számára.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 3-án.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/28

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A megosztásalapú gazdaság helyi és regionális vetülete

(2016/C 051/06)

| Előadó: | Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Castelnuovo Rangone polgármester-helyettese, Modena tartomány |
| --- | --- |

Előadó:

Benedetta BRIGHENTI (IT/PES), Castelnuovo Rangone polgármester-helyettese, Modena tartomány

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság, amely új vagy felélesztett társadalmi mintákon alapul, jelentős üzleti, jogi és intézményi kihatásokkal jár – olyan társadalmi gyakorlatokról van szó, mint a megosztás és az együttműködés. Tekintettel innovatív és dinamikus jellegére, a koncepció nem definiálható pontosan. Elmondható azonban, hogy az alábbi jellemzőkkel bíró jelenségeket foglal magában:






  i. | legfontosabb szereplői nem úgy viselkednek, mint ami a klasszikus közgazdasági modellek alapján elvárható (azaz, mint az úgynevezett homo oeconomicus). Ettől még ez a viselkedés éppúgy lehet ésszerű és célratörő; |
| --- | --- | --- |

1.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság, amely új vagy felélesztett társadalmi mintákon alapul, jelentős üzleti, jogi és intézményi kihatásokkal jár – olyan társadalmi gyakorlatokról van szó, mint a megosztás és az együttműködés. Tekintettel innovatív és dinamikus jellegére, a koncepció nem definiálható pontosan. Elmondható azonban, hogy az alábbi jellemzőkkel bíró jelenségeket foglal magában:

i.

legfontosabb szereplői nem úgy viselkednek, mint ami a klasszikus közgazdasági modellek alapján elvárható (azaz, mint az úgynevezett homo oeconomicus). Ettől még ez a viselkedés éppúgy lehet ésszerű és célratörő;

| ii. | a megosztásalapú gazdaság olyan platformra épülő megközelítést alkalmaz, amely szerint a kapcsolatok, a hírnév, a társadalmi bizalom és egyéb, a közösségen belüli nem gazdasági motivációk a fő gazdasági mozgatórugók részévé válnak; |
| --- | --- |

ii.

a megosztásalapú gazdaság olyan platformra épülő megközelítést alkalmaz, amely szerint a kapcsolatok, a hírnév, a társadalmi bizalom és egyéb, a közösségen belüli nem gazdasági motivációk a fő gazdasági mozgatórugók részévé válnak;

| iii. | a megosztásalapú gazdaság intenzíven, nagymértékben igénybe veszi a digitális technológiákat és az adatgyűjtést. Az adatok elsődleges nyersanyaggá válnak. Az állandó költségek többnyire externalizáltak; |
| --- | --- |

iii.

a megosztásalapú gazdaság intenzíven, nagymértékben igénybe veszi a digitális technológiákat és az adatgyűjtést. Az adatok elsődleges nyersanyaggá válnak. Az állandó költségek többnyire externalizáltak;

| iv. | alacsonyabb, helyi szinten egyes kapcsolódó kezdeményezések fizikai eszközök (közös munkaterek, városi közös javak stb.) megosztott használatára vagy kezelésére korlátozódhatnak, vagy az együttműködésen alapuló jóléti rendszerek új formáiként jelenthetnek meg, időnként egy utcán vagy épületen belül; |
| --- | --- |

iv.

alacsonyabb, helyi szinten egyes kapcsolódó kezdeményezések fizikai eszközök (közös munkaterek, városi közös javak stb.) megosztott használatára vagy kezelésére korlátozódhatnak, vagy az együttműködésen alapuló jóléti rendszerek új formáiként jelenthetnek meg, időnként egy utcán vagy épületen belül;

| v. | a megosztásalapú gazdaság akár piaci, akár szociális szempontú modellek alapján is szerveződhet; |
| --- | --- |

v.

a megosztásalapú gazdaság akár piaci, akár szociális szempontú modellek alapján is szerveződhet;

| 2. | ennek kapcsán megjegyzi, hogy az Európai Bizottság [az angol nyelvi változatban] a „megosztásalapú gazdaság” helyett inkább az „együttműködő gazdaság” kifejezést használja, és frissen közzétett, „Az egységes piac továbbfejlesztése” című közleményében (1) első ízben tesz erőfeszítést a fogalom meghatározására, mely szerint „a megosztásalapú gazdaság, a lekérhető szolgáltatások összetett ökoszisztémája, valamint az áruk online platformokon keresztül megvalósuló, ideiglenes használata gyors ütemben fejlődik. A megosztásalapú gazdaság szélesebb választási lehetőségeket és alacsonyabb árakat eredményez a fogyasztók szempontjából, s ugyanakkor növekedési lehetőségeket kínál az induló és meglévő európai vállalkozások számára, mind saját hazájukban, mind pedig a határokon túl. Ugyanakkor növeli a foglalkoztatást, és az általa kínált rugalmasabb munkabeosztási formák – a szakképzettséget nem igénylő kiegészítő állásoktól a részidős vállalkozásig – számos előnnyel járnak a munkavállalók számára. Mindez magában hordozza az erőforrások hatékonyabb kiaknázásának és így a termelékenység és a fenntarthatóság növelésének lehetőségét.” Az RB szerint azonban ez a meghatározás a megosztásalapú (vagy együttműködő) gazdaság kereskedelmi és fogyasztói szempontjait helyezi a középpontba, miközben figyelmen kívül hagyja a nem kereskedelmi és a közös javakon alapuló megközelítéseket. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság elemezze részletesebben, és csak ezután határozza meg a megosztásalapú gazdaság különféle formáit (melyek egy része a szociális gazdasághoz tartozik). |
| --- | --- |

2.

ennek kapcsán megjegyzi, hogy az Európai Bizottság [az angol nyelvi változatban] a „megosztásalapú gazdaság” helyett inkább az „együttműködő gazdaság” kifejezést használja, és frissen közzétett, „Az egységes piac továbbfejlesztése” című közleményében (1) első ízben tesz erőfeszítést a fogalom meghatározására, mely szerint „a megosztásalapú gazdaság, a lekérhető szolgáltatások összetett ökoszisztémája, valamint az áruk online platformokon keresztül megvalósuló, ideiglenes használata gyors ütemben fejlődik. A megosztásalapú gazdaság szélesebb választási lehetőségeket és alacsonyabb árakat eredményez a fogyasztók szempontjából, s ugyanakkor növekedési lehetőségeket kínál az induló és meglévő európai vállalkozások számára, mind saját hazájukban, mind pedig a határokon túl. Ugyanakkor növeli a foglalkoztatást, és az általa kínált rugalmasabb munkabeosztási formák – a szakképzettséget nem igénylő kiegészítő állásoktól a részidős vállalkozásig – számos előnnyel járnak a munkavállalók számára. Mindez magában hordozza az erőforrások hatékonyabb kiaknázásának és így a termelékenység és a fenntarthatóság növelésének lehetőségét.” Az RB szerint azonban ez a meghatározás a megosztásalapú (vagy együttműködő) gazdaság kereskedelmi és fogyasztói szempontjait helyezi a középpontba, miközben figyelmen kívül hagyja a nem kereskedelmi és a közös javakon alapuló megközelítéseket. Ezért kéri, hogy az Európai Bizottság elemezze részletesebben, és csak ezután határozza meg a megosztásalapú gazdaság különféle formáit (melyek egy része a szociális gazdasághoz tartozik).

A megosztásalapú gazdaság mint paradigmaváltó

| 3. | hangsúlyozza, hogy sokak szerint a megosztásalapú gazdaság legfőbb szereplője többé nem a „fogyasztó”, aki birtokolni kíván valamit, vagy meg akar vásárolni egy szolgáltatást, hanem inkább a polgár, az egyszerű ember, a felhasználó, az előállító, termelő, alkotó, tervező, munkatárs, digitális kézműves, vagy városi gazdálkodó, aki szeretne hozzájutni egy olyan szolgáltatáshoz vagy eszközhöz, amelyre bizonyos igényei kielégítéséhez szüksége van; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy sokak szerint a megosztásalapú gazdaság legfőbb szereplője többé nem a „fogyasztó”, aki birtokolni kíván valamit, vagy meg akar vásárolni egy szolgáltatást, hanem inkább a polgár, az egyszerű ember, a felhasználó, az előállító, termelő, alkotó, tervező, munkatárs, digitális kézműves, vagy városi gazdálkodó, aki szeretne hozzájutni egy olyan szolgáltatáshoz vagy eszközhöz, amelyre bizonyos igényei kielégítéséhez szüksége van;

| 4. | rámutat arra, hogy mások szerint viszont a megosztásalapú gazdaság szereplője sok esetben olyan személy, aki hajlandó fellépni egy anyagi vagy nem anyagi jellegű, közös, nyílt hozzáférésű erőforrás gondozása, kezelése, létrehozása vagy megújítása céljából, állami vagy magánszolgáltató közvetítése nélkül, egyenrangú felek közti, személyes, alacsony szintű kapcsolat alapján. A megosztásalapú gazdaság szereplője tehát nem pusztán „gazdasági szereplő”. Inkább társadalmi, személyes vagy civil szereplő lehet, aki számára a hagyományos gazdasági motivációk másodlagosak, vagy teljesen hiányoznak. A megosztásalapú gazdaság bizonyos területei nem tekinthetők feltétlenül „gazdaság”-nak a szó szűkebb értelmében, hanem olyan társadalmi közösségek és együttműködési hálózatok, amelyek új gazdasági vállalkozásokat eredményeznek, vagy valamilyen funkciót töltenek be a meglévő gazdasági tevékenységekben; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy mások szerint viszont a megosztásalapú gazdaság szereplője sok esetben olyan személy, aki hajlandó fellépni egy anyagi vagy nem anyagi jellegű, közös, nyílt hozzáférésű erőforrás gondozása, kezelése, létrehozása vagy megújítása céljából, állami vagy magánszolgáltató közvetítése nélkül, egyenrangú felek közti, személyes, alacsony szintű kapcsolat alapján. A megosztásalapú gazdaság szereplője tehát nem pusztán „gazdasági szereplő”. Inkább társadalmi, személyes vagy civil szereplő lehet, aki számára a hagyományos gazdasági motivációk másodlagosak, vagy teljesen hiányoznak. A megosztásalapú gazdaság bizonyos területei nem tekinthetők feltétlenül „gazdaság”-nak a szó szűkebb értelmében, hanem olyan társadalmi közösségek és együttműködési hálózatok, amelyek új gazdasági vállalkozásokat eredményeznek, vagy valamilyen funkciót töltenek be a meglévő gazdasági tevékenységekben;

| 5. | kiemeli, hogy a megosztásalapú gazdaság láthatóan megkérdőjelezi a hagyományos közgazdasági modelleket, amelyek egyértelmű különbséget tesznek fogyasztó és termelő között; |
| --- | --- |

5.

kiemeli, hogy a megosztásalapú gazdaság láthatóan megkérdőjelezi a hagyományos közgazdasági modelleket, amelyek egyértelmű különbséget tesznek fogyasztó és termelő között;

| 6. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság olyan új gazdasági identitáshoz vezethetne, amelyben az egyén nem egyedül kíván fellépni, és ahelyett, hogy saját anyagi érdekeinek maximalizálására törekedne, gazdasági viselkedését a közösség iránti kötelezettségvállalással társítja, fellép a közös – társadalmi, gazdasági és politikai – színtéren, és megfelelő pozíciót foglal el a többiek viszonylatában ahhoz, hogy szolgálhassa az általános közérdeket (vagyis az úgynevezett „mulier activa” szerepét tölti be) (2); |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság olyan új gazdasági identitáshoz vezethetne, amelyben az egyén nem egyedül kíván fellépni, és ahelyett, hogy saját anyagi érdekeinek maximalizálására törekedne, gazdasági viselkedését a közösség iránti kötelezettségvállalással társítja, fellép a közös – társadalmi, gazdasági és politikai – színtéren, és megfelelő pozíciót foglal el a többiek viszonylatában ahhoz, hogy szolgálhassa az általános közérdeket (vagyis az úgynevezett „mulier activa” szerepét tölti be) (2);

| 7. | kiemeli, hogy különbséget kell tenni a megosztásalapú gazdaság különféle formái között. Mind ugyanazt a társadalmi paradigmát alkalmazzák, amelynek lényege a megosztás, a közreműködés és az együttműködés, mégis jelentősen eltérnek egymástól. Érdemes lenne körülírni a megosztásalapú gazdaság azon formáit, amelyek valamilyen módon állandósítják a korábbi gazdasági modell társadalmi és gazdasági dinamikáját, és eltérő szabályozást alkalmazni mindegyikükre. A profitorientált/nonprofit különbségtétel és azon vállalatok vagy szövetségek típusa, melyek a megosztásalapú gazdaságokra vonatkozó projekteket indítanak, valamint– tekintettel a közösségi jogra – a határokon átnyúló kereskedelemre gyakorolt hatások fontos paraméterek lehetnek a különböző formák elhatárolásához és differenciált szabályozási megközelítések javasolásához. |
| --- | --- |

7.

kiemeli, hogy különbséget kell tenni a megosztásalapú gazdaság különféle formái között. Mind ugyanazt a társadalmi paradigmát alkalmazzák, amelynek lényege a megosztás, a közreműködés és az együttműködés, mégis jelentősen eltérnek egymástól. Érdemes lenne körülírni a megosztásalapú gazdaság azon formáit, amelyek valamilyen módon állandósítják a korábbi gazdasági modell társadalmi és gazdasági dinamikáját, és eltérő szabályozást alkalmazni mindegyikükre. A profitorientált/nonprofit különbségtétel és azon vállalatok vagy szövetségek típusa, melyek a megosztásalapú gazdaságokra vonatkozó projekteket indítanak, valamint– tekintettel a közösségi jogra – a határokon átnyúló kereskedelemre gyakorolt hatások fontos paraméterek lehetnek a különböző formák elhatárolásához és differenciált szabályozási megközelítések javasolásához.

| 8. | rámutat arra, hogy a szigorú értelemben vett megosztásalapú gazdaság és ennek együttműködési formái között először is úgy lehetne különbséget tenni, ha az együttműködést a megosztás további rétegeként határozzuk meg. Megkülönböztethetjük ugyanis azokat a kezdeményezéseket, amelyek különbségtételt vezetnek be és honosítanak meg különféle felhasználótípusok (fogyasztók-felhasználók vs. szolgáltatók-felhasználók) között, azoktól a kezdeményezésektől, amelyek az egyenrangú szereplők megközelítését támogatják, amely szerint minden felhasználó egyben szolgáltató és fogyasztó is lehet, illetve akár a platform irányításában is részt vehet. Figyelembe lehet venni emellett a gazdasági művelet irányítási és felügyeleti modelljét, különbséget téve azok között a helyzetek között, ahol a platform pusztán az egyének összakapcsolásának eszköze (akik önállóan kötnek megállapodást), és ahol a közvetítő megtartja az ellenőrzést a művelet felett (3). A további együttműködés a megosztásalapú gazdaság közös javakon alapuló megközelítését tételezheti fel (4). Ha az érintett szereplők nem pusztán osztoznak egy erőforráson, hanem együtt is működnek annak érdekében, hogy közös erőforrást hozzanak létre vagy újítsanak meg a szélesebb nyilvánosság, a közösség számára, akkor ezzel a javak közössé tételéért működnek együtt; |
| --- | --- |

8.

rámutat arra, hogy a szigorú értelemben vett megosztásalapú gazdaság és ennek együttműködési formái között először is úgy lehetne különbséget tenni, ha az együttműködést a megosztás további rétegeként határozzuk meg. Megkülönböztethetjük ugyanis azokat a kezdeményezéseket, amelyek különbségtételt vezetnek be és honosítanak meg különféle felhasználótípusok (fogyasztók-felhasználók vs. szolgáltatók-felhasználók) között, azoktól a kezdeményezésektől, amelyek az egyenrangú szereplők megközelítését támogatják, amely szerint minden felhasználó egyben szolgáltató és fogyasztó is lehet, illetve akár a platform irányításában is részt vehet. Figyelembe lehet venni emellett a gazdasági művelet irányítási és felügyeleti modelljét, különbséget téve azok között a helyzetek között, ahol a platform pusztán az egyének összakapcsolásának eszköze (akik önállóan kötnek megállapodást), és ahol a közvetítő megtartja az ellenőrzést a művelet felett (3). A további együttműködés a megosztásalapú gazdaság közös javakon alapuló megközelítését tételezheti fel (4). Ha az érintett szereplők nem pusztán osztoznak egy erőforráson, hanem együtt is működnek annak érdekében, hogy közös erőforrást hozzanak létre vagy újítsanak meg a szélesebb nyilvánosság, a közösség számára, akkor ezzel a javak közössé tételéért működnek együtt;

| 9. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság két fő kategóriája és négy formája van kialakulóban:






  — | a szigorú értelemben vett megosztásalapú gazdaság, vagyis lekérhető gazdaság






  — | „hozzáférés-alapú gazdaság” – olyan kezdeményezések, amelyek üzleti modellje szerint az áruk és szolgáltatások forgalma a hozzáférésen és nem a birtokláson alapul. Ez azt jelenti, hogy a javakat ideiglenesen bérbe adják ahelyett, hogy végleg eladnák azokat, |
| --- | --- | --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság két fő kategóriája és négy formája van kialakulóban:

—

a szigorú értelemben vett megosztásalapú gazdaság, vagyis lekérhető gazdaság

—

„hozzáférés-alapú gazdaság” – olyan kezdeményezések, amelyek üzleti modellje szerint az áruk és szolgáltatások forgalma a hozzáférésen és nem a birtokláson alapul. Ez azt jelenti, hogy a javakat ideiglenesen bérbe adják ahelyett, hogy végleg eladnák azokat,

| — | az úgynevezett „gig gazdaság” (eseti munkák) a megosztásalapú gazdaság olyan kezdeményezései esetében, amelyek a digitális piacon valósulnak meg, |
| --- | --- |

—

az úgynevezett „gig gazdaság” (eseti munkák) a megosztásalapú gazdaság olyan kezdeményezései esetében, amelyek a digitális piacon valósulnak meg,

| — | erőforrás-egyesítő gazdaság






  — | „együttműködő gazdaság” – olyan kezdeményezések, amelyek előmozdítják az egyenrangú feleken alapuló megközelítést, és/vagy bevonják a felhasználókat a termelési folyamat megtervezésébe, illetve közösséggé alakítják az ügyfeleket, |
| --- | --- | --- |

—

erőforrás-egyesítő gazdaság

—

„együttműködő gazdaság” – olyan kezdeményezések, amelyek előmozdítják az egyenrangú feleken alapuló megközelítést, és/vagy bevonják a felhasználókat a termelési folyamat megtervezésébe, illetve közösséggé alakítják az ügyfeleket,

| — | „szolidáris gazdaság” (commoning economy) – közös tulajdonú vagy vezetésű kezdeményezések a megosztásalapú gazdaságon belül; |
| --- | --- |

—

„szolidáris gazdaság” (commoning economy) – közös tulajdonú vagy vezetésű kezdeményezések a megosztásalapú gazdaságon belül;

| 10. | megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egy frissen közzétett tanulmányból (5) idéz, amely szerint a megosztásalapú gazdaság a globális bevételeket potenciálisan a jelenlegi mintegy 13 milliárd euróról 2025-ig akár 300 milliárd euróra is növelheti. Az RB szerint azonban a megosztásalapú gazdaság növekedése csak részben tekintendő forradalomnak, illetve a válság következményének. Bizonyos esetekben jelentheti azt is, hogy a jelenlegi gazdasági modell egyes területei visszatérnek (6) vagy elmozdulnak (7) nagy múltú gazdasági hagyományok és modellek (pl. szövetkezeti gazdaság, szociális gazdaság, szolidáris gazdaság, kézműves termelés, közjavakon alapuló gazdaság), vagy akár ősi kereskedelmi formák (pl. barterkereskedelem) felé, amelyek alternatívát jelentenek a piacgazdaság tőkeigényes formáival szemben; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy az Európai Bizottság egy frissen közzétett tanulmányból (5) idéz, amely szerint a megosztásalapú gazdaság a globális bevételeket potenciálisan a jelenlegi mintegy 13 milliárd euróról 2025-ig akár 300 milliárd euróra is növelheti. Az RB szerint azonban a megosztásalapú gazdaság növekedése csak részben tekintendő forradalomnak, illetve a válság következményének. Bizonyos esetekben jelentheti azt is, hogy a jelenlegi gazdasági modell egyes területei visszatérnek (6) vagy elmozdulnak (7) nagy múltú gazdasági hagyományok és modellek (pl. szövetkezeti gazdaság, szociális gazdaság, szolidáris gazdaság, kézműves termelés, közjavakon alapuló gazdaság), vagy akár ősi kereskedelmi formák (pl. barterkereskedelem) felé, amelyek alternatívát jelentenek a piacgazdaság tőkeigényes formáival szemben;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a technológiai innováció kulcsszerepet játszik a megosztásalapú gazdaság kialakításában, mely kezdeményezéseinek meghatározó része az együttműködési platformok alkalmazásán alapul, amelyek keretében az áruk és/vagy szolgáltatások tranzakciója/kereskedelme megvalósul. Ezért meg kell erősíteni a digitális szakadék áthidalását célzó kezdeményezéseket, különösen akkor, ha a digitális egységes piac kialakítása a cél; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a technológiai innováció kulcsszerepet játszik a megosztásalapú gazdaság kialakításában, mely kezdeményezéseinek meghatározó része az együttműködési platformok alkalmazásán alapul, amelyek keretében az áruk és/vagy szolgáltatások tranzakciója/kereskedelme megvalósul. Ezért meg kell erősíteni a digitális szakadék áthidalását célzó kezdeményezéseket, különösen akkor, ha a digitális egységes piac kialakítása a cél;

| 12. | hangsúlyozza, hogy olyan esetekben, amikor a megosztásalapú gazdaságból következő új szolgáltatások agresszív kiszorító hatást gyakorolnak a hagyományos szolgáltatásokra, gyakran súlyos felelősség terheli a nemzeti, regionális és helyi szintű közhatóságokat, amennyiben:






  — | a közhatóságok által megállapított piaci hozzáférési követelmények – a fiskális politikai és a szakmai követelmények egyaránt – mono- vagy oligopóliumok kialakulásához vezettek anélkül, hogy fennállnának a piac nem megfelelő működésének feltételei, |
| --- | --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy olyan esetekben, amikor a megosztásalapú gazdaságból következő új szolgáltatások agresszív kiszorító hatást gyakorolnak a hagyományos szolgáltatásokra, gyakran súlyos felelősség terheli a nemzeti, regionális és helyi szintű közhatóságokat, amennyiben:

—

a közhatóságok által megállapított piaci hozzáférési követelmények – a fiskális politikai és a szakmai követelmények egyaránt – mono- vagy oligopóliumok kialakulásához vezettek anélkül, hogy fennállnának a piac nem megfelelő működésének feltételei,

| — | nem épültek ki rendszerek a kínált szolgáltatások minőségének ellenőrzésére; |
| --- | --- |

—

nem épültek ki rendszerek a kínált szolgáltatások minőségének ellenőrzésére;

A megosztásalapú gazdaságra vonatkozó uniós kezdeményezés elveinek kidolgozása

| 13. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság javíthatja az életminőséget, elősegítheti a növekedést – különösen a helyi gazdaságokban –, továbbá mérsékelheti a környezeti hatásokat. Emellett új, minőségi munkahelyeket teremthet, csökkentheti a költségeket és javíthatja bizonyos árucikkek, szolgáltatások vagy az infrastruktúra elérhetőségét és hatékonyságát. Ugyanakkor fontos, hogy a megosztásalapú gazdaságon keresztül kínált szolgáltatások ne vezessenek adókikerüléshez vagy tisztességtelen versenyhez, illetve ne sértsenek helyi és regionális szabályozást, vagy tagállami és európai jogszabályt; Fontos, hogy az összes lehetséges pozitív és negatív hatás kiértékelése, valamint a közpolitikai célok meghatározása is a megosztásalapú gazdaságra irányuló szabályozási kezdeményezések alapvető mozgatórugói közé tartozzanak; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság javíthatja az életminőséget, elősegítheti a növekedést – különösen a helyi gazdaságokban –, továbbá mérsékelheti a környezeti hatásokat. Emellett új, minőségi munkahelyeket teremthet, csökkentheti a költségeket és javíthatja bizonyos árucikkek, szolgáltatások vagy az infrastruktúra elérhetőségét és hatékonyságát. Ugyanakkor fontos, hogy a megosztásalapú gazdaságon keresztül kínált szolgáltatások ne vezessenek adókikerüléshez vagy tisztességtelen versenyhez, illetve ne sértsenek helyi és regionális szabályozást, vagy tagállami és európai jogszabályt; Fontos, hogy az összes lehetséges pozitív és negatív hatás kiértékelése, valamint a közpolitikai célok meghatározása is a megosztásalapú gazdaságra irányuló szabályozási kezdeményezések alapvető mozgatórugói közé tartozzanak;

| 14. | úgy véli, hogy biztosítani kell az újonnan érkezők számára a piacra való szabad bejutást. A megosztásalapú gazdaság platformjai és kezdeményezései által történő adatgyűjtés „egyensúlyhiányt okozhat a gazdasági hatalomban”. Az adatok a megosztásalapú gazdaság nyersanyagai, és bizonyos esetekben, ahol csak lehetséges, nyílt forrásokból kell származniuk. Erre olykor azért van szükség, hogy csökkenjenek a megosztásalapú gazdaságba történő belépés akadályai, lehetővé váljon a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések és az ilyen vállalkozások hatásainak az értékelése, továbbá hogy a kormányzás minden szintjén elő lehessen segíteni az adatközpontú szabályozást. A megosztásalapú gazdaság platformjait fel kell kérni arra, hogy a platformba építsenek be olyan műszaki mechanizmusokat, amelyek segítségével nyilvános és releváns, ugyanakkor nem érzékeny vagy stratégiai adatokat tudnak szolgáltatni a helyi és regionális önkormányzatok számára. Az EU-nak és a nemzeti kormányoknak mindenképpen támogatniuk kell a helyi és regionális önkormányzatokat adatgyűjtési tevékenységeik fejlesztésében. Fontos, hogy az adatvédelem az egyik fő mozgatórugó legyen, a mulier activa pedig saját adatokkal kellene, hogy rendelkezzen; |
| --- | --- |

14.

úgy véli, hogy biztosítani kell az újonnan érkezők számára a piacra való szabad bejutást. A megosztásalapú gazdaság platformjai és kezdeményezései által történő adatgyűjtés „egyensúlyhiányt okozhat a gazdasági hatalomban”. Az adatok a megosztásalapú gazdaság nyersanyagai, és bizonyos esetekben, ahol csak lehetséges, nyílt forrásokból kell származniuk. Erre olykor azért van szükség, hogy csökkenjenek a megosztásalapú gazdaságba történő belépés akadályai, lehetővé váljon a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések és az ilyen vállalkozások hatásainak az értékelése, továbbá hogy a kormányzás minden szintjén elő lehessen segíteni az adatközpontú szabályozást. A megosztásalapú gazdaság platformjait fel kell kérni arra, hogy a platformba építsenek be olyan műszaki mechanizmusokat, amelyek segítségével nyilvános és releváns, ugyanakkor nem érzékeny vagy stratégiai adatokat tudnak szolgáltatni a helyi és regionális önkormányzatok számára. Az EU-nak és a nemzeti kormányoknak mindenképpen támogatniuk kell a helyi és regionális önkormányzatokat adatgyűjtési tevékenységeik fejlesztésében. Fontos, hogy az adatvédelem az egyik fő mozgatórugó legyen, a mulier activa pedig saját adatokkal kellene, hogy rendelkezzen;

| 15. | rámutat arra, hogy a megosztásalapú gazdaság egyik fontos előfeltétele a bizalom és az imázsépítés (8). Így a bizalmat és az imázst gondosan és független módon kell kezelni (például szabályozás, tanúsítványok, külső választott bíróság). Tovább kellene vizsgálni, hogy a megosztásalapú gazdaság szereplői képesek-e a hatékony önszabályozásra (9). A kölcsönös felülvizsgálat biztosíthatja a bizalmat. A lehetőleg a partnerek közös tulajdonában lévő, független minősítő szervek létrehozása olyan politikai alternatíva, amelynek nagyobb figyelmet kellene kapnia. A biztosítási fedezetet szintén értékelni kell. Mindenképpen az adatok és az imázs „hordozhatóságának” kellene az egyik legfontosabb politikai célkitűzésnek lennie; |
| --- | --- |

15.

rámutat arra, hogy a megosztásalapú gazdaság egyik fontos előfeltétele a bizalom és az imázsépítés (8). Így a bizalmat és az imázst gondosan és független módon kell kezelni (például szabályozás, tanúsítványok, külső választott bíróság). Tovább kellene vizsgálni, hogy a megosztásalapú gazdaság szereplői képesek-e a hatékony önszabályozásra (9). A kölcsönös felülvizsgálat biztosíthatja a bizalmat. A lehetőleg a partnerek közös tulajdonában lévő, független minősítő szervek létrehozása olyan politikai alternatíva, amelynek nagyobb figyelmet kellene kapnia. A biztosítási fedezetet szintén értékelni kell. Mindenképpen az adatok és az imázs „hordozhatóságának” kellene az egyik legfontosabb politikai célkitűzésnek lennie;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos hatásvizsgálat eredményei nem minden esetben pozitívak a környezetvédelem, a társadalmi kohézió, az egyenlőség és a társadalmi igazságosság, a fenntartható földhasználat vagy a városi kormányzás tekintetében (10). Meggondolandó az is, hogy egyes nyereségorientált vállalkozások időnként visszaélnek a megosztásalapú gazdasághoz tartozó platformokkal és nem biztosítanak szociális védelmet munkavállalóiknak, így károsan befolyásolják egyfelől a polgárok jóllétét, másfelől az állami, regionális és települési költségvetést. Az EU-nak, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak csak azokat a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos kezdeményezéseket vagy platformokat kell támogatni és ösztönözni, amelyek pozitív társadalmi, gazdasági és környezeti hatásokat idéznek elő. A közösségépítés, az urban commoning (térségek, lakóépületek és szolgáltatások közös birtoklása, illetve kezelése a városokban), a befogadás, a megkülönböztetésmentesség, a helyi gazdaság fejlesztése, a fiatalok vállalkozói készsége, a környezettudatosság, az emberek közötti szolidaritás – ezek mind olyan közpolitikai célkitűzések, amelyeket a megosztásalapú gazdaság révén elő kellene mozdítani; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos hatásvizsgálat eredményei nem minden esetben pozitívak a környezetvédelem, a társadalmi kohézió, az egyenlőség és a társadalmi igazságosság, a fenntartható földhasználat vagy a városi kormányzás tekintetében (10). Meggondolandó az is, hogy egyes nyereségorientált vállalkozások időnként visszaélnek a megosztásalapú gazdasághoz tartozó platformokkal és nem biztosítanak szociális védelmet munkavállalóiknak, így károsan befolyásolják egyfelől a polgárok jóllétét, másfelől az állami, regionális és települési költségvetést. Az EU-nak, valamint a helyi és regionális önkormányzatoknak csak azokat a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos kezdeményezéseket vagy platformokat kell támogatni és ösztönözni, amelyek pozitív társadalmi, gazdasági és környezeti hatásokat idéznek elő. A közösségépítés, az urban commoning (térségek, lakóépületek és szolgáltatások közös birtoklása, illetve kezelése a városokban), a befogadás, a megkülönböztetésmentesség, a helyi gazdaság fejlesztése, a fiatalok vállalkozói készsége, a környezettudatosság, az emberek közötti szolidaritás – ezek mind olyan közpolitikai célkitűzések, amelyeket a megosztásalapú gazdaság révén elő kellene mozdítani;

| 17. | úgy véli, hogy ha a megosztásalapú gazdaság szereplőinek a munkakörülményeit a „munkavállalókéval” azonosan szabályozzák az EU-ban, akkor a szociális gazdaság szereplői megfelelő bánásmódot fognak kapni. A gazdasági kapcsolatok egyre inkább „rugalmas” összefüggésében a megosztásalapú gazdaság potenciális veszélyt jelent a munkaügyi kapcsolatokra. A megosztásalapú gazdaságnak a személyes gazdasági biztonságra és a szociális jólétre gyakorolt hatását alaposan meg kell vizsgálni. Az Európai Bizottságnak – a tagállamokkal, a szociális partnerekkel és adott esetben az önkormányzatokkal együttműködve – részletesen meg kell vizsgálnia a megosztásalapú gazdaság munkavállalóinak foglalkoztatási és munkakörülményeit annak megállapítására, hogy szükség van-e szabályozási lépésekre a területen. A megosztásalapú gazdasággal egy új társadalmi osztály láthat napvilágot: a megosztáson alapuló társadalmi osztály, amelynek szociális és gazdasági biztosítékokra van szüksége; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy ha a megosztásalapú gazdaság szereplőinek a munkakörülményeit a „munkavállalókéval” azonosan szabályozzák az EU-ban, akkor a szociális gazdaság szereplői megfelelő bánásmódot fognak kapni. A gazdasági kapcsolatok egyre inkább „rugalmas” összefüggésében a megosztásalapú gazdaság potenciális veszélyt jelent a munkaügyi kapcsolatokra. A megosztásalapú gazdaságnak a személyes gazdasági biztonságra és a szociális jólétre gyakorolt hatását alaposan meg kell vizsgálni. Az Európai Bizottságnak – a tagállamokkal, a szociális partnerekkel és adott esetben az önkormányzatokkal együttműködve – részletesen meg kell vizsgálnia a megosztásalapú gazdaság munkavállalóinak foglalkoztatási és munkakörülményeit annak megállapítására, hogy szükség van-e szabályozási lépésekre a területen. A megosztásalapú gazdasággal egy új társadalmi osztály láthat napvilágot: a megosztáson alapuló társadalmi osztály, amelynek szociális és gazdasági biztosítékokra van szüksége;

| 18. | hangsúlyozza, hogy az összes trösztellenes, belső piaci, adóügyi és fogyasztóvédelmi jogszabályt a megosztásalapú gazdaságban alapesetben ugyanúgy kell alkalmazni, mint az összes többi gazdasági ágazatban. A megosztásalapú gazdaság kezdeményezéseit nem szabad feljogosítani arra, hogy a megosztás paradigmáját csupán a meglévő piacok megzavarására használják azáltal, hogy olyan költségcsökkentő stratégia alkalmazására törekednek, amely a nem platformok által biztosított, hasonló szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó szabályozási költségek elkerülésén alapul. Úgy véli azonban, hogy a meglévő piacokra vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak ellenőrzése érdekében, hogy elő tudják-e mozdítani a folytonos innovációt. A körforgásos gazdaságról és a digitális egységes piacról szóló vita olyan terület lehet, ahol a megosztásalapú gazdaságot figyelembe kell venni. Ezzel egy időben az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kellene a megosztásalapú gazdaság európai szintű szabályozásának koordinált megközelítését – ott, ahol európai szintű megközelítésre van szükség – annak érdekében, hogy megerősítsék az egységes piacot, és lehetővé tegyék, hogy a sikeres kezdeményezések könnyen terjedjenek a határokon át. Minden más esetben a szabályozást meg kell hagyni a nemzeti, regionális vagy helyi kormányzati szervek előjogaként, a szubszidiaritás elvének megfelelően; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy az összes trösztellenes, belső piaci, adóügyi és fogyasztóvédelmi jogszabályt a megosztásalapú gazdaságban alapesetben ugyanúgy kell alkalmazni, mint az összes többi gazdasági ágazatban. A megosztásalapú gazdaság kezdeményezéseit nem szabad feljogosítani arra, hogy a megosztás paradigmáját csupán a meglévő piacok megzavarására használják azáltal, hogy olyan költségcsökkentő stratégia alkalmazására törekednek, amely a nem platformok által biztosított, hasonló szolgáltatásokra és termékekre vonatkozó szabályozási költségek elkerülésén alapul. Úgy véli azonban, hogy a meglévő piacokra vonatkozó szabályokat rendszeresen felül kell vizsgálni annak ellenőrzése érdekében, hogy elő tudják-e mozdítani a folytonos innovációt. A körforgásos gazdaságról és a digitális egységes piacról szóló vita olyan terület lehet, ahol a megosztásalapú gazdaságot figyelembe kell venni. Ezzel egy időben az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak biztosítaniuk kellene a megosztásalapú gazdaság európai szintű szabályozásának koordinált megközelítését – ott, ahol európai szintű megközelítésre van szükség – annak érdekében, hogy megerősítsék az egységes piacot, és lehetővé tegyék, hogy a sikeres kezdeményezések könnyen terjedjenek a határokon át. Minden más esetben a szabályozást meg kell hagyni a nemzeti, regionális vagy helyi kormányzati szervek előjogaként, a szubszidiaritás elvének megfelelően;

| 19. | megjegyzi, hogy az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közleményében (COM(2015)192) az Európai Bizottság csak kevés helyet szentelt a megosztásalapú gazdaságnak. Üdvözli azonban, hogy „Az egységes piac továbbfejlesztése” című közleményében az Európai Bizottság elkötelezi magát egy uniós stratégia kidolgozása mellett az együttműködésen vagy megosztáson alapuló gazdaságra vonatkozóan. A stratégiával az Európai Bizottság iránymutatást ad a tekintetben, hogy a hatályos jogszabályok – köztük a szolgáltatási irányelv, az e-kereskedelemről szóló irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok, például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv, a tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelv és a fogyasztói jogokról szóló irányelv – miként vonatkoznak az együttműködő gazdaságra, de célul tűzi ki az esetleges szabályozási hiányosságok felmérését is. Kiemeli, hogy az RB szívesen vállal aktív szerepet ennek a stratégiának a kidolgozásában, és szorosabb együttműködést szorgalmaz az uniós intézményekkel ezen a területen; |
| --- | --- |

19.

megjegyzi, hogy az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című közleményében (COM(2015)192) az Európai Bizottság csak kevés helyet szentelt a megosztásalapú gazdaságnak. Üdvözli azonban, hogy „Az egységes piac továbbfejlesztése” című közleményében az Európai Bizottság elkötelezi magát egy uniós stratégia kidolgozása mellett az együttműködésen vagy megosztáson alapuló gazdaságra vonatkozóan. A stratégiával az Európai Bizottság iránymutatást ad a tekintetben, hogy a hatályos jogszabályok – köztük a szolgáltatási irányelv, az e-kereskedelemről szóló irányelv és a fogyasztóvédelmi jogszabályok, például a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv, a tisztességtelen szerződési feltételekről szóló irányelv és a fogyasztói jogokról szóló irányelv – miként vonatkoznak az együttműködő gazdaságra, de célul tűzi ki az esetleges szabályozási hiányosságok felmérését is. Kiemeli, hogy az RB szívesen vállal aktív szerepet ennek a stratégiának a kidolgozásában, és szorosabb együttműködést szorgalmaz az uniós intézményekkel ezen a területen;

| 20. | megjegyzi, hogy a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos témaköröket az Európai Bizottság tucatnyi főigazgatósága (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE stb.) kíséri figyelemmel, ezért az Európai Bizottságon belül biztosítani kell a szolgálatok közötti koordinációt. Ezért azt javasoljuk, hogy az Európai Bizottság állítson fel egy főigazgatóságok közötti koordinációs munkacsoportot a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos témákra vonatkozóan; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos témaköröket az Európai Bizottság tucatnyi főigazgatósága (CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO, TRADE stb.) kíséri figyelemmel, ezért az Európai Bizottságon belül biztosítani kell a szolgálatok közötti koordinációt. Ezért azt javasoljuk, hogy az Európai Bizottság állítson fel egy főigazgatóságok közötti koordinációs munkacsoportot a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatos témákra vonatkozóan;

| 21. | üdvözli azonban az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy 2015. szeptember végén nyilvános konzultációt indít a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatban szóba jöhető európai uniós szabályozási megközelítésekről; |
| --- | --- |

21.

üdvözli azonban az Európai Bizottságnak azt a szándékát, hogy 2015. szeptember végén nyilvános konzultációt indít a megosztásalapú gazdasággal kapcsolatban szóba jöhető európai uniós szabályozási megközelítésekről;

| 22. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság kereskedelmi kérdéseivel kapcsolatban uniós szinten ágazati szabályozási megközelítésekre van szükség annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az érintett gazdasági szereplők jogbiztonságát és az egyenlő versenyfeltételeket, különösen az adózás területén; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság kereskedelmi kérdéseivel kapcsolatban uniós szinten ágazati szabályozási megközelítésekre van szükség annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az érintett gazdasági szereplők jogbiztonságát és az egyenlő versenyfeltételeket, különösen az adózás területén;

| 23. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki ösztönzőket az együttműködő gazdasághoz, így támogatva és érvényesítve a szociális gazdaság elveit (különös tekintettel a szolidaritás, a demokrácia, a részvétel és a helyi közösséggel való együttműködés elvére); |
| --- | --- |

23.

szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok dolgozzanak ki ösztönzőket az együttműködő gazdasághoz, így támogatva és érvényesítve a szociális gazdaság elveit (különös tekintettel a szolidaritás, a demokrácia, a részvétel és a helyi közösséggel való együttműködés elvére);

| 24. | Helyi és regionális szinten a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések azon túlmenően, hogy előmozdítják a helyi gazdaság fejlődését, olyan eszközzé válhatnak, melynek révén előmozdítható az említett közös javak, így a mobilitás, a jólét, a városkép és a környezet gondozása és megújítása. Ebből a szempontból a közigazgatás szerepe az „együttműködésre épülő intézményi ökoszisztéma” (11) megszilárdításának támogatása kell, hogy legyen. Ennek érdekében a helyi önkormányzatok feladata, hogy megkönnyítsék és koordinálják a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó különböző európai kezdeményezéseket, előmozdítva azokat, amelyek megerősítik a „mulier activa”-val kapcsolatosa részvételi és együttműködési folyamatokat, inkluzívak, mind a tervezési, mind pedig az irányítási és szolgáltatásnyújtási szakaszban, és tiszteletben tartják az átláthatóság, a nyitottság és az elszámoltathatóság elveit; |
| --- | --- |

24.

Helyi és regionális szinten a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések azon túlmenően, hogy előmozdítják a helyi gazdaság fejlődését, olyan eszközzé válhatnak, melynek révén előmozdítható az említett közös javak, így a mobilitás, a jólét, a városkép és a környezet gondozása és megújítása. Ebből a szempontból a közigazgatás szerepe az „együttműködésre épülő intézményi ökoszisztéma” (11) megszilárdításának támogatása kell, hogy legyen. Ennek érdekében a helyi önkormányzatok feladata, hogy megkönnyítsék és koordinálják a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó különböző európai kezdeményezéseket, előmozdítva azokat, amelyek megerősítik a „mulier activa”-val kapcsolatosa részvételi és együttműködési folyamatokat, inkluzívak, mind a tervezési, mind pedig az irányítási és szolgáltatásnyújtási szakaszban, és tiszteletben tartják az átláthatóság, a nyitottság és az elszámoltathatóság elveit;

| 25. | fontosnak tartja egyúttal, hogy nyomon kövessük, mely területeken erősödik meg a megosztásalapú gazdaság és miként hat a makrogazdasági mutatókra, nehogy adóoptimalizálási rendszer váljék belőle; |
| --- | --- |

25.

fontosnak tartja egyúttal, hogy nyomon kövessük, mely területeken erősödik meg a megosztásalapú gazdaság és miként hat a makrogazdasági mutatókra, nehogy adóoptimalizálási rendszer váljék belőle;

Az egységes alapú gazdaság menetrendje érdekében

| 26. | úgy véli, hogy a kötelező érvényű szabályozási kezdeményezésekben ágazati megközelítést kell alkalmazni, és – a szabályozási irányvonalak kidolgozásának kritériumaként – figyelembe kell venni a megosztásalapú gazdaság kezdeményezéseinek léptékét. Az uniós intézményeknek és jogszabályoknak szilárd keretet, intézményi és jogi iránymutatást, valamint folyamatos szakértői és a végrehajtáshoz megfelelő egyéb támogatást kell biztosítaniuk; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a kötelező érvényű szabályozási kezdeményezésekben ágazati megközelítést kell alkalmazni, és – a szabályozási irányvonalak kidolgozásának kritériumaként – figyelembe kell venni a megosztásalapú gazdaság kezdeményezéseinek léptékét. Az uniós intézményeknek és jogszabályoknak szilárd keretet, intézményi és jogi iránymutatást, valamint folyamatos szakértői és a végrehajtáshoz megfelelő egyéb támogatást kell biztosítaniuk;

| 27. | ugyanakkor felkéri az összes, a megosztásalapú gazdasággal foglalkozó uniós intézményt, hogy alkalmazzanak globális megközelítést a megosztásalapú gazdasággal mint gazdasági, politikai és társadalmi jelenséggel kapcsolatban, és hangolják össze erőfeszítéseiket – tekintettel arra, hogy a megosztásalapú gazdaság széles körű változásokat idézhet elő a jelenlegi gazdasági rendszerben –, és dolgozzanak ki egy átfogó közpolitikát egy a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó, közös munkával kialakított közpolitikai menetrend révén; |
| --- | --- |

27.

ugyanakkor felkéri az összes, a megosztásalapú gazdasággal foglalkozó uniós intézményt, hogy alkalmazzanak globális megközelítést a megosztásalapú gazdasággal mint gazdasági, politikai és társadalmi jelenséggel kapcsolatban, és hangolják össze erőfeszítéseiket – tekintettel arra, hogy a megosztásalapú gazdaság széles körű változásokat idézhet elő a jelenlegi gazdasági rendszerben –, és dolgozzanak ki egy átfogó közpolitikát egy a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó, közös munkával kialakított közpolitikai menetrend révén;

| 28. | azt javasolja, hogy a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó uniós menetrend az alábbi pilléreken nyugodjon:






  — | annak érdekében, hogy népszerűsítsük az átmenetet a megosztáson alapuló és együttműködő városok felé, egy előzetes városi- és területihatás-vizsgálaton alapuló módszertani protokoll meghatározása a szakpolitikai döntéshozók, elméleti és gyakorlati szakemberek, szakértők, megosztásalapú gazdasági vállalkozások, kezdeményezések és platformok közösségének együttműködésében, szoros partnerségben minden kormányzati szinttel, |
| --- | --- | --- |

28.

azt javasolja, hogy a megosztásalapú gazdaságra vonatkozó uniós menetrend az alábbi pilléreken nyugodjon:

—

annak érdekében, hogy népszerűsítsük az átmenetet a megosztáson alapuló és együttműködő városok felé, egy előzetes városi- és területihatás-vizsgálaton alapuló módszertani protokoll meghatározása a szakpolitikai döntéshozók, elméleti és gyakorlati szakemberek, szakértők, megosztásalapú gazdasági vállalkozások, kezdeményezések és platformok közösségének együttműködésében, szoros partnerségben minden kormányzati szinttel,

| — | a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett európai szinten az egyenlő versenyfeltételek támogatása, elegendő rugalmasságot hagyva a helyi megoldásokhoz, illetve kísérleti projektek és a megosztásalapú gazdaság terén a legjobb gyakorlatokkal rendelkező városok és régiók közti hálózatépítés ösztönzése, gondolva itt például arra a kezdeményezésre, amely a megosztásalapú gazdaságban aktív induló vállalkozásokkal foglalkozik (12), |
| --- | --- |

—

a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett európai szinten az egyenlő versenyfeltételek támogatása, elegendő rugalmasságot hagyva a helyi megoldásokhoz, illetve kísérleti projektek és a megosztásalapú gazdaság terén a legjobb gyakorlatokkal rendelkező városok és régiók közti hálózatépítés ösztönzése, gondolva itt például arra a kezdeményezésre, amely a megosztásalapú gazdaságban aktív induló vállalkozásokkal foglalkozik (12),

| — | oktatási programok kidolgozásának támogatása, valamint kommunikációs kampányok (pl. Sharitaly), felhívva a figyelmet a megosztásalapú gazdaságban rejlő lehetőségekre és kockázatokra, |
| --- | --- |

—

oktatási programok kidolgozásának támogatása, valamint kommunikációs kampányok (pl. Sharitaly), felhívva a figyelmet a megosztásalapú gazdaságban rejlő lehetőségekre és kockázatokra,

| — | világos és közös kritériumok kidolgozása egy közösségvezérelt minősítési rendszerhez, valamint mutatók meghatározása a megosztásalapú gazdasági kezdeményezések és gyakorlatok hatásának nyomon követésére és mérésére, |
| --- | --- |

—

világos és közös kritériumok kidolgozása egy közösségvezérelt minősítési rendszerhez, valamint mutatók meghatározása a megosztásalapú gazdasági kezdeményezések és gyakorlatok hatásának nyomon követésére és mérésére,

| — | hatékony végrehajtás, hogy leküzdhető legyen az adókikerülés, és szavatolni lehessen a fogyasztóvédelmet, az engedélyezést, illetve az egészségügyi és biztonsági előírások tiszteletben tartását, |
| --- | --- |

—

hatékony végrehajtás, hogy leküzdhető legyen az adókikerülés, és szavatolni lehessen a fogyasztóvédelmet, az engedélyezést, illetve az egészségügyi és biztonsági előírások tiszteletben tartását,

| — | rendszeres aktualizálás és felügyelet, hogy elkerülhetőek legyenek a felesleges terhek, és gondoskodni lehessen a fenntarthatóságról és a hatékonyságról egy gyorsan változó környezetben; |
| --- | --- |

—

rendszeres aktualizálás és felügyelet, hogy elkerülhetőek legyenek a felesleges terhek, és gondoskodni lehessen a fenntarthatóságról és a hatékonyságról egy gyorsan változó környezetben;

| 29. | úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság által érintett számos ágazat – esetenként káros – hatást fejt ki helyi és regionális szinten, és ezért fontos, hogy ezeket a helyi autonómia elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatok szükség esetén irányítani vagy szabályozni tudják annak érdekében, hogy az önkormányzatok a megosztásalapú gazdasági kezdeményezéseket és vállalkozásokat a helyi feltételekhez tudják igazítani; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a megosztásalapú gazdaság által érintett számos ágazat – esetenként káros – hatást fejt ki helyi és regionális szinten, és ezért fontos, hogy ezeket a helyi autonómia elvével összhangban a helyi és regionális önkormányzatok szükség esetén irányítani vagy szabályozni tudják annak érdekében, hogy az önkormányzatok a megosztásalapú gazdasági kezdeményezéseket és vállalkozásokat a helyi feltételekhez tudják igazítani;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az ilyen szabályozási kezdeményezések nem választhatók el a városi és helyi kormányzás elképzelésétől (13), sem pedig a vidéki területektől. Az együttműködésen alapuló és többközpontú kormányzás, amellyel különböző európai városok kísérleteznek, egyre inkább a legmegfelelőbb megközelítésnek tűnik a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések stabil és méltányos fejlődésének támogatására és ösztönzésére. A megosztásalapú gazdaság együttműködésen alapuló/többközpontú kormányzási megközelítésével polgárok csoportjai, egyesületek, szolgáltatási ágazati szervezetek, szakszervezetek, kutatási intézmények, szociális és induló vállalkozások használatba vehetnék a kihasználatlan, üres vagy elhagyott köztulajdonban lévő területeket és eszközöket, egyes önkormányzati kezdeményezések (pl. a városi közterületeket célzó együttműködésről szóló bolognai rendelet (14)) mintájára; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az ilyen szabályozási kezdeményezések nem választhatók el a városi és helyi kormányzás elképzelésétől (13), sem pedig a vidéki területektől. Az együttműködésen alapuló és többközpontú kormányzás, amellyel különböző európai városok kísérleteznek, egyre inkább a legmegfelelőbb megközelítésnek tűnik a megosztásalapú gazdaságra irányuló kezdeményezések stabil és méltányos fejlődésének támogatására és ösztönzésére. A megosztásalapú gazdaság együttműködésen alapuló/többközpontú kormányzási megközelítésével polgárok csoportjai, egyesületek, szolgáltatási ágazati szervezetek, szakszervezetek, kutatási intézmények, szociális és induló vállalkozások használatba vehetnék a kihasználatlan, üres vagy elhagyott köztulajdonban lévő területeket és eszközöket, egyes önkormányzati kezdeményezések (pl. a városi közterületeket célzó együttműködésről szóló bolognai rendelet (14)) mintájára;

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, 3. o.

1

(2)  Lásd: C. Iaione, „Economics and law of the commons” [A közös javak közgazdaságtana és joga], 2011.; valamint „Poolism” [Az erőforrások egyesítése], www.labgov.it, 2015.8.28.

2

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy, [Szerződések a megosztásalapú gazdaságban], Il Foro Italiano, 2015, 4. szám, 222–228. o.

3

I contratti della sharing economy, [Szerződések a megosztásalapú gazdaságban], Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, „Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons” [gondolkodj úgy, mint egy megosztó: a közös javak életének rövid összefoglalása], 2014. S. Foster, „Collective action and the Urban Commons” [együttes fellépés és a városi közös javak], 2011; C. Iaione, „The Tragedy of Urban Roads” [a városi közutak tragédiája], 2009.

4

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series-the-sharing-economy.Pdf

5

(6)  K. Polanyi, „The great transformation: The political and economic origins of our time”, [a nagy átalakulás: korunk politikai és gazdasági eredete], 1944.

6

(7)  M. Bauwens, „A commons transition plan” [a közös javak felé való átmenet terve], elérhető: http://commonstransition.org/

7

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives, 2015, Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy, 2014.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy, 2015.

9

Self regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  P. Parigi P” State B., Dakhlallah D., Corten R., Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties, 2013; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report, 2010.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Lásd Bologna városának a polgárok és a város közötti együttműködésről szóló rendeletét a városi közjavak gondozásáról és megújításáról, végül pedig a SharExpo dokumentumot, a megosztásalapú gazdaságra és az együttműködésen alapuló szolgáltatásokra vonatkozó iránymutatásokat Milánóban;

11

(12)  2 500 000 EUR értékű előirányzattal támogatott kezdeményezés, melyet az Európai Parlament az EU 2016-os általános költségvetésének első olvasatában 2015. október 28-án jóváhagyott.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons, 2015.

13

The City as a Commons

(14)  További példákért lásd a Neal Gorenflo által vezetett Sharing Cities projektet (Shareable) és az Ouishare közösség által összeállított Sharitories eszköztárat.

14

Sharing Cities

Sharitories

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/34

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban

(2016/C 051/07)

| Előadó: | Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE), Uccle képviselőtestületének tagja, a helyi szociális közellátási központ (CPAS/OCMW) elnöke |
| --- | --- |
| Referenciaszöveg: | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület
  COM(2015) 302 final |

Előadó:

Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE), Uccle képviselőtestületének tagja, a helyi szociális közellátási központ (CPAS/OCMW) elnöke

Referenciaszöveg:

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak: Méltányos és hatékony társaságiadó-rendszer az Európai Unióban: 5 fő cselekvési terület

COM(2015) 302 final

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

| 1. | emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság minden jogalkotási kezdeményezésének, így az adózást érintőknek is, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113., 115. és 116. cikke alapján szükségszerűen meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az Európai Bizottság minden jogalkotási kezdeményezésének, így az adózást érintőknek is, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113., 115. és 116. cikke alapján szükségszerűen meg kell felelnie a szubszidiaritás és az arányosság elvének;

| 2. | támogatja az Európai Bizottság társasági adózásról szóló cselekvési tervében megjelölt alábbi négy célkitűzést:






  — | az adózás és a gazdasági tevékenység helyszíne közötti kapcsolat visszaállítása; ez az értékteremtés helyszíne, azaz az a helyszín, ahol tényleges kutatás, fejlesztés és termelés folyik, |
| --- | --- | --- |

2.

támogatja az Európai Bizottság társasági adózásról szóló cselekvési tervében megjelölt alábbi négy célkitűzést:

—

az adózás és a gazdasági tevékenység helyszíne közötti kapcsolat visszaállítása; ez az értékteremtés helyszíne, azaz az a helyszín, ahol tényleges kutatás, fejlesztés és termelés folyik,

| — | annak biztosítása, hogy a tagállamok joghatóságukon belül helyesen értékelhessék a vállalati tevékenységeket, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a tagállamok joghatóságukon belül helyesen értékelhessék a vállalati tevékenységeket,

| — | a társasági adó tekintetében versenyképes és növekedésbarát feltételek biztosítása az EU-ban, egy ellenállóképesebb vállalati szférát eredményezve, összhangban az európai szemeszter ajánlásaival, |
| --- | --- |

—

a társasági adó tekintetében versenyképes és növekedésbarát feltételek biztosítása az EU-ban, egy ellenállóképesebb vállalati szférát eredményezve, összhangban az európai szemeszter ajánlásaival,

| — | az egységes piac védelme és a társasági adózással összefüggő külső kérdésekre vonatkozó határozott uniós megközelítés elfogadásának biztosítása; |
| --- | --- |

—

az egységes piac védelme és a társasági adózással összefüggő külső kérdésekre vonatkozó határozott uniós megközelítés elfogadásának biztosítása;

| 3. | úgy véli, hogy a társasági adózásra vonatkozó jelenlegi – tagállami, európai vagy nemzetközi – jogszabályok már nem felelnek meg a jelenlegi gazdasági környezetnek, amelyet a globalizáció, a mobilitás, a digitális technológiák, új kereskedelmi modellek és összetettebb vállalati struktúrák jellemeznek; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a társasági adózásra vonatkozó jelenlegi – tagállami, európai vagy nemzetközi – jogszabályok már nem felelnek meg a jelenlegi gazdasági környezetnek, amelyet a globalizáció, a mobilitás, a digitális technológiák, új kereskedelmi modellek és összetettebb vállalati struktúrák jellemeznek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Unióban rendkívül bonyolultak a társasági adózásra vonatkozó jelenlegi jogszabályok, valamint hogy a tagállamok rendszerei között hiányzik a koordináció, és azok nem egészítik ki egymást; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Unióban rendkívül bonyolultak a társasági adózásra vonatkozó jelenlegi jogszabályok, valamint hogy a tagállamok rendszerei között hiányzik a koordináció, és azok nem egészítik ki egymást;

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos vállalkozások – többek között a multinacionális vállalatok – ezt a helyzetet kihasználva csökkentik összesített adó-hozzájárulásukat olyan, jogilag elítélhető adócsalási és jogellenes adókikerülési gyakorlatokkal vagy „agresszív adótervezési” stratégiákkal, amelyek – jóllehet jogszerűek – ellentétesek a vonatkozó jogszabályok szellemével; |
| --- | --- |

5.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy bizonyos vállalkozások – többek között a multinacionális vállalatok – ezt a helyzetet kihasználva csökkentik összesített adó-hozzájárulásukat olyan, jogilag elítélhető adócsalási és jogellenes adókikerülési gyakorlatokkal vagy „agresszív adótervezési” stratégiákkal, amelyek – jóllehet jogszerűek – ellentétesek a vonatkozó jogszabályok szellemével;

| 6. | hangsúlyozza, hogy egyes esetekben e multinacionális vállalkozások megadóztatása távolról sem méltányos, mert az általuk befizetett adó a bevételükhöz képest elenyésző; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy egyes esetekben e multinacionális vállalkozások megadóztatása távolról sem méltányos, mert az általuk befizetett adó a bevételükhöz képest elenyésző;

| 7. | emlékeztet arra, hogy egyes számítások szerint az adókikerülés, az adócsalás és az agresszív adótervezés évente közel 1 000 milliárd EUR lehetséges adóbevétel-kiesést okoz az Európai Unióban (1); emlékeztet továbbá arra, hogy ez a bevételkiesés minden szinten – így a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is – rontja az államháztartás helyzetét; továbbá emlékeztet arra is, hogy a minden társaság számára igazságos, átlátható, hatékony és méltányos adóbeszedéssel könnyíteni lehetne az adóterheken; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy egyes számítások szerint az adókikerülés, az adócsalás és az agresszív adótervezés évente közel 1 000 milliárd EUR lehetséges adóbevétel-kiesést okoz az Európai Unióban (1); emlékeztet továbbá arra, hogy ez a bevételkiesés minden szinten – így a helyi és regionális önkormányzatok szintjén is – rontja az államháztartás helyzetét; továbbá emlékeztet arra is, hogy a minden társaság számára igazságos, átlátható, hatékony és méltányos adóbeszedéssel könnyíteni lehetne az adóterheken;

| 8. | javasolja, hogy azok a nemzetközi megállapodások, amelyeknek az Európai Unió részes fele – közülük is a kereskedelmi megállapodások és a gazdasági partnerségi megállapodások – tartalmazzanak a jó adóügyi kormányzás előmozdítására vonatkozó záradékokat az átláthatósággal kapcsolatban, továbbá a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelemre vonatkozó záradékokat, és kéri, hogy elsősorban a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TISA) jelenleg folytatott tárgyalások során az Európai Bizottság helyezzen hangsúlyt ezekre a kérdésekre; |
| --- | --- |

8.

javasolja, hogy azok a nemzetközi megállapodások, amelyeknek az Európai Unió részes fele – közülük is a kereskedelmi megállapodások és a gazdasági partnerségi megállapodások – tartalmazzanak a jó adóügyi kormányzás előmozdítására vonatkozó záradékokat az átláthatósággal kapcsolatban, továbbá a káros adózási gyakorlatok elleni küzdelemre vonatkozó záradékokat, és kéri, hogy elsősorban a transzatlanti kereskedelmi és beruházási partnerségről és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásról (TISA) jelenleg folytatott tárgyalások során az Európai Bizottság helyezzen hangsúlyt ezekre a kérdésekre;

| 9. | sajnálatát fejezi ki e káros adózási gyakorlatok fennállása és mértéke miatt akkor, amikor a megszorítási politikák miatt egyes tagállamokban sok adófizetőre és különösen a magánszemélyekre nagyobb adóteher hárul; úgy véli, hogy a méltányos adózás hiánya károsan hat a gazdasági stabilitásra és a társadalmi békére; |
| --- | --- |

9.

sajnálatát fejezi ki e káros adózási gyakorlatok fennállása és mértéke miatt akkor, amikor a megszorítási politikák miatt egyes tagállamokban sok adófizetőre és különösen a magánszemélyekre nagyobb adóteher hárul; úgy véli, hogy a méltányos adózás hiánya károsan hat a gazdasági stabilitásra és a társadalmi békére;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a társaságok jövedelemadójára vonatkozó jelenlegi szabályok összetettsége – bár az e szabályok hiányosságaiból hasznot húzó egyes nagyvállalatok számára ez szinte „ajándék” – egyértelműen hátrányos a kis-, közepes és mikrovállalkozások számára, hiszen ez az adminisztrációs teher hátráltatja tevékenységeiket, ezen belül is különösen a határokon átnyúló tevékenységeket; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a társaságok jövedelemadójára vonatkozó jelenlegi szabályok összetettsége – bár az e szabályok hiányosságaiból hasznot húzó egyes nagyvállalatok számára ez szinte „ajándék” – egyértelműen hátrányos a kis-, közepes és mikrovállalkozások számára, hiszen ez az adminisztrációs teher hátráltatja tevékenységeiket, ezen belül is különösen a határokon átnyúló tevékenységeket;

| 11. | úgy véli, hogy ez a helyzet ráadásul a versenyképesség tekintetében egyenlőtlenséget teremt a vállalatok között: elsősorban az olyan nagy multinacionális vállalatok, amelyeknek megvannak a szükséges erőforrásaik ahhoz, hogy az említett agresszív adótervezéssel kivonják magukat az adófizetés alól, illetve az ilyen erőforrásokkal nem rendelkező kis- és középvállalkozások (kkv-k) között; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy ez a helyzet ráadásul a versenyképesség tekintetében egyenlőtlenséget teremt a vállalatok között: elsősorban az olyan nagy multinacionális vállalatok, amelyeknek megvannak a szükséges erőforrásaik ahhoz, hogy az említett agresszív adótervezéssel kivonják magukat az adófizetés alól, illetve az ilyen erőforrásokkal nem rendelkező kis- és középvállalkozások (kkv-k) között;

| 12. | megjegyzi, hogy uniós szinten és hosszú távon a jogszabályban meghatározott kötelező társaságiadó-kulcsok csökkenő tendenciája figyelhető meg; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy uniós szinten és hosszú távon a jogszabályban meghatározott kötelező társaságiadó-kulcsok csökkenő tendenciája figyelhető meg;

| 13. | hangsúlyozza azonban, hogy ez az adókulcscsökkenés az elmúlt években olyan változásokkal is járt, mint az adóalapok kiszélesítése, a vállalatalapítások számának megsokszorozódása és a (leírható összegeket korlátozó) alacsony kamatok, amelyeknek épphogy a társaságiadó-bevételek növekedését kellett volna előidézniük; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza azonban, hogy ez az adókulcscsökkenés az elmúlt években olyan változásokkal is járt, mint az adóalapok kiszélesítése, a vállalatalapítások számának megsokszorozódása és a (leírható összegeket korlátozó) alacsony kamatok, amelyeknek épphogy a társaságiadó-bevételek növekedését kellett volna előidézniük;

| 14. | megállapítja, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott adókulcsokat nehéz összehasonlítani, ezért azt javasolja, hogy a különböző tagállamok tényleges adókulcsait összehasonlító táblázat elkészítése érdekében az Európai Bizottság dolgozzon ki közös számítási módot; |
| --- | --- |

14.

megállapítja, hogy az egyes tagállamokban alkalmazott adókulcsokat nehéz összehasonlítani, ezért azt javasolja, hogy a különböző tagállamok tényleges adókulcsait összehasonlító táblázat elkészítése érdekében az Európai Bizottság dolgozzon ki közös számítási módot;

| 15. | támogatja a követelést – az OECD azon tanulmányaira tekintettel, melyek szerint egyes multinacionális vállalatok olyan stratégiákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy mindössze 5 %-os társasági adót fizessenek, miközben a kisebb vállalkozások akár 30 %-ot is fizetnek –, hogy a multinacionális vállalatoknak pénzügyi kimutatásaikban tagállamonkénti és a telephelyeik helye szerinti harmadik országonkénti bontásban fel kell fedniük egy sor összesített információt, ezen belül adózás előtti eredményüket, az eredmény utáni adókat, az alkalmazottak számát, az eszközállományt stb.; ezeket az információkat a nyilvánosság rendelkezésére kellene bocsátani, esetleg egy központi uniós nyilvántartás formájában; |
| --- | --- |

15.

támogatja a követelést – az OECD azon tanulmányaira tekintettel, melyek szerint egyes multinacionális vállalatok olyan stratégiákat alkalmaznak, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy mindössze 5 %-os társasági adót fizessenek, miközben a kisebb vállalkozások akár 30 %-ot is fizetnek –, hogy a multinacionális vállalatoknak pénzügyi kimutatásaikban tagállamonkénti és a telephelyeik helye szerinti harmadik országonkénti bontásban fel kell fedniük egy sor összesített információt, ezen belül adózás előtti eredményüket, az eredmény utáni adókat, az alkalmazottak számát, az eszközállományt stb.; ezeket az információkat a nyilvánosság rendelkezésére kellene bocsátani, esetleg egy központi uniós nyilvántartás formájában;

Közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA)

| 16. | elismeri, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) két lehetőséget hordoz magában: az egyik az agresszív adótervezés, az adócsalás és az adókikerülés, a tagállamok közötti káros adóverseny elleni küzdelem területén jelenik meg, míg a másik az erősebb egységes piac megteremtése és a határokon átívelő tevékenységekkel rendelkező, bármilyen méretű társaságokra nehezedő igazgatási terhek csökkentése; |
| --- | --- |

16.

elismeri, hogy a közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA) két lehetőséget hordoz magában: az egyik az agresszív adótervezés, az adócsalás és az adókikerülés, a tagállamok közötti káros adóverseny elleni küzdelem területén jelenik meg, míg a másik az erősebb egységes piac megteremtése és a határokon átívelő tevékenységekkel rendelkező, bármilyen méretű társaságokra nehezedő igazgatási terhek csökkentése;

| 17. | úgy véli, hogy ha a vállalkozások egyetlen, nem pedig 28 adószabály alapján határozhatják meg az adóalapjukat, az egyszerűsítést és adminisztratív költségmegtakarítást jelentene a társaságok számára, amely különösen a több tagállamban is működő kkv-k számára lenne jelentős; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy ha a vállalkozások egyetlen, nem pedig 28 adószabály alapján határozhatják meg az adóalapjukat, az egyszerűsítést és adminisztratív költségmegtakarítást jelentene a társaságok számára, amely különösen a több tagállamban is működő kkv-k számára lenne jelentős;

| 18. | hangsúlyozza ezért azokat a kedvező hatásokat, amelyeket a KKTA a gazdasági növekedésre, a foglalkoztatásra és a méltányos adóztatásra, valamint az államháztartásra, többek között a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolhat; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza ezért azokat a kedvező hatásokat, amelyeket a KKTA a gazdasági növekedésre, a foglalkoztatásra és a méltányos adóztatásra, valamint az államháztartásra, többek között a helyi és regionális önkormányzatokra gyakorolhat;

A KKTA helyi és regionális aspektusa

| 19. | véleménye szerint, noha a KKTA – legalábbis a 2011-es javaslat szerint – közvetlenül nem vonatkozik a helyi és regionális adókra, bevezetése mégis hatással lenne a helyi és regionális önkormányzatok adóbevételeire, amelyek egy része a tagállamok szerint a nemzeti adóalapból levont helyi és regionális adókból és/vagy a nemzeti társasági adó egy hányadából származik; |
| --- | --- |

19.

véleménye szerint, noha a KKTA – legalábbis a 2011-es javaslat szerint – közvetlenül nem vonatkozik a helyi és regionális adókra, bevezetése mégis hatással lenne a helyi és regionális önkormányzatok adóbevételeire, amelyek egy része a tagállamok szerint a nemzeti adóalapból levont helyi és regionális adókból és/vagy a nemzeti társasági adó egy hányadából származik;

| 20. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg körültekintően a KKTA bevezetéséről szóló új jogszabályjavaslat helyi és regionális önkormányzatokra és különösen azok költségvetésére gyakorolt lehetséges hatását, anélkül azonban, hogy teljesen újrakezdené a KKTA hatásvizsgálatát, hiszen az feleslegesen késleltetné annak végrehajtását; |
| --- | --- |

20.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálja meg körültekintően a KKTA bevezetéséről szóló új jogszabályjavaslat helyi és regionális önkormányzatokra és különösen azok költségvetésére gyakorolt lehetséges hatását, anélkül azonban, hogy teljesen újrakezdené a KKTA hatásvizsgálatát, hiszen az feleslegesen késleltetné annak végrehajtását;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a KKTA-rendszer bevezetése egyes tagállamokban a helyi és regionális adókat is érintené, mivel az egyszerűsítés érdekében az lenne logikus, hogy azt a helyi és regionális adók megállapítására is használják; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a KKTA-rendszer bevezetése egyes tagállamokban a helyi és regionális adókat is érintené, mivel az egyszerűsítés érdekében az lenne logikus, hogy azt a helyi és regionális adók megállapítására is használják;

A KKTA és az adókulcsok

| 22. | hangsúlyozza, hogy a KKTA célja nem az adókulcsok harmonizációja, mivel a jelenlegi szerződések nem tartalmaznak kifejezetten a közvetlen adózásra vonatkozó cikket. Azonban az, hogy egy ilyen harmonizáció a jelenlegi szerződések alapján nem lehetséges, nem zárja ki, hogy a tagállamok megvizsgálják a megerősített együttműködés lehetőségét ezen a területen; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a KKTA célja nem az adókulcsok harmonizációja, mivel a jelenlegi szerződések nem tartalmaznak kifejezetten a közvetlen adózásra vonatkozó cikket. Azonban az, hogy egy ilyen harmonizáció a jelenlegi szerződések alapján nem lehetséges, nem zárja ki, hogy a tagállamok megvizsgálják a megerősített együttműködés lehetőségét ezen a területen;

| 23. | megjegyzi, hogy a különböző tagállamokban alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcsok mutatói pontatlanok, mi több, megtévesztőek, mivel az adóalapok, az adóleírások és az adókedvezmény-rendszerek között jelentős különbségek vannak; hangsúlyozza, hogy egyes esetekben a tényleges adókulcs nem mérhető össze a hatályos jogszabályokban meghatározott kulccsal; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy a különböző tagállamokban alkalmazott, jogszabályban megállapított társaságiadó-kulcsok mutatói pontatlanok, mi több, megtévesztőek, mivel az adóalapok, az adóleírások és az adókedvezmény-rendszerek között jelentős különbségek vannak; hangsúlyozza, hogy egyes esetekben a tényleges adókulcs nem mérhető össze a hatályos jogszabályokban meghatározott kulccsal;

| 24. | kéri ezért, hogy a tagállamok, illetve a társasági adóval kapcsolatban jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók az átláthatóság érdekében adjanak meg részletes számadatokat az Európai Bizottságnak a hatályban lévő tényleges, átlagos, adózás utáni társaságiadó-kulcsról; |
| --- | --- |

24.

kéri ezért, hogy a tagállamok, illetve a társasági adóval kapcsolatban jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók az átláthatóság érdekében adjanak meg részletes számadatokat az Európai Bizottságnak a hatályban lévő tényleges, átlagos, adózás utáni társaságiadó-kulcsról;

A konszolidáció kötelező jellege és elhalasztása

| 25. | üdvözli, hogy új javaslatában az Európai Bizottság legalább a multinacionális vállalatok esetében törekszik arra, hogy a KKTA-t kötelezővé tegye, mivel nyilvánvaló, hogy e vállalatok közül azok, amelyek agresszív adótervezési stratégiákat alkalmaznak vagy netán az adókikerülés vagy az adócsalás eszközéhez nyúlnak, ha választhatnának, nem egyeznének bele az e gyakorlatokat megakadályozó KKTA-rendszerbe; |
| --- | --- |

25.

üdvözli, hogy új javaslatában az Európai Bizottság legalább a multinacionális vállalatok esetében törekszik arra, hogy a KKTA-t kötelezővé tegye, mivel nyilvánvaló, hogy e vállalatok közül azok, amelyek agresszív adótervezési stratégiákat alkalmaznak vagy netán az adókikerülés vagy az adócsalás eszközéhez nyúlnak, ha választhatnának, nem egyeznének bele az e gyakorlatokat megakadályozó KKTA-rendszerbe;

| 26. | emlékeztet arra, hogy 2011-es véleményében a Régiók Bizottsága ezért azt javasolta, hogy a KKTA-t egy átmeneti időszakot követően tegyék kötelezővé, legalábbis bizonyos méretű vállalatok számára (2); |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy 2011-es véleményében a Régiók Bizottsága ezért azt javasolta, hogy a KKTA-t egy átmeneti időszakot követően tegyék kötelezővé, legalábbis bizonyos méretű vállalatok számára (2);

| 27. | kívánatosnak tartja egy közös konszolidált társasági adóalap azonnali bevezetését. Mivel a konszolidációval kapcsolatos tárgyalások nehézkesek és hosszadalmasak, az RB támogatja az Európai Bizottságnak a KKTA-konszolidáció elhalasztásával kapcsolatos megközelítését, amennyiben az előbbre viheti a javaslat további elemeiről és különösen a közös adóalap megállapításáról folytatott tárgyalásokat. Emellett tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság október 27-én elfogadott 2016. évi munkaprogramjában kinyilvánította, hogy vissza kívánja vonni a jelenlegi KKTA-javaslatot, felteszi azonban a kérdést, hogy a Bizottságnak az a terve, hogy ehelyett „a fokozatos megközelítés jegyében nyújt be javaslatokat, elsőként a kötelező adóalap elfogadására vonatkozóan”, mennyiben előlegezi meg az Európai Bizottság által október 8-án elindított, 2016. január 8-ig tartó nyilvános konzultáció következtetéseit; |
| --- | --- |

27.

kívánatosnak tartja egy közös konszolidált társasági adóalap azonnali bevezetését. Mivel a konszolidációval kapcsolatos tárgyalások nehézkesek és hosszadalmasak, az RB támogatja az Európai Bizottságnak a KKTA-konszolidáció elhalasztásával kapcsolatos megközelítését, amennyiben az előbbre viheti a javaslat további elemeiről és különösen a közös adóalap megállapításáról folytatott tárgyalásokat. Emellett tudomásul veszi, hogy az Európai Bizottság október 27-én elfogadott 2016. évi munkaprogramjában kinyilvánította, hogy vissza kívánja vonni a jelenlegi KKTA-javaslatot, felteszi azonban a kérdést, hogy a Bizottságnak az a terve, hogy ehelyett „a fokozatos megközelítés jegyében nyújt be javaslatokat, elsőként a kötelező adóalap elfogadására vonatkozóan”, mennyiben előlegezi meg az Európai Bizottság által október 8-án elindított, 2016. január 8-ig tartó nyilvános konzultáció következtetéseit;

| 28. | emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a társasági adózással kapcsolatban a konszolidációnak továbbra is az uniós intézmények és tagállamok céljai között kell szerepelnie, hiszen ez megoldást jelentene az Unióban végrehajtott csoportközi transzferárak kérdésére és az ezzel összefüggő adókikerülési problémákra, továbbá egyszerűsítést és az igazgatási költségek jelentős megtakarítását jelentené a vállalkozások számára; |
| --- | --- |

28.

emlékeztet ugyanakkor arra, hogy a társasági adózással kapcsolatban a konszolidációnak továbbra is az uniós intézmények és tagállamok céljai között kell szerepelnie, hiszen ez megoldást jelentene az Unióban végrehajtott csoportközi transzferárak kérdésére és az ezzel összefüggő adókikerülési problémákra, továbbá egyszerűsítést és az igazgatási költségek jelentős megtakarítását jelentené a vállalkozások számára;

| 29. | véleménye szerint, ha a konszolidációról folytatott tárgyalások kudarcba fulladnak, fontolóra lehetne venni egy minimum adókulcs bevezetését; |
| --- | --- |

29.

véleménye szerint, ha a konszolidációról folytatott tárgyalások kudarcba fulladnak, fontolóra lehetne venni egy minimum adókulcs bevezetését;

| 30. | aggodalmát fejezi ki egyébiránt amiatt, hogy az Európai Bizottság által a konszolidáció bevezetéséig tervbe vett, határokon átnyúló átmeneti kompenzációs mechanizmus újabb lehetőségeket teremt az agresszív adótervezésre; mivel e kockázat a tagállamok számára jelentős bevételkieséssel járna, az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az eredetileg javasolt végrehajtási menetrendet; |
| --- | --- |

30.

aggodalmát fejezi ki egyébiránt amiatt, hogy az Európai Bizottság által a konszolidáció bevezetéséig tervbe vett, határokon átnyúló átmeneti kompenzációs mechanizmus újabb lehetőségeket teremt az agresszív adótervezésre; mivel e kockázat a tagállamok számára jelentős bevételkieséssel járna, az RB felkéri az Európai Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az eredetileg javasolt végrehajtási menetrendet;

Egyéb megállapítások a KKTA-val kapcsolatban

| 31. | úgy véli, hogy az adórendszerek sokféleségében az eladósodás és a kamatok szempontjából fenntartott kedvezményes elbánás hátráltatja a vállalkozásfinanszírozási modellek diverzifikációját, és azt, hogy az EU-ban megerősödjön a társaságok sajáttőke-bevonáson alapuló finanszírozása, amely más országokban ugyanakkor általános gyakorlat; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az adórendszerek sokféleségében az eladósodás és a kamatok szempontjából fenntartott kedvezményes elbánás hátráltatja a vállalkozásfinanszírozási modellek diverzifikációját, és azt, hogy az EU-ban megerősödjön a társaságok sajáttőke-bevonáson alapuló finanszírozása, amely más országokban ugyanakkor általános gyakorlat;

| 32. | kéri ezért, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok segítsék elő a társaságok finanszírozási forrásainak fokozottabb diverzifikációját, ami kétségtelenül hasznos lenne a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából; |
| --- | --- |

32.

kéri ezért, hogy az Európai Bizottság és a tagállamok segítsék elő a társaságok finanszírozási forrásainak fokozottabb diverzifikációját, ami kétségtelenül hasznos lenne a növekedés és a foglalkoztatás szempontjából;

| 33. | emlékeztet saját, a KKTA-ról szóló 2011. évi véleményében megfogalmazott javaslatára, hogy a környezetvédelemhez és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez kapcsolódóan gyakran felmerülő költségeket is tekintsék levonható kiadásnak, az alacsony környezeti hatást kiváltó integrált termelési folyamatok elfogadását célzó kezdeményezések tekintetében is; |
| --- | --- |

33.

emlékeztet saját, a KKTA-ról szóló 2011. évi véleményében megfogalmazott javaslatára, hogy a környezetvédelemhez és az üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentéséhez kapcsolódóan gyakran felmerülő költségeket is tekintsék levonható kiadásnak, az alacsony környezeti hatást kiváltó integrált termelési folyamatok elfogadását célzó kezdeményezések tekintetében is;

| 34. | felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ezt a levonhatóságot foglalja bele a 2016-ra beütemezett új jogszabályjavaslatába; |
| --- | --- |

34.

felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ezt a levonhatóságot foglalja bele a 2016-ra beütemezett új jogszabályjavaslatába;

| 35. | emlékeztet továbbá arra, hogy – amint azt 2011-ben is kifejezésre juttatta – az adminisztratív egyszerűsítésre irányuló célkitűzés maradéktalan teljesítéséhez a közös, konszolidált adóalap bevezetésének közös számviteli szabályok bevezetésével kellene együtt járnia; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet továbbá arra, hogy – amint azt 2011-ben is kifejezésre juttatta – az adminisztratív egyszerűsítésre irányuló célkitűzés maradéktalan teljesítéséhez a közös, konszolidált adóalap bevezetésének közös számviteli szabályok bevezetésével kellene együtt járnia;

Az OECD tevékenysége

| 36. | üdvözli, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) munkájának köszönhetően 2015. november 16-án Antalyában a G20-tanácskozáson részt vevő állam- és kormányfők 62 országra kiterjedő cselekvési tervet fogadtak el az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szemben (Base erosion and profit shifting/BEPS). Elégtelennek tartja azonban az országonkénti nyilvános nyilatkozatokra („country by country reporting”) vonatkozó rendelkezéseket, tekintettel arra, hogy a 13. BEPS-fellépés az automatikus adatközlést kizárólag az anyavállalat adóügyi illetőség szerinti országának adóhatósága felé írja elő. Tudvalévő, hogy az EU-ban a banki és a nyersanyag-kitermelő iparágak esetében már létezik nyilvános jelentéstételi kötelezettség; |
| --- | --- |

36.

üdvözli, hogy a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) munkájának köszönhetően 2015. november 16-án Antalyában a G20-tanácskozáson részt vevő állam- és kormányfők 62 országra kiterjedő cselekvési tervet fogadtak el az adóalap-erózióval és a nyereségátcsoportosítással szemben (Base erosion and profit shifting/BEPS). Elégtelennek tartja azonban az országonkénti nyilvános nyilatkozatokra („country by country reporting”) vonatkozó rendelkezéseket, tekintettel arra, hogy a 13. BEPS-fellépés az automatikus adatközlést kizárólag az anyavállalat adóügyi illetőség szerinti országának adóhatósága felé írja elő. Tudvalévő, hogy az EU-ban a banki és a nyersanyag-kitermelő iparágak esetében már létezik nyilvános jelentéstételi kötelezettség;

| 37. | kéri, hogy az Európai Bizottság, a tagállamok és a társasági adó tekintetében jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiók az effajta jelenségek elleni hatékony Unión belüli küzdelem érdekében egy új, „anti-BEPS” irányelvvel biztosítsák a BEPS-csomag kötelező végrehajtását; |
| --- | --- |

37.

kéri, hogy az Európai Bizottság, a tagállamok és a társasági adó tekintetében jogalkotói hatáskörrel rendelkező régiók az effajta jelenségek elleni hatékony Unión belüli küzdelem érdekében egy új, „anti-BEPS” irányelvvel biztosítsák a BEPS-csomag kötelező végrehajtását;

| 38. | üdvözli, hogy az ECOFIN keretében sikerült megállapodni a „módosított nexus módszerről”, és úgy véli, hogy ennek az irányelvnek az OECD által a BEPS-csomag keretében, illetve az ECOFIN által, a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport keretében meghatározott és a szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó ún. módosított nexus módszert is be kell illesztenie a kötelező érvényű európai jogba; |
| --- | --- |

38.

üdvözli, hogy az ECOFIN keretében sikerült megállapodni a „módosított nexus módszerről”, és úgy véli, hogy ennek az irányelvnek az OECD által a BEPS-csomag keretében, illetve az ECOFIN által, a magatartási kódexszel foglalkozó munkacsoport keretében meghatározott és a szabadalmi adókedvezményekre vonatkozó ún. módosított nexus módszert is be kell illesztenie a kötelező érvényű európai jogba;

Nem együttműködő joghatóságok

| 39. | úgy véli, hogy az Unióban szükségessé vált kezdeményezésekkel és előrelépésekkel párhuzamosan a nem együttműködő joghatóságokkal vagy adóparadicsomokkal kapcsolatos európai megközelítés szigorítása is fontos feladat; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy az Unióban szükségessé vált kezdeményezésekkel és előrelépésekkel párhuzamosan a nem együttműködő joghatóságokkal vagy adóparadicsomokkal kapcsolatos európai megközelítés szigorítása is fontos feladat;

| 40. | véleménye szerint a tagállamok között különösen az e területen mutatkozó egység és a koordináció hiánya az a két tényező, amellyel a vállalkozások el tudják kerülni az igazságos adózást; |
| --- | --- |

40.

véleménye szerint a tagállamok között különösen az e területen mutatkozó egység és a koordináció hiánya az a két tényező, amellyel a vállalkozások el tudják kerülni az igazságos adózást;

| 41. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a közlemény mellékletében közzéteszi „a harmadik országokbeli nem együttműködő adójogrendszerek” jegyzékét, és úgy véli, hogy ez egy erős jelképes kezdeményezés; |
| --- | --- |

41.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a közlemény mellékletében közzéteszi „a harmadik országokbeli nem együttműködő adójogrendszerek” jegyzékét, és úgy véli, hogy ez egy erős jelképes kezdeményezés;

| 42. | úgy véli továbbá, hogy azzal, hogy e jegyzéket közzétette, ambiciózus vita veheti kezdetét a tagállamok között abból a célból, hogy az ilyen joghatóságok által engedélyezett káros adógyakorlatok elleni küzdelem sikere érdekében közös és összehangolt megközelítést határozzanak meg velük szemben; |
| --- | --- |

42.

úgy véli továbbá, hogy azzal, hogy e jegyzéket közzétette, ambiciózus vita veheti kezdetét a tagállamok között abból a célból, hogy az ilyen joghatóságok által engedélyezett káros adógyakorlatok elleni küzdelem sikere érdekében közös és összehangolt megközelítést határozzanak meg velük szemben;

| 43. | felveti azonban a kérdést, hogy a nem együttműködő joghatóságok Európai Bizottság által közzétett jegyzékének megállapítására vonatkozó kritérium nem túl korlátozó jellegű-e, mivel e hatóságokat legalább tíz tagállamnak kell nem együttműködőként azonosítania; |
| --- | --- |

43.

felveti azonban a kérdést, hogy a nem együttműködő joghatóságok Európai Bizottság által közzétett jegyzékének megállapítására vonatkozó kritérium nem túl korlátozó jellegű-e, mivel e hatóságokat legalább tíz tagállamnak kell nem együttműködőként azonosítania;

| 44. | ezzel kapcsolatban üdvözli az egyrészt az EU, másrészt pedig Svájc, Andorra és Liechtenstein között 2015-ben aláírt megállapodásokat, mivel azok óriási előrelépést jelentenek az átláthatóság és az adócsalás elleni küzdelem sikere felé; |
| --- | --- |

44.

ezzel kapcsolatban üdvözli az egyrészt az EU, másrészt pedig Svájc, Andorra és Liechtenstein között 2015-ben aláírt megállapodásokat, mivel azok óriási előrelépést jelentenek az átláthatóság és az adócsalás elleni küzdelem sikere felé;

| 45. | úgy véli, hogy az előző pontban említett megállapodásokban meghatározott automatikus információcsere hatékony eszköz az agresszív adótervezési stratégiák visszaszorítása és felszámolása érdekében, és hogy azt általánosan be kellene vezetni; üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság által felsorolt nem együttműködő joghatóságok közül több is elfogadta a vonatkozó nemzetközi normát, illetve kötelezettséget vállalt annak elfogadására. |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy az előző pontban említett megállapodásokban meghatározott automatikus információcsere hatékony eszköz az agresszív adótervezési stratégiák visszaszorítása és felszámolása érdekében, és hogy azt általánosan be kellene vezetni; üdvözli továbbá, hogy az Európai Bizottság által felsorolt nem együttműködő joghatóságok közül több is elfogadta a vonatkozó nemzetközi normát, illetve kötelezettséget vállalt annak elfogadására.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  Closing the European Tax Gap, Report for Group of the Progressive Alliance of Socialists & Democrats in the European Parliament, R. Murphy, Director of Tax Research UK. Online elérhető az alábbi címen: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

Closing the European Tax Gap,

(2)  A Régiók Bizottsága véleménye – Közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA). Előadó: Gusty GRAAS (LU/ALDE). Hiv.: ECOS-V-018/CdR, 152/2011 fin. Online elérhető az alábbi címen: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_fr.doc

2

Közös konszolidált társaságiadó-alap (KKTA).

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/39

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodás (TiSA) helyi és regionális vetülete

(2016/C 051/08)

| Előadó: | Helmuth MARKOV (DE/PES) Brandenburg tartomány igazságügyi, Európa-ügyi és fogyasztóvédelemért felelős minisztere |
| --- | --- |

Előadó:

Helmuth MARKOV (DE/PES) Brandenburg tartomány igazságügyi, Európa-ügyi és fogyasztóvédelemért felelős minisztere

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Előzetes megjegyzések

| 1. | A szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodás (Trade in Services Agreement – TiSA) olyan kereskedelmi megállapodás, amelyről 2013 eleje óta a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) (1) jelenleg 51 tagja tárgyal, köztük az EU is. |
| --- | --- |

1.

A szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodás (Trade in Services Agreement – TiSA) olyan kereskedelmi megállapodás, amelyről 2013 eleje óta a Kereskedelmi Világszervezetnek (WTO) (1) jelenleg 51 tagja tárgyal, köztük az EU is.

| 2. | A tárgyaló felek célja, hogy liberalizálják a szolgáltatások kereskedelmét, mivel azok fontos szerepet játszanak a világgazdaságban. Az EU-ban a munkavállalóknak mintegy 68 %-a dolgozik a szolgáltatási szektorban, és 10 millió uniós munkahely függ a szolgáltatások exportjától. Amikor a szolgáltatások kereskedelmének liberalizációjáról van szó, elsősorban azoknak az akadályoknak a felszámolására gondolunk, amelyek külföldön kínált szolgáltatások esetében sújtják a szolgáltatásnyújtókat. |
| --- | --- |

2.

A tárgyaló felek célja, hogy liberalizálják a szolgáltatások kereskedelmét, mivel azok fontos szerepet játszanak a világgazdaságban. Az EU-ban a munkavállalóknak mintegy 68 %-a dolgozik a szolgáltatási szektorban, és 10 millió uniós munkahely függ a szolgáltatások exportjától. Amikor a szolgáltatások kereskedelmének liberalizációjáról van szó, elsősorban azoknak az akadályoknak a felszámolására gondolunk, amelyek külföldön kínált szolgáltatások esetében sújtják a szolgáltatásnyújtókat.

| 3. | Bár a TiSA-val kapcsolatos tárgyalások a WTO keretén kívül folynak, mégis célszerű lenne, hogy a TiSA összeegyeztethető legyen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménnyel (GATS), hogy ha majd később esetleg további WTO-tagok csatlakoznak hozzá, akkor multilaterális megállapodás lehessen belőle. |
| --- | --- |

3.

Bár a TiSA-val kapcsolatos tárgyalások a WTO keretén kívül folynak, mégis célszerű lenne, hogy a TiSA összeegyeztethető legyen a szolgáltatások kereskedelméről szóló általános egyezménnyel (GATS), hogy ha majd később esetleg további WTO-tagok csatlakoznak hozzá, akkor multilaterális megállapodás lehessen belőle.

Általános megjegyzések

| 4. | A Régiók Bizottsága (RB) a GATS-ról szóló WTO-tárgyalások kapcsán már 2003. július 3-i véleményében leszögezte, hogy a szolgáltatások kereskedelméről folyó tárgyalások egyrészt regionális-gazdasági okokból (az uniós vállalatok és különösen a kkv-k érdeke, hogy könnyebben hozzáférjenek EU-n kívüli piacokhoz), másrészt pedig a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából is (nagyrészt ők felelősek a szolgáltatások szabályozásáért, illetve bizonyos esetekben ők maguk nyújtják azokat) nagyon fontosak. Az RB ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy a regionális vagy helyi önkormányzatok által működtetett vállalkozások esetében nem lehet a gyakorlatban megvalósítani a kölcsönös piaci hozzáférés elvét, mivel ezek a vállalatok erősen kötődnek saját térségükhöz. |
| --- | --- |

4.

A Régiók Bizottsága (RB) a GATS-ról szóló WTO-tárgyalások kapcsán már 2003. július 3-i véleményében leszögezte, hogy a szolgáltatások kereskedelméről folyó tárgyalások egyrészt regionális-gazdasági okokból (az uniós vállalatok és különösen a kkv-k érdeke, hogy könnyebben hozzáférjenek EU-n kívüli piacokhoz), másrészt pedig a helyi és regionális önkormányzatok szempontjából is (nagyrészt ők felelősek a szolgáltatások szabályozásáért, illetve bizonyos esetekben ők maguk nyújtják azokat) nagyon fontosak. Az RB ugyanakkor arra is felhívta a figyelmet, hogy a regionális vagy helyi önkormányzatok által működtetett vállalkozások esetében nem lehet a gyakorlatban megvalósítani a kölcsönös piaci hozzáférés elvét, mivel ezek a vállalatok erősen kötődnek saját térségükhöz.

| 5. | Ezek az észrevételek a TiSA-tárgyalásokra is érvényesek, éppúgy, mint az a megállapítás, hogy a közszolgáltatások azokból a feladatokból és kötelezettségekből adódnak, amelyeket a helyi és regionális önkormányzatok magukra nézve kötelezőnek éreznek polgáraikkal szemben és hogy éppen ezért mindenképpen garantálni kell az ilyen közszolgáltatások folyamatos meglétét, elérhetőségét, kiváló minőségét és a rájuk vonatkozó demokratikus kontroll megtartását; |
| --- | --- |

5.

Ezek az észrevételek a TiSA-tárgyalásokra is érvényesek, éppúgy, mint az a megállapítás, hogy a közszolgáltatások azokból a feladatokból és kötelezettségekből adódnak, amelyeket a helyi és regionális önkormányzatok magukra nézve kötelezőnek éreznek polgáraikkal szemben és hogy éppen ezért mindenképpen garantálni kell az ilyen közszolgáltatások folyamatos meglétét, elérhetőségét, kiváló minőségét és a rájuk vonatkozó demokratikus kontroll megtartását;

| 6. | üdvözli az Európai Parlament jelentéstervezetének általános megközelítését az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokról szóló ajánlásokkal kapcsolatban. E szerint a jelentés szerint a TiSA-tárgyalások érezhető előnyökkel járnak majd a fogyasztók számára, a tárgyaló felek pedig lehetővé fogják tenni az érdekelt felek számára a megbeszélésekhez való hozzáférést a jövőbeni multilaterális keret előmozdítása érdekében. Következésképpen „a köz- és kulturális szolgáltatások, az adatvédelemhez és a tisztességes munkakörülményekhez fűződő alapvető jogok és a szabályozáshoz fűződő jog nem képezhetik a tárgyalások tárgyát, ezeket egyértelműen ki kell zárni a megállapodás hatálya alól”. Üdvözli továbbá a jelentéstervezetben a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások helyi és regionális dimenzióira tett számos utalást. |
| --- | --- |

6.

üdvözli az Európai Parlament jelentéstervezetének általános megközelítését az Európai Bizottsághoz intézett, a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalásokról szóló ajánlásokkal kapcsolatban. E szerint a jelentés szerint a TiSA-tárgyalások érezhető előnyökkel járnak majd a fogyasztók számára, a tárgyaló felek pedig lehetővé fogják tenni az érdekelt felek számára a megbeszélésekhez való hozzáférést a jövőbeni multilaterális keret előmozdítása érdekében. Következésképpen „a köz- és kulturális szolgáltatások, az adatvédelemhez és a tisztességes munkakörülményekhez fűződő alapvető jogok és a szabályozáshoz fűződő jog nem képezhetik a tárgyalások tárgyát, ezeket egyértelműen ki kell zárni a megállapodás hatálya alól”. Üdvözli továbbá a jelentéstervezetben a szolgáltatáskereskedelmi megállapodással kapcsolatos tárgyalások helyi és regionális dimenzióira tett számos utalást.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a TiSA-tárgyalásokkal kapcsolatban az EU felhatalmazása csak a piaci hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre és a külföldi szolgáltatók megkülönböztetésmentességére vonatkozik és nem érinti az EU, illetve egyes államok és azok önkormányzatainak azon jogát, hogy maguk szabályozzák a szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a TiSA-tárgyalásokkal kapcsolatban az EU felhatalmazása csak a piaci hozzáféréssel kapcsolatos rendelkezésekre és a külföldi szolgáltatók megkülönböztetésmentességére vonatkozik és nem érinti az EU, illetve egyes államok és azok önkormányzatainak azon jogát, hogy maguk szabályozzák a szolgáltatásokat;

Általános ajánlások

| 8. | leszögezi, hogy a szolgáltatások a világgazdaság és az európai gazdaság fontos részét jelentik és hogy – elsősorban a magánszektorban – számos gazdasági előny várható azáltal, hogy a TiSA-val tovább liberalizálják a szolgáltatások kereskedelmét; |
| --- | --- |

8.

leszögezi, hogy a szolgáltatások a világgazdaság és az európai gazdaság fontos részét jelentik és hogy – elsősorban a magánszektorban – számos gazdasági előny várható azáltal, hogy a TiSA-val tovább liberalizálják a szolgáltatások kereskedelmét;

| 9. | támogatja a TiSA-ról folyó jelenlegi vitákat, és hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell találni aközött, hogy egyrészt a tárgyaló felek bizalmasan szeretnék kezelni a tárgyalások során elhangzottakat, másrészt pedig hogy általános igény mutatkozik az átláthatóságra. Ilyen egyensúly nélkül ugyanis nem lehet olyan legitim eredményeket elérni, amelyek úgy születtek, hogy minden érdekcsoport elmondhatta véleményét. Ezzel kapcsolatban utal a WTO-tárgyalások során a tárgyalási dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre kialakított gyakorlatra, és ennek a gyakorlatnak a folytatását várja el a TiSA esetében is; |
| --- | --- |

9.

támogatja a TiSA-ról folyó jelenlegi vitákat, és hangsúlyozza, hogy egyensúlyt kell találni aközött, hogy egyrészt a tárgyaló felek bizalmasan szeretnék kezelni a tárgyalások során elhangzottakat, másrészt pedig hogy általános igény mutatkozik az átláthatóságra. Ilyen egyensúly nélkül ugyanis nem lehet olyan legitim eredményeket elérni, amelyek úgy születtek, hogy minden érdekcsoport elmondhatta véleményét. Ezzel kapcsolatban utal a WTO-tárgyalások során a tárgyalási dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférésre kialakított gyakorlatra, és ennek a gyakorlatnak a folytatását várja el a TiSA esetében is;

| 10. | üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagyobb átláthatóságra törekszik a tárgyalások kapcsán. Azonban azt is hangsúlyozza, hogy az európai bizottsági párbeszédekre minden tárgyalási forduló elején és végén meg kell hívni a helyi és regionális szint képviselőit, akiket uniós szinten egyébként az RB képvisel – még akkor is, ha az Európai Bizottság nyilvánossá tette a tárgyalásra kapott mandátumot; |
| --- | --- |

10.

üdvözli, hogy az Európai Bizottság nagyobb átláthatóságra törekszik a tárgyalások kapcsán. Azonban azt is hangsúlyozza, hogy az európai bizottsági párbeszédekre minden tárgyalási forduló elején és végén meg kell hívni a helyi és regionális szint képviselőit, akiket uniós szinten egyébként az RB képvisel – még akkor is, ha az Európai Bizottság nyilvánossá tette a tárgyalásra kapott mandátumot;

| 11. | támogatja, hogy a megállapodás megkötésére vonatkozóan az Európai Bizottságnak szóló irányelvek előirányozzák, hogy az egyezménnyel meg kell erősíteni az EU-nak és tagállamainak azt a jogát, hogy közérdekből szabályozhassák a területükön nyújtott szolgáltatásokat és új szabályokat vezethessenek be erre vonatkozóan; |
| --- | --- |

11.

támogatja, hogy a megállapodás megkötésére vonatkozóan az Európai Bizottságnak szóló irányelvek előirányozzák, hogy az egyezménnyel meg kell erősíteni az EU-nak és tagállamainak azt a jogát, hogy közérdekből szabályozhassák a területükön nyújtott szolgáltatásokat és új szabályokat vezethessenek be erre vonatkozóan;

| 12. | megismétli, hogy a közszolgáltatásokkal kapcsolatban a megállapodás megkötésére vonatkozó irányelvekben fontos lenne utalni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 14. és 106. cikkére, valamint az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26. sz.) jegyzőkönyvre, és azt kéri, hogy az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 4. cikke (2) bekezdésének értelmében teljes mértékben tartsák tiszteletben a helyi és regionális szint autonómiáját. Ezzel kapcsolatban sajnálja ugyanakkor, hogy azok a kereskedelmi megállapodások, melyekről az EU jelenleg is tárgyal (CETA, TTIP, TiSA), eltérő fogalmakat használnak az alapvető általános érdekű szolgáltatások terén; |
| --- | --- |

12.

megismétli, hogy a közszolgáltatásokkal kapcsolatban a megállapodás megkötésére vonatkozó irányelvekben fontos lenne utalni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 14. és 106. cikkére, valamint az általános érdekű szolgáltatásokról szóló (26. sz.) jegyzőkönyvre, és azt kéri, hogy az Európai Unióról szóló Szerződés (EUSZ) 4. cikke (2) bekezdésének értelmében teljes mértékben tartsák tiszteletben a helyi és regionális szint autonómiáját. Ezzel kapcsolatban sajnálja ugyanakkor, hogy azok a kereskedelmi megállapodások, melyekről az EU jelenleg is tárgyal (CETA, TTIP, TiSA), eltérő fogalmakat használnak az alapvető általános érdekű szolgáltatások terén;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a TiSA-ról folyó tárgyalások nem érintik a szolgáltatások privatizációját; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a TiSA-ról folyó tárgyalások nem érintik a szolgáltatások privatizációját;

| 14. | hangsúlyozza, hogy átfogó és összehasonlítható adatokat kell gyűjteni arról, hogy a TiSA-rendelkezések milyen hatással járnak helyi és regionális szinten, és az így nyert adatok és hatáselemzések alapján megfelelően frissíteni kell a statisztikai adatokat és a gazdasági előrejelzéseket; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy átfogó és összehasonlítható adatokat kell gyűjteni arról, hogy a TiSA-rendelkezések milyen hatással járnak helyi és regionális szinten, és az így nyert adatok és hatáselemzések alapján megfelelően frissíteni kell a statisztikai adatokat és a gazdasági előrejelzéseket;

| 15. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy még mindig nem zárult le az uniós tárgyalási irányelvekben (2) előirányzott fenntarthatósági hatásvizsgálat. Kéri, hogy ebben az értékelésben (területihatás-vizsgálat) vegyék figyelembe a TiSA területi kohézióra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy még mindig nem zárult le az uniós tárgyalási irányelvekben (2) előirányzott fenntarthatósági hatásvizsgálat. Kéri, hogy ebben az értékelésben (területihatás-vizsgálat) vegyék figyelembe a TiSA területi kohézióra gyakorolt hatását;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 11. cikkének értelmében az uniós külkereskedelmi politika tevékenységi körébe is be kell illeszteni a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EUMSZ 11. cikkének értelmében az uniós külkereskedelmi politika tevékenységi körébe is be kell illeszteni a környezetvédelmi követelményeket – különösen a fenntartható fejlődés előmozdítására tekintettel;

| 17. | kötelességének érzi, hogy a TiSA-tárgyalások során felhívja az Európai Bizottság figyelmét a helyi és regionális szint speciális szempontjaira. Jócskán megnőne ennek a szerepnek a jelentősége, amennyiben az Európai Bíróság által az EU és Szingapúr között kötött szabadkereskedelmi megállapodáshoz kiadott szakvélemény alapján bebizonyosodna, hogy a TiSA olyan vegyes jellegű kereskedelmi megállapodás, amelyet egyes tagállamokban a regionális szintet képviselő közgyűléseknek kell ratifikálniuk; |
| --- | --- |

17.

kötelességének érzi, hogy a TiSA-tárgyalások során felhívja az Európai Bizottság figyelmét a helyi és regionális szint speciális szempontjaira. Jócskán megnőne ennek a szerepnek a jelentősége, amennyiben az Európai Bíróság által az EU és Szingapúr között kötött szabadkereskedelmi megállapodáshoz kiadott szakvélemény alapján bebizonyosodna, hogy a TiSA olyan vegyes jellegű kereskedelmi megállapodás, amelyet egyes tagállamokban a regionális szintet képviselő közgyűléseknek kell ratifikálniuk;

| 18. | emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitika teljes egészében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ugyanakkor a szubszidiaritás elvét is szem előtt tartva a folyamat minél koraibb szakaszában tisztázni kell, hogy miként oszlanak meg pontosan a kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalásokkal kapcsolatos hatáskörök abban az esetben, ha az adott tárgyalások tagállami illetékességi körökre is kihatnak; |
| --- | --- |

18.

emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a közös kereskedelempolitika teljes egészében az Unió kizárólagos hatáskörébe tartozik. Ugyanakkor a szubszidiaritás elvét is szem előtt tartva a folyamat minél koraibb szakaszában tisztázni kell, hogy miként oszlanak meg pontosan a kereskedelmi megállapodásokról folyó tárgyalásokkal kapcsolatos hatáskörök abban az esetben, ha az adott tárgyalások tagállami illetékességi körökre is kihatnak;

Javaslatok

| 19. | az RB támogatja azt a megközelítést, amely szerint a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatban (ún. negatív) listát fognak használni azokról az ágazatokról, amelyek nem kerülnek a megállapodás hatálya alá, a piaci hozzáféréssel kapcsolatban pedig (pozitív listaként) azokat a politikaterületeket sorolják fel, amelyekre a tervek szerint a TiSA vonatkozni fog; |
| --- | --- |

19.

az RB támogatja azt a megközelítést, amely szerint a megkülönböztetésmentességgel kapcsolatban (ún. negatív) listát fognak használni azokról az ágazatokról, amelyek nem kerülnek a megállapodás hatálya alá, a piaci hozzáféréssel kapcsolatban pedig (pozitív listaként) azokat a politikaterületeket sorolják fel, amelyekre a tervek szerint a TiSA vonatkozni fog;

| 20. | úgy véli, hogy bár a problémamentes adattovábbítást/-felhasználást lehetővé tevő stratégiák nagyon fontosak az üzleti életben és a gazdasági növekedéshez, ezeket csak akkor szabad alkalmazni, amennyiben nem sértik a magánélet megfelelő védelmére vonatkozó jogot (azaz a személyes adatok teljes körű, feltétel nélküli védelmét). Ezért a személyes adatok feldolgozásakor és továbbadásakor a személyiségi jogok, valamint – a GATS-egyezmény XIV. cikkének értelmében és azt kiegészítve – a személyes feljegyzések és számlák titkosságának védelme érdekében feltétel nélküli, általános kivételt tart szükségesnek. Ezen túlmenően alapvetően elutasítja az egyezmény adatvédelmi vonatkozású intézkedésekre történő alkalmazását mindaddig, amíg az EU-n belül nem került végrehajtásra egy átfogó és a digitalizálás jelenlegi szintjének megfelelő adatvédelmi jogi keret; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy bár a problémamentes adattovábbítást/-felhasználást lehetővé tevő stratégiák nagyon fontosak az üzleti életben és a gazdasági növekedéshez, ezeket csak akkor szabad alkalmazni, amennyiben nem sértik a magánélet megfelelő védelmére vonatkozó jogot (azaz a személyes adatok teljes körű, feltétel nélküli védelmét). Ezért a személyes adatok feldolgozásakor és továbbadásakor a személyiségi jogok, valamint – a GATS-egyezmény XIV. cikkének értelmében és azt kiegészítve – a személyes feljegyzések és számlák titkosságának védelme érdekében feltétel nélküli, általános kivételt tart szükségesnek. Ezen túlmenően alapvetően elutasítja az egyezmény adatvédelmi vonatkozású intézkedésekre történő alkalmazását mindaddig, amíg az EU-n belül nem került végrehajtásra egy átfogó és a digitalizálás jelenlegi szintjének megfelelő adatvédelmi jogi keret;

| 21. | elutasít minden olyan korlátozást, amellyel csökkenne a kormányok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szabályozási jogköre az alábbi területeken: oktatás, kultúra, színházak, könyvtárak és múzeumok kezelése, pénzügy, munkavédelem, környezetvédelem, adatvédelem, államilag finanszírozott szociális és egészségügyi szolgáltatások, egészségügyi intézmények és laboratóriumok engedélyeztetése, hulladékfeldolgozó üzemekkel és erőművekkel kapcsolatos eljárások, fogyasztóvédelmi előírások, a társadalmi kohézióval kapcsolatos normák, iskolák és költségvetési, illetve magánfinanszírozású oktatási tevékenységek, valamint közbeszerzés; |
| --- | --- |

21.

elutasít minden olyan korlátozást, amellyel csökkenne a kormányok, illetve a helyi és regionális önkormányzatok szabályozási jogköre az alábbi területeken: oktatás, kultúra, színházak, könyvtárak és múzeumok kezelése, pénzügy, munkavédelem, környezetvédelem, adatvédelem, államilag finanszírozott szociális és egészségügyi szolgáltatások, egészségügyi intézmények és laboratóriumok engedélyeztetése, hulladékfeldolgozó üzemekkel és erőművekkel kapcsolatos eljárások, fogyasztóvédelmi előírások, a társadalmi kohézióval kapcsolatos normák, iskolák és költségvetési, illetve magánfinanszírozású oktatási tevékenységek, valamint közbeszerzés;

| 22. | ellenzi az egyazon önkormányzathoz tartozó vállalatok keresztfinanszírozásával kapcsolatos korlátozásokat, amennyiben azok túlmutatnak az uniós vagy a tagállami jog által előírt korlátozásokon; |
| --- | --- |

22.

ellenzi az egyazon önkormányzathoz tartozó vállalatok keresztfinanszírozásával kapcsolatos korlátozásokat, amennyiben azok túlmutatnak az uniós vagy a tagállami jog által előírt korlátozásokon;

| 23. | kéri egy felülvizsgálati záradék elfogadását a megállapodás esetleges újbóli megvizsgálásához, illetve a megállapodásban egy olyan szabályozás elfogadását, hogy bármikor vissza lehessen vonni egy szolgáltatás liberalizálásával kapcsolatos döntést; |
| --- | --- |

23.

kéri egy felülvizsgálati záradék elfogadását a megállapodás esetleges újbóli megvizsgálásához, illetve a megállapodásban egy olyan szabályozás elfogadását, hogy bármikor vissza lehessen vonni egy szolgáltatás liberalizálásával kapcsolatos döntést;

| 24. | ellenzi, hogy a megállapodásba bekerüljenek olyan záradékok, amelyek arra kényszerítenének önkormányzatokat, hogy megtartsák a liberalizációnak a megállapodás megkötéséig elért mértékét (változatlanul hagyási záradék), megtiltanák, hogy egy már liberalizált szolgáltatás ismét állami kézbe kerüljön (kilincszáradék) és amelyek minden új szolgáltatás esetén automatikus és teljes liberalizációt írnának elő (automatikus beemelési, illetve a jövőre nézve automatikusan garanciákat nyújtó záradék); |
| --- | --- |

24.

ellenzi, hogy a megállapodásba bekerüljenek olyan záradékok, amelyek arra kényszerítenének önkormányzatokat, hogy megtartsák a liberalizációnak a megállapodás megkötéséig elért mértékét (változatlanul hagyási záradék), megtiltanák, hogy egy már liberalizált szolgáltatás ismét állami kézbe kerüljön (kilincszáradék) és amelyek minden új szolgáltatás esetén automatikus és teljes liberalizációt írnának elő (automatikus beemelési, illetve a jövőre nézve automatikusan garanciákat nyújtó záradék);

| 25. | úgy véli, hogy a TiSA-megállapodásnak csak minimumnormákat kellene előírnia, és nem kellene a magasabb szintű normák használatának jogát korlátoznia; |
| --- | --- |

25.

úgy véli, hogy a TiSA-megállapodásnak csak minimumnormákat kellene előírnia, és nem kellene a magasabb szintű normák használatának jogát korlátoznia;

| 26. | kéri, hogy a TiSA-ba vegyenek bele egy olyan szociális fejezetet, amely a megfelelő ILO-egyezmények alapján védelmi normákat – elsősorban munkaügyi normákat – ír elő a szociálpolitika terén, ügyelve ugyanakkor arra, hogy ez a fejezet ne tegye lehetetlenné a TiSA multilaterálissá alakítását; |
| --- | --- |

26.

kéri, hogy a TiSA-ba vegyenek bele egy olyan szociális fejezetet, amely a megfelelő ILO-egyezmények alapján védelmi normákat – elsősorban munkaügyi normákat – ír elő a szociálpolitika terén, ügyelve ugyanakkor arra, hogy ez a fejezet ne tegye lehetetlenné a TiSA multilaterálissá alakítását;

| 27. | azt kéri, hogy eltérő normák esetén biztosítsák a rendeltetési hely elvének érvényesülését – különösen a 4. mód kapcsán (ideiglenes szolgáltatók és vállalaton belül áthelyezett munkavállalók szabad mozgása), hogy meg lehessen tartani a munkavégzéssel kapcsolatos szakképesítési követelményeket, illetve a befogadó államban hatályos munkaügyi és kollektív szerződéses rendelkezéseket. Az ideiglenes szolgáltatókra és a vállalaton belül áthelyezett munkavállalókra vonatkozó szabad mozgással nem szabad úgy visszaélni, hogy azt sztrájkok megakadályozására vagy a hatályos kollektív szerződéses rendelkezések megkerülésére használják (munkaerő ideiglenes alkalmazásával); |
| --- | --- |

27.

azt kéri, hogy eltérő normák esetén biztosítsák a rendeltetési hely elvének érvényesülését – különösen a 4. mód kapcsán (ideiglenes szolgáltatók és vállalaton belül áthelyezett munkavállalók szabad mozgása), hogy meg lehessen tartani a munkavégzéssel kapcsolatos szakképesítési követelményeket, illetve a befogadó államban hatályos munkaügyi és kollektív szerződéses rendelkezéseket. Az ideiglenes szolgáltatókra és a vállalaton belül áthelyezett munkavállalókra vonatkozó szabad mozgással nem szabad úgy visszaélni, hogy azt sztrájkok megakadályozására vagy a hatályos kollektív szerződéses rendelkezések megkerülésére használják (munkaerő ideiglenes alkalmazásával);

| 28. | kéri, hogy a tárgyalási szövegben teljes mértékben ismerjék el az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak a köz érdekében való szabályozási jogát („szabályozáshoz való jog”), és úgy véli, hogy a szabályozási együttműködés semmilyen szinten nem mehet a demokratikus törvényalkotás vagy rendelkezések kárára, illetve nem lassíthatja az azokkal kapcsolatos folyamatot; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a tárgyalási szövegben teljes mértékben ismerjék el az európai, nemzeti, regionális és helyi hatóságoknak a köz érdekében való szabályozási jogát („szabályozáshoz való jog”), és úgy véli, hogy a szabályozási együttműködés semmilyen szinten nem mehet a demokratikus törvényalkotás vagy rendelkezések kárára, illetve nem lassíthatja az azokkal kapcsolatos folyamatot;

| 29. | azt kéri, hogy a TiSA-ba vegyék bele, hogy bíróságilag ellenőrizni lehessen, hogy a szolgáltatásokkal való kereskedelem során betartják-e az emberi jogokat; |
| --- | --- |

29.

azt kéri, hogy a TiSA-ba vegyék bele, hogy bíróságilag ellenőrizni lehessen, hogy a szolgáltatásokkal való kereskedelem során betartják-e az emberi jogokat;

| 30. | kéri, hogy írják elő, hogy a szóban forgó megállapodás betartásával kapcsolatos jogvitákat az alperes(ek) lakóhelye szerinti állami bíróságok előtt, az adott ország hivatalos nyelvén és hatályos jogszabályai alapján folytassák le, kötelezően lehetőséget biztosítva felülvizsgálatra. Az államok közötti vitás kérdések rendezésére szolgáló mechanizmusokat a jelenlegi WTO-s mechanizmusok alapján kellene kialakítani. Nem célszerű viszont ebbe a megállapodásba mechanizmust beépíteni a befektetők és az államok közötti viták rendezésére; |
| --- | --- |

30.

kéri, hogy írják elő, hogy a szóban forgó megállapodás betartásával kapcsolatos jogvitákat az alperes(ek) lakóhelye szerinti állami bíróságok előtt, az adott ország hivatalos nyelvén és hatályos jogszabályai alapján folytassák le, kötelezően lehetőséget biztosítva felülvizsgálatra. Az államok közötti vitás kérdések rendezésére szolgáló mechanizmusokat a jelenlegi WTO-s mechanizmusok alapján kellene kialakítani. Nem célszerű viszont ebbe a megállapodásba mechanizmust beépíteni a befektetők és az államok közötti viták rendezésére;

| 31. | annak megfontolását javasolja, hogy a megállapodásban szerepeljenek rendelkezések az internetes fogyasztóvédelemre vonatkozóan – különösen csaló üzleti tevékenységekkel szembeni védelemre és fogyasztói ügyletekkel kapcsolatos joghatósági szabályokra vonatkozóan a Brüsszel I. rendelet mintája alapján; |
| --- | --- |

31.

annak megfontolását javasolja, hogy a megállapodásban szerepeljenek rendelkezések az internetes fogyasztóvédelemre vonatkozóan – különösen csaló üzleti tevékenységekkel szembeni védelemre és fogyasztói ügyletekkel kapcsolatos joghatósági szabályokra vonatkozóan a Brüsszel I. rendelet mintája alapján;

| 32. | kéri, hogy mindenképpen tegyenek eleget az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek, többek közt azért, hogy a távoli régiókban, határvidékeken, szigeteken, hegyvidéki területeken stb. lakóknak ne kelljen gyengébb minőséggel számolniuk, illetve ne legyenek magasabb költségeik, mint azoknak, akik városközpontokban laknak; |
| --- | --- |

32.

kéri, hogy mindenképpen tegyenek eleget az egyetemes szolgáltatási kötelezettségnek, többek közt azért, hogy a távoli régiókban, határvidékeken, szigeteken, hegyvidéki területeken stb. lakóknak ne kelljen gyengébb minőséggel számolniuk, illetve ne legyenek magasabb költségeik, mint azoknak, akik városközpontokban laknak;

| 33. | ellenzi, hogy a területhasználattal kapcsolatos települési és regionális előírásokat, illetve regionális fejlesztési és beépítési terveket nem vámjellegű kereskedelmi akadálynak minősítsék; |
| --- | --- |

33.

ellenzi, hogy a területhasználattal kapcsolatos települési és regionális előírásokat, illetve regionális fejlesztési és beépítési terveket nem vámjellegű kereskedelmi akadálynak minősítsék;

| 34. | üdvözli, hogy az audiovizuális szolgáltatásokat kimondottan kihagyták a tárgyalásokból, sajnálja viszont, hogy nem tették ugyanezt a kulturális szolgáltatásokkal. Aggódik ezért amiatt, hogy nehéz körülhatárolni a kulturális szolgáltatásokat, és a nyelvi sokféleség, illetve a helyi és regionális önkormányzatok kulturális sajátosságainak védelmét szorgalmazza úgy, hogy közben kiemelten figyeljenek a kisebbségek szempontjaira, illetve a szerzői jogokra és a szellemi tulajdon kérdésére is; |
| --- | --- |

34.

üdvözli, hogy az audiovizuális szolgáltatásokat kimondottan kihagyták a tárgyalásokból, sajnálja viszont, hogy nem tették ugyanezt a kulturális szolgáltatásokkal. Aggódik ezért amiatt, hogy nehéz körülhatárolni a kulturális szolgáltatásokat, és a nyelvi sokféleség, illetve a helyi és regionális önkormányzatok kulturális sajátosságainak védelmét szorgalmazza úgy, hogy közben kiemelten figyeljenek a kisebbségek szempontjaira, illetve a szerzői jogokra és a szellemi tulajdon kérdésére is;

| 35. | határozottan ellenzi, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén olyan kötelezettségeket vállaljanak, amelyek ellentétesek a pénzügyi piacok és termékek szabályozásával kapcsolatban hatályban levő uniós intézkedésekkel; |
| --- | --- |

35.

határozottan ellenzi, hogy a pénzügyi szolgáltatások terén olyan kötelezettségeket vállaljanak, amelyek ellentétesek a pénzügyi piacok és termékek szabályozásával kapcsolatban hatályban levő uniós intézkedésekkel;

| 36. | azt kéri, hogy tartsanak egy második nyilvános konzultációt a szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodásról, és határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a megállapodásban szereplő rendelkezésekről írt végleges értékelésében vegye figyelembe ennek, illetve az előző konzultációnak az eredményeit; |
| --- | --- |

36.

azt kéri, hogy tartsanak egy második nyilvános konzultációt a szolgáltatások kereskedelméről szóló megállapodásról, és határozottan arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a megállapodásban szereplő rendelkezésekről írt végleges értékelésében vegye figyelembe ennek, illetve az előző konzultációnak az eredményeit;

| 37. | azt kéri, hogy legyenek nyitottak a TiSA-ról folyó tárgyalások, mert így azokban részt vehetnének a fejlődő és a legfejletlenebb országok is, ha úgy kívánják; |
| --- | --- |

37.

azt kéri, hogy legyenek nyitottak a TiSA-ról folyó tárgyalások, mert így azokban részt vehetnének a fejlődő és a legfejletlenebb országok is, ha úgy kívánják;

| 38. | hangsúlyozza, hogy a mai, fokozatosan összenövő világban multilaterális módszert kell alkalmazni; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy a mai, fokozatosan összenövő világban multilaterális módszert kell alkalmazni;

| 39. | azt kéri, hogy olyan kereskedelmi szabályokban állapodjanak meg, amelyek elősegítik a tisztességes és igazságos kereskedelmet, illetve a fenntartható fejlődést is, és ebben az összefüggésben üdvözli az Európai Bizottság kereskedelmi stratégiájában tett azon kijelentést, hogy az európai kereskedelempolitikának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel. |
| --- | --- |

39.

azt kéri, hogy olyan kereskedelmi szabályokban állapodjanak meg, amelyek elősegítik a tisztességes és igazságos kereskedelmet, illetve a fenntartható fejlődést is, és ebben az összefüggésben üdvözli az Európai Bizottság kereskedelmi stratégiájában tett azon kijelentést, hogy az európai kereskedelempolitikának összhangban kell lennie a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  A TiSA-tárgyalásokban jelenleg részt vevő tagok: Ausztrália, Chile, Costa Rica, Hong Kong, Izland, Izrael, Japán, Kanada, Kolumbia, Liechtenstein, Mauritius, Mexikó, Új-Zéland, Norvégia, Pakisztán, Panama, Paraguay, Peru, Svájc, Dél-Korea, Tajvan, Törökország, USA és az EU 28 tagállama.

1

(2)  Lásd az alábbi dokumentum 10. pontját: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/hu/pdf

2

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/43

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – A Polgármesterek Szövetségének jövője

(2016/C 051/09)

| Előadó: | Tüttő Kata (HU/PES) Budapest XII. kerület önkormányzati képviselője |
| --- | --- |

Előadó:

Tüttő Kata (HU/PES) Budapest XII. kerület önkormányzati képviselője

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

A Polgármesterek Szövetségének megerősítése és új célok kitűzése

| 1. | a kezdetektől támogatja a Polgármesterek Szövetségét, amely egy 2008-ban életre hívott európai mozgalom, melynek célja, hogy az aláíró önkormányzatok önként vállalt energiahatékonysági és megújulóenergia-célkitűzésekkel segítsék elérni – és lehetőség szerint meghaladni – az Európai Unió által 2020-ra kitűzött 20 %-os szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést. Ma már a Polgármesterek Szövetsége, egy kivételével, minden uniós tagállamban jelen van, az aláíró több mint 6 000 helyi és regionális önkormányzat az Európai Unió lakosságának harmadát fedi le. Az aláírók átlagban 28 %-os szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést vállaltak; |
| --- | --- |

1.

a kezdetektől támogatja a Polgármesterek Szövetségét, amely egy 2008-ban életre hívott európai mozgalom, melynek célja, hogy az aláíró önkormányzatok önként vállalt energiahatékonysági és megújulóenergia-célkitűzésekkel segítsék elérni – és lehetőség szerint meghaladni – az Európai Unió által 2020-ra kitűzött 20 %-os szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést. Ma már a Polgármesterek Szövetsége, egy kivételével, minden uniós tagállamban jelen van, az aláíró több mint 6 000 helyi és regionális önkormányzat az Európai Unió lakosságának harmadát fedi le. Az aláírók átlagban 28 %-os szén-dioxid-kibocsátáscsökkentést vállaltak;

| 2. | korábbi véleményeivel (1) összhangban elismeri, hogy a Polgármesterek Szövetsége a létrejötte óta páratlan sikert aratott mind a helyi és regionális önkormányzatok éghajlat- és energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos mozgósítása, mind pedig a többszintű kormányzási struktúra kiépítése terén; |
| --- | --- |

2.

korábbi véleményeivel (1) összhangban elismeri, hogy a Polgármesterek Szövetsége a létrejötte óta páratlan sikert aratott mind a helyi és regionális önkormányzatok éghajlat- és energiaügyi kérdésekkel kapcsolatos mozgósítása, mind pedig a többszintű kormányzási struktúra kiépítése terén;

| 3. | nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság elindította és finanszírozza ezt a kezdeményezést, amely a tiszta energiákkal kapcsolatos és energiamegtakarítási intézkedések révén a világon több mint 6 400 várost és régiót segít hozzá szén-dioxid-kibocsátásának visszafogásához, ami az önkéntes vállalások alapján 28 %-os csökkentést jelent 2020-ig; |
| --- | --- |

3.

nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság elindította és finanszírozza ezt a kezdeményezést, amely a tiszta energiákkal kapcsolatos és energiamegtakarítási intézkedések révén a világon több mint 6 400 várost és régiót segít hozzá szén-dioxid-kibocsátásának visszafogásához, ami az önkéntes vállalások alapján 28 %-os csökkentést jelent 2020-ig;

| 4. | régóta hangsúlyozza, hogy átfogó megközelítést kell alkalmazni az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való alkalmazkodás során; üdvözli ezért az Európai Bizottságnak azt a döntését, hogy összeolvasztja a Polgármesterek Szövetségét az Alkalmazkodó polgármesterek nevű kezdeményezéssel, és ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben tárja fel az ebből eredő lehetőségeket; azt ajánlja, hogy a Pact of Islands kezdeményezés kapcsán is hasonlóképpen járjanak el; |
| --- | --- |

4.

régóta hangsúlyozza, hogy átfogó megközelítést kell alkalmazni az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlatváltozás elkerülhetetlen következményeihez való alkalmazkodás során; üdvözli ezért az Európai Bizottságnak azt a döntését, hogy összeolvasztja a Polgármesterek Szövetségét az Alkalmazkodó polgármesterek nevű kezdeményezéssel, és ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy teljes mértékben tárja fel az ebből eredő lehetőségeket; azt ajánlja, hogy a Pact of Islands kezdeményezés kapcsán is hasonlóképpen járjanak el;

| 5. | kiemelendőnek tartja, hogy a célkitűzések megvalósítása elsősorban a középületek energiahatékonyságának javítására, a közvilágítás korszerűsítésére és a városi közlekedés fejlesztésére irányul. A vállalt szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés 44 %-a épületenergetikai fejlesztésekhez kapcsolódik, emellett 2020-ig 20 %-os energiafogyasztás-csökkenés is várható az épület- és közlekedési beruházások eredményeként; |
| --- | --- |

5.

kiemelendőnek tartja, hogy a célkitűzések megvalósítása elsősorban a középületek energiahatékonyságának javítására, a közvilágítás korszerűsítésére és a városi közlekedés fejlesztésére irányul. A vállalt szén-dioxid-kibocsátáscsökkentés 44 %-a épületenergetikai fejlesztésekhez kapcsolódik, emellett 2020-ig 20 %-os energiafogyasztás-csökkenés is várható az épület- és közlekedési beruházások eredményeként;

| 6. | sajátos eszközeivel folytatja a Polgármesterek Szövetségének intézményesített támogatását, és tagjain keresztül is szorgalmazza a csatlakozást, valamint az ezzel együtt járó kötelezettségvállalást az Európai Unió energiapolitikai célkitűzéseinek elérésére, illetve a célszámok túlszárnyalására; |
| --- | --- |

6.

sajátos eszközeivel folytatja a Polgármesterek Szövetségének intézményesített támogatását, és tagjain keresztül is szorgalmazza a csatlakozást, valamint az ezzel együtt járó kötelezettségvállalást az Európai Unió energiapolitikai célkitűzéseinek elérésére, illetve a célszámok túlszárnyalására;

| 7. | egyetértően támogatja a Polgármesterek Szövetsége célkitűzéseinek kiterjesztését és frissítését az EU 2030-as klíma- és energiapolitikai keretprogramja mentén, nevezetesen, hogy 1990-hez képest (2) több mint 40 %-kal kell csökkenteni (3) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását; javasolja, hogy az új célkitűzések között szerepeljen az energiahatékonyság mellett az erőforrások fenntartható felhasználása is; |
| --- | --- |

7.

egyetértően támogatja a Polgármesterek Szövetsége célkitűzéseinek kiterjesztését és frissítését az EU 2030-as klíma- és energiapolitikai keretprogramja mentén, nevezetesen, hogy 1990-hez képest (2) több mint 40 %-kal kell csökkenteni (3) az üvegházhatást okozó gázok kibocsátását; javasolja, hogy az új célkitűzések között szerepeljen az energiahatékonyság mellett az erőforrások fenntartható felhasználása is;

| 8. | kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a Polgármesterek Szövetsége tevékenységének folyamatosságát 2020 után is, ennek érdekében pedig a projekt egyre növekvő politikai ambícióival összemérhető autonóm adminisztratív költségvetést garantáljon a Szövetség számára, szavatolva annak hosszú távú kilátásait. Mivel 2020 már nincs messze és az Unió éghajlat- és energiapolitikai kerete is 2030-ra szól, középtávú célpontnak 2030-at kellene megjelölni, a hosszú távú célokat pedig – az EU alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra vonatkozó, 2050-ig szóló stratégiájának mintájára – 2050-re kellene kitűzni; |
| --- | --- |

8.

kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a Polgármesterek Szövetsége tevékenységének folyamatosságát 2020 után is, ennek érdekében pedig a projekt egyre növekvő politikai ambícióival összemérhető autonóm adminisztratív költségvetést garantáljon a Szövetség számára, szavatolva annak hosszú távú kilátásait. Mivel 2020 már nincs messze és az Unió éghajlat- és energiapolitikai kerete is 2030-ra szól, középtávú célpontnak 2030-at kellene megjelölni, a hosszú távú célokat pedig – az EU alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra vonatkozó, 2050-ig szóló stratégiájának mintájára – 2050-re kellene kitűzni;

| 9. | középtávra javasolja, hogy a 2030-as célt módosítsák az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) tudományos jelentései (4) és a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretre vonatkozó RB-ajánlások alapján (5), azaz az ÜHG-kibocsátások kapcsán az 1990-es szintekhez képest 50 %-ot meghaladó csökkentést irányozzanak elő. Megjegyzi azonban, hogy a jelenleg készülő uniós szabályozási keret az ÜHG-kibocsátások 40 %-os csökkentését veszi uniós célkitűzésnek; |
| --- | --- |

9.

középtávra javasolja, hogy a 2030-as célt módosítsák az Éghajlat-változási Kormányközi Testület (IPCC) tudományos jelentései (4) és a 2030-ra szóló éghajlat- és energiapolitikai keretre vonatkozó RB-ajánlások alapján (5), azaz az ÜHG-kibocsátások kapcsán az 1990-es szintekhez képest 50 %-ot meghaladó csökkentést irányozzanak elő. Megjegyzi azonban, hogy a jelenleg készülő uniós szabályozási keret az ÜHG-kibocsátások 40 %-os csökkentését veszi uniós célkitűzésnek;

| 10. | hosszú távra javasolja, hogy az aláírók 2050-re legalább 95 %-os csökkentést irányozzanak elő. Az IPCC megalapozott tudományos jelentései alapján az EU vállalta, hogy az 1990-es szintekhez képest 80–95 %-kal mérsékli ÜHG-kibocsátásait. Mivel folyamatosan újabb tudományos eredmények jelennek meg a beavatkozásról, illetve arról, hogy az éghajlati helyzet rosszabbodása miatt több erőfeszítést kellene tenni, az RB javasolja, hogy a Polgármesterek Szövetségének célkitűzéséhez a 95 %-os felső határértéket vegyék alapul; |
| --- | --- |

10.

hosszú távra javasolja, hogy az aláírók 2050-re legalább 95 %-os csökkentést irányozzanak elő. Az IPCC megalapozott tudományos jelentései alapján az EU vállalta, hogy az 1990-es szintekhez képest 80–95 %-kal mérsékli ÜHG-kibocsátásait. Mivel folyamatosan újabb tudományos eredmények jelennek meg a beavatkozásról, illetve arról, hogy az éghajlati helyzet rosszabbodása miatt több erőfeszítést kellene tenni, az RB javasolja, hogy a Polgármesterek Szövetségének célkitűzéséhez a 95 %-os felső határértéket vegyék alapul;

| 11. | ellenzi ugyanakkor a Polgármesterek Szövetségéhez való csatlakozás nehezítését, azaz a szén-dioxid-kibocsátási célkitűzést növelni kell – még ha csekély mértékben is, hiszen a mozgalom egyik vonzereje az egyszerűségében van –, ám javasolja végiggondolni az ambiciózusabb aláírók számára egy többszintű belső célrendszer és egy ahhoz kapcsolódó elismerési rendszer kidolgozását, mindenekelőtt az alapvetőbb kérdések, például az épületek tervezése, a közlekedés stb. területén; |
| --- | --- |

11.

ellenzi ugyanakkor a Polgármesterek Szövetségéhez való csatlakozás nehezítését, azaz a szén-dioxid-kibocsátási célkitűzést növelni kell – még ha csekély mértékben is, hiszen a mozgalom egyik vonzereje az egyszerűségében van –, ám javasolja végiggondolni az ambiciózusabb aláírók számára egy többszintű belső célrendszer és egy ahhoz kapcsolódó elismerési rendszer kidolgozását, mindenekelőtt az alapvetőbb kérdések, például az épületek tervezése, a közlekedés stb. területén;

| 12. | javasol egy erősebb fókuszt a kisebb városok, települések irányába, mivel az EU településeinek 56 %-a 5 000–100 000 fő közötti populációval rendelkezik. A kis- és közepes méretű településeknek és városoknak erős kumulatív hatásuk van a fenntartható városfejlesztési elvek megvalósításának tekintetében. Javasolja emiatt olyan intézkedések kifejlesztését, amelyek célja, hogy egyszerűsítsék és modernizálják a fenntartható energiáról szóló cselekvési terveket (SEAP) – például egy leegyszerűsített pénzügyi adatlap használatával – és a monitoringrendszert is úgy, hogy tekintettel legyen a településméretre, mert a kisebb lélekszámú önkormányzatok esetében vannak olyanok, amelyek számára túl bonyolult a Szövetséghez jelenleg kapcsolódó adminisztráció; |
| --- | --- |

12.

javasol egy erősebb fókuszt a kisebb városok, települések irányába, mivel az EU településeinek 56 %-a 5 000–100 000 fő közötti populációval rendelkezik. A kis- és közepes méretű településeknek és városoknak erős kumulatív hatásuk van a fenntartható városfejlesztési elvek megvalósításának tekintetében. Javasolja emiatt olyan intézkedések kifejlesztését, amelyek célja, hogy egyszerűsítsék és modernizálják a fenntartható energiáról szóló cselekvési terveket (SEAP) – például egy leegyszerűsített pénzügyi adatlap használatával – és a monitoringrendszert is úgy, hogy tekintettel legyen a településméretre, mert a kisebb lélekszámú önkormányzatok esetében vannak olyanok, amelyek számára túl bonyolult a Szövetséghez jelenleg kapcsolódó adminisztráció;

A Polgármesterek Szövetségének globalizálódása

| 13. | örömmel nyugtázza, hogy a Szövetség már átlépte az uniós határokat, hiszen mára a világ több mint 50 országából csatlakoztak önkormányzatok, önként vállalva a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célkitűzést; |
| --- | --- |

13.

örömmel nyugtázza, hogy a Szövetség már átlépte az uniós határokat, hiszen mára a világ több mint 50 országából csatlakoztak önkormányzatok, önként vállalva a szén-dioxid-kibocsátáscsökkentési célkitűzést;

| 14. | támogatja a Polgármesterek Szövetsége modelljének globális exportját, és az Unión kívüli városokkal és régiókkal – különösen az EU azon szomszédjaival, amelyekkel már létrejöttek együttműködési struktúrák az ARLEM vagy a CORLEAP platformjai, illetve konzultatív vegyes bizottságok és a munkacsoportok révén – fenntartott partnerségein keresztül kész hozzájárulni annak terjesztéséhez, ezzel segítve a világ városait és régióit, hogy szembeszálljanak az éghajlatváltozás jelentette kihívással; |
| --- | --- |

14.

támogatja a Polgármesterek Szövetsége modelljének globális exportját, és az Unión kívüli városokkal és régiókkal – különösen az EU azon szomszédjaival, amelyekkel már létrejöttek együttműködési struktúrák az ARLEM vagy a CORLEAP platformjai, illetve konzultatív vegyes bizottságok és a munkacsoportok révén – fenntartott partnerségein keresztül kész hozzájárulni annak terjesztéséhez, ezzel segítve a világ városait és régióit, hogy szembeszálljanak az éghajlatváltozás jelentette kihívással;

| 15. | támogatja az Európai Bizottságot, hogy a Polgármesterek Szövetségének sikeres elveit és gyakorlatát terjessze az EU-n kívüli térségben is, és ösztönözze a klímacélok érdekében a többszintű kormányzás (6) modelljének elterjedését, mely további decentralizált együttműködések felé nyithat utat; |
| --- | --- |

15.

támogatja az Európai Bizottságot, hogy a Polgármesterek Szövetségének sikeres elveit és gyakorlatát terjessze az EU-n kívüli térségben is, és ösztönözze a klímacélok érdekében a többszintű kormányzás (6) modelljének elterjedését, mely további decentralizált együttműködések felé nyithat utat;

Az aláírók körének bővítése, a mozgalom népszerűsítése az európai tagállamokban

| 16. | örömmel látja, hogy számos RB-tag képvisel olyan önkormányzati testületet, amely már csatlakozott a Polgármesterek Szövetségéhez, és egyben ösztönzi az RB-tagokat arra, hogy városaikban, illetve régióikban népszerűsítsék a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezést és biztosítsák a célkitűzések megvalósítása tekintetében a politikai folytonosságot; |
| --- | --- |

16.

örömmel látja, hogy számos RB-tag képvisel olyan önkormányzati testületet, amely már csatlakozott a Polgármesterek Szövetségéhez, és egyben ösztönzi az RB-tagokat arra, hogy városaikban, illetve régióikban népszerűsítsék a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezést és biztosítsák a célkitűzések megvalósítása tekintetében a politikai folytonosságot;

| 17. | úgy véli, hogy további aláírók meggyőzéséhez alapvetően fontos lehet a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek kidolgozásának, végrehajtásának és jelentéstételi folyamatának a leegyszerűsítése. E tekintetben igen hasznos lenne továbbá a cselekvési tervek értékelési eljárásainak a javítása és az értékelés maximális idejének a lerövidítése; szem előtt kell tartani azt a tényt, hogy a kisvárosok és vidéki községek jelenleg nem férnek hozzá a fenntartható energiával kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását szolgáló forrásokhoz és finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy további aláírók meggyőzéséhez alapvetően fontos lehet a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek kidolgozásának, végrehajtásának és jelentéstételi folyamatának a leegyszerűsítése. E tekintetben igen hasznos lenne továbbá a cselekvési tervek értékelési eljárásainak a javítása és az értékelés maximális idejének a lerövidítése; szem előtt kell tartani azt a tényt, hogy a kisvárosok és vidéki községek jelenleg nem férnek hozzá a fenntartható energiával kapcsolatos cselekvési terv végrehajtását szolgáló forrásokhoz és finanszírozáshoz;

| 18. | lehetőséget lát abban, hogy a már tapasztalattal bíró régiók és önkormányzatok mentorként segítsék a többi település csatlakozását a kezdeményezéshez és a SEAP-ok elkészítését, valamint a legjobb gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

18.

lehetőséget lát abban, hogy a már tapasztalattal bíró régiók és önkormányzatok mentorként segítsék a többi település csatlakozását a kezdeményezéshez és a SEAP-ok elkészítését, valamint a legjobb gyakorlatok megosztását;

| 19. | felveti, hogy minden tagállamban ki lehetne nevezni a „Polgármesterek Szövetségének követét”, hogy ezzel is felhívják a városok és régiók figyelmét a szövetségre, köztük azokét is, amelyek politikai vezetőváltás miatt nem feltétlenül folytatják a Polgármesterek Szövetségében való részvételüket. E „szövetségi követek” a Polgármesterek Szövetségének tagjai közül kerülnének ki önkéntes alapon, és élveznék az RB, a tagállami illetékes minisztériumok és – a tagállamok állandó képviseletein keresztül – az Európai Bizottság támogatását, emellett alapvetően az ő feladatkörük lenne beszámolni a célkitűzésekről az egyes országokban; |
| --- | --- |

19.

felveti, hogy minden tagállamban ki lehetne nevezni a „Polgármesterek Szövetségének követét”, hogy ezzel is felhívják a városok és régiók figyelmét a szövetségre, köztük azokét is, amelyek politikai vezetőváltás miatt nem feltétlenül folytatják a Polgármesterek Szövetségében való részvételüket. E „szövetségi követek” a Polgármesterek Szövetségének tagjai közül kerülnének ki önkéntes alapon, és élveznék az RB, a tagállami illetékes minisztériumok és – a tagállamok állandó képviseletein keresztül – az Európai Bizottság támogatását, emellett alapvetően az ő feladatkörük lenne beszámolni a célkitűzésekről az egyes országokban;

| 20. | javasolja a meglévő helyi és regionális partnerségek, különösen a testvérvárosi kapcsolatok felhasználását a Polgármesterek Szövetsége és célkitűzéseinek további, Unión belüli és kívüli népszerűsítésére, segítve egy globális mozgalom létrejöttét; |
| --- | --- |

20.

javasolja a meglévő helyi és regionális partnerségek, különösen a testvérvárosi kapcsolatok felhasználását a Polgármesterek Szövetsége és célkitűzéseinek további, Unión belüli és kívüli népszerűsítésére, segítve egy globális mozgalom létrejöttét;

A régiók szerepe a Polgármesterek Szövetségében

| 21. | emlékeztet arra, hogy a Polgármesterek Szövetségének célja egy olyan kormányzási struktúra kialakítása, amely a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvének megfelelően koordinációt biztosít valamennyi kormányzati szint között, hogy a legambiciózusabb szint hozhasson költséghatékony intézkedéseket. Előfeltétel, hogy az intézkedéseket alulról kezdeményezzék. A lakosság és a helyi közösségek mozgósítása létfontosságú. A helyi önkormányzatok szintje a legalkalmasabb a cselekvési tervek kialakítására és végrehajtására, valamint az azok iránti lakossági elkötelezettség megteremtésére. A régiók gondoskodnak a koordinációról, és támogatást biztosítanak a korlátozott erőforrásokkal rendelkező városok számára a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek (SEAP) elkészítéséhez. A nemzeti hatóságok szintén végeznek koordinációs munkát, és elosztják a nemzeti és európai forrásokat, az uniós szint pedig dönt a szabályozási keretekről, a finanszírozásról és a technikai segítségnyújtási programokról; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy a Polgármesterek Szövetségének célja egy olyan kormányzási struktúra kialakítása, amely a többszintű kormányzás és a szubszidiaritás elvének megfelelően koordinációt biztosít valamennyi kormányzati szint között, hogy a legambiciózusabb szint hozhasson költséghatékony intézkedéseket. Előfeltétel, hogy az intézkedéseket alulról kezdeményezzék. A lakosság és a helyi közösségek mozgósítása létfontosságú. A helyi önkormányzatok szintje a legalkalmasabb a cselekvési tervek kialakítására és végrehajtására, valamint az azok iránti lakossági elkötelezettség megteremtésére. A régiók gondoskodnak a koordinációról, és támogatást biztosítanak a korlátozott erőforrásokkal rendelkező városok számára a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek (SEAP) elkészítéséhez. A nemzeti hatóságok szintén végeznek koordinációs munkát, és elosztják a nemzeti és európai forrásokat, az uniós szint pedig dönt a szabályozási keretekről, a finanszírozásról és a technikai segítségnyújtási programokról;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az optimális eredmények érdekében minden kormányzati szintnek el kell látnia feladatát és szerepét a Polgármesterek Szövetségében, emellett fontosnak tartja, hogy most, amikor a Szövetség már több éve működik, a minimális kötelezettségvállalásokat teljesíteni kelljen; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az optimális eredmények érdekében minden kormányzati szintnek el kell látnia feladatát és szerepét a Polgármesterek Szövetségében, emellett fontosnak tartja, hogy most, amikor a Szövetség már több éve működik, a minimális kötelezettségvállalásokat teljesíteni kelljen;

| 23. | rámutat, hogy a régiók vagy a (NUTS 4-es szintű) mikrorégiók alapvető szerepet tölthetnek be a Polgármesterek Szövetségébe jelentkező városok támogatásában a SEAP-ok kidolgozása, majd végrehajtása, valamint a bevált gyakorlatok megosztása során, a párhuzamos munkavégzés elkerülése, illetve annak érdekében, hogy sok kis- és közepes méretű város is részt vehessen a kezdeményezésben. A régióknak ezt a méretüktől függetlenül betöltött kulcsfontosságú szerepét azzal ismerik el hivatalosan, hogy területi koordinátorokként csatlakozhatnak a Polgármesterek Szövetségéhez; |
| --- | --- |

23.

rámutat, hogy a régiók vagy a (NUTS 4-es szintű) mikrorégiók alapvető szerepet tölthetnek be a Polgármesterek Szövetségébe jelentkező városok támogatásában a SEAP-ok kidolgozása, majd végrehajtása, valamint a bevált gyakorlatok megosztása során, a párhuzamos munkavégzés elkerülése, illetve annak érdekében, hogy sok kis- és közepes méretű város is részt vehessen a kezdeményezésben. A régióknak ezt a méretüktől függetlenül betöltött kulcsfontosságú szerepét azzal ismerik el hivatalosan, hogy területi koordinátorokként csatlakozhatnak a Polgármesterek Szövetségéhez;

| 24. | felidézi korábbi ajánlásait arra vonatkozóan, hogy megerősítsék és elismerjék a régiók Polgármesterek Szövetségében betöltött koordinátori szerepét, mert fontos szerepet játszanak a kisebb települések akcióinak, projektjeinek integrálásában, miközben a költségeikért nem kapnak ellentételezést; |
| --- | --- |

24.

felidézi korábbi ajánlásait arra vonatkozóan, hogy megerősítsék és elismerjék a régiók Polgármesterek Szövetségében betöltött koordinátori szerepét, mert fontos szerepet játszanak a kisebb települések akcióinak, projektjeinek integrálásában, miközben a költségeikért nem kapnak ellentételezést;

Párhuzamos kezdeményezések kezelésére tett javaslatok

| 25. | elismeri ugyanakkor, hogy a Polgármesterek Szövetsége nem az egyedüli és kizárólagos „jó út” a klímaváltozás elleni küzdelemben, mivel vannak más hasonló kezdeményezések tagállamokon, illetve az Európa Tanácson belül is; ezek között biztosítani kell a szinergiát. Fontosak a nemzeti és regionális kezdeményezések ahhoz, hogy működőképesebb támogatást lehessen nyújtani, különösen a kisebb települések számára. A Polgármesterek Szövetségén belül a jelentéstételt és a kötelezettségeket felül kell vizsgálni, hogy megkönnyítsék az összehangolást más olyan nemzetközi kezdeményezésekkel, amelyek a helyi és regionális szintet kívánják előtérbe helyezni az ENSZ éghajlat-változási tárgyalásaihoz kapcsolódóan – mint pl. a Compact of Mayors, a Carbonn, illetve a Nazca; |
| --- | --- |

25.

elismeri ugyanakkor, hogy a Polgármesterek Szövetsége nem az egyedüli és kizárólagos „jó út” a klímaváltozás elleni küzdelemben, mivel vannak más hasonló kezdeményezések tagállamokon, illetve az Európa Tanácson belül is; ezek között biztosítani kell a szinergiát. Fontosak a nemzeti és regionális kezdeményezések ahhoz, hogy működőképesebb támogatást lehessen nyújtani, különösen a kisebb települések számára. A Polgármesterek Szövetségén belül a jelentéstételt és a kötelezettségeket felül kell vizsgálni, hogy megkönnyítsék az összehangolást más olyan nemzetközi kezdeményezésekkel, amelyek a helyi és regionális szintet kívánják előtérbe helyezni az ENSZ éghajlat-változási tárgyalásaihoz kapcsolódóan – mint pl. a Compact of Mayors, a Carbonn, illetve a Nazca;

| 26. | javasolja a Polgármesterek Szövetségének és a Mayors Adapt kezdeményezésnek az integrációját, amint azt az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló véleményében (7) már javasolta, és ezzel egy időben a Pact of Islands kezdeményezés integrációját is; |
| --- | --- |

26.

javasolja a Polgármesterek Szövetségének és a Mayors Adapt kezdeményezésnek az integrációját, amint azt az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégiáról szóló véleményében (7) már javasolta, és ezzel egy időben a Pact of Islands kezdeményezés integrációját is;

| 27. | felhívja a Polgármesterek Szövetségének Irodája és az Európai Bizottság figyelmét azon szinergiák hasznára, amelyek egyrészt a Polgármesterek Szövetsége és a Mayors Adapthoz történő csatlakozásból eredő politikai kötelezettségvállalások, másrészt az Intelligens városok (SMART Cities) által kínált technológiai megoldások találkozásánál jöhetnek létre; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Polgármesterek Szövetségének Irodája és az Európai Bizottság figyelmét azon szinergiák hasznára, amelyek egyrészt a Polgármesterek Szövetsége és a Mayors Adapthoz történő csatlakozásból eredő politikai kötelezettségvállalások, másrészt az Intelligens városok (SMART Cities) által kínált technológiai megoldások találkozásánál jöhetnek létre;

| 28. | felhívja a figyelmet arra, hogy a különböző kezdeményezések az eltérő jelentkezési eljárások, az egymást részben fedő célok és a különféle ellenőrzési módszerek zavart okozhatnak, ezért szorgalmazza ezek jobb koordinációját és strukturálását – a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezésére –, kiemelt figyelmet fordítva az átláthatóságra, az érthető kommunikációra és az adminisztratív terhek csökkentésére; átgondolásra javasol egy „egyablakos megoldást”, ahol az önkormányzatok megkaphatnának minden szükséges információt a különböző kezdeményezésekről; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet arra, hogy a különböző kezdeményezések az eltérő jelentkezési eljárások, az egymást részben fedő célok és a különféle ellenőrzési módszerek zavart okozhatnak, ezért szorgalmazza ezek jobb koordinációját és strukturálását – a Polgármesterek Szövetsége kezdeményezésére –, kiemelt figyelmet fordítva az átláthatóságra, az érthető kommunikációra és az adminisztratív terhek csökkentésére; átgondolásra javasol egy „egyablakos megoldást”, ahol az önkormányzatok megkaphatnának minden szükséges információt a különböző kezdeményezésekről;

| 29. | megjegyzi, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is komoly akadályt jelent a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek végrehajtásában, különösen a kisebb települések, illetve azon országok esetében, ahol jelentős költségvetési megszorításokat hajtottak végre; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy a finanszírozáshoz való hozzáférés továbbra is komoly akadályt jelent a fenntartható energiáról szóló cselekvési tervek végrehajtásában, különösen a kisebb települések, illetve azon országok esetében, ahol jelentős költségvetési megszorításokat hajtottak végre;

| 30. | hangsúlyozza, hogy egy erős intézményi támogatás és keretrendszer mellett az önkormányzatoknak szükségük van a célok elérését megkönnyítő jogi, pénzügyi, módszertani, promóciós, hálózatépítést segítő környezetre (8); |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy egy erős intézményi támogatás és keretrendszer mellett az önkormányzatoknak szükségük van a célok elérését megkönnyítő jogi, pénzügyi, módszertani, promóciós, hálózatépítést segítő környezetre (8);

| 31. | ellenez minden diszkriminációt azokkal az önkormányzatokkal szemben, amelyek nem csatlakoztak a Szövetséghez; |
| --- | --- |

31.

ellenez minden diszkriminációt azokkal az önkormányzatokkal szemben, amelyek nem csatlakoztak a Szövetséghez;

Finanszírozási kérdések

| 32. | aggodalommal szemléli, hogy a kis- és közepes méretű városok nehezen jutnak hozzá az uniós forrásokhoz, egy részük nincs tisztában a számukra elérhető finanszírozási lehetőségekkel, másrészt nincs kapacitásuk arra, hogy finanszírozható projektszintű terveket készítsenek; ezért nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot és a Polgármesterek Szövetségét, hogy tájékoztassák őket a kötelezettségvállalásaik teljesítéséhez rendelkezésükre álló finanszírozási lehetőségekről (9). Szélesebb értelemben ösztönzi speciális finanszírozási rendszerek létrehozását a kis- és közepes méretű települések számára; |
| --- | --- |

32.

aggodalommal szemléli, hogy a kis- és közepes méretű városok nehezen jutnak hozzá az uniós forrásokhoz, egy részük nincs tisztában a számukra elérhető finanszírozási lehetőségekkel, másrészt nincs kapacitásuk arra, hogy finanszírozható projektszintű terveket készítsenek; ezért nyomatékosan kéri az Európai Bizottságot és a Polgármesterek Szövetségét, hogy tájékoztassák őket a kötelezettségvállalásaik teljesítéséhez rendelkezésükre álló finanszírozási lehetőségekről (9). Szélesebb értelemben ösztönzi speciális finanszírozási rendszerek létrehozását a kis- és közepes méretű települések számára;

| 33. | utalni kíván arra, hogy az EU Közös Kutatóközpontja (JRC) által jóváhagyott formában a SEAP-ok kiváló városi energiamegtakarítási koncepciók, ám a banki finanszírozáshoz, a magántőke bevonásához projektszintű tervek szükségesek, és ezek elkészítéséhez sok esetben hiányzik az önkormányzati kapacitás. Az Európai Beruházási Bank (EBB) által működtetett ELENA program ebben tud segítséget nyújtani, de ez szinte csak a nagy projekteket érinti. Ahhoz, hogy minél több terv megvalósulhasson, szükség van az ELENA mintájára nemzeti és regionális programok indítására, amelyek a kisebb projektek számára is finanszírozást nyújtanak, különösen kis- és közepes méretű településeken; |
| --- | --- |

33.

utalni kíván arra, hogy az EU Közös Kutatóközpontja (JRC) által jóváhagyott formában a SEAP-ok kiváló városi energiamegtakarítási koncepciók, ám a banki finanszírozáshoz, a magántőke bevonásához projektszintű tervek szükségesek, és ezek elkészítéséhez sok esetben hiányzik az önkormányzati kapacitás. Az Európai Beruházási Bank (EBB) által működtetett ELENA program ebben tud segítséget nyújtani, de ez szinte csak a nagy projekteket érinti. Ahhoz, hogy minél több terv megvalósulhasson, szükség van az ELENA mintájára nemzeti és regionális programok indítására, amelyek a kisebb projektek számára is finanszírozást nyújtanak, különösen kis- és közepes méretű településeken;

| 34. | javasolja, hogy az aláíróknak nyújtsanak további technikai támogatást (megvalósíthatósági tanulmányok, műszaki és pénzügyi tervezés, beszerzési folyamatok stb.), hogy a fenntartható energiáról szóló cselekvési terveikből (SEAP) finanszírozható projektek szülessenek, továbbá a szükséges beruházások mobilizálásához elengedhetetlen hosszú távú pénzügyi modellek végrehajtása érdekében. Az EBB ELENA eszköze segíti az aláírókat a nagyszabású és hosszú távú finanszírozási modellek végrehajtásában, de igen magas küszöböt állít a projekt mérete és az áttételi tényező tekintetében; ezért a kisebb és közepes méretű aláírókat azonnal kizárja. Több uniós támogatásra van szükség annak érdekében, hogy a projektfejlesztési támogatás a különböző méretű SEAP-okra is kiterjedjen. Összhangba kellene hozni a különböző finanszírozási forrásokat, többek között az EBB eszközeit (ESBA, EBTP, ELENA), az esb-alapokat (FI-COMPASS), a Horizont 2020-at, az EEEF-et, a JESSICA-t, az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” elnevezésű jövőbeli kezdeményezést stb.; |
| --- | --- |

34.

javasolja, hogy az aláíróknak nyújtsanak további technikai támogatást (megvalósíthatósági tanulmányok, műszaki és pénzügyi tervezés, beszerzési folyamatok stb.), hogy a fenntartható energiáról szóló cselekvési terveikből (SEAP) finanszírozható projektek szülessenek, továbbá a szükséges beruházások mobilizálásához elengedhetetlen hosszú távú pénzügyi modellek végrehajtása érdekében. Az EBB ELENA eszköze segíti az aláírókat a nagyszabású és hosszú távú finanszírozási modellek végrehajtásában, de igen magas küszöböt állít a projekt mérete és az áttételi tényező tekintetében; ezért a kisebb és közepes méretű aláírókat azonnal kizárja. Több uniós támogatásra van szükség annak érdekében, hogy a projektfejlesztési támogatás a különböző méretű SEAP-okra is kiterjedjen. Összhangba kellene hozni a különböző finanszírozási forrásokat, többek között az EBB eszközeit (ESBA, EBTP, ELENA), az esb-alapokat (FI-COMPASS), a Horizont 2020-at, az EEEF-et, a JESSICA-t, az „Intelligens finanszírozás az intelligens épületekért” elnevezésű jövőbeli kezdeményezést stb.;

| 35. | felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Polgármesterek Szövetsége Irodája számára, hogy – akár egy online platformon keresztül – segítse az önkormányzati projektek összekapcsolását, hogy azok az EBB-nél rendelkezésre álló ELENA szolgáltatáshoz hozzáférjenek, valamint kéri az Európai Bizottságot, hogy bővítse a technikai és kapacitásépítési segítségnyújtást az aláírók számára; |
| --- | --- |

35.

felkéri az Európai Bizottságot, hogy tegye lehetővé a Polgármesterek Szövetsége Irodája számára, hogy – akár egy online platformon keresztül – segítse az önkormányzati projektek összekapcsolását, hogy azok az EBB-nél rendelkezésre álló ELENA szolgáltatáshoz hozzáférjenek, valamint kéri az Európai Bizottságot, hogy bővítse a technikai és kapacitásépítési segítségnyújtást az aláírók számára;

| 36. | nyomatékosan kéri, hogy a finanszírozási lehetőségekről szóló összes információt egy évente frissített, érthetően megfogalmazott, az Unió összes nyelvén elérhető brosúrába gyűjtsék össze, melyet az érdekeltek, köztük az RB és tagjai is terjesztenének; |
| --- | --- |

36.

nyomatékosan kéri, hogy a finanszírozási lehetőségekről szóló összes információt egy évente frissített, érthetően megfogalmazott, az Unió összes nyelvén elérhető brosúrába gyűjtsék össze, melyet az érdekeltek, köztük az RB és tagjai is terjesztenének;

Az RB és a Polgármesterek Szövetsége együttműködése

| 37. | emlékeztet arra, hogy az RB-nek – mint az EU azon intézményének, amely képviseli az EU városainak és régióinak hangját, valamint kapcsolódási pontot jelent sok helyi hálózat számára – központi szerepet kellene betöltenie a többszintű kormányzás rendszerében. Ezenkívül továbbra is kiemelten támogatnia kell azt a munkát, amelyet a többszintű kormányzási rendszer terén az európai helyi és regionális energiaügynökségek és azok hálózatai végeztek a Polgármesterek Szövetsége keretében. Ez biztosítaná, hogy az uniós törvényhozás jobban megfeleljen a települések, illetve városok helyzetének és szükségleteinek; |
| --- | --- |

37.

emlékeztet arra, hogy az RB-nek – mint az EU azon intézményének, amely képviseli az EU városainak és régióinak hangját, valamint kapcsolódási pontot jelent sok helyi hálózat számára – központi szerepet kellene betöltenie a többszintű kormányzás rendszerében. Ezenkívül továbbra is kiemelten támogatnia kell azt a munkát, amelyet a többszintű kormányzási rendszer terén az európai helyi és regionális energiaügynökségek és azok hálózatai végeztek a Polgármesterek Szövetsége keretében. Ez biztosítaná, hogy az uniós törvényhozás jobban megfeleljen a települések, illetve városok helyzetének és szükségleteinek;

| 38. | készen áll arra, hogy fellépéseket dolgozzon ki annak érdekében, hogy tagjai körében növelje a Polgármesterek Szövetsége ismertségét, és ösztönzi azokat, akik még nem csatlakoztak a Szövetséghez helyi vagy regionális önkormányzatuk nevében, hogy tegyék ezt meg; ebből a célból megvizsgálja egy „a Polgármesterek Szövetsége barátai” nevű ad hoc csoportosulás létrehozásának lehetőségét a már a Szövetség aláírói között szereplő tagjai körében, hogy azok támogatást kapjanak ahhoz, hogy a Szövetséget mind az RB-n belül, mind azon kívül a megfelelő testületek körében népszerűsítsék; |
| --- | --- |

38.

készen áll arra, hogy fellépéseket dolgozzon ki annak érdekében, hogy tagjai körében növelje a Polgármesterek Szövetsége ismertségét, és ösztönzi azokat, akik még nem csatlakoztak a Szövetséghez helyi vagy regionális önkormányzatuk nevében, hogy tegyék ezt meg; ebből a célból megvizsgálja egy „a Polgármesterek Szövetsége barátai” nevű ad hoc csoportosulás létrehozásának lehetőségét a már a Szövetség aláírói között szereplő tagjai körében, hogy azok támogatást kapjanak ahhoz, hogy a Szövetséget mind az RB-n belül, mind azon kívül a megfelelő testületek körében népszerűsítsék;

| 39. | rámutat, hogy a jelenlegi, elsősorban háború és gazdasági problémák okozta menekültválság a jövőben még súlyosabbá válhat, amennyiben nem jár sikerrel az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlati következmények mind több ember életét sodorják veszélybe; |
| --- | --- |

39.

rámutat, hogy a jelenlegi, elsősorban háború és gazdasági problémák okozta menekültválság a jövőben még súlyosabbá válhat, amennyiben nem jár sikerrel az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az éghajlati következmények mind több ember életét sodorják veszélybe;

| 40. | végezetül hozzáteszi, hogy a Polgármesterek Szövetsége azon eszközök egyike, amely segíthet az EU-t polgárközelibbé tenni. Bemutattuk, hogy az uniós célkitűzéseket az önkormányzatok önként képesek túlszárnyalni; ennél már csak akkor lehetne jobb eredményt elérni, ha – akár önkormányzati kezdeményezések révén – maguk a háztartások is eljutnának oda, hogy személyes célkitűzéseket tegyenek a kevesebb, tisztább, fenntarthatóbb energiafogyasztás elérésére saját maguk és az egész bolygó érdekében. |
| --- | --- |

40.

végezetül hozzáteszi, hogy a Polgármesterek Szövetsége azon eszközök egyike, amely segíthet az EU-t polgárközelibbé tenni. Bemutattuk, hogy az uniós célkitűzéseket az önkormányzatok önként képesek túlszárnyalni; ennél már csak akkor lehetne jobb eredményt elérni, ha – akár önkormányzati kezdeményezések révén – maguk a háztartások is eljutnának oda, hogy személyes célkitűzéseket tegyenek a kevesebb, tisztább, fenntarthatóbb energiafogyasztás elérésére saját maguk és az egész bolygó érdekében.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  A Polgármesterek Szövetsége alapítóinak célkitűzése az üvegházhatásúgáz-kibocsátás 20 %-os csökkentése az 1990-es szinthez képest.

2

(3)  Összhangban a 2030-as éghajlat- és energiapolitikai keretben meghatározott célkitűzéssel: 1990-hez képest 40 %-kal kevesebb üvegházhatásúgáz-kibocsátás. A Polgármesterek Szövetségének aláírói elkötelezték magukat az uniós jogalkotásban meghatározott célkitűzések túlteljesítése mellett.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/48

---

A Régiók Európai Bizottsága véleménye – Hozzájárulás az EU madárvédelmi és élőhelyvédelmi irányelvének célravezetőségi vizsgálatához

(2016/C 051/10)

| Előadó: | Roby BIWER (LU/PES), Bettembourg önkormányzatának tagja, Luxembourg |
| --- | --- |

Előadó:

Roby BIWER (LU/PES), Bettembourg önkormányzatának tagja, Luxembourg

POLITIKAI AJÁNLÁSOK

A RÉGIÓK EURÓPAI BIZOTTSÁGA

Általános észrevételek

| 1. | hangsúlyozza, hogy napjainkban az egyik legnagyobb ökológiai kihívást az jelenti, hogy 2020-ig megállítsuk a biológiai sokféleség és a természetes élőhelyek csökkenését, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását és gondoskodjunk helyreállításukról; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy napjainkban az egyik legnagyobb ökológiai kihívást az jelenti, hogy 2020-ig megállítsuk a biológiai sokféleség és a természetes élőhelyek csökkenését, valamint az ökoszisztéma-szolgáltatások romlását és gondoskodjunk helyreállításukról;

| 2. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió madárvédelmi irányelvének (1) és élőhelyvédelmi irányelvének (2) („természetvédelmi irányelvek”) idevágó preambulumbekezdései szerint a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása alapvetően fontos közösségi cél, amely általános érdekeket szolgál, és a vadon élő fajok állományának csökkenése komoly veszélyt jelent a természetes környezet megőrzése szempontjából; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet arra, hogy az Európai Unió madárvédelmi irányelvének (1) és élőhelyvédelmi irányelvének (2) („természetvédelmi irányelvek”) idevágó preambulumbekezdései szerint a környezet minőségének megőrzése, védelme és javítása alapvetően fontos közösségi cél, amely általános érdekeket szolgál, és a vadon élő fajok állományának csökkenése komoly veszélyt jelent a természetes környezet megőrzése szempontjából;

| 3. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi vizsgálatok – például „A természet állapota az Európai Unióban” című jelentés (3) – szerint nem lehet arra alapozni, hogy kizárólag az eddig meghozott és tervezett intézkedésekkel elérhető lesz a biológiai sokféleségre vonatkozóan 2020-ra megfogalmazott cél, melyet 2010. március 25–26-án az Európai Tanács is megerősített; |
| --- | --- |

3.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a jelenlegi vizsgálatok – például „A természet állapota az Európai Unióban” című jelentés (3) – szerint nem lehet arra alapozni, hogy kizárólag az eddig meghozott és tervezett intézkedésekkel elérhető lesz a biológiai sokféleségre vonatkozóan 2020-ra megfogalmazott cél, melyet 2010. március 25–26-án az Európai Tanács is megerősített;

| 4. | egyetért azzal a felvetéssel, melyet az Európai Bizottság a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiában fogalmazott meg (4), és mely szerint a természetvédelmi irányelvek teljes körű végrehajtása döntő fontosságú a biológiai sokféleség további csökkenésének megállítása és a stratégiában megfogalmazott konkrét célok elérése szempontjából; |
| --- | --- |

4.

egyetért azzal a felvetéssel, melyet az Európai Bizottság a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégiában fogalmazott meg (4), és mely szerint a természetvédelmi irányelvek teljes körű végrehajtása döntő fontosságú a biológiai sokféleség további csökkenésének megállítása és a stratégiában megfogalmazott konkrét célok elérése szempontjából;

| 5. | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra kulcsszerep hárul a természetvédelmi irányelvek végrehajtásában, és meggyőződése, hogy ez a kulcsszerep alapozza meg a Régiók Európai Bizottsága különleges tapasztalatát a természetvédelmi irányelvekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

5.

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatokra kulcsszerep hárul a természetvédelmi irányelvek végrehajtásában, és meggyőződése, hogy ez a kulcsszerep alapozza meg a Régiók Európai Bizottsága különleges tapasztalatát a természetvédelmi irányelvekkel kapcsolatban;

| 6. | ezért – politikai mandátuma alapján – a természetvédelmi irányelvekkel kapcsolatos különleges szaktudásával szeretne hozzájárulni az Európai Bizottság folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálatához (5), és evégett az Európai Bizottság által felvetett egyes kérdéskörökkel kapcsolatban a következőképpen foglal állást; |
| --- | --- |

6.

ezért – politikai mandátuma alapján – a természetvédelmi irányelvekkel kapcsolatos különleges szaktudásával szeretne hozzájárulni az Európai Bizottság folyamatban lévő célravezetőségi vizsgálatához (5), és evégett az Európai Bizottság által felvetett egyes kérdéskörökkel kapcsolatban a következőképpen foglal állást;

Jelentőség

| 7. | úgy véli, hogy a természetvédelmi irányelveket megalapozó indokok és célkitűzések ma is érvényesek, és ezért a természetvédelmi irányelvek nélkülözhetetlenek a fajok és élőhelyeik, valamint az élőhelytípusok védelméhez az Európai Unióban; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy a természetvédelmi irányelveket megalapozó indokok és célkitűzések ma is érvényesek, és ezért a természetvédelmi irányelvek nélkülözhetetlenek a fajok és élőhelyeik, valamint az élőhelytípusok védelméhez az Európai Unióban;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a természetvédelmi irányelvek az Európai Unióban a fajokat, élőhelyeiket és az élőhelytípusokat érintő valamennyi lényeges fenyegetéssel foglalkoznak; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a természetvédelmi irányelvek az Európai Unióban a fajokat, élőhelyeiket és az élőhelytípusokat érintő valamennyi lényeges fenyegetéssel foglalkoznak;

| 9. | rendkívül aggódik azonban amiatt, hogy még nem minden tagállam hajtotta végre teljes körűen a természetvédelmi irányelvek fennálló követelményeit, és kiemeli, hogy részben még hátravan a Natura 2000 területek jogi biztosítékainak létrehozása, illetve gyakran még hiányzik a kezelési tervek kidolgozása és a konkrét védelmi intézkedések végrehajtása, és kéri a helyi és regionális önkormányzatok szorosabb bevonását e feladatokba; |
| --- | --- |

9.

rendkívül aggódik azonban amiatt, hogy még nem minden tagállam hajtotta végre teljes körűen a természetvédelmi irányelvek fennálló követelményeit, és kiemeli, hogy részben még hátravan a Natura 2000 területek jogi biztosítékainak létrehozása, illetve gyakran még hiányzik a kezelési tervek kidolgozása és a konkrét védelmi intézkedések végrehajtása, és kéri a helyi és regionális önkormányzatok szorosabb bevonását e feladatokba;

| 10. | rámutat arra, hogy a természetvédelmi irányelvek célja, hogy minden szakpolitikai területen átfogó védelmet biztosítsanak a legsürgősebben védelemre szoruló fajoknak, azok élőhelyeinek és az élőhelytípusoknak, ezért a jövőbeli feladatok közé tartozik, hogy a természetvédelmi érdekeket hatékonyabban integráljuk más szakpolitikai területekbe, például az agrárpolitikába, mivel ott egyelőre nem veszik optimálisan figyelembe a természetvédelmi szempontokat; |
| --- | --- |

10.

rámutat arra, hogy a természetvédelmi irányelvek célja, hogy minden szakpolitikai területen átfogó védelmet biztosítsanak a legsürgősebben védelemre szoruló fajoknak, azok élőhelyeinek és az élőhelytípusoknak, ezért a jövőbeli feladatok közé tartozik, hogy a természetvédelmi érdekeket hatékonyabban integráljuk más szakpolitikai területekbe, például az agrárpolitikába, mivel ott egyelőre nem veszik optimálisan figyelembe a természetvédelmi szempontokat;

| 11. | mindezek fényében rendkívül fontosnak tartja a természetvédelmi irányelveket abból a szempontból, hogy megvédhessük a fajokat, élőhelyeiket és az élőhelytípusokat az élőhelyek eltűnéséből vagy felaprózódásából, a szennyezésből és a nem honos állat- és növényfajok terjedéséből adódó helyi és regionális szintű terhelésekkel és fenyegetésekkel szemben; |
| --- | --- |

11.

mindezek fényében rendkívül fontosnak tartja a természetvédelmi irányelveket abból a szempontból, hogy megvédhessük a fajokat, élőhelyeiket és az élőhelytípusokat az élőhelyek eltűnéséből vagy felaprózódásából, a szennyezésből és a nem honos állat- és növényfajok terjedéséből adódó helyi és regionális szintű terhelésekkel és fenyegetésekkel szemben;

Eredményesség

| 12. | elismeri, hogy a fajok, élőhelyeik és az élőhelytípusok állapota bizonyíthatóan jelentősen javult azokon a területeken, ahol végrehajtották a természetvédelmi irányelveket (6), ami arra enged következtetni, hogy a természetvédelmi irányelvek céljai teljesíthetőek, ha az irányelveket maradéktalanul végrehajtják; |
| --- | --- |

12.

elismeri, hogy a fajok, élőhelyeik és az élőhelytípusok állapota bizonyíthatóan jelentősen javult azokon a területeken, ahol végrehajtották a természetvédelmi irányelveket (6), ami arra enged következtetni, hogy a természetvédelmi irányelvek céljai teljesíthetőek, ha az irányelveket maradéktalanul végrehajtják;

| 13. | hangsúlyozza, hogy „A természet állapota az Európai Unióban” című jelentésben szereplő számos konkrét példa azt mutatja, hogy a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet töltenek be a fajok és az élőhelyek védelmében; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy „A természet állapota az Európai Unióban” című jelentésben szereplő számos konkrét példa azt mutatja, hogy a tagállamok, valamint a helyi és regionális önkormányzatok alapvető szerepet töltenek be a fajok és az élőhelyek védelmében;

| 14. | rendkívüli aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fajok és az élőhelyek védelme terén a természetvédelmi irányelvek végrehajtására visszavezethetően elért sikerek alkalmazási körüket tekintve korlátozottak és hiányosak, mivel a fajok és élőhelytípusok túlnyomó részére még mindig kedvezőtlen védettségi állapot a jellemző, sőt jelentős részük esetében további romlás fenyeget; |
| --- | --- |

14.

rendkívüli aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a fajok és az élőhelyek védelme terén a természetvédelmi irányelvek végrehajtására visszavezethetően elért sikerek alkalmazási körüket tekintve korlátozottak és hiányosak, mivel a fajok és élőhelytípusok túlnyomó részére még mindig kedvezőtlen védettségi állapot a jellemző, sőt jelentős részük esetében további romlás fenyeget;

| 15. | rámutat ezenkívül arra, hogy a természetvédelmi irányelvek révén védett területeken kívül a biológiai sokféleség nem tud a Natura 2000 hálózaton belülihez hasonló eredményeket felmutatni, ami többek között az általánosan elterjedt madárfajok számának drámai mértékű csökkenésében mutatkozik meg; |
| --- | --- |

15.

rámutat ezenkívül arra, hogy a természetvédelmi irányelvek révén védett területeken kívül a biológiai sokféleség nem tud a Natura 2000 hálózaton belülihez hasonló eredményeket felmutatni, ami többek között az általánosan elterjedt madárfajok számának drámai mértékű csökkenésében mutatkozik meg;

| 16. | meggyőződése, hogy néhány, potenciálisan kárt okozó fajjal kapcsolatban a különféle érdekcsoportok között felmerülő viták a kezelési tervek segítségével is megoldhatók, ha azok egyértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek meghatározzák a követendő lépéseket, és amelyekhez elegendő pénzügyi és emberi erőforrást rendelnek annak érdekében, hogy garantálják a közegészséget és közbiztonságot és megelőzzék a komoly károkat, illetve az elkerülhetetlen konfliktusok esetén gondoskodjanak a kárpótlásról; |
| --- | --- |

16.

meggyőződése, hogy néhány, potenciálisan kárt okozó fajjal kapcsolatban a különféle érdekcsoportok között felmerülő viták a kezelési tervek segítségével is megoldhatók, ha azok egyértelmű rendelkezéseket tartalmaznak, amelyek meghatározzák a követendő lépéseket, és amelyekhez elegendő pénzügyi és emberi erőforrást rendelnek annak érdekében, hogy garantálják a közegészséget és közbiztonságot és megelőzzék a komoly károkat, illetve az elkerülhetetlen konfliktusok esetén gondoskodjanak a kárpótlásról;

| 17. | felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat a természetvédelmi irányelvek rendelkezéseinek teljes körű végrehajtásában; ez különösen érvényes az alábbiakra: a Natura 2000 területek kijelölésére és jogi biztosítékaik létrehozására, a konkrét természetvédelmi célok rögzítésére, a fajok és az élőhelyek védelmére gyakorlati állagmegőrzési vagy helyreállítási intézkedéseken keresztül, illetve a szükséges pénzügyi eszközök felhasználására, nem utolsósorban a finanszírozás hiányának kezelése és a finanszírozás meglévő forrásaihoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében is (7); |
| --- | --- |

17.

felhívja az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a helyi és regionális önkormányzatokat a természetvédelmi irányelvek rendelkezéseinek teljes körű végrehajtásában; ez különösen érvényes az alábbiakra: a Natura 2000 területek kijelölésére és jogi biztosítékaik létrehozására, a konkrét természetvédelmi célok rögzítésére, a fajok és az élőhelyek védelmére gyakorlati állagmegőrzési vagy helyreállítási intézkedéseken keresztül, illetve a szükséges pénzügyi eszközök felhasználására, nem utolsósorban a finanszírozás hiányának kezelése és a finanszírozás meglévő forrásaihoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében is (7);

| 18. | arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatásosabb végrehajtási iránymutatásokat, és frissítse a már meglévő iránymutatásokat, hogy azok könnyen érthetők legyenek és a tagállamok különböző nyelvein rendelkezésre álljanak, egy egységes internetes portálon (8) keresztül jól hozzáférhetők legyenek, kapcsolódjanak az érvényes ítélkezési gyakorlathoz és adott esetben kitérjenek különféle ágazatok sajátosságaira; |
| --- | --- |

18.

arra biztatja az Európai Bizottságot, hogy dolgozzon ki hatásosabb végrehajtási iránymutatásokat, és frissítse a már meglévő iránymutatásokat, hogy azok könnyen érthetők legyenek és a tagállamok különböző nyelvein rendelkezésre álljanak, egy egységes internetes portálon (8) keresztül jól hozzáférhetők legyenek, kapcsolódjanak az érvényes ítélkezési gyakorlathoz és adott esetben kitérjenek különféle ágazatok sajátosságaira;

| 19. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy tegyen fokozott erőfeszítéseket a tájékoztatás, a képzés és a tudatosság növelése érdekében, mindenekelőtt a természetvédelmi intézkedések és a Natura 2000 területek hasznát illetően is, és ezenkívül például fejlessze tovább az Európai Környezetvédelmi Ügynökség meglévő „Natura 2000 viewer” eszközét olyan átfogó online földrajzi információs rendszerré, amely az egyes Natura 2000 területek vonatkozásában a természetvédelmi irányelvek végrehajtásának valamennyi szempontjáról módszeres tájékoztatást nyújt a nyilvánosság, a tervezők, a földhasználók és más szereplők számára; |
| --- | --- |

19.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy tegyen fokozott erőfeszítéseket a tájékoztatás, a képzés és a tudatosság növelése érdekében, mindenekelőtt a természetvédelmi intézkedések és a Natura 2000 területek hasznát illetően is, és ezenkívül például fejlessze tovább az Európai Környezetvédelmi Ügynökség meglévő „Natura 2000 viewer” eszközét olyan átfogó online földrajzi információs rendszerré, amely az egyes Natura 2000 területek vonatkozásában a természetvédelmi irányelvek végrehajtásának valamennyi szempontjáról módszeres tájékoztatást nyújt a nyilvánosság, a tervezők, a földhasználók és más szereplők számára;

| 20. | meggyőződése ezért, hogy az említett hiányosságok és sok faj és élőhelytípus nyugtalanító védettségi állapota nem fogható fel a természetvédelmi irányelvek eredményességének hiányaként – éppen ellenkezőleg: maguk a természetvédelmi irányelvek nagyon hatékony eszköznek bizonyultak a biológiai sokféleség védelmének szolgálatában; |
| --- | --- |

20.

meggyőződése ezért, hogy az említett hiányosságok és sok faj és élőhelytípus nyugtalanító védettségi állapota nem fogható fel a természetvédelmi irányelvek eredményességének hiányaként – éppen ellenkezőleg: maguk a természetvédelmi irányelvek nagyon hatékony eszköznek bizonyultak a biológiai sokféleség védelmének szolgálatában;

Hatékonyság

| 21. | rámutat először is arra, hogy a biológiai sokféleség megőrzése mindenekelőtt társadalmi feladat, amelyet a fenntartható, azaz tartósan és globálisan működtethető gazdaság és életforma érdekében meg kell oldani; |
| --- | --- |

21.

rámutat először is arra, hogy a biológiai sokféleség megőrzése mindenekelőtt társadalmi feladat, amelyet a fenntartható, azaz tartósan és globálisan működtethető gazdaság és életforma érdekében meg kell oldani;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság egyik nyilvános konzultációja során (9) a kis- és középvállalkozások nem sorolták a legnagyobb költséggel járó tíz jogi aktus közé a természetvédelmi irányelveket; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az Európai Bizottság egyik nyilvános konzultációja során (9) a kis- és középvállalkozások nem sorolták a legnagyobb költséggel járó tíz jogi aktus közé a természetvédelmi irányelveket;

| 23. | sajnálja, hogy a tervezőknél, a földhasználóknál és más kulcságazatokban eddig szükségtelen költségek merültek fel a Natura 2000 területek késedelmes és nem teljes körű kijelölése miatt; rámutat ugyanakkor arra is, hogy a helyi és regionális önkormányzatok eltérő költségei azzal magyarázhatók, hogy a fajok és élőhelyek sokfélesége, valamint a megfelelő természetvédelmi intézkedések regionálisan nem feltétlenül egyenletesen oszlanak el; |
| --- | --- |

23.

sajnálja, hogy a tervezőknél, a földhasználóknál és más kulcságazatokban eddig szükségtelen költségek merültek fel a Natura 2000 területek késedelmes és nem teljes körű kijelölése miatt; rámutat ugyanakkor arra is, hogy a helyi és regionális önkormányzatok eltérő költségei azzal magyarázhatók, hogy a fajok és élőhelyek sokfélesége, valamint a megfelelő természetvédelmi intézkedések regionálisan nem feltétlenül egyenletesen oszlanak el;

| 24. | kiemeli, hogy sok Natura 2000 terület helyi és regionális szinten jelentős és pénzben kifejezhető ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújt (10), például egészségügyi szolgáltatások, CO2-tárolás, árvízvédelem, a vízforrások tisztítása, a levegő tisztán tartása vagy a talajerózió megelőzése formájában; |
| --- | --- |

24.

kiemeli, hogy sok Natura 2000 terület helyi és regionális szinten jelentős és pénzben kifejezhető ökoszisztéma-szolgáltatásokat nyújt (10), például egészségügyi szolgáltatások, CO2-tárolás, árvízvédelem, a vízforrások tisztítása, a levegő tisztán tartása vagy a talajerózió megelőzése formájában;

| 25. | rámutat arra, hogy az aktuális kutatási munkák (11) megerősítik, hogy helyi és regionális szinten kitűnő a költség-haszon arány, mivel a természetvédelmi irányelvek ökológiai, társadalmi és gazdasági haszna messze meghaladja az irányelvek végrehajtási költségeit; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy az aktuális kutatási munkák (11) megerősítik, hogy helyi és regionális szinten kitűnő a költség-haszon arány, mivel a természetvédelmi irányelvek ökológiai, társadalmi és gazdasági haszna messze meghaladja az irányelvek végrehajtási költségeit;

| 26. | utal a Natura 2000 hálózatban rejlő lehetőségekre a környezetbarát turizmus és a természetközeli rekreáció ágazataiban keletkező munkahelyeket és bevételeket illetően. Ennek kapcsán igen fontosnak tartja, hogy új üzleti lehetőségeket teremtsenek a hátrányos helyzetű vidéki területeken; |
| --- | --- |

26.

utal a Natura 2000 hálózatban rejlő lehetőségekre a környezetbarát turizmus és a természetközeli rekreáció ágazataiban keletkező munkahelyeket és bevételeket illetően. Ennek kapcsán igen fontosnak tartja, hogy új üzleti lehetőségeket teremtsenek a hátrányos helyzetű vidéki területeken;

| 27. | ezért úgy véli, hogy jóllehet a természetvédelmi irányelvek végrehajtása természetesen költségekkel jár, e költségek egyfelől elengedhetetlenek a biológiai sokféleség – fenntarthatósági szempontból is szükséges – védelméhez, másfelől pedig megfelelő arányban állnak a természetvédelmi irányelvekből származó haszonnal, amely jóval nagyobb és pénzben csak részben kifejezhető értéket képvisel; |
| --- | --- |

27.

ezért úgy véli, hogy jóllehet a természetvédelmi irányelvek végrehajtása természetesen költségekkel jár, e költségek egyfelől elengedhetetlenek a biológiai sokféleség – fenntarthatósági szempontból is szükséges – védelméhez, másfelől pedig megfelelő arányban állnak a természetvédelmi irányelvekből származó haszonnal, amely jóval nagyobb és pénzben csak részben kifejezhető értéket képvisel;

Összhang

| 28. | meggyőződése, hogy önmagában véve mindkét természetvédelmi irányelv kiváló példa a koncentrált, érthető, ellentmondásmentes, valamint módszeresen felépített és így összességében célirányos jogalkotásra; |
| --- | --- |

28.

meggyőződése, hogy önmagában véve mindkét természetvédelmi irányelv kiváló példa a koncentrált, érthető, ellentmondásmentes, valamint módszeresen felépített és így összességében célirányos jogalkotásra;

| 29. | úgy véli, hogy a két természetvédelmi irányelv együttesen is sikeres jogalkotási eszköz, mivel hasonló a működésük, nincsenek ellentmondásban, és a lényeges védelmi célokat tekintve ésszerűen kiegészítik egymást, együttesen alkotva meg a Natura 2000 védelmi rendszert; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a két természetvédelmi irányelv együttesen is sikeres jogalkotási eszköz, mivel hasonló a működésük, nincsenek ellentmondásban, és a lényeges védelmi célokat tekintve ésszerűen kiegészítik egymást, együttesen alkotva meg a Natura 2000 védelmi rendszert;

| 30. | abból indul ki, hogy a természetvédelmi irányelvek a többi uniós környezetvédelmi jogi aktussal is összhangban vannak, és ezzel összefüggésben emlékeztet a KHV-irányelv kifejezetten e célból elfogadott módosítására (12); ugyanakkor arra bátorítja a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy jobban hangolják össze a különböző környezetvédelmi jogi aktusok végrehajtását és mozdítsák elő például az engedélyezési eljárások, nyomonkövetési intézkedések és jelentési kötelezettségek integrálását; |
| --- | --- |

30.

abból indul ki, hogy a természetvédelmi irányelvek a többi uniós környezetvédelmi jogi aktussal is összhangban vannak, és ezzel összefüggésben emlékeztet a KHV-irányelv kifejezetten e célból elfogadott módosítására (12); ugyanakkor arra bátorítja a tagállamokat, valamint a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy jobban hangolják össze a különböző környezetvédelmi jogi aktusok végrehajtását és mozdítsák elő például az engedélyezési eljárások, nyomonkövetési intézkedések és jelentési kötelezettségek integrálását;

| 31. | úgy véli, hogy mind környezetvédelmi okokból, mind a felesleges költségek elkerülése érdekében célszerű lehet a természetvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv (13), valamint adott esetben a KHV- és az SKV-irányelv (14) szerinti tervezési folyamatok egymással való hatékonyabb összehangolása; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy mind környezetvédelmi okokból, mind a felesleges költségek elkerülése érdekében célszerű lehet a természetvédelmi irányelvek és a víz-keretirányelv (13), valamint adott esetben a KHV- és az SKV-irányelv (14) szerinti tervezési folyamatok egymással való hatékonyabb összehangolása;

| 32. | kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal, és támogassák őket az új környezetvédelmi jogi aktusok, például az idegenhonos özönfajokról szóló uniós rendelet (15) gyakorlati végrehajtásában; |
| --- | --- |

32.

kéri a tagállamokat, hogy működjenek együtt a helyi és regionális önkormányzatokkal, és támogassák őket az új környezetvédelmi jogi aktusok, például az idegenhonos özönfajokról szóló uniós rendelet (15) gyakorlati végrehajtásában;

| 33. | bár a természetvédelmi irányelvek jól beágyazódtak az egyéb uniós környezetvédelmi jogszabályokba, a természetvédelmi irányelvek céljainak elérése szempontjából problémásnak tartja, hogy az Európai Unió más szakpolitikai területei – így a közös agrárpolitika, a közös halászati politika vagy az energia- és közlekedéspolitika – még mindig nem járulnak hozzá kielégítően a biológiai sokféleség megőrzéséhez (16); |
| --- | --- |

33.

bár a természetvédelmi irányelvek jól beágyazódtak az egyéb uniós környezetvédelmi jogszabályokba, a természetvédelmi irányelvek céljainak elérése szempontjából problémásnak tartja, hogy az Európai Unió más szakpolitikai területei – így a közös agrárpolitika, a közös halászati politika vagy az energia- és közlekedéspolitika – még mindig nem járulnak hozzá kielégítően a biológiai sokféleség megőrzéséhez (16);

| 34. | elkerülhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság strukturális és beruházási alapokra vonatkozó félidős jelentésébe bekerüljön egy olyan kötelezettség, mely szerint az EU által támogatott valamennyi projekthez biodiverzitás-vizsgálatot kell végezni (17); |
| --- | --- |

34.

elkerülhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság strukturális és beruházási alapokra vonatkozó félidős jelentésébe bekerüljön egy olyan kötelezettség, mely szerint az EU által támogatott valamennyi projekthez biodiverzitás-vizsgálatot kell végezni (17);

| 35. | a Natura 2000 területeken kívüli fajok és élőhelyek, valamint a fajok szigorú védelmére vonatkozó rendszer hatálya alá nem tartozó fajok védelmének érdekében arra is kéri az Európai Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai stratégiának megfelelően terjesszen elő egy jogszabályi keretre irányuló javaslatot a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások nettó veszteségének megakadályozására (18); |
| --- | --- |

35.

a Natura 2000 területeken kívüli fajok és élőhelyek, valamint a fajok szigorú védelmére vonatkozó rendszer hatálya alá nem tartozó fajok védelmének érdekében arra is kéri az Európai Bizottságot, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos európai stratégiának megfelelően terjesszen elő egy jogszabályi keretre irányuló javaslatot a biológiai sokféleség és az ökoszisztéma-szolgáltatások nettó veszteségének megakadályozására (18);

| 36. | mindezek értelmében meggyőződése, hogy a természetvédelmi irányelvek a kialakításuknál fogva alkalmasak az alapul vett célok elérésére, ugyanakkor további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy meggátoljuk a biológiai sokféleségre nézve káros cselekvéseket olyan szakpolitikai területeken, melyekre nem vonatkoznak a természetvédelmi irányelvek intézkedései; |
| --- | --- |

36.

mindezek értelmében meggyőződése, hogy a természetvédelmi irányelvek a kialakításuknál fogva alkalmasak az alapul vett célok elérésére, ugyanakkor további erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében, hogy meggátoljuk a biológiai sokféleségre nézve káros cselekvéseket olyan szakpolitikai területeken, melyekre nem vonatkoznak a természetvédelmi irányelvek intézkedései;

Uniós hozzáadott érték

| 37. | elismeri, hogy a természetvédelmi irányelvek jelentősen hozzájárultak a természet és a fajok védelmének egységesebb és hatékonyabb megközelítéséhez, illetve a szóban forgó jogterületeken érvényes minimumszabványok szigorításához a különböző uniós tagállamok régióiban; |
| --- | --- |

37.

elismeri, hogy a természetvédelmi irányelvek jelentősen hozzájárultak a természet és a fajok védelmének egységesebb és hatékonyabb megközelítéséhez, illetve a szóban forgó jogterületeken érvényes minimumszabványok szigorításához a különböző uniós tagállamok régióiban;

| 38. | felhívja a figyelmet arra, hogy Európában a fajok és az élőhelyek sokfélesége határokon átnyúlóan, nem egyenletesen oszlik el, ezért a tagállamok határain átnyúló eredményes védelemhez az egész EU-ra kiterjedő megközelítésre van szükség, amely összehangolja a tagállamok erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

38.

felhívja a figyelmet arra, hogy Európában a fajok és az élőhelyek sokfélesége határokon átnyúlóan, nem egyenletesen oszlik el, ezért a tagállamok határain átnyúló eredményes védelemhez az egész EU-ra kiterjedő megközelítésre van szükség, amely összehangolja a tagállamok erőfeszítéseit;

| 39. | emlékeztet arra, hogy a természetvédelmi irányelvek alkotják azokat a lényeges eszközöket, amelyek révén az Európai Unió teljesíteni tudja a biológiai sokféleségről szóló egyezményből és további nemzetközi egyezményekből – például az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezményből (Berni Egyezmény), valamint a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezményből (Bonni Egyezmény) – eredő nemzetközi kötelezettségeit, és emellett pozitív hatást is tud gyakorolni a biológiai sokféleségre és a vadon élő növényekre és állatokra az Európai Unión belül és kívül is; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy a természetvédelmi irányelvek alkotják azokat a lényeges eszközöket, amelyek révén az Európai Unió teljesíteni tudja a biológiai sokféleségről szóló egyezményből és további nemzetközi egyezményekből – például az európai vadon élő növények, állatok és természetes élőhelyeik védelméről szóló egyezményből (Berni Egyezmény), valamint a vándorló, vadon élő állatfajok védelméről szóló egyezményből (Bonni Egyezmény) – eredő nemzetközi kötelezettségeit, és emellett pozitív hatást is tud gyakorolni a biológiai sokféleségre és a vadon élő növényekre és állatokra az Európai Unión belül és kívül is;

| 40. | meggyőződése, hogy a természetvédelmi irányelvek jelentősen hozzájárultak az egységes jogi védelmi szabványok létrehozásához a tagállamokban, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket magukban foglaló, egyértelmű keretet lehetett szavatolni az európai belső piacon a gazdasági szereplők számára; |
| --- | --- |

40.

meggyőződése, hogy a természetvédelmi irányelvek jelentősen hozzájárultak az egységes jogi védelmi szabványok létrehozásához a tagállamokban, és ezáltal egyenlő versenyfeltételeket magukban foglaló, egyértelmű keretet lehetett szavatolni az európai belső piacon a gazdasági szereplők számára;

| 41. | mindezek alapján hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia és a nemzetközi egyezmények céljainak eléréséhez minden eddiginél nagyobb szükség van egységes, európai uniós szintű jogszabályokra, és ehhez a természetvédelmi irányelvek kitűnő alapként szolgálnak; |
| --- | --- |

41.

mindezek alapján hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia és a nemzetközi egyezmények céljainak eléréséhez minden eddiginél nagyobb szükség van egységes, európai uniós szintű jogszabályokra, és ehhez a természetvédelmi irányelvek kitűnő alapként szolgálnak;

Záró megjegyzések

| 42. | meggyőződése, hogy a fajok és az élőhelyek védelmével összefüggő esetleges problémák nem magukban a természetvédelmi irányelvekben gyökereznek, hanem rendszerint a helyi, regionális és tagállami szintű végrehajtással függnek össze; |
| --- | --- |

42.

meggyőződése, hogy a fajok és az élőhelyek védelmével összefüggő esetleges problémák nem magukban a természetvédelmi irányelvekben gyökereznek, hanem rendszerint a helyi, regionális és tagállami szintű végrehajtással függnek össze;

| 43. | ezért, és mivel a természetvédelmi irányelvek értelmezése kapcsán felmerült kezdeti bizonytalanságok elsősorban az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata révén tisztázódtak, nem tartja ajánlatosnak a természetvédelmi irányelvek vitára bocsátását; |
| --- | --- |

43.

ezért, és mivel a természetvédelmi irányelvek értelmezése kapcsán felmerült kezdeti bizonytalanságok elsősorban az Európai Bíróság ítélkezési gyakorlata révén tisztázódtak, nem tartja ajánlatosnak a természetvédelmi irányelvek vitára bocsátását;

| 44. | a természetvédelmi irányelvek vitára bocsátását azért is elhibázottnak tartja, mert a helyi és regionális önkormányzatoknak időre van szükségük ahhoz, hogy végrehajtsák a természetvédelmi irányelvek alapján lehetséges és előirányzott, de eddig még meg nem valósított intézkedéseket – például az eddig még hiányzó kezelési terveket –, és még jobban kihasználják az irányelv kínálta lehetőségeket; |
| --- | --- |

44.

a természetvédelmi irányelvek vitára bocsátását azért is elhibázottnak tartja, mert a helyi és regionális önkormányzatoknak időre van szükségük ahhoz, hogy végrehajtsák a természetvédelmi irányelvek alapján lehetséges és előirányzott, de eddig még meg nem valósított intézkedéseket – például az eddig még hiányzó kezelési terveket –, és még jobban kihasználják az irányelv kínálta lehetőségeket;

| 45. | a különböző jogalkalmazói érdekekre való tekintettel attól is tart, hogy a hatályos jogszabályok felülvizsgálata esetén először hosszú vitákra kell számítani a jogszabály által érintett társadalmi szereplők között, ezután pedig akár évtizedekre megszűnhet a jogbiztonság; |
| --- | --- |

45.

a különböző jogalkalmazói érdekekre való tekintettel attól is tart, hogy a hatályos jogszabályok felülvizsgálata esetén először hosszú vitákra kell számítani a jogszabály által érintett társadalmi szereplők között, ezután pedig akár évtizedekre megszűnhet a jogbiztonság;

| 46. | aggodalmának ad hangot egyes Natura 2000 területek tönkretétele és egyes madár- és más állatfajok illegális leölésének és illegális befogásának eddigi mértéke miatt, és meggyőződése, hogy valamennyi irányítási szinten nagyobb erőfeszítésekre van szükség a természetvédelmi irányelvekben meghatározott követelmények betartásának felügyeletéhez és végrehajtásához; |
| --- | --- |

46.

aggodalmának ad hangot egyes Natura 2000 területek tönkretétele és egyes madár- és más állatfajok illegális leölésének és illegális befogásának eddigi mértéke miatt, és meggyőződése, hogy valamennyi irányítási szinten nagyobb erőfeszítésekre van szükség a természetvédelmi irányelvekben meghatározott követelmények betartásának felügyeletéhez és végrehajtásához;

| 47. | ezért azt is elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság komolyan vegye az uniós jog őreként betöltött szerepét, és ezzel összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vegye komolyan az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos panaszokat, és ne riadjon vissza a megfelelő szabálysértési eljárások elindításától; |
| --- | --- |

47.

ezért azt is elengedhetetlennek tartja, hogy az Európai Bizottság komolyan vegye az uniós jog őreként betöltött szerepét, és ezzel összefüggésben felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vegye komolyan az uniós jog alkalmazásával kapcsolatos panaszokat, és ne riadjon vissza a megfelelő szabálysértési eljárások elindításától;

| 48. | összességében azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a célravezetőségi vizsgálatot használja ki arra, hogy felhívja a figyelmet a természetvédelmi irányelvek tagállamok általi még jobb végrehajtásának fontosságára, és üdvözöl minden olyan kezdeményezést, amelyet a tagállamok a helyi és regionális önkormányzatok végrehajtásba történő bevonása érdekében tesznek. |
| --- | --- |

48.

összességében azt ajánlja az Európai Bizottságnak, hogy a célravezetőségi vizsgálatot használja ki arra, hogy felhívja a figyelmet a természetvédelmi irányelvek tagállamok általi még jobb végrehajtásának fontosságára, és üdvözöl minden olyan kezdeményezést, amelyet a tagállamok a helyi és regionális önkormányzatok végrehajtásba történő bevonása érdekében tesznek.

Kelt Brüsszelben, 2015. december 4-én.

a Régiók Európai Bizottsága elnöke

Markku MARKKULA

---

(1)  2009/147/EK irányelv (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

1

(2)  92/43/EGK irányelv (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Lásd az Európai Bizottság megbízását:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Lásd ismét: COM(2015) 219 final.

6

(7)  Lásd: CdR 112/2010 fin, CdR 8074/2013.

7

(8)  Lásd az RB ‘Területi hatásvizsgálat’ című, 2015. évi jelentését.

8

(9)  Lásd: http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_hu.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network, 2011.

10

(11)  Uniós jelentések alátámasztják, hogy az összes Natura 2000 terület teljes körű megvalósítása mintegy évi 6 milliárd euróba kerülne a tagállamoknak; ezért viszont akár 300 milliárd euró értékű ökoszisztéma-szolgáltatást és a Natura 2000 területekkel összefüggésben akár 8 millió lehetséges munkahelyet kaphatnak vissza.

11

(12)  2014/52/EU irányelv (HL L 124., 2014.4.25., 1. o.).

12

(13)  2000/60/EK irányelv (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

13

(14)  2001/42/EK irányelv (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

14

(15)  1143/2014/EU rendelet (HL L 317., 2014.11.4., 35. o.).

15

(16)  Lásd: CdR 3/2010 fin; CdR 22/2009 fin; valamint az RB ‘Területi hatásvizsgálat’ című, 2015. évi jelentése (Ütközések a regionális politikával).

16

(17)  Lásd: CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Lásd: CdR 4577/2013 fin; 2011/2307 (INI) számú EP-állásfoglalás.

18

---