# Eiropas Savienības L 88/2017

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 88 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 60. gadagājums2017. gada 31. marts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 88

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

60. gadagājums2017. gada 31. marts

---

| Saturs | | I   Leģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/540 (2017. gada 15. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses | 1 |
| | | DIREKTĪVAS |
| | * | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI | 6 |

Saturs

I   Leģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/540 (2017. gada 15. marts), ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses

1

DIREKTĪVAS

*

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI

6

| | | Labojumi |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 ( OV L 149, 20.5.2014. ) | 22 |

Labojumi

*

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011 ( OV L 149, 20.5.2014. )

( OV L 149, 20.5.2014. )

22

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Leģislatīvi akti

REGULAS

| 31.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/1

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (ES) 2017/540

(2017. gada 15. marts),

ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 19/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 20/2013, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (2) (“nolīgums”), kas parakstīts 2012. gada 26. jūnijā, 329. pantā paredzēts, ka nolīgumam var pievienoties citas Andu Kopienas dalībvalstis. Ekvadora ir Andu Kopienas dalībvalsts kopš tās dibināšanas 1969. gadā. |
| --- | --- |

(1)

Tirdzniecības nolīguma starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (2) (“nolīgums”), kas parakstīts 2012. gada 26. jūnijā, 329. pantā paredzēts, ka nolīgumam var pievienoties citas Andu Kopienas dalībvalstis. Ekvadora ir Andu Kopienas dalībvalsts kopš tās dibināšanas 1969. gadā.

| (2) | Savienība un Ekvadora sarunas par Ekvadoras pievienošanos nolīgumam pabeidza 2014. gada 17. jūlijā. Pievienošanās protokols Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (3) (“pievienošanās protokols”), tika parakstīts 2016. gada 11. novembrī, un to saskaņā ar tā 27. panta 4. punktu piemēro provizoriski no 2017. gada 1. janvāra. |
| --- | --- |

(2)

Savienība un Ekvadora sarunas par Ekvadoras pievienošanos nolīgumam pabeidza 2014. gada 17. jūlijā. Pievienošanās protokols Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (3) (“pievienošanās protokols”), tika parakstīts 2016. gada 11. novembrī, un to saskaņā ar tā 27. panta 4. punktu piemēro provizoriski no 2017. gada 1. janvāra.

| (3) | Pēc pievienošanās protokola parakstīšanas ir nepieciešams attiecībā uz Ekvadoru nodrošināt divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un stabilizācijas mehānisma banāniem efektīvu piemērošanu, kā to paredz nolīgums. |
| --- | --- |

(3)

Pēc pievienošanās protokola parakstīšanas ir nepieciešams attiecībā uz Ekvadoru nodrošināt divpusējo aizsargpasākumu klauzulas un stabilizācijas mehānisma banāniem efektīvu piemērošanu, kā to paredz nolīgums.

| (4) | Turklāt nolīguma I pielikumā (Tarifu atcelšanas tabulas) norādītais kombinētās nomenklatūras (KN) kods banāniem ir 2007. gada KN kods. Tas pats kods ir norādīts gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 19/2013 (4), gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 20/2013 (5). Tomēr, lai ņemtu vērā obligātos harmonizētās sistēmas (HS) grozījumus, no 2012. gada 1. janvāra attiecīgais kods banāniem tika mainīts no 0803 00 19 uz 0803 90 10. Minētās izmaiņas skaidrības labad būtu jāiekļauj gan Regulas (ES) Nr. 19/2013, gan Regulas (ES) Nr. 20/2013 attiecīgajā daļā par stabilizācijas mehānismu banāniem. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt nolīguma I pielikumā (Tarifu atcelšanas tabulas) norādītais kombinētās nomenklatūras (KN) kods banāniem ir 2007. gada KN kods. Tas pats kods ir norādīts gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 19/2013 (4), gan Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 20/2013 (5). Tomēr, lai ņemtu vērā obligātos harmonizētās sistēmas (HS) grozījumus, no 2012. gada 1. janvāra attiecīgais kods banāniem tika mainīts no 0803 00 19 uz 0803 90 10. Minētās izmaiņas skaidrības labad būtu jāiekļauj gan Regulas (ES) Nr. 19/2013, gan Regulas (ES) Nr. 20/2013 attiecīgajā daļā par stabilizācijas mehānismu banāniem.

| (5) | Ekvadora kopā ar Kolumbiju ir viena no galvenajām banānu ražotājām un piegādātājām Savienībai. Tādēļ arī Ekvadorai būtu jāpiemēro pašreiz spēkā esošais stabilizācijas mehānisms banāniem. |
| --- | --- |

(5)

Ekvadora kopā ar Kolumbiju ir viena no galvenajām banānu ražotājām un piegādātājām Savienībai. Tādēļ arī Ekvadorai būtu jāpiemēro pašreiz spēkā esošais stabilizācijas mehānisms banāniem.

| (6) | Stabilizācijas mehānisms darbojas kopš 2013. gada, un, pamatojoties uz gūto pieredzi, šķiet, ka informācijas plūsma starp Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu būtu jāuzlabo, jo īpaši ieviešot agrīnu brīdināšanu, tiklīdz tiek sasniegti 80 % no importa apjoma robežlīmeņa. |
| --- | --- |

(6)

Stabilizācijas mehānisms darbojas kopš 2013. gada, un, pamatojoties uz gūto pieredzi, šķiet, ka informācijas plūsma starp Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentu būtu jāuzlabo, jo īpaši ieviešot agrīnu brīdināšanu, tiklīdz tiek sasniegti 80 % no importa apjoma robežlīmeņa.

| (7) | Tā kā pastāv cieša savstarpēja saikne ar nolīgumu, ir atbilstīgi šo regulu sākt piemērot no tās pašas dienas, kad sāk provizoriski piemērot pievienošanās protokolu. |
| --- | --- |

(7)

Tā kā pastāv cieša savstarpēja saikne ar nolīgumu, ir atbilstīgi šo regulu sākt piemērot no tās pašas dienas, kad sāk provizoriski piemērot pievienošanās protokolu.

| (8) | Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 19/2013 un Regula (ES) Nr. 20/2013, |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES) Nr. 19/2013 un Regula (ES) Nr. 20/2013,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (ES) Nr. 19/2013 groza šādi:

| 1) | virsrakstu aizstāj ar šādu:

  “Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 19/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses”; |
| --- | --- |

1)

virsrakstu aizstāj ar šādu:

“Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 19/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju, Peru un Ekvadoru, no otras puses”;

| 2) | regulas 1. panta a) punktā, 2. panta 1. punktā, 4. panta 4. punktā, 5. panta 6. un 11. punktā, 6. panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā, 9. panta 1. punktā un 11. pantā vārdus “Kolumbija vai Peru” aizstāj ar vārdiem “Kolumbija, Ekvadora vai Peru”; |
| --- | --- |

2)

regulas 1. panta a) punktā, 2. panta 1. punktā, 4. panta 4. punktā, 5. panta 6. un 11. punktā, 6. panta 1. punktā, 7. panta 1. punktā, 9. panta 1. punktā un 11. pantā vārdus “Kolumbija vai Peru” aizstāj ar vārdiem “Kolumbija, Ekvadora vai Peru”;

| 3) | regulas 1. panta h) punktu aizstāj ar šādu:






  “h) | “pārejas laiks” ir 10 gadu ilgs laikposms no attiecīgās nolīguma piemērošanas dienas attiecībā uz ikvienu ražojumu, kam Tarifu atcelšanas tabulās Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes precēm, kas iekļautas nolīguma I pielikuma 1. papildinājuma (Muitas nodokļu atcelšana) B iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā (Tarifu atcelšanas tabulas), noteiktais tarifu atcelšanas laikposms ir īsāks par 10 gadiem, vai minētajā sarakstā attiecībā uz ražojumiem noteiktais tarifu atcelšanas laikposms plus trīs gadi – attiecībā uz ražojumiem, kam minētajās Tarifu atcelšanas tabulās noteiktais tarifu atcelšanas laikposms ir 10 gadi vai vairāk; pārejas laiku Ekvadorai piemēro, sākot ar nolīguma piemērošanas dienu.”; |
| --- | --- | --- |

3)

regulas 1. panta h) punktu aizstāj ar šādu:

“h)

“pārejas laiks” ir 10 gadu ilgs laikposms no attiecīgās nolīguma piemērošanas dienas attiecībā uz ikvienu ražojumu, kam Tarifu atcelšanas tabulās Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes precēm, kas iekļautas nolīguma I pielikuma 1. papildinājuma (Muitas nodokļu atcelšana) B iedaļas 1., 2. un 3. apakšiedaļā (Tarifu atcelšanas tabulas), noteiktais tarifu atcelšanas laikposms ir īsāks par 10 gadiem, vai minētajā sarakstā attiecībā uz ražojumiem noteiktais tarifu atcelšanas laikposms plus trīs gadi – attiecībā uz ražojumiem, kam minētajās Tarifu atcelšanas tabulās noteiktais tarifu atcelšanas laikposms ir 10 gadi vai vairāk; pārejas laiku Ekvadorai piemēro, sākot ar nolīguma piemērošanas dienu.”;

| 4) | regulas 3. panta 1., 3. un 4. punktā un 13. panta 4. punktā vārdus “Kolumbija un Peru” aizstāj ar vārdiem “Kolumbija, Ekvadora un Peru”; |
| --- | --- |

4)

regulas 3. panta 1., 3. un 4. punktā un 13. panta 4. punktā vārdus “Kolumbija un Peru” aizstāj ar vārdiem “Kolumbija, Ekvadora un Peru”;

| 5) | regulas 15. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

  “1.   Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes banāniem, kurus klasificē kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0803 90 10 (svaigi banāni, izņemot miltu banānus) un kuri norādīti pozīcijā 0803 00 19 tarifu atcelšanas tabulas “BA” atcelšanas kategorijā Kolumbijai un Peru un tarifu atcelšanas tabulas “SP1” atcelšanas kategorijā Ekvadorai, stabilizācijas mehānismu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.


  2.   Attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu importu ir noteikts atsevišķs gada importa apjoma robežlīmenis, kas norādīts šīs regulas pielikuma tabulas otrajā, trešajā un ceturtajā ailē. Ja attiecīgajā kalendārajā gadā ir sasniegts Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes importa apjoma robežlīmenis, Komisija saskaņā ar 14. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem tā uz laiku atceļ atviegloto muitas nodokli attiecīgās izcelsmes ražojumiem attiecīgajā gadā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus un neilgst ilgāk kā līdz kalendārā gada beigām, vai nosaka, ka šāda atcelšana nav atbilstīga.


  2.a   Ja importa apjomi sasniedz 80 % no importa apjoma robežlīmeņa, kas norādīts šīs regulas pielikumā, attiecībā uz vienu vai vairākām nolīguma pusēm, Komisija rakstveidā oficiāli brīdina Eiropas Parlamentu un Padomi. Vienlaikus, lai prognozētu importa tendences kalendārā gada atlikušajā daļā, Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgo informāciju par tendencēm saistībā ar banāniem un importa statistiku, kas attiecas uz importu no valstīm, kurām tiek piemērots stabilizācijas mehānisms, un šīm valstīm noteiktajiem attiecīgajiem robežlīmeņiem.”; |
| --- | --- |

5)

regulas 15. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes banāniem, kurus klasificē kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0803 90 10 (svaigi banāni, izņemot miltu banānus) un kuri norādīti pozīcijā 0803 00 19 tarifu atcelšanas tabulas “BA” atcelšanas kategorijā Kolumbijai un Peru un tarifu atcelšanas tabulas “SP1” atcelšanas kategorijā Ekvadorai, stabilizācijas mehānismu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu importu ir noteikts atsevišķs gada importa apjoma robežlīmenis, kas norādīts šīs regulas pielikuma tabulas otrajā, trešajā un ceturtajā ailē. Ja attiecīgajā kalendārajā gadā ir sasniegts Kolumbijas, Ekvadoras vai Peru izcelsmes importa apjoma robežlīmenis, Komisija saskaņā ar 14. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem tā uz laiku atceļ atviegloto muitas nodokli attiecīgās izcelsmes ražojumiem attiecīgajā gadā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus un neilgst ilgāk kā līdz kalendārā gada beigām, vai nosaka, ka šāda atcelšana nav atbilstīga.

2.a   Ja importa apjomi sasniedz 80 % no importa apjoma robežlīmeņa, kas norādīts šīs regulas pielikumā, attiecībā uz vienu vai vairākām nolīguma pusēm, Komisija rakstveidā oficiāli brīdina Eiropas Parlamentu un Padomi. Vienlaikus, lai prognozētu importa tendences kalendārā gada atlikušajā daļā, Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgo informāciju par tendencēm saistībā ar banāniem un importa statistiku, kas attiecas uz importu no valstīm, kurām tiek piemērots stabilizācijas mehānisms, un šīm valstīm noteiktajiem attiecīgajiem robežlīmeņiem.”;

| 6) | pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu. |
| --- | --- |

6)

pielikumu aizstāj ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Regulas (ES) Nr. 20/2013 15. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem:

“1.   Centrālamerikas izcelsmes banāniem, kurus klasificē kombinētās nomenklatūras pozīcijā 0803 90 10 (svaigi banāni, izņemot miltu banānus) un kuri tarifu atcelšanas tabulas atcelšanas kategorijā “ST” norādīti pozīcijā 0803 00 19, stabilizācijas mehānismu piemēro līdz 2019. gada 31. decembrim.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minēto ražojumu importu no Centrālamerikas valstīm ir noteikts atsevišķs importa apjoma robežlīmenis, kas norādīts tabulā šīs regulas pielikumā. Importējot 1. punktā minētos ražojumus ar atviegloto muitas nodokļa likmi, papildus izcelsmes pārbaudei, kas noteikta nolīguma ar Centrālameriku II pielikumā (“Noteiktas izcelsmes ražojumu” jēdziena definīcija un administratīvās sadarbības metodes), uzrāda eksporta sertifikātu, ko izsniegusi tās Centrālamerikas valsts kompetentā iestāde, no kuras šie ražojumi tiek eksportēti. Ja attiecīgajā kalendārajā gadā ir sasniegts Centrālamerikas valsts izcelsmes importa apjoma robežlīmenis, Komisija saskaņā ar 14. panta 4. punktā minēto steidzamības procedūru pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem tā uz laiku atceļ atviegloto muitas nodokli attiecīgās izcelsmes ražojumiem attiecīgajā gadā uz laikposmu, kas nepārsniedz trīs mēnešus un neilgst ilgāk kā līdz kalendārā gada beigām, vai nosaka, ka šāda atcelšana nav atbilstīga.

2.a   Ja importa apjomi sasniedz 80 % no importa apjoma robežlīmeņa, kas norādīts šīs regulas pielikumā, attiecībā uz vienu vai vairākām nolīguma pusēm, Komisija rakstveidā oficiāli brīdina Eiropas Parlamentu un Padomi. Vienlaikus, lai prognozētu importa tendences kalendārā gada atlikušajā daļā, Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei attiecīgo informāciju par tendencēm saistībā ar banāniem un importa statistiku, kas attiecas uz importu no valstīm, kurām tiek piemērots stabilizācijas mehānisms, un šīm valstīm noteiktajiem attiecīgajiem robežlīmeņiem.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2017. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Strasbūrā, 2017. gada 15. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 20. februāra lēmums.

1

Oficiālajā Vēstnesī

(2)  
  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

2

(3)  
  OV L 356, 24.12.2016., 3. lpp.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 19/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 20/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (OV L 17, 19.1.2013, 13. lpp.).

5

---

PIELIKUMS

Tabula, kurā norādīts importa apjoma robežlīmenis nolīguma I pielikuma 1. papildinājuma B iedaļā paredzētā stabilizācijas mehānisma banāniem īstenošanai: attiecībā uz Kolumbiju – 1. apakšiedaļa; attiecībā uz Peru – 2. apakšiedaļa; un attiecībā uz Ekvadoru – 3. apakšiedaļa

| Gads | Kolumbijas izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās | Peru izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās | Ekvadoras izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās |
| --- | --- | --- | --- |
| No 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim | 1 822 500 | 93 750 | 1 801 788 |
| No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim | 1 890 000 | 97 500 | 1 880 127 |
| No 2019. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim | 1 957 500 | 101 250 | 1 957 500 |
| No 2020. gada 1. janvāra | Nepiemēro | Nepiemēro | Nepiemēro |

Gads

Kolumbijas izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās

Peru izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās

Ekvadoras izcelsmes importa apjoma robežlīmenis metriskajās tonnās

No 2017. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

1 822 500

93 750

1 801 788

No 2018. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

1 890 000

97 500

1 880 127

No 2019. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim

1 957 500

101 250

1 957 500

No 2020. gada 1. janvāra

Nepiemēro

Nepiemēro

Nepiemēro

---

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka ir svarīgi cieši sadarboties, uzraugot to, kā tiek īstenots Tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (1), kas grozīts ar pievienošanās protokolu Tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses, lai ņemtu vērā Ekvadoras pievienošanos (2), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 19/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 20/2013 (2013. gada 15. janvāris), ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Nolīgumā, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālameriku, no otras puses (4). Šajā nolūkā minētās iestādes vienojas par šādiem punktiem:

1

2

3

4

| — | Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkādām konkrētām bažām, kas saistītas ar to, kā Kolumbija, Ekvadora vai Peru īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

—

Pēc Eiropas Parlamenta atbildīgās komitejas pieprasījuma Komisija tai ziņos par jebkādām konkrētām bažām, kas saistītas ar to, kā Kolumbija, Ekvadora vai Peru īsteno savas saistības tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

| — | Ja Eiropas Parlaments pieņems ieteikumu sākt izmeklēšanu par aizsargpasākumiem, Komisija rūpīgi izskatīs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 19/2013 vai Regulā (ES) Nr. 20/2013 paredzētie nosacījumi ex officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskatīs, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniegs Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai ziņojumu, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

—

Ja Eiropas Parlaments pieņems ieteikumu sākt izmeklēšanu par aizsargpasākumiem, Komisija rūpīgi izskatīs, vai ir ievēroti Regulā (ES) Nr. 19/2013 vai Regulā (ES) Nr. 20/2013 paredzētie nosacījumi ex officio uzsākšanai. Ja Komisija uzskatīs, ka nosacījumi nav izpildīti, tā iesniegs Eiropas Parlamenta atbildīgajai komitejai ziņojumu, tostarp paskaidrojumu par visiem faktoriem, kas attiecas uz šādas izmeklēšanas sākšanu.

ex officio

| — | Komisija līdz 2019. gada 1. janvārim sagatavos Savienības banānu ražotāju stāvokļa novērtējumu. Ja tiks konstatēta tirgus vai Savienības banānu ražotāju stāvokļa nopietna pasliktināšanās, nolīguma pusēm vienojoties, var tikt paredzēta mehānisma darbības termiņa pagarināšana. |
| --- | --- |

—

Komisija līdz 2019. gada 1. janvārim sagatavos Savienības banānu ražotāju stāvokļa novērtējumu. Ja tiks konstatēta tirgus vai Savienības banānu ražotāju stāvokļa nopietna pasliktināšanās, nolīguma pusēm vienojoties, var tikt paredzēta mehānisma darbības termiņa pagarināšana.

Pēc stabilizācijas mehānisma darbības termiņa beigām Komisija turpinās veikt regulāru tirgus un Savienības banānu ražotāju stāvokļa analīzi. Ja tiks konstatēta tirgus vai Savienības banānu ražotāju stāvokļa pasliktināšanās, Komisija, ņemot vērā banānu nozares lielo nozīmi tālākajos reģionos, kopā ar dalībvalstīm un ieinteresētām personām izvērtēs stāvokli un lems par to, vai būtu jāparedz attiecīgi pasākumi. Komisija varētu arī rīkot regulāras uzraudzības sanāksmes, kurās piedalās dalībvalstis un ieinteresētās personas.

Komisija ir izstrādājusi statistikas instrumentus, kas ļauj uzraudzīt un novērtēt banānu importa tendences un Savienības banānu tirgus stāvokli. Komisija pievērsīs īpašu uzmanību importa uzraudzības datu formāta pārskatīšanai, lai lietotājiem pēc iespējas ērtākā veidā darītu pieejamu regulāri atjauninātu informāciju.

---

(1)  
  OV L 354, 21.12.2012., 3. lpp.

1

(2)  
  OV L 356, 24.12.2016., 3. lpp.

2

(3)  
  OV L 17, 19.1.2013., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 17, 19.1.2013, 13. lpp.

4

---

DIREKTĪVAS

| 31.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/6

---

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA (ES) 2017/541

(2017. gada 15. marts)

par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 83. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Savienība ir dibināta uz cilvēka cieņas, brīvības, vienlīdzības un solidaritātes vispārējām vērtībām un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. Tā balstīta uz demokrātijas un tiesiskuma principiem, kas ir kopēji dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(1)

Savienība ir dibināta uz cilvēka cieņas, brīvības, vienlīdzības un solidaritātes vispārējām vērtībām un cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. Tā balstīta uz demokrātijas un tiesiskuma principiem, kas ir kopēji dalībvalstīm.

| (2) | Terorisma akti ir viens no vissmagākajiem pārkāpumiem pret universālajām vērtībām, kuras ir Savienības pamatā, – cilvēka cieņu, brīvību, vienlīdzību un solidaritāti un cilvēktiesību un pamatbrīvību izmantošanu. Tie ir arī vieni no visnopietnākajiem uzbrukumiem demokrātijai un tiesiskumam, principiem, kuri ir kopēji dalībvalstīm un uz kuriem ir balstīta Savienība. |
| --- | --- |

(2)

Terorisma akti ir viens no vissmagākajiem pārkāpumiem pret universālajām vērtībām, kuras ir Savienības pamatā, – cilvēka cieņu, brīvību, vienlīdzību un solidaritāti un cilvēktiesību un pamatbrīvību izmantošanu. Tie ir arī vieni no visnopietnākajiem uzbrukumiem demokrātijai un tiesiskumam, principiem, kuri ir kopēji dalībvalstīm un uz kuriem ir balstīta Savienība.

| (3) | Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (3) ir stūrakmens dalībvalstu krimināljustīcijas atbildes rīcībā, lai apkarotu terorismu. Tiesiskais regulējums, kas kopīgs visām dalībvalstīm, jo īpaši saskaņota teroristu nodarījumu definīcija, kalpo kā kritērijs informācijas apmaiņai un sadarbībai valstu kompetento iestāžu starpā saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI (4), Padomes Lēmumiem 2008/615/TI (5) un 2005/671/TI (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (7) un Padomes Pamatlēmumiem 2002/584/TI (8) un 2002/465/TI (9). |
| --- | --- |

(3)

Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (3) ir stūrakmens dalībvalstu krimināljustīcijas atbildes rīcībā, lai apkarotu terorismu. Tiesiskais regulējums, kas kopīgs visām dalībvalstīm, jo īpaši saskaņota teroristu nodarījumu definīcija, kalpo kā kritērijs informācijas apmaiņai un sadarbībai valstu kompetento iestāžu starpā saskaņā ar Padomes Pamatlēmumu 2006/960/TI (4), Padomes Lēmumiem 2008/615/TI (5) un 2005/671/TI (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 603/2013 (7) un Padomes Pamatlēmumiem 2002/584/TI (8) un 2002/465/TI (9).

| (4) | Terorisma draudi pēdējo gadu laikā ir pieauguši un strauji attīstījušies. Personas, kas tiek dēvētas par “ārvalstu kaujiniekiem teroristiem”, ceļo uz ārvalstīm terorisma nolūkā. Ārvalstu kaujinieki teroristi, kuri atgriežas, rada paaugstinātu drošības apdraudējumu visām dalībvalstīm. Ārvalstu kaujinieki teroristi ir saistīti ar nesen notikušiem uzbrukumiem un uzbrukuma plāniem vairākās dalībvalstīs. Turklāt Savienība un tās dalībvalstis saskaras ar aizvien pieaugošu apdraudējumu no privātpersonām, kuras ir iedvesmojušās vai saņēmušas norādījumus no teroristu grupām ārvalstīs, bet kuras pašas turpina uzturēties Eiropā. |
| --- | --- |

(4)

Terorisma draudi pēdējo gadu laikā ir pieauguši un strauji attīstījušies. Personas, kas tiek dēvētas par “ārvalstu kaujiniekiem teroristiem”, ceļo uz ārvalstīm terorisma nolūkā. Ārvalstu kaujinieki teroristi, kuri atgriežas, rada paaugstinātu drošības apdraudējumu visām dalībvalstīm. Ārvalstu kaujinieki teroristi ir saistīti ar nesen notikušiem uzbrukumiem un uzbrukuma plāniem vairākās dalībvalstīs. Turklāt Savienība un tās dalībvalstis saskaras ar aizvien pieaugošu apdraudējumu no privātpersonām, kuras ir iedvesmojušās vai saņēmušas norādījumus no teroristu grupām ārvalstīs, bet kuras pašas turpina uzturēties Eiropā.

| (5) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome savā Rezolūcijā 2178 (2014) izteica bažas par pieaugošo apdraudējumu, ko rada ārvalstu kaujinieki teroristi, un visām ANO dalībvalstīm ir pieprasījusi nodrošināt, lai nodarījumi, kas saistīti ar šo parādību, ir sodāmi saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Eiropas Padome šajā sakarā 2015. gadā pieņēma Papildu protokolu Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu. |
| --- | --- |

(5)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome savā Rezolūcijā 2178 (2014) izteica bažas par pieaugošo apdraudējumu, ko rada ārvalstu kaujinieki teroristi, un visām ANO dalībvalstīm ir pieprasījusi nodrošināt, lai nodarījumi, kas saistīti ar šo parādību, ir sodāmi saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Eiropas Padome šajā sakarā 2015. gadā pieņēma Papildu protokolu Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu.

| (6) | Ņemot vērā to, kā ir attīstījušies terorisma draudi un juridiskās saistības pret Savienību un dalībvalstīm saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, teroristu nodarījumu, nodarījumu, kas saistīti ar teroristu grupu, un nodarījumu, kas saistīti ar teroristu darbībām, definīcija būtu vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs, lai tā vispusīgāk aptvertu rīcību, kas saistīta jo īpaši ar ārvalstu kaujiniekiem teroristiem un terorisma finansēšanu. Šāda veida rīcībai vajadzētu būt sodāmai arī tad, ja tā izdarīta, izmantojot internetu, tostarp sociālos plašsaziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā to, kā ir attīstījušies terorisma draudi un juridiskās saistības pret Savienību un dalībvalstīm saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, teroristu nodarījumu, nodarījumu, kas saistīti ar teroristu grupu, un nodarījumu, kas saistīti ar teroristu darbībām, definīcija būtu vēl vairāk jātuvina visās dalībvalstīs, lai tā vispusīgāk aptvertu rīcību, kas saistīta jo īpaši ar ārvalstu kaujiniekiem teroristiem un terorisma finansēšanu. Šāda veida rīcībai vajadzētu būt sodāmai arī tad, ja tā izdarīta, izmantojot internetu, tostarp sociālos plašsaziņas līdzekļus.

| (7) | Turklāt – lai apkarotu terorismu – tā pārrobežu rakstura dēļ ir vajadzīga spēcīga un koordinēta atbildes rīcība un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar un starp kompetentajām Savienības aģentūrām un struktūrām, tostarp Eurojust un Eiropolu. Minētajā nolūkā būtu efektīvi jāizmanto pieejamie sadarbības instrumenti un resursi, tādi kā kopējas izmeklēšanas grupas un Eurojust atbalstītas koordinācijas sanāksmes. Terorisma globālā rakstura dēļ ir vajadzīga starptautiska atbilde, liekot Savienībai un tās dalībvalstīm stiprināt sadarbību ar attiecīgām trešām valstīm. Spēcīga un koordinēta atbildes rīcība un sadarbība ir vajadzīga arī, lai nodrošinātu un iegūtu elektroniskus pierādījumus. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt – lai apkarotu terorismu – tā pārrobežu rakstura dēļ ir vajadzīga spēcīga un koordinēta atbildes rīcība un sadarbība dalībvalstīs un starp tām, kā arī ar un starp kompetentajām Savienības aģentūrām un struktūrām, tostarp Eurojust un Eiropolu. Minētajā nolūkā būtu efektīvi jāizmanto pieejamie sadarbības instrumenti un resursi, tādi kā kopējas izmeklēšanas grupas un Eurojust atbalstītas koordinācijas sanāksmes. Terorisma globālā rakstura dēļ ir vajadzīga starptautiska atbilde, liekot Savienībai un tās dalībvalstīm stiprināt sadarbību ar attiecīgām trešām valstīm. Spēcīga un koordinēta atbildes rīcība un sadarbība ir vajadzīga arī, lai nodrošinātu un iegūtu elektroniskus pierādījumus.

| (8) | Šajā direktīvā ir izsmeļoši uzskaitīti daudzi smagi noziegumi, tādi kā uzbrukumi personas dzīvībai, kā tīšas darbības, ko var kvalificēt kā teroristu nodarījumus, ja un ciktāl tās izdarītas ar kādu konkrētu teroristu mērķi, proti, nopietni iebiedēt iedzīvotājus vai nepamatoti piespiest valdību vai starptautisku organizāciju veikt jebkādu darbību vai atturēties no tās, vai nopietni destabilizēt vai sagraut valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras. Draudi izdarīt šādas tīšas darbības arī būtu uzskatāmi par teroristu nodarījumu, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, tiek konstatēts, ka šādi draudi tika izteikti ar jebkuru šādu teroristu mērķi. Turpretim darbības, kuru mērķis ir, piemēram, piespiest valdību rīkoties vai atturēties no jebkādas rīcības, kuras tomēr nav iekļautas smagu noziegumu izsmeļošajā sarakstā, netiek uzskatītas par teroristu nodarījumiem saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(8)

Šajā direktīvā ir izsmeļoši uzskaitīti daudzi smagi noziegumi, tādi kā uzbrukumi personas dzīvībai, kā tīšas darbības, ko var kvalificēt kā teroristu nodarījumus, ja un ciktāl tās izdarītas ar kādu konkrētu teroristu mērķi, proti, nopietni iebiedēt iedzīvotājus vai nepamatoti piespiest valdību vai starptautisku organizāciju veikt jebkādu darbību vai atturēties no tās, vai nopietni destabilizēt vai sagraut valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras. Draudi izdarīt šādas tīšas darbības arī būtu uzskatāmi par teroristu nodarījumu, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, tiek konstatēts, ka šādi draudi tika izteikti ar jebkuru šādu teroristu mērķi. Turpretim darbības, kuru mērķis ir, piemēram, piespiest valdību rīkoties vai atturēties no jebkādas rīcības, kuras tomēr nav iekļautas smagu noziegumu izsmeļošajā sarakstā, netiek uzskatītas par teroristu nodarījumiem saskaņā ar šo direktīvu.

| (9) | Nodarījumi, kas saistīti ar teroristu darbībām, ir ļoti smagi, jo to rezultātā var tikt izdarīti teroristu nodarījumi un tie var ļaut teroristiem un teroristu grupām uzturēt un pilnveidot savas noziedzīgās darbības, – tas pamato kriminālatbildības noteikšanu par šādu rīcību. |
| --- | --- |

(9)

Nodarījumi, kas saistīti ar teroristu darbībām, ir ļoti smagi, jo to rezultātā var tikt izdarīti teroristu nodarījumi un tie var ļaut teroristiem un teroristu grupām uzturēt un pilnveidot savas noziedzīgās darbības, – tas pamato kriminālatbildības noteikšanu par šādu rīcību.

| (10) | Nodarījums – publiska provokācija izdarīt terorismu – inter alia ietver terorisma slavināšanu un attaisnošanu vai vēstījumu vai attēlu izplatīšanu tiešsaistē un bezsaistē, tostarp tos, kuri saistīti ar terorismā cietušajiem, un kuri ir veids, kā iegūt atbalstu teroristu mērķiem vai nopietni iebiedēt iedzīvotājus. Šāda rīcība būtu sodāma, ja tā rada briesmas, ka var tikt izdarīti terora akti. Izsverot, vai ir radītas šādas briesmas, katrā konkrētajā gadījumā būtu jāņem vērā lietas konkrētie apstākļi, tādi kā vēstījuma autors un adresāts, kā arī konteksts, kādā akts ir izdarīts. Piemērojot noteikumu par publisku provokāciju saskaņā ar valstu tiesību aktiem, būtu jāizsver arī briesmu būtiskums un ticamība. |
| --- | --- |

(10)

Nodarījums – publiska provokācija izdarīt terorismu – inter alia ietver terorisma slavināšanu un attaisnošanu vai vēstījumu vai attēlu izplatīšanu tiešsaistē un bezsaistē, tostarp tos, kuri saistīti ar terorismā cietušajiem, un kuri ir veids, kā iegūt atbalstu teroristu mērķiem vai nopietni iebiedēt iedzīvotājus. Šāda rīcība būtu sodāma, ja tā rada briesmas, ka var tikt izdarīti terora akti. Izsverot, vai ir radītas šādas briesmas, katrā konkrētajā gadījumā būtu jāņem vērā lietas konkrētie apstākļi, tādi kā vēstījuma autors un adresāts, kā arī konteksts, kādā akts ir izdarīts. Piemērojot noteikumu par publisku provokāciju saskaņā ar valstu tiesību aktiem, būtu jāizsver arī briesmu būtiskums un ticamība.

| (11) | Kriminālatbildības noteikšana par terorisma apmācības saņemšanu papildina esošo nodarījumu – apmācības sniegšanu – un konkrēti pievēršas draudiem, ko rada tās personas, kuras aktīvi gatavojas teroristu nodarījumu izdarīšanai, tostarp tās personas, kuras galu galā rīkojas vienas. Terorisma apmācības saņemšana ietver zināšanu, dokumentu vai praktisko iemaņu iegūšanu. Pašmācība, tostarp, izmantojot internetu vai iepazīstoties ar citiem mācību materiāliem, arī būtu uzskatāma par terorisma apmācības saņemšanu, ja tā ir iegūta aktīvas rīcības rezultātā un ir veikta ar nodomu izdarīt vai palīdzēt izdarīt teroristu nodarījumu. Visu lietas konkrēto apstākļu kontekstā šo nodomu var, piemēram, izsecināt no materiālu veida un uzziņu meklēšanas biežuma. Tādējādi rokasgrāmatas lejupielādēšanu, lai pagatavotu sprāgstvielas nolūkā izdarīt teroristu nodarījumu, varētu uzskatīt par terorisma apmācības saņemšanu. Turpretim tīmekļa vietnes apmeklēšana vai materiālu vākšana leģitīmos nolūkos, piemēram, akadēmiskos vai pētniecības nolūkos, vien nav uzskatāms par terorisma apmācības saņemšanu saskaņā ar šo direktīvu. |
| --- | --- |

(11)

Kriminālatbildības noteikšana par terorisma apmācības saņemšanu papildina esošo nodarījumu – apmācības sniegšanu – un konkrēti pievēršas draudiem, ko rada tās personas, kuras aktīvi gatavojas teroristu nodarījumu izdarīšanai, tostarp tās personas, kuras galu galā rīkojas vienas. Terorisma apmācības saņemšana ietver zināšanu, dokumentu vai praktisko iemaņu iegūšanu. Pašmācība, tostarp, izmantojot internetu vai iepazīstoties ar citiem mācību materiāliem, arī būtu uzskatāma par terorisma apmācības saņemšanu, ja tā ir iegūta aktīvas rīcības rezultātā un ir veikta ar nodomu izdarīt vai palīdzēt izdarīt teroristu nodarījumu. Visu lietas konkrēto apstākļu kontekstā šo nodomu var, piemēram, izsecināt no materiālu veida un uzziņu meklēšanas biežuma. Tādējādi rokasgrāmatas lejupielādēšanu, lai pagatavotu sprāgstvielas nolūkā izdarīt teroristu nodarījumu, varētu uzskatīt par terorisma apmācības saņemšanu. Turpretim tīmekļa vietnes apmeklēšana vai materiālu vākšana leģitīmos nolūkos, piemēram, akadēmiskos vai pētniecības nolūkos, vien nav uzskatāms par terorisma apmācības saņemšanu saskaņā ar šo direktīvu.

| (12) | Ņemot vērā draudu nopietnību un nepieciešamību jo īpaši apturēt ārvalstu kaujinieku teroristu plūsmu, ir nepieciešams noteikt kriminālatbildību par izceļošanu terorisma nolūkā, proti, ne tikai teroristu nodarījumu izdarīšanai un apmācības sniegšanai vai saņemšanai, bet arī, lai piedalītos teroristu grupas darbībās. Nav absolūti nepieciešams noteikt kriminālatbildību par ceļošanas darbību kā tādu. Turklāt ieceļošana Savienības teritorijā terorisma nolūkā rada aizvien lielāku drošības apdraudējumu. Dalībvalstis var arī izlemt vērsties pret terorisma draudiem, ko rada ieceļošana terorisma nolūkā attiecīgajā dalībvalstī, nosakot kriminālatbildību par sagatavošanās darbībām, kas var ietvert plānošanu vai sazvērestību ar mērķi izdarīt vai palīdzēt izdarīt teroristu nodarījumu. Par jebkādu šādas ceļošanas veicināšanu arī būtu jānosaka kriminālatbildība. |
| --- | --- |

(12)

Ņemot vērā draudu nopietnību un nepieciešamību jo īpaši apturēt ārvalstu kaujinieku teroristu plūsmu, ir nepieciešams noteikt kriminālatbildību par izceļošanu terorisma nolūkā, proti, ne tikai teroristu nodarījumu izdarīšanai un apmācības sniegšanai vai saņemšanai, bet arī, lai piedalītos teroristu grupas darbībās. Nav absolūti nepieciešams noteikt kriminālatbildību par ceļošanas darbību kā tādu. Turklāt ieceļošana Savienības teritorijā terorisma nolūkā rada aizvien lielāku drošības apdraudējumu. Dalībvalstis var arī izlemt vērsties pret terorisma draudiem, ko rada ieceļošana terorisma nolūkā attiecīgajā dalībvalstī, nosakot kriminālatbildību par sagatavošanās darbībām, kas var ietvert plānošanu vai sazvērestību ar mērķi izdarīt vai palīdzēt izdarīt teroristu nodarījumu. Par jebkādu šādas ceļošanas veicināšanu arī būtu jānosaka kriminālatbildība.

| (13) | Ieroču, naftas, narkotiku, cigarešu, viltotu preču un kultūras objektu nelikumīga tirdzniecība, kā arī cilvēku tirdzniecība, rekets un izspiešana ir kļuvuši par ļoti ienesīgiem veidiem, kā teroristu grupas iegūst finansējumu. Šajā kontekstā arvien ciešākas saiknes starp organizētās noziedzības un teroristu grupām rada aizvien lielāku drošības apdraudējumu Savienībai, un tādēļ tās būtu jāņem vērā kriminālprocesā iesaistītajām dalībvalstu iestādēm. |
| --- | --- |

(13)

Ieroču, naftas, narkotiku, cigarešu, viltotu preču un kultūras objektu nelikumīga tirdzniecība, kā arī cilvēku tirdzniecība, rekets un izspiešana ir kļuvuši par ļoti ienesīgiem veidiem, kā teroristu grupas iegūst finansējumu. Šajā kontekstā arvien ciešākas saiknes starp organizētās noziedzības un teroristu grupām rada aizvien lielāku drošības apdraudējumu Savienībai, un tādēļ tās būtu jāņem vērā kriminālprocesā iesaistītajām dalībvalstu iestādēm.

| (14) | Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (10) tiek ieviesti kopīgi noteikumi par to, lai nepieļautu Savienības finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai. Papildus šai preventīvajai pieejai teroristu finansēšanai vajadzētu būt sodāmai dalībvalstīs. Lai izjauktu atbalsta struktūras, kas veicina teroristu nodarījumu izdarīšanu, kriminālatbildības noteikšanai vajadzētu aptvert ne tikai terora aktu finansēšanu, bet arī teroristu grupas finansēšanu, kā arī citus nodarījumus, kas saistīti ar teroristu darbībām, piemēram, vervēšanu un apmācību vai ceļošanu terorisma nolūkā. |
| --- | --- |

(14)

Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2015/849 (10) tiek ieviesti kopīgi noteikumi par to, lai nepieļautu Savienības finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai. Papildus šai preventīvajai pieejai teroristu finansēšanai vajadzētu būt sodāmai dalībvalstīs. Lai izjauktu atbalsta struktūras, kas veicina teroristu nodarījumu izdarīšanu, kriminālatbildības noteikšanai vajadzētu aptvert ne tikai terora aktu finansēšanu, bet arī teroristu grupas finansēšanu, kā arī citus nodarījumus, kas saistīti ar teroristu darbībām, piemēram, vervēšanu un apmācību vai ceļošanu terorisma nolūkā.

| (15) | Materiāla atbalsta sniegšanai terorismam ar tādu personu starpniecību, kuras iesaistās vai darbojas kā starpnieki, nodrošinot pakalpojumus, aktīvus un preces vai to apriti, tostarp veicot tirdzniecības darījumus, kas saistīti ar ievešanu Savienībā vai izvešanu no tās, piemēram, tāda arheoloģiskas, mākslas, vēsturiskas vai zinātniskas nozīmes kultūras objekta pārdošana, iegāde vai apmaiņa, kas ir nelikumīgi aizvests no teritorijas, kuru tā aizvešanas brīdī kontrolē teroristu grupa, dalībvalstīs vajadzētu būt sodāmai kā terorisma atbalstīšanai un līdzdalībai tajā vai kā teroristu finansēšanai, ja to veic, zinot, ka šīs darbības vai ieņēmumus no tām paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot terorisma nolūkā vai no tiem gūs labumu teroristu grupas. Var būt nepieciešami papildu pasākumi, lai efektīvi cīnītos pret kultūras objektu nelikumīgu tirdzniecību kā ienākumu avotu teroristu grupām. |
| --- | --- |

(15)

Materiāla atbalsta sniegšanai terorismam ar tādu personu starpniecību, kuras iesaistās vai darbojas kā starpnieki, nodrošinot pakalpojumus, aktīvus un preces vai to apriti, tostarp veicot tirdzniecības darījumus, kas saistīti ar ievešanu Savienībā vai izvešanu no tās, piemēram, tāda arheoloģiskas, mākslas, vēsturiskas vai zinātniskas nozīmes kultūras objekta pārdošana, iegāde vai apmaiņa, kas ir nelikumīgi aizvests no teritorijas, kuru tā aizvešanas brīdī kontrolē teroristu grupa, dalībvalstīs vajadzētu būt sodāmai kā terorisma atbalstīšanai un līdzdalībai tajā vai kā teroristu finansēšanai, ja to veic, zinot, ka šīs darbības vai ieņēmumus no tām paredzēts pilnībā vai daļēji izmantot terorisma nolūkā vai no tiem gūs labumu teroristu grupas. Var būt nepieciešami papildu pasākumi, lai efektīvi cīnītos pret kultūras objektu nelikumīgu tirdzniecību kā ienākumu avotu teroristu grupām.

| (16) | Mēģinājumam ceļot terorisma nolūkā, sniegt apmācību terorismam un vervēt terorismam vajadzētu būt sodāmam. |
| --- | --- |

(16)

Mēģinājumam ceļot terorisma nolūkā, sniegt apmācību terorismam un vervēt terorismam vajadzētu būt sodāmam.

| (17) | Attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas paredzēti šajā direktīvā, nodoma jēdziens ir jāattiecina uz visiem elementiem, kas veido minētos nodarījumus. To, vai darbība vai bezdarbība ir bijusi tīša, var izsecināt no objektīviem, faktiskiem apstākļiem. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz noziedzīgiem nodarījumiem, kas paredzēti šajā direktīvā, nodoma jēdziens ir jāattiecina uz visiem elementiem, kas veido minētos nodarījumus. To, vai darbība vai bezdarbība ir bijusi tīša, var izsecināt no objektīviem, faktiskiem apstākļiem.

| (18) | Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir atbildīgas par šādiem nodarījumiem, būtu jāparedz sodi un sankcijas, kas atspoguļo šādu nodarījumu smagumu. |
| --- | --- |

(18)

Fiziskām un juridiskām personām, kuras ir atbildīgas par šādiem nodarījumiem, būtu jāparedz sodi un sankcijas, kas atspoguļo šādu nodarījumu smagumu.

| (19) | Ja vervēšana un apmācība terorismam ir vērsta uz bērnu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiesneši, piespriežot sodu likumpārkāpējiem, var ņemt vērā šo apstākli, kaut arī tiesnešiem nav pienākuma noteikt smagāku sodu. Attiecībā uz minētā apstākļa izvērtēšanu kopā ar citiem konkrētās lietas faktiem tiesnesim ir rīcības brīvība. |
| --- | --- |

(19)

Ja vervēšana un apmācība terorismam ir vērsta uz bērnu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tiesneši, piespriežot sodu likumpārkāpējiem, var ņemt vērā šo apstākli, kaut arī tiesnešiem nav pienākuma noteikt smagāku sodu. Attiecībā uz minētā apstākļa izvērtēšanu kopā ar citiem konkrētās lietas faktiem tiesnesim ir rīcības brīvība.

| (20) | Būtu jāparedz tādi jurisdikcijas noteikumi, lai par šajā direktīvā noteiktajiem nodarījumiem varētu efektīvi veikt kriminālvajāšanu. Jo īpaši šķiet lietderīgi noteikt jurisdikciju attiecībā uz nodarījumiem, ko izdarījušas personas, kuras nodrošina terorisma apmācību, neatkarīgi no viņu valstspiederības, ņemot vērā šādas rīcības iespējamo ietekmi uz Savienības teritoriju un ciešo materiālo saikni starp terorisma apmācības sniegšanas un saņemšanas nodarījumiem. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jāparedz tādi jurisdikcijas noteikumi, lai par šajā direktīvā noteiktajiem nodarījumiem varētu efektīvi veikt kriminālvajāšanu. Jo īpaši šķiet lietderīgi noteikt jurisdikciju attiecībā uz nodarījumiem, ko izdarījušas personas, kuras nodrošina terorisma apmācību, neatkarīgi no viņu valstspiederības, ņemot vērā šādas rīcības iespējamo ietekmi uz Savienības teritoriju un ciešo materiālo saikni starp terorisma apmācības sniegšanas un saņemšanas nodarījumiem.

| (21) | Lai nodrošinātu teroristu nodarījumu, nodarījumu, kas saistīti ar teroristu grupu, vai nodarījumu, kas saistīti ar teroristu darbībām, sekmīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tiem, tiem, kas ir atbildīgi par šādu nodarījumu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par tiem, vajadzētu būt iespējai izmantot efektīvus izmeklēšanas līdzekļus, piemēram, tādus līdzekļus, ko izmanto organizētās noziedzības vai citu smagu noziegumu apkarošanā. Šādu līdzekļu izmantošanai saskaņā ar valstu tiesību aktiem vajadzētu būt mērķorientētai, un tajā būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips un izmeklējamo nodarījumu raksturs un smagums un jāievēro tiesības uz personas datu aizsardzību. Šādiem līdzekļiem attiecīgā gadījumā būtu jāietver, piemēram, kratīšana jebkurā personīgajā īpašumā, sakaru pārtveršana, slepena novērošana, tostarp elektroniska novērošana, audioierakstu veikšana un glabāšana privātos vai sabiedriskos transportlīdzekļos un vietās un personu vizuālo attēlu iegūšana un glabāšana sabiedriskos transportlīdzekļos un vietās, un finanšu izmeklēšana. |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu teroristu nodarījumu, nodarījumu, kas saistīti ar teroristu grupu, vai nodarījumu, kas saistīti ar teroristu darbībām, sekmīgu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tiem, tiem, kas ir atbildīgi par šādu nodarījumu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par tiem, vajadzētu būt iespējai izmantot efektīvus izmeklēšanas līdzekļus, piemēram, tādus līdzekļus, ko izmanto organizētās noziedzības vai citu smagu noziegumu apkarošanā. Šādu līdzekļu izmantošanai saskaņā ar valstu tiesību aktiem vajadzētu būt mērķorientētai, un tajā būtu jāņem vērā proporcionalitātes princips un izmeklējamo nodarījumu raksturs un smagums un jāievēro tiesības uz personas datu aizsardzību. Šādiem līdzekļiem attiecīgā gadījumā būtu jāietver, piemēram, kratīšana jebkurā personīgajā īpašumā, sakaru pārtveršana, slepena novērošana, tostarp elektroniska novērošana, audioierakstu veikšana un glabāšana privātos vai sabiedriskos transportlīdzekļos un vietās un personu vizuālo attēlu iegūšana un glabāšana sabiedriskos transportlīdzekļos un vietās, un finanšu izmeklēšana.

| (22) | Efektīvs līdzeklis, kā apkarot terorismu internetā, ir tāda tiešsaistes satura izņemšana tā izcelsmes vietā, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu. Dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai sadarbotos ar trešām valstīm, cenšoties panākt tāda tiešsaistes satura izņemšanu no to teritorijā esošiem serveriem, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu. Tomēr, ja šāda satura izņemšana tā izcelsmes vietā nav iespējama, var arī ieviest mehānismus, ar kuriem tiek bloķēta piekļuve šādam saturam Savienības teritorijā. Pasākumus, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo direktīvu, lai izņemtu tiešsaistes saturu, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu, vai, ja tas nav iespējams, lai bloķētu piekļuvi šādam saturam, varētu balstīt uz publisku rīcību, piemēram, leģislatīviem, neleģislatīviem vai tiesvedības pasākumiem. Minētajā kontekstā šī direktīva neskar nedz brīvprātīgu rīcību, ko īsteno interneta nozare un ar ko novērš tās pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu, nedz dalībvalstu atbalstu šādai rīcībai, piemēram, nelikumīga satura atklāšanu un iezīmēšanu. Neatkarīgi no tā, kādu rīcības pamatu vai metodi izvēlas, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tā lietotājiem un pakalpojumu sniedzējiem sniegtu pienācīgu juridisko noteiktību un paredzamību un tiesisko aizsardzību saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Veicot jebkuru šādu pasākumu, ir jāņem vērā galalietotāju tiesības un jāievēro esošās juridiskās un tiesu procedūras un Eiropas Savienības Pamattiesību harta (Harta). |
| --- | --- |

(22)

Efektīvs līdzeklis, kā apkarot terorismu internetā, ir tāda tiešsaistes satura izņemšana tā izcelsmes vietā, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu. Dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai sadarbotos ar trešām valstīm, cenšoties panākt tāda tiešsaistes satura izņemšanu no to teritorijā esošiem serveriem, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu. Tomēr, ja šāda satura izņemšana tā izcelsmes vietā nav iespējama, var arī ieviest mehānismus, ar kuriem tiek bloķēta piekļuve šādam saturam Savienības teritorijā. Pasākumus, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo direktīvu, lai izņemtu tiešsaistes saturu, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu, vai, ja tas nav iespējams, lai bloķētu piekļuvi šādam saturam, varētu balstīt uz publisku rīcību, piemēram, leģislatīviem, neleģislatīviem vai tiesvedības pasākumiem. Minētajā kontekstā šī direktīva neskar nedz brīvprātīgu rīcību, ko īsteno interneta nozare un ar ko novērš tās pakalpojumu ļaunprātīgu izmantošanu, nedz dalībvalstu atbalstu šādai rīcībai, piemēram, nelikumīga satura atklāšanu un iezīmēšanu. Neatkarīgi no tā, kādu rīcības pamatu vai metodi izvēlas, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai tā lietotājiem un pakalpojumu sniedzējiem sniegtu pienācīgu juridisko noteiktību un paredzamību un tiesisko aizsardzību saskaņā ar valstu tiesību aktiem. Veicot jebkuru šādu pasākumu, ir jāņem vērā galalietotāju tiesības un jāievēro esošās juridiskās un tiesu procedūras un Eiropas Savienības Pamattiesību harta (Harta).

| (23) | Tāda tiešsaistes satura izņemšanai, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu, vai, ja izņemšana nav iespējama, piekļuves šādam saturam bloķēšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/31/EK (11). Konkrētāk, pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāuzliek nedz vispārīgs pienākums pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, nedz aktīvi meklēt faktus vai apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību. Turklāt mitināšanas pakalpojumu sniedzēji nebūtu saucami pie atbildības, ja tiem nav faktisku zināšanu vai informācijas par nelikumīgu darbību un tie nezina par faktiem vai apstākļiem, kas liecina par nelegālu darbību vai informāciju. |
| --- | --- |

(23)

Tāda tiešsaistes satura izņemšanai, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu, vai, ja izņemšana nav iespējama, piekļuves šādam saturam bloķēšanai saskaņā ar šo direktīvu nebūtu jāskar noteikumi, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/31/EK (11). Konkrētāk, pakalpojumu sniedzējiem nebūtu jāuzliek nedz vispārīgs pienākums pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, nedz aktīvi meklēt faktus vai apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību. Turklāt mitināšanas pakalpojumu sniedzēji nebūtu saucami pie atbildības, ja tiem nav faktisku zināšanu vai informācijas par nelikumīgu darbību un tie nezina par faktiem vai apstākļiem, kas liecina par nelegālu darbību vai informāciju.

| (24) | Lai efektīvi apkarotu terorismu, izšķiroša nozīme ir efektīvai tādas informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un Savienības aģentūrām, kuru kompetentās iestādes uzskata par būtisku, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai veiktu kriminālvajāšanu par tiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai informācijas apmaiņa notiktu efektīvi un savlaicīgi saskaņā ar valstu tiesību aktiem un esošo Savienības tiesisko regulējumu, piemēram, Lēmumu 2005/671/TI, Padomes Lēmumu 2007/533/TI (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/681 (13). Apsverot, vai veikt apmaiņu ar atbilstīgo informāciju, valstu kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā teroristu nodarījumu radītais nopietnais apdraudējums. |
| --- | --- |

(24)

Lai efektīvi apkarotu terorismu, izšķiroša nozīme ir efektīvai tādas informācijas apmaiņai starp kompetentajām iestādēm un Savienības aģentūrām, kuru kompetentās iestādes uzskata par būtisku, lai novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai veiktu kriminālvajāšanu par tiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai informācijas apmaiņa notiktu efektīvi un savlaicīgi saskaņā ar valstu tiesību aktiem un esošo Savienības tiesisko regulējumu, piemēram, Lēmumu 2005/671/TI, Padomes Lēmumu 2007/533/TI (12) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/681 (13). Apsverot, vai veikt apmaiņu ar atbilstīgo informāciju, valstu kompetentajām iestādēm būtu jāņem vērā teroristu nodarījumu radītais nopietnais apdraudējums.

| (25) | Lai stiprinātu esošo regulējumu par informācijas apmaiņu terorisma apkarošanas jomā, kā izklāstīts Lēmumā 2005/671/TI, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbilstīgā informācija, ko saistībā ar kriminālprocesiem savākušas kompetentās iestādes, piemēram, tiesībaizsardzības iestādes, prokurori un izmeklēšanas tiesneši, tiktu darīta pieejama attiecīgajām kompetentajām iestādēm citā dalībvalstī, kurām, pēc to domām, šāda informācija varētu būt atbilstīga. Šādai atbilstīgai informācijai attiecīgā gadījumā būtu jāietver vismaz informācija, kas ir nosūtīta Eiropolam vai Eurojust saskaņā ar Lēmumu 2005/671/TI. Tam piemēro Savienības noteikumus par datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/680 (14) un neskarot Savienības noteikumus par valstu kompetento iestāžu sadarbību saistībā ar kriminālprocesiem, piemēram, tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/41/ES (15) vai Pamatlēmumā 2006/960/TI. |
| --- | --- |

(25)

Lai stiprinātu esošo regulējumu par informācijas apmaiņu terorisma apkarošanas jomā, kā izklāstīts Lēmumā 2005/671/TI, dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbilstīgā informācija, ko saistībā ar kriminālprocesiem savākušas kompetentās iestādes, piemēram, tiesībaizsardzības iestādes, prokurori un izmeklēšanas tiesneši, tiktu darīta pieejama attiecīgajām kompetentajām iestādēm citā dalībvalstī, kurām, pēc to domām, šāda informācija varētu būt atbilstīga. Šādai atbilstīgai informācijai attiecīgā gadījumā būtu jāietver vismaz informācija, kas ir nosūtīta Eiropolam vai Eurojust saskaņā ar Lēmumu 2005/671/TI. Tam piemēro Savienības noteikumus par datu aizsardzību, kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2016/680 (14) un neskarot Savienības noteikumus par valstu kompetento iestāžu sadarbību saistībā ar kriminālprocesiem, piemēram, tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/41/ES (15) vai Pamatlēmumā 2006/960/TI.

| (26) | Būtu jāveic apmaiņa ar atbilstīgo informāciju, ko kriminālprocesu gaitā dalībvalstu kompetentās iestādes savākušas saistībā ar teroristu nodarījumiem. Jēdziens “kriminālprocess” attiecas uz visiem kriminālprocesa posmiem – no brīža, kad persona tiek turēta aizdomās vai apsūdzēta par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, līdz brīdim, kad ir kļuvis nepārsūdzams nolēmums, kurā tiek galīgi noteikts, vai minētā persona ir izdarījusi attiecīgo noziedzīgo nodarījumu. |
| --- | --- |

(26)

Būtu jāveic apmaiņa ar atbilstīgo informāciju, ko kriminālprocesu gaitā dalībvalstu kompetentās iestādes savākušas saistībā ar teroristu nodarījumiem. Jēdziens “kriminālprocess” attiecas uz visiem kriminālprocesa posmiem – no brīža, kad persona tiek turēta aizdomās vai apsūdzēta par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, līdz brīdim, kad ir kļuvis nepārsūdzams nolēmums, kurā tiek galīgi noteikts, vai minētā persona ir izdarījusi attiecīgo noziedzīgo nodarījumu.

| (27) | Dalībvalstīm, reaģējot uz terorismā cietušo konkrētajām vajadzībām, būtu jāpieņem aizsardzības, atbalsta un palīdzības pasākumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/29/ES (16) un kā sīkāk noteikts šajā direktīvā. Terorismā cietušais ir tas, kas definēts Direktīvas 2012/29/ES 2. pantā, proti, fiziska persona, kurai nodarīts kaitējums, tostarp fizisks, garīgs vai emocionāls kaitējums, vai ekonomiski zaudējumi, ciktāl to tieši izraisījis teroristu nodarījums, vai tās personas, kuras nāvi ir tieši izraisījis teroristu nodarījums, ģimenes loceklis, kam minētās personas nāves rezultātā ir nodarīts kaitējums. Izdzīvojušo terorismā cietušo ģimenes locekļiem, kā definēts minētajā 2. pantā, ir piekļuve cietušo atbalsta dienestiem un aizsardzības pasākumiem saskaņā ar minēto direktīvu. |
| --- | --- |

(27)

Dalībvalstīm, reaģējot uz terorismā cietušo konkrētajām vajadzībām, būtu jāpieņem aizsardzības, atbalsta un palīdzības pasākumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/29/ES (16) un kā sīkāk noteikts šajā direktīvā. Terorismā cietušais ir tas, kas definēts Direktīvas 2012/29/ES 2. pantā, proti, fiziska persona, kurai nodarīts kaitējums, tostarp fizisks, garīgs vai emocionāls kaitējums, vai ekonomiski zaudējumi, ciktāl to tieši izraisījis teroristu nodarījums, vai tās personas, kuras nāvi ir tieši izraisījis teroristu nodarījums, ģimenes loceklis, kam minētās personas nāves rezultātā ir nodarīts kaitējums. Izdzīvojušo terorismā cietušo ģimenes locekļiem, kā definēts minētajā 2. pantā, ir piekļuve cietušo atbalsta dienestiem un aizsardzības pasākumiem saskaņā ar minēto direktīvu.

| (28) | Palīdzība ar cietušo kompensācijas prasībām neskar un papildina palīdzību, ko terorismā cietušie saņem no palīgiestādēm saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/80/EK (17) par kompensāciju noziegumos cietušajiem. Tas neskar valstu noteikumus par juridisku pārstāvību kompensācijas pieprasīšanai, tostarp izmantojot juridiskās palīdzības pasākumus un jebkādus citus attiecīgus valstu noteikumus par kompensāciju. |
| --- | --- |

(28)

Palīdzība ar cietušo kompensācijas prasībām neskar un papildina palīdzību, ko terorismā cietušie saņem no palīgiestādēm saskaņā ar Padomes Direktīvu 2004/80/EK (17) par kompensāciju noziegumos cietušajiem. Tas neskar valstu noteikumus par juridisku pārstāvību kompensācijas pieprasīšanai, tostarp izmantojot juridiskās palīdzības pasākumus un jebkādus citus attiecīgus valstu noteikumus par kompensāciju.

| (29) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai valsts ārkārtas reaģēšanas infrastruktūrā visaptveroši tiktu risinātas terorismā cietušo konkrētās vajadzības tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un cik vien ilgi nepieciešams. Minētajā nolūkā dalībvalstis var izveidot vienotu un atjauninātu tīmekļa vietni ar visu atbilstīgo informāciju un cietušo un viņu ģimenes locekļu ārkārtas atbalsta centru, kas sniedz psiholoģisko pirmo palīdzību un emocionālo atbalstu. Dalībvalstu iniciatīvas šajā sakarā būtu jāatbalsta, pilnībā izmantojot pieejamās kopējās palīdzības mehānismus un resursus Savienības līmenī. Atbalsta dienestiem būtu jāņem vērā, ka terorismā cietušo konkrētās vajadzības laika gaitā var mainīties. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbalsta dienesti vispirms risinātu vismaz visneaizsargātāko terorismā cietušo emocionālās un psiholoģiskās vajadzības un informētu visus terorismā cietušos par turpmāka emocionālā un psiholoģiskā atbalsta, tostarp atbalsta un konsultāciju traumu gadījumos, pieejamību. |
| --- | --- |

(29)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai valsts ārkārtas reaģēšanas infrastruktūrā visaptveroši tiktu risinātas terorismā cietušo konkrētās vajadzības tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un cik vien ilgi nepieciešams. Minētajā nolūkā dalībvalstis var izveidot vienotu un atjauninātu tīmekļa vietni ar visu atbilstīgo informāciju un cietušo un viņu ģimenes locekļu ārkārtas atbalsta centru, kas sniedz psiholoģisko pirmo palīdzību un emocionālo atbalstu. Dalībvalstu iniciatīvas šajā sakarā būtu jāatbalsta, pilnībā izmantojot pieejamās kopējās palīdzības mehānismus un resursus Savienības līmenī. Atbalsta dienestiem būtu jāņem vērā, ka terorismā cietušo konkrētās vajadzības laika gaitā var mainīties. Šajā sakarā dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai atbalsta dienesti vispirms risinātu vismaz visneaizsargātāko terorismā cietušo emocionālās un psiholoģiskās vajadzības un informētu visus terorismā cietušos par turpmāka emocionālā un psiholoģiskā atbalsta, tostarp atbalsta un konsultāciju traumu gadījumos, pieejamību.

| (30) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai visiem terorismā cietušajiem būtu piekļuve informācijai par cietušo tiesībām, pieejamajiem atbalsta dienestiem un kompensācijas shēmām dalībvalstī, kurā tika izdarīts teroristu nodarījums. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāīsteno atbilstīga rīcība nolūkā veicināt savstarpēju sadarbību, lai nodrošinātu, ka terorismā cietušajiem, kas ir citas dalībvalsts iedzīvotāji nekā tā, kurā tika izdarīts teroristu nodarījums, ir efektīva piekļuve šādai informācijai. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai terorismā cietušajiem būtu piekļuve ilgtermiņa atbalsta dienestiem viņu dzīvesvietas dalībvalstī, pat ja teroristu nodarījums izdarīts citā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(30)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai visiem terorismā cietušajiem būtu piekļuve informācijai par cietušo tiesībām, pieejamajiem atbalsta dienestiem un kompensācijas shēmām dalībvalstī, kurā tika izdarīts teroristu nodarījums. Attiecīgajām dalībvalstīm būtu jāīsteno atbilstīga rīcība nolūkā veicināt savstarpēju sadarbību, lai nodrošinātu, ka terorismā cietušajiem, kas ir citas dalībvalsts iedzīvotāji nekā tā, kurā tika izdarīts teroristu nodarījums, ir efektīva piekļuve šādai informācijai. Turklāt dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai terorismā cietušajiem būtu piekļuve ilgtermiņa atbalsta dienestiem viņu dzīvesvietas dalībvalstī, pat ja teroristu nodarījums izdarīts citā dalībvalstī.

| (31) | Kā atspoguļots pārskatītajā 2014. gada ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģijā un Padomē sanākušo Eiropas Savienības Padomes un dalībvalstu 2015. gada secinājumos par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma, – lai novērstu radikalizāciju un vervēšanu terorisma nolūkā, tostarp radikalizāciju tiešsaistē, ir vajadzīga ilgtermiņa, proaktīva un visaptveroša pieeju. Šādā pieejā pasākumi krimināljustīcijas jomā būtu jāapvieno ar politiku izglītības, sociālās iekļaušanas un integrācijas jomās, kā arī būtu jānodrošina efektīvas deradikalizācijas vai distancēšanās un izstāšanās vai rehabilitācijas programmas, tostarp cietumu un probācijas kontekstā. Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi par efektīviem pasākumiem un projektiem šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, kā arī repatriantiem, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar Komisiju un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām. |
| --- | --- |

(31)

Kā atspoguļots pārskatītajā 2014. gada ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģijā un Padomē sanākušo Eiropas Savienības Padomes un dalībvalstu 2015. gada secinājumos par krimināltiesiskas atbildes rīcības pastiprināšanu pret radikalizāciju, kas noved pie terorisma un vardarbīga ekstrēmisma, – lai novērstu radikalizāciju un vervēšanu terorisma nolūkā, tostarp radikalizāciju tiešsaistē, ir vajadzīga ilgtermiņa, proaktīva un visaptveroša pieeju. Šādā pieejā pasākumi krimināljustīcijas jomā būtu jāapvieno ar politiku izglītības, sociālās iekļaušanas un integrācijas jomās, kā arī būtu jānodrošina efektīvas deradikalizācijas vai distancēšanās un izstāšanās vai rehabilitācijas programmas, tostarp cietumu un probācijas kontekstā. Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paraugpraksi par efektīviem pasākumiem un projektiem šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem, kā arī repatriantiem, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar Komisiju un attiecīgajām Savienības aģentūrām un struktūrām.

| (32) | Dalībvalstīm būtu jāturpina centieni novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie terorisma, koordinējot, apmainoties ar informāciju un pieredzi valsts prevencijas politikas jomā un īstenojot vai – attiecīgā gadījumā – atjauninot valsts prevencijas politiku, ņemot vērā savas vajadzības, uzdevumus un spējas, pamatojoties uz savu pieredzi. Komisijai attiecīgā gadījumā būtu jāsniedz atbalsts valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm prevencijas politikas izstrādē. |
| --- | --- |

(32)

Dalībvalstīm būtu jāturpina centieni novērst un apkarot radikalizāciju, kas noved pie terorisma, koordinējot, apmainoties ar informāciju un pieredzi valsts prevencijas politikas jomā un īstenojot vai – attiecīgā gadījumā – atjauninot valsts prevencijas politiku, ņemot vērā savas vajadzības, uzdevumus un spējas, pamatojoties uz savu pieredzi. Komisijai attiecīgā gadījumā būtu jāsniedz atbalsts valstu, reģionālajām un vietējām iestādēm prevencijas politikas izstrādē.

| (33) | Dalībvalstīm – atkarībā no attiecīgajām vajadzībām un īpašajiem apstākļiem katrā dalībvalstī – būtu jāsniedz atbalsts profesionāļiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības partneriem, kuri varētu nonākt saskarē ar personām, kas ir neaizsargātas pret radikalizāciju. Šādi atbalsta pasākumi jo īpaši var ietvert apmācības un izpratnes veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt atpazīt un novērst radikalizācijas pazīmes. Vajadzības gadījumā šādi pasākumi būtu jāveic sadarbībā ar privātuzņēmumiem, attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām kopienām un citām ieinteresētajām personām. |
| --- | --- |

(33)

Dalībvalstīm – atkarībā no attiecīgajām vajadzībām un īpašajiem apstākļiem katrā dalībvalstī – būtu jāsniedz atbalsts profesionāļiem, tostarp pilsoniskās sabiedrības partneriem, kuri varētu nonākt saskarē ar personām, kas ir neaizsargātas pret radikalizāciju. Šādi atbalsta pasākumi jo īpaši var ietvert apmācības un izpratnes veicināšanas pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt atpazīt un novērst radikalizācijas pazīmes. Vajadzības gadījumā šādi pasākumi būtu jāveic sadarbībā ar privātuzņēmumiem, attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām kopienām un citām ieinteresētajām personām.

| (34) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir vajadzīgi Savienības mērogā saskaņoti noteikumi, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet minētos mērķus var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir vajadzīgi Savienības mērogā saskaņoti noteikumi, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (35) | Šajā direktīvā tiek ievēroti principi, kas atzīti LES 2. pantā, tiek ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, un principi, kuri atzīti jo īpaši hartā, tostarp tie, kas izklāstīti tās II, III, V un VI sadaļā, kas inter alia ietver tiesības uz brīvību un drošību, vārda un informācijas brīvību, biedrošanās brīvību un domas, pārliecības un ticības brīvību, vispārēju diskriminācijas aizliegumu jo īpaši rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesiskuma principu un noziedzīga nodarījuma un soda samērības principu, aptverot arī prasību par precizitāti, skaidrību un paredzamību krimināltiesībās, nevainīguma prezumpciju, kā arī pārvietošanās brīvību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 21. panta 1. punktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/38/EK (18). Šī direktīva jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, ņemot vērā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citas saistības cilvēktiesību jomā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. |
| --- | --- |

(35)

Šajā direktīvā tiek ievēroti principi, kas atzīti LES 2. pantā, tiek ievērotas pamattiesības un pamatbrīvības, un principi, kuri atzīti jo īpaši hartā, tostarp tie, kas izklāstīti tās II, III, V un VI sadaļā, kas inter alia ietver tiesības uz brīvību un drošību, vārda un informācijas brīvību, biedrošanās brīvību un domas, pārliecības un ticības brīvību, vispārēju diskriminācijas aizliegumu jo īpaši rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, tiesiskuma principu un noziedzīga nodarījuma un soda samērības principu, aptverot arī prasību par precizitāti, skaidrību un paredzamību krimināltiesībās, nevainīguma prezumpciju, kā arī pārvietošanās brīvību, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 21. panta 1. punktā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2004/38/EK (18). Šī direktīva jāīsteno saskaņā ar minētajām tiesībām un principiem, ņemot vērā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un citas saistības cilvēktiesību jomā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām.

| (36) | Šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz kriminālprocesā aizdomās turēto vai apsūdzēto personu procesuālajām tiesībām. |
| --- | --- |

(36)

Šī direktīva neskar dalībvalstu pienākumus saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz kriminālprocesā aizdomās turēto vai apsūdzēto personu procesuālajām tiesībām.

| (37) | Šīs direktīvas piemērošanas rezultātā nebūtu jāmainās dalībvalstu tiesībām, pienākumiem un atbildībai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām. Šī direktīva nereglamentē bruņoto spēku darbības bruņota konflikta laikā, kuras reglamentē starptautiskās humanitārās tiesības, ievērojot minēto terminu nozīmi minētajās tiesībās, un valsts militāro spēku darbības dienesta pienākumu izpildē, ciktāl tās reglamentē citas starptautisko tiesību normas. |
| --- | --- |

(37)

Šīs direktīvas piemērošanas rezultātā nebūtu jāmainās dalībvalstu tiesībām, pienākumiem un atbildībai saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām. Šī direktīva nereglamentē bruņoto spēku darbības bruņota konflikta laikā, kuras reglamentē starptautiskās humanitārās tiesības, ievērojot minēto terminu nozīmi minētajās tiesībās, un valsts militāro spēku darbības dienesta pienākumu izpildē, ciktāl tās reglamentē citas starptautisko tiesību normas.

| (38) | Šī direktīvas darbības jomā neietilpst humānās palīdzības darbības, kuras veic ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām humanitārajām tiesībām, atzītas neitrālas humānās palīdzības organizācijas, vienlaikus ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru. |
| --- | --- |

(38)

Šī direktīvas darbības jomā neietilpst humānās palīdzības darbības, kuras veic ar starptautiskajām tiesībām, tostarp starptautiskajām humanitārajām tiesībām, atzītas neitrālas humānās palīdzības organizācijas, vienlaikus ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas judikatūru.

| (39) | Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtie krimināltiesiskie pasākumi būtu jāīsteno samērīgi ar nodarījuma raksturu un apstākļiem, ņemot vērā izvirzītos leģitīmos mērķus un to nepieciešamību demokrātiskā sabiedrībā, un nebūtu pieļaujama nekāda patvaļa, rasisms vai diskriminācija. |
| --- | --- |

(39)

Saskaņā ar šo direktīvu pieņemtie krimināltiesiskie pasākumi būtu jāīsteno samērīgi ar nodarījuma raksturu un apstākļiem, ņemot vērā izvirzītos leģitīmos mērķus un to nepieciešamību demokrātiskā sabiedrībā, un nebūtu pieļaujama nekāda patvaļa, rasisms vai diskriminācija.

| (40) | Neko šajā direktīvā nevajadzētu interpretēt kā tādu, kas ir paredzēts ar nodomu mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem vai ziņošanas mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par sensitīviem politiskiem jautājumiem neietilpst šīs direktīvas darbības jomā un jo īpaši publiskas provokācijas izdarīt teroristu nodarījumus definīcijas tvērumā. |
| --- | --- |

(40)

Neko šajā direktīvā nevajadzētu interpretēt kā tādu, kas ir paredzēts ar nodomu mazināt vai ierobežot informācijas izplatīšanu zinātniskiem, akadēmiskiem vai ziņošanas mērķiem. Radikālu, polemisku vai strīdīgu uzskatu paušana sabiedriskās apspriedēs par sensitīviem politiskiem jautājumiem neietilpst šīs direktīvas darbības jomā un jo īpaši publiskas provokācijas izdarīt teroristu nodarījumus definīcijas tvērumā.

| (41) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tām nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(41)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 21 par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kas pievienots LES un LESD, un neskarot minētā protokola 4. pantu, minētās dalībvalstis nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un šī direktīva tām nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (42) | Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots LES un LESD, Dānija nepiedalās šīs direktīvas pieņemšanā, un Dānijai šī direktīva nav saistoša un nav jāpiemēro.

| (43) | Tādēļ ar šo direktīvu būtu jāaizstāj Pamatlēmums 2002/475/TI attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir saistoša šī direktīva, un jāgroza Lēmums 2005/671/TI, |
| --- | --- |

(43)

Tādēļ ar šo direktīvu būtu jāaizstāj Pamatlēmums 2002/475/TI attiecībā uz dalībvalstīm, kurām ir saistoša šī direktīva, un jāgroza Lēmums 2005/671/TI,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I SADAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Ar šo direktīvu tiek paredzēti minimālie noteikumi noziedzīgu nodarījumu un sankciju definēšanai attiecībā uz teroristu nodarījumiem, nodarījumiem saistībā ar teroristu grupu un nodarījumiem, kas saistīti ar teroristu darbībām, kā arī aizsardzības pasākumi un atbalsts un palīdzība terorismā cietušajiem.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “līdzekļi” ir jebkāda veida – materiāli vai nemateriāli, kustami vai nekustami – aktīvi neatkarīgi no to iegūšanas veida, kā arī juridiskā dokumentācija vai instrumenti jebkādā formā, tostarp elektroniskā vai digitālā, kuri apliecina īpašumtiesības uz visiem šādiem aktīviem vai daļu no tiem, tostarp, bet ne tikai, uz banku kredītiem, ceļojumu čekiem, bankas čekiem, maksājumu uzdevumiem, akcijām, vērtspapīriem, obligācijām, vekseļiem, akreditīviem; |
| --- | --- |

1)

“līdzekļi” ir jebkāda veida – materiāli vai nemateriāli, kustami vai nekustami – aktīvi neatkarīgi no to iegūšanas veida, kā arī juridiskā dokumentācija vai instrumenti jebkādā formā, tostarp elektroniskā vai digitālā, kuri apliecina īpašumtiesības uz visiem šādiem aktīviem vai daļu no tiem, tostarp, bet ne tikai, uz banku kredītiem, ceļojumu čekiem, bankas čekiem, maksājumu uzdevumiem, akcijām, vērtspapīriem, obligācijām, vekseļiem, akreditīviem;

| 2) | “juridiska persona” ir jebkurš subjekts, kam saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem ir juridiskās personas statuss, izņemot valstis vai publisko tiesību subjektus, kas īsteno valsts varu, un izņemot publiskas starptautiskās organizācijas; |
| --- | --- |

2)

“juridiska persona” ir jebkurš subjekts, kam saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem ir juridiskās personas statuss, izņemot valstis vai publisko tiesību subjektus, kas īsteno valsts varu, un izņemot publiskas starptautiskās organizācijas;

| 3) | “teroristu grupa” ir strukturēta grupa ar vairāk nekā divām personām, kas izveidota uz laikposmu un darbojas saskaņoti, lai izdarītu teroristu nodarījumus; “strukturēta grupa” ir grupa, kas nav nejauši izveidota tūlītējai nodarījuma izdarīšanai un kam nav vajadzīgas formāli noteiktas lomas tās locekļiem, dalības tajā nepārtrauktība vai attīstīta struktūra. |
| --- | --- |

3)

“teroristu grupa” ir strukturēta grupa ar vairāk nekā divām personām, kas izveidota uz laikposmu un darbojas saskaņoti, lai izdarītu teroristu nodarījumus; “strukturēta grupa” ir grupa, kas nav nejauši izveidota tūlītējai nodarījuma izdarīšanai un kam nav vajadzīgas formāli noteiktas lomas tās locekļiem, dalības tajā nepārtrauktība vai attīstīta struktūra.

II SADAĻA

TERORISTU NODARĪJUMI UN NODARĪJUMI, KAS SAISTĪTI AR TERORISTU GRUPU

3. pants

Teroristu nodarījumi

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka turpmāk minētās tīšās darbības, kas valstu tiesību aktos tiek definētas kā nodarījumi, kuri pēc to rakstura vai apstākļiem var radīt smagu kaitējumu valstij vai starptautiskai organizācijai, tiek definētas kā teroristu nodarījumi, ja tās izdarītas ar vienu no mērķiem, kas uzskaitīti 2. punktā:

| a) | uzbrukumi personas dzīvībai, kas var izraisīt nāvi; |
| --- | --- |

a)

uzbrukumi personas dzīvībai, kas var izraisīt nāvi;

| b) | uzbrukumi personas fiziskam veselumam; |
| --- | --- |

b)

uzbrukumi personas fiziskam veselumam;

| c) | personas nolaupīšana vai ķīlnieku sagrābšana; |
| --- | --- |

c)

personas nolaupīšana vai ķīlnieku sagrābšana;

| d) | valdības vai sabiedriska objekta, transporta sistēmas, infrastruktūras objekta, tostarp informācijas sistēmas, stacionāras platformas kontinentālajā šelfā, sabiedriskas vietas vai privātīpašuma plašas iznīcināšanas izraisīšana, kas varētu apdraudēt cilvēka dzīvību vai radīt būtisku mantisku zaudējumu; |
| --- | --- |

d)

valdības vai sabiedriska objekta, transporta sistēmas, infrastruktūras objekta, tostarp informācijas sistēmas, stacionāras platformas kontinentālajā šelfā, sabiedriskas vietas vai privātīpašuma plašas iznīcināšanas izraisīšana, kas varētu apdraudēt cilvēka dzīvību vai radīt būtisku mantisku zaudējumu;

| e) | gaisa kuģa, kuģu vai cita sabiedriskā vai preču transportlīdzekļa sagrābšana; |
| --- | --- |

e)

gaisa kuģa, kuģu vai cita sabiedriskā vai preču transportlīdzekļa sagrābšana;

| f) | sprāgstvielu vai ieroču, tostarp ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču ražošana, glabāšana, iegūšana, transportēšana, piegāde vai lietošana, kā arī ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču pētniecība un attīstīšana; |
| --- | --- |

f)

sprāgstvielu vai ieroču, tostarp ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču ražošana, glabāšana, iegūšana, transportēšana, piegāde vai lietošana, kā arī ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko ieroču vai kodolieroču pētniecība un attīstīšana;

| g) | bīstamu vielu noplūdes izraisīšana vai ugunsgrēku, plūdu vai sprādzienu radīšana, kuru mērķis ir apdraudēt cilvēka dzīvību; |
| --- | --- |

g)

bīstamu vielu noplūdes izraisīšana vai ugunsgrēku, plūdu vai sprādzienu radīšana, kuru mērķis ir apdraudēt cilvēka dzīvību;

| h) | ūdens, elektroenerģijas vai jebkuru citu dabas pamatresursu apgādes traucēšana vai pārtraukšana, kuras mērķis ir apdraudēt cilvēka dzīvību; |
| --- | --- |

h)

ūdens, elektroenerģijas vai jebkuru citu dabas pamatresursu apgādes traucēšana vai pārtraukšana, kuras mērķis ir apdraudēt cilvēka dzīvību;

| i) | nelikumīga iejaukšanās sistēmā, kā minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/40/ES (19), gadījumos, kad piemēro minētās direktīvas 9. panta 3. punktu vai 4. punkta b) vai c) apakšpunktu, un nelikumīga iejaukšanās datos, kā minēts minētās direktīvas 5. pantā, gadījumos, kad piemēro minētās direktīvas 9. panta 4. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

i)

nelikumīga iejaukšanās sistēmā, kā minēts 4. pantā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/40/ES (19), gadījumos, kad piemēro minētās direktīvas 9. panta 3. punktu vai 4. punkta b) vai c) apakšpunktu, un nelikumīga iejaukšanās datos, kā minēts minētās direktīvas 5. pantā, gadījumos, kad piemēro minētās direktīvas 9. panta 4. punkta c) apakšpunktu;

| j) | draudēšana izdarīt jebkuru no darbībām, kas uzskaitītas a) līdz i) apakšpunktā. |
| --- | --- |

j)

draudēšana izdarīt jebkuru no darbībām, kas uzskaitītas a) līdz i) apakšpunktā.

2.   Mērķi, kas minēti 1. punktā:

| a) | nopietni iebiedē iedzīvotājus; |
| --- | --- |

a)

nopietni iebiedē iedzīvotājus;

| b) | nepienācīgā veidā piespiež valdību vai starptautisku organizāciju veikt kādu darbību vai atturēties no tās; |
| --- | --- |

b)

nepienācīgā veidā piespiež valdību vai starptautisku organizāciju veikt kādu darbību vai atturēties no tās;

| c) | būtiski destabilizē vai grauj valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras. |
| --- | --- |

c)

būtiski destabilizē vai grauj valsts vai starptautiskas organizācijas politiskās, konstitucionālās, ekonomiskās vai sociālās pamatstruktūras.

4. pants

Nodarījumi, kas saistīti ar teroristu grupu

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka turpmāk minētās darbības, ja tās izdara tīši, ir sodāmas kā noziedzīgs nodarījums:

| a) | teroristu grupas vadīšana; |
| --- | --- |

a)

teroristu grupas vadīšana;

| b) | dalība teroristu grupas darbībās, tostarp informācijas vai materiālo līdzekļu sniegšana vai tās darbības finansēšana jebkādā veidā, zinot, ka šāda dalība sekmēs teroristu grupas noziedzīgās darbības. |
| --- | --- |

b)

dalība teroristu grupas darbībās, tostarp informācijas vai materiālo līdzekļu sniegšana vai tās darbības finansēšana jebkādā veidā, zinot, ka šāda dalība sekmēs teroristu grupas noziedzīgās darbības.

III SADAĻA

AR TERORISTU DARBĪBĀM SAISTĪTI NODARĪJUMI

5. pants

Publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka vēstījuma izplatīšana vai citāda tā pieejamības nodrošināšana sabiedrībai, ko veic jebkādā veidā, izmantojot tiešsaistes vai bezsaistes paņēmienus, ar nodomu kūdīt uz to, ka tiek izdarīts kāds no 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā minētajiem nodarījumiem, ja šāda rīcība tieši vai netieši, piemēram, slavinot terora aktus, propagandē teroristu nodarījumu izdarīšanu, tādējādi radot apdraudējumu, ka var tikt izdarīts viens vai vairāki šādi nodarījumi, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

6. pants

Vervēšana terorisma nolūkā

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka aicinājums citai personai izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā vai 4. pantā, ir sodāms kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

7. pants

Terorisma apmācības sniegšana

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka norādījumu sniegšana sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai kaitīgu vai bīstamu vielu izgatavošanai vai izmantošanai, vai citām konkrētām metodēm vai paņēmieniem nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, zinot, ka sniegtās prasmes paredzēts izmantot šim nolūkam, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

8. pants

Terorisma apmācības saņemšana

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka norādījumu saņemšana sprāgstvielu, šaujamieroču vai citu ieroču, vai indīgu vai bīstamu vielu izgatavošanai vai izmantošanai, vai citām konkrētām metodēm vai paņēmieniem nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

9. pants

Ceļošana terorisma nolūkā

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ceļošana uz kādu valsti, kas nav minētā dalībvalsts, nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no teroristu nodarījumiem, kā minēts 3. pantā, nolūkā piedalīties teroristu grupas darbībās, zinot, ka šāda dalība sekmēs šādas grupas noziedzīgās darbības, kas minētas 4. pantā, vai nolūkā sniegt vai saņemt terorisma apmācību, kā minēts 7. un 8. pantā, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

2.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka viena no turpmāk minētajām darbībām ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja tā izdarīta tīši:

| a) | ceļošana uz minēto dalībvalsti nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no 3. pantā minētajiem teroristu nodarījumiem, nolūkā piedalīties teroristu grupas darbībās, zinot, ka šāda dalība sekmēs šādas grupas noziedzīgās darbības, kas minētas 4. pantā, vai nolūkā sniegt vai saņemt terorisma apmācību, kā minēts 7. un 8. pantā; vai |
| --- | --- |

a)

ceļošana uz minēto dalībvalsti nolūkā izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no 3. pantā minētajiem teroristu nodarījumiem, nolūkā piedalīties teroristu grupas darbībās, zinot, ka šāda dalība sekmēs šādas grupas noziedzīgās darbības, kas minētas 4. pantā, vai nolūkā sniegt vai saņemt terorisma apmācību, kā minēts 7. un 8. pantā; vai

| b) | sagatavošanās darbības, ko veic persona, kura ierodas minētajā dalībvalstī, ar nodomu izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no 3. pantā minētajiem teroristu nodarījumiem. |
| --- | --- |

b)

sagatavošanās darbības, ko veic persona, kura ierodas minētajā dalībvalstī, ar nodomu izdarīt vai palīdzēt izdarīt kādu no 3. pantā minētajiem teroristu nodarījumiem.

10. pants

Ceļošanas terorisma nolūkā organizēšana vai cita veida veicināšana

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka jebkura organizatoriska vai veicinoša rīcība, kas palīdz jebkurai personai ceļot terorisma nolūkā, kā minēts 9. panta 1. punktā un 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā, zinot, ka šādi sniegta palīdzība ir paredzēta minētajam nolūkam, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

11. pants

Teroristu finansēšana

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka līdzekļu sniegšana vai vākšana jebkādā veidā, tieši vai netieši, ar nodomu tos izmantot vai zinot, ka tie pilnībā vai daļēji tiks izmantoti, lai izdarītu vai palīdzētu izdarīt jebkuru no nodarījumiem, kas minēti 3. līdz 10. pantā, ir sodāma kā noziedzīgs nodarījums, ja to izdara tīši.

2.   Ja teroristu finansēšana, kas minēta šā panta 1. punktā, attiecas uz jebkuru no nodarījumiem, kas paredzēti 3., 4. un 9. pantā, nav vajadzīgs, lai līdzekļi faktiski būtu pilnībā vai daļēji izmantoti jebkura šāda nodarījuma izdarīšanai vai sekmēšanai, tāpat netiek prasīts, lai likumpārkāpējs zinātu, kuram konkrētam nodarījumam vai nodarījumiem līdzekļus paredzēts izmantot.

12. pants

Citi ar teroristu darbībām saistīti nodarījumi

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nodarījumi, kas saistīti ar teroristu darbībām, ietver šādas tīšas darbības:

| a) | zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas uzskaitīti 3. pantā; |
| --- | --- |

a)

zādzība atbildību pastiprinošos apstākļos ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas uzskaitīti 3. pantā;

| b) | izspiešana ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3. pantā; |
| --- | --- |

b)

izspiešana ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēti 3. pantā;

| c) | viltotu administratīvo dokumentu noformēšana vai izmantošana ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas uzskaitīti 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, 4. panta b) punktā un 9. pantā. |
| --- | --- |

c)

viltotu administratīvo dokumentu noformēšana vai izmantošana ar mērķi izdarīt kādu no nodarījumiem, kas uzskaitīti 3. panta 1. punkta a) līdz i) apakšpunktā, 4. panta b) punktā un 9. pantā.

IV SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR TERORISTU NODARĪJUMIEM, NODARĪJUMIEM SAISTĪBĀ AR TERORISTU GRUPU UN NODARĪJUMIEM, KAS SAISTĪTI AR TERORISTU DARBĪBĀM

13. pants

Saistība ar teroristu nodarījumiem

Lai nodarījums, kas minēts 4. pantā vai III sadaļā, būtu sodāms, nav nepieciešams, lai teroristu nodarījums būtu faktiski izdarīts, tāpat nav nepieciešams – ciktāl tas attiecas uz nodarījumiem, kas minēti 5. līdz 10. pantā un 12. pantā, – konstatēt saikni ar citu konkrētu nodarījumu, kas paredzēts šajā direktīvā.

14. pants

Atbalstīšana un līdzdalība, kūdīšana un mēģinājums

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 3. līdz 8. pantā, 11. un 12. pantā minēto nodarījumu atbalstīšana un līdzdalība tajos ir sodāma.

2.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka kūdīšana uz 3. līdz 12. pantā minētu nodarījumu ir sodāma.

3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mēģinājums izdarīt kādu no nodarījumiem, kas minēts 3., 6., 7. pantā, 9. panta 1. punktā un 9. panta 2. punkta a) apakšpunktā, 11. un 12. pantā, izņemot valdījumu saskaņā ar 3. panta 1. punkta f) apakšpunktu un nodarījumu, kas minēts 3. panta 1. punkta j) apakšpunktā, ir sodāms.

15. pants

Sodi fiziskām personām

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nodarījumi, kas minēti 3. līdz 12. pantā un 14. pantā, būtu sodāmi ar iedarbīgiem, samērīgiem un atturošiem kriminālsodiem, kas var būt saistīti ar nodošanu vai izdošanu.

2.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka teroristu nodarījumi, kas minēti 3. pantā, un nodarījumi, kas minēti 14. pantā, ciktāl tie attiecas uz teroristu nodarījumiem, ir sodāmi ar brīvības atņemšanas sodiem, kas ir bargāki par valstu tiesību aktos paredzētiem sodiem par šādiem nodarījumiem bez tieša nodoma, kas nepieciešams, ievērojot 3. pantu, izņemot gadījumus, kad piemērojamie sodi jau ir lielākie iespējamie sodi, kas paredzēti valstu tiesību aktos.

3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 4. pantā minētie nodarījumi ir sodāmi ar brīvības atņemšanas sodiem, kuru maksimālais ilgums nav mazāks par piecpadsmit gadiem par nodarījumu, kas minēts 4. panta a) punktā, un par nodarījumiem, kas uzskaitīti 4. panta b) punktā, maksimālais sods nav mazāks par astoņiem gadiem. Ja 3. panta 1. punkta j) apakšpunktā minēto teroristu nodarījumu izdara persona, kas vada teroristu grupu, kā minēts 4. panta a) punktā, maksimālais sods nav mazāks par astoņiem gadiem.

4.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tad, ja 6. vai 7. pantā minētais noziedzīgais nodarījums ir vērsts pret bērnu, to saskaņā ar valstu tiesību aktiem var ņemt vērā, nosakot sodu.

16. pants

Atbildību mīkstinoši apstākļi

Dalībvalstis var veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 15. pantā minētos sodus var samazināt, ja likumpārkāpējs:

| a) | atsakās no teroristiskas darbības un |
| --- | --- |

a)

atsakās no teroristiskas darbības un

| b) | sniedz administratīvajām vai tiesībaizsardzības iestādēm informāciju, ko tās citādi nebūtu spējušas iegūt, tādējādi palīdzot tām:






  i) | novērst vai mazināt nodarījuma sekas; |
| --- | --- | --- |

b)

sniedz administratīvajām vai tiesībaizsardzības iestādēm informāciju, ko tās citādi nebūtu spējušas iegūt, tādējādi palīdzot tām:

i)

novērst vai mazināt nodarījuma sekas;

| ii) | identificēt vai nodot tiesai pārējos likumpārkāpējus; |
| --- | --- |

ii)

identificēt vai nodot tiesai pārējos likumpārkāpējus;

| iii) | atrast pierādījumus vai |
| --- | --- |

iii)

atrast pierādījumus vai

| iv) | novērst turpmākus nodarījumus, kas minēti 3. līdz 12. pantā un 14. pantā. |
| --- | --- |

iv)

novērst turpmākus nodarījumus, kas minēti 3. līdz 12. pantā un 14. pantā.

17. pants

Juridisku personu atbildība

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiskas personas var saukt pie atbildības par jebkuru no 3. līdz 12. pantā un 14. pantā minētajiem nodarījumiem, ko to labā, darbojoties individuāli vai kā juridiskas personas struktūrvienības daļa, izdarījusi jebkura persona, kurai ir vadošs amats juridiskajā personā, pamatojoties uz kādu no sekojošajām tiesībām:

| a) | pārstāvēt juridisko personu; |
| --- | --- |

a)

pārstāvēt juridisko personu;

| b) | pieņemt lēmumus juridiskās personas vārdā; |
| --- | --- |

b)

pieņemt lēmumus juridiskās personas vārdā;

| c) | īstenot kontroli juridiskajā personā. |
| --- | --- |

c)

īstenot kontroli juridiskajā personā.

2.   Dalībvalstis veic arī nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiskas personas var saukt pie atbildības, ja šā panta 1. punktā minētās personas pārraudzības vai kontroles trūkums ir ļāvis kādai personai šīs juridiskās personas pakļautībā izdarīt jebkuru no 3. līdz 12. pantā un 14. pantā minētajiem nodarījumiem minētās juridiskās personas labā.

3.   Šā panta 1. un 2. punktā paredzētā juridisko personu atbildība neizslēdz to fizisko personu kriminālvajāšanu, kuras ir izpildītāji, kūdītāji vai līdzdalībnieki kādā no nodarījumiem, kas minēti 3. līdz 12. pantā un 14. pantā.

18. pants

Sankcijas juridiskām personām

Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka juridiska persona, ko sauc pie atbildības, ievērojot 17. pantu, ir sodāma ar iedarbīgām, samērīgām un atturošām sankcijām, kas ietver naudas sodus kā kriminālsodus vai cita veida naudas sodus, un var ietvert citas sankcijas, piemēram:

| a) | tiesību saņemt valsts pabalstu vai atbalstu liegšanu; |
| --- | --- |

a)

tiesību saņemt valsts pabalstu vai atbalstu liegšanu;

| b) | īslaicīgu vai pastāvīgu aizliegumu veikt komercdarbību; |
| --- | --- |

b)

īslaicīgu vai pastāvīgu aizliegumu veikt komercdarbību;

| c) | pakļaušanu tiesas uzraudzībai; |
| --- | --- |

c)

pakļaušanu tiesas uzraudzībai;

| d) | likvidāciju ar tiesas rīkojumu; |
| --- | --- |

d)

likvidāciju ar tiesas rīkojumu;

| e) | pagaidu vai pastāvīgu to uzņēmumu slēgšanu, kas izmantoti nodarījuma izdarīšanā. |
| --- | --- |

e)

pagaidu vai pastāvīgu to uzņēmumu slēgšanu, kas izmantoti nodarījuma izdarīšanā.

19. pants

Jurisdikcija un kriminālvajāšana

1.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai noteiktu savu jurisdikciju attiecībā uz 3. līdz 12. pantā un 14. pantā minētajiem nodarījumiem, ja:

| a) | nodarījums pilnībā vai daļēji izdarīts šīs valsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

nodarījums pilnībā vai daļēji izdarīts šīs valsts teritorijā;

| b) | nodarījums izdarīts uz kuģa, kas kuģo ar šīs valsts karogu, vai šajā valstī reģistrētā gaisa kuģī; |
| --- | --- |

b)

nodarījums izdarīts uz kuģa, kas kuģo ar šīs valsts karogu, vai šajā valstī reģistrētā gaisa kuģī;

| c) | likumpārkāpējs ir tās valstspiederīgais vai iedzīvotājs; |
| --- | --- |

c)

likumpārkāpējs ir tās valstspiederīgais vai iedzīvotājs;

| d) | nodarījums ir izdarīts tādas juridiskas personas labā, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā; |
| --- | --- |

d)

nodarījums ir izdarīts tādas juridiskas personas labā, kas veic uzņēmējdarbību tās teritorijā;

| e) | nodarījums ir izdarīts pret attiecīgās dalībvalsts iestādēm vai iedzīvotājiem, vai pret Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, kas atrodas minētajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

e)

nodarījums ir izdarīts pret attiecīgās dalībvalsts iestādēm vai iedzīvotājiem, vai pret Savienības iestādi, struktūru, biroju vai aģentūru, kas atrodas minētajā dalībvalstī.

Katra dalībvalsts var paplašināt savu jurisdikciju, ja nodarījums izdarīts citas dalībvalsts teritorijā.

2.   Gadījumos, kad šā panta 1. punkts nav piemērojams, katra dalībvalsts var paplašināt savu jurisdikciju, attiecinot to uz terorisma apmācības sniegšanu, kas minēta 7. pantā, ja likumpārkāpējs sniedz apmācību tās valstspiederīgajiem vai iedzīvotājiem. Dalībvalsts par to informē Komisiju.

3.   Ja nodarījums ir vairāk nekā vienas dalībvalsts jurisdikcijā un ja kāda no attiecīgajām dalībvalstīm var likumīgi veikt kriminālvajāšanu uz to pašu faktu pamata, tad attiecīgās dalībvalstis sadarbojas, lai izlemtu, kura no tām veiks likumpārkāpēju kriminālvajāšanu ar mērķi, ja iespējams, centralizēt tiesvedību vienā dalībvalstī. Šim nolūkam dalībvalstis var izmantot Eurojust, lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību un šo iestāžu darbības koordināciju.

Ņem vērā šādus faktorus:

| a) | nodarījums tika veikts attiecīgās dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

nodarījums tika veikts attiecīgās dalībvalsts teritorijā;

| b) | likumpārkāpējs ir attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgais vai iedzīvotājs; |
| --- | --- |

b)

likumpārkāpējs ir attiecīgās dalībvalsts valstspiederīgais vai iedzīvotājs;

| c) | attiecīgā dalībvalsts ir cietušo personu izcelsmes valsts; |
| --- | --- |

c)

attiecīgā dalībvalsts ir cietušo personu izcelsmes valsts;

| d) | likumpārkāpējs tika atrasts attiecīgās dalībvalsts teritorijā. |
| --- | --- |

d)

likumpārkāpējs tika atrasts attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

4.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, arī lai noteiktu savu jurisdikciju attiecībā uz nodarījumiem, kas minēti 3. līdz 12. pantā un 14. pantā, gadījumos, kad tā atsakās nodot vai izdot citai dalībvalstij vai trešai valstij personu, kuru tur aizdomās par šādu nodarījumu vai kura par to ir notiesāta.

5.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās jurisdikcija attiecas uz gadījumiem, kad jebkurš no 4. un 14. pantā minētajiem nodarījumiem pilnībā vai daļēji ir izdarīts tās teritorijā, neatkarīgi no tā, kur teroristu grupa ir bāzēta vai kur tā veic noziedzīgās darbības.

6.   Šis pants neliedz īstenot jurisdikciju krimināllietās tā, kā dalībvalstī noteikts saskaņā ar tās tiesību aktiem.

20. pants

Izmeklēšanas līdzekļi un konfiskācija

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka personām, vienībām vai dienestiem, kas ir atbildīgi par 3. līdz 12. pantā minēto nodarījumu izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par tiem, ir pieejami tādi efektīvi izmeklēšanas līdzekļi, kādus izmanto organizētās noziedzības vai citu smagu noziegumu lietās.

2.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kompetentās iestādes saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/42/ES (20) attiecīgā gadījumā iesaldē vai konfiscē līdzekļus, kas iegūti, un rīkus, kas izmantoti vai ko paredzēts izmantot, lai izdarītu vai palīdzētu izdarīt kādu no šajā direktīvā minētajiem nodarījumiem.

21. pants

Pasākumi, ar kuriem vēršas pret publiskas provokācijas saturu tiešsaistē

1.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nekavējoties tiek izņemts tāds to teritorijā mitināts tiešsaistes saturs, kas ir publiska provokācija izdarīt teroristu nodarījumu, kā minēts 5. pantā. Tās cenšas panākt šāda satura izņemšanu arī tad, ja tas ir mitināts ārpus to teritorijas.

2.   Ja 1. punktā minētā satura izņemšana tā izcelsmes vietā nav īstenojama, dalībvalstis var veikt pasākumus, lai savā teritorijā interneta lietotājiem bloķētu piekļuvi šādam saturam.

3.   Izņemšanas un bloķēšanas pasākumi jānosaka, ievērojot pārredzamas procedūras, un ar tiem jānodrošina pienācīgi drošības pasākumi, jo īpaši, lai nodrošinātu, ka minētie pasākumi aprobežojas ar to, kas ir vajadzīgs un samērīgs, un ka lietotāji ir informēti par minēto pasākumu iemeslu. Drošības pasākumos, kas saistīti ar izņemšanu un bloķēšanu, ietver arī pārsūdzības iespēju.

22. pants

Lēmuma 2005/671/TI grozījumi

Lēmumu 2005/671/TI groza šādi:

| 1) | lēmuma 1.panta a) punktu aizstāj ar šādu:






  “a) | “teroristu nodarījumi” ir nodarījumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (*1). |
| --- | --- | --- |

1)

lēmuma 1.panta a) punktu aizstāj ar šādu:

“a)

“teroristu nodarījumi” ir nodarījumi, kas minēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2017/541 (*1).

*1

(*1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/541 (2017. gada 15. marts) par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.).”;"

*1

| 2) | lēmuma 2. pantu groza šādi:






  a) | panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

  “6.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visa vajadzīgā informācija, ko tās kompetentās iestādes savākušas ar teroristu nodarījumiem saistīta kriminālprocesa gaitā, pēc iespējas drīz tiek darīta pieejama citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja šo informāciju varētu izmantot, lai minētajā dalībvalstī novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai sauktu pie atbildības par teroristu nodarījumiem, kā minēts Direktīvā (ES) 2017/541,– vai nu pēc pieprasījuma, vai pēc pašiniciatīvas un saskaņā ar valstu tiesību aktiem un attiecīgajiem starptautiskajiem juridiskajiem instrumentiem.”; |
| --- | --- | --- |

2)

lēmuma 2. pantu groza šādi:

a)

panta 6. punktu aizstāj ar šādu:

“6.   Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka visa vajadzīgā informācija, ko tās kompetentās iestādes savākušas ar teroristu nodarījumiem saistīta kriminālprocesa gaitā, pēc iespējas drīz tiek darīta pieejama citas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, ja šo informāciju varētu izmantot, lai minētajā dalībvalstī novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai sauktu pie atbildības par teroristu nodarījumiem, kā minēts Direktīvā (ES) 2017/541,– vai nu pēc pieprasījuma, vai pēc pašiniciatīvas un saskaņā ar valstu tiesību aktiem un attiecīgajiem starptautiskajiem juridiskajiem instrumentiem.”;

| b) | pievieno šādus punktus:

  “7.   Panta 6. punktu nepiemēro, ja informācijas apmaiņa apdraudētu patlaban notiekošu lietu izmeklēšanu vai personas drošību vai ja tā būtu pretrunā attiecīgās dalībvalsts būtiskām drošības interesēm.


  8.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kompetentās iestādes, kad tās saņem 6. punktā minēto informāciju, attiecīgā gadījumā veic savlaicīgus pasākumus saskaņā ar valstu tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

b)

pievieno šādus punktus:

“7.   Panta 6. punktu nepiemēro, ja informācijas apmaiņa apdraudētu patlaban notiekošu lietu izmeklēšanu vai personas drošību vai ja tā būtu pretrunā attiecīgās dalībvalsts būtiskām drošības interesēm.

8.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kompetentās iestādes, kad tās saņem 6. punktā minēto informāciju, attiecīgā gadījumā veic savlaicīgus pasākumus saskaņā ar valstu tiesību aktiem.”

23. pants

Pamattiesības un pamatbrīvības

1.   Šī direktīva neietekmē pienākumu ievērot pamattiesības un tiesību pamatprincipus, kas noteikti LES 6. pantā.

2.   Dalībvalstis var noteikt nosacījumus, kurus prasa pamatprincipi attiecībā uz preses un citu plašsaziņas līdzekļu brīvību un kuri ir saskaņā ar tiem, un kuri reglamentē preses un citu plašsaziņas līdzekļu tiesības un pienākumus un procesuālās garantijas, ja šādi noteikumi attiecas uz atbildības noteikšanu vai ierobežošanu.

V SADAĻA

NOTEIKUMI PAR TERORISMĀ CIETUŠO AIZSARDZĪBU, ATBALSTU UN TIESĪBĀM

24. pants

Palīdzība un atbalsts terorismā cietušajiem

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka šajā direktīvā norādīto nodarījumu izmeklēšana vai kriminālvajāšana nav atkarīga no terorismā cietušā vai citas nodarījumā skartas personas ziņojuma vai apsūdzības, vismaz tajā gadījumā, ja darbības tika veiktas dalībvalsts teritorijā.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar Direktīvu 2012/29/ES ir nodrošināti atbalsta dienesti, kas pievēršas terorismā cietušo konkrētajām vajadzībām, un ka tie ir pieejami terorismā cietušajiem tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un cik vien ilgi nepieciešams pēc tam. Šādus dienestus nodrošina papildus vispārējiem cietušo atbalsta dienestiem vai kā daļu no šiem dienestiem, kuri var izmantot esošas vienības, kas nodrošina specializētu atbalstu.

3.   Atbalsta dienesti ir spējīgi sniegt palīdzību un atbalstu terorismā cietušajiem saskaņā ar viņu konkrētajām vajadzībām. Pakalpojumi ir konfidenciāli, bez maksas un viegli pieejami visiem terorismā cietušajiem. Tajos jo īpaši ietver:

| a) | emocionālo un psiholoģisko atbalstu, piemēram, atbalstu traumu gadījumos un konsultācijas; |
| --- | --- |

a)

emocionālo un psiholoģisko atbalstu, piemēram, atbalstu traumu gadījumos un konsultācijas;

| b) | padomu un informācijas sniegšanu par jebkādiem attiecīgiem juridiskiem, praktiskiem vai finansiāliem jautājumiem, tostarp atbalstu tam, lai terorismā cietušie izmantotu tiesības uz informāciju, kā noteikts 26. pantā; |
| --- | --- |

b)

padomu un informācijas sniegšanu par jebkādiem attiecīgiem juridiskiem, praktiskiem vai finansiāliem jautājumiem, tostarp atbalstu tam, lai terorismā cietušie izmantotu tiesības uz informāciju, kā noteikts 26. pantā;

| c) | palīdzību saistībā ar prasībām pēc kompensācijas terorismā cietušajiem, kas pieejama saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

c)

palīdzību saistībā ar prasībām pēc kompensācijas terorismā cietušajiem, kas pieejama saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka ir izveidoti mehānismi vai protokoli, kas dod iespēju valsts ārkārtas reaģēšanas infrastruktūrā aktivizēt terorismā cietušajiem pieejamos atbalsta pakalpojumus. Šādos mehānismos vai protokolos paredz attiecīgo iestāžu, aģentūru un struktūru darba koordinēšanu, lai tās tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un cik vien ilgi nepieciešams spētu visaptveroši risināt cietušo un viņu ģimenes locekļu vajadzības, tostarp nodrošināt piemērotus līdzekļus, kas veicina cietušo un viņu ģimeņu apzināšanu un saziņu ar viņiem.

5.   Dalībvalstis nodrošina, ka tūlīt pēc teroristu uzbrukuma un cik ilgi vien nepieciešams terorismā cietušajiem tiek sniegta pienācīga medicīniska ārstēšana. Dalībvalstis patur tiesības terorismā cietušo medicīniskās ārstēšanas nodrošināšanu organizēt saskaņā ar to valsts veselības aprūpes sistēmām.

6.   Dalībvalstis nodrošina, ka terorismā cietušajiem ir piekļuve juridiskajai palīdzībai saskaņā ar Direktīvas 2012/29/ES 13. pantu, ja kriminālprocesā viņiem ir puses statuss. Dalībvalstis nodrošina, ka noziedzīga nodarījuma smagums un apstākļi tiek pienācīgi atspoguļoti nosacījumos un procesuālajos noteikumos, saskaņā ar kuriem terorismā cietušajiem ir piekļuve juridiskajai palīdzībai saskaņā ar valstu tiesību aktiem.

7.   Šo direktīvu piemēro papildus Direktīvā 2012/29/ES noteiktajiem pasākumiem un tos neskarot.

25. pants

Terorismā cietušo aizsardzība

Dalībvalstis nodrošina, ka ir pieejami pasākumi terorismā cietušo un viņu ģimenes locekļu aizsardzībai saskaņā ar Direktīvu 2012/29/ES. Lemjot par to, vai un kādā apmērā viņiem būtu jāgūst labums no aizsardzības pasākumiem kriminālprocesa gaitā, īpašu uzmanību pievērš iebaidīšanas un atriebības riskam un nepieciešamībai aizsargāt terorismā cietušo cieņu un fizisko veselumu, tostarp nopratināšanas laikā un tad, kad viņi sniedz liecību.

26. pants

Terorismā cietušo, kas ir citas dalībvalsts iedzīvotāji, tiesības

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka terorismā cietušajiem, kuri ir tās dalībvalsts iedzīvotāji, kas nav dalībvalsts, kurā teroristu nodarījums tika izdarīts, ir piekļuve informācijai par viņu tiesībām, pieejamajiem atbalsta dienestiem un kompensācijas shēmām dalībvalstī, kurā tika izdarīts teroristu nodarījums. Šajā sakarā attiecīgās dalībvalstis īsteno atbilstīgu rīcību nolūkā veicināt sadarbību starp to kompetentajām iestādēm vai subjektiem, kuri sniedz specializētu atbalstu, lai nodrošinātu terorismā cietušajiem efektīvu piekļuvi šādai informācijai.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem terorismā cietušajiem ir piekļuve palīdzības un atbalsta dienestiem, kas paredzēti 24. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktā, viņu dzīvesvietas dalībvalsts teritorijā, pat ja teroristu nodarījums tika izdarīts citā dalībvalstī.

VI SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Pamatlēmuma 2002/475/TI aizstāšana

Pamatlēmumu 2002/475/TI aizstāj attiecībā uz dalībvalstīm, kurām šī direktīva ir saistoša, neskarot minēto dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņu minētā pamatlēmuma transponēšanai valstu tiesību aktos.

Attiecībā uz dalībvalstīm, kurām šī direktīva ir saistoša, atsauces uz Pamatlēmumu 2002/475/TI uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu.

28. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz 2018. gada 8. septembrim izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galveno noteikumu tekstu, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

29. pants

Ziņojumi

1.   Komisija līdz 2020. gada 8. martam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē, kādā mērā dalībvalstis ir veikušas pasākumus, kas nepieciešami, lai izpildītu šīs direktīvas prasības.

2.   Komisija līdz 2021. gada 8. septembrim iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē šīs direktīvas pievienoto vērtību attiecībā uz terorisma apkarošanu. Ziņojumā aplūko arī šīs direktīvas ietekmi uz pamattiesībām un brīvībām, tostarp uz diskriminācijas aizliegumu, tiesiskumu un to, kāda līmeņa aizsardzība un palīdzība tiek nodrošināta terorismā cietušajiem. Komisija ņem vērā informāciju, ko dalībvalstis sniedz saskaņā ar Lēmumu 2005/671/TI, un jebkādu citu atbilstīgu informāciju par pilnvaru īstenošanu saskaņā ar pretterorisma tiesību aktiem, kas saistīta ar šīs direktīvas transponēšanu un īstenošanu. Komisija uz šī novērtējuma pamata vajadzības gadījumā lemj par piemērotām turpmākām darbībām.

30. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

31. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

Strasbūrā, 2017. gada 15. martā

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

A. TAJANI

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

I. BORG

---

(1)  
  OV C 177, 18.5.2016., 51. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2017. gada 16. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2017. gada 7. marta lēmums.

2

Oficiālajā Vēstnesī

(3)  Padomes Pamatlēmums 2002/475/TI (2002. gada 13. jūnijs) par terorisma apkarošanu (OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.).

3

(4)  Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI (2006. gada 18. decembris) par Eiropas Savienības dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu informācijas un izlūkdatu apmaiņas vienkāršošanu (OV L 386, 29.12.2006., 89. lpp.).

4

(5)  Padomes Lēmums 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, jo īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.).

5

(6)  Padomes Lēmums 2005/671/TI (2005. gada 20. septembris) par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem (OV L 253, 29.9.2005., 22. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 603/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (OV L 180, 29.6.2013., 1. lpp.).

7

Eurodac

Eurodac

(8)  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

8

(9)  Padomes Pamatlēmums 2002/465/TI (2002. gada 13. jūnijs) par kopējām izmeklēšanas grupām (OV L 162, 20.6.2002., 1. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 684/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

11

(12)  Padomes Lēmums 2007/533/TI (2007. gada 12. jūnijs) par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu (OV L 205, 7.8.2007., 63. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/681 (2016. gada 27. aprīlis) par pasažieru datu reģistra (PDR) datu izmantošanu teroristu nodarījumu un smagu noziegumu novēršanai, atklāšanai, izmeklēšanai un saukšanai pie atbildības par tiem (OV L 119, 4.5.2016., 132. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2016/680 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/41/ES (2014. gada 3. aprīlis) par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (OV L 130, 1.5.2014., 1. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/29/ES (2012. gada 25. oktobris), ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.).

16

(17)  Padomes Direktīva 2004/80/EK (2004. gada 29. aprīlis) par kompensāciju noziegumos cietušajiem (OV L 261, 6.8.2004., 15. lpp.).

17

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/38/EK (2004. gada 29. aprīlis) par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.).

18

(19)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/40/ES (2013. gada 12. augusts) par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (OV L 218, 14.8.2013., 8. lpp.).

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/42/ES (2014. gada 3. aprīlis) par nozieguma rīku un noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un konfiskāciju Eiropas Savienībā (OV L 127, 29.4.2014., 39. lpp.).

20

---

Labojumi

| 31.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 88/22

---

Labojums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 508/2014 (2014. gada 15. maijs) par Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un ar ko atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2328/2003, (EK) Nr. 861/2006, (EK) Nr. 1198/2006 un (EK) Nr. 791/2007 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1255/2011

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” L 149, 2014. gada 20. maijs
  )

| 1. | 5. lappusē 30. apsvēruma pirmajā teikumā: |
| --- | --- |

1.

5. lappusē 30. apsvēruma pirmajā teikumā:

tekstu:

| “(30) | Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu ieguldījumiem inovācijā.” |
| --- | --- |

“(30)

Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu ieguldījumiem inovācijā.”

lasīt šādi:

| “(30) | Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu investīcijām inovācijā.” |
| --- | --- |

“(30)

Lai uzlabotu zvejas darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, ir būtiski stimulēt un nodrošināt atbalstu investīcijām inovācijā.”

| 2. | 5. lappusē 31. apsvēruma pirmajā teikumā: |
| --- | --- |

2.

5. lappusē 31. apsvēruma pirmajā teikumā:

tekstu:

| “(31) | Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā.” |
| --- | --- |

“(31)

Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā.”

lasīt šādi:

| “(31) | Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgas ir arī investīcijas cilvēkkapitālā.” |
| --- | --- |

“(31)

Lai palielinātu zvejas un jūrlietu darbību konkurētspēju un ekonomiskos rezultātus, svarīgas ir arī investīcijas cilvēkkapitālā.”

| 3. | 5. lappusē 33. apsvērumā: |
| --- | --- |

3.

5. lappusē 33. apsvērumā:

tekstu:

| “(33) | Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts ieguldījumiem, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp ieguldījumus uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.” |
| --- | --- |

“(33)

Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts ieguldījumiem, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp ieguldījumus uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.”

lasīt šādi:

| “(33) | Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts investīcijām, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp investīcijas uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.” |
| --- | --- |

“(33)

Apzinoties iespējas, ko mazapjoma piekrastes zvejniekiem paver dažādošana, un viņu būtisko nozīmi piekrastes kopienās, EJZF būtu jāsniedz atbalsts investīcijām, kas veicina zvejnieku ieņēmumu dažādošanu, attīstot papildinošās darbības, tostarp investīcijas uz klāja, makšķerēšanas tūrismu, restorānus, vides pakalpojumus saistībā ar zveju un izglītojošas darbības par zveju.”

| 4. | 5. lappusē 35. apsvērumā: |
| --- | --- |

4.

5. lappusē 35. apsvērumā:

tekstu:

| “(35) | Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītie ieguldījumi pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.” |
| --- | --- |

“(35)

Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta ieguldījumi, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītie ieguldījumi pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.”

lasīt šādi:

| “(35) | Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta investīcijas, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītās investīcijas pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.” |
| --- | --- |

“(35)

Lai nodrošinātu veselību un drošību uz kuģa, EJZF būtu jāatbalsta investīcijas, kas aptver drošību, darba apstākļus, veselību un higiēnu uz kuģa, ar noteikumu, ka atbalstītās investīcijas pārsniedz Savienības un valsts tiesību aktu prasības.”

| 5. | 6. lappusē 41. apsvērumā: |
| --- | --- |

5.

6. lappusē 41. apsvērumā:

tekstu:

| “(41) | Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt ieguldījumus kuģos un energoauditā.” |
| --- | --- |

“(41)

Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt ieguldījumus kuģos un energoauditā.”

lasīt šādi:

| “(41) | Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt investīcijas uz klāja un energoauditā.” |
| --- | --- |

“(41)

Saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi, kas saistīts ar klimata pārmaiņu mazināšanu un energoefektivitāti, EJZF vajadzētu būt iespējai atbalstīt investīcijas uz klāja un energoauditā.”

| 6. | 6. lappusē 44. un 45. apsvērumā: |
| --- | --- |

6.

6. lappusē 44. un 45. apsvērumā:

tekstu:

| “(44) | Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību. |
| --- | --- |

“(44)

Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādi ieguldījumi kuģos, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību.

| (45) | Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.” |
| --- | --- |

(45)

Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgi ieguldījumi, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.”

lasīt šādi:

| “(44) | Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādas investīcijas uz klāja, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādas investīcijas uz klāja, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību. |
| --- | --- |

“(44)

Saskaņā ar KZP ieviesto izmetumu aizliegumu EJZF būtu jāatbalsta tādas investīcijas uz klāja, kuru mērķis ir visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamas nozvejas un izmantot nozvejoto zivju pietiekami neizmantotās daļas. Ņemot vērā resursu nepietiekamību un tiecoties maksimāli palielināt nozvejoto zivju vērtību, EJZF būtu jāatbalsta arī tādas investīcijas uz klāja, kuru mērķis ir palielināt nozvejoto zivju komerciālo vērtību.

| (45) | Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgas investīcijas, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.” |
| --- | --- |

(45)

Apzinoties zvejas ostu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu nozīmi, EJZF būtu jāatbalsta attiecīgas investīcijas, kuru mērķis jo īpaši ir palielināt energoefektivitāti, uzlabot vides aizsardzību, izkrauto produktu kvalitāti un uzlabot drošību un darba apstākļus.”

| 7. | 6. lappusē 50. apsvēruma pirmajā teikumā: |
| --- | --- |

7.

6. lappusē 50. apsvēruma pirmajā teikumā:

tekstu:

| “(50) | Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā.” |
| --- | --- |

“(50)

Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgi ir arī ieguldījumi cilvēkkapitālā.”

lasīt šādi:

| “(50) | Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgas ir arī investīcijas cilvēkkapitālā.” |
| --- | --- |

“(50)

Lai palielinātu akvakultūras darbību konkurētspēju un ekonomiskos rādītājus, svarīgas ir arī investīcijas cilvēkkapitālā.”

| 8. | 7. lappusē 54. apsvērumā: |
| --- | --- |

8.

7. lappusē 54. apsvērumā:

tekstu:

| “(54) | Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, ..” |
| --- | --- |

“(54)

Atzīstot akvakultūras darbībās veikto ieguldījumu risku, ..”

lasīt šādi:

| “(54) | Atzīstot akvakultūras darbībās veikto investīciju risku, ..”. |
| --- | --- |

“(54)

Atzīstot akvakultūras darbībās veikto investīciju risku, ..”.

| 9. | 9. lappusē 80. apsvēruma trešajā teikumā: |
| --- | --- |

9.

9. lappusē 80. apsvēruma trešajā teikumā:

tekstu:

| “(80) | ... lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ...” |
| --- | --- |

“(80)

... lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu ieguldījumus, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ...”

lasīt šādi:

| “(80) | ... lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu investīcijas, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ...”. |
| --- | --- |

“(80)

... lai nodrošinātu to ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un stimulētu pārrobežu investīcijas, savukārt Direktīvas 2008/56/EK īstenošanā tiks precīzāk noteiktas to cilvēka darbību ilgtspējības robežas, kas ...”.

| 10. | 9. lappusē 81. apsvēruma otrajā teikumā: |
| --- | --- |

10.

9. lappusē 81. apsvēruma otrajā teikumā:

tekstu:

| “(81) | ... kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, ...” |
| --- | --- |

“(81)

... kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt ieguldījumus tehnoloģiju inovācijās, ...”

lasīt šādi:

| “(81) | ... kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt investīcijas tehnoloģiju inovācijās, ...”. |
| --- | --- |

“(81)

... kā arī darbības, kuru mērķis ir veicināt investīcijas tehnoloģiju inovācijās, ...”.

| 11. | 11. lappusē 93. apsvērumā: |
| --- | --- |

11.

11. lappusē 93. apsvērumā:

tekstu:

| “(93) | ... attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības ieguldījumiem un ieguldījumiem darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam ieguldījumiem aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, ...” |
| --- | --- |

“(93)

... attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības ieguldījumiem un ieguldījumiem darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam ieguldījumiem aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, ...”

lasīt šādi:

| “(93) | ... attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības investīcijām un investīcijām darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam investīcijām aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, ...”. |
| --- | --- |

“(93)

... attiecībā uz atbilstīgo darbību un izmaksu noteikšanu higiēnas, veselības un drošības investīcijām un investīcijām darba apstākļos, uz klāja vai individuālajā aprīkojumā, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu darbībām ar mērķi aizsargāt un atjaunot jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas, veicot ilgtspējīgas zvejas darbības, attiecībā uz atbilstīgo izmaksu noteikšanu atbalstam investīcijām aprīkojumā vai uz klāja ar mērķi samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisijas un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti, ...”.

| 12. | 14. lappusē 6. panta 5. punkta b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

12.

14. lappusē 6. panta 5. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

| “b) | ieguldījumu apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.” |
| --- | --- |

“b)

ieguldījumu apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.”

lasīt šādi:

| “b) | investīciju apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.” |
| --- | --- |

“b)

investīciju apstrādes un tirdzniecības nozarē sekmēšana.”

| 13. | 17. lappusē 13. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

13.

17. lappusē 13. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 4 340 800 000 piešķir zvejniecības un akvakultūras un zivsaimniecības reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ar tirdzniecību un apstrādi saistītiem pasākumiem un tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas saskaņā ar V sadaļas I, II, III, IV un VII nodaļu, izņemot 67. pantu.”

lasīt šādi:

“2.   No 1. punktā minētajiem budžeta līdzekļiem EUR 4 340 800 000 piešķir zvejniecības, akvakultūras un zivsaimniecības un akvakultūras reģionu ilgtspējīgai attīstībai, ar tirdzniecību un apstrādi saistītiem pasākumiem un tehniskajai palīdzībai pēc dalībvalstu iniciatīvas saskaņā ar V sadaļas I, II, III, IV un VII nodaļu, izņemot 67. pantu.”

| 14. | 21. lappusē 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā: |
| --- | --- |

14.

21. lappusē 22. panta 2. punkta d) apakšpunktā:

tekstu:

| “d) | šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.” |
| --- | --- |

“d)

šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta n) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.”

lasīt šādi:

| “d) | šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta o) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.” |
| --- | --- |

“d)

šīs regulas 20. panta 3. punktā minēto grozījumu gadījumā, kā arī citu grozījumu 18. panta 1. punkta o) apakšpunktā minētajā programmas iedaļā gadījumā.”

| 15. | 22. lappusē 26. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

15.

22. lappusē 26. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt projektus, kuru mērķis ir ..”

lasīt šādi:

“1.   Lai stimulētu inovāciju zvejniecībā, EJZF var atbalstīt darbības, kuru mērķis ir ..”.

| 16. | 23. lappusē 27. panta 1. punkta a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

16.

23. lappusē 27. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to projektu dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;” |
| --- | --- |

“a)

priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to projektu dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgi pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;”

lasīt šādi:

| “a) | priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to darbību dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgas pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;”. |
| --- | --- |

“a)

priekšizpēti un konsultāciju pakalpojumus, kuros novērtē to darbību dzīvotspēju, kas ir potenciāli tiesīgas pretendēt uz atbalstu saskaņā ar šo nodaļu;”.

| 17. | 24. lappusē 30. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

17.

24. lappusē 30. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Ar EJZF var atbalstīt ieguldījumus, ar kuriem palīdz dažādot zvejnieku ienākumus, šim nolūkam izvēršot papildu darbības, tostarp ieguldījumus kuģos, makšķerēšanas tūrismā, restorānos, ar zveju saistītos vides pakalpojumos un izglītojošos pasākumos par zveju.”

lasīt šādi:

“1.   Ar EJZF var atbalstīt investīcijas, ar kurām palīdz dažādot zvejnieku ienākumus, šim nolūkam izvēršot papildu darbības, tostarp investīcijas uz klāja, makšķerēšanas tūrismā, restorānos, ar zveju saistītos vides pakalpojumos un izglītojošos pasākumos par zveju.”

| 18. | 24. lappusē 32. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

18.

24. lappusē 32. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Lai uzlabotu zvejnieku higiēnas, veselības, drošības un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt ieguldījumus kuģos vai individuālajā aprīkojumā ar noteikumu, ka šie ieguldījumi pārsniedz Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētās prasības.”

lasīt šādi:

“1.   Lai uzlabotu zvejnieku higiēnas, veselības, drošības un darba apstākļus, EJZF var atbalstīt investīcijas uz klāja vai individuālajā aprīkojumā ar noteikumu, ka minētās investīcijas pārsniedz Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētās prasības.”

| 19. | 25. lappusē 32. panta 3. punktā: |
| --- | --- |

19.

25. lappusē 32. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Ja darbība ir ieguldījums uz klāja, atbalstu vienam un tam pašam ieguldījumu veidam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. Ja darbība ir ieguldījums individuālajā aprīkojumā, atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam un tam pašam atbalsta saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.”

lasīt šādi:

“3.   Ja darbība ir investīcija uz klāja, atbalstu vienam un tam pašam investīciju veidam un tam pašam zvejas kuģim nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā. Ja darbība ir investīcija individuālajā aprīkojumā, atbalstu vienam un tam pašam aprīkojuma veidam un tam pašam atbalsta saņēmējam nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā.”

| 20. | 27. lappusē 38. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

20.

27. lappusē 38. panta 1. punktā:

tekstu:

“... EJZF var atbalstīt ieguldījumus:”

lasīt šādi:

“... EJZF var atbalstīt investīcijas:”.

| 21. | 28. lappusē 40. panta 1. punkta d) apakšpunktā: |
| --- | --- |

21.

28. lappusē 40. panta 1. punkta d) apakšpunktā:

tekstu:

| “d) | ar zvejniecību saistītu darbību jomā – aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajām aizsargātajām teritorijām un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;” |
| --- | --- |

“d)

ar zvejniecību saistītu darbību jomā – aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajām aizsargātajām teritorijām un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;”

lasīt šādi:

| “d) | ar zvejniecību saistītu darbību jomā – aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajiem telpiskās aizsardzības pasākumiem un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;”. |
| --- | --- |

“d)

ar zvejniecību saistītu darbību jomā – aizsardzības un pārvaldības plānu sagatavošana (tostarp izpēte), izstrāde, uzraudzība un atjaunināšana attiecībā uz NATURA 2000 teritorijām un Direktīvā 2008/56/EK minētajiem telpiskās aizsardzības pasākumiem un attiecībā uz citiem īpašiem biotopiem;”.

| 22. | 29. lappusē 41. panta 1. punkta a) apakšpunktā: |
| --- | --- |

22.

29. lappusē 41. panta 1. punkta a) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | ieguldījumus aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Ieguldījumi zvejas rīkos arī ir atbilstīgi, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;” |
| --- | --- |

“a)

ieguldījumus aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Ieguldījumi zvejas rīkos arī ir atbilstīgi, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;”

lasīt šādi:

| “a) | investīcijas aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Investīcijas zvejas rīkos arī ir atbilstīgas, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;”. |
| --- | --- |

“a)

investīcijas aprīkojumā vai uz klāja, kuru mērķis ir samazināt piesārņotāju vai siltumnīcefekta gāzu emisiju un palielināt zvejas kuģu energoefektivitāti. Investīcijas zvejas rīkos arī ir atbilstīgas, ar noteikumu, ka rezultātā netiek mazināta minēto zvejas rīku selektivitāte;”.

| 23. | 30. lappusē 41. panta 9. punktā: |
| --- | --- |

23.

30. lappusē 41. panta 9. punktā:

tekstu:

“9.   Atbalstu saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un to nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz to pašu ieguldījuma veidu un to pašu zvejas kuģi.”

lasīt šādi:

“9.   Atbalstu saskaņā ar 1. un 2. punktu piešķir tikai zvejas kuģu īpašniekiem un to nepiešķir vairāk kā vienu reizi plānošanas periodā attiecībā uz to pašu investīciju veidu un to pašu zvejas kuģi.”

| 24. | 30. lappusē 42. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

24.

30. lappusē 42. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | ieguldījumus, ar ko palielina ...; |
| --- | --- |

“a)

ieguldījumus, ar ko palielina ...;

| b) | inovatīvus ieguldījumus uz klāja, ar ko uzlabo ...” |
| --- | --- |

b)

inovatīvus ieguldījumus uz klāja, ar ko uzlabo ...”

lasīt šādi:

| “a) | investīcijas, ar ko palielina ...; |
| --- | --- |

“a)

investīcijas, ar ko palielina ...;

| b) | inovatīvas investīcijas uz klāja, ar ko uzlabo ...” |
| --- | --- |

b)

inovatīvas investīcijas uz klāja, ar ko uzlabo ...”

| 25. | 30. lappusē 43. panta 1., 2. un 3. punktā: |
| --- | --- |

25.

30. lappusē 43. panta 1., 2. un 3. punktā:

tekstu:

“1.   .. EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostu, izsoļu namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūras uzlabošanā, tostarp ieguldījumus atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.

2.   EJZF var atbalstīt ieguldījumus zvejas ostās, izsoļu namos, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, lai ..

3.   Lai uzlabotu zvejnieku drošību, EJZF var atbalstīt ieguldījumus patvēruma vietu būvniecībā vai modernizācijā.”

lasīt šādi:

“1.   .. EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas ostu, izsoļu namu, izkraušanas vietu un patvēruma vietu infrastruktūras uzlabošanā, tostarp investīcijas atkritumu un jūras piesārņojuma savākšanas iekārtās.

2.   EJZF var atbalstīt investīcijas zvejas ostās, izsoļu namos, izkraušanas vietās un patvēruma vietās, lai ..

3.   Lai uzlabotu zvejnieku drošību, EJZF var atbalstīt investīcijas patvēruma vietu būvniecībā vai modernizācijā.”

| 26. | 30. lappusē 44. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

26.

30. lappusē 44. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   .. EJZF var atbalstīt ieguldījumus:”

lasīt šādi:

“1.   .. EJZF var atbalstīt investīcijas:”.

| 27. | 31. lappusē 44. panta 2. punktā: |
| --- | --- |

27.

31. lappusē 44. panta 2. punktā:

tekstu:

“2.   EJZF var sniegt atbalstu ieguldījumiem saistībā ar jauniem zvejniekiem, kas sāk darījumdarbību, kā minēts 31. pantā un ievērojot minētajā pantā izklāstītos nosacījumus, izņemot prasību, kas noteikta minētā panta 2. punkta b) apakšpunktā.”

lasīt šādi:

“2.   EJZF var sniegt atbalstu investīcijām saistībā ar jauniem zvejniekiem, kas sāk darījumdarbību, kā minēts 31. pantā un ievērojot minētajā pantā izklāstītos nosacījumus, izņemot prasību, kas noteikta minētā panta 2. punkta b) un d) apakšpunktā.”

| 28. | 32. lappusē 46. panta 2. un 3. punktā: |
| --- | --- |

28.

32. lappusē 46. panta 2. un 3. punktā:

tekstu:

“2.   ... gadījumā, ja ieguldījumu apmērs pārsniedz EUR 50 000, – ...

3.   Ja darbības sastāv no tādiem ieguldījumiem aprīkojumā vai infrastruktūrā, ar kuriem nodrošina ...”

lasīt šādi:

“2.   ... gadījumā, ja investīciju apmērs pārsniedz EUR 50 000, – ...

3.   Ja darbības sastāv no tādām investīcijām aprīkojumā vai infrastruktūrā, ar kurām nodrošina ...”

| 29. | 32. un 33. lappusē 48. panta virsrakstā un 1. punkta a), e), f), g), i) un k) apakšpunktā: |
| --- | --- |

29.

32. un 33. lappusē 48. panta virsrakstā un 1. punkta a), e), f), g), i) un k) apakšpunktā:

tekstu:

“Produktīvi ieguldījumi akvakultūrā

1.   EJZF var atbalstīt:

| a) | produktīvus ieguldījumus akvakultūrā;
  ... |
| --- | --- |

a)

produktīvus ieguldījumus akvakultūrā;

...

| e) | ieguldījumus negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā; |
| --- | --- |

e)

ieguldījumus negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā;

| f) | ieguldījumus akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

f)

ieguldījumus akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem;

| g) | esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai ieguldījumus, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;
  ... |
| --- | --- |

g)

esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai ieguldījumus, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;

...

| i) | ieguldījumus, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;
  ... |
| --- | --- |

i)

ieguldījumus, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;

...

| k) | ieguldījumus akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.” |
| --- | --- |

k)

ieguldījumus akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.”

lasīt šādi:

“Produktīvas investīcijas akvakultūrā

1.   EJZF var atbalstīt:

| a) | produktīvas investīcijas akvakultūrā;
  ... |
| --- | --- |

a)

produktīvas investīcijas akvakultūrā;

...

| e) | investīcijas negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā; |
| --- | --- |

e)

investīcijas negatīvas ietekmes uz vidi samazināšanā vai pozitīvas ietekmes uz vidi veicināšanā un resursu efektīvākā izmantošanā;

| f) | investīcijas akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

f)

investīcijas akvakultūras produktu kvalitātes uzlabošanā vai vērtības pievienošanu akvakultūras produktiem;

| g) | esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai investīcijas, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;
  ... |
| --- | --- |

g)

esošo akvakultūras dīķu vai lagūnu atjaunošanu, izvācot sanesas, vai investīcijas, lai novērstu sanesu nogulsnēšanos;

...

| i) | investīcijas, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;
  ... |
| --- | --- |

i)

investīcijas, lai būtiski samazinātu akvakultūras uzņēmumu ietekmi uz ūdens izmantojumu un kvalitāti, jo īpaši samazinot izmantojamo ūdens vai ķīmisko vielu, antibiotiku un citu zāļu daudzumu vai uzlabojot izplūstošā ūdens kvalitāti, arī izmantojot multitrofiskas akvakultūras sistēmas;

...

| k) | investīcijas akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.” |
| --- | --- |

k)

investīcijas akvakultūras uzņēmumu energoefektivitātes palielināšanā un akvakultūras uzņēmumu pārejā uz atjaunojamo energoresursu izmantošanu.”

| 30. | 33. lappusē 49. panta 2. punkta b) apakšpunktā un saistītajā zemsvītras piezīmē |
| --- | --- |

30.

33. lappusē 49. panta 2. punkta b) apakšpunktā un saistītajā zemsvītras piezīmē

tekstu:

| “b) | ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (1) un Direktīvā 92/43/EEK; |
| --- | --- |

“b)

ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/42/EK (1) un Direktīvā 92/43/EEK;

1

lasīt šādi:

| “b) | ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/92/ES (2) un Direktīvā 92/43/EEK; |
| --- | --- |

“b)

ietekmes uz vidi novērtējumu, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2011/92/ES (2) un Direktīvā 92/43/EEK;

2

| 31. | 34. lappusē 51. panta 1. punkta b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

31.

34. lappusē 51. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

tekstu:

| “b) | .. negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp ieguldījumus zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;” |
| --- | --- |

“b)

.. negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp ieguldījumus zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;”

lasīt šādi:

| “b) | .. negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp investīcijas zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;”. |
| --- | --- |

“b)

.. negatīvo ietekmi uz vidi, tostarp investīcijas zemes konsolidācijā, energoapgādē vai ūdens apsaimniekošanā;”.

| 32. | 36. lappusē 56. panta 1. punkta a) apakšpunktā un saistītajā zemsvītras piezīmē |
| --- | --- |

32.

36. lappusē 56. panta 1. punkta a) apakšpunktā un saistītajā zemsvītras piezīmē

tekstu:

| “a) | izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (3), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

“a)

izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Padomes Lēmumu 2009/470/EK (3), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus;

3

lasīt šādi:

| “a) | izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 (4), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus; |
| --- | --- |

“a)

izmaksas saistībā ar slimību kontroli un izskaušanu akvakultūrā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 652/2014 (4), tostarp darbības izmaksas, kas vajadzīgas, lai izpildītu izskaušanas plānā paredzētos pienākumus;

4

| 33. | 38. lappusē 61. panta 4. punktā: |
| --- | --- |

33.

38. lappusē 61. panta 4. punktā:

tekstu:

“4.   Ja sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi, ZVRG atlases struktūra, kas darbojas ar EJZF atbalstītiem projektiem, arī pilda 3. punktā noteiktās prasības.”

lasīt šādi:

“4.   Ja sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģiju atbalsta ne tikai EJZF, bet arī citi fondi, ZVRG atlases struktūra, kas darbojas ar EJZF atbalstītām darbībām, arī pilda 3. punktā noteiktās prasības.”

| 34. | 41. lappusē 69. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

34.

41. lappusē 69. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   EJZF var atbalstīt tādus ieguldījumus zvejas un akvakultūras produktu apstrādē:”

lasīt šādi:

“1.   EJZF var atbalstīt tādas investīcijas zvejas un akvakultūras produktu apstrādē:”.

| 35. | 44. lappusē 76. panta 3. un 4. punktā: |
| --- | --- |

35.

44. lappusē 76. panta 3. un 4. punktā:

tekstu:

“3.   Šā panta 2. punkta h) līdz l) apakšpunktā minētie pasākumi var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tie ir saistīti ar publiskās iestādes veiktām kontroles darbībām.

4.   Šā panta 2. punkta d) un h) apakšpunktā minēto pasākumu gadījumā attiecīgās dalībvalstis izraugās vadošās iestādes, kas ir atbildīgas par projektu.”

lasīt šādi:

“3.   Šā panta 2. punkta h) līdz l) apakšpunktā minētās darbības var pretendēt uz atbalstu tikai tad, ja tās ir saistītas ar publiskās iestādes veiktām kontroles darbībām.

4.   Šā panta 2. punkta d) un h) apakšpunktā minēto darbību gadījumā attiecīgās dalībvalstis izraugās vadošās iestādes, kas ir atbildīgas par darbību.”

| 36. | 52. lappusē 100. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

36.

52. lappusē 100. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Papildus kritērijiem, kas ļauj pārtraukt maksājuma termiņu un uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 83. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 nozīmē var pārtraukt pieprasīta starpposma maksājuma termiņu, ja dalībvalstis neievēro savus pienākumus saskaņā ar KZP un tas ietekmē izdevumus, kas iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.”

lasīt šādi:

“1.   Papildus kritērijiem, kas ļauj pārtraukt maksājuma termiņu un uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 1303/2013 83. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktā, deleģētais kredītrīkotājs Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 nozīmē var pārtraukt maksājuma termiņu maksājuma pieteikumam, ja dalībvalstis neievēro savus pienākumus saskaņā ar KZP un tas ietekmē izdevumus, kas iekļauti maksājuma pieteikumā, saistībā ar kuru pieprasīts starpposma maksājums.”

| 37. | 52. lappusē 100. panta 3. punktā: |
| --- | --- |

37.

52. lappusē 100. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu pārtraukšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.”

lasīt šādi:

“3.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieteikums, saistīto starpposma maksājumu pārtraukšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.”

| 38. | 52. lappusē 101. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

38.

52. lappusē 101. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 142. pantam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, pilnībā vai daļēji apturot visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus gadījumā, kad dalībvalsts ievērojamā apmērā nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus, kas ietekmē izdevumus, kuri iekļauti apstiprinātā izdevumu deklarācijā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.”

lasīt šādi:

“1.   Papildus Regulas (ES) Nr. 1303/2013 142. pantam Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, pilnībā vai daļēji apturot visus darbības programmai paredzētos starpposma maksājumus gadījumā, kad dalībvalsts ievērojamā apmērā nav pildījusi KZP noteiktos pienākumus, kas ietekmē izdevumus, kuri iekļauti maksājuma pieteikumā, saistībā ar ko pieprasīts starpposma maksājums.”

| 39. | 52. lappusē 101. panta 3. punktā: |
| --- | --- |

39.

52. lappusē 101. panta 3. punktā:

tekstu:

“3.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieprasījums, saistīto starpposma maksājumu apturēšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā nopietnas noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.”

lasīt šādi:

“3.   Ar šā panta 1. punktā minētajiem izdevumiem, uz kuriem attiecas maksājuma pieteikums, saistīto starpposma maksājumu apturēšana pilnā apmērā vai daļēji ir samērīga, ņemot vērā nopietnas noteikumu neievērošanas veidu, smagumu, ilgumu un atkārtošanos.”

| 40. | 53. lappusē 105. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā: |
| --- | --- |

40.

53. lappusē 105. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā:

tekstu:

| “a) | apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai; |
| --- | --- |

“a)

apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai;

| b) | apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.” |
| --- | --- |

b)

apstiprinātā izdevumu deklarācijā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.”

lasīt šādi:

| “a) | maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai; |
| --- | --- |

“a)

maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ietekmē gadījumi, kad atbalsta saņēmējs nepilda pienākumus, kas minēti šīs regulas 10. panta 2. punktā, un dalībvalsts nav tos izlabojusi līdz šajā punktā paredzētās korekcijas procedūras uzsākšanai;

| b) | maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.” |
| --- | --- |

b)

maksājuma pieteikumā iekļautos izdevumus ir ietekmējuši gadījumi, kad dalībvalsts nopietni nav ievērojusi KZP noteikumus, un tādēļ ir apturēts maksājums saskaņā ar šīs regulas 101. pantu, un kad attiecīgā dalībvalsts joprojām nespēj pierādīt, ka tā ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības, lai turpmāk nodrošinātu piemērojamo noteikumu ievērošanu un izpildi.”

| 41. | 54. lappusē 110. panta 1. punktā: |
| --- | --- |

41.

54. lappusē 110. panta 1. punktā:

tekstu:

“1.   Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par darbības programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un projektu, reģistrē un glabā elektroniski.”

lasīt šādi:

“1.   Uzraudzībai un novērtēšanai vajadzīgo galveno informāciju par darbības programmas īstenošanu, par katru finansēšanai izraudzīto darbību, kā arī par pabeigtajām darbībām, tostarp galveno informāciju par atbalsta saņēmēju un darbību, reģistrē un glabā elektroniski.”

| 42. | 55. lappusē 114. panta 2. punkta d) apakšpunktā: |
| --- | --- |

42.

55. lappusē 114. panta 2. punkta d) apakšpunktā:

tekstu:

| “d) | informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību 41. panta 10. punktam;” |
| --- | --- |

“d)

informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību 41. panta 10. punktam;”

lasīt šādi:

| “d) | informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas 41. panta 8. punktam;”. |
| --- | --- |

“d)

informāciju par darbībām, kas veiktas, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas 41. panta 8. punktam;”.

| 43. | 58. lappusē 125. panta a) punktā: |
| --- | --- |

43.

58. lappusē 125. panta a) punktā:

tekstu:

| “a) | līdz 2017. gada 31. martam – starpposma novērtējuma ziņojumu par ...;” |
| --- | --- |

“a)

līdz 2017. gada 31. martam – starpposma novērtējuma ziņojumu par ...;”

lasīt šādi:

| “a) | saskaņā ar 15. pantu – starpposma novērtējuma ziņojumu par ...;”. |
| --- | --- |

“a)

saskaņā ar 15. pantu – starpposma novērtējuma ziņojumu par ...;”.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/42/EK (2001. gada 27. jūnijs) par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp.).”

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2011/92/ES (2011. gada 13. decembris) par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (OV L 26, 28.1.2012., 1. lpp.).”

2

(3)  Padomes Lēmums 2009/470/EK (2009. gada 25. maijs) par izdevumiem veterinārijas jomā (OV L 155, 18.6.2009., 30. lpp.).”

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 652/2014 (2014. gada 15. maijs), ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK (OV L 189, 27.6.2014., 1.lpp.).”

4

---