# Uradni list L 72/2017

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 72 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6017. marec 2017 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 72

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6017. marec 2017

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/459 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 984/2013 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/460 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja o usklajenih tarifnih strukturah za plin (
  1
  ) | 29 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/461 z dne 16. marca 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s skupnimi postopki, obrazci in predlogami za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi za nameravane pridobitve kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kot je navedeno v členu 24 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 57 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/462 z dne 16. marca 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 66 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/463 z dne 16. marca 2017 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela | 68 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/464 z dne 7. marca 2017 o imenovanju poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini in razveljavitvi Sklepa BiH/21/2014 (BiH/24/2017) | 70 |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Sklep št. 45/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/465] | 72 |
| | * | Sklep št. 46/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam sektorske priloge o telekomunikacijski opremi [2017/466] | 74 |
| | * | Sklep št. 47/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/467] | 76 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2017/459 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 984/2013 (
  1
  )

1

1

*

Uredba Komisije (EU) 2017/460 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja o usklajenih tarifnih strukturah za plin (
  1
  )

1

29

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/461 z dne 16. marca 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s skupnimi postopki, obrazci in predlogami za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi za nameravane pridobitve kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kot je navedeno v členu 24 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

57

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/462 z dne 16. marca 2017 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

66

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/463 z dne 16. marca 2017 o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

68

SKLEPI

*

Sklep Političnega in varnostnega odbora (SZVP) 2017/464 z dne 7. marca 2017 o imenovanju poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini in razveljavitvi Sklepa BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

70

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Sklep št. 45/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/465]

72

*

Sklep št. 46/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam sektorske priloge o telekomunikacijski opremi [2017/466]

74

*

Sklep št. 47/2016 Skupnega odbora, ustanovljenega v okviru Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike z dne 1. marca 2017 v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/467]

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/459

z dne 16. marca 2017

o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 984/2013

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (1) ter zlasti člena 6(11) in člena 7(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 715/2009 določa nediskriminatorna pravila za pogoje dostopa do prenosnih sistemov zemeljskega plina, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 715/2009 določa nediskriminatorna pravila za pogoje dostopa do prenosnih sistemov zemeljskega plina, da se zagotovi pravilno delovanje notranjega trga s plinom.

| (2) | Podvojevanje prenosnih sistemov plina v večini primerov ni niti gospodarno niti učinkovito. Za razvoj konkurence na trgih z zemeljskim plinom je zato treba vsem uporabnikom omrežja omogočiti pregleden in nediskriminatoren dostop do plinske infrastrukture. Toda pomanjkanje enakopravnega in preglednega dostopa do prenosnih zmogljivosti v mnogih delih Unije je še vedno huda ovira za razvoj učinkovite konkurence na veleprodajnem trgu. Dejstvo, da se nacionalna pravila med državami članicami razlikujejo, še dodatno ovira vzpostavitev dobro delujočega notranjega trga s plinom. |
| --- | --- |

(2)

Podvojevanje prenosnih sistemov plina v večini primerov ni niti gospodarno niti učinkovito. Za razvoj konkurence na trgih z zemeljskim plinom je zato treba vsem uporabnikom omrežja omogočiti pregleden in nediskriminatoren dostop do plinske infrastrukture. Toda pomanjkanje enakopravnega in preglednega dostopa do prenosnih zmogljivosti v mnogih delih Unije je še vedno huda ovira za razvoj učinkovite konkurence na veleprodajnem trgu. Dejstvo, da se nacionalna pravila med državami članicami razlikujejo, še dodatno ovira vzpostavitev dobro delujočega notranjega trga s plinom.

| (3) | Zaradi neučinkovite rabe visokotlačnih plinovodov in omejenega dostopa do njih v Uniji so tržni pogoji slabši, kot bi lahko bili. Za prenosne sisteme plina v Uniji je treba uveljaviti bolj pregleden, učinkovit in nediskriminatoren sistem za dodeljevanje omejenih prenosnih zmogljivosti, da se bo lahko čezmejna konkurenca razvijala še naprej in da bo lahko napredovalo povezovanje trgov. Zainteresirane strani oblikovanje takih pravil dosledno podpirajo. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi neučinkovite rabe visokotlačnih plinovodov in omejenega dostopa do njih v Uniji so tržni pogoji slabši, kot bi lahko bili. Za prenosne sisteme plina v Uniji je treba uveljaviti bolj pregleden, učinkovit in nediskriminatoren sistem za dodeljevanje omejenih prenosnih zmogljivosti, da se bo lahko čezmejna konkurenca razvijala še naprej in da bo lahko napredovalo povezovanje trgov. Zainteresirane strani oblikovanje takih pravil dosledno podpirajo.

| (4) | Za vzpostavitev učinkovite konkurence med dobavitelji v Uniji in izven nje jim je treba omogočiti prožno rabo obstoječih prenosnih sistemov, da lahko pošiljajo plin glede na cenovne signale. Samo dobro delujoče omrežje medsebojno povezanih prenosnih omrežij, ki vsem nudijo enakopraven dostop, omogoča plinu prosti pretok po Uniji. S tem se pritegne več dobaviteljev, poveča likvidnost trgovalnih vozlišč in prispeva k učinkovitim mehanizmom za oblikovanje cen ter posledično k oblikovanju poštenih cen plina, ki temeljijo na načelu povpraševanja in ponudbe. |
| --- | --- |

(4)

Za vzpostavitev učinkovite konkurence med dobavitelji v Uniji in izven nje jim je treba omogočiti prožno rabo obstoječih prenosnih sistemov, da lahko pošiljajo plin glede na cenovne signale. Samo dobro delujoče omrežje medsebojno povezanih prenosnih omrežij, ki vsem nudijo enakopraven dostop, omogoča plinu prosti pretok po Uniji. S tem se pritegne več dobaviteljev, poveča likvidnost trgovalnih vozlišč in prispeva k učinkovitim mehanizmom za oblikovanje cen ter posledično k oblikovanju poštenih cen plina, ki temeljijo na načelu povpraševanja in ponudbe.

| (5) | Cilj Uredbe Komisije (EU) št. 984/2013 (2), s katero se oblikuje kodeks omrežij za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina, je vzpostavitev potrebne stopnje harmonizacije v Evropi. Učinkovito izvajanje navedene uredbe je bilo odvisno tudi od uvedbe tarifnih sistemov, ki so skladni z mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti, predlaganimi v tej uredbi, da bi zagotovili izvajanje brez škodljivih posledic za prihodke in denarne tokove operaterjev prenosnih sistemov. |
| --- | --- |

(5)

Cilj Uredbe Komisije (EU) št. 984/2013 (2), s katero se oblikuje kodeks omrežij za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina, je vzpostavitev potrebne stopnje harmonizacije v Evropi. Učinkovito izvajanje navedene uredbe je bilo odvisno tudi od uvedbe tarifnih sistemov, ki so skladni z mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti, predlaganimi v tej uredbi, da bi zagotovili izvajanje brez škodljivih posledic za prihodke in denarne tokove operaterjev prenosnih sistemov.

| (6) | Področje uporabe te uredbe je širše kot pri Uredbi (EU) št. 984/2013, predvsem glede pravil za ponudbo razširitvene zmogljivosti, s to uredbo se tudi pojasnjujejo nekatere določbe v zvezi z opredelitvijo in ponudbo zagotovljenih in prekinljivih zmogljivosti ter izboljšuje uskladitev pogodbenih pogojev zadevnih operaterjev prenosnih sistemov za ponudbo združene zmogljivosti. Določbe v tej uredbi, ki se nanašajo na usklajevanje vzdrževanja in standardizacijo komunikacije, bi bilo treba razlagati ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2015/703 (3). |
| --- | --- |

(6)

Področje uporabe te uredbe je širše kot pri Uredbi (EU) št. 984/2013, predvsem glede pravil za ponudbo razširitvene zmogljivosti, s to uredbo se tudi pojasnjujejo nekatere določbe v zvezi z opredelitvijo in ponudbo zagotovljenih in prekinljivih zmogljivosti ter izboljšuje uskladitev pogodbenih pogojev zadevnih operaterjev prenosnih sistemov za ponudbo združene zmogljivosti. Določbe v tej uredbi, ki se nanašajo na usklajevanje vzdrževanja in standardizacijo komunikacije, bi bilo treba razlagati ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2015/703 (3).

| (7) | Da bi uporabniki omrežja lahko izkoristili mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti omrežja, ki so v največjem možnem obsegu usklajeni na povezanem trgu, bi se morala ta uredba uporabljati za neizvzete zmogljivosti večje nove infrastrukture, kjer je bilo odobreno izvzetje iz člena 32 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), v obsegu, v katerem uporaba te uredbe ni v neskladju s takšnim izvzetjem, in ob upoštevanju posebnih značilnosti povezovalnih plinovodov pri združevanju zmogljivosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi uporabniki omrežja lahko izkoristili mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti omrežja, ki so v največjem možnem obsegu usklajeni na povezanem trgu, bi se morala ta uredba uporabljati za neizvzete zmogljivosti večje nove infrastrukture, kjer je bilo odobreno izvzetje iz člena 32 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (4), v obsegu, v katerem uporaba te uredbe ni v neskladju s takšnim izvzetjem, in ob upoštevanju posebnih značilnosti povezovalnih plinovodov pri združevanju zmogljivosti.

| (8) | Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil Unije ali nacionalnih pravil o konkurenci, zlasti prepovedi omejevalnih sporazumov (člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in zlorabe prevladujočega položaja (člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije). Uvedeni mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti bi morali biti oblikovani tako, da se prepreči omejevanje dostopa trgom, ki so v nadaljevanju dobavne verige. |
| --- | --- |

(8)

Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil Unije ali nacionalnih pravil o konkurenci, zlasti prepovedi omejevalnih sporazumov (člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in zlorabe prevladujočega položaja (člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije). Uvedeni mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti bi morali biti oblikovani tako, da se prepreči omejevanje dostopa trgom, ki so v nadaljevanju dobavne verige.

| (9) | Da bi zagotovili največjo možno ponudbo zagotovljene zmogljivosti s strani operaterjev prenosnega sistema, bi bilo treba upoštevati hierarhijo produktov, v kateri se letna, četrtletna in mesečna prekinljiva zmogljivost ponuja samo, če zagotovljena zmogljivost ni na razpolago. |
| --- | --- |

(9)

Da bi zagotovili največjo možno ponudbo zagotovljene zmogljivosti s strani operaterjev prenosnega sistema, bi bilo treba upoštevati hierarhijo produktov, v kateri se letna, četrtletna in mesečna prekinljiva zmogljivost ponuja samo, če zagotovljena zmogljivost ni na razpolago.

| (10) | Kjer se ustrezni pogoji, ki se uporabljajo za ponudbo produktov združene zmogljivosti operaterjev prenosnih sistemov na dveh straneh povezovalne točke, bistveno razlikujejo, ima rezerviranje združene zmogljivosti za uporabnike omrežja morda manjšo vrednost in jim manj koristi. Zato bi bilo treba pod vodstvom Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Evropske mreže sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina (ENTSO-G) začeti postopek za oceno in čim večjo uskladitev pogojev operaterjev prenosnih sistemov za produkte združene zmogljivost po vsej Uniji, katere cilj bi bil oblikovati skupno predlogo za pogoje. |
| --- | --- |

(10)

Kjer se ustrezni pogoji, ki se uporabljajo za ponudbo produktov združene zmogljivosti operaterjev prenosnih sistemov na dveh straneh povezovalne točke, bistveno razlikujejo, ima rezerviranje združene zmogljivosti za uporabnike omrežja morda manjšo vrednost in jim manj koristi. Zato bi bilo treba pod vodstvom Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Evropske mreže sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina (ENTSO-G) začeti postopek za oceno in čim večjo uskladitev pogojev operaterjev prenosnih sistemov za produkte združene zmogljivost po vsej Uniji, katere cilj bi bil oblikovati skupno predlogo za pogoje.

| (11) | Za odziv na možno povpraševanje na trgu po razširitveni zmogljivosti je potreben racionaliziran, usklajen postopek ponudbe take zmogljivosti za vso Unijo. Tak postopek bi moral biti sestavljen iz rednih ocen ponudbe, ki bi mu sledila strukturirana faza zasnove in dodelitve, ki bi temeljila na učinkovitem čezmejnem sodelovanju med operaterji prenosnih sistemov in nacionalnimi regulativnimi organi v Uniji. Odločitev o naložbi, ki bi bila sprejeta po oceni povpraševanja na trgu po zmogljivosti, bi morala prestati preskus gospodarnosti, s katerim bi ugotovili, ali je ekonomsko upravičena. Ta preskus gospodarnosti bi moral zagotoviti tudi, da bi uporabniki omrežja, ki povprašujejo po zmogljivosti, prevzeli ustrezno tveganje, povezano s svojim povpraševanjem, s čimer bi preprečili, da bi bili tveganju takih naložb izpostavljeni vezani odjemalci. |
| --- | --- |

(11)

Za odziv na možno povpraševanje na trgu po razširitveni zmogljivosti je potreben racionaliziran, usklajen postopek ponudbe take zmogljivosti za vso Unijo. Tak postopek bi moral biti sestavljen iz rednih ocen ponudbe, ki bi mu sledila strukturirana faza zasnove in dodelitve, ki bi temeljila na učinkovitem čezmejnem sodelovanju med operaterji prenosnih sistemov in nacionalnimi regulativnimi organi v Uniji. Odločitev o naložbi, ki bi bila sprejeta po oceni povpraševanja na trgu po zmogljivosti, bi morala prestati preskus gospodarnosti, s katerim bi ugotovili, ali je ekonomsko upravičena. Ta preskus gospodarnosti bi moral zagotoviti tudi, da bi uporabniki omrežja, ki povprašujejo po zmogljivosti, prevzeli ustrezno tveganje, povezano s svojim povpraševanjem, s čimer bi preprečili, da bi bili tveganju takih naložb izpostavljeni vezani odjemalci.

| (12) | Dodeljevanje zmogljivosti v okviru standardnih razširitvenih projektov bi bilo treba opraviti v obliki standardnega dodelitvenega postopka z dražbo, da bi zagotovili čim večjo preglednost in nediskriminatornost. Toda pri velikih, zapletenih projektih, ki zadevajo več držav članic, bi morala biti operaterjem prenosnih sistemov dovoljena uporaba alternativnih mehanizmov za dodelitev zmogljivosti. Ti mehanizmi bi morali zagotoviti potrebno prožnost za omogočanje naložb v primeru resničnega povpraševanja na trgu, še vedno pa bi morali biti čezmejno usklajeni. Če je dovoljen alternativen mehanizem dodelitve, je treba preprečiti omejevanje dostopa, in sicer z zahtevo, da se zadrži večji delež zmogljivosti za kratkoročne rezervacije. |
| --- | --- |

(12)

Dodeljevanje zmogljivosti v okviru standardnih razširitvenih projektov bi bilo treba opraviti v obliki standardnega dodelitvenega postopka z dražbo, da bi zagotovili čim večjo preglednost in nediskriminatornost. Toda pri velikih, zapletenih projektih, ki zadevajo več držav članic, bi morala biti operaterjem prenosnih sistemov dovoljena uporaba alternativnih mehanizmov za dodelitev zmogljivosti. Ti mehanizmi bi morali zagotoviti potrebno prožnost za omogočanje naložb v primeru resničnega povpraševanja na trgu, še vedno pa bi morali biti čezmejno usklajeni. Če je dovoljen alternativen mehanizem dodelitve, je treba preprečiti omejevanje dostopa, in sicer z zahtevo, da se zadrži večji delež zmogljivosti za kratkoročne rezervacije.

| (13) | Pri izvajanju zapletenih vstopno-izstopnih režimov preko takih območij, zlasti s fizičnimi pretoki plina, namenjenimi za druge trge, operaterji prenosnih sistemov uporabljajo in nacionalni regulativni organi odobravajo drugačne pogodbene pristope za produkte zagotovljene zmogljivosti, katerih učinke bi bilo treba oceniti v okviru celotne Unije. |
| --- | --- |

(13)

Pri izvajanju zapletenih vstopno-izstopnih režimov preko takih območij, zlasti s fizičnimi pretoki plina, namenjenimi za druge trge, operaterji prenosnih sistemov uporabljajo in nacionalni regulativni organi odobravajo drugačne pogodbene pristope za produkte zagotovljene zmogljivosti, katerih učinke bi bilo treba oceniti v okviru celotne Unije.

| (14) | Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja na področju harmonizacije postopkov za izvajanje te uredbe. Pri delovanju v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) bi Agencija in nacionalni regulativni organi morali zagotoviti, da so mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti na ustreznih povezovalnih točkah v Uniji uvedeni na najučinkovitejši način. |
| --- | --- |

(14)

Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja na področju harmonizacije postopkov za izvajanje te uredbe. Pri delovanju v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5) bi Agencija in nacionalni regulativni organi morali zagotoviti, da so mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti na ustreznih povezovalnih točkah v Uniji uvedeni na najučinkovitejši način.

| (15) | Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Direktive 2009/73/ES – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi, določeni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 51 Direktive 2009/73/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Vsebina

S to uredbo se oblikuje kodeks omrežja, ki vzpostavlja mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina za obstoječo in razširitveno zmogljivost. Ta uredba določa, kako sosednji operaterji prenosnih sistemov sodelujejo, da olajšajo prodajo zmogljivosti ob upoštevanju splošnih tržnih in tehničnih pravil v zvezi z mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za povezovalne točke. Uporablja se lahko tudi za vstopne točke iz tretjih držav in izstopne točke do njih, če tako odločijo zadevni nacionalni regulativni organi. Ta uredba se ne uporablja za izhodne točke do končnih porabnikov in distribucijskih omrežij, vstopne točke iz terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in proizvodnih objektov ter vstopne točke iz skladiščnih objektov ali vstopne točke v skladiščne objekte.

2.   Standardizirani mehanizmi za dodeljevanje zmogljivosti, vzpostavljeni v skladu s to uredbo, vključujejo postopek dražbe za ustrezne povezovalne točke v Uniji in standardne produkte zmogljivosti, ki se ponudijo in dodelijo. Če se ponuja razširitvena zmogljivost, se lahko uporabljajo tudi alternativni mehanizmi dodeljevanja, če so izpolnjeni pogoji iz člena 30(2).

3.   Ta uredba se uporablja za celotno tehnično in prekinljivo zmogljivost na povezovalnih točkah in za dodatno zmogljivost v smislu točke 2.2.1 Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 ter za razširitveno zmogljivost. Ta uredba se ne uporablja za povezovalne točke med državami članicami, kjer za eno od držav članic velja odstopanje na podlagi člena 49 Direktive 2009/73/ES.

4.   Če se uporablja alternativen mehanizem dodeljevanja v skladu s členom 30, se člen 8(1) do (7), členi 11 do 18, člen 19(2) in člen 37 ne uporabljajo za celotne ponudbe, razen če ustrezni nacionalni regulativni organi določijo drugače.

5.   Kjer se za dodeljevanje zmogljivosti uporabljajo implicitne metode, se lahko nacionalni regulativni organi odločijo, da ne bodo uporabljali členov 8 do 37.

6.   Da se prepreči omejevanje dostopa trgom v nadaljevanju dobavne verige, lahko nacionalni regulativni organi, po posvetovanju z uporabniki omrežij, vnaprej sprejmejo sorazmerne ukrepe, da omejijo ponudbe katerega koli posameznega uporabnika omrežij na povezovalni točki v državi članici.

Člen 3

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 715/2009, člena 3 Uredbe Komisije (EU) 2017/460 (6) in člena 2 Direktive 2009/73/ES. Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

6

| 1. | „razširitvena zmogljivost“ pomeni možno prihodnje povečanje tehnične zmogljivosti s tržnimi postopki ali možno vzpostavitev nove zmogljivosti, kjer zdaj ne obstaja; lahko se ponuja na podlagi naložbe v fizično infrastrukturo ali optimizacije dolgoročne zmogljivosti in se nato dodeljuje, če je uspešno prestala preskus gospodarnosti, v naslednjih primerih:






  (a) | na obstoječih povezovalnih točkah; |
| --- | --- | --- |

1.

„razširitvena zmogljivost“ pomeni možno prihodnje povečanje tehnične zmogljivosti s tržnimi postopki ali možno vzpostavitev nove zmogljivosti, kjer zdaj ne obstaja; lahko se ponuja na podlagi naložbe v fizično infrastrukturo ali optimizacije dolgoročne zmogljivosti in se nato dodeljuje, če je uspešno prestala preskus gospodarnosti, v naslednjih primerih:

(a)

na obstoječih povezovalnih točkah;

| (b) | z vzpostavitvijo novih povezovalnih točk; |
| --- | --- |

(b)

z vzpostavitvijo novih povezovalnih točk;

| (c) | kot fizična zmogljivost povratnega toka na povezovalnih točkah, ki se prej ni ponujala; |
| --- | --- |

(c)

kot fizična zmogljivost povratnega toka na povezovalnih točkah, ki se prej ni ponujala;

| 2. | „povezovalna točka“ pomeni fizično ali navidezno točko, ki povezuje sosednja vstopno-izstopna sistema ali povezuje vstopno-izstopni sistem s povezovalnim plinovodom, če so te točke predmet rezervacijskih postopkov uporabnikov omrežja; |
| --- | --- |

2.

„povezovalna točka“ pomeni fizično ali navidezno točko, ki povezuje sosednja vstopno-izstopna sistema ali povezuje vstopno-izstopni sistem s povezovalnim plinovodom, če so te točke predmet rezervacijskih postopkov uporabnikov omrežja;

| 3. | „alternativni mehanizem dodeljevanja“ pomeni mehanizem dodeljevanja za celotno ponudbo ali razširitveno zmogljivost, ki ga operaterji prenosnih sistemov zasnujejo za vsak primer posebej, nacionalni regulativni organi pa odobrijo, da bi zadostili pogojnim zahtevam za povpraševanje; |
| --- | --- |

3.

„alternativni mehanizem dodeljevanja“ pomeni mehanizem dodeljevanja za celotno ponudbo ali razširitveno zmogljivost, ki ga operaterji prenosnih sistemov zasnujejo za vsak primer posebej, nacionalni regulativni organi pa odobrijo, da bi zadostili pogojnim zahtevam za povpraševanje;

| 4. | „standardni produkt zmogljivosti“ pomeni določen obseg prenosne zmogljivosti za določeno časovno obdobje na določeni povezovalni točki; |
| --- | --- |

4.

„standardni produkt zmogljivosti“ pomeni določen obseg prenosne zmogljivosti za določeno časovno obdobje na določeni povezovalni točki;

| 5. | „celotna ponudba“ pomeni vsoto razpoložljive zmogljivosti in ustrezne stopnje razširitvene zmogljivosti, ki se ponuja za vsak letni standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki; |
| --- | --- |

5.

„celotna ponudba“ pomeni vsoto razpoložljive zmogljivosti in ustrezne stopnje razširitvene zmogljivosti, ki se ponuja za vsak letni standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki;

| 6. | „implicitna metoda dodeljevanja“ pomeni metodo dodeljevanja zmogljivosti, pri kateri se prenosna zmogljivost in ustrezna količina plina dodelita istočasno, po možnosti z dražbo; |
| --- | --- |

6.

„implicitna metoda dodeljevanja“ pomeni metodo dodeljevanja zmogljivosti, pri kateri se prenosna zmogljivost in ustrezna količina plina dodelita istočasno, po možnosti z dražbo;

| 7. | „krog zbiranja ponudb“ pomeni čas, v katerem uporabniki omrežja lahko oddajo, popravijo in umaknejo ponudbe; |
| --- | --- |

7.

„krog zbiranja ponudb“ pomeni čas, v katerem uporabniki omrežja lahko oddajo, popravijo in umaknejo ponudbe;

| 8. | „veliki dražiteljski korak“ pomeni stalen ali spremenljiv znesek, določen za vsako povezovalno točko in standardni produkt zmogljivosti; |
| --- | --- |

8.

„veliki dražiteljski korak“ pomeni stalen ali spremenljiv znesek, določen za vsako povezovalno točko in standardni produkt zmogljivosti;

| 9. | „projekt razširitvene zmogljivosti“ pomeni projekt za povečanje obsega tehnične zmogljivosti na obstoječi povezovalni točki ali za vzpostavitev nove povezovalne točke na podlagi dodelitve zmogljivosti v prejšnjem postopku dodelitve zmogljivosti; |
| --- | --- |

9.

„projekt razširitvene zmogljivosti“ pomeni projekt za povečanje obsega tehnične zmogljivosti na obstoječi povezovalni točki ali za vzpostavitev nove povezovalne točke na podlagi dodelitve zmogljivosti v prejšnjem postopku dodelitve zmogljivosti;

| 10. | „preskus gospodarnosti“ pomeni preskus, s katerim se preverja ekonomska upravičenost projektov razširitvene zmogljivosti; |
| --- | --- |

10.

„preskus gospodarnosti“ pomeni preskus, s katerim se preverja ekonomska upravičenost projektov razširitvene zmogljivosti;

| 11. | „postopek razširitvene zmogljivosti“ pomeni postopek za oceno povpraševanja na trgu za razširitveno zmogljivost, ki vsebuje nezavezujočo fazo, v kateri uporabniki omrežja izrazijo in količinsko določijo svoje povpraševanje po razširitveni zmogljivosti, in zavezujočo fazo, v kateri eden ali več operaterjev prenosnih sistemov od uporabnikov omrežja zahteva obvezujoče zaveze za sklenitev pogodbe za zmogljivost; |
| --- | --- |

11.

„postopek razširitvene zmogljivosti“ pomeni postopek za oceno povpraševanja na trgu za razširitveno zmogljivost, ki vsebuje nezavezujočo fazo, v kateri uporabniki omrežja izrazijo in količinsko določijo svoje povpraševanje po razširitveni zmogljivosti, in zavezujočo fazo, v kateri eden ali več operaterjev prenosnih sistemov od uporabnikov omrežja zahteva obvezujoče zaveze za sklenitev pogodbe za zmogljivost;

| 12. | „združena zmogljivost“ pomeni standardni produkt zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost, ki je sestavljen iz ustrezne vstopne in izstopne zmogljivosti na obeh straneh vsake povezovalne točke; |
| --- | --- |

12.

„združena zmogljivost“ pomeni standardni produkt zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost, ki je sestavljen iz ustrezne vstopne in izstopne zmogljivosti na obeh straneh vsake povezovalne točke;

| 13. | „sporazum o povezovanju“ pomeni sporazum med sosednjima operaterjema prenosnih sistemov, katerih sistema sta povezana v določeni povezovalni točki, ki določa pogoje, operativne postopke in določbe glede dobave in/ali odjema plina v povezovalni točki z namenom spodbujanja učinkovite medobratovalnosti povezanih prenosnih omrežij, kot je določeno v poglavju II Uredbe (EU) 2015/703; |
| --- | --- |

13.

„sporazum o povezovanju“ pomeni sporazum med sosednjima operaterjema prenosnih sistemov, katerih sistema sta povezana v določeni povezovalni točki, ki določa pogoje, operativne postopke in določbe glede dobave in/ali odjema plina v povezovalni točki z namenom spodbujanja učinkovite medobratovalnosti povezanih prenosnih omrežij, kot je določeno v poglavju II Uredbe (EU) 2015/703;

| 14. | „medsebojno pogojeni zmogljivosti“ pomeni zmogljivosti, pri katerih ni mogoče dodeliti razpoložljive zmogljivosti na eni točki omrežja, ne da bi se v celoti ali deloma zmanjšala razpoložljiva zmogljivost na drugi točki omrežja; |
| --- | --- |

14.

„medsebojno pogojeni zmogljivosti“ pomeni zmogljivosti, pri katerih ni mogoče dodeliti razpoložljive zmogljivosti na eni točki omrežja, ne da bi se v celoti ali deloma zmanjšala razpoložljiva zmogljivost na drugi točki omrežja;

| 15. | „koledar dražb“ pomeni tabelo z informacijami o določenih dražbah, ki jo vsako koledarsko leto januarja objavi ENTSO-G za dražbe, ki bodo potekale od marca do februarja naslednjega koledarskega leta in vsebuje vse pomembne časovne razporeditve za dražbe, vključno z datumi pričetka in standardne produkte zmogljivosti, na katere se nanašajo; |
| --- | --- |

15.

„koledar dražb“ pomeni tabelo z informacijami o določenih dražbah, ki jo vsako koledarsko leto januarja objavi ENTSO-G za dražbe, ki bodo potekale od marca do februarja naslednjega koledarskega leta in vsebuje vse pomembne časovne razporeditve za dražbe, vključno z datumi pričetka in standardne produkte zmogljivosti, na katere se nanašajo;

| 16. | „dan dobave plina“ pomeni obdobje od 5.00 do 5.00 UTC naslednjega dne za zimski čas in od 4.00 do 4.00 UTC naslednjega dne za poletni čas; |
| --- | --- |

16.

„dan dobave plina“ pomeni obdobje od 5.00 do 5.00 UTC naslednjega dne za zimski čas in od 4.00 do 4.00 UTC naslednjega dne za poletni čas;

| 17. | „zmogljivost znotraj dneva“ pomeni zmogljivost, ki je bila ponujena in dodeljena po zaprtju dražb zmogljivosti za dan vnaprej za navedeni dan; |
| --- | --- |

17.

„zmogljivost znotraj dneva“ pomeni zmogljivost, ki je bila ponujena in dodeljena po zaprtju dražb zmogljivosti za dan vnaprej za navedeni dan;

| 18. | „stopnjevana dražba“ pomeni dražbo, na kateri uporabnik omrežja vlaga ponudbe za nakup želenih količin po določenih dražiteljskih korakih, ki se naznanjajo zaporedoma; |
| --- | --- |

18.

„stopnjevana dražba“ pomeni dražbo, na kateri uporabnik omrežja vlaga ponudbe za nakup želenih količin po določenih dražiteljskih korakih, ki se naznanjajo zaporedoma;

| 19. | „dražba z enotno poravnalno ceno“ pomeni dražbo, na kateri uporabnik omrežja v enem samem krogu zbiranja ponudb ponudi tako ceno kot želeno količino in vsi uporabniki omrežja, ki uspešno zakupijo zmogljivost, plačajo najnižjo uspešno ponujeno ceno; |
| --- | --- |

19.

„dražba z enotno poravnalno ceno“ pomeni dražbo, na kateri uporabnik omrežja v enem samem krogu zbiranja ponudb ponudi tako ceno kot želeno količino in vsi uporabniki omrežja, ki uspešno zakupijo zmogljivost, plačajo najnižjo uspešno ponujeno ceno;

| 20. | „pridržana cena“ pomeni dopustno ceno na dražbi; |
| --- | --- |

20.

„pridržana cena“ pomeni dopustno ceno na dražbi;

| 21. | „mali dražiteljski korak“ pomeni stalen ali spremenljiv znesek, določen za vsako povezovalno točko in standardni produkt zmogljivosti in je manjši od velikega dražiteljskega koraka; |
| --- | --- |

21.

„mali dražiteljski korak“ pomeni stalen ali spremenljiv znesek, določen za vsako povezovalno točko in standardni produkt zmogljivosti in je manjši od velikega dražiteljskega koraka;

| 22. | „prvič neprodana ponujena zmogljivost“ pomeni stanje, ko je skupno povpraševanje vseh uporabnikov omrežja manjše od ponujene zmogljivosti na koncu drugega kroga zbiranja ponudb ali naslednjega kroga zbiranja ponudb; |
| --- | --- |

22.

„prvič neprodana ponujena zmogljivost“ pomeni stanje, ko je skupno povpraševanje vseh uporabnikov omrežja manjše od ponujene zmogljivosti na koncu drugega kroga zbiranja ponudb ali naslednjega kroga zbiranja ponudb;

| 23. | „navidezna povezovalna točka“ pomeni dve ali več povezovalnih točk, ki povezujejo ista sosednja vstopno-izstopna sistema in so združene v enotno storitev zagotavljanja zmogljivosti; |
| --- | --- |

23.

„navidezna povezovalna točka“ pomeni dve ali več povezovalnih točk, ki povezujejo ista sosednja vstopno-izstopna sistema in so združene v enotno storitev zagotavljanja zmogljivosti;

| 24. | „faktor f“ pomeni delež sedanje vrednosti ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterja prenosnega sistema, povezanih z razširitveno zmogljivostjo, vključeno v zadevno celotno ponudbo v skladu s členom 22(1)(b), ki se pokrije s sedanjo vrednostjo obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost, izračunano v skladu s členom 22(1)(a); |
| --- | --- |

24.

„faktor f“ pomeni delež sedanje vrednosti ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterja prenosnega sistema, povezanih z razširitveno zmogljivostjo, vključeno v zadevno celotno ponudbo v skladu s členom 22(1)(b), ki se pokrije s sedanjo vrednostjo obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost, izračunano v skladu s členom 22(1)(a);

| 25. | „čezmerna napoved“ pomeni pravico uporabnikov omrežja, ki izpolnjujejo minimalne pogoje za oddajo napovedi, da zahtevajo prekinljivo zmogljivost kadar koli znotraj dneva, tako da oddajo napoved, ki poveča seštevek vseh njihovih napovedi nad njihovo pogodbeno zmogljivost. |
| --- | --- |

25.

„čezmerna napoved“ pomeni pravico uporabnikov omrežja, ki izpolnjujejo minimalne pogoje za oddajo napovedi, da zahtevajo prekinljivo zmogljivost kadar koli znotraj dneva, tako da oddajo napoved, ki poveča seštevek vseh njihovih napovedi nad njihovo pogodbeno zmogljivost.

POGLAVJE II

NAČELA SODELOVANJA

Člen 4

Usklajevanje vzdrževanja

Kadar vzdrževanje plinovoda ali dela prenosnega omrežja vpliva na obseg prenosne zmogljivosti, ki jo je možno ponuditi na povezovalnih točkah, operaterji prenosnih sistemov v celoti sodelujejo s sosednjimi operaterji prenosnih sistemov glede načrtov vzdrževanja, da na povezovalni točki v največji možni meri zmanjšajo vpliv na morebitni pretok plina in zmogljivost.

Člen 5

Standardizacija komunikacije

1.   Operaterji prenosnih sistemov uskladijo uporabo standardnih komunikacijskih postopkov, usklajenih informacijskih sistemov in združljive elektronske spletne komunikacije, kot so formati in protokoli za izmenjavo skupnih podatkov, ter se dogovorijo o načelih za uporabo teh podatkov.

2.   Standardni komunikacijski postopki vključujejo zlasti postopke, ki se nanašajo na dostop uporabnikov omrežja do dražbenega sistema operaterja prenosnega sistema ali ustrezne rezervacijske platforme, in pregled zagotovljenih informacij o dražbi. Roki in vsebina podatkov za izmenjavo so skladni z določbami iz poglavja III.

3.   Standardni komunikacijski postopki, ki jih sprejmejo operaterji prenosnih sistemov, vključujejo izvedbeni načrt in trajanje veljavnosti, ki je v skladu z razvojem rezervacijske platforme iz člena 37. Operaterji prenosnih sistemov zagotovijo tajnost poslovno občutljivih informacij.

Člen 6

Izračun in največja možna ponudba zmogljivosti

1.   Uporabnikom omrežja je na voljo največja tehnična zmogljivost, ob upoštevanju celovitosti sistema, varnosti in učinkovitega obratovanja omrežja.

| (a) | Da bi z optimizacijo tehnične zmogljivosti omogočili največjo možno ponudbo združene zmogljivosti, operaterji prenosnih sistemov na povezovalnih točkah sprejmejo naslednje ukrepe, pri čemer dajo prednost povezovalnim točkam, kjer prihaja do pogodbene prezasedenosti v skladu s točko 2.2.3(1) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009: operaterji prenosnih sistemov vzpostavijo in uporabljajo skupno metodo, pri kateri določijo konkretne ukrepe, ki jih morajo sprejeti operaterji prenosnih sistemov, da bi dosegli zahtevano optimizacijo:






  (1) | skupna metoda vključuje podrobno analizo tehničnih zmogljivosti, vključno z vsemi razlikami med zmogljivostmi na obeh straneh povezovalne točke, ter posebne ukrepe in podroben časovni razpored, vključno z možnimi posledicami in regulativnimi dovoljenji, ki so potrebna za povračilo stroškov in prilagoditev regulativne ureditve, ki je nujna za oblikovanje največje možne ponudbe združene zmogljivosti. Taki posebni ukrepi niso škodljivi za ponudbo zmogljivosti na drugih relevantnih točkah zadevnih sistemov in točkah do distribucijskih omrežij, ki so pomembne za zanesljivost oskrbe končnih odjemalcev, kot so točke do skladiščnih objektov, terminalov za utekočinjen zemeljski plin in zaščitenih odjemalcev, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7); |
| --- | --- | --- |

(a)

Da bi z optimizacijo tehnične zmogljivosti omogočili največjo možno ponudbo združene zmogljivosti, operaterji prenosnih sistemov na povezovalnih točkah sprejmejo naslednje ukrepe, pri čemer dajo prednost povezovalnim točkam, kjer prihaja do pogodbene prezasedenosti v skladu s točko 2.2.3(1) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009: operaterji prenosnih sistemov vzpostavijo in uporabljajo skupno metodo, pri kateri določijo konkretne ukrepe, ki jih morajo sprejeti operaterji prenosnih sistemov, da bi dosegli zahtevano optimizacijo:

(1)

skupna metoda vključuje podrobno analizo tehničnih zmogljivosti, vključno z vsemi razlikami med zmogljivostmi na obeh straneh povezovalne točke, ter posebne ukrepe in podroben časovni razpored, vključno z možnimi posledicami in regulativnimi dovoljenji, ki so potrebna za povračilo stroškov in prilagoditev regulativne ureditve, ki je nujna za oblikovanje največje možne ponudbe združene zmogljivosti. Taki posebni ukrepi niso škodljivi za ponudbo zmogljivosti na drugih relevantnih točkah zadevnih sistemov in točkah do distribucijskih omrežij, ki so pomembne za zanesljivost oskrbe končnih odjemalcev, kot so točke do skladiščnih objektov, terminalov za utekočinjen zemeljski plin in zaščitenih odjemalcev, kot so opredeljeni v Uredbi (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7);

| (2) | metodologija za izračun in pravila za dajanje zmogljivosti na razpolago, ki jih sprejmejo operaterji prenosnih sistemov, obravnavajo posebne položaje, v katerih konkurenčne zmogljivosti med sistemi zajemajo povezovalne točke in izstopne točke v skladiščne objekte; |
| --- | --- |

(2)

metodologija za izračun in pravila za dajanje zmogljivosti na razpolago, ki jih sprejmejo operaterji prenosnih sistemov, obravnavajo posebne položaje, v katerih konkurenčne zmogljivosti med sistemi zajemajo povezovalne točke in izstopne točke v skladiščne objekte;

| (3) | v tej podrobni analizi se upoštevajo domneve iz desetletnega razvojnega načrta omrežja v Uniji na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 715/2009, nacionalni razvojni načrti, ustrezne obveznosti iz veljavne nacionalne zakonodaje in vse ustrezne pogodbene obveznosti; |
| --- | --- |

(3)

v tej podrobni analizi se upoštevajo domneve iz desetletnega razvojnega načrta omrežja v Uniji na podlagi člena 8 Uredbe (ES) št. 715/2009, nacionalni razvojni načrti, ustrezne obveznosti iz veljavne nacionalne zakonodaje in vse ustrezne pogodbene obveznosti;

| (4) | ustrezni operaterji prenosnih sistemov za ponoven izračun tehnične zmogljivosti uporabijo dinamičen pristop, po potrebi skupaj z dinamičnim izračunom, ki se uporabi za dodatno zmogljivost v skladu s točko 2.2.2(2) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009, pri čemer za vsako povezovalno točko in ob upoštevanju njenih posebnih značilnosti skupaj določijo primerno pogostost ponovnega izračuna; |
| --- | --- |

(4)

ustrezni operaterji prenosnih sistemov za ponoven izračun tehnične zmogljivosti uporabijo dinamičen pristop, po potrebi skupaj z dinamičnim izračunom, ki se uporabi za dodatno zmogljivost v skladu s točko 2.2.2(2) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009, pri čemer za vsako povezovalno točko in ob upoštevanju njenih posebnih značilnosti skupaj določijo primerno pogostost ponovnega izračuna;

| (5) | pri skupni metodi se sosednji operaterji prenosnih sistemov posvetujejo z drugimi operaterji prenosnih sistemov, na katere povezovalna točka izrecno vpliva; |
| --- | --- |

(5)

pri skupni metodi se sosednji operaterji prenosnih sistemov posvetujejo z drugimi operaterji prenosnih sistemov, na katere povezovalna točka izrecno vpliva;

| (6) | pri ponovnem izračunu tehnične zmogljivosti operaterji prenosnih sistemov upoštevajo informacije, ki jih glede pričakovanih prihodnjih tokov lahko posredujejo uporabniki omrežij. |
| --- | --- |

(6)

pri ponovnem izračunu tehnične zmogljivosti operaterji prenosnih sistemov upoštevajo informacije, ki jih glede pričakovanih prihodnjih tokov lahko posredujejo uporabniki omrežij.

| (b) | Operaterji prenosnih sistemov skupaj ocenijo naslednje parametre in jih po potrebi prilagodijo:






  (1) | obveznosti glede tlaka; |
| --- | --- | --- |

(b)

Operaterji prenosnih sistemov skupaj ocenijo naslednje parametre in jih po potrebi prilagodijo:

(1)

obveznosti glede tlaka;

| (2) | vse pomembne scenarije ponudbe in povpraševanja, vključno s podrobnostmi o referenčnih klimatskih pogojih in konfiguracijah omrežij v skrajnih scenarijih; |
| --- | --- |

(2)

vse pomembne scenarije ponudbe in povpraševanja, vključno s podrobnostmi o referenčnih klimatskih pogojih in konfiguracijah omrežij v skrajnih scenarijih;

| (3) | kalorično vrednost. |
| --- | --- |

(3)

kalorično vrednost.

2.   Če zaradi optimizacije tehnične zmogljivosti operaterjem prenosnih omrežij nastanejo stroški, še posebej stroški, ki neenakomerno obremenijo operaterja prenosnih sistemov na obeh straneh povezovalne točke, je operaterjema dovoljena povrnitev takšnih dejansko nastalih stroškov preko regulativnega okvira, ki ga vzpostavijo zadevni nacionalni regulativni organi v skladu s členom 13 Uredbe (ES) št. 715/2009 ali členom 42 Direktive 2009/73/ES. Uporablja se člen 8(1) Uredbe (ES) št. 713/2009.

3.   Kjer je primerno, se nacionalni regulativni organi posvetujejo z uporabniki omrežij o uporabljeni računski metodi in skupnem pristopu.

4.   Če zaradi postopka na podlagi odstavka 1 pride do sprememb v obsegu združene zmogljivosti, ki se ponudi na povezovalnih točkah, se te spremembe vključijo v poročilo Agencije, objavljeno na podlagi točke 2.2.1(2) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009.

Člen 7

Izmenjava informacij med sosednjimi operaterji prenosnih sistemov

1.   Sosednji operaterji prenosnih sistemov na zadevnih povezovalnih točkah redno izmenjujejo informacije o napovedih, popravljenih napovedih, usklajevanju napovedi in potrditvah.

2.   Sosednji operaterji prenosnih sistemov izmenjajo informacije o vzdrževanju njihovih posameznih prenosnih omrežij, s čimer prispevajo k postopku odločanja glede tehnične uporabe povezovalnih točk. Postopki za izmenjavo podatkov med operaterji prenosnih sistemov so vključeni v njihov sporazum o povezovanju.

POGLAVJE III

DODELITEV PRODUKTOV ZAGOTOVLJENE ZMOGLJIVOSTI

Člen 8

Metodologija za dodelitev

1.   Zmogljivosti na povezovalnih točkah se dodeljujejo na dražbah, razen če se uporablja alternativna metoda dodeljevanja v skladu s členom 30.

2.   Na vseh povezovalnih točkah se uporablja ista oblika dražbe. Za vse zadevne povezovalne točke se ustrezni dražbeni postopki začnejo istočasno. V vsakem dražbenem postopku, ki se nanaša na posamezen standardni produkt zmogljivosti, se dodelijo zmogljivosti neodvisno od vseh ostalih dražbenih postopkov, razen če se ponuja razširitvena zmogljivost ali če se v dogovoru med neposredno udeleženimi operaterji prenosnih sistemov in z dovoljenjem ustreznega nacionalnega regulativnega organa dodeljuje medsebojno pogojena zmogljivost. Nacionalni regulativni organ katere koli sosednje ali prizadete države članice lahko poda stališče, ki ga upošteva ustrezni nacionalni regulativni organ. Če se ponuja razširitvena zmogljivost, se neodvisno dodeljevanje ne uporablja za hkratne dražbene postopke za ustrezne celotne ponudbe, saj so slednje odvisne druga od druge, ker je mogoče dodeliti samo eno ponudbo.

3.   Standardni produkti zmogljivosti sledijo logičnemu zaporedju, po katerem se najprej ponudijo produkti za letno zmogljivost, za njimi pa produkti z naslednjim krajšim trajanjem za uporabo v istem obdobju. Časovna razporeditev dražb iz členov 11 do 15 se ujema s tem načelom.

4.   Pravila o standardnih produktih zmogljivosti iz člena 9 in dražbah iz členov 11 do 15 se na povezovalni točki uporabljajo za združeno in ločeno zmogljivost.

5.   Za določeno dražbo se razpoložljivost ustreznih standardnih produktov zmogljivosti sporoči v skladu s členi 11 do 15 in koledarjem dražb.

6.   Najmanj 20 % obstoječe tehnične zmogljivosti na vsaki povezovalni točki se zadrži in ponudi v skladu z odstavkom 7. Če je razpoložljiva zmogljivost manjša od deleža tehnične zmogljivosti, ki se zadrži, se razpoložljiva zmogljivost zadrži v celoti. Ta zmogljivost se ponudi v skladu s točko (b) odstavka 7, preostala zadržana zmogljivost pa se ponudi v skladu s točko (a) odstavka 7.

7.   Zmogljivost, ki se zadrži na podlagi odstavka 6, se ponudi, in sicer ob upoštevanju naslednjih določb:

| (a) | vsaj 10 % obstoječe tehnične zmogljivosti vsake povezovalne točke se ne ponudi prej kot na letni dražbi letnih zmogljivosti na podlagi člena 11, ki v skladu s koledarjem dražb poteka v petem plinskem letu, ki je pred začetkom ustreznega plinskega leta; in |
| --- | --- |

(a)

vsaj 10 % obstoječe tehnične zmogljivosti vsake povezovalne točke se ne ponudi prej kot na letni dražbi letnih zmogljivosti na podlagi člena 11, ki v skladu s koledarjem dražb poteka v petem plinskem letu, ki je pred začetkom ustreznega plinskega leta; in

| (b) | vsaj 10 % nadaljnje obstoječe tehnične zmogljivosti vsake povezovalne točke se ne ponudi prej kot na letni dražbi četrtletnih zmogljivosti na podlagi člena 12, ki v skladu s koledarjem dražb poteka med plinskim letom, ki je pred začetkom ustreznega plinskega leta. |
| --- | --- |

(b)

vsaj 10 % nadaljnje obstoječe tehnične zmogljivosti vsake povezovalne točke se ne ponudi prej kot na letni dražbi četrtletnih zmogljivosti na podlagi člena 12, ki v skladu s koledarjem dražb poteka med plinskim letom, ki je pred začetkom ustreznega plinskega leta.

8.   Pri razširitveni zmogljivosti se vsaj 10 % razširitvene tehnične zmogljivosti na zadevni povezovalni točki zadrži in ne ponudi prej kot na letni dražbi četrtletnih zmogljivosti iz člena 12, ki v skladu s koledarjem dražb poteka med plinskim letom, ki je pred začetkom ustreznega plinskega leta.

9.   Natančen delež zadržane zmogljivosti v skladu z odstavkoma 6 in 8 je za vsako povezovalno točko predmet posvetovanj z zainteresiranimi stranmi, dogovora med operaterji prenosnih sistemov in odobritve nacionalnega regulativnega organa. Nacionalni regulativni organi zlasti preučijo možnost zadržanja večjih deležev zmogljivosti s krajšim trajanjem, da se prepreči omejevanje dostopa trgom v nadaljevanju dobavne verige.

10.   Zmogljivost, ki je bila ustvarjena z netržnimi postopki in za katero je bila dokončna odločitev o naložbi sprejeta brez predhodnih zavez uporabnikov omrežij, se ponudi in dodeli kot razpoložljivi standardni produkti zmogljivosti v skladu s to uredbo.

Člen 9

Standardni produkti zmogljivosti

1.   Operaterji prenosnih sistemov ponudijo letne, četrtletne, mesečne in dnevne standardne produkte zmogljivosti ter standardne produkte zmogljivosti znotraj dneva.

2.   Letni standardni produkti zmogljivosti pomenijo zmogljivost, ki jo lahko uporabnik omrežja v določenem obsegu koristi vse dneve dobave plina v določenem plinskem letu (z začetkom 1. oktobra).

3.   Četrtletni standardni produkti zmogljivosti pomenijo zmogljivost, ki jo lahko uporabnik omrežja v določenem obsegu koristi vse dneve dobave plina v določenem četrtletju (z začetkom 1. oktobra, 1. januarja, 1. aprila in 1. julija).

4.   Mesečni standardni produkti zmogljivosti pomenijo zmogljivost, ki jo lahko uporabnik omrežja v določenem obsegu koristi vse dneve dobave plina v določenem koledarskem mesecu (z začetkom na prvi dan vsakega meseca).

5.   Dnevni standardni produkti zmogljivosti pomenijo zmogljivost, ki jo lahko uporabnik omrežja v določenem obsegu koristi za en dan dobave plina.

6.   Standardni produkti zmogljivosti znotraj dneva pomenijo zmogljivost, ki jo lahko uporabnik omrežja v določenem obsegu koristi od začetka znotraj določenega dneva dobave plina do konca istega dneva dobave plina.

Člen 10

Uporabljena enota za zmogljivost

Ponujena zmogljivost je izražena v energijskih enotah na časovno enoto. Uporabijo se naslednje enote: kWh/h ali kWh/d. V primeru uporabe kWh/d se domneva pavšalen pretok za ves dan dobave plina.

Člen 11

Letne dražbe letnih zmogljivosti

1.   Dražbe letnih zmogljivosti potekajo enkrat letno.

2.   Zmogljivost za vsak letni standardni produkt zmogljivosti se ponudi na letni dražbi letne zmogljivosti z uporabo algoritma za stopnjevano dražbo v skladu s členom 17.

3.   Med dražbenim postopkom se ponudi zmogljivost za najmanj pet in največ 15 prihodnjih plinskih let za obstoječo zmogljivost. Pri ponudbi razširitvene zmogljivosti se lahko celotne ponudbe na letnih dražbah zmogljivosti ponujajo za največ 15 let od začetka obratovanja.

4.   Od leta 2018 se dražbe letnih zmogljivosti začnejo na prvi ponedeljek v juliju vsako leto, razen če je v koledarju dražb določeno drugače.

5.   Med letno dražbo letne zmogljivosti se uporabnikom omrežja zagotovi možnost udeležbe na eni ali več hkratnih dražbah za vsako povezovalno točko, da se lahko potegujejo za standardne produkte zmogljivosti.

6.   Zmogljivost, ki se ponudi na letni dražbi letne zmogljivosti, je enaka:

| | A – B – C + D + E – F |
| --- | --- |

A – B – C + D + E – F

| | pri čemer je:


  A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;


  B
  za letne dražbe letnih zmogljivosti za naslednjih pet let se obseg tehnične zmogljivosti (A) zadrži v skladu s členom 8(7); za letne dražbe letnih zmogljivosti po prvih petih letih se obseg tehnične zmogljivosti (A) zadrži v skladu s členom 8(7);


  C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;


  D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevno leto;


  E
  je razširitvena zmogljivost za tako leto, zajeta v morebitni ustrezni celotni ponudbi;


  F
  je količina morebitne razširitvene zmogljivosti (E), ki se zadrži v skladu s členom 8(8) in (9). |
| --- | --- |

pri čemer je:

A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;

B
  za letne dražbe letnih zmogljivosti za naslednjih pet let se obseg tehnične zmogljivosti (A) zadrži v skladu s členom 8(7); za letne dražbe letnih zmogljivosti po prvih petih letih se obseg tehnične zmogljivosti (A) zadrži v skladu s členom 8(7);

C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;

D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevno leto;

E
  je razširitvena zmogljivost za tako leto, zajeta v morebitni ustrezni celotni ponudbi;

F
  je količina morebitne razširitvene zmogljivosti (E), ki se zadrži v skladu s členom 8(8) in (9).

7.   Zmogljivost, ki se ponudi, je lahko v skladu s členom 19 združena zmogljivost ali ločena zmogljivost. To velja tudi za ostale dražbe iz členov 12 do 15.

8.   Vsaj en mesec pred začetkom dražbe operaterji prenosnih sistemov obvestijo uporabnike omrežja o obsegu zagotovljene zmogljivosti, ki bo za vsako leto ponujena na prihodnji letni dražbi letne zmogljivosti.

9.   Krogi zbiranja ponudb na vsaki dražbi trajajo od 8.00 UTC do 17.00 UTC (zimski čas) ali od 7.00 UTC do 16.00 UTC (poletni čas) vse zadevne dni dobave plina. Krogi zbiranja ponudb se začnejo in končajo znotraj vsakega dne dobave plina, kot je določeno v členu 17(2).

10.   Rezultati dodeljevanja na dražbi se posameznim uporabnikom omrežja, ki so sodelovali na dražbi, dajo na voljo hkrati in takoj ko je to mogoče, vendar najpozneje naslednji delovni dan po koncu kroga zbiranja ponudb.

Pri razširitveni zmogljivosti se obvezujoče zaveze uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe o zmogljivosti, tudi glede izpolnjevanja pogojev za ponovitev dražbe v skladu s členom 29(3), dajo na voljo najpozneje naslednji delovni dan po koncu kroga zbiranja ponudb hkrati vsem posameznim uporabnikom omrežja v zadevni dražbi. Rezultati preskusov gospodarnosti se dajo na voljo vsem posameznim uporabnikom omrežja, ki so sodelovali na dražbi, hkrati in najpozneje dva delovna dneva po koncu kroga zbiranja ponudb.

11.   Za trg se objavijo agregirane informacije o rezultatih dražbe.

Člen 12

Letne dražbe četrtletnih zmogljivosti

1.   Vsako plinsko leto potekajo štiri letne dražbe četrtletnih zmogljivosti.

2.   Zmogljivost za vsak četrtletni standardni produkt zmogljivosti se ponudi na letnih dražbah četrtletnih zmogljivosti z uporabo algoritma za stopnjevano dražbo v skladu s členom 17.

3.   Zmogljivost za četrtletja prihodnjega plinskega leta se ponudi na hkratnih dražbah za vsako četrtletje ter za vsako povezovalno točko, in sicer:

| (a) | od prvega (oktober–december) do četrtega (julij–september) četrtletja na prvi letni dražbi četrtletne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

od prvega (oktober–december) do četrtega (julij–september) četrtletja na prvi letni dražbi četrtletne zmogljivosti;

| (b) | od drugega (januar–marec) do četrtega (julij–september) četrtletja na drugi letni dražbi četrtletne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

od drugega (januar–marec) do četrtega (julij–september) četrtletja na drugi letni dražbi četrtletne zmogljivosti;

| (c) | od tretjega (april–junij) do četrtega (julij–september) četrtletja na tretji letni dražbi četrtletne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

od tretjega (april–junij) do četrtega (julij–september) četrtletja na tretji letni dražbi četrtletne zmogljivosti;

| (d) | za zadnje četrtletje (julij–september) na četrti letni dražbi četrtletne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(d)

za zadnje četrtletje (julij–september) na četrti letni dražbi četrtletne zmogljivosti.

Uporabniki omrežja lahko za vsako letno četrtletno dražbo sodelujejo na vseh hkratnih dražbah.

4.   Vsako plinsko leto se letne dražbe četrtletne zmogljivosti začnejo na naslednje dni, razen če je v koledarju dražb določeno drugače:

| (a) | prve letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v avgustu; |
| --- | --- |

(a)

prve letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v avgustu;

| (b) | druge letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v novembru; |
| --- | --- |

(b)

druge letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v novembru;

| (c) | tretje letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v februarju; |
| --- | --- |

(c)

tretje letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v februarju;

| (d) | četrte letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v maju. |
| --- | --- |

(d)

četrte letne dražbe četrtletne zmogljivosti se začnejo prvi ponedeljek v maju.

5.   Zmogljivost, ki se ponudi na vseh letnih dražbah četrtletnih zmogljivosti, je enaka:

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | pri čemer je:


  A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;


  C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;


  D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevno četrtletje. |
| --- | --- |

pri čemer je:

A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;

C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;

D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevno četrtletje.

6.   Dva tedna pred začetkom dražb operaterji prenosnih sistemov obvestijo uporabnike omrežja o obsegu zmogljivosti, ki bo za vsako četrtletje ponujena na prihodnji letni dražbi četrtletnih zmogljivosti.

7.   Krogi zbiranja ponudb na vsaki dražbi trajajo od 8.00 UTC do 17.00 UTC (zimski čas) ali od 7.00 UTC do 16.00 UTC (poletni čas) vse zadevne dni dobave plina. Krogi zbiranja ponudb se začnejo in končajo znotraj vsakega dne dobave plina, kot je določeno v členu 17(2).

8.   O rezultatih dodeljevanja na dražbi se posamezni uporabniki omrežja, ki so sodelovali na dražbi, obvestijo hkrati in takoj ko je to mogoče, vendar najpozneje naslednji delovni dan po koncu kroga zbiranja ponudb.

9.   Za trg se objavijo agregirane informacije o rezultatih dražbe.

Člen 13

Tekoče dražbe mesečnih zmogljivosti

1.   Tekoča dražba mesečne zmogljivosti poteka enkrat mesečno.

2.   Zmogljivost za vsak mesečni standardni produkt zmogljivosti se ponudi na tekoči dražbi mesečnih zmogljivosti z uporabo algoritma za stopnjevano dražbo v skladu s členom 17. Vsak mesec se na dražbi ponudi mesečni standardni produkt zmogljivosti za prihodnji koledarski mesec.

3.   Na tekoči dražbi mesečne zmogljivosti imajo uporabniki omrežja možnost, da se potegujejo za en mesečni standardni produkt zmogljivosti.

4.   Tekoče dražbe mesečnih zmogljivosti se začnejo na tretji ponedeljek vsakega meseca za naslednji mesečni standardni produkt zmogljivosti, razen če v koledarju dražb ni določeno drugače.

5.   Zmogljivost, ki se ponudi na tekoči dražbi mesečne zmogljivosti, je vsak mesec enaka:

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | pri čemer je:


  A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;


  C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;


  D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevni mesec. |
| --- | --- |

pri čemer je:

A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;

C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;

D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevni mesec.

6.   En teden pred začetkom dražbe operaterji prenosnih sistemov obvestijo uporabnike omrežja o obsegu zmogljivosti, ki bo ponujena na prihodnji tekoči dražbi mesečnih zmogljivosti.

7.   Krogi zbiranja ponudb na vsaki dražbi trajajo od 8.00 UTC do 17.00 UTC (zimski čas) ali od 7.00 UTC do 16.00 UTC (poletni čas) vse zadevne dni dobave plina. Krogi zbiranja ponudb se začnejo in končajo znotraj vsakega dne dobave plina, kot je določeno v členu 17(2).

8.   O rezultatih dodeljevanja na dražbi se posamezni uporabniki omrežja, ki so sodelovali na dražbi, obvestijo hkrati in takoj ko je to mogoče, vendar najpozneje naslednji delovni dan po koncu kroga zbiranja ponudb.

9.   Za trg se objavijo agregirane informacije o rezultatih dražbe.

Člen 14

Tekoče dražbe zmogljivosti za dan vnaprej

1.   Tekoča dražba zmogljivosti za dan vnaprej poteka enkrat dnevno.

2.   Standardni produkt zmogljivosti za prihodnji dan dobave plina se vsak dan ponudi na tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej.

3.   Zmogljivost za vsak dnevni standardni produkt zmogljivosti se ponudi na tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej z uporabo algoritma za dražbo z enotno poravnalno ceno v skladu s členom 18. Vsak dan se na dražbi ponudi dnevni standardni produkt zmogljivosti za prihodnji dan dobave plina.

4.   Na tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej imajo uporabniki omrežja možnost, da se potegujejo za zmogljivost za en dnevni standardni produkt zmogljivosti.

5.   Krog zbiranja ponudb se začne vsak dan ob 15.30 UTC (zimski čas) ali 14.30 UTC (poletni čas).

6.   Ponudbo za zmogljivost za dnevni standardni produkt zmogljivosti na tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej se obravnava na naslednji način: od 15.30 UTC do 16.00 UTC (zimski čas) ali od 14.30 do 15.00 UTC (poletni čas) se ponudba odda, umakne ali spremeni.

7.   Zmogljivost, ki se ponudi na tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej, je vsak dan enaka:

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | pri čemer je:


  A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;


  C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;


  D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevni dan. |
| --- | --- |

pri čemer je:

A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;

C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;

D
  morebitna dodatna zmogljivost za zadevni dan.

8.   Na začetku kroga zbiranja ponudb operaterji prenosnih sistemov obvestijo uporabnike omrežij o obsegu zmogljivosti, ki bo ponujena na prihodnji tekoči dražbi zmogljivosti za dan vnaprej.

9.   O rezultatih dodeljevanja na dražbi se posamezni uporabniki omrežja, ki so sodelovali na dražbi, obvestijo hkrati in najpozneje 30 minut po koncu kroga zbiranja ponudb.

10.   Za trg se objavijo agregirane informacije o rezultatih dražbe.

Člen 15

Dražbe zmogljivosti znotraj dneva

1.   Glede na razpoložljivo zmogljivost poteka dražba zmogljivosti znotraj dneva vsako uro med dnevom dobave plina, z uporabo algoritma za dražbo z enotno poravnalno ceno v skladu s členom 18.

2.   Prvi krog zbiranja ponudb se prične neposredno ob začetku ure, ki sledi objavi rezultatov zadnje dražbe za dan vnaprej (vključno s prekinljivo zmogljivostjo, če je bila ponujena), v skladu s členom 14. Prvi krog zbiranja ponudb se konča ob 1.30 UTC (zimski čas) ali 0.30 UTC (poletni čas) pred dnevom dobave plina. Dodelitev uspešnih ponudb začne veljati od 5.00 UTC (zimski čas) ali 4.00 UTC (poletni čas) na zadevni dan dobave plina.

3.   Zadnji krog zbiranja ponudb se konča ob 0.30 UTC (zimski čas) ali 23.30 UTC (poletni čas) na zadevni dan dobave plina.

4.   Uporabniki omrežja imajo pravico oddati, umakniti ali popraviti ponudbe od začetka vsakega kroga zbiranja ponudb do konca zadevnega kroga zbiranja ponudb.

5.   Vsako uro na zadevni dan dobave plina se zmogljivost, ki je razpoložljiva štiri ure po trenutni uri, ponudi na dražbi kot zmogljivost znotraj dneva.

6.   Vsak krog zbiranja ponudb se začne na začetku vsake ure na zadevni dan dobave plina.

7.   Vsak krog zbiranja ponudb traja 30 minut od začetka kroga zbiranja ponudb.

8.   Zmogljivost, ki se ponudi na dražbi zmogljivosti znotraj dneva, je vsako uro enaka:

| | A – C + D, |
| --- | --- |

A – C + D,

| | pri čemer je:


  A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;


  C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;


  D
  morebitna dodatna zmogljivost. |
| --- | --- |

pri čemer je:

A
  tehnična zmogljivost operaterja prenosnega sistema za vsak standardni produkt zmogljivosti;

C
  predhodno prodana tehnična zmogljivost, popravljena z zmogljivostjo, ki se ponovno ponudi v skladu z obstoječimi postopki upravljanja prezasedenosti;

D
  morebitna dodatna zmogljivost.

9.   Operaterji prenosnih sistemov razpoložljivi obseg ponujene zagotovljene zmogljivosti znotraj dneva objavijo po koncu zadnje dražbe za dan vnaprej in v skladu s členom 32(9).

10.   Operaterji prenosnih sistemov uporabnikom omrežij, ki na dražbah za dan vnaprej dajejo ponudbe, zagotovijo možnost, da se veljavne neuspešne ponudbe samodejno uvrstijo na sledečo dražbo znotraj dneva.

11.   Zmogljivost se dodeli v roku 30 minut po koncu kroga zbiranja ponudb, pod pogojem, da so ponudbe sprejete in operater prenosnega sistema vodi postopek dodelitve.

12.   Rezultati dražbe so posameznim uporabnikom omrežja dani na voljo hkrati.

13.   Agregirane informacije o rezultatih dražbe se objavijo najkasneje na koncu vsakega dneva.

Člen 16

Dražbeni algoritmi

1.   Če je na dražbi ponujenih več standardnih produktov zmogljivosti, se ustrezni dodelitveni algoritem uporabi ločeno za vsak standardni produkt zmogljivosti, ko se ta dodeljuje. Ponudbe za različne standardne produkte zmogljivosti se pri uporabi dražbenega algoritma obravnavajo ločeno druga od druge.

2.   Za letne dražbe letnih zmogljivosti, letne dražbe četrtletnih zmogljivosti in tekoče dražbe mesečnih zmogljivosti se uporabi algoritem za stopnjevano dražbo z mnogimi krogi zbiranja ponudb, kot je določeno v členu 17.

3.   Za tekoče dražbe zmogljivosti za dan vnaprej in dražbe zmogljivosti znotraj dneva se uporabi algoritem za dražbo z enotno poravnalno ceno z enim krogom zbiranja ponudb, kot je določeno v členu 18.

Člen 17

Algoritem za stopnjevano dražbo

1.   Stopnjevane dražbe omogočijo uporabnikom omrežja, da dajo ponudbe za nakup količin glede na naraščajoče cene, ki se izkličejo v zaporednih krogih zbiranja ponudb, začne pa se s pridržano ceno P0.

2.   Prvi krog zbiranja ponudb, kjer je cena enaka pridržani ceni P0, traja 3 ure. Naslednji krogi zbiranja ponudb trajajo 1 uro. Med krogi zbiranja ponudb mine 1 ura.

3.   V ponudbi so navedeni:

| (a) | identiteta uporabnika omrežja, ki se poteguje na dražbi; |
| --- | --- |

(a)

identiteta uporabnika omrežja, ki se poteguje na dražbi;

| (b) | zadevna povezovalna točka in smer pretoka; |
| --- | --- |

(b)

zadevna povezovalna točka in smer pretoka;

| (c) | standardni produkt zmogljivosti, na katerega se zmogljivost nanaša; |
| --- | --- |

(c)

standardni produkt zmogljivosti, na katerega se zmogljivost nanaša;

| (d) | obseg zmogljivosti na dražiteljski korak za ustrezni standardni produkt zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

obseg zmogljivosti na dražiteljski korak za ustrezni standardni produkt zmogljivosti;

| (e) | če se ponuja razširitvena zmogljivost, zadevna celotna ponudba. |
| --- | --- |

(e)

če se ponuja razširitvena zmogljivost, zadevna celotna ponudba.

4.   Ponudba velja, če jo je oddal uporabnik omrežja in je v skladu z vsemi določbami tega člena.

5.   Da bi lahko uporabniki omrežja sodelovali na dražbi, je za uporabnike omrežja obvezno, da se ponudba za nakup količine odda v prvem krogu zbiranja ponudb.

6.   Operaterji prenosnih sistemov omogočijo uporabnikom omrežja, da samodejno oddajo ponudbe za kateri koli dražiteljski korak.

7.   Na koncu kroga zbiranja ponudb veljavnih ponudb ni mogoče popraviti, umakniti ali spremeniti. Vse veljavne ponudbe postanejo obvezujoča zaveza uporabnika omrežja, da rezervira obseg zmogljivosti, za katerega se je potegoval glede na izklicano ceno, pod pogojem, da je končna cena, dosežena na dražbi, enaka izklicani ceni iz ustreznega kroga zbiranja ponudb.

8.   Ponudba za nakup količine uporabnika omrežja iz katerega koli kroga zbiranja ponudb je enaka ali manjša od zmogljivosti, ki se ponudi na določeni dražbi. Ponudba za nakup količine uporabnika omrežja pri določeni ceni je enaka ali manjša od ponudbe za nakup količine, ki jo je ta uporabnik omrežja oddal v prejšnjem krogu, razen v primerih, ko velja odstavek 16.

9.   Med krogom zbiranja ponudb se lahko ponudbe oddajo, popravijo in umaknejo brez omejitev, pod pogojem, da so vse ponudbe v skladu z odstavkom 8. Veljavne ponudbe veljajo, dokler niso popravljene ali umaknjene.

10.   Veliki dražiteljski korak in mali dražiteljski korak sta določena za vsako povezovalno točko in vsak standardni produkt zmogljivosti ter sta objavljena pred ustrezno dražbo. Mali dražiteljski korak je oblikovan tako, da je dvig po malih dražiteljskih korakih, izražen v celem številu, enak dvigu po velikem dražiteljskem koraku.

11.   Veliki dražiteljski korak je oblikovan na način, da se čim bolj in kolikor je razumno možno skrajša dolžina dražbenega postopka. Mali dražiteljski korak je oblikovan na način, da se čim bolj in kolikor je razumno možno zmanjša obseg neprodane zmogljivosti, ko je končna cena na dražbi višja od pridržane cene.

12.   Če je agregirano povpraševanje vseh uporabnikov omrežja na koncu prvega kroga zbiranja ponudb manjše ali enako ponujeni zmogljivosti, se dražba zaključi.

13.   Če je agregirano povpraševanje vseh uporabnikov omrežja na koncu prvega ali naslednjega kroga zbiranja ponudb večje od ponujene zmogljivosti, se odpre nov krog zbiranja ponudb s ceno, ki je enaka ceni iz prejšnjega kroga zbiranja ponudb, povišani za veliki dražiteljski korak.

14.   Če je agregirano povpraševanje vseh uporabnikov omrežja na koncu drugega ali naslednjega kroga zbiranja ponudb enako ponujeni zmogljivosti, se dražba zaključi.

15.   Ob prvič neprodani ponujeni zmogljivosti se cena zniža in začne naslednji krog zbiranja ponudb. Cena v naslednjem krogu zbiranja ponudb je enaka ceni iz kroga zbiranja ponudb pred prvič neprodano ponujeno zmogljivostjo, povišani za mali dražiteljski korak. Dražba se zaključi, ko je agregirano povpraševanje vseh uporabnikov omrežja manjše ali enako ponujeni zmogljivosti, do takrat pa se odpirajo novi krogi zbiranja ponudb z dvigom po malem dražiteljskem koraku.

16.   Ponudba za nakup količine uporabnika omrežja v vseh krogih zbiranja ponudb, v katerih se uporabijo mali dražiteljski koraki, je enaka ali manjša od ponudbe za nakup količine, ki jo je uporabnik omrežja oddal v krogu zbiranja ponudb pred prvič neprodano ponujeno zmogljivostjo. Ponudba za nakup količine uporabnika omrežja pri določenem dražiteljskem koraku je enaka ali manjša od ponudbe za nakup količine, ki jo je ta uporabnik omrežja oddal v prejšnjem krogu zbiranja ponudb z malimi dražiteljskimi koraki. Ponudba za nakup količine uporabnika omrežja v vseh krogih zbiranja ponudb, v katerih se uporabijo mali dražiteljski koraki, je enaka ali večja od ponudbe za nakup količine, ki jo je uporabnik omrežja oddal v krogu zbiranja ponudb, v katerem je prišlo do prvič neprodane ponujene zmogljivosti.

17.   Če je agregirano povpraševanje vseh uporabnikov omrežja večje od zmogljivosti, ki je bila ponujena v krogu zbiranja ponudb in je cena enaka ceni, ki je povzročila prvič neprodano ponujeno zmogljivost, znižani za mali dražiteljski korak, se dražba zaključi. Končna cena je cena, ki je povzročila prvič neprodano ponujeno zmogljivost, in uspešne ponudbe so tiste, ki so bile oddane v krogu zbiranja ponudb, v katerem je prišlo do prvič neprodane ponujene zmogljivosti.

18.   Po vsakem krogu zbiranja ponudb se povpraševanje vseh uporabnikov omrežja na določeni dražbi objavi v agregirani obliki in takoj, ko je to mogoče.

19.   Cena, izklicana med zadnjim krogom zbiranja ponudb, v katerem se dražba zaključi, je končna cena, dosežena na določeni dražbi, razen v primerih, ko velja odstavek 17.

20.   Vsem uporabnikom omrežja, ki so oddali veljavne ponudbe za nakup količin po končni ceni, se zmogljivost dodeli glede na njihove ponudbe za nakup količin po končni ceni. Če se ponuja razširitvena zmogljivost, je treba za dodelitev razširitvene zmogljivosti upoštevati rezultat preskusa gospodarnosti v skladu s členom 22. Uspešni uporabniki omrežja plačajo končno ceno na določeni dražbi, na kateri se lahko uporablja pristop s stalno ali spremenljivo ceno iz člena 24 Uredbe (EU) 2017/460, in morebitne ostale stroške, ki nastanejo, ko je dodeljena zmogljivost pripravljena za uporabo.

21.   Po koncu vsake dražbe se objavijo končni rezultate dražbe vključno z agregriranimi dodeljenimi zmogljivostmi in končno ceno. Uspešne uporabnike omrežja se obvesti o obsegu zmogljivosti, ki jim je bil dodeljen, individualne informacije pa se posredujejo samo zadevnim strankam. Če se dodeljuje razširitvena zmogljivost, se ta odstavek uporablja samo za rezultate dražbe celotne ponudbe, v kateri se ponuja največja količina zmogljivosti, ki je uspešno prestala preskus gospodarnosti v skladu s členom 22(3).

22.   Če stopnjevana dražba ni bila zaključena do načrtovanega začetka (v skladu s koledarjem dražb) naslednje dražbe za zmogljivost, ki pokriva isto obdobje, se prva dražba zaključi brez vsakršne dodelitve zmogljivosti. Zmogljivost se ponudi na naslednji ustrezni dražbi.

Člen 18

Algoritem za dražbo z enotno poravnalno ceno

1.   Na dražbi z enotno poravnalno ceno poteka en sam krog zbiranja ponudb v katerem uporabnik omrežja ponudi tako ceno kot želeno količino.

2.   Na določeni dražbi lahko uporabniki omrežja med krogom zbiranja ponudb oddajo do 10 ponudb. Vsako ponudbo se obravnava ločeno od drugih ponudb. Po koncu kroga zbiranja ponudb preostalih ponudb ni možno spremeniti ali umakniti.

3.   V ponudbi so navedeni:

| (a) | identiteta uporabnika omrežja, ki se poteguje na dražbi; |
| --- | --- |

(a)

identiteta uporabnika omrežja, ki se poteguje na dražbi;

| (b) | zadevna povezovalna točka in smer pretoka; |
| --- | --- |

(b)

zadevna povezovalna točka in smer pretoka;

| (c) | standardni produkt zmogljivosti, na katerega se zmogljivost nanaša; |
| --- | --- |

(c)

standardni produkt zmogljivosti, na katerega se zmogljivost nanaša;

| (d) | obseg zmogljivosti za ustrezni standardni produkt zmogljivosti, za katerega se uporabnik poteguje, ki je enak ali manjši kot zmogljivost, ponujena na določeni dražbi; |
| --- | --- |

(d)

obseg zmogljivosti za ustrezni standardni produkt zmogljivosti, za katerega se uporabnik poteguje, ki je enak ali manjši kot zmogljivost, ponujena na določeni dražbi;

| (e) | najmanjši obseg zmogljivosti za vsak standardni produkt zmogljivosti, ki ga je uporabnik omrežja pripravljen sprejeti glede na ustrezen algoritem, če uporabniku omrežja ni bil dodeljen obseg zmogljivosti iz točke (d); |
| --- | --- |

(e)

najmanjši obseg zmogljivosti za vsak standardni produkt zmogljivosti, ki ga je uporabnik omrežja pripravljen sprejeti glede na ustrezen algoritem, če uporabniku omrežja ni bil dodeljen obseg zmogljivosti iz točke (d);

| (f) | cene, ki ne smejo biti nižje od pridržane cene ustreznega standardnega produkta zmogljivosti, po katerih je uporabnik omrežja pripravljen odkupiti zmogljivost, za katero se poteguje. Ponudbe s ceno, nižjo od pridržane cene, se ne sprejmejo. |
| --- | --- |

(f)

cene, ki ne smejo biti nižje od pridržane cene ustreznega standardnega produkta zmogljivosti, po katerih je uporabnik omrežja pripravljen odkupiti zmogljivost, za katero se poteguje. Ponudbe s ceno, nižjo od pridržane cene, se ne sprejmejo.

4.   Operater prenosnega omrežja razvrsti ponudbe za določen standardni produkt zmogljivosti glede na ponujeno ceno po padajočem vrstnem redu.

5.   Vse preostale ponudbe na koncu kroga zbiranja ponudb so zavezujoče za tiste uporabnike omrežja, ki jim je bil dodeljen vsaj najmanjši obseg zmogljivosti zahtevan v skladu s točko (e) odstavka 3.

6.   Po razvrstitvi ponudb v skladu z odstavkom 4 in ob upoštevanju odstavkov 7 do 10 se zmogljivost dodeli ponudbam glede na njihovo cenovno razvrstitev. Uspešne so vse ponudbe, ki jim je dodeljena zmogljivost. Po dodelitvi zmogljivosti se preostala nedodeljena zmogljivost zmanjša za ta obseg.

7.   Po uporabi določb iz odstavka 6 in ob upoštevanju odstavka 9 se uporabniku omrežja dodeli zmogljivost, ki je enaka preostali nedodeljeni zmogljivosti, v primeru, ko obseg zmogljivosti iz njegove ponudbe presega preostalo nedodeljeno zmogljivost (potem ko je zmogljivost bila dodeljena uporabnikom omrežja, ki so ponudili najvišje cene).

8.   Po uporabi določb iz odstavka 7 in ob upoštevanju odstavka 9 se v primeru, ko dve ali več ponudb navaja isto ceno in obseg preostale zmogljivosti iz agregiranih ponudb presega preostalo nedodeljeno zmogljivost, preostala nedodeljena zmogljivost dodeli sorazmerno glede na zmogljivosti iz vsake takšne ponudbe.

9.   Ko je obseg, ki se dodeli ponudbam na podlagi odstavkov 6, 7 ali 8, manjši od najmanjšega obsega zmogljivosti iz točke (e) odstavka 3, se ponudba šteje za neuspešno ter se opravi popravljena dodelitev med preostalimi ponudbami z isto ceno iz odstavka 8, ali pa se dodelitev opravi glede na ponudbo z naslednjo najvišjo ceno na podlagi odstavka 6.

10.   Če je preostali obseg, ki bi se moral dodeliti ponudbam na podlagi odstavkov 6, 7, 8 ali 9, enak nič, se preostalim ponudbam ne dodeli nobena nadaljnja zmogljivost. Navedene ponudbe so neuspešne.

11.   Končna cena je določena kot cena iz najnižje uspešne ponudbe, če ob pridržani ceni povpraševanje presega ponudbo. V ostalih primerih je končna cena enaka pridržani ceni. Uspešni uporabniki omrežja plačajo končno ceno na določeni dražbi, na kateri se lahko uporablja pristop s stalno ali spremenljivo ceno iz člena 24 Uredbe (EU) 2017/460, in morebitne ostale stroške, ki nastanejo, ko je dodeljena zmogljivost pripravljena za uporabo.

POGLAVJE IV

ZDRUŽEVANJE ZMOGLJIVOSTI NA POVEZOVALNIH TOČKAH

Člen 19

Produkti združene zmogljivosti

Sosednji operaterji prenosnih sistemov v skladu z naslednjimi načeli skupaj ponudijo produkte združene zmogljivosti:

| 1. | če je zagotovljena zmogljivost na voljo na obeh straneh povezovalne točke, se na obeh straneh povezovalne točke celotna zagotovljena ali razširitvena zmogljivost ponudi kot združena zmogljivost; |
| --- | --- |

1.

če je zagotovljena zmogljivost na voljo na obeh straneh povezovalne točke, se na obeh straneh povezovalne točke celotna zagotovljena ali razširitvena zmogljivost ponudi kot združena zmogljivost;

| 2. | operaterji prenosnih sistemov ponudijo zmogljivost za ustrezen standardni produkt zmogljivosti na rezervacijski platformi, v skladu s členom 37 in z ustreznim postopkom dodelitve iz poglavja III; |
| --- | --- |

2.

operaterji prenosnih sistemov ponudijo zmogljivost za ustrezen standardni produkt zmogljivosti na rezervacijski platformi, v skladu s členom 37 in z ustreznim postopkom dodelitve iz poglavja III;

| 3. | za združeno zmogljivost, ki jo na povezovalni točki ponudijo operaterji prenosnih sistemov, se pogodbe sklepajo z enim postopkom dodelitve; |
| --- | --- |

3.

za združeno zmogljivost, ki jo na povezovalni točki ponudijo operaterji prenosnih sistemov, se pogodbe sklepajo z enim postopkom dodelitve;

| 4. | uporabniki omrežij od trenutka, ko z operaterji prenosnih sistemov sklenejo pogodbe o prenosu, spoštujejo pogoje iz teh pogodb; |
| --- | --- |

4.

uporabniki omrežij od trenutka, ko z operaterji prenosnih sistemov sklenejo pogodbe o prenosu, spoštujejo pogoje iz teh pogodb;

| 5. | kjer je za katero koli obdobje na eni strani povezovalne točke na voljo več zagotovljene zmogljivosti kot na drugi strani, lahko operater prenosnega sistema z največ razpoložljive zagotovljene zmogljivosti uporabnikom omrežja ponudi to presežno zmogljivost kot produkt ločene zmogljivosti, in sicer v skladu s koledarjem dražb ter naslednjimi pravili:






  (a) | če obstaja pogodba o prenosu za ločeno zmogljivost na drugi strani povezovalne točke, se zmogljivost lahko ponudi na ločeni osnovi, pri čemer ne presega obsega in trajanja obstoječe pogodbe o prenosu na drugi strani povezovalne točke; |
| --- | --- | --- |

5.

kjer je za katero koli obdobje na eni strani povezovalne točke na voljo več zagotovljene zmogljivosti kot na drugi strani, lahko operater prenosnega sistema z največ razpoložljive zagotovljene zmogljivosti uporabnikom omrežja ponudi to presežno zmogljivost kot produkt ločene zmogljivosti, in sicer v skladu s koledarjem dražb ter naslednjimi pravili:

(a)

če obstaja pogodba o prenosu za ločeno zmogljivost na drugi strani povezovalne točke, se zmogljivost lahko ponudi na ločeni osnovi, pri čemer ne presega obsega in trajanja obstoječe pogodbe o prenosu na drugi strani povezovalne točke;

| (b) | če za takšno dodatno zmogljivost ne velja točka (a) odstavka 5, se lahko ponudi za največ eno leto; |
| --- | --- |

(b)

če za takšno dodatno zmogljivost ne velja točka (a) odstavka 5, se lahko ponudi za največ eno leto;

| 6. | ločena zmogljivost, dodeljena v skladu z odstavkom 5, se lahko kot takšna uporabi in napove. Z njo se tudi sme trgovati na sekundarnem trgu; |
| --- | --- |

6.

ločena zmogljivost, dodeljena v skladu z odstavkom 5, se lahko kot takšna uporabi in napove. Z njo se tudi sme trgovati na sekundarnem trgu;

| 7. | sosednji operaterji prenosnih sistemov za združeno zmogljivost oblikujejo skupen postopek napovedi, s čimer uporabnikom omrežja omogočijo, da napovedo tokove v njihovih združenih zmogljivostih z eno napovedjo; |
| --- | --- |

7.

sosednji operaterji prenosnih sistemov za združeno zmogljivost oblikujejo skupen postopek napovedi, s čimer uporabnikom omrežja omogočijo, da napovedo tokove v njihovih združenih zmogljivostih z eno napovedjo;

| 8. | obveznost, da ponudijo združeno zmogljivost, velja, če je to primerno, tudi za sekundarne trge zmogljivosti. Brez poseganja v odstavek 1 se zmogljivost, ki je bila prvotno dodeljena kot združena zmogljivost, lahko ponovno proda le kot združena zmogljivost na sekundarnem trgu; |
| --- | --- |

8.

obveznost, da ponudijo združeno zmogljivost, velja, če je to primerno, tudi za sekundarne trge zmogljivosti. Brez poseganja v odstavek 1 se zmogljivost, ki je bila prvotno dodeljena kot združena zmogljivost, lahko ponovno proda le kot združena zmogljivost na sekundarnem trgu;

| 9. | če dve ali več povezovalnih točk povezujejo ista sosednja vstopno-izstopna sistema, zadevna operaterja prenosnih sistemov ponudita razpoložljive zmogljivosti povezovalnih točk na eni navidezni povezovalni točki. Če sta udeležena več kot dva operaterja prenosnih sistemov, ker zmogljivost v enem ali obeh vstopno-izstopnih sistemov trži več kot en operater prenosnega sistema, navidezna povezovalna točka v največjem možnem obsegu vključi vse zadevne operaterje prenosnih sistemov. V vsakemu primeru se navidezna povezovalna točka vzpostavi samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:






  (a) | celotna tehnična zmogljivost navidezne povezovalne točke je enaka ali večja od vsote tehničnih zmogljivosti vseh povezovalnih točk, ki so vključene v navidezno povezovalno točko; |
| --- | --- | --- |

9.

če dve ali več povezovalnih točk povezujejo ista sosednja vstopno-izstopna sistema, zadevna operaterja prenosnih sistemov ponudita razpoložljive zmogljivosti povezovalnih točk na eni navidezni povezovalni točki. Če sta udeležena več kot dva operaterja prenosnih sistemov, ker zmogljivost v enem ali obeh vstopno-izstopnih sistemov trži več kot en operater prenosnega sistema, navidezna povezovalna točka v največjem možnem obsegu vključi vse zadevne operaterje prenosnih sistemov. V vsakemu primeru se navidezna povezovalna točka vzpostavi samo, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

(a)

celotna tehnična zmogljivost navidezne povezovalne točke je enaka ali večja od vsote tehničnih zmogljivosti vseh povezovalnih točk, ki so vključene v navidezno povezovalno točko;

| (b) | če olajšuje gospodarno in učinkovito rabo sistema, vključno, vendar ne izključno, s pravili iz člena 16 Uredbe (ES) št. 715/2009. |
| --- | --- |

(b)

če olajšuje gospodarno in učinkovito rabo sistema, vključno, vendar ne izključno, s pravili iz člena 16 Uredbe (ES) št. 715/2009.

Sosednji operaterji prenosnih sistemov začnejo s potrebno analizo in vzpostavijo funkcionalne navidezne povezovalne točke najpozneje 1. novembra 2018.

Člen 20

Uskladitev glavnih pogojev za produkte združene zmogljivosti

1.   ENTSO-G do 6. januarja 2018 po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi oblikuje katalog glavnih pogojev v pogodbah o prenosu operaterjev prenosnih sistemov za produkte združene zmogljivosti. ENTSO-G analizira obstoječe pogodbe o prenosu, pri čemer ugotovi in razvrsti razlike glede na glavne pogoje ter razloge za take razlike, ugotovitve pa objavi v poročilu.

2.   ENTSO-G na podlagi svojega poročila iz odstavka 1 po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi v šestih mesecih po objavi poročila pripravi in objavi predlogo glavnih pogojev, v kateri so zajete vse pogodbene določbe, na katere ne vplivajo temeljne razlike v načelih nacionalne zakonodaje ali prava, za ponudbo produktov združene zmogljivosti.

3.   Agencija ob upoštevanju mnenj nacionalnih regulativnih organov v nadaljnjih treh mesecih poda mnenje o predlogi glavnih pogojev. ENTSO-G ob upoštevanju mnenja Agencije najpozneje tri mesece po prejetju mnenja Agencije na svojem spletnem mestu objavi dokončno predlogo glavnih pogojev.

4.   Operaterji prenosnih omrežij lahko po objavi dokončne predloge glavnih pogojev z odobritvijo nacionalnega regulativnega organa uporabljajo pogoje iz predloge v primeru novih pogodb za produkte združene zmogljivosti.

Člen 21

Združevanje v primeru obstoječih pogodb o prenosu

1.   Uporabniki omrežja, ki so stranke obstoječih pogodb o ločenem prenosu na povezovalnih točkah, si prizadevajo doseči dogovor o združitvi zmogljivosti z uporabo pogodbenih dogovorov („dogovor o združitvi“), v skladu z določbami iz člena 19 te uredbe. Ti uporabniki omrežja in operaterji prenosnih sistemov ustreznim nacionalnim regulativnim organom poročajo o vseh dogovorih o združitvi, doseženimi med vsemi strankami obstoječih pogodb o prenosu.

2.   Operaterji prenosnih sistemov, ki so stranke obstoječih pogodb o prenosu, lahko na povabilo uporabnikov omrežja, ki so stranke obstoječih pogodb o prenosu, kadar koli sodelujejo pri pogovorih o združitvi zmogljivosti.

3.   Operaterji prenosnih sistemov od 1. januarja 2018 uporabnikom omrežja, ki imajo neusklajene ločene zmogljivosti na eni strani povezovalne točke, ponudijo brezplačno storitev pretvorbe zmogljivosti. Taka storitev pretvorbe zmogljivosti se uporablja za produkte letne, četrtletne ali mesečne zmogljivosti za združeno zagotovljeno zmogljivost na navedeni povezovalni točki, ki jo je uporabnik omrežja moral pridobiti, ker ločena zmogljivost, ki jo je ponujal sosednji operater prenosnega sistema na drugi strani povezovalne točke, ni zadostovala. Storitev se ponuja na nediskriminacijski podlagi in preprečuje, da bi se uporabnikom omrežja dodatno zaračunavala zmogljivost, ki jo že imajo. Zlasti plačila za del pogodbene združene zmogljivosti, ki jo uporabniki omrežja že imajo kot neusklajeno ločeno zmogljivost, morajo biti omejena na možno dražbeno premijo. Ta storitev se bo opravljala na podlagi modela za pretvorbo, ki ga razvija ENTSO-G in ki bo končan najpozneje 1. oktobra 2017 po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi in Agencijo. Izvedba se lahko olajša s platformami za rezervacijo zmogljivosti iz člena 37. O uporabi te storitve se letno poroča ustreznim nacionalnim regulativnim organom.

4.   Če je med uporabniki omrežja dosežen dogovor o združitvi, stranke brez nepotrebnega odlašanja obvestijo operaterje prenosnih sistemov, ki so prisotni na povezovalni točki, o nameravani združitvi in izvede se prenos zmogljivosti. V vsakem primeru je pri uresničevanju dogovora o združitvi treba upoštevati veljavne pogoje iz obstoječih sorodnih pogodb o prenosu. Ko je dogovor o združitvi izveden, se zadevna zmogljivost obravnava kot združena zmogljivost.

5.   V vsakem primeru trajanje dogovorov o združitvi, ki se nanašajo na zmogljivost, združeno na podlagi sprememb obstoječih pogodb, ne sme preseči trajanja prvotnih pogodb o prenosu.

6.   Vse zmogljivosti se združijo ob prvi priložnosti. Obstoječih pogodb o prenosu, ki se nanašajo na ločeno zmogljivost, po dnevu prenehanja veljavnosti ni možno obnoviti, podaljšati ali prenesti. Z dnem prenehanja veljavnosti pogodb o prenosu takšna zmogljivost postane razpoložljiva zmogljivost.

POGLAVJE V

POSTOPEK RAZŠIRITVENE ZMOGLJIVOSTI

Člen 22

Preskus gospodarnosti

1.   Preskus gospodarnosti, določen v tem členu, lahko opravijo operaterji prenosnih sistemov ali nacionalni regulativni organ, kakor določi nacionalni regulativni organ, za vsako celotno ponudbo projekta razširitvene zmogljivosti, potem ko so udeleženi operaterji prenosnih sistemov pridobili obvezujoče zaveze uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost, in je sestavljen iz naslednjih parametrov:

| (a) | sedanja vrednost obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost, ki se izračuna kot diskontirana vsota naslednjih parametrov:






  (i) | vsota ustreznih ocenjenih referenčnih cen, morebitne dražbene premije in morebitne obvezne najnižje premije, pomnožena z obsegom pogodbene razširitvene zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

sedanja vrednost obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost, ki se izračuna kot diskontirana vsota naslednjih parametrov:

(i)

vsota ustreznih ocenjenih referenčnih cen, morebitne dražbene premije in morebitne obvezne najnižje premije, pomnožena z obsegom pogodbene razširitvene zmogljivosti;

| (ii) | vsota morebitne dražbene premije in morebitne obvezne najnižje premije, pomnožena z obsegom razpoložljive zmogljivosti, za katero je bila sklenjena pogodba v kombinaciji z razširitveno zmogljivostjo; |
| --- | --- |

(ii)

vsota morebitne dražbene premije in morebitne obvezne najnižje premije, pomnožena z obsegom razpoložljive zmogljivosti, za katero je bila sklenjena pogodba v kombinaciji z razširitveno zmogljivostjo;

| (b) | sedanja vrednost ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterja prenosnega sistema, povezanih z razširitveno zmogljivostjo, vključeno v zadevno celotno ponudbo, kot jo je odobril ustrezni nacionalni regulativni organ v skladu s členom 28(2); |
| --- | --- |

(b)

sedanja vrednost ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterja prenosnega sistema, povezanih z razširitveno zmogljivostjo, vključeno v zadevno celotno ponudbo, kot jo je odobril ustrezni nacionalni regulativni organ v skladu s členom 28(2);

| (c) | faktor f. |
| --- | --- |

(c)

faktor f.

2.   Rezultat preskusa gospodarnosti je:

| (a) | pozitiven, če je vrednost parametra iz odstavka 1(a) vsaj enaka deležu parametra iz paragrafa 1(b), kot je opredeljen s faktorjem f; |
| --- | --- |

(a)

pozitiven, če je vrednost parametra iz odstavka 1(a) vsaj enaka deležu parametra iz paragrafa 1(b), kot je opredeljen s faktorjem f;

| (b) | negativen, če je vrednost parametra iz odstavka 1(a) nižja od deleža parametra iz paragrafa 1(b), kot je opredeljen s faktorjem f. |
| --- | --- |

(b)

negativen, če je vrednost parametra iz odstavka 1(a) nižja od deleža parametra iz paragrafa 1(b), kot je opredeljen s faktorjem f.

3.   Projekt razširitvene zmogljivosti se začne izvajati, če je rezultat preskusa gospodarnosti pozitiven na obeh straneh povezovalne točke za vsaj eno celotno ponudbo, ki vsebuje razširitveno zmogljivost. Če je rezultat preskusa gospodarnosti pozitiven pri več kot eni celotni ponudbi, se za nadaljevanje projekta razširitvene zmogljivosti s ciljem prevzema v obratovanje uporabi tista celotna ponudba s pozitivnim rezultatom, pri kateri je obseg zmogljivosti največji. Če rezultat preskusa ni pozitiven pri nobeni skupni ponudbi, se zadevni postopek razširitvene zmogljivosti prekine.

Člen 23

Faktor f

1.   Pri preskusu gospodarnosti iz člena 22 nacionalni regulativni organ določi stopnjo faktorja f za določeno celotno ponudbo, pri čemer upošteva:

| (a) | obseg tehnične zmogljivosti, zadržane v skladu s členom 8(8) in (9); |
| --- | --- |

(a)

obseg tehnične zmogljivosti, zadržane v skladu s členom 8(8) in (9);

| (b) | pozitivne eksternalije projekta razširitvene zmogljivost na trg in/ali prenosno omrežje; |
| --- | --- |

(b)

pozitivne eksternalije projekta razširitvene zmogljivost na trg in/ali prenosno omrežje;

| (c) | trajanje obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost v primerjavi z dobo gospodarne uporabe sredstva; |
| --- | --- |

(c)

trajanje obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost v primerjavi z dobo gospodarne uporabe sredstva;

| (d) | v kolikšni meri je mogoče pričakovati, da se bo povpraševanje po zmogljivosti, ugotovljeno v projektu razširitvene zmogljivosti, nadaljevalo po poteku časovnega okvira, ki je bil uporabljen v preskusu gospodarnosti. |
| --- | --- |

(d)

v kolikšni meri je mogoče pričakovati, da se bo povpraševanje po zmogljivosti, ugotovljeno v projektu razširitvene zmogljivosti, nadaljevalo po poteku časovnega okvira, ki je bil uporabljen v preskusu gospodarnosti.

2.   Če je rezultat preskusa gospodarnosti pozitiven, povečanje dovoljenih ali ciljnih prihodkov v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili odraža stroške naložbe, povezane z razširitveno zmogljivostjo.

Člen 24

Kombinacija v enotni preskus gospodarnosti

1.   Za lažjo ponudbo produktov združene zmogljivosti se posamezni parametri preskusa gospodarnosti udeleženih operaterjev prenosnih sistemov za določeno celotno ponudbo kombinirajo v enotni preskus gospodarnosti.

2.   Enotni preskus gospodarnosti je sestavljen iz naslednjih parametrov:

| (a) | sedanje vrednosti obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za produkte združene zmogljivosti za sklenitev pogodbe za združeno zmogljivost, ki je vsota vrednosti v skladu s členom 22(1)(a) za udeležene operaterje prenosnih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

sedanje vrednosti obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za produkte združene zmogljivosti za sklenitev pogodbe za združeno zmogljivost, ki je vsota vrednosti v skladu s členom 22(1)(a) za udeležene operaterje prenosnih sistemov;

| (b) | vsote posamičnih sedanjih vrednosti ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov udeleženih operaterjev prenosnih sistemov, ki jo je mogoče pripisati razširitveni zmogljivosti zadevne celotne ponudbe; |
| --- | --- |

(b)

vsote posamičnih sedanjih vrednosti ocenjenega povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov udeleženih operaterjev prenosnih sistemov, ki jo je mogoče pripisati razširitveni zmogljivosti zadevne celotne ponudbe;

| (c) | faktorja f, s katerim je opredeljen delež parametrov iz točke (b), ki ga je treba pokriti s parametrom iz točke (a) in omogoča vsem udeleženim operaterjem prenosnih sistemov, da posamič pokrijejo svoje vnaprej opredeljene deleže. |
| --- | --- |

(c)

faktorja f, s katerim je opredeljen delež parametrov iz točke (b), ki ga je treba pokriti s parametrom iz točke (a) in omogoča vsem udeleženim operaterjem prenosnih sistemov, da posamič pokrijejo svoje vnaprej opredeljene deleže.

3.   Rezultat enotnega preskusa gospodarnosti je pozitiven, če je rezultat vseh osnovnih preskusov gospodarnosti pozitiven v skladu s členom 22(2)(a) ob upoštevanju morebitne prerazdelitve prihodkov v skladu z odstavkoma 4 in 5. V nasprotnem primeru je rezultat enotnega preskusa gospodarnosti negativen.

4.   Če bi se zaradi prerazdelitve prihodkov lahko znižala stopnja obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitve pogodbe za zmogljivost, ki je potrebna za pozitiven rezultat enotnega preskusa gospodarnosti, lahko operaterji prenosnih sistemov ustreznim nacionalnim regulativnim organom predložijo v usklajeno odobritev mehanizme prerazdelitve prihodkov iz razširitvene zmogljivosti.

5.   Prerazdelitev prihodkov se lahko izvede:

| (a) | med postopkom povezovanja posameznih parametrov preskusa gospodarnosti v enotni preskus gospodarnosti; |
| --- | --- |

(a)

med postopkom povezovanja posameznih parametrov preskusa gospodarnosti v enotni preskus gospodarnosti;

| (b) | če je rezultat enotnega preskusa gospodarnosti negativen, stopnja obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost pa presega najnižjo stopnjo, ki je potrebna za pokritje sedanje vrednosti povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov za vsaj enega od udeleženih operaterjev prenosnih sistemov. |
| --- | --- |

(b)

če je rezultat enotnega preskusa gospodarnosti negativen, stopnja obvezujočih zavez uporabnikov omrežja za sklenitev pogodbe za zmogljivost pa presega najnižjo stopnjo, ki je potrebna za pokritje sedanje vrednosti povečanja dovoljenih ali ciljnih prihodkov za vsaj enega od udeleženih operaterjev prenosnih sistemov.

Člen 25

Zahteve za objavo v zvezi s preskusom gospodarnosti

1.   Operaterji prenosnih sistemov za določen projekt razširitvene zmogljivosti ustreznim nacionalnim regulativnim organom predložijo v odobritev naslednje informacije za vsako celotno ponudbo:

| (a) | referenčne cene, ocenjene za časovni okvir izhodiščne ponudbe razširitvene zmogljivosti, ki se uporabljajo za izračun parametrov iz členov 22(1)(a), če se uporablja ločen preskus gospodarnosti, oziroma 24(2)(a), če se uporablja enotni preskus gospodarnosti; |
| --- | --- |

(a)

referenčne cene, ocenjene za časovni okvir izhodiščne ponudbe razširitvene zmogljivosti, ki se uporabljajo za izračun parametrov iz členov 22(1)(a), če se uporablja ločen preskus gospodarnosti, oziroma 24(2)(a), če se uporablja enotni preskus gospodarnosti;

| (b) | parametri iz člena 22(1)(b) do (c), če se uporablja ločen preskus gospodarnosti, oziroma 24(2)(b) do (c), če se uporablja enotni preskus gospodarnosti; |
| --- | --- |

(b)

parametri iz člena 22(1)(b) do (c), če se uporablja ločen preskus gospodarnosti, oziroma 24(2)(b) do (c), če se uporablja enotni preskus gospodarnosti;

| (c) | če je primerno, razpon stopnje obvezne najnižje premije iz člena 33(4) Uredbe (EU) 2017/460 za vsako celotno ponudbo in povezovalno točko, ki se uporablja na prvi dražbi in morda na naslednjih dražbah, na katerih se ponuja razširitvena zmogljivost v skladu z opredelitvijo iz člena 33(3) Uredbe (EU) 2017/460. |
| --- | --- |

(c)

če je primerno, razpon stopnje obvezne najnižje premije iz člena 33(4) Uredbe (EU) 2017/460 za vsako celotno ponudbo in povezovalno točko, ki se uporablja na prvi dražbi in morda na naslednjih dražbah, na katerih se ponuja razširitvena zmogljivost v skladu z opredelitvijo iz člena 33(3) Uredbe (EU) 2017/460.

2.   Udeleženi operaterji prenosnih sistemov po odobritvi ustreznih nacionalnih regulativnih organov objavijo informacije iz odstavka 1 v skladu s členom 28(3).

Člen 26

Ocena povpraševanja na trgu

1.   Operaterji prenosnih sistemov takoj po začetku letne dražbe letne zmogljivosti vsaj vsako liho leto sodelujejo pri postopkih ocene povpraševanja na trgu po razširitveni zmogljivosti in izvedbe tehničnih študij za projekte razširitvene zmogljivosti za svoje skupne povezovalne točke. Prva ocena povpraševanja se izvede leta 2017 z začetkom veljavnosti te uredbe.

2.   Zadevni operaterji prenosnih sistemov na vsaki strani meje sistema vstopno-izstopnih točk najpozneje 8 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti vsaj vsako liho leto predložijo skupna poročila o oceni povpraševanja na trgu, pri čemer so v vsakem poročilu zajete vse povezovalne točke na vsaj eni meji sistema vstopno-izstopnih točk. V poročilu o oceni trga je ocenjeno predvideno povpraševanje po razširitveni zmogljivosti vseh uporabnikov omrežja v skladu z odstavkom 8, v njem je navedeno tudi, ali se je začelo izvajanje projekta razširitvene zmogljivosti.

3.   Poročilo o oceni povpraševanja na trgu se objavi v enem ali več uradnih jezikih države članice, po možnosti pa tudi v angleščini, na spletnih mestih zadevnih operaterjev prenosnih sistemov najpozneje 16 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti vsaj vsako liho leto.

4.   ENTSO-G usklajuje pripravo poročil o oceni povpraševanja na trgu in nudi pomoč pri pripravi, tudi z zagotovitvijo standardne predloge in objavo poročil na spletnem mestu ENTSO-G.

5.   Če uporabniki omrežja izrazijo povpraševanje po razširitveni zmogljivosti najpozneje 8 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti v sodem letu, se lahko zadevni operaterji prenosnih sistemov dogovorijo za izvedbo ocene povpraševanja na trgu tudi v sodem letu, če:

| (a) | je mogoče postopek iz členov 26 do 30 končati še pred začetkom naslednjega cikla ocene povpraševanja iz odstavka 1 in |
| --- | --- |

(a)

je mogoče postopek iz členov 26 do 30 končati še pred začetkom naslednjega cikla ocene povpraševanja iz odstavka 1 in

| (b) | ob upoštevanju koledarja dražb. |
| --- | --- |

(b)

ob upoštevanju koledarja dražb.

6.   Operaterji prenosnih sistemov v tekoči oceni povpraševanja na trgu upoštevajo nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana najpozneje 8 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti.

7.   Nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana po roku iz odstavka 6, lahko operaterji prenosnih sistemov upoštevajo v tekoči oceni povpraševanja na trgu ali pa jih sprejmejo v naslednjo oceno povpraševanja na trgu.

8.   Nezavezujoča sporočila o povpraševanju iz odstavkov 6 in 7 vsebujejo vsaj naslednje informacije:

| (a) | sosednja sistema ali sistemi vstopno-izstopnih točk, med katerimi je izraženo povpraševanje na eni ali obeh straneh povezovalne točke, in zahtevano smer; |
| --- | --- |

(a)

sosednja sistema ali sistemi vstopno-izstopnih točk, med katerimi je izraženo povpraševanje na eni ali obeh straneh povezovalne točke, in zahtevano smer;

| (b) | plinska leta, za katera se izraža povpraševanje po razširitveni zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

plinska leta, za katera se izraža povpraševanje po razširitveni zmogljivosti;

| (c) | obseg zmogljivosti, po kateri se povprašuje med ustreznimi sistemi vstopno-izstopnih točk; |
| --- | --- |

(c)

obseg zmogljivosti, po kateri se povprašuje med ustreznimi sistemi vstopno-izstopnih točk;

| (d) | informacije o nezavezujočih sporočilih o povpraševanju, ki so bila ali bodo oddana drugim operaterjem prenosnih sistemov, če so taka sporočila med seboj povezana, na primer povpraševanje po zmogljivostih na več povezanih povezovalnih točkah. |
| --- | --- |

(d)

informacije o nezavezujočih sporočilih o povpraševanju, ki so bila ali bodo oddana drugim operaterjem prenosnih sistemov, če so taka sporočila med seboj povezana, na primer povpraševanje po zmogljivostih na več povezanih povezovalnih točkah.

9.   Uporabniki omrežja navedejo, ali za njihovo povpraševanje veljajo pogoji v zvezi s točkami (a) do (d) odstavka 8.

10.   Operaterji prenosnih omrežij na nezavezujoča sporočila o povpraševanju odgovorijo v 16 tednih od začetka letnih dražb letne zmogljivosti ali v 8 tednih od prejema sporočil o povpraševanju v skladu s členom 7. Odgovor vsebuje vsaj:

| (a) | navedbo, ali lahko operater prenosnega omrežja sporočilo o povpraševanju upošteva v tekočem postopku, ali |
| --- | --- |

(a)

navedbo, ali lahko operater prenosnega omrežja sporočilo o povpraševanju upošteva v tekočem postopku, ali

| (b) | če gre za sporočila o povpraševanju v skladu z odstavkom 7, navedbo, ali zadostujejo za razmislek o začetku postopka razširitvene zmogljivosti v skladu z odstavkom 5, ali |
| --- | --- |

(b)

če gre za sporočila o povpraševanju v skladu z odstavkom 7, navedbo, ali zadostujejo za razmislek o začetku postopka razširitvene zmogljivosti v skladu z odstavkom 5, ali

| (c) | navedbo poročila o oceni povpraševanja na trgu, v katerem bo sporočilo o povpraševanju upoštevano v skladu z odstavkom 3, če sporočila o povpraševanju ni mogoče upoštevati v točkah (a) ali (b), kar pa je treba obrazložiti. |
| --- | --- |

(c)

navedbo poročila o oceni povpraševanja na trgu, v katerem bo sporočilo o povpraševanju upoštevano v skladu z odstavkom 3, če sporočila o povpraševanju ni mogoče upoštevati v točkah (a) ali (b), kar pa je treba obrazložiti.

11.   Operater prenosnega sistema lahko zaračuna stroške dejavnosti, izvedene zaradi oddaje nezavezujočih sporočil o povpraševanju. Taki stroški odražajo upravne stroške za oddajo sporočil o povpraševanju, odobriti jih mora ustrezni nacionalni regulativni organ in se objavijo na spletnem mestu operaterja prenosnega sistema. Ti stroški se zadevnemu uporabniku omrežja povrnejo, če je preskus gospodarnosti pozitiven za vsaj eno celotno ponudbo, ki zajema razširitveno zmogljivost na ustrezni povezovalni točki.

12.   V poročilu o oceni povpraševanja na trgu se upoštevajo vsa naslednja merila:

| (a) | ali je v desetletnem načrtu za razvoj omrežja v Uniji ugotovljena vrzel, zaradi katere je preskrba v določeni regiji v razumnem scenariju konične obremenitve nezadostna in v kateri bi lahko ponudba razširitvene zmogljivosti na zadevni povezovalni točki zapolnila to vrzel; v nacionalnem načrtu razvoja omrežja je ugotovljena konkretna in trajna potreba po fizičnem prenosu; |
| --- | --- |

(a)

ali je v desetletnem načrtu za razvoj omrežja v Uniji ugotovljena vrzel, zaradi katere je preskrba v določeni regiji v razumnem scenariju konične obremenitve nezadostna in v kateri bi lahko ponudba razširitvene zmogljivosti na zadevni povezovalni točki zapolnila to vrzel; v nacionalnem načrtu razvoja omrežja je ugotovljena konkretna in trajna potreba po fizičnem prenosu;

| (b) | ali na letni dražbi letne zmogljivosti za leto, v katerem bi bilo mogoče ponuditi razširitveno zmogljivost prvič in še tri naslednja leta, ni na razpolago letnega standardnega produkta zmogljivosti, ki bi povezoval sosednja sistema vstopno-izstopnih točk, ker je vsa zmogljivost že pogodbeno dogovorjena; |
| --- | --- |

(b)

ali na letni dražbi letne zmogljivosti za leto, v katerem bi bilo mogoče ponuditi razširitveno zmogljivost prvič in še tri naslednja leta, ni na razpolago letnega standardnega produkta zmogljivosti, ki bi povezoval sosednja sistema vstopno-izstopnih točk, ker je vsa zmogljivost že pogodbeno dogovorjena;

| (c) | ali so uporabniki omrežja oddali nezavezujoča sporočila o povpraševanju, v katerih so izrazili potrebo po razširitveni zmogljivosti za več zaporednih let, vsa druga gospodarsko učinkovita sredstva za zagotovitev največje možne razpoložljivosti obstoječe zmogljivosti pa so že izčrpana. |
| --- | --- |

(c)

ali so uporabniki omrežja oddali nezavezujoča sporočila o povpraševanju, v katerih so izrazili potrebo po razširitveni zmogljivosti za več zaporednih let, vsa druga gospodarsko učinkovita sredstva za zagotovitev največje možne razpoložljivosti obstoječe zmogljivosti pa so že izčrpana.

13.   Poročilo o oceni povpraševanja na trgu vsebuje najmanj:

| (a) | sklepno ugotovitev, ali se projekt razširitvene zmogljivosti začne ali ne; |
| --- | --- |

(a)

sklepno ugotovitev, ali se projekt razširitvene zmogljivosti začne ali ne;

| (b) | zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, prejeta najpozneje 8 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti v letu objave tega poročila o oceni povpraševanja; |
| --- | --- |

(b)

zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, prejeta najpozneje 8 tednov po začetku letne dražbe letne zmogljivosti v letu objave tega poročila o oceni povpraševanja;

| (c) | zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana po izteku roka iz odstavka 6 med prejšnjim postopkom razširitvene zmogljivosti, če ta sporočila o povpraševanju niso bila upoštevana v prejšnji oceni povpraševanja; |
| --- | --- |

(c)

zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana po izteku roka iz odstavka 6 med prejšnjim postopkom razširitvene zmogljivosti, če ta sporočila o povpraševanju niso bila upoštevana v prejšnji oceni povpraševanja;

| (d) | zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana v skladu z odstavkom 7, če se operater prenosnega sistema odloči, da jih bo upošteval v tekoči oceni povpraševanja na trgu; |
| --- | --- |

(d)

zbrana nezavezujoča sporočila o povpraševanju, oddana v skladu z odstavkom 7, če se operater prenosnega sistema odloči, da jih bo upošteval v tekoči oceni povpraševanja na trgu;

| (e) | oceno pričakovanega obsega, smeri in trajanja povpraševanja po razširitveni zmogljivosti na povezovalnih točkah z vsakim sosednjim sistemom vstopno-izstopnih točk ali povezovalnimi plinovodi; |
| --- | --- |

(e)

oceno pričakovanega obsega, smeri in trajanja povpraševanja po razširitveni zmogljivosti na povezovalnih točkah z vsakim sosednjim sistemom vstopno-izstopnih točk ali povezovalnimi plinovodi;

| (f) | sklepno ugotovitev, ali se bodo izvedle tehnične študije za projekte razširitvene zmogljivosti, z opredelitvijo, za katere povezovalne točke in za kakšno stopnjo povpraševanja se bodo izvedle; |
| --- | --- |

(f)

sklepno ugotovitev, ali se bodo izvedle tehnične študije za projekte razširitvene zmogljivosti, z opredelitvijo, za katere povezovalne točke in za kakšno stopnjo povpraševanja se bodo izvedle;

| (g) | okvirne roke za projekt razširitvene zmogljivosti, tehnične študije in posvetovanje iz člena 27(3); |
| --- | --- |

(g)

okvirne roke za projekt razširitvene zmogljivosti, tehnične študije in posvetovanje iz člena 27(3);

| (h) | sklepno ugotovitev glede morebitnega zaračunavanja stroškov v skladu z odstavkom 10; |
| --- | --- |

(h)

sklepno ugotovitev glede morebitnega zaračunavanja stroškov v skladu z odstavkom 10;

| (i) | vrste sporočil o pogojnem povpraševanju v skladu z odstavkom 9 in po možnosti njihov zbirni obseg; |
| --- | --- |

(i)

vrste sporočil o pogojnem povpraševanju v skladu z odstavkom 9 in po možnosti njihov zbirni obseg;

| (j) | navedbo, kako operaterji prenosnih sistemov nameravajo uporabiti člen 11(3) glede omejitve števila let, ki se ponujajo na letnih dražbah letne zmogljivosti med razširitvenim postopkom. |
| --- | --- |

(j)

navedbo, kako operaterji prenosnih sistemov nameravajo uporabiti člen 11(3) glede omejitve števila let, ki se ponujajo na letnih dražbah letne zmogljivosti med razširitvenim postopkom.

14.   Operaterji prenosnih sistemov in ustrezni nacionalni regulativni organi objavijo kontaktne točke za projekte razširitvene zmogljivosti, ki so bili začeti ob objavi poročila o oceni povpraševanju na trgu, in te informacije stalno posodabljajo skozi ves čas trajanja projekta.

Člen 27

Faza zasnove

1.   Faza zasnove se začne naslednji dan po objavi poročila o oceni povpraševanja na trgu, če je bilo v poročilu o oceni povpraševanja ugotovljeno povpraševanje po projektih razširitvene zmogljivosti.

2.   Operaterji prenosnih sistemov, ki obratujejo na ustreznih povezovalnih točkah, izvedejo tehnične študije za projekte razširitvene zmogljivosti, da bi zasnovali projekt razširitvene zmogljivosti in usklajene celotne ponudbe na podlagi tehnične izvedljivosti in poročil o oceni povpraševanja na trgu.

3.   Zadevni operaterji prenosnih sistemov najpozneje 12 tednov po začetku faze zasnove opravijo skupno javno posvetovanje o osnutku predloga projekta v enem ali več uradnih jezikih države članice, po možnosti pa tudi v angleščini, ki mora trajati najmanj en mesec in največ dva meseca. Ti operaterji sprejmejo vse razumne ukrepe za zagotovitev čezmejnega usklajevanja.

Posvetovanje zajema vsaj:

| (a) | opis projekta razširitvene zmogljivosti, vključno z oceno stroškov; |
| --- | --- |

(a)

opis projekta razširitvene zmogljivosti, vključno z oceno stroškov;

| (b) | celotne ponudbe za produkte združene zmogljivosti na povezovalni točki; |
| --- | --- |

(b)

celotne ponudbe za produkte združene zmogljivosti na povezovalni točki;

| (c) | če je primerno, na podlagi prejetih sporočil o pogojnem povpraševanju alternativni mehanizem za dodeljevanje, ki so ga predlagali operaterji prenosnih sistemov, vključno z obrazložitvijo; |
| --- | --- |

(c)

če je primerno, na podlagi prejetih sporočil o pogojnem povpraševanju alternativni mehanizem za dodeljevanje, ki so ga predlagali operaterji prenosnih sistemov, vključno z obrazložitvijo;

| (d) | okvirne roke za projekt razširitvene zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

okvirne roke za projekt razširitvene zmogljivosti;

| (e) | splošna pravila in pogoje, ki jih morajo uporabniki omrežja sprejeti, da lahko sodelujejo v fazi zavezujoče dodelitve zmogljivosti projekta razširitvene zmogljivosti in dostopajo do zmogljivosti, vključno z dodatnim jamstvom, ki ga morajo zagotoviti uporabniki omrežja, in vprašanje, kako so pogodbeno urejene morebitne zamude pri zagotavljanju zmogljivosti ali v primeru motnje; |
| --- | --- |

(e)

splošna pravila in pogoje, ki jih morajo uporabniki omrežja sprejeti, da lahko sodelujejo v fazi zavezujoče dodelitve zmogljivosti projekta razširitvene zmogljivosti in dostopajo do zmogljivosti, vključno z dodatnim jamstvom, ki ga morajo zagotoviti uporabniki omrežja, in vprašanje, kako so pogodbeno urejene morebitne zamude pri zagotavljanju zmogljivosti ali v primeru motnje;

| (f) | če se za projekt razširitvene zmogljivosti uporablja pristop z nespremenljivo ceno, elemente IND in RP, opisane v členu 24(b) Uredbe (EU) 2017/460; |
| --- | --- |

(f)

če se za projekt razširitvene zmogljivosti uporablja pristop z nespremenljivo ceno, elemente IND in RP, opisane v členu 24(b) Uredbe (EU) 2017/460;

| (g) | stopnjo zavez uporabnikov, izraženo kot ocenjeni faktor f v skladu s členom 23, ki jo po posvetovanju z operaterji prenosnih sistemov predlagajo in nato odobrijo zadevni nacionalni regulativni organi; |
| --- | --- |

(g)

stopnjo zavez uporabnikov, izraženo kot ocenjeni faktor f v skladu s členom 23, ki jo po posvetovanju z operaterji prenosnih sistemov predlagajo in nato odobrijo zadevni nacionalni regulativni organi;

| (h) | dodatna sporočila o povpraševanju, prejeta v skladu s členom 26(7); |
| --- | --- |

(h)

dodatna sporočila o povpraševanju, prejeta v skladu s členom 26(7);

| (i) | vprašanje, ali je verjetno, da se bo zaradi razširitvene zmogljivosti trajno in znatno zmanjšala uporaba druge neamortizirane plinske infrastrukture v istem sistemu vstopno-izstopnih točk in sosednjih sistemih ali vzdolž iste poti za prenos plina. |
| --- | --- |

(i)

vprašanje, ali je verjetno, da se bo zaradi razširitvene zmogljivosti trajno in znatno zmanjšala uporaba druge neamortizirane plinske infrastrukture v istem sistemu vstopno-izstopnih točk in sosednjih sistemih ali vzdolž iste poti za prenos plina.

4.   Operaterji prenosnih sistemov v postopku zasnove usklajenih celotnih ponudb tesno sodelujejo z udeleženimi nacionalnimi regulativnimi organi in se usklajujejo na čezmejni ravni, da bi zagotovili ponudbe razširitvene zmogljivosti kot združene produkte. V predlogu projekta in zasnovi usklajenih celotnih ponudb se upoštevajo rezultati posvetovanja iz odstavka 3.

Člen 28

Odobritev in objava

1.   Udeleženi operaterji prenosnih sistemov po opravljenem posvetovanju in dokončanju faze zasnove za projekt razširitvene zmogljivosti v skladu s členom 27 predlog projekta razširitvene zmogljivosti predložijo ustreznim nacionalnim regulativnim organom v usklajeno odobritev. Predlog projekta objavijo tudi udeleženi operaterji prenosnih sistemov v enem ali več uradnih jezikih države članice, po možnosti pa tudi v angleščini, in vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | vse celotne ponudbe, ki odražajo razpon pričakovanega povpraševanja po razširitveni zmogljivosti na ustreznih povezovalnih točkah zaradi postopkov iz odstavka 3 člena 27 in člena 26; |
| --- | --- |

(a)

vse celotne ponudbe, ki odražajo razpon pričakovanega povpraševanja po razširitveni zmogljivosti na ustreznih povezovalnih točkah zaradi postopkov iz odstavka 3 člena 27 in člena 26;

| (b) | splošna pravila in pogoje, ki jih mora uporabnik omrežja sprejeti, da lahko sodeluje v fazi zavezujoče dodelitve zmogljivosti projekta razširitvene zmogljivosti in dostopajo do zmogljivosti, vključno z dodatnim jamstvom, ki ga morajo zagotoviti uporabniki omrežja, in navedbo, kako so pogodbeno urejene morebitne zamude pri zagotavljanju zmogljivosti ali v primeru motnje; |
| --- | --- |

(b)

splošna pravila in pogoje, ki jih mora uporabnik omrežja sprejeti, da lahko sodeluje v fazi zavezujoče dodelitve zmogljivosti projekta razširitvene zmogljivosti in dostopajo do zmogljivosti, vključno z dodatnim jamstvom, ki ga morajo zagotoviti uporabniki omrežja, in navedbo, kako so pogodbeno urejene morebitne zamude pri zagotavljanju zmogljivosti ali v primeru motnje;

| (c) | roke za projekt razširitvene zmogljivosti, vključno s spremembami, do katerih je prišlo po posvetovanju iz odstavka 3 člena 27, in ukrepe za preprečevanje zamud in zmanjševanje njihovega učinka na najmanjšo možno mero; |
| --- | --- |

(c)

roke za projekt razširitvene zmogljivosti, vključno s spremembami, do katerih je prišlo po posvetovanju iz odstavka 3 člena 27, in ukrepe za preprečevanje zamud in zmanjševanje njihovega učinka na najmanjšo možno mero;

| (d) | parametre, opredeljene v členu 22(1); |
| --- | --- |

(d)

parametre, opredeljene v členu 22(1);

| (e) | navedbo, ali je po začetku obratovanja mogoče zaprositi za izjemno podaljšanje časovnega okvira za sklenitev pogodbe o zmogljivostih v skladu s členom 30 za dodatno obdobje do 5 let po dodelitvi za obdobje do 15 let; |
| --- | --- |

(e)

navedbo, ali je po začetku obratovanja mogoče zaprositi za izjemno podaljšanje časovnega okvira za sklenitev pogodbe o zmogljivostih v skladu s členom 30 za dodatno obdobje do 5 let po dodelitvi za obdobje do 15 let;

| (f) | če je primerno, predlagani alternativni mehanizem dodeljevanja, vključno z obrazložitvijo v skladu s členom 30(2), ter pogoje, ki jih je operater prenosnega sistema odobril za zavezujočo fazo v skladu s členom 30(3); |
| --- | --- |

(f)

če je primerno, predlagani alternativni mehanizem dodeljevanja, vključno z obrazložitvijo v skladu s členom 30(2), ter pogoje, ki jih je operater prenosnega sistema odobril za zavezujočo fazo v skladu s členom 30(3);

| (g) | če se za projekt razširitvene zmogljivosti uporablja pristop z nespremenljivo ceno, elemente, opisane v členu 24(b) Uredbe (EU) 2017/460. |
| --- | --- |

(g)

če se za projekt razširitvene zmogljivosti uporablja pristop z nespremenljivo ceno, elemente, opisane v členu 24(b) Uredbe (EU) 2017/460.

2.   V šestih mesecih od dne, na katerega je zadnji od zadevnih regulativnih organov prejel popoln predlog projekta, navedeni nacionalni regulativni organi v enem ali več uradnih jezikih države članice, po možnosti pa tudi v angleščini, objavijo usklajene odločitve o projektu, opredeljenem v odstavku 1. Odločitve so obrazložene. Nacionalni regulativni organi se medsebojno obvestijo o prejemu predlogov projektov in o tem, ali so predlogi popolni, da bi lahko določili začetek šestmesečnega obdobja.

Vsak nacionalni regulativni organ ob pripravi odločitve nacionalnega regulativnega organa upošteva stališča drugih udeleženih nacionalnih regulativnih organov. Vsekakor pa nacionalni regulativni organi upoštevajo škodljive učinke na konkurenco ali uspešno delovanje notranjega trga s plinom, povezane z zadevnimi projekti razširitvene zmogljivosti.

Če ustrezni nacionalni regulativni organ nasprotuje predloženemu predlogu projekta, o tem čim prej obvesti druge udeležene nacionalne regulativne organe. Udeleženi nacionalni regulativni organi v takem položaju sprejmejo vse razumne ukrepe za sodelovanje in dosego skupnega soglasja.

Če ustrezni nacionalni regulativni organi v šestmesečnem obdobju iz prvega pododstavka ne morejo doseči soglasja o predlaganem alternativnem mehanizmu dodeljevanja, potem o mehanizmu dodeljevanja, ki se bo uporabljal, odloči Agencija po postopku iz člena 8(1) Uredbe (ES) št. 713/2009.

3.   Operaterji prenosnih sistemov po objavi odločitev ustreznih nacionalnih regulativnih organov v skladu z odstavkom 2, najpozneje pa dva meseca pred ponudbo razširitvene zmogljivosti na letni dražbi letne zmogljivosti, skupaj objavijo obvestilo v enem ali več uradnih jezikih države članice, po možnosti pa tudi v angleščini, in vsebuje vsaj naslednje informacije:

| (a) | informacije, opredeljene v odstavku 1, kot so jih odobrili nacionalni regulativni organi; |
| --- | --- |

(a)

informacije, opredeljene v odstavku 1, kot so jih odobrili nacionalni regulativni organi;

| (b) | predlogo pogodb v zvezi s ponujeno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

(b)

predlogo pogodb v zvezi s ponujeno zmogljivostjo.

Člen 29

Dražba razširitvene zmogljivosti

1.   Udeleženi operaterji prenosnih sistemov pod pogojem, da so izpolnjeni koraki iz člena 27, ponudijo razširitveno zmogljivost skupaj z ustrezno razpoložljivo zmogljivostjo na letni dražbi letne zmogljivosti kot standardne produkte združene zmogljivosti na stopnjevanih dražbah v skladu s členom 17 kot privzeto možnostjo ter v skladu s členom 8(8) in (9) ter členom 19.

2.   Dražbe za ustrezne celotne ponudbe se izvedejo hkrati in neodvisno druga od druge v skladu s členom 17 in pod pogoji iz člena 8(2). Dražbe se izvedejo samo za usklajene ponudbe.

3.   Za zmanjšanje morebitnih dražbenih premij na najnižjo možno mero in pozitiven rezultat preskusa gospodarnosti se lahko nova dražba začne enkrat in samo, če:

| (a) | so operaterji prenosnih sistemov pred začetkom dražb, opisanih v odstavku 2, dali vsaj dve celotni ponudbi; in |
| --- | --- |

(a)

so operaterji prenosnih sistemov pred začetkom dražb, opisanih v odstavku 2, dali vsaj dve celotni ponudbi; in

| (b) | je bila vsaj ena celotna ponudba neuspešna in je bil rezultat njenega preskusa gospodarnosti negativen; in |
| --- | --- |

(b)

je bila vsaj ena celotna ponudba neuspešna in je bil rezultat njenega preskusa gospodarnosti negativen; in

| (c) | naslednja celotna ponudba s pozitivnim preskusom gospodarnosti, ki je nižja od najnižje neuspešne celotne ponudbe in je dosegla končno ceno z dražbeno premijo za vsaj en letni standardni produkt zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

naslednja celotna ponudba s pozitivnim preskusom gospodarnosti, ki je nižja od najnižje neuspešne celotne ponudbe in je dosegla končno ceno z dražbeno premijo za vsaj en letni standardni produkt zmogljivosti.

Če so ti pogoji izpolnjeni, se lahko začne nova dražba za najnižjo neuspešno celotno ponudbo iz točke (b).

4.   Če rezultat preskusa gospodarnosti za novo dražbo ni pozitiven, prevladajo rezultati dodelitve s prvotne dražbe iz točke (c) v skladu s členom 17(20) in (21).

Člen 30

Načela za alternativni mehanizem dodeljevanja

1.   Alternativni mehanizem dodeljevanja zajema največ 15 let od začetka obratovanja. Če preskusa gospodarnosti ni bilo mogoče opraviti na podlagi rezervacij za 15 let, lahko nacionalni regulativni organi to obdobje izjemoma podaljšajo za največ 5 let.

2.   Alternativen mehanizem dodelitve zmogljivosti se z odobritvijo nacionalnih regulativnih organov lahko uporablja, če je na podlagi ocene povpraševanja na trgu iz člena 26 ali posvetovanja iz člena 27(3) mogoče sklepati, da stopnjevana dražba ni primerna in da projekt razširitvene zmogljivosti izpolnjuje naslednja pogoja:

| (a) | zajema več kot dva sistema vstopno-izstopnih točk, med postopkom dodeljevanja pa se ponudbe zahtevajo vzdolž več povezovalnih točk; |
| --- | --- |

(a)

zajema več kot dva sistema vstopno-izstopnih točk, med postopkom dodeljevanja pa se ponudbe zahtevajo vzdolž več povezovalnih točk;

| (b) | zahtevajo se ponudbe za obdobje, daljše od enega leta. |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo se ponudbe za obdobje, daljše od enega leta.

3.   V alternativnem mehanizmu dodeljevanja lahko uporabniki omrežja oddajo zavezujoče pogojne ponudbe za sklenitev pogodbe za zmogljivost pod enim ali več izmed naslednjih pogojev, ki jih določijo operaterji prenosnih sistemov v odobrenem predlogu projekta v skladu s členom 28(1):

| (a) | zaveze, ki so povezane z zavezami na drugih povezovalnih točkah ali jih izključujejo; |
| --- | --- |

(a)

zaveze, ki so povezane z zavezami na drugih povezovalnih točkah ali jih izključujejo;

| (b) | zaveze za več različnih letnih standardnih produktov zmogljivosti na povezovalni točki; |
| --- | --- |

(b)

zaveze za več različnih letnih standardnih produktov zmogljivosti na povezovalni točki;

| (c) | zaveze, ki so pogojene z dodelitvijo določenega ali najnižjega obsega zmogljivosti. |
| --- | --- |

(c)

zaveze, ki so pogojene z dodelitvijo določenega ali najnižjega obsega zmogljivosti.

4.   Za alternativni mehanizem dodelitve zmogljivosti je potrebna odobritev zadevnih nacionalnih regulativnih organov v skladu s členom 28(2). Mehanizem je pregleden in nediskriminatoren, vendar omogoča prednostno razvrstitev glede na trajanje rezervacije ali večji obseg zmogljivosti ponudbe za letni standardni produkt zmogljivosti.

5.   Če se izvaja prednostna razvrstitev glede na trajanje ponudb ali večji obseg zmogljivosti, se nacionalni regulativni organi odločijo, da bodo pri uporabi člena 8(8) na vsaki povezovalni točki pridržali najmanj 10 % in največ 20 % tehnične zmogljivosti. Tako pridržana zmogljivost se ponudi v skladu s členom 8(7).

Člen 31

Prehodna ureditev

Za projekte razširitvene zmogljivosti, ki so se začeli pred začetkom veljavnosti te uredbe, se uporabljajo členi 26 do 30, razen če so nacionalni regulativni organi za te projekte podelili veljavno odobritev za dodelitev zmogljivosti pred 1. avgustom 2017.

POGLAVJE VI

PREKINLJIVA ZMOGLJIVOST

Člen 32

Dodelitev prekinljivih storitev

1.   Operaterji prenosnih sistemov lahko od 1. januarja 2018 standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost ponujajo za obdobje, daljše od enega dneva, le, če je bil ustrezni mesečni, četrtletni ali letni standardni produkt zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost prodan z dražbeno premijo, če je bil razprodan ali če ni bil ponujen.

2.   Operaterji prenosnih sistemov ponudijo dnevni produkt zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost v obeh smereh na povezovalnih točkah, kjer je bil ustrezni standardni produkt zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost razprodan za dan vnaprej ali ni bil ponujen. Na enosmernih povezovalnih točkah, kjer se zagotovljena zmogljivost nudi samo v eno smer, operaterji prenosnih sistemov ponudijo vsaj dnevni produkt za prekinljivo zmogljivost v drugi smeri.

3.   Če se ponudi prekinljiva zmogljivost, to ne sme škodljivo vplivati na obseg ponujene zagotovljene zmogljivosti. Operaterji prenosnih sistemov ne zadržijo zmogljivosti, ki se lahko ponudi kot zagotovljena zmogljivost, da bi jo ponudili kot prekinljivo zmogljivost.

4.   Če so ponujeni produkti za prekinljivo zmogljivost, ki niso dnevni produkti, veljajo v smislu trajanja produktov za prekinljivo zmogljivost enaki standardni produkti kot za zagotovljeno zmogljivost.

5.   Prekinljiva zmogljivost, če je ponujena, se dodeli na dražbi, razen v primeru prekinljive zmogljivosti znotraj dneva.

6.   Prekinljiva zmogljivost znotraj dneva se dodeli s postopkom čezmernih napovedi.

7.   Prekinljiva zmogljivost znotraj dneva se dodeli samo, ko je zagotovljena zmogljivost, bodisi tehnična bodisi dodatna zmogljivost, razprodana.

8.   Če potekajo dražbe za prekinljive produkte z daljšim trajanjem kot znotraj dneva, operaterji prenosnih sistemov objavijo obseg ponujene prekinljive zmogljivosti, če je znan, pred začetkom dražbe.

9.   Če se ponudi prekinljiva zmogljivost, se ta dodeli z ločeno dražbo po tem, ko je bila dodeljena zagotovljena zmogljivost enakega trajanja, toda pred začetkom dražbe za zagotovljeno zmogljivost krajšega trajanja, razen v primeru prekinljive zmogljivosti znotraj dneva.

10.   Če se ponudi prekinljiva zmogljivost, potekajo dražbe po načelih in v časovnih okvirih kot veljajo za zagotovljeno zmogljivost. Natančni datumi dražb prekinljive zmogljivosti so podrobno navedeni v koledarju dražb, razen za prekinljivo zmogljivost znotraj dneva. Operaterji prenosnih sistemov pri letnih dražbah letne zmogljivosti, vseh letnih dražbah četrtletne zmogljivosti in vseh tekočih dražbah mesečne zmogljivosti uporabnike omrežja teden dni pred začetkom dražbe obvestijo o obsegu prekinljive zmogljivosti, ki se ponuja. Če dražba zagotovljene zmogljivosti ni zaprta na načrtovani dan začetka dražb prekinljive zmogljivosti, se dražbe prekinljive zmogljivosti odprejo najpozneje naslednji delovni dan po zaprtju ustreznih dražb zagotovljene zmogljivosti. V takih primerih se obvestilo o spremembi ponujenega obsega posreduje najmanj 12 ur pred začetkom zadevne dražbe prekinljive zmogljivosti.

Člen 33

Minimalni čas do začetka prekinitve

1.   Prekinljive zmogljivosti imajo minimalni čas do začetka prekinitve, o čemer sosednji operaterji prenosnih sistemov sprejmejo skupno odločitev.

2.   Privzeti minimalni čas do začetka prekinitve za določeno uro dobave plina je 45 minut po začetku kroga popravljenih napovedi za navedeno uro dobave plina. Če operaterja prenosnih sistemov želita skrajšati čas do začetka prekinitve, tovrstni dogovor med operaterjema prenosnih sistemov odobri pristojni nacionalni regulativni organ.

Člen 34

Usklajevanje postopka prekinitve

Operater prenosnega sistema, ki sproži prekinitev, o tem obvesti ustreznega sosednjega operaterja prenosnega sistema. Sosednji operaterji prenosnih sistemov čim prej obvestijo zadevne uporabnike omrežja, toda ob ustreznem upoštevanju zanesljivosti informacij.

Člen 35

Definirani vrstni red prekinitev

1.   V primeru ko skupne napovedi presežejo količino plina, ki lahko teče skozi določeno povezovalno točko, se vrstni red prekinitev določi na podlagi časovnega žiga zadevnih pogodb o prenosu za prekinljivo zmogljivost. V primeru prekinitve imajo prednost pogodbe o prenosu, ki začnejo veljati pred pogodbami o prenosu s kasnejšim začetkom veljavnosti.

2.   Če sta po uporabi postopka iz odstavka 1 dve ali več napovedi razvrščeni na isti položaj v vrstnem redu prekinitev in operater prenosnega sistema ne prekine vseh napovedi, se te napovedi zmanjšajo sorazmerno.

3.   Za prilagoditev razlik med različnimi storitvami za prekinljive zmogljivosti v Uniji, sosednji operaterji prenosnih sistemov za vsako posamično povezovalno točko izvajajo in usklajujejo skupne postopke iz tega člena.

Člen 36

Razlogi za prekinitve

Operaterji prenosnih sistemov razloge za prekinitve vključijo bodisi neposredno v pogodbe o prenosu za prekinljivo zmogljivost bodisi v splošne pogoje, ki veljajo za te pogodbe. Razlogi za prekinitve lahko vključujejo kakovost plina, tlak, temperaturo, vzorce tokov, uporabo pogodb o zagotovljeni zmogljivosti, vzdrževanje, omejitve vzdolž celotne dobavne verige, obveznosti javnih služb in upravljanje z zmogljivostmi na podlagi postopkov za upravljanje prezasedenosti, vendar niso omejeni samo nanje.

POGLAVJE VII

PLATFORME ZA REZERVACIJO ZMOGLJIVOSTI

Člen 37

Platforme za rezervacijo zmogljivosti

1.   Operaterji prenosnih sistemov uporabljajo to uredbo tako, da ponudijo zmogljivost na eni skupni spletni rezervacijski platformi ali na omejenem številu skupnih spletnih rezervacijskih platform. Operaterji prenosnih sistemov lahko s temi platformami upravljajo sami ali prek stranke, o kateri so dosegli dogovor; ta stranka po potrebi pri uporabnikih omrežij deluje v njihovem imenu.

2.   Skupne rezervacijske platforme upoštevajo naslednja pravila:

| (a) | uporabijo se pravila in postopki za ponudbo in dodelitev vseh zmogljivosti v skladu s poglavjem III; |
| --- | --- |

(a)

uporabijo se pravila in postopki za ponudbo in dodelitev vseh zmogljivosti v skladu s poglavjem III;

| (b) | prednost ima oblikovanje postopka za ponudbo zagotovljene združene zmogljivosti v skladu s poglavjem IV; |
| --- | --- |

(b)

prednost ima oblikovanje postopka za ponudbo zagotovljene združene zmogljivosti v skladu s poglavjem IV;

| (c) | uporabnikom omrežja se zagotovijo funkcionalnosti za ponudbo in pridobitev sekundarne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(c)

uporabnikom omrežja se zagotovijo funkcionalnosti za ponudbo in pridobitev sekundarne zmogljivosti;

| (d) | za koriščenje storitev rezervacijske platforme uporabniki omrežja pristopijo k vsem ustreznim pravnim in pogodbenim pogojem, ki jim omogočajo, da na podlagi pogodbe o prenosu rezervirajo in uporabljajo zmogljivost omrežja zadevnega operaterja prenosnega sistema, in jih upoštevajo; |
| --- | --- |

(d)

za koriščenje storitev rezervacijske platforme uporabniki omrežja pristopijo k vsem ustreznim pravnim in pogodbenim pogojem, ki jim omogočajo, da na podlagi pogodbe o prenosu rezervirajo in uporabljajo zmogljivost omrežja zadevnega operaterja prenosnega sistema, in jih upoštevajo;

| (e) | zmogljivost na kateri koli posamični povezovalni točki ali navidezni povezovalni točki se ponudi na največ eni rezervacijski platformi, operater prenosnega sistema pa lahko zmogljivost na različnih povezovalnih točkah ali virtualnih povezovalnih točkah ponudi na različnih rezervacijskih platformah. |
| --- | --- |

(e)

zmogljivost na kateri koli posamični povezovalni točki ali navidezni povezovalni točki se ponudi na največ eni rezervacijski platformi, operater prenosnega sistema pa lahko zmogljivost na različnih povezovalnih točkah ali virtualnih povezovalnih točkah ponudi na različnih rezervacijskih platformah.

3.   Vsi operaterji prenosnih sistemov v šestih mesecih po začetku veljavnosti te uredbe sklenejo pogodbeni sporazum o ponujanju zmogljivosti na obeh straneh svojih ustreznih povezovalnih točk ali virtualnih povezovalnih točk z uporabo enotne rezervacijske platforme. Če operaterji prenosnih sistemov v tem času ne dosežejo sporazuma, zadevo takoj prenesejo na ustrezne nacionalne regulativne organe. Nacionalni regulativni organi nato v nadaljnjih šestih mesecih od datuma prenosa skupaj izberejo enotno rezervacijsko platformo za obdobje največ treh let. Če nacionalni regulativni organi v šestih mesecih od datuma prenosa ne morejo skupaj izbrati enotne rezervacijske platforme, se uporablja člen 8(1) Uredbe (ES) št. 713/2009. Agencija sprejme odločitev o rezervacijski platformi, ki se bo za obdobje največ treh let uporabljala na določeni povezovalni točki ali virtualni povezovalni točki.

4.   Če so rezervacijsko platformo na povezovalni točki ali virtualni povezovalni točki izbrali nacionalni regulativni organi ali Agencija, operaterji prenosnih sistemov sklenejo pogodbeni sporazum o uporabi rezervacijske platforme najpozneje do konca obdobja iz zadnjega stavka odstavka 3, za katerega so nacionalni regulativni organi ali Agencija izbrali platformo. Če pogodbeni sporazum ni dosežen, se nadaljuje postopek iz odstavka 3.

5.   Vzpostavitev ene ali omejenega števila skupnih rezervacijskih platform v korist uporabnikov omrežij olajša in poenostavlja rezervacijo zmogljivosti na povezovalnih točkah v Uniji. Kjer je primerno, ENTSO-G in Agencija olajšata ta postopek.

6.   Pri povečanju tehnične zmogljivosti se rezultati dodelitve objavijo na rezervacijski platformi, ki se uporablja za dražbe obstoječe zmogljivosti, v primeru nove zmogljivosti, ki je bila ustvarjena tam, kjer trenutno ni nobene zmogljivosti, pa na skupni rezervacijski platformi, za katero se dogovorijo operaterji prenosnih sistemov.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 38

Spremljanje izvajanja

1.   ENTSO-G bo v pomoč Agenciji pri opravljanju njenih dolžnosti spremljanja v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 715/2009 spremljal in analiziral izvajanje te uredbe s strani operaterjev prenosnih sistemov v skladu s členom 8(8) in členom 9 Uredbe (ES) št. 715/2009. Zlasti bo zagotavljal, da bodo vsi podatki operaterjev prenosnih sistemov popolni in točni. Navedene informacije bo Agenciji predložil do 31. marca 2019.

2.   Operaterji prenosnih sistemov predložijo ENTSO-G vse podatke, ki jih ENTSO-G potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu z odstavkom 1, do 31. decembra 2018.

3.   ENTSO-G in Agencija zagotovita tajnost poslovno občutljivih informacij.

4.   Agencija do 6. aprila 2019 v okviru svojih nalog spremljanja poroča o pogojih, dogovorjenih v pogodbah za standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost, ob upoštevanju njihovega vpliva na učinkovito izkoriščanje omrežja in povezovanje trgov plina v Uniji. Agenciji pri oceni nudijo pomoč ustrezni nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov.

Člen 39

Razveljavitev

Uredba (EU) št. 984/2013 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo.

Člen 40

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od začetka veljavnosti.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) št. 984/2013 z dne 14. oktobra 2013 o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in dopolnitvi Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 273, 15.10.2013, str. 5).

2

(3)  Uredba Komisije (EU) 2015/703 z dne 30. aprila 2015 o vzpostavitvi kodeksa omrežja s pravili o medobratovalnosti in izmenjavi podatkov (UL L 113, 1.5.2015, str. 13).

3

(4)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

4

(5)  Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 211, 14.8.2009, str. 1).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2017/460 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja o usklajenih tarifnih strukturah za plin (glej stran 29 tega Uradnega lista).

6

(7)  Uredba (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom in o razveljavitvi Direktive Sveta 2004/67/ES (UL L 295, 12.11.2010, str. 1).

7

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/29 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/29

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/460

z dne 16. marca 2017

o oblikovanju kodeksa omrežja o usklajenih tarifnih strukturah za plin

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1775/2005 (1) ter zlasti člena 6(11) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo (ES) št. 715/2009 je treba oblikovati kodeks omrežij o usklajenih tarifnih strukturah za plin in določiti pravila, ki bodo veljala za celotno Unijo in bodo prispevala k povezovanju trgov, izboljšala zanesljivost dobave in pospeševala medsebojno povezovanje med plinskimi omrežji. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo (ES) št. 715/2009 je treba oblikovati kodeks omrežij o usklajenih tarifnih strukturah za plin in določiti pravila, ki bodo veljala za celotno Unijo in bodo prispevala k povezovanju trgov, izboljšala zanesljivost dobave in pospeševala medsebojno povezovanje med plinskimi omrežji.

| (2) | Ključnega pomena za dosego teh ciljev so preglednejše tarifne strukture za prenos in postopki za njihovo določanje. Zato je treba določiti zahteve za objavo informacij, povezanih z ugotavljanjem prihodkov operaterjev prenosnih sistemov in izpeljavo različnih prenosnih in neprenosnih tarif. Te zahteve bi morale uporabnikom omrežja omogočiti boljše razumevanje tarif za prenosne in neprenosne storitve, dosedanjih sprememb teh tarif, načina njihovega določanja in morebitnih prihodnjih sprememb. Prispevati bi morale tudi k temu, da bi uporabniki omrežja lahko razumeli stroške, na podlagi katerih se določajo tarife za prenos, in te tarife v razumni meri predvideli. Z zahtevami za preglednost iz te uredbe se nadaljuje uskladitev pravila iz točke 3.1.2(a) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009. |
| --- | --- |

(2)

Ključnega pomena za dosego teh ciljev so preglednejše tarifne strukture za prenos in postopki za njihovo določanje. Zato je treba določiti zahteve za objavo informacij, povezanih z ugotavljanjem prihodkov operaterjev prenosnih sistemov in izpeljavo različnih prenosnih in neprenosnih tarif. Te zahteve bi morale uporabnikom omrežja omogočiti boljše razumevanje tarif za prenosne in neprenosne storitve, dosedanjih sprememb teh tarif, načina njihovega določanja in morebitnih prihodnjih sprememb. Prispevati bi morale tudi k temu, da bi uporabniki omrežja lahko razumeli stroške, na podlagi katerih se določajo tarife za prenos, in te tarife v razumni meri predvideli. Z zahtevami za preglednost iz te uredbe se nadaljuje uskladitev pravila iz točke 3.1.2(a) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009.

| (3) | Po uvedbi koncepta sistema vstopno-izstopnih točk z Uredbo (ES) št. 715/2009 stroški prenosa niso več neposredno povezani z eno samo določeno traso, saj je mogoče skleniti ločeno pogodbo za vstopno in izstopno zmogljivost, uporabniki omrežja pa se lahko dogovorijo za prenos plina od katere koli vstopne točke do katere koli izstopne točke. V tej okvirni ureditvi se operater prenosnega sistema odloči, kateri način pretoka plina skozi sistem je najučinkovitejši. Da bi v takem sistemu dosegli in zagotovili ustrezno stopnjo odražanja stroškov in predvidljivosti, morajo tarife za prenos izhajati iz metodologije referenčnih cen z upoštevanjem posebnih povzročiteljev stroškov. Določiti bi bilo treba vodilna načela za uporabo dosledne in pregledne metodologije referenčnih cen. Določiti bi bilo treba obveznost posvetovanja o predlagani metodologiji referenčnih cen. Če predlagana metodologija referenčnih cen ni metodologija razdalje, tehtane z zmogljivostjo, bi bilo treba to metodologijo uporabiti kot hipotetični scenarij za primerjavo s predlagano metodologijo referenčnih cen. |
| --- | --- |

(3)

Po uvedbi koncepta sistema vstopno-izstopnih točk z Uredbo (ES) št. 715/2009 stroški prenosa niso več neposredno povezani z eno samo določeno traso, saj je mogoče skleniti ločeno pogodbo za vstopno in izstopno zmogljivost, uporabniki omrežja pa se lahko dogovorijo za prenos plina od katere koli vstopne točke do katere koli izstopne točke. V tej okvirni ureditvi se operater prenosnega sistema odloči, kateri način pretoka plina skozi sistem je najučinkovitejši. Da bi v takem sistemu dosegli in zagotovili ustrezno stopnjo odražanja stroškov in predvidljivosti, morajo tarife za prenos izhajati iz metodologije referenčnih cen z upoštevanjem posebnih povzročiteljev stroškov. Določiti bi bilo treba vodilna načela za uporabo dosledne in pregledne metodologije referenčnih cen. Določiti bi bilo treba obveznost posvetovanja o predlagani metodologiji referenčnih cen. Če predlagana metodologija referenčnih cen ni metodologija razdalje, tehtane z zmogljivostjo, bi bilo treba to metodologijo uporabiti kot hipotetični scenarij za primerjavo s predlagano metodologijo referenčnih cen.

| (4) | Da bi preprečili dvojno zaračunavanje prenosa v skladišča in iz njih, bi moral biti v tej uredbi določen najnižji popust, v katerem bi se priznaval splošni prispevek k prilagodljivosti sistema in zanesljivosti oskrbe v taki infrastrukturi. Skladišča z neposrednim dostopom do prenosnih sistemov dveh ali več operaterjev prenosnega sistema v neposredno povezanih sistemih vstopno-izstopnih točk ali s hkratnim dostopom do prenosnega sistema in distribucijskega omrežja omogočajo prenos zemeljskega plina med neposredno povezanimi sistemi. Upoštevanje popusta na vstopnih točkah v skladišča ali izstopnih točkah iz njih v primerih, ko se skladišča uporabljajo za prenos zemeljskega plina med neposredno povezanimi sistemi, bi prineslo koristi tem uporabnikom v primerjavi z drugimi uporabniki omrežja, ki rezervirajo produkte zmogljivosti brez popusta na povezovalnih točkah ali uporabljajo skladišča za prenos zemeljskega plina znotraj istega sistema. S to uredbo bi bilo treba uvesti mehanizme za preprečevanje take diskriminacije. |
| --- | --- |

(4)

Da bi preprečili dvojno zaračunavanje prenosa v skladišča in iz njih, bi moral biti v tej uredbi določen najnižji popust, v katerem bi se priznaval splošni prispevek k prilagodljivosti sistema in zanesljivosti oskrbe v taki infrastrukturi. Skladišča z neposrednim dostopom do prenosnih sistemov dveh ali več operaterjev prenosnega sistema v neposredno povezanih sistemih vstopno-izstopnih točk ali s hkratnim dostopom do prenosnega sistema in distribucijskega omrežja omogočajo prenos zemeljskega plina med neposredno povezanimi sistemi. Upoštevanje popusta na vstopnih točkah v skladišča ali izstopnih točkah iz njih v primerih, ko se skladišča uporabljajo za prenos zemeljskega plina med neposredno povezanimi sistemi, bi prineslo koristi tem uporabnikom v primerjavi z drugimi uporabniki omrežja, ki rezervirajo produkte zmogljivosti brez popusta na povezovalnih točkah ali uporabljajo skladišča za prenos zemeljskega plina znotraj istega sistema. S to uredbo bi bilo treba uvesti mehanizme za preprečevanje take diskriminacije.

| (5) | Zaradi spodbujanja zanesljivosti oskrbe bi bilo treba preučiti odobritev popustov za vstopne točke iz obratov za UZP ter na vstopnih točkah od infrastrukture, razvite z namenom odprave izoliranosti držav članic z vidika njihovih prenosnih sistemov zemeljskega plina, in na izstopnih točkah do te infrastrukture. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi spodbujanja zanesljivosti oskrbe bi bilo treba preučiti odobritev popustov za vstopne točke iz obratov za UZP ter na vstopnih točkah od infrastrukture, razvite z namenom odprave izoliranosti držav članic z vidika njihovih prenosnih sistemov zemeljskega plina, in na izstopnih točkah do te infrastrukture.

| (6) | Operaterji prenosnega sistema v nekaterih sistemih vstopno-izstopnih točk prenesejo precej več zemeljskega plina v druge sisteme kot za porabo v svoj lastni sistem vstopno-izstopnih točk. Zato bi morale metodologije referenčnih cen vsebovati potrebne zaščitne ukrepe za varovanje takih vezanih odjemalcev pred tveganji, povezanimi z velikimi tranzitnimi tokovi. |
| --- | --- |

(6)

Operaterji prenosnega sistema v nekaterih sistemih vstopno-izstopnih točk prenesejo precej več zemeljskega plina v druge sisteme kot za porabo v svoj lastni sistem vstopno-izstopnih točk. Zato bi morale metodologije referenčnih cen vsebovati potrebne zaščitne ukrepe za varovanje takih vezanih odjemalcev pred tveganji, povezanimi z velikimi tranzitnimi tokovi.

| (7) | Določiti bi bilo treba načela uskladitve prihodkov, s katerimi bi okrepili stabilnost tarif za prenos za uporabnike omrežja in finančno stabilnost ter preprečili škodljive učinke na prihodke in pozicije denarnega toka operaterjev prenosnih sistemov. |
| --- | --- |

(7)

Določiti bi bilo treba načela uskladitve prihodkov, s katerimi bi okrepili stabilnost tarif za prenos za uporabnike omrežja in finančno stabilnost ter preprečili škodljive učinke na prihodke in pozicije denarnega toka operaterjev prenosnih sistemov.

| (8) | Določiti bi bilo treba tudi pravila o tarifnih načelih za razširitvene zmogljivosti, realizirane po tržni poti v skladu s postopkom iz členov 26 do 30 Uredbe Komisije (EU) 2017/459 (2). Za primere, v katerih zaradi realizacije razširitvenih zmogljivosti pride do navzkrižnega subvencioniranja, ki ga v tolikšni meri ni mogoče upravičiti, saj bi bili vezani odjemalci izpostavljeni velikemu tveganju obsega, bi bilo treba s to uredbo vzpostaviti mehanizme za preprečevanje takega tveganja. |
| --- | --- |

(8)

Določiti bi bilo treba tudi pravila o tarifnih načelih za razširitvene zmogljivosti, realizirane po tržni poti v skladu s postopkom iz členov 26 do 30 Uredbe Komisije (EU) 2017/459 (2). Za primere, v katerih zaradi realizacije razširitvenih zmogljivosti pride do navzkrižnega subvencioniranja, ki ga v tolikšni meri ni mogoče upravičiti, saj bi bili vezani odjemalci izpostavljeni velikemu tveganju obsega, bi bilo treba s to uredbo vzpostaviti mehanizme za preprečevanje takega tveganja.

| (9) | Ta uredba bi se morala uporabljati za neizvzeti del večje nove infrastrukture, za katere je bilo v skladu s členom 36 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) odobreno izvzetje iz člena 41(6), (8) in (10) navedene direktive. Če je bila posebna narava povezovalnih plinovodov priznana na evropski ravni z izvzetjem v skladu s členom 36 Direktive 2009/73/ES ali kako drugače, mora biti nacionalnim regulativnim organom omogočeno, da odobrijo odstopanje od tistih zahtev te uredbe, ki bi lahko ogrozile učinkovito obratovanje takih povezovalnih plinovodov. |
| --- | --- |

(9)

Ta uredba bi se morala uporabljati za neizvzeti del večje nove infrastrukture, za katere je bilo v skladu s členom 36 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3) odobreno izvzetje iz člena 41(6), (8) in (10) navedene direktive. Če je bila posebna narava povezovalnih plinovodov priznana na evropski ravni z izvzetjem v skladu s členom 36 Direktive 2009/73/ES ali kako drugače, mora biti nacionalnim regulativnim organom omogočeno, da odobrijo odstopanje od tistih zahtev te uredbe, ki bi lahko ogrozile učinkovito obratovanje takih povezovalnih plinovodov.

| (10) | Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil Unije ali nacionalnih pravil o omejevanju konkurence, zlasti prepovedi omejevalnih sporazumov (člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in zlorabe prevladujočega položaja (člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije). Uvedene usklajene tarifne strukture za prenos bi morale biti oblikovane tako, da bodo preprečile omejevanje dostopa trgom, ki so v nadaljevanju dobavne verige. |
| --- | --- |

(10)

Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil Unije ali nacionalnih pravil o omejevanju konkurence, zlasti prepovedi omejevalnih sporazumov (člen 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije) in zlorabe prevladujočega položaja (člen 102 Pogodbe o delovanju Evropske unije). Uvedene usklajene tarifne strukture za prenos bi morale biti oblikovane tako, da bodo preprečile omejevanje dostopa trgom, ki so v nadaljevanju dobavne verige.

| (11) | Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja za harmonizacijo postopkov za izvajanje te uredbe. V skladu s členom 7 Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) bi morali Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in nacionalni regulativni organi zagotoviti čim učinkovitejšo uporabo pravil za usklajene tarifne strukture za prenos zemeljskega plina po vsej Uniji. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalni regulativni organi in operaterji prenosnih sistemov bi morali upoštevati najboljše prakse in prizadevanja za harmonizacijo postopkov za izvajanje te uredbe. V skladu s členom 7 Uredbo (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (4) bi morali Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev in nacionalni regulativni organi zagotoviti čim učinkovitejšo uporabo pravil za usklajene tarifne strukture za prenos zemeljskega plina po vsej Uniji.

| (12) | Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive 2009/73/ES – |
| --- | --- |

(12)

Ukrepi iz te uredbe so usklajeni z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 51 Direktive 2009/73/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba oblikuje kodeks omrežij, s katerim se določajo pravila o usklajenih tarifnih strukturah za plin, vključno s pravili o uporabi metodologije referenčnih cen, ustreznih zahtevah za posvetovanje in objavo ter izračunu pridržanih cen za standardne produkte zmogljivosti.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Ta uredba se uporablja za vse vstopne in izstopne točke prenosnih omrežij zemeljskega plina, razen poglavij III, V, člena 28 in člena 31(2) in (3) poglavja VI ter poglavja IX, ki se uporabljajo samo za povezovalne točke. Poglavji III in V, člen 28 poglavja VI in poglavje IX se uporabljajo za vstopne točke iz tretjih držav, in/ali izstopne točke v tretje države, če se nacionalni regulativni organ odloči, da bo na teh točkah uporabljal Uredbo (EU) 2017/459.

2.   Ta uredba se ne uporablja v državah članicah, ki jim je bilo odobreno odstopanje v skladu s členom 49 Direktive 2009/73/ES, za obdobje veljavnosti navedenega odstopanja.

Člen 3

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 715/2009, člena 3 Uredbe (EU) 2017/459, člena 3 Uredbe Komisije (EU) št. 312/2014 (5), člena 2 Uredbe Komisije (EU) 2015/703 (6) in člena 2 Direktive 2009/73/ES. Poleg njih se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

5

6

| 1. | „referenčna cena“ pomeni ceno produkta zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost za obdobje enega leta, ki se uporablja na vstopnih in izstopnih točkah in s katero se določajo tarife za prenos na podlagi zmogljivosti; |
| --- | --- |

1.

„referenčna cena“ pomeni ceno produkta zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost za obdobje enega leta, ki se uporablja na vstopnih in izstopnih točkah in s katero se določajo tarife za prenos na podlagi zmogljivosti;

| 2. | „metodologija referenčnih cen“ pomeni metodologijo, ki se uporablja za del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami na podlagi zmogljivosti, za namen izpeljave referenčnih cen; |
| --- | --- |

2.

„metodologija referenčnih cen“ pomeni metodologijo, ki se uporablja za del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami na podlagi zmogljivosti, za namen izpeljave referenčnih cen;

| 3. | „režim nezamejenih cen“ je regulativni režim, kot so zamejeni prihodki, stopnja donosa in priznavanje stroškov ter dodatek, v okviru katerega se dovoljene prihodke za operaterja prenosnega sistema določi v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

3.

„režim nezamejenih cen“ je regulativni režim, kot so zamejeni prihodki, stopnja donosa in priznavanje stroškov ter dodatek, v okviru katerega se dovoljene prihodke za operaterja prenosnega sistema določi v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES;

| 4. | „prihodek iz neprenosnih storitev“ pomeni del dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki se pokrije z neprenosnimi tarifami; |
| --- | --- |

4.

„prihodek iz neprenosnih storitev“ pomeni del dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki se pokrije z neprenosnimi tarifami;

| 5. | „regulativno obdobje“ pomeni obdobje, za katerega se določi splošna pravila za dovoljene ciljne prihodke v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

5.

„regulativno obdobje“ pomeni obdobje, za katerega se določi splošna pravila za dovoljene ciljne prihodke v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES;

| 6. | „prihodek iz prenosnih storitev“ pomeni del dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki se pokrije s prenosnimi tarifami; |
| --- | --- |

6.

„prihodek iz prenosnih storitev“ pomeni del dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki se pokrije s prenosnimi tarifami;

| 7. | „tarifa za prenos“ pomeni ceno, ki jo uporabniki omrežja plačajo za opravljene storitve prenosa; |
| --- | --- |

7.

„tarifa za prenos“ pomeni ceno, ki jo uporabniki omrežja plačajo za opravljene storitve prenosa;

| 8. | „znotrajsistemska uporaba omrežja“ pomeni prenos plina znotraj sistema vstopno-izstopnih točk odjemalcem, priključenim na isti sistem vstopno-izstopnih točk; |
| --- | --- |

8.

„znotrajsistemska uporaba omrežja“ pomeni prenos plina znotraj sistema vstopno-izstopnih točk odjemalcem, priključenim na isti sistem vstopno-izstopnih točk;

| 9. | „medsistemska uporaba omrežja“ pomeni prenos plina znotraj sistema vstopno-izstopnih točk odjemalcem, priključenim na drug sistem vstopno-izstopnih točk; |
| --- | --- |

9.

„medsistemska uporaba omrežja“ pomeni prenos plina znotraj sistema vstopno-izstopnih točk odjemalcem, priključenim na drug sistem vstopno-izstopnih točk;

| 10. | „homogena skupina točk“ pomeni skupino ene od naslednjih skupin točk: vstopne povezovalne točke, izstopne povezovalne točke, domače vstopne točke, domače izstopne točke, vstopne točke iz skladišč, izstopne točke v skladišča, vstopne točke iz obratov za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: obrati za UZP), izstopne točke v obrate za UZP ter vstopne točke iz proizvodnih objektov; |
| --- | --- |

10.

„homogena skupina točk“ pomeni skupino ene od naslednjih skupin točk: vstopne povezovalne točke, izstopne povezovalne točke, domače vstopne točke, domače izstopne točke, vstopne točke iz skladišč, izstopne točke v skladišča, vstopne točke iz obratov za utekočinjeni zemeljski plin (v nadaljnjem besedilu: obrati za UZP), izstopne točke v obrate za UZP ter vstopne točke iz proizvodnih objektov;

| 11. | „dovoljeni prihodki“ pomeni vsoto prihodkov od prenosnih storitev in prihodkov od neprenosnih storitev za opravljanje storitev operaterja prenosnega sistema za določeno obdobje znotraj danega regulativnega obdobja, do katerih je tak operater prenosnega sistema upravičen v režimu nezamejenih cen in ki se določijo v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES; |
| --- | --- |

11.

„dovoljeni prihodki“ pomeni vsoto prihodkov od prenosnih storitev in prihodkov od neprenosnih storitev za opravljanje storitev operaterja prenosnega sistema za določeno obdobje znotraj danega regulativnega obdobja, do katerih je tak operater prenosnega sistema upravičen v režimu nezamejenih cen in ki se določijo v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES;

| 12. | „prenosne storitve“ pomeni regulirane storitve, ki jih opravlja operater prenosnega sistema v okviru sistema vstopno-izstopnih točk za namene prenosa; |
| --- | --- |

12.

„prenosne storitve“ pomeni regulirane storitve, ki jih opravlja operater prenosnega sistema v okviru sistema vstopno-izstopnih točk za namene prenosa;

| 13. | „neprenosna tarifa“ pomeni ceno, ki jo uporabniki omrežja plačajo za opravljene neprenosne storitve; |
| --- | --- |

13.

„neprenosna tarifa“ pomeni ceno, ki jo uporabniki omrežja plačajo za opravljene neprenosne storitve;

| 14. | „ciljni prihodki“ pomeni vsoto pričakovanih prihodkov od prenosnih storitev, izračunano v skladu z načeli iz člena 13(1) Uredbe (ES) št. 715/2009, in pričakovanih prihodkov iz neprenosnih storitev za opravljanje storitev operaterja prenosnega sistema za določeno obdobje znotraj danega regulativnega obdobja v režimu zamejenih cen; |
| --- | --- |

14.

„ciljni prihodki“ pomeni vsoto pričakovanih prihodkov od prenosnih storitev, izračunano v skladu z načeli iz člena 13(1) Uredbe (ES) št. 715/2009, in pričakovanih prihodkov iz neprenosnih storitev za opravljanje storitev operaterja prenosnega sistema za določeno obdobje znotraj danega regulativnega obdobja v režimu zamejenih cen;

| 15. | „neprenosne storitve“ pomeni regulirane storitve operaterja prenosnega sistema, ki ne spadajo niti med prenosne storitve niti med storitve, urejene z Uredbo (EU) št. 312/2014; |
| --- | --- |

15.

„neprenosne storitve“ pomeni regulirane storitve operaterja prenosnega sistema, ki ne spadajo niti med prenosne storitve niti med storitve, urejene z Uredbo (EU) št. 312/2014;

| 16. | „multiplikator“ pomeni faktor, ki se uporablja za ustrezen delež referenčne cene pri izračunu pridržane cene neletnega standardnega produkta zmogljivosti; |
| --- | --- |

16.

„multiplikator“ pomeni faktor, ki se uporablja za ustrezen delež referenčne cene pri izračunu pridržane cene neletnega standardnega produkta zmogljivosti;

| 17. | „režim zamejenih cen“ pomeni regulativni režim, v okviru katerega je v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES določena najvišja tarifa za prenos na podlagi ciljnih prihodkov; |
| --- | --- |

17.

„režim zamejenih cen“ pomeni regulativni režim, v okviru katerega je v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES določena najvišja tarifa za prenos na podlagi ciljnih prihodkov;

| 18. | „povzročitelj stroškov“ pomeni ključni dejavnik dejavnosti operaterja prenosnega sistema, ki je v sorazmerju s stroški navedenega operaterja prenosnega sistema, kot je razdalja ali tehnična zmogljivost; |
| --- | --- |

18.

„povzročitelj stroškov“ pomeni ključni dejavnik dejavnosti operaterja prenosnega sistema, ki je v sorazmerju s stroški navedenega operaterja prenosnega sistema, kot je razdalja ali tehnična zmogljivost;

| 19. | „grozd vstopnih ali izstopnih točk“ pomeni homogeno skupino točk, skupin vstopnih točk ali skupin izstopnih točk, ki se nahajajo v bližini druga druge in ki se pri uporabi metodologije referenčnih cen štejejo za eno vstopno oziroma izstopno točko; |
| --- | --- |

19.

„grozd vstopnih ali izstopnih točk“ pomeni homogeno skupino točk, skupin vstopnih točk ali skupin izstopnih točk, ki se nahajajo v bližini druga druge in ki se pri uporabi metodologije referenčnih cen štejejo za eno vstopno oziroma izstopno točko;

| 20. | „scenarij pretoka“ pomeni kombinacijo vstopne točke in izstopne točke, ki odraža uporabo prenosnega sistema v skladu z verjetnimi vzorci ponudbe in povpraševanja ter za katero obstaja vsaj ena plinovodna trasa, po kateri lahko plin teče v prenosno omrežje na navedeni vstopni točki ali iz prenosnega omrežja na navedeni izstopni točki, ne glede na to, ali je zmogljivost pogodbeno dogovorjena na navedeni vstopni in izstopni točki; |
| --- | --- |

20.

„scenarij pretoka“ pomeni kombinacijo vstopne točke in izstopne točke, ki odraža uporabo prenosnega sistema v skladu z verjetnimi vzorci ponudbe in povpraševanja ter za katero obstaja vsaj ena plinovodna trasa, po kateri lahko plin teče v prenosno omrežje na navedeni vstopni točki ali iz prenosnega omrežja na navedeni izstopni točki, ne glede na to, ali je zmogljivost pogodbeno dogovorjena na navedeni vstopni in izstopni točki;

| 21. | „sezonski faktor“ pomeni faktor, ki odraža nihanje povpraševanja skozi leto in ki se lahko uporablja v kombinaciji z ustreznim multiplikatorjem; |
| --- | --- |

21.

„sezonski faktor“ pomeni faktor, ki odraža nihanje povpraševanja skozi leto in ki se lahko uporablja v kombinaciji z ustreznim multiplikatorjem;

| 22. | „nespremenljiva cena za plačilo“ pomeni ceno, izračunano v skladu s členom 24(b), kjer se pridržana cena ne prilagaja; |
| --- | --- |

22.

„nespremenljiva cena za plačilo“ pomeni ceno, izračunano v skladu s členom 24(b), kjer se pridržana cena ne prilagaja;

| 23. | „tarifno obdobje“ pomeni obdobje, med katerim se uporablja določena stopnja referenčne cene, pri čemer je najkrajše možno obdobje eno leto, najdaljše možno obdobje pa je enako regulativnemu obdobju; |
| --- | --- |

23.

„tarifno obdobje“ pomeni obdobje, med katerim se uporablja določena stopnja referenčne cene, pri čemer je najkrajše možno obdobje eno leto, najdaljše možno obdobje pa je enako regulativnemu obdobju;

| 24. | „regulatorni račun“ pomeni račun, na katerem se zbira vsaj primanjkljaj in presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev v okviru režima nezamejenih cen; |
| --- | --- |

24.

„regulatorni račun“ pomeni račun, na katerem se zbira vsaj primanjkljaj in presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev v okviru režima nezamejenih cen;

| 25. | „dražbena premija“ pomeni razliko med končno ceno in pridržano ceno na dražbi; |
| --- | --- |

25.

„dražbena premija“ pomeni razliko med končno ceno in pridržano ceno na dražbi;

| 26. | „spremenljiva cena za plačilo“ pomeni ceno, izračunano v skladu s členom 24(a), kjer se pridržana cena prilagaja npr. glede na uskladitev prihodkov, uskladitev dovoljenih prihodkov ali uskladitev prognozirane pogodbene zmogljivosti. |
| --- | --- |

26.

„spremenljiva cena za plačilo“ pomeni ceno, izračunano v skladu s členom 24(a), kjer se pridržana cena prilagaja npr. glede na uskladitev prihodkov, uskladitev dovoljenih prihodkov ali uskladitev prognozirane pogodbene zmogljivosti.

Člen 4

Prenosne in neprenosne storitve ter tarife

1.   Storitev se šteje za prenosno storitev, če sta izpolnjeni naslednji merili:

| (a) | stroške take storitve povzročajo povzročitelji stroškov tehnične ali prognozirane pogodbene zmogljivosti ali razdalje; |
| --- | --- |

(a)

stroške take storitve povzročajo povzročitelji stroškov tehnične ali prognozirane pogodbene zmogljivosti ali razdalje;

| (b) | stroški take storitve so povezani z vlaganjem v infrastrukturo, ki je del reguliranih osnovnih sredstev za zagotavljanje prenosnih storitev, ali z obratovanjem take infrastrukture. |
| --- | --- |

(b)

stroški take storitve so povezani z vlaganjem v infrastrukturo, ki je del reguliranih osnovnih sredstev za zagotavljanje prenosnih storitev, ali z obratovanjem take infrastrukture.

Če katero izmed meril iz točk (a) in (b) ni izpolnjeno, se lahko storitev šteje za prenosno ali neprenosno storitev, ob upoštevanju ugotovitev rednega posvetovanja operaterjev prenosnih sistemov ali nacionalnega regulativnega organa in odločitev nacionalnega regulativnega organa v skladu s členoma 26 in 27.

2.   Pri določanju tarif za prenos se lahko upoštevajo pogoji za produkte zagotovljene zmogljivosti.

3.   Prihodki iz prenosnih storitev se pokrijejo s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti.

Del prihodkov od prenosnih storitev se lahko izjemoma z odobritvijo nacionalnega regulativnega organa pokrije samo iz naslednjih tarif za prenos na podlagi blaga, ki se določajo ločeno:

| (a) | stroški na osnovi pretoka, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:






  (i) | pobirajo se za kritje stroškov, ki so odvisni predvsem od količine pretoka plina; |
| --- | --- | --- |

(a)

stroški na osnovi pretoka, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

(i)

pobirajo se za kritje stroškov, ki so odvisni predvsem od količine pretoka plina;

| (ii) | izračunavajo se na podlagi prognoziranih in/ali preteklih pretokov, določajo pa se tako, da so enaki na vseh vstopnih in izstopnih točkah; |
| --- | --- |

(ii)

izračunavajo se na podlagi prognoziranih in/ali preteklih pretokov, določajo pa se tako, da so enaki na vseh vstopnih in izstopnih točkah;

| (iii) | izraženi so v denarju ali v naravi; |
| --- | --- |

(iii)

izraženi so v denarju ali v naravi;

| (b) | dopolnilni stroški pokrivanja prihodkov, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:






  (i) | pobirajo se za upravljanje primanjkljaja ali presežka pri pokrivanju; |
| --- | --- | --- |

(b)

dopolnilni stroški pokrivanja prihodkov, ki izpolnjujejo vsa naslednja merila:

(i)

pobirajo se za upravljanje primanjkljaja ali presežka pri pokrivanju;

| (ii) | izračunavajo se na podlagi prognoziranih in/ali preteklih dodelitev zmogljivosti in pretokov; |
| --- | --- |

(ii)

izračunavajo se na podlagi prognoziranih in/ali preteklih dodelitev zmogljivosti in pretokov;

| (iii) | uporabljajo se na točkah, ki ne spadajo med povezovalne točke; |
| --- | --- |

(iii)

uporabljajo se na točkah, ki ne spadajo med povezovalne točke;

| (iv) | uporabljajo se, potem ko je nacionalni regulativni organ ocenil, v kolikšni meri odražajo stroške in kako vplivajo na navzkrižno subvencioniranje med povezovalnimi točkami in točkami, ki ne spadajo med povezovalne točke. |
| --- | --- |

(iv)

uporabljajo se, potem ko je nacionalni regulativni organ ocenil, v kolikšni meri odražajo stroške in kako vplivajo na navzkrižno subvencioniranje med povezovalnimi točkami in točkami, ki ne spadajo med povezovalne točke.

4.   Prihodki iz neprenosnih storitev se pokrivajo z neprenosnimi tarifami, ki se uporabljajo za ustrezno neprenosno storitev. Take tarife:

| (a) | odražajo stroške, so nediskriminatorne, objektivne in pregledne; |
| --- | --- |

(a)

odražajo stroške, so nediskriminatorne, objektivne in pregledne;

| (b) | se zaračunavajo prejemnikom neprenosne storitve, da bi na najmanjšo možno mero zmanjšali navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežja v državi članici, izven nje ali med obojimi. |
| --- | --- |

(b)

se zaračunavajo prejemnikom neprenosne storitve, da bi na najmanjšo možno mero zmanjšali navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežja v državi članici, izven nje ali med obojimi.

Kjer imajo po mnenju nacionalnega regulativnega organa vsi uporabniki omrežja korist od določene neprenosne storitve, se stroški take storitve pokrijejo s sredstvi vseh uporabnikov.

Člen 5

Ocena porazdelitve stroškov

1.   Nacionalni regulativni organ ali operater prenosnega sistema, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvede naslednje ocene in jih objavi v okviru končnega posvetovanja iz člena 26:

| (a) | ocena porazdelitve stroškov, povezanih s prihodki od prenosnih storitev, ki se pokrijejo s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti in ki temeljijo izključno na povzročiteljih stroškov






  (i) | tehnične zmogljivosti ali |
| --- | --- | --- |

(a)

ocena porazdelitve stroškov, povezanih s prihodki od prenosnih storitev, ki se pokrijejo s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti in ki temeljijo izključno na povzročiteljih stroškov

(i)

tehnične zmogljivosti ali

| (ii) | prognozirane pogodbene zmogljivosti ali |
| --- | --- |

(ii)

prognozirane pogodbene zmogljivosti ali

| (iii) | tehnične zmogljivosti in razdalje ali |
| --- | --- |

(iii)

tehnične zmogljivosti in razdalje ali

| (iv) | prognozirane pogodbene zmogljivosti in razdalje; |
| --- | --- |

(iv)

prognozirane pogodbene zmogljivosti in razdalje;

| (b) | ocena porazdelitve stroškov, povezanih s prihodki od prenosnih storitev, ki se pokrijejo z morebitnimi tarifami za prenos na podlagi blaga in ki temeljijo izključno na povzročiteljih stroškov






  (i) | obsega pretoka plina ali |
| --- | --- | --- |

(b)

ocena porazdelitve stroškov, povezanih s prihodki od prenosnih storitev, ki se pokrijejo z morebitnimi tarifami za prenos na podlagi blaga in ki temeljijo izključno na povzročiteljih stroškov

(i)

obsega pretoka plina ali

| (ii) | obsega pretoka plina in razdalje. |
| --- | --- |

(ii)

obsega pretoka plina in razdalje.

2.   V ocenah porazdelitve stroškov mora biti navedena stopnja navzkrižnega subvencioniranja med znotrajsistemsko in medsistemsko uporabo omrežja, ki mora izhajati iz predlagane metodologije referenčnih cen.

3.   Postopek za ocenjevanje porazdelitve stroškov iz odstavka 1(a):

| (a) | prihodki iz zmogljivosti prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov zmogljivosti za znotrajsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna razmerje znotrajsistemske zmogljivosti, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh/dan, in sicer po naslednji formuli:





  pri čemer velja: | so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za zmogljivost in se zaračunajo za znotrajsistemsko uporabo omrežja; |
| --- | --- | --- |

(a)

prihodki iz zmogljivosti prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov zmogljivosti za znotrajsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna razmerje znotrajsistemske zmogljivosti, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh/dan, in sicer po naslednji formuli:

Formula

pri čemer velja:

Formula
  so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za zmogljivost in se zaračunajo za znotrajsistemsko uporabo omrežja;

| | je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z zmogljivostjo, za znotrajsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih zmogljivosti, pogodbeno dogovorjenih na vsaki znotrajsistemski vstopni točki in znotrajsistemski izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh/dan; |
| --- | --- |

Formula
  je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z zmogljivostjo, za znotrajsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih zmogljivosti, pogodbeno dogovorjenih na vsaki znotrajsistemski vstopni točki in znotrajsistemski izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh/dan;

| (b) | prihodki iz zmogljivosti prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov zmogljivosti za medsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna razmerje medsistemske zmogljivosti, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh/dan, in sicer po naslednji formuli:





  pri čemer velja: | so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za zmogljivost in se zaračunajo za medsistemsko uporabo omrežja; |
| --- | --- | --- |

(b)

prihodki iz zmogljivosti prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov zmogljivosti za medsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna razmerje medsistemske zmogljivosti, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh/dan, in sicer po naslednji formuli:

Formula

pri čemer velja:

Formula
  so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za zmogljivost in se zaračunajo za medsistemsko uporabo omrežja;

| | je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z zmogljivostjo, za medsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih zmogljivosti, pogodbeno dogovorjenih na vsaki medsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh/dan; |
| --- | --- |

Formula
  je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z zmogljivostjo, za medsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih zmogljivosti, pogodbeno dogovorjenih na vsaki medsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh/dan;

| (c) | primerjalni indeks porazdelitev stroškov zmogljivosti med razmerji iz točk (a) in (b), opredeljen v odstotkih, se izračuna po naslednji formuli: |
| --- | --- |

(c)

primerjalni indeks porazdelitev stroškov zmogljivosti med razmerji iz točk (a) in (b), opredeljen v odstotkih, se izračuna po naslednji formuli:

Formula

4.   Postopek za oceno porazdelitve stroškov iz odstavka 1(b):

| (a) | prihodki iz blaga prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov blaga za znotrajsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna znotrajsistemsko razmerje blaga, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh, in sicer po naslednji formuli:





  pri čemer velja: | so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za blago in se zaračunajo za znotrajsistemsko uporabo omrežja; |
| --- | --- | --- |

(a)

prihodki iz blaga prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov blaga za znotrajsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna znotrajsistemsko razmerje blaga, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh, in sicer po naslednji formuli:

Formula

pri čemer velja:

Formula
  so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za blago in se zaračunajo za znotrajsistemsko uporabo omrežja;

| | je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z blagom, za znotrajsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih pretokov na vsaki znotrajsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh; |
| --- | --- |

Formula
  je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z blagom, za znotrajsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih pretokov na vsaki znotrajsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh;

| (b) | prihodki iz blaga prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov blaga za medsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna medsistemsko razmerje blaga, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh, in sicer po naslednji formuli:





  pri čemer velja: | so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za blago in se zaračunajo za medsistemsko uporabo omrežja; |
| --- | --- | --- |

(b)

prihodki iz blaga prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vseh vstopnih in vseh izstopnih točkah, se delijo z vrednostjo ustreznih povzročiteljev stroškov blaga za medsistemsko uporabo omrežja, s čimer se izračuna medsistemsko razmerje blaga, opredeljeno kot denarna enota na mersko enoto, kot je euro na MWh, in sicer po naslednji formuli:

Formula

pri čemer velja:

Formula
  so prihodki, opredeljeni v denarnih enotah, kot je euro, ki se pridobijo od tarif za blago in se zaračunajo za medsistemsko uporabo omrežja;

| | je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z blagom, za medsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih pretokov na vsaki medsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh; |
| --- | --- |

Formula
  je vrednost povzročiteljev stroškov, povezanih z blagom, za medsistemsko uporabo omrežja, kot je vsota povprečnih dnevnih prognoziranih pretokov na vsaki medsistemski vstopni in izstopni točki ali grozdu točk, ter je opredeljena v merskih enotah, kot je MWh;

| (c) | primerjalni indeks porazdelitev stroškov blaga med razmerji iz točk (a) in (b), opredeljen v odstotkih, se izračuna po naslednji formuli: |
| --- | --- |

(c)

primerjalni indeks porazdelitev stroškov blaga med razmerji iz točk (a) in (b), opredeljen v odstotkih, se izračuna po naslednji formuli:

Formula

5.   Prihodki od prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vstopnih točkah iz odstavkov 3(a) in 4(a), se izračunajo ob upoštevanju:

| (a) | obsega dodeljene zmogljivosti oziroma pretokov, pripisanih opravljanju prenosnih storitev za medsistemsko uporabo omrežja na vseh vstopnih točkah, je enak obsegu zmogljivosti oziroma pretokov, pripisanih opravljanju prenosnih storitev za medsistemsko uporabo omrežja na vseh izstopnih točkah; |
| --- | --- |

(a)

obsega dodeljene zmogljivosti oziroma pretokov, pripisanih opravljanju prenosnih storitev za medsistemsko uporabo omrežja na vseh vstopnih točkah, je enak obsegu zmogljivosti oziroma pretokov, pripisanih opravljanju prenosnih storitev za medsistemsko uporabo omrežja na vseh izstopnih točkah;

| (b) | zmogljivosti oziroma pretokov, ugotovljenih v skladu s točko (a) tega odstavka, se uporabljajo za izračun prihodkov od prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vstopnih točkah; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivosti oziroma pretokov, ugotovljenih v skladu s točko (a) tega odstavka, se uporabljajo za izračun prihodkov od prenosnih storitev, ki bodo pridobljeni iz medsistemske uporabe omrežja na vstopnih točkah;

| (c) | razlike med skupnimi prihodki od prenosnih storitev, pridobljenimi na vstopnih točkah, in izračunano vrednostjo iz točke (b) tega odstavka je enaka prihodkom od prenosnih storitev, pridobljenih iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vstopnih točkah. |
| --- | --- |

(c)

razlike med skupnimi prihodki od prenosnih storitev, pridobljenimi na vstopnih točkah, in izračunano vrednostjo iz točke (b) tega odstavka je enaka prihodkom od prenosnih storitev, pridobljenih iz znotrajsistemske uporabe omrežja na vstopnih točkah.

6.   Če se kot povzročitelj stroškov uporablja razdalja v kombinaciji s tehničnimi ali prognoziranimi pogodbenimi zmogljivostmi ali pretoki, se uporablja povprečna razdalja, tehtana z zmogljivostjo, oziroma povprečna razdalja, tehtana z blagom. Če so rezultati primerjalnih indeksov porazdelitve stroškov zmogljivosti oziroma blaga iz odstavka 3(c) oziroma odstavka 4(c) višji od 10 %, nacionalni regulativni organ poda obrazložitev teh rezultatov v sklepu iz člena 27(4).

POGLAVJE II

METODOLOGIJE REFERENČNIH CEN

Člen 6

Uporaba metodologije referenčnih cen

1.   Metodologijo referenčnih cen določi ali odobri nacionalni regulativni organ v skladu s členom 27. Metodologija referenčnih cen, ki se bo uporabljala, je skladna z ugotovitvami rednih posvetovanj operaterjev prenosnega sistema ali nacionalnega regulativnega organa v skladu s členom 26, kakor določi nacionalni regulativni organ.

2.   Z uporabo metodologije referenčnih cen se določi referenčna cena.

3.   Ista metodologija referenčnih cen se uporablja za vse vstopne in izstopne točke v sistemu vstopno-izstopnih točk, razen izjem, ki so določene v členih 10 in 11.

4.   Uporaba metodologije referenčnih cen za vse vstopne in izstopne točke se lahko prilagodi samo v skladu s členom 9 ali če:

| (a) | nacionalni regulativni organ opravi primerjalno analizo, v kateri se referenčne cene na določeni vstopni ali izstopni točki prilagodijo, da bi bile izračunane referenčne cene konkurenčne; |
| --- | --- |

(a)

nacionalni regulativni organ opravi primerjalno analizo, v kateri se referenčne cene na določeni vstopni ali izstopni točki prilagodijo, da bi bile izračunane referenčne cene konkurenčne;

| (b) | operater prenosnega sistema ali nacionalni regulativni organ, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvede izenačitev, pri kateri se ista referenčna cena uporabi za nekatere ali vse točke v homogeni skupini točk; |
| --- | --- |

(b)

operater prenosnega sistema ali nacionalni regulativni organ, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvede izenačitev, pri kateri se ista referenčna cena uporabi za nekatere ali vse točke v homogeni skupini točk;

| (c) | operater prenosnega sistema ali nacionalni regulativni organ, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvede prevrednotenje, pri katerem se referenčne cene na vseh vstopnih ali vseh izstopnih točkah prilagodijo tako, da se njihova vrednost pomnoži s konstanto, ali tako, da se njihovi vrednosti prišteje konstanta ali odšteje od nje. |
| --- | --- |

(c)

operater prenosnega sistema ali nacionalni regulativni organ, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvede prevrednotenje, pri katerem se referenčne cene na vseh vstopnih ali vseh izstopnih točkah prilagodijo tako, da se njihova vrednost pomnoži s konstanto, ali tako, da se njihovi vrednosti prišteje konstanta ali odšteje od nje.

Člen 7

Izbira metodologije referenčnih cen

Metodologija referenčnih cen je skladna s členom 13 Uredbe (ES) št. 715/2009 in izpolnjuje naslednje zahteve. Njen cilj je:

| (a) | omogočiti uporabnikom omrežja, da ponovijo izračun referenčnih cen in jih natančno prognozirajo; |
| --- | --- |

(a)

omogočiti uporabnikom omrežja, da ponovijo izračun referenčnih cen in jih natančno prognozirajo;

| (b) | upoštevati dejanske stroške prenosnih storitev ob upoštevanju stopnje zapletenosti prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

(b)

upoštevati dejanske stroške prenosnih storitev ob upoštevanju stopnje zapletenosti prenosnega omrežja;

| (c) | zagotavljati nediskriminacijo in preprečuje neutemeljeno navzkrižno subvencioniranje, tudi z upoštevanjem ocen porazdelitve stroškov iz člena 5; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljati nediskriminacijo in preprečuje neutemeljeno navzkrižno subvencioniranje, tudi z upoštevanjem ocen porazdelitve stroškov iz člena 5;

| (d) | zagotavljati, da velikega tveganja obsega, povezanega zlasti s prenosi čez sistem vstopno-izstopnih točk, ne bodo prevzeli končni odjemalci v tem sistemu vstopno-izstopnih točk; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljati, da velikega tveganja obsega, povezanega zlasti s prenosi čez sistem vstopno-izstopnih točk, ne bodo prevzeli končni odjemalci v tem sistemu vstopno-izstopnih točk;

| (e) | zagotavljati, da izračunane referenčne cene ne bodo izkrivljale čezmejnega trgovanja. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati, da izračunane referenčne cene ne bodo izkrivljale čezmejnega trgovanja.

Člen 8

Metodologija referenčnih cen na podlagi razdalje, tehtane z zmogljivostjo

1.   Parametri za metodologijo referenčnih cen na podlagi razdalje, tehtane z zmogljivostjo, so:

| (a) | del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti;

| (b) | prognozirana pogodbena zmogljivost na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk ter na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk; |
| --- | --- |

(b)

prognozirana pogodbena zmogljivost na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk ter na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk;

| (c) | če je mogoče vstopne in izstopne točke kombinirati v ustreznem scenariju pretoka, najkrajša razdalja plinovodnih tras med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk; |
| --- | --- |

(c)

če je mogoče vstopne in izstopne točke kombinirati v ustreznem scenariju pretoka, najkrajša razdalja plinovodnih tras med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk;

| (d) | kombinacije vstopnih in izstopnih točk, če se nekatere vstopne točke in nekatere izstopne točke lahko kombinirajo v ustreznem scenariju pretoka; |
| --- | --- |

(d)

kombinacije vstopnih in izstopnih točk, če se nekatere vstopne točke in nekatere izstopne točke lahko kombinirajo v ustreznem scenariju pretoka;

| (e) | razmerje med vstopom in izstopom iz člena 30(1)(b)(v)(2) je 50/50. |
| --- | --- |

(e)

razmerje med vstopom in izstopom iz člena 30(1)(b)(v)(2) je 50/50.

Če vstopnih in izstopnih točk ni mogoče kombinirati v scenariju pretoka, se ta kombinacija vstopnih in izstopnih točk ne upošteva.

2.   Postopek za izpeljavo referenčnih cen:

| (a) | izračuna se tehtana povprečna razdalja za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali vsak grozd izstopnih točk, pri čemer se po potrebi upoštevajo kombinacije iz odstavka 1(d) v skladu z naslednjimi formulami:






  (i) | za vstopno točko ali grozd vstopnih točk kot seštevek zmnožkov zmogljivosti na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk in razdalje od te vstopne točke ali grozda vstopnih točk do vsake izstopne točke ali grozda izstopnih točk, deljen s seštevkom zmogljivosti na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk:





  pri čemer velja: | ADEn je tehtana povprečna razdalja za vstopno točko ali grozd vstopnih točk; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

izračuna se tehtana povprečna razdalja za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali vsak grozd izstopnih točk, pri čemer se po potrebi upoštevajo kombinacije iz odstavka 1(d) v skladu z naslednjimi formulami:

(i)

za vstopno točko ali grozd vstopnih točk kot seštevek zmnožkov zmogljivosti na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk in razdalje od te vstopne točke ali grozda vstopnih točk do vsake izstopne točke ali grozda izstopnih točk, deljen s seštevkom zmogljivosti na vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk:

Formula

pri čemer velja:

ADEn je tehtana povprečna razdalja za vstopno točko ali grozd vstopnih točk;

| | CAPEx je napovedana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk; |
| --- | --- |

CAPEx je napovedana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk;

| | DEn,Ex je razdalja med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk iz odstavka 1(c); |
| --- | --- |

DEn,Ex je razdalja med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk iz odstavka 1(c);

| (ii) | za izstopno točko ali grozd izstopnih točk kot seštevek zmnožkov zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk in razdalje do te izstopne točke ali grozda izstopnih točk od vsake vstopne točke ali grozda vstopnih točk, deljen s seštevkom zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk:





  pri čemer velja: | ADEx je tehtana povprečna razdalja za izstopno točko ali grozd izstopnih točk; |
| --- | --- | --- |

(ii)

za izstopno točko ali grozd izstopnih točk kot seštevek zmnožkov zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk in razdalje do te izstopne točke ali grozda izstopnih točk od vsake vstopne točke ali grozda vstopnih točk, deljen s seštevkom zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk:

Formula

pri čemer velja:

ADEx je tehtana povprečna razdalja za izstopno točko ali grozd izstopnih točk;

| | CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk; |
| --- | --- |

CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk;

| | DEn,Ex je razdalja med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk iz odstavka 1(c); |
| --- | --- |

DEn,Ex je razdalja med vstopno točko ali grozdom vstopnih točk in izstopno točko ali grozdom izstopnih točk iz odstavka 1(c);

| (b) | stroškovni utežni faktor za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali grozd izstopnih točk se izračuna v skladu z naslednjimi formulami: | |
| --- | --- | --- |

(b)

stroškovni utežni faktor za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali grozd izstopnih točk se izračuna v skladu z naslednjimi formulami:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

pri čemer velja:

| | Wc,En je stroškovni utežni faktor za vstopno točko ali grozd vstopnih točk; |
| --- | --- |

Wc,En je stroškovni utežni faktor za vstopno točko ali grozd vstopnih točk;

| | Wc,Ex je stroškovni utežni faktor za izstopno točko ali grozd izstopnih točk; |
| --- | --- |

Wc,Ex je stroškovni utežni faktor za izstopno točko ali grozd izstopnih točk;

| | ADEn je tehtana povprečna razdalja za vstopno točko ali grozd vstopnih točk; |
| --- | --- |

ADEn je tehtana povprečna razdalja za vstopno točko ali grozd vstopnih točk;

| | ADEx je tehtana povprečna razdalja za izstopno točko ali grozd izstopnih točk; |
| --- | --- |

ADEx je tehtana povprečna razdalja za izstopno točko ali grozd izstopnih točk;

| | CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk; |
| --- | --- |

CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk;

| | CAPEx je prognozirana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk; |
| --- | --- |

CAPEx je prognozirana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk;

| (c) | del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah, in del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah, se ugotovi z uporabo razmerja med vstopom in izstopom; |
| --- | --- |

(c)

del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah, in del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah, se ugotovi z uporabo razmerja med vstopom in izstopom;

| (d) | del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk in za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali vsak grozd izstopnih točk, se izračuna v skladu z naslednjimi formulami: | REn = Wc,En × RΣEn |
| --- | --- | --- |

(d)

del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije iz tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vsaki vstopni točki ali grozdu vstopnih točk in za vsako vstopno točko ali grozd vstopnih točk ter za vsako izstopno točko ali vsak grozd izstopnih točk, se izračuna v skladu z naslednjimi formulami:

REn = Wc,En × RΣEn

| | REx = Wc,Ex × RΣEx |
| --- | --- |

REx = Wc,Ex × RΣEx

pri čemer velja:

| | Wc,En je stroškovni utežni faktor za vstopno točko ali grozd vstopnih točk; |
| --- | --- |

Wc,En je stroškovni utežni faktor za vstopno točko ali grozd vstopnih točk;

| | Wc,Ex je stroškovni utežni faktor za izstopno točko ali grozd izstopnih točk; |
| --- | --- |

Wc,Ex je stroškovni utežni faktor za izstopno točko ali grozd izstopnih točk;

| | REn je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk; |
| --- | --- |

REn je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk;

| | REx je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk; |
| --- | --- |

REx je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk;

| | RΣEn je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah; |
| --- | --- |

RΣEn je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah;

| | RΣEx je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah; |
| --- | --- |

RΣEx je del prihodkov od prenosnih storitev, ki se pokrije s tarifami za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah;

| (e) | izračunane vrednosti iz točke (d) se delijo s prognozirano pogodbeno zmogljivostjo na vsaki vstopni točki ali vsakem grozdu vstopnih točk in vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk po naslednjih formulah: | |
| --- | --- | --- |

(e)

izračunane vrednosti iz točke (d) se delijo s prognozirano pogodbeno zmogljivostjo na vsaki vstopni točki ali vsakem grozdu vstopnih točk in vsaki izstopni točki ali grozdu izstopnih točk po naslednjih formulah:

Formula

| | |
| --- | --- |

Formula

pri čemer velja:

| | TEn je referenčna cena na vstopni točki ali vsaki vstopni točki v grozdu vstopnih točk; |
| --- | --- |

TEn je referenčna cena na vstopni točki ali vsaki vstopni točki v grozdu vstopnih točk;

| | TEx je referenčna cena na izstopni točki ali vsaki izstopni točki v grozdu izstopnih točk; |
| --- | --- |

TEx je referenčna cena na izstopni točki ali vsaki izstopni točki v grozdu izstopnih točk;

| | CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk; |
| --- | --- |

CAPEn je prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopni točki ali grozdu vstopnih točk;

| | CAPEx je prognozirana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk. |
| --- | --- |

CAPEx je prognozirana pogodbena zmogljivost na izstopni točki ali grozdu izstopnih točk.

Člen 9

Prilagoditev tarif na vstopnih točkah iz skladišč, izstopnih točkah v skladišča in na vstopnih točkah iz obratov za UZP ter infrastruktura za odpravo izoliranosti

1.   Na vstopnih točkah iz skladišč in izstopnih točkah v skladišča se za tarife za prenos na podlagi zmogljivosti uporablja popust v višini najmanj 50 %, razen in v obsegu, ko se skladišče, ki je povezano z več kot enim prenosnim ali distribucijskim omrežjem, uporablja za konkuriranje povezovalni točki.

2.   Na vstopnih točkah iz obratov za UZP ter na vstopnih točkah od infrastrukture, razvite z namenom odprave izoliranosti držav članic z vidika njihovih prenosnih sistemov zemeljskega plina, in na izstopnih točkah do te infrastrukture, se lahko zaradi povečanja zanesljivosti oskrbe uporabi popust na ustrezne tarife za prenos na podlagi zmogljivosti.

Člen 10

Pravila za sisteme vstopno-izstopnih točk v državi članici, v kateri deluje več kot en operater prenosnega sistema

1.   V skladu s členom 6(3) isto metodologijo referenčnih cen uporabljajo skupno vsi operaterji prenosnih sistemov v sistemu vstopno-izstopnih točk v državi članici.

2.   Kot izjema od odstavka 1 in v skladu z odstavkom 3 lahko nacionalni regulativni organ odloči:

| (a) | da vsak operater prenosnega sistema v sistemu vstopno-izstopnih točk ločeno uporablja isto metodologijo referenčnih cen; |
| --- | --- |

(a)

da vsak operater prenosnega sistema v sistemu vstopno-izstopnih točk ločeno uporablja isto metodologijo referenčnih cen;

| (b) | da se pri načrtovanju združitve sistemov vstopno-izstopnih točk kot izjema od člena 6(3) uvedejo vmesne faze, s katerimi se omogoči ločena uporaba različnih metodologij referenčnih cen za vsakega operaterja prenosnega sistema v zadevnih sistemih vstopno-izstopnih točk. V taki odločitvi se navede obdobje, v katerem se izvajajo vmesne faze. Pred uvedbo takih vmesnih faz nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnega sistema, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvedejo oceno učinka ter analizo stroškov in koristi. |
| --- | --- |

(b)

da se pri načrtovanju združitve sistemov vstopno-izstopnih točk kot izjema od člena 6(3) uvedejo vmesne faze, s katerimi se omogoči ločena uporaba različnih metodologij referenčnih cen za vsakega operaterja prenosnega sistema v zadevnih sistemih vstopno-izstopnih točk. V taki odločitvi se navede obdobje, v katerem se izvajajo vmesne faze. Pred uvedbo takih vmesnih faz nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnega sistema, kakor določi nacionalni regulativni organ, izvedejo oceno učinka ter analizo stroškov in koristi.

Zaradi ločene uporabe različnih metodologij referenčnih cen se ustrezno prilagodijo prihodki od prenosnih storitev udeleženih operaterjev prenosnih sistemov.

3.   Da bi omogočili primerno skupno uporabo iste metodologije referenčnih cen, se vzpostavi učinkovit mehanizem nadomestil med operaterji prenosnih sistemov.

Odločitev iz odstavka 2(a) oziroma 2(b) se lahko sprejme, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (a) | vzpostavljen je učinkovit mehanizem nadomestil med operaterji prenosnega sistema, katerega namen je:






  (i) | preprečevati škodljive učinke na prihodke od prenosnih storitev udeleženih operaterjev prenosnih sistemov; |
| --- | --- | --- |

(a)

vzpostavljen je učinkovit mehanizem nadomestil med operaterji prenosnega sistema, katerega namen je:

(i)

preprečevati škodljive učinke na prihodke od prenosnih storitev udeleženih operaterjev prenosnih sistemov;

| (ii) | onemogočiti navzkrižno subvencioniranje med znotrajsistemsko in medsistemsko uporabo omrežja; |
| --- | --- |

(ii)

onemogočiti navzkrižno subvencioniranje med znotrajsistemsko in medsistemsko uporabo omrežja;

| (b) | s tako ločeno uporabo se zagotovi, da stroški ustrezajo stroškom učinkovitega operaterja prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

s tako ločeno uporabo se zagotovi, da stroški ustrezajo stroškom učinkovitega operaterja prenosnega sistema.

4.   Najdaljše obdobje v odločitvi iz odstavka 2(a) oziroma 2(b) je 5 let od datuma iz člena 38(2). Nacionalni regulativni organ se lahko, vendar dovolj zgodaj pred datumom iz te odločitve, odloči, da bo ta datum prestavil.

5.   Nacionalni regulativni organ hkrati s končnim posvetovanjem v skladu s členom 26 opravi posvetovanje o načelih učinkovitega mehanizma nadomestil med operaterji prenosnega sistema iz odstavka 3 in njegovih posledicah za tarifne stopnje. Mehanizem nadomestil med operaterji prenosnega sistema se uporablja v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES in se objavi skupaj z odgovori, prejetimi v okviru posvetovanja.

6.   Pridržana cena iz člena 22(1) se izračuna v skladu z navedenim členom. Če se uporablja odstavek 2, se opravita naslednja izračuna:

| (a) | izračun iz člena 22(1) izvede vsak udeleženi operater prenosnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

izračun iz člena 22(1) izvede vsak udeleženi operater prenosnega sistema;

| (b) | tehtano povprečje izračunanih vrednosti iz točke (a) se smiselno izračuna po formuli iz člena 22(1)(b). |
| --- | --- |

(b)

tehtano povprečje izračunanih vrednosti iz točke (a) se smiselno izračuna po formuli iz člena 22(1)(b).

7.   Končno posvetovanje iz člena 26 opravijo vsi operaterji prenosnega sistema skupaj ali nacionalni regulativni organ. Če se uporablja odstavek 2, tako posvetovanje v skladu z odločitvijo nacionalnega regulativnega organa opravi vsak operater prenosnega sistema ločeno ali nacionalni regulativni organ.

8.   Informacije iz členov 29 in 30 se objavijo zbirno za vse udeležene operaterje prenosnega sistema. Če se uporablja odstavek 2, se izvedeta naslednja ukrepa:

| (a) | take informacije se objavijo posamično za vsakega udeleženega operaterja prenosnega sistema; |
| --- | --- |

(a)

take informacije se objavijo posamično za vsakega udeleženega operaterja prenosnega sistema;

| (b) | informacije o razmerju med vstopom in izstopom iz člena 30(1)(b)(v)(2) za sistem vstopno-izstopnih točk objavi nacionalni regulativni organ. |
| --- | --- |

(b)

informacije o razmerju med vstopom in izstopom iz člena 30(1)(b)(v)(2) za sistem vstopno-izstopnih točk objavi nacionalni regulativni organ.

Člen 11

Pravila za sistem vstopno-izstopnih točk, ki zajema več kot eno državo članico, v kateri deluje več kot en operater prenosnega sistema

Če več kot en operater prenosnega sistema deluje v sistemu vstopno-izstopnih točk, ki zajema več kot eno državo članico, se lahko skupaj ali ločeno uporablja ista metodologija referenčnih cen, ali pa se ločeno uporabljajo različne metodologije referenčnih cen.

POGLAVJE III

PRIDRŽANE CENE

Člen 12

Splošne določbe

1.   Za letne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost se kot pridržane cene uporabljajo referenčne cene. Pridržane cene za neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost se izračunajo, kot je določeno v tem poglavju. Pridržane cene za letne in neletne standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost se izračunajo, kot je določeno v tem poglavju. Stopnja multiplikatorjev in sezonskih faktorjev, določena v skladu s členom 13, in stopnja popustov za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost, določene v skladu s členom 16, je lahko na različnih povezovalnih točkah različna.

2.   Če tarifno obdobje in plinsko leto ne sovpadata, se lahko uporabijo ločene pridržane cene:

| (a) | za čas od 1. oktobra do konca prevladujočega tarifnega obdobja ter |
| --- | --- |

(a)

za čas od 1. oktobra do konca prevladujočega tarifnega obdobja ter

| (b) | za čas od začetka tarifnega obdobja do začetka tarifnega obdobja, ki sledi veljavnemu tarifnemu obdobju, do 30. septembra. |
| --- | --- |

(b)

za čas od začetka tarifnega obdobja do začetka tarifnega obdobja, ki sledi veljavnemu tarifnemu obdobju, do 30. septembra.

3.   Ustrezne pridržane cene, objavljene v skladu s členom 29, so zavezujoče za naslednje plinsko leto ali, v primeru nespremenljive cene za plačilo, za obdobje, daljše od naslednjega plinskega leta z začetkom po letni dražbi letne zmogljivosti, razen če:

| (a) | se popusti za mesečne in letne standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost med tarifnim obdobjem ponovno izračunajo, če se verjetnost prekinitve iz člena 16 spremeni za več kot 20 %; |
| --- | --- |

(a)

se popusti za mesečne in letne standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost med tarifnim obdobjem ponovno izračunajo, če se verjetnost prekinitve iz člena 16 spremeni za več kot 20 %;

| (b) | se referenčna cena ponovno izračuna med tarifnim obdobjem zaradi izjemnih okoliščin, v katerih bi bilo, če se tarifne stopnje ne bi prilagodile, ogroženo obratovanje operaterja prenosnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

se referenčna cena ponovno izračuna med tarifnim obdobjem zaradi izjemnih okoliščin, v katerih bi bilo, če se tarifne stopnje ne bi prilagodile, ogroženo obratovanje operaterja prenosnega sistema.

Člen 13

Stopnja multiplikatorjev in sezonski faktorji

1.   Mejne vrednosti stopnje multiplikatorjev so:

| (a) | za četrtletne in mesečne standardne produkte zmogljivosti je najnižja stopnja multiplikatorja 1, najvišja pa 1,5; |
| --- | --- |

(a)

za četrtletne in mesečne standardne produkte zmogljivosti je najnižja stopnja multiplikatorja 1, najvišja pa 1,5;

| (b) | za dnevne in znotrajdnevne mesečne standardne produkte zmogljivosti je najnižja stopnja multiplikatorja 1, najvišja pa 3. V ustrezno utemeljenih primerih je najnižja stopnja multiplikatorja lahko nižja od 1, vendar višja od 0, ali višja od 3. |
| --- | --- |

(b)

za dnevne in znotrajdnevne mesečne standardne produkte zmogljivosti je najnižja stopnja multiplikatorja 1, najvišja pa 3. V ustrezno utemeljenih primerih je najnižja stopnja multiplikatorja lahko nižja od 1, vendar višja od 0, ali višja od 3.

2.   Pri uporabi sezonskih faktorjev je aritmetična sredina na plinsko leto za zmnožek multiplikatorja, ki se uporablja za ustrezni standardni produkt zmogljivosti, in ustreznih sezonskih faktorjev v enakem razponu kot stopnja ustreznih multiplikatorjev iz odstavka 1.

3.   Do 1. aprila 2023 je najvišja stopnja multiplikatorjev za dnevne standardne produkte zmogljivosti in znotrajdnevne standardne produkte zmogljivosti največ 1,5, če Agencija do 1. aprila 2021 izda priporočilo v skladu z Uredbo (ES) št. 713/2009, da se najvišja stopnja multiplikatorjev zniža do te stopnje. V tem priporočilu se upoštevajo naslednji vidiki, povezani z uporabo multiplikatorjev in sezonskih faktorjev do 31. maja 2019 in od navedenega dne:

| (a) | spremembe ravnanja pri rezerviranju; |
| --- | --- |

(a)

spremembe ravnanja pri rezerviranju;

| (b) | vpliv na prihodke od prenosnih storitev in njihovo pokrivanje; |
| --- | --- |

(b)

vpliv na prihodke od prenosnih storitev in njihovo pokrivanje;

| (c) | razlike med stopnjo tarif za prenos, ki se uporabljajo za dve zaporedni tarifni obdobji; |
| --- | --- |

(c)

razlike med stopnjo tarif za prenos, ki se uporabljajo za dve zaporedni tarifni obdobji;

| (d) | navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežja, ki so pogodbeno dogovorili letne in neletne standardne produkte zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

navzkrižno subvencioniranje med uporabniki omrežja, ki so pogodbeno dogovorili letne in neletne standardne produkte zmogljivosti;

| (e) | vpliv na čezmejne pretoke. |
| --- | --- |

(e)

vpliv na čezmejne pretoke.

Člen 14

Izračun pridržanih cen za neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost brez sezonskih faktorjev

Izračun pridržane cene za neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost:

| (a) | za četrtletne, mesečne in dnevne standardne produkte zmogljivosti po naslednji formuli:
  Pst = (M × T / 365) × D
  pri čemer velja: | Pst je pridržana cena za ustrezni standardni produkt zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

za četrtletne, mesečne in dnevne standardne produkte zmogljivosti po naslednji formuli:

Pst = (M × T / 365) × D

st

pri čemer velja:

Pst je pridržana cena za ustrezni standardni produkt zmogljivosti;

st

| | M je mejna vrednost multiplikatorja, ki ustreza zadevnemu standardnemu produktu zmogljivosti; |
| --- | --- |

M je mejna vrednost multiplikatorja, ki ustreza zadevnemu standardnemu produktu zmogljivosti;

| | T je referenčna cena; |
| --- | --- |

T je referenčna cena;

| | D je trajanje zadevnega standardnega produkta zmogljivosti, izraženo v plinskih dnevih. |
| --- | --- |

D je trajanje zadevnega standardnega produkta zmogljivosti, izraženo v plinskih dnevih.

Za prestopna leta se formula prilagodi tako, da se namesto števila 365 uporabi število 366;

| (b) | za znotrajdnevne standardne produkte zmogljivosti po formuli:
  Pst = (M × T / 8760) × H
  pri čemer velja: | Pst je pridržana cena za znotrajdnevni standardni produkt zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

za znotrajdnevne standardne produkte zmogljivosti po formuli:

Pst = (M × T / 8760) × H

st

pri čemer velja:

Pst je pridržana cena za znotrajdnevni standardni produkt zmogljivosti;

st

| | M je stopnja ustreznega multiplikatorja; |
| --- | --- |

M je stopnja ustreznega multiplikatorja;

| | T je referenčna cena; |
| --- | --- |

T je referenčna cena;

| | H je trajanje znotrajdnevnega standardnega produkta zmogljivosti, izraženo v urah. |
| --- | --- |

H je trajanje znotrajdnevnega standardnega produkta zmogljivosti, izraženo v urah.

Za prestopna leta se formula prilagodi tako, da se namesto števila 8760 uporabi število 8784.

Člen 15

Izračun pridržanih cen za neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost s sezonskimi faktorji

1.   Pri uporabi sezonskih faktorjev se pridržane cene za neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost izračunajo po ustreznih formulah iz člena 14, ki se nato pomnožijo z ustreznim sezonskim faktorjem, izračunanim v skladu z odstavki 2 do 6.

2.   Metodologija iz odstavka 3 temelji na prognoziranih pretokih, razen če je količina pretoka plina vsaj v obdobju enega meseca enaka nič. V tem primeru metodologija temelji na prognozirani pogodbeni zmogljivosti.

3.   Postopek izračuna sezonskih faktorjev za mesečne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost:

| (a) | za vsak mesec v plinskem letu se uporaba prenosnega sistema izračuna na podlagi prognoziranih pretokov ali prognozirane pogodbene zmogljivosti z uporabo:






  (i) | podatkov za posamezno povezovalno točko, če se sezonski faktorji računajo za vsako povezovalno točko; |
| --- | --- | --- |

(a)

za vsak mesec v plinskem letu se uporaba prenosnega sistema izračuna na podlagi prognoziranih pretokov ali prognozirane pogodbene zmogljivosti z uporabo:

(i)

podatkov za posamezno povezovalno točko, če se sezonski faktorji računajo za vsako povezovalno točko;

| (ii) | povprečni podatki o prognoziranih pretokih ali prognoziranih pogodbenih zmogljivostih, če se sezonski faktorji računajo za nekatere ali vse povezovalne točke; |
| --- | --- |

(ii)

povprečni podatki o prognoziranih pretokih ali prognoziranih pogodbenih zmogljivostih, če se sezonski faktorji računajo za nekatere ali vse povezovalne točke;

| (b) | izračunane vrednosti iz točke (a) se seštejejo; |
| --- | --- |

(b)

izračunane vrednosti iz točke (a) se seštejejo;

| (c) | stopnja uporabe se izračuna tako, da se vsaka od izračunanih vrednosti iz točke (a) deli z izračunano vrednostjo iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

stopnja uporabe se izračuna tako, da se vsaka od izračunanih vrednosti iz točke (a) deli z izračunano vrednostjo iz točke (b);

| (d) | izračunane vrednosti iz točke (c) se pomnožijo z 12. Če so izračunane vrednosti enake nič, se, glede na to, kaj je nižje, spremenijo v 0,1 oziroma v najnižjo izračunano vrednost, ki ni enaka nič; |
| --- | --- |

(d)

izračunane vrednosti iz točke (c) se pomnožijo z 12. Če so izračunane vrednosti enake nič, se, glede na to, kaj je nižje, spremenijo v 0,1 oziroma v najnižjo izračunano vrednost, ki ni enaka nič;

| (e) | izhodiščna stopnja ustreznih sezonskih faktorjev se izračuna tako, da se vsaka od izračunanih vrednosti iz točke (d) potencira z istim eksponentom, ki ne sme biti manjši od 0 in večji od 2; |
| --- | --- |

(e)

izhodiščna stopnja ustreznih sezonskih faktorjev se izračuna tako, da se vsaka od izračunanih vrednosti iz točke (d) potencira z istim eksponentom, ki ne sme biti manjši od 0 in večji od 2;

| (f) | izračuna se aritmetična sredina zmnožkov izračunanih vrednosti iz točke (e) in multiplikator za mesečne standardne produkte zmogljivosti; |
| --- | --- |

(f)

izračuna se aritmetična sredina zmnožkov izračunanih vrednosti iz točke (e) in multiplikator za mesečne standardne produkte zmogljivosti;

| (g) | izračunana vrednost iz točke (f) se primerja z razponom iz člena 13(1), kot sledi:






  (i) | če je ta vrednost v tem razponu, je stopnja sezonskih faktorjev enaka ustreznim izračunanim vrednostim iz točke (e); |
| --- | --- | --- |

(g)

izračunana vrednost iz točke (f) se primerja z razponom iz člena 13(1), kot sledi:

(i)

če je ta vrednost v tem razponu, je stopnja sezonskih faktorjev enaka ustreznim izračunanim vrednostim iz točke (e);

| (ii) | če ta vrednost ni v razponu teh mejnih vrednosti, se uporablja točka (h); |
| --- | --- |

(ii)

če ta vrednost ni v razponu teh mejnih vrednosti, se uporablja točka (h);

| (h) | stopnja sezonskih faktorjev se izračuna kot zmnožek ustreznih izračunanih vrednosti iz točke (e), korekcijski faktor pa se izračuna:






  (i) | če je izračunana vrednost iz točke (f) višja od 1,5, se korekcijski faktor izračuna tako, da se 1,5 deli s to vrednostjo; |
| --- | --- | --- |

(h)

stopnja sezonskih faktorjev se izračuna kot zmnožek ustreznih izračunanih vrednosti iz točke (e), korekcijski faktor pa se izračuna:

(i)

če je izračunana vrednost iz točke (f) višja od 1,5, se korekcijski faktor izračuna tako, da se 1,5 deli s to vrednostjo;

| (ii) | če je izračunana vrednost iz točke (f) nižja od 1, se korekcijski faktor izračuna tako, da se 1 deli s to vrednostjo. |
| --- | --- |

(ii)

če je izračunana vrednost iz točke (f) nižja od 1, se korekcijski faktor izračuna tako, da se 1 deli s to vrednostjo.

4.   Za dnevne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost in znotrajdnevne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost se sezonski faktor smiselno izračuna po postopku iz odstavka 3(f) do (h).

5.   Postopek izračuna sezonskih faktorjev za četrtletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost:

| (a) | izhodiščna stopnja zadevnih sezonskih faktorjev se izračuna kot ena izmed naslednjih vrednosti:






  (i) | enaka aritmetični sredini ustreznih sezonskih faktorjev, ki se uporabljajo za tri ustrezne mesece; |
| --- | --- | --- |

(a)

izhodiščna stopnja zadevnih sezonskih faktorjev se izračuna kot ena izmed naslednjih vrednosti:

(i)

enaka aritmetični sredini ustreznih sezonskih faktorjev, ki se uporabljajo za tri ustrezne mesece;

| (ii) | enaka ali višja od najnižje in enaka ali nižja od najvišje stopnje ustreznih sezonskih faktorjev, ki se uporabljajo za tri ustrezne mesece; |
| --- | --- |

(ii)

enaka ali višja od najnižje in enaka ali nižja od najvišje stopnje ustreznih sezonskih faktorjev, ki se uporabljajo za tri ustrezne mesece;

| (b) | postopek iz odstavka 3(f) do (h) se izvede smiselno z uporabo izračunanih vrednostmi iz točke (a). |
| --- | --- |

(b)

postopek iz odstavka 3(f) do (h) se izvede smiselno z uporabo izračunanih vrednostmi iz točke (a).

6.   Za vse neletne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost se izračunane vrednosti iz odstavkov 3 do 5 lahko zaokrožijo navzgor ali navzdol.

Člen 16

Izračun pridržanih cen za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost

1.   Pridržane cene za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost se izračunajo tako, da se pridržane cene za ustrezne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost, izračunane v skladu s členom 14 oziroma 15, kakor je primerno, pomnožijo z razliko med 100 % in stopnjo predhodnega popusta, izračunano v skladu z odstavkoma 2 in 3.

2.   Formula za izračun predhodnega popusta:

| | Diex-ante = Pro × A × 100 % |
| --- | --- |

Diex-ante = Pro × A × 100 %

pri čemer velja:

| | Diex-ante je stopnja predhodnega popusta; |
| --- | --- |

Diex-ante je stopnja predhodnega popusta;

| | faktor Pro je verjetnost prekinitve in je določen ali odobren v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES ter skladno s členom 28, nanaša pa se na vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost; |
| --- | --- |

faktor Pro je verjetnost prekinitve in je določen ali odobren v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES ter skladno s členom 28, nanaša pa se na vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost;

| | A je utežni faktor, določen ali odobren v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES in skladno s členom 28, ki naj bi odražal ocenjeno gospodarsko vrednost te vrste standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost, izračunano za vsako, nekatere ali vse povezovalne točke; njegova najnižja vrednost pa je 1. |
| --- | --- |

A je utežni faktor, določen ali odobren v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES in skladno s členom 28, ki naj bi odražal ocenjeno gospodarsko vrednost te vrste standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost, izračunano za vsako, nekatere ali vse povezovalne točke; njegova najnižja vrednost pa je 1.

3.   Faktor Pro iz odstavka 2 se izračuna za vsako povezovalno točko, za nekatere ali za vse povezovalne točke glede na vrsto ponujenega standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost po naslednji formuli na podlagi prognoziranih informacij, povezanih s sestavnimi deli te formule:

| | |
| --- | --- |

Formula

pri čemer velja:

| | N je pričakovano število prekinitev na D; |
| --- | --- |

N je pričakovano število prekinitev na D;

| | Dint je povprečno trajanje pričakovanih prekinitev, izraženo v urah; |
| --- | --- |

Dint je povprečno trajanje pričakovanih prekinitev, izraženo v urah;

| | D je skupno trajanje ustrezne vrste standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost, izraženo v urah; |
| --- | --- |

D je skupno trajanje ustrezne vrste standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost, izraženo v urah;

| | CAPav. int je pričakovani povprečni obseg prekinjene zmogljivosti za vsako prekinitev, kjer se takšen obseg nanaša na ustrezno vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost; |
| --- | --- |

CAPav. int je pričakovani povprečni obseg prekinjene zmogljivosti za vsako prekinitev, kjer se takšen obseg nanaša na ustrezno vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost;

| | CAP je skupni obseg prekinljive zmogljivosti za ustrezno vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost. |
| --- | --- |

CAP je skupni obseg prekinljive zmogljivosti za ustrezno vrsto standardnega produkta zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost.

4.   Nacionalni regulativni organ se lahko odloči, da kot drugo možnost namesto uporabe predhodnih popustov v skladu z odstavkom 1 uporabi naknadni popust, pri katerem uporabniki omrežja prejmejo nadomestilo potem, ko prekinitve dejansko nastopijo. Tak naknadni popust se lahko uporablja samo na povezovalnih točkah, na katerih v preteklem plinskem letu ni bilo nobene prekinitve zaradi fizične prezasedenosti.

Naknadni popust, ki se plača za vsak dan, na katerega je nastopila prekinitev, je enak trikratniku pridržane cene za dnevne standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost.

POGLAVJE IV

USKLADITEV PRIHODKOV

Člen 17

Splošne določbe

1.   Če operater prenosnega sistema deluje v režimu nezamejenih cen – in samo v tolikšni meri –, se uporabljajo naslednja načela:

| (a) | primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev se zmanjša na najmanjšo možno mero, pri čemer se ustrezno upoštevajo potrebna vlaganja; |
| --- | --- |

(a)

primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev se zmanjša na najmanjšo možno mero, pri čemer se ustrezno upoštevajo potrebna vlaganja;

| (b) | s stopnjo tarif za prenos se zagotovi, da operater prenosnega sistema pravočasno pokrije prihodke od prenosnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

s stopnjo tarif za prenos se zagotovi, da operater prenosnega sistema pravočasno pokrije prihodke od prenosnih storitev;

| (c) | v največji možni meri je treba preprečevati večje razlike med stopnjo tarif za prenos, ki se uporabljajo za zaporedni tarifni obdobji. |
| --- | --- |

(c)

v največji možni meri je treba preprečevati večje razlike med stopnjo tarif za prenos, ki se uporabljajo za zaporedni tarifni obdobji.

2.   Če operater prenosnega sistema deluje v režimu zamejevanja cen ali uporablja pristop nespremenljive cene za plačilo iz člena 24(b) – in samo v tolikšni meri –, se uskladitev prihodkov ne izvaja in se vsa tveganja primanjkljaja ali presežka pri pokrivanju krijejo izključno s premijo za tveganje. V teh primerih se člen 18, člen 19(1) do (4) in člen 20 ne uporabljajo.

3.   Prihodki od neprenosnih storitev se lahko usklajujejo smiselno v skladu z določbami tega poglavja, če so izpolnjene zahteve za redna posvetovanja v skladu s členom 26 in če je izdana odobritev v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES.

Člen 18

Primanjkljaj in presežek pri pokrivanju

1.   primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev je enak:

| | RA – R |
| --- | --- |

RA – R

pri čemer velja:

| | RA so dejansko prejeti prihodki, povezani z opravljanjem prenosnih storitev; |
| --- | --- |

RA so dejansko prejeti prihodki, povezani z opravljanjem prenosnih storitev;

| | R so prihodki od prenosnih storitev. |
| --- | --- |

R so prihodki od prenosnih storitev.

Vrednosti RA and R se pripišejo istemu tarifnemu obdobju in, če je vzpostavljen učinkovit mehanizem nadomestil med operaterji prenosnih sistemov iz člena 10(3), se ta mehanizem upošteva.

2.   Če je razlika, izračunana v skladu z odstavkom 1, pozitivna, to pomeni, da obstaja presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev. Če je ta razlika negativna, to pomeni, da obstaja primanjkljaj pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev.

Člen 19

Regulatorni račun

1.   Regulatorni račun vsebuje informacije iz člena 18(1) za določeno tarifno obdobje, lahko pa tudi druge informacije, kot je razlika med predvidenimi in dejanskimi stroškovnimi elementi.

2.   Primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju prihodkov od prenosnih storitev operaterja prenosnega sistema se pripiše regulatornemu računu, razen če so bila v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES uvedena druga pravila.

3.   V primeru, da se uporabljajo mehanizmi spodbud za prodajo zmogljivosti, če je sprejeta odločitev v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES, se regulatornemu računu pripiše le del primanjkljaja ali presežka pri pokrivanju operaterja prenosnega sistema. V tem primeru preostali del primanjkljaja ali presežka zadrži ali plača, kot je ustrezno, operater prenosnega sistema.

4.   Vsak operater prenosnega sistema uporablja en regulatorni račun.

5.   Če je sprejeta odločitev v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES, se lahko morebitna prislužena dražbena premija pripiše posebnemu računu, ki je ločen od regulatornega računa iz odstavka 4. Nacionalni regulativni organ lahko sklene, da bo to dražbeno premijo uporabil za zmanjšanje fizične prezasedenosti ali, če operater prenosnega sistema deluje samo v režimu nezamejenih cen, da bo v skladu s členom 20 znižal tarife za prenos za naslednja tarifna obdobja.

Člen 20

Uskladitev regulatornega računa

1.   Popolna ali delna uskladitev regulatornega računa se izvede v skladu z uporabljeno metodologijo referenčnih cen, poleg tega pa tudi z uporabo stroškov, navedenih v členu 4(3)(b), če se uporablja.

2.   Uskladitev regulatornega računa se izvede na podlagi pravil, ki se izvajajo v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES za dano uskladitveno obdobje, kar pomeni obdobje, za katerega se uskladi regulatorni račun iz člena 19.

3.   Namen uskladitve regulatornega računa je operaterjem prenosnega sistema pokriti primanjkljaj pri pokrivanju, presežek pri pokrivanju pa povrniti uporabnikom omrežja.

POGLAVJE V

CENE ZDRUŽENE ZMOGLJIVOSTI IN ZMOGLJIVOSTI NA VIRTUALNIH POVEZOVALNIH TOČKAH

Člen 21

Cene združene zmogljivosti

1.   Pridržana cena produkta združene zmogljivosti je enaka vsoti pridržanih cen za zmogljivosti, ki prispevajo k takemu produktu. Pridržane cene za ustrezne vstopne in izstopne zmogljivosti se dajo na razpolago, ko se produkt združene zmogljivosti ponudi in dodeli preko skupne platforme za rezervacijo iz člena 37 Uredbe (EU) 2017/459.

2.   Prihodki iz prodaje produkta združene zmogljivosti, ki ustrezajo pridržani ceni za tak produkt, se pripišejo ustreznim operaterjem prenosnih sistemov:

| (a) | po vsaki transakciji za produkt združene zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

po vsaki transakciji za produkt združene zmogljivosti;

| (b) | sorazmerno pridržanim cenam zmogljivosti, ki prispevajo k takemu produktu. |
| --- | --- |

(b)

sorazmerno pridržanim cenam zmogljivosti, ki prispevajo k takemu produktu.

3.   Dražbena premija iz prodaje združenega produkta zmogljivosti se pripiše v skladu s sporazumom med ustreznimi operaterji prenosnih sistemov, ki ga morajo odobriti nacionalni regulativni organi najpozneje tri mesece pred začetkom letne dražbe letnih zmogljivosti. Če sporazuma ne odobrijo vsi udeleženi nacionalni regulativni organi, se dražbena premija v enaki meri pripiše ustreznim operaterjem prenosnega sistema.

4.   Če zadevna povezovalna točka povezuje sosednja sistema vstopno-izstopnih točk dveh držav članic, ustrezni nacionalni regulativni organi sporazum iz odstavka 3 predložijo v vednost Agenciji.

Člen 22

Cene zmogljivosti na virtualni povezovalni točki

1.   Pridržana cena za ločen standardni produkt zmogljivosti, ponujen na virtualni povezovalni točki, se izračuna po enem izmed naslednjih pristopov:

| (a) | izračunana je na podlagi referenčne cene, če uporabljena metodologija referenčnih cen omogoča upoštevanje vzpostavljene virtualne povezovalne točke; |
| --- | --- |

(a)

izračunana je na podlagi referenčne cene, če uporabljena metodologija referenčnih cen omogoča upoštevanje vzpostavljene virtualne povezovalne točke;

| (b) | enaka je tehtanemu povprečju pridržanih cen, kjer je takšno povprečje izračunano na podlagi referenčnih cen za vsako povezovalno točko, ki prispeva k taki virtualni povezovalni točki, če pa uporabljena metodologija referenčnih cen ne omogoča upoštevanja vzpostavljene virtualne povezovalne točke, se izračuna po naslednji formuli:





  pri čemer velja: | Pst, VIP je pridržana cena za ločeni standardni produkt zmogljivosti na virtualni povezovalni točki; |
| --- | --- | --- |

(b)

enaka je tehtanemu povprečju pridržanih cen, kjer je takšno povprečje izračunano na podlagi referenčnih cen za vsako povezovalno točko, ki prispeva k taki virtualni povezovalni točki, če pa uporabljena metodologija referenčnih cen ne omogoča upoštevanja vzpostavljene virtualne povezovalne točke, se izračuna po naslednji formuli:

Formula

pri čemer velja:

Pst, VIP je pridržana cena za ločeni standardni produkt zmogljivosti na virtualni povezovalni točki;

| | i je povezovalna točka, ki prispeva k virtualni povezovalni točki; |
| --- | --- |

i je povezovalna točka, ki prispeva k virtualni povezovalni točki;

| | n je število povezovalnih točk, ki prispevajo k virtualni povezovalni točki; |
| --- | --- |

n je število povezovalnih točk, ki prispevajo k virtualni povezovalni točki;

| | Pst, i je pridržana cena za ločeni standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki i; |
| --- | --- |

Pst, i je pridržana cena za ločeni standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki i;

| | CAPi je tehnična zmogljivost oziroma napovedana pogodbena zmogljivost na povezovalni točki i. |
| --- | --- |

CAPi je tehnična zmogljivost oziroma napovedana pogodbena zmogljivost na povezovalni točki i.

2.   Pridržana cena za združen standardni produkt zmogljivosti, ponujen na virtualni povezovalni točki, se izračuna v skladu s členom 21(1).

POGLAVJE VI

KONČNA CENA IN CENA ZA PLAČILO

Člen 23

Izračun končne cene na povezovalnih točkah

Formula za izračun končne cene za standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki:

| | Pcl = PR,au + AP |
| --- | --- |

Pcl = PR,au + AP

cl

R,au

pri čemer velja:

| | Pcl je končna cena; |
| --- | --- |

Pcl je končna cena;

cl

| | PR,au je pridržana cena, ki se uporablja za standardni produkt zmogljivosti in je objavljena v času dražbe za ta produkt; |
| --- | --- |

PR,au je pridržana cena, ki se uporablja za standardni produkt zmogljivosti in je objavljena v času dražbe za ta produkt;

R,au

| | AP je morebitna dražbena premija. |
| --- | --- |

AP je morebitna dražbena premija.

Člen 24

Izračun cene za plačilo na povezovalnih točkah

Cena za plačilo za ločen standardni produkt zmogljivosti na povezovalni točki se izračuna po eni od naslednjih formul:

| (a) | če se uporablja pristop s spremenljivo ceno za plačilo:
  Pflo = PR,flo + AP
  pri čemer velja: | Pflo je spremenljiva cena za plačilo; |
| --- | --- | --- |

(a)

če se uporablja pristop s spremenljivo ceno za plačilo:

Pflo = PR,flo + AP

flo

R,flo

pri čemer velja:

Pflo je spremenljiva cena za plačilo;

flo

| | PR,flo je pridržana cena za standardni produkt, ki se uporablja v času možne uporabe tega produkta; |
| --- | --- |

PR,flo je pridržana cena za standardni produkt, ki se uporablja v času možne uporabe tega produkta;

R,flo

| | AP je morebitna dražbena premija; |
| --- | --- |

AP je morebitna dražbena premija;

| (b) | če se uporablja nespremenljiva cena za plačilo:
  Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP
  pri čemer velja: | Pfix je nespremenljiva cena za plačilo; |
| --- | --- | --- |

(b)

če se uporablja nespremenljiva cena za plačilo:

Pfix = (PR,y × IND) + RP + AP

fix

R,y

pri čemer velja:

Pfix je nespremenljiva cena za plačilo;

fix

| | PR,y je pridržana cena, ki se uporablja za letni standardni produkt zmogljivosti in je objavljena v času dražbe za ta produkt; |
| --- | --- |

PR,y je pridržana cena, ki se uporablja za letni standardni produkt zmogljivosti in je objavljena v času dražbe za ta produkt;

R,y

| | IND je razmerje med izbranim indeksom v času uporabe in istim indeksom v času prodaje produkta na dražbi; |
| --- | --- |

IND je razmerje med izbranim indeksom v času uporabe in istim indeksom v času prodaje produkta na dražbi;

| | RP je premija za tveganje, ki odraža koristi gotovosti glede stopnje tarife za prenos, takšna premija pa ni manjša od nič; |
| --- | --- |

RP je premija za tveganje, ki odraža koristi gotovosti glede stopnje tarife za prenos, takšna premija pa ni manjša od nič;

| | AP je morebitna dražbena premija. |
| --- | --- |

AP je morebitna dražbena premija.

Člen 25

Pogoji za nudenje pristopov s ceno za plačilo

1.   Če operater prenosnega sistema deluje v režimu nezamejenih cen – in samo v tolikšni meri –, so pogoji za nudenje pristopov s ceno za plačilo:

| (a) | če se nudi samo obstoječa zmogljivost:






  (i) | nudi se pristop s spremenljivo ceno za plačilo; |
| --- | --- | --- |

(a)

če se nudi samo obstoječa zmogljivost:

(i)

nudi se pristop s spremenljivo ceno za plačilo;

| (ii) | pristop z nespremenljivo ceno za plačilo ni dovoljen; |
| --- | --- |

(ii)

pristop z nespremenljivo ceno za plačilo ni dovoljen;

| (b) | za razširitveno zmogljivost in obstoječo zmogljivost, ki se ponuja na isti dražbi ali v okviru istega mehanizma za dodeljevanje:






  (i) | lahko se nudi pristop s spremenljivo ceno za plačilo; |
| --- | --- | --- |

(b)

za razširitveno zmogljivost in obstoječo zmogljivost, ki se ponuja na isti dražbi ali v okviru istega mehanizma za dodeljevanje:

(i)

lahko se nudi pristop s spremenljivo ceno za plačilo;

| (ii) | pristop z nespremenljivo ceno za plačilo se lahko nudi, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:






  (1) | uporablja se alternativni mehanizem za dodeljevanje iz člena 30 Uredbe (EU) 2017/459; |
| --- | --- | --- |

(ii)

pristop z nespremenljivo ceno za plačilo se lahko nudi, če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev:

(1)

uporablja se alternativni mehanizem za dodeljevanje iz člena 30 Uredbe (EU) 2017/459;

| (2) | projekt je vključen v seznam projektov skupnega interesa Unije, kot je določeno v členu 3 Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7). |
| --- | --- |

(2)

projekt je vključen v seznam projektov skupnega interesa Unije, kot je določeno v členu 3 Uredbe (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7).

2.   Če operater prenosnega sistema deluje v režimu necenovne zamejitve – in samo v tolikšni meri –, se lahko nudi pristop s spremenljivo ceno za plačilo, pristop z nespremenljivo ceno za plačilo ali oba pristopa.

POGLAVJE VII

ZAHTEVE ZA POSVETOVANJE

Člen 26

Redno posvetovanje

1.   Nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnih sistemov opravijo eno ali več posvetovanj, kakor določi nacionalni regulativni organ. Da bi bilo posvetovanje učinkovitejše, bi moral biti posvetovalni dokument po možnosti objavljen v angleškem jeziku. Končno posvetovanje pred sprejetjem odločitve iz člena 27(4) izpolnjuje zahteve iz tega člena in člena 27 ter vsebuje naslednje podatke:

| (a) | opis predlagane metodologije referenčnih cen in:






  (i) | okvirne informacije iz člena 30(1)(a), med drugim:






  (1) | obrazložitev uporabljenih parametrov, ki so povezani s tehničnimi lastnostmi sistema; |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

opis predlagane metodologije referenčnih cen in:

(i)

okvirne informacije iz člena 30(1)(a), med drugim:

(1)

obrazložitev uporabljenih parametrov, ki so povezani s tehničnimi lastnostmi sistema;

| (2) | ustrezne informacije o vrednostih teh parametrov in uporabljenih predpostavkah; |
| --- | --- |

(2)

ustrezne informacije o vrednostih teh parametrov in uporabljenih predpostavkah;

| (ii) | vrednost predlaganih prilagoditev za tarife za prenos na podlagi zmogljivosti v skladu s členom 9; |
| --- | --- |

(ii)

vrednost predlaganih prilagoditev za tarife za prenos na podlagi zmogljivosti v skladu s členom 9;

| (iii) | okvirne referenčne cene, za katere je potrebno posvetovanje; |
| --- | --- |

(iii)

okvirne referenčne cene, za katere je potrebno posvetovanje;

| (iv) | rezultate, sestavine in podrobnosti teh sestavin za ocene porazdelitve stroškov, določene v členu 5; |
| --- | --- |

(iv)

rezultate, sestavine in podrobnosti teh sestavin za ocene porazdelitve stroškov, določene v členu 5;

| (v) | oceno predlagane metodologije referenčnih cen v skladu s členom 7; |
| --- | --- |

(v)

oceno predlagane metodologije referenčnih cen v skladu s členom 7;

| (vi) | če predlagana metodologija referenčnih cen ni metodologija referenčnih cen na podlagi razdalje, tehtane z zmogljivostjo, ki je podrobno predstavljena v členu 8, primerjavo predlagane metodologije z metodologijo referenčnih cen na podlagi razdalje, ki so ji priložene informacije iz točke (iii); |
| --- | --- |

(vi)

če predlagana metodologija referenčnih cen ni metodologija referenčnih cen na podlagi razdalje, tehtane z zmogljivostjo, ki je podrobno predstavljena v členu 8, primerjavo predlagane metodologije z metodologijo referenčnih cen na podlagi razdalje, ki so ji priložene informacije iz točke (iii);

| (b) | okvirne informacije iz člena 30(1)(b)(i), (iv), (v); |
| --- | --- |

(b)

okvirne informacije iz člena 30(1)(b)(i), (iv), (v);

| (c) | naslednje informacije o tarifah za prenos in neprenosnih tarifah:






  (i) | če se predlagajo tarife za prenos na podlagi blaga, navedene v členu 4(3):






  (1) | način določanja tarif; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

naslednje informacije o tarifah za prenos in neprenosnih tarifah:

(i)

če se predlagajo tarife za prenos na podlagi blaga, navedene v členu 4(3):

(1)

način določanja tarif;

| (2) | delež dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki bo po napovedih pokrit s temi tarifami; |
| --- | --- |

(2)

delež dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki bo po napovedih pokrit s temi tarifami;

| (3) | okvirne tarife za prenos na podlagi blaga; |
| --- | --- |

(3)

okvirne tarife za prenos na podlagi blaga;

| (ii) | če se predlagajo neprenosne storitve za uporabnike omrežja:






  (1) | tarifna metodologija za navedene neprenosne storitve; |
| --- | --- | --- |

(ii)

če se predlagajo neprenosne storitve za uporabnike omrežja:

(1)

tarifna metodologija za navedene neprenosne storitve;

| (2) | delež dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki bodo po napovedih pokriti s temi tarifami; |
| --- | --- |

(2)

delež dovoljenih ali ciljnih prihodkov, ki bodo po napovedih pokriti s temi tarifami;

| (3) | način, na katerega se povezani prihodki od neprenosnih storitev usklajujejo, kot je navedeno v členu 17(3); |
| --- | --- |

(3)

način, na katerega se povezani prihodki od neprenosnih storitev usklajujejo, kot je navedeno v členu 17(3);

| (4) | okvirne neprenosne tarife za neprenosne storitve, opravljene za uporabnike omrežja; |
| --- | --- |

(4)

okvirne neprenosne tarife za neprenosne storitve, opravljene za uporabnike omrežja;

| (d) | okvirne informacije iz člena 30(2); |
| --- | --- |

(d)

okvirne informacije iz člena 30(2);

| (e) | če se šteje, da se pristop z nespremenljivo ceno za plačilo iz člena 24(b) ponuja za obstoječo zmogljivost v režimu zamejevanja cen:






  (i) | predlagani indeks; |
| --- | --- | --- |

(e)

če se šteje, da se pristop z nespremenljivo ceno za plačilo iz člena 24(b) ponuja za obstoječo zmogljivost v režimu zamejevanja cen:

(i)

predlagani indeks;

| (ii) | predlagani izračun in način uporabe prihodka iz premije za tveganje; |
| --- | --- |

(ii)

predlagani izračun in način uporabe prihodka iz premije za tveganje;

| (iii) | povezovalna točka in tarifna obdobja, za katera se predlaga tak pristop; |
| --- | --- |

(iii)

povezovalna točka in tarifna obdobja, za katera se predlaga tak pristop;

| (iv) | postopek ponujanja zmogljivosti na povezovalni točki, na kateri se predlagata pristop z nespremenljivo ceno za plačilo in pristop s spremenljivo ceno za plačilo iz člena 24. |
| --- | --- |

(iv)

postopek ponujanja zmogljivosti na povezovalni točki, na kateri se predlagata pristop z nespremenljivo ceno za plačilo in pristop s spremenljivo ceno za plačilo iz člena 24.

2.   Končno posvetovanje pred sprejetjem odločitve iz člena 27(4) traja najmanj dva meseca. Posvetovalni dokumenti za katero koli posvetovanje iz odstavka 1 lahko zahtevajo, da odgovori, poslani v okviru posvetovanja, vsebujejo tudi nezaupno različico, primerno za objavo.

3.   Operaterji prenosnih sistemov ali nacionalni regulativni organ, glede na to, kateri subjekt objavlja posvetovalni dokument iz odstavka 1, najpozneje mesec dni po končanem posvetovanju objavijo prejete odgovore s povzetkom. Da bi bilo posvetovanje učinkovitejše, bi povzetek po možnosti moral biti v angleškem jeziku.

4.   Nadaljnja redna posvetovanja se opravljajo v skladu s členom 27(5).

5.   Agencija po posvetovanju z Evropsko mrežo sistemskih operaterjev prenosnih omrežij zemeljskega plina (ENTSO-G) oblikuje vzorec posvetovalnega dokumenta iz odstavka 1. Vzorec se da na razpolago nacionalnim regulativnim organom in operaterjem prenosnih sistemov pred 5. julijem 2017.

Člen 27

Redno odločanje nacionalnega regulativnega organa

1.   Nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnih sistemov, kakor določi nacionalni regulativni organ, po začetku končnega posvetovanja v skladu s členom 26 pred sprejetjem odločitve iz člena 27(4) posredujejo Agenciji posvetovalne dokumente.

2.   Agencija v posvetovalnem dokumentu analizira:

| (a) | ali so objavljene vse informacije iz člena 26(1); |
| --- | --- |

(a)

ali so objavljene vse informacije iz člena 26(1);

| (b) | ali so elementi, o katerih je potekalo posvetovanje v skladu s členom 26, skladni z naslednjimi zahtevami:






  (1) | ali je predlagana metodologija referenčnih cen skladna z zahtevami iz člena 7; |
| --- | --- | --- |

(b)

ali so elementi, o katerih je potekalo posvetovanje v skladu s členom 26, skladni z naslednjimi zahtevami:

(1)

ali je predlagana metodologija referenčnih cen skladna z zahtevami iz člena 7;

| (2) | ali so izpolnjena merila za določanje tarif za prenos na podlagi blaga iz člena 4(3); |
| --- | --- |

(2)

ali so izpolnjena merila za določanje tarif za prenos na podlagi blaga iz člena 4(3);

| (3) | ali so izpolnjena merila za določanje neprenosnih tarif iz člena 4(4). |
| --- | --- |

(3)

ali so izpolnjena merila za določanje neprenosnih tarif iz člena 4(4).

3.   Agencija v dveh mesecih po končanem posvetovanju iz odstavka 1 objavi in pošlje nacionalnemu regulativnemu organu ali operaterju prenosnega sistema, glede na to, kateri subjekt je objavil posvetovalni dokument, ter Komisiji ugotovitve svoje analize v skladu z odstavkom 2 v angleščini.

Agencija ohranja zaupnost vseh poslovno občutljivih informacij.

4.   Nacionalni regulativni organ v petih mesecih po končanem končnem posvetovanju skladno s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES sprejme in objavi utemeljeno odločitev o vseh navedbah iz člena 26(1). Nacionalni regulativni organ odločitev po objavi pošlje Agenciji in Komisiji.

5.   Postopek, sestavljen iz končnega posvetovanja o metodologiji referenčnih cen v skladu s členom 26, odločitve nacionalnega regulativnega organa v skladu z odstavkom 4, izračunom tarif na podlagi te odločitve in objave tarif v skladu s poglavjem VIII, lahko začne teči od začetka veljavnosti te uredbe, konča pa se najkasneje 31. maja 2019. V postopku se upoštevajo zahteve iz poglavij II, III in IV. Tarife, ki se uporabljajo za veljavno tarifno obdobje na dan 31. maja 2019, se uporabljajo do konca tega obdobja. Postopek se od 31. maja 2019 naprej ponovi vsaj vsakih pet let.

Člen 28

Posvetovanje o popustih, multiplikatorjih in sezonskih faktorjih

1.   Nacionalni regulativni organ hkrati s končnim posvetovanjem v skladu s členom 26(1) opravi posvetovanje z nacionalnimi regulativnimi organi vseh neposredno povezanih držav članic in ustreznimi zainteresiranimi stranmi o:

| (a) | stopnji multiplikatorjev; |
| --- | --- |

(a)

stopnji multiplikatorjev;

| (b) | če je primerno, stopnji sezonskih faktorjev in izračunih iz člena 15; |
| --- | --- |

(b)

če je primerno, stopnji sezonskih faktorjev in izračunih iz člena 15;

| (c) | stopnjah popustov iz člena 9(2) in člena 16. |
| --- | --- |

(c)

stopnjah popustov iz člena 9(2) in člena 16.

Po končanem posvetovanju se sprejme utemeljena odločitev o vidikih iz točk (a) do (c) tega odstavka v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES. Vsak nacionalni regulativni organ preuči stališča nacionalnih regulativnih organov neposredno povezanih držav članic.

2.   Kasnejša posvetovanja se opravijo vsako tarifno obdobje od datuma odločitve iz odstavka 1. Nacionalni regulativni organ po vsakem posvetovanju in v skladu s členom 32(a) sprejme in objavi utemeljeno odločitev o vidikih iz odstavka 1(a), (b) in (c).

3.   Pri sprejetju odločitve iz odstavkov 1 in 2 upošteva odgovore, prejete v okviru posvetovanja, ter naslednje vidike:

| (a) | za multiplikatorje:






  (i) | ravnovesje med omogočanjem kratkoročnega trgovanja s plinom in dajanjem dolgoročnih signalov za učinkovito vlaganje v prenosni sistem; |
| --- | --- | --- |

(a)

za multiplikatorje:

(i)

ravnovesje med omogočanjem kratkoročnega trgovanja s plinom in dajanjem dolgoročnih signalov za učinkovito vlaganje v prenosni sistem;

| (ii) | vpliv na prihodke od prenosnih storitev in njihovo pokrivanje; |
| --- | --- |

(ii)

vpliv na prihodke od prenosnih storitev in njihovo pokrivanje;

| (iii) | potrebo po onemogočanju navzkrižnega subvencioniranja med uporabniki omrežja in boljšem odražanju stroškov v pridržanih cenah; |
| --- | --- |

(iii)

potrebo po onemogočanju navzkrižnega subvencioniranja med uporabniki omrežja in boljšem odražanju stroškov v pridržanih cenah;

| (iv) | razmere fizične in pogodbene prezasedenosti; |
| --- | --- |

(iv)

razmere fizične in pogodbene prezasedenosti;

| (v) | vpliv na čezmejne pretoke; |
| --- | --- |

(v)

vpliv na čezmejne pretoke;

| (b) | za sezonske faktorje:






  (i) | vpliv na omogočanje ekonomične in učinkovite uporabe infrastrukture; |
| --- | --- | --- |

(b)

za sezonske faktorje:

(i)

vpliv na omogočanje ekonomične in učinkovite uporabe infrastrukture;

| (ii) | potrebo po boljšem odražanju stroškov v pridržanih cenah. |
| --- | --- |

(ii)

potrebo po boljšem odražanju stroškov v pridržanih cenah.

POGLAVJE VIII

ZAHTEVE ZA OBJAVO

Člen 29

Informacije, ki se objavijo pred letno dražbo letne zmogljivosti

Za povezovalne točke in, kjer se nacionalni regulativni organ odloči za uporabo Uredbe (EU) 2017/459, nepovezovalne točke, nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnih sistemov, kakor določi nacionalni regulativni organ, pred letno dražbo letne zmogljivosti objavi naslednje informacije v skladu z zahtevami iz členov 31 in 32:

| (a) | za standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost:






  (i) | pridržane cene, ki se uporabljajo vsaj do konca plinskega leta, ki se začne po letni dražbi letne zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(a)

za standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost:

(i)

pridržane cene, ki se uporabljajo vsaj do konca plinskega leta, ki se začne po letni dražbi letne zmogljivosti;

| (ii) | multiplikatorje in sezonske faktorje, ki se uporabljajo za pridržane cene za neletne standardne produkte zmogljivosti; |
| --- | --- |

(ii)

multiplikatorje in sezonske faktorje, ki se uporabljajo za pridržane cene za neletne standardne produkte zmogljivosti;

| (iii) | utemeljitev nacionalnega regulativnega organa za stopnjo multiplikatorjev; |
| --- | --- |

(iii)

utemeljitev nacionalnega regulativnega organa za stopnjo multiplikatorjev;

| (iv) | če se uporabljajo sezonski faktorji, utemeljitev za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

(iv)

če se uporabljajo sezonski faktorji, utemeljitev za njihovo uporabo;

| (b) | za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost:






  (i) | pridržane cene, ki se uporabljajo vsaj do konca plinskega leta, ki se začne po letni dražbi letne zmogljivosti; |
| --- | --- | --- |

(b)

za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost:

(i)

pridržane cene, ki se uporabljajo vsaj do konca plinskega leta, ki se začne po letni dražbi letne zmogljivosti;

| (ii) | oceno verjetnosti prekinitve, ki vsebuje tudi:






  (1) | seznam vseh vrst standardnih produktov zmogljivosti za ponujeno prekinljivo zmogljivost, vključno z verjetnostjo prekinitve in stopnjo popusta za vsakega od njih; |
| --- | --- | --- |

(ii)

oceno verjetnosti prekinitve, ki vsebuje tudi:

(1)

seznam vseh vrst standardnih produktov zmogljivosti za ponujeno prekinljivo zmogljivost, vključno z verjetnostjo prekinitve in stopnjo popusta za vsakega od njih;

| (2) | razlago izračuna verjetnosti prekinitve za vsako vrsto produkta iz točke 1; |
| --- | --- |

(2)

razlago izračuna verjetnosti prekinitve za vsako vrsto produkta iz točke 1;

| (3) | pretekle in/ali prognozirane podatke, s pomočjo katerih je bila ocenjena verjetnost prekinitve iz točke 2. |
| --- | --- |

(3)

pretekle in/ali prognozirane podatke, s pomočjo katerih je bila ocenjena verjetnost prekinitve iz točke 2.

Člen 30

Informacije, ki se objavijo pred začetkom tarifnega obdobja

1.   Informacije, ki jih nacionalni regulativni organ ali operaterji prenosnih sistemov, kakor določi nacionalni regulativni organ, objavi pred začetkom tarifnega obdobja v skladu z zahtevami iz členov 31 in 32:

| (a) | informacije o parametrih za uporabljeno metodologijo referenčnih cen, ki so povezani s tehničnimi lastnostmi prenosnega sistema, kot so:






  (i) | tehnična zmogljivost na vstopnih in izstopnih točkah in povezane predpostavke; |
| --- | --- | --- |

(a)

informacije o parametrih za uporabljeno metodologijo referenčnih cen, ki so povezani s tehničnimi lastnostmi prenosnega sistema, kot so:

(i)

tehnična zmogljivost na vstopnih in izstopnih točkah in povezane predpostavke;

| (ii) | prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopnih in izstopnih točkah in povezane predpostavke; |
| --- | --- |

(ii)

prognozirana pogodbena zmogljivost na vstopnih in izstopnih točkah in povezane predpostavke;

| (iii) | količina in smer pretoka plina za vstopne in izstopne točke ter povezane predpostavke, kot so scenariji ponudbe in povpraševanja za pretok plina v razmerah konične obremenitve; |
| --- | --- |

(iii)

količina in smer pretoka plina za vstopne in izstopne točke ter povezane predpostavke, kot so scenariji ponudbe in povpraševanja za pretok plina v razmerah konične obremenitve;

| (iv) | dovolj podrobna strukturna predstavitev prenosnega omrežja; |
| --- | --- |

(iv)

dovolj podrobna strukturna predstavitev prenosnega omrežja;

| (v) | dodatne tehnične informacije o prenosnem omrežju, kot je dolžina in premer cevi in moč kompresorskih postaj; |
| --- | --- |

(v)

dodatne tehnične informacije o prenosnem omrežju, kot je dolžina in premer cevi in moč kompresorskih postaj;

| (b) | naslednje informacije:






  (i) | dovoljeni in/ali ciljni prihodki operaterja prenosnega sistema; |
| --- | --- | --- |

(b)

naslednje informacije:

(i)

dovoljeni in/ali ciljni prihodki operaterja prenosnega sistema;

| (ii) | informacije v zvezi s spremembami prihodkov iz točke (i) od enega leta do naslednjega leta; |
| --- | --- |

(ii)

informacije v zvezi s spremembami prihodkov iz točke (i) od enega leta do naslednjega leta;

| (iii) | naslednji parametri:






  (1) | vrste sredstev, zajetih v reguliranih osnovnih sredstvih, in njihova skupna vrednost; |
| --- | --- | --- |

(iii)

naslednji parametri:

(1)

vrste sredstev, zajetih v reguliranih osnovnih sredstvih, in njihova skupna vrednost;

| (2) | stroški kapitala in metodologija za njihov izračun; |
| --- | --- |

(2)

stroški kapitala in metodologija za njihov izračun;

| (3) | naložbe v osnovna sredstva, med drugim:






  (a) | metodologije za ugotovitev izhodiščne vrednosti sredstev; |
| --- | --- | --- |

(3)

naložbe v osnovna sredstva, med drugim:

(a)

metodologije za ugotovitev izhodiščne vrednosti sredstev;

| (b) | metodologije za prevrednotenje sredstev; |
| --- | --- |

(b)

metodologije za prevrednotenje sredstev;

| (c) | pojasnila o spreminjanju vrednosti sredstev; |
| --- | --- |

(c)

pojasnila o spreminjanju vrednosti sredstev;

| (d) | amortizacijske dobe in zneski po vrstah sredstev; |
| --- | --- |

(d)

amortizacijske dobe in zneski po vrstah sredstev;

| (4) | odhodki iz poslovanja; |
| --- | --- |

(4)

odhodki iz poslovanja;

| (5) | mehanizmi spodbud in cilji glede učinkovitosti; |
| --- | --- |

(5)

mehanizmi spodbud in cilji glede učinkovitosti;

| (6) | indeksi inflacije; |
| --- | --- |

(6)

indeksi inflacije;

| (iv) | prihodki od prenosnih storitev; |
| --- | --- |

(iv)

prihodki od prenosnih storitev;

| (v) | naslednji količniki za prihodke iz točke (iv):






  (1) | razmerje med zmogljivostjo in blagom, tj. razmerje med prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti in prihodki od tarif za prenos na podlagi blaga; |
| --- | --- | --- |

(v)

naslednji količniki za prihodke iz točke (iv):

(1)

razmerje med zmogljivostjo in blagom, tj. razmerje med prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti in prihodki od tarif za prenos na podlagi blaga;

| (2) | razmerje med vstopom in izstopom, tj. razmerje med prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah in prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah; |
| --- | --- |

(2)

razmerje med vstopom in izstopom, tj. razmerje med prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh vstopnih točkah in prihodki od tarif za prenos na podlagi zmogljivosti na vseh izstopnih točkah;

| (3) | razdelitev na znotrajsistemsko in medsistemsko uporabo, tj. razmerje med prihodki od znotrajsistemske uporabe omrežja na vstopnih in izstopnih točkah in prihodki od medsistemske uporabe omrežja na vstopnih in izstopnih točkah, izračunano v skladu s členom 5; |
| --- | --- |

(3)

razdelitev na znotrajsistemsko in medsistemsko uporabo, tj. razmerje med prihodki od znotrajsistemske uporabe omrežja na vstopnih in izstopnih točkah in prihodki od medsistemske uporabe omrežja na vstopnih in izstopnih točkah, izračunano v skladu s členom 5;

| (vi) | če operater prenosnega sistema deluje v režimu nezamejenih cen – in samo v tolikšni meri – naslednje informacije, povezane s prejšnjim tarifnim obdobjem, o uskladitvi regulatornega računa:






  (1) | dejansko prejeti prihodki, primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju dovoljenih prihodkov in njegov del, ki je pripisan regulatornemu računu in, če se uporabljajo, podračunom v okviru takšnega regulatornega računa; |
| --- | --- | --- |

(vi)

če operater prenosnega sistema deluje v režimu nezamejenih cen – in samo v tolikšni meri – naslednje informacije, povezane s prejšnjim tarifnim obdobjem, o uskladitvi regulatornega računa:

(1)

dejansko prejeti prihodki, primanjkljaj ali presežek pri pokrivanju dovoljenih prihodkov in njegov del, ki je pripisan regulatornemu računu in, če se uporabljajo, podračunom v okviru takšnega regulatornega računa;

| (2) | uskladitveno obdobje in uporabljeni mehanizmi spodbud; |
| --- | --- |

(2)

uskladitveno obdobje in uporabljeni mehanizmi spodbud;

| (vii) | nameravana uporaba dražbene premije; |
| --- | --- |

(vii)

nameravana uporaba dražbene premije;

| (c) | informacije o tarifah za prenos in neprenosnih tarifah, ki so jim priložene ustrezne informacije o njihovi izpeljavi:






  (i) | če se uporabljajo, tarife za prenos na podlagi blaga iz člena 4(3); |
| --- | --- | --- |

(c)

informacije o tarifah za prenos in neprenosnih tarifah, ki so jim priložene ustrezne informacije o njihovi izpeljavi:

(i)

če se uporabljajo, tarife za prenos na podlagi blaga iz člena 4(3);

| (ii) | če se uporabljajo, neprenosne tarife za neprenosne storitve iz člena 4(4); |
| --- | --- |

(ii)

če se uporabljajo, neprenosne tarife za neprenosne storitve iz člena 4(4);

| (iii) | referenčne in druge cene, ki se uporabljajo na točkah, ki ne spadajo med točke iz člena 29. |
| --- | --- |

(iii)

referenčne in druge cene, ki se uporabljajo na točkah, ki ne spadajo med točke iz člena 29.

2.   Glede tarif za prenos se objavijo tudi naslednje informacije:

| (a) | razlaga:






  (i) | razlike v stopnji tarif za prenos za isto vrsto prenosnih storitev, ki se uporabljajo za veljavno tarifno obdobje in za tarifno obdobje, za katerega se objavljajo informacije; |
| --- | --- | --- |

(a)

razlaga:

(i)

razlike v stopnji tarif za prenos za isto vrsto prenosnih storitev, ki se uporabljajo za veljavno tarifno obdobje in za tarifno obdobje, za katerega se objavljajo informacije;

| (ii) | ocenjene razlike v stopnji tarif za prenos za isto vrsto prenosne storitve, ki se uporabljajo za tarifno obdobje, za katerega se objavljajo informacije, in za vsako tarifno obdobje v preostalem delu regulativnega obdobja; |
| --- | --- |

(ii)

ocenjene razlike v stopnji tarif za prenos za isto vrsto prenosne storitve, ki se uporabljajo za tarifno obdobje, za katerega se objavljajo informacije, in za vsako tarifno obdobje v preostalem delu regulativnega obdobja;

| (b) | vsaj poenostavljen tarifni model, ki se redno posodablja, s priloženimi pojasnili o načinu uporabe, da bodo uporabniki omrežja lahko izračunali tarife za prenos, ki se uporabljajo za veljavno tarifno obdobje, in ocenili njihovo možno spreminjanje v času po tem tarifnem obdobju. |
| --- | --- |

(b)

vsaj poenostavljen tarifni model, ki se redno posodablja, s priloženimi pojasnili o načinu uporabe, da bodo uporabniki omrežja lahko izračunali tarife za prenos, ki se uporabljajo za veljavno tarifno obdobje, in ocenili njihovo možno spreminjanje v času po tem tarifnem obdobju.

3.   Za točke, ki so izključene iz opredelitve ustreznih točk iz točke 3.2(1)(a) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009, se informacije o višini prognozirane pogodbene zmogljivosti in prognoziranem obsegu pretoka plina objavijo v skladu s točko 3.2(2) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009.

Člen 31

Oblika objave

1.   Informacije iz členov 29 in 30 se objavijo v skladu s členom 32 tako, da se na platformi iz točke 3.1.1(1)(h) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 objavi povezava na spletno mesto ustreznega subjekta.

Informacije so javno dostopne, brezplačne in se lahko neomejeno uporabljajo. Objavljene so:

| (a) | na uporabniku prijazen način; |
| --- | --- |

(a)

na uporabniku prijazen način;

| (b) | na jasen, zlahka dostopen in nediskriminatoren način; |
| --- | --- |

(b)

na jasen, zlahka dostopen in nediskriminatoren način;

| (c) | v prenosljivem formatu; |
| --- | --- |

(c)

v prenosljivem formatu;

| (d) | v enem ali več uradnih jezikih države članice in, če angleščina ni eden od uradnih jezikov države članice, kolikor je mogoče, v angleščini. |
| --- | --- |

(d)

v enem ali več uradnih jezikih države članice in, če angleščina ni eden od uradnih jezikov države članice, kolikor je mogoče, v angleščini.

2.   Informacije, ki se na platformi iz točke 3.1.1(1)(h) Priloge I k Uredbi (ES) št. 715/2009 objavijo za povezovalne točke:

| (a) | ob času, določenem v členu 29, pridržane cene za standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost in za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost; |
| --- | --- |

(a)

ob času, določenem v členu 29, pridržane cene za standardne produkte zmogljivosti za zagotovljeno zmogljivost in za standardne produkte zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost;

| (b) | ob času, določenem v členu 30, stroški na osnovi pretoka iz člena 4(3)(a), če se uporabljajo. |
| --- | --- |

(b)

ob času, določenem v členu 30, stroški na osnovi pretoka iz člena 4(3)(a), če se uporabljajo.

3.   Način objave informacij iz odstavka 2:

| (a) | kot je določeno v odstavkih 1(a) do (c); |
| --- | --- |

(a)

kot je določeno v odstavkih 1(a) do (c);

| (b) | v angleščini; |
| --- | --- |

(b)

v angleščini;

| (c) | v standardizirani preglednici, ki zajema vsaj naslednje informacije:







  (i) | povezovalno točko; |
| --- | --- | --- |

(c)

v standardizirani preglednici, ki zajema vsaj naslednje informacije:

(i)

povezovalno točko;

| (ii) | smer pretoka plina; |
| --- | --- |

(ii)

smer pretoka plina;

| (iii) | imena zadevnih operaterjev prenosnih sistemov; |
| --- | --- |

(iii)

imena zadevnih operaterjev prenosnih sistemov;

| (iv) | začetni in končni čas trajanja produkta; |
| --- | --- |

(iv)

začetni in končni čas trajanja produkta;

| (v) | podatek, ali je zmogljivost zagotovljena ali prekinljiva; |
| --- | --- |

(v)

podatek, ali je zmogljivost zagotovljena ali prekinljiva;

| (vi) | navedbo standardnega produkta zmogljivosti; |
| --- | --- |

(vi)

navedbo standardnega produkta zmogljivosti;

| (vii) | veljavno tarifo za kWh/h in kWh/d v domači valuti in eurih, pri čemer se upošteva:






  (1) | če je zmogljivost izražena v kWh/h, podatki o veljavni tarifi za kWh/d niso zavezujoči, in obratno; |
| --- | --- | --- |

(vii)

veljavno tarifo za kWh/h in kWh/d v domači valuti in eurih, pri čemer se upošteva:

(1)

če je zmogljivost izražena v kWh/h, podatki o veljavni tarifi za kWh/d niso zavezujoči, in obratno;

| (2) | če domača valuta ni euro, informacije o veljavni tarifi v eurih niso zavezujoče. |
| --- | --- |

(2)

če domača valuta ni euro, informacije o veljavni tarifi v eurih niso zavezujoče.

Standardizirana preglednica ob času, določenem v členu 30, poleg tega zajema tudi simulacijo vseh stroškov, za pretok 1 GWh/dan/leto za vsako povezovalno točko v domači valuti in eurih ob upoštevanju točke (vii)(2).

4.   Če se informacije iz odstavka 2 razlikujejo od ustreznih informacij iz odstavka 1, se upoštevajo ustrezni podatki iz odstavka 1.

Člen 32

Rok za objavo

Rok za objavo informacij iz členov 29 in 30 je:

| (a) | za informacije iz člena 29 najpozneje 30 dni pred letno dražbo letne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(a)

za informacije iz člena 29 najpozneje 30 dni pred letno dražbo letne zmogljivosti;

| (b) | za informacije iz člena 30 najpozneje 30 dni pred začetkom ustreznega tarifnega obdobja; |
| --- | --- |

(b)

za informacije iz člena 30 najpozneje 30 dni pred začetkom ustreznega tarifnega obdobja;

| (c) | za ustrezne tarife za prenos, ki se posodabljajo med tarifnim obdobjem v skladu s členom 12(3), takoj po odobritvi v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES. |
| --- | --- |

(c)

za ustrezne tarife za prenos, ki se posodabljajo med tarifnim obdobjem v skladu s členom 12(3), takoj po odobritvi v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES.

Vsaki posodobitvi tarif za prenos mora biti priložena informacija z navedbo razlogov za spremembo stopnje. Če se uporablja člen 12(3)(b), se za ustrezne vrste standardnih produktov zmogljivosti za prekinljivo zmogljivost priloži tudi posodobljeno poročilo iz člena 29(b).

POGLAVJE IX

RAZŠIRITVENA ZMOGLJIVOST

Člen 33

Tarifna načela za razširitveno zmogljivost

1.   Najnižja cena, po kateri operaterji prenosnih sistemov sprejmejo zahtevo za razširitveno zmogljivost, je referenčna cena. Za izračun preskusa gospodarnosti se referenčne cene izpeljejo tako, da se v metodologiji referenčnih cen zajamejo ustrezne predpostavke v zvezi s ponudbo razširitvene zmogljivosti.

2.   Če se šteje, da se za razširitveno zmogljivost ponuja pristop z nespremenljivo ceno za plačilo iz člena 24(b), pridržana cena iz člena 24(b) temelji na predvidenih stroških naložbe in obratovanja. Ko je razširitvena zmogljivost dana v uporabo, se taka pridržana cena sorazmerno prilagodi razliki med načrtovanimi in dejanskimi stroški naložbe ne glede na to, ali je ta razlika pozitivna ali negativna.

3.   Če prihodki, ustvarjeni z dodelitvijo celotne razširitvene zmogljivosti po referenčni ceni, ne bi zadostovali za pozitiven rezultat preskusa gospodarnosti, se lahko na prvi dražbi ali v alternativnem mehanizmu za dodeljevanje, v katerem se ponuja razširitvena zmogljivost, uporabi obvezna najnižja premija. Obvezna najnižja premija se lahko uporabi tudi na kasnejših dražbah, če se ponuja zmogljivost, ki prvotno ni bila prodana, ali zmogljivost, ki je bila prvotno zadržana v skladu s členom 8(8) in (9) Uredbe (EU) 2017/459. Odločitev o tem, ali se bo na dražbi uporabila obvezna najnižja premija in na katerih dražbah se bo uporabila, se sprejme v skladu s členom 41(6)(a) Direktive 2009/73/ES.

4.   S stopnjo obvezne najnižje premije se omogoči pozitiven rezultat testa gospodarnosti s prihodki, ustvarjenimi s ponujeno zmogljivostjo na prvi dražbi ali v alternativnem mehanizmu za dodeljevanje, v katerem se ponuja razširitvena zmogljivost. Razpon ravni za obvezno najnižjo premijo, odvisno od pričakovane dodeljene zmogljivosti, se v skladu s členom 25(1)(c) Uredbe (EU) 2017/459 posreduje ustreznim nacionalnim regulativnim organom v odobritev.

5.   Referenčni ceni za produkte združene zmogljivosti na ustrezni povezovalni točki se prišteje obvezna najnižja premija, ki jo odobri nacionalni regulativni organ, ter se pripisuje izključno operaterjem prenosnih sistemov, za katere je obvezno najnižjo premijo odobril nacionalni regulativni organ. To izhodiščno načelo za pripisovanje obvezne najnižje premije ne posega v razdelitev morebitne dodatne dražbene premije v skladu s členom 21(3) ali alternativnim sporazumom med udeleženimi nacionalnimi regulativnimi organi.

POGLAVJE X

KONČNE IN PREHODNE DOLOČBE

Člen 34

Metodologije in parametri za določanje dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterjev prenosnih sistemov

1.   Agencija do 6. aprila 2019 objavi poročilo o metodologijah in parametrih za določanje dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterjev prenosnih sistemov. To poročilo mora izhajati vsaj iz parametrov, navedenih v členu 30(1)(b)(iii).

2.   Nacionalni regulativni organi Agenciji v skladu s postopkom, ki ga opredeli Agencija, predložijo vse potrebne informacije v zvezi z metodologijami in parametri za določanje dovoljenih ali ciljnih prihodkov operaterjev prenosnih sistemov.

Člen 35

Obstoječe pogodbe

1.   Ta uredba ne vpliva na stopnje prenosnih tarif na podlagi pogodb ali rezervacij zmogljivosti, ki so bile sklenjene pred 6. aprilom 2017, če v takih pogodbah ali rezervacijah zmogljivosti ni predvidena sprememba stopnje tarif za prenos na podlagi zmogljivosti in/ali blaga, razen morebitne indeksacije.

2.   Pogodbene določbe v zvezi s tarifami za prenos in rezervacije zmogljivosti iz odstavka 1 se po dnevu prenehanja veljavnosti ne obnavljajo, podaljšujejo ali prenašajo.

3.   Operater prenosnega sistema do 6. maja 2017 pošlje morebitne pogodbe ali informacije o rezervacijah zmogljivosti iz odstavka 1 nacionalnemu regulativnemu organu v vednost.

Člen 36

Spremljanje izvajanja

1.   ENTSO-G bo v pomoč Agenciji pri opravljanju njenih dolžnosti spremljanja v skladu s členom 9(1) Uredbe (ES) št. 715/2009 v skladu s členom 8(8) in (9) Uredbe (ES) št. 715/2009 spremljal in analiziral izvajanje te uredbe s strani operaterjev prenosnih sistemov. Zlasti bo zagotavljal, da bodo vsi podatki operaterjev prenosnih sistemov popolni in točni. Navedene informacije bo Agenciji predložil v naslednjih rokih:

| (a) | do 31. marca 2018 za zahteve iz poglavja VIII; |
| --- | --- |

(a)

do 31. marca 2018 za zahteve iz poglavja VIII;

| (b) | do 31. marca 2020 za vse druge določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

do 31. marca 2020 za vse druge določbe te uredbe.

2.   Operaterji prenosnih sistemov predložijo ENTSO-G vse podatke, ki jih ENTSO-G potrebuje za izpolnjevanje svojih obveznosti v skladu z odstavkom 1, in sicer v naslednjih rokih:

| (a) | do 31. decembra 2017 za zahteve iz poglavja VIII; |
| --- | --- |

(a)

do 31. decembra 2017 za zahteve iz poglavja VIII;

| (b) | do 31. decembra 2019 za vse druge določbe te uredbe. |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2019 za vse druge določbe te uredbe.

3.   Cikel spremljanja izvajanja iz odstavkov 1 in 2 se v prihodnjih letih ponovi na podlagi ustreznih zahtev Komisije.

4.   ENTSO-G in Agencija ohranjata zaupnost vseh poslovno občutljivih informacij.

5.   Agencija v treh letih od začetka veljavnosti te uredbe objavi poročilo o uporabi metodologij referenčnih cen v državah članicah.

Člen 37

Pooblastilo za odobritev odstopanja

1.   Nacionalni regulativni organi lahko na prošnjo subjekta, ki upravlja povezovalni plinovod, za katerega je bilo odobreno izvzetje od člena 41(6), (8) in (10) Direktive 2009/73/ES v skladu s členom 36 navedene direktive ali kakšno podobno izvzetje, takemu subjektu skupaj odobrijo odstopanje od uporabe enega ali več členov te uredbe v skladu z odstavki 2 do 6 tega člena, če bi imela uporaba navedenih členov za tak subjekt eno ali več od negativnih posledic, navedenih v nadaljevanju. Uporaba navedenih členov:

| (a) | ne bi omogočala učinkovitega trgovanja s plinom in konkurence; |
| --- | --- |

(a)

ne bi omogočala učinkovitega trgovanja s plinom in konkurence;

| (b) | ne bi spodbujala naložb v nove zmogljivosti ali ohranjanje obstoječe ravni zmogljivosti; |
| --- | --- |

(b)

ne bi spodbujala naložb v nove zmogljivosti ali ohranjanje obstoječe ravni zmogljivosti;

| (c) | bi nerazumno izkrivljala čezmejno trgovanje; |
| --- | --- |

(c)

bi nerazumno izkrivljala čezmejno trgovanje;

| (d) | bi izkrivljala konkurenco z drugimi operaterji infrastrukture, ki ponujajo storitve, ki so po naravi podobne storitvam povezovalnega plinovoda; |
| --- | --- |

(d)

bi izkrivljala konkurenco z drugimi operaterji infrastrukture, ki ponujajo storitve, ki so po naravi podobne storitvam povezovalnega plinovoda;

| (e) | ne bi bila izvedljiva glede na posebno naravo povezovalnih plinovodov. |
| --- | --- |

(e)

ne bi bila izvedljiva glede na posebno naravo povezovalnih plinovodov.

2.   Subjekt, ki zaprosi za odstopanje v skladu z odstavkom 1, v prošnji poda podrobno obrazložitev z vsemi dokazili, po potrebi tudi analizo stroškov in koristi, s katerimi dokaže, da je izpolnjen eden ali več pogojev iz odstavka 1(a) do (e).

3.   Zadevni nacionalni regulativni organi prošnjo za odstopanje skupaj ocenijo in pri njeni obravnavi tesno sodelujejo. Kadar ustrezni nacionalni regulativni organ odobri odstopanje, v svojih odločitvah določijo njegovo trajanje.

4.   Nacionalni regulativni organi o svojih odločitvah, s katerimi odobrijo tako odstopanje, uradno obvestijo Agencijo in Komisijo.

5.   Nacionalni regulativni organ lahko odstopanje prekličejo, če okoliščine in/ali osnovni vzroki ne obstajajo več, ali na obrazloženo priporočilo Agencije ali Komisije, da naj se odstopanje prekliče kot neutemeljeno.

Člen 38

Začetek veljavnosti

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od začetka veljavnosti.

3.   Toda poglavji VI in VIII se uporabljata od 1. oktobra 2017. Poglavja II, III in IV se uporabljajo od 31. maja 2019.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 211, 14.8.2009, str. 36.

1

(2)  Uredba Komisije (EU) 2017/459 z dne 16. marca 2017 o oblikovanju kodeksa omrežja za mehanizme za dodeljevanje zmogljivosti v prenosnih sistemih plina in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 984/2013 (glej stran 1 tega Uradnega lista).

2

(3)  Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom in o razveljavitvi Direktive 2003/55/ES (UL L 211, 14.8.2009, str. 94).

3

(4)  Uredba (ES) št. 713/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o ustanovitvi Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev (UL L 211, 14.8.2009, str. 1).

4

(5)  Uredba Komisije (EU) št. 312/2014 z dne 26. marca 2014 o vzpostavitvi kodeksa omrežja za izravnavo odstopanj za plin v prenosnih omrežjih (UL L 91, 27.3.2014, str. 15).

5

(6)  Uredba Komisije (EU) 2015/703 z dne 30. aprila 2015 o vzpostavitvi kodeksa omrežja s pravili o medobratovalnosti in izmenjavi podatkov (UL L 113, 1.5.2015, str. 13).

6

(7)  Uredba (EU) št. 347/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2013 o smernicah za vseevropsko energetsko infrastrukturo in razveljavitvi Odločbe št. 1364/2006/ES in spremembi uredb (ES) št. 713/2009, (ES) št. 714/2009 in (ES) št. 715/2009 (UL L 115, 25.4.2013, str. 39).

7

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/57

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/461

z dne 16. marca 2017

o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s skupnimi postopki, obrazci in predlogami za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi za nameravane pridobitve kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kot je navedeno v členu 24 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih podjetij, spremembi Direktive 2002/87/ES in razveljavitvi direktiv 2006/48/ES in 2006/49/ES (1) ter zlasti člena 22(9) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Primerno je določiti skupne postopke, obrazce in predloge, da se pristojnim organom omogoči pravilna ocena obvestil o nameravanih neposrednih ali posrednih pridobitvah ali povečanjih kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kadar je nameravani pridobitelj nadzorovani subjekt v drugi državi članici ali sektorju, nadrejena oseba takšnega nadzorovanega subjekta ali fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje takšen nadzorovani subjekt. V teh primerih bi se morali zadevni pristojni organi posvetovati ter si medsebojno zagotoviti vse zahtevane in vse ostale bistvene informacije. |
| --- | --- |

(1)

Primerno je določiti skupne postopke, obrazce in predloge, da se pristojnim organom omogoči pravilna ocena obvestil o nameravanih neposrednih ali posrednih pridobitvah ali povečanjih kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kadar je nameravani pridobitelj nadzorovani subjekt v drugi državi članici ali sektorju, nadrejena oseba takšnega nadzorovanega subjekta ali fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje takšen nadzorovani subjekt. V teh primerih bi se morali zadevni pristojni organi posvetovati ter si medsebojno zagotoviti vse zahtevane in vse ostale bistvene informacije.

| (2) | V skladu s členom 14(2) Direktive 2013/36/EU se posvetovalni postopek iz člena 24 navedene direktive uporablja tudi za oceno delničarjev in družbenikov kreditnih institucij za namene izdaje dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije. Skupni postopki, obrazci in predloge bi zato morali omogočiti tudi posvetovanje med zadevnimi pristojnimi organi, kadar se ocena delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži opravi v okviru ocene vlog za dovoljenje za kreditne institucije. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 14(2) Direktive 2013/36/EU se posvetovalni postopek iz člena 24 navedene direktive uporablja tudi za oceno delničarjev in družbenikov kreditnih institucij za namene izdaje dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije. Skupni postopki, obrazci in predloge bi zato morali omogočiti tudi posvetovanje med zadevnimi pristojnimi organi, kadar se ocena delničarjev ali družbenikov s kvalificiranimi deleži opravi v okviru ocene vlog za dovoljenje za kreditne institucije.

| (3) | Za olajšanje sodelovanja med pristojnimi organi in za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij, bi morali pristojni organi imenovati namenske kontaktne točke, zlasti za posvetovalni postopek iz člena 24 Direktive 2013/36/EU, in takšne informacije javno objaviti na svojih spletnih straneh. |
| --- | --- |

(3)

Za olajšanje sodelovanja med pristojnimi organi in za zagotovitev učinkovite izmenjave informacij, bi morali pristojni organi imenovati namenske kontaktne točke, zlasti za posvetovalni postopek iz člena 24 Direktive 2013/36/EU, in takšne informacije javno objaviti na svojih spletnih straneh.

| (4) | Vzpostaviti bi bilo treba posvetovalne postopke z jasnimi roki, da se zagotovi pravočasno in učinkovito sodelovanje med pristojnimi organi. |
| --- | --- |

(4)

Vzpostaviti bi bilo treba posvetovalne postopke z jasnimi roki, da se zagotovi pravočasno in učinkovito sodelovanje med pristojnimi organi.

| (5) | Ti posvetovalni postopki bi morali tudi zagotavljati, da pristojni organi sodelujejo in skupaj izboljšujejo posvetovalni postopek, in sicer tako da spodbujajo povratne informacije glede kakovosti in primernosti prejetih informacij, kadar je to potrebno. |
| --- | --- |

(5)

Ti posvetovalni postopki bi morali tudi zagotavljati, da pristojni organi sodelujejo in skupaj izboljšujejo posvetovalni postopek, in sicer tako da spodbujajo povratne informacije glede kakovosti in primernosti prejetih informacij, kadar je to potrebno.

| (6) | Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) predložil Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Ta uredba temelji na osnutku izvedbenih tehničnih standardov, ki ga je Evropski bančni organ (v nadaljnjem besedilu: EBA) predložil Komisiji.

| (7) | EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(7)

EBA je opravila odprta javna posvetovanja o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, analizirala morebitne povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja

Ta uredba določa skupne postopke, obrazce in predloge za posvetovalni postopek iz člena 24 Direktive 2013/36/EU med:

| (a) | pristojnim organom obstoječe kreditne institucije, v kateri se namerava pridobiti ali povečati kvalificiran delež, ali pristojnim organom, ki je pristojen za izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije (v nadaljnjem besedilu: „organ prosilec“); |
| --- | --- |

(a)

pristojnim organom obstoječe kreditne institucije, v kateri se namerava pridobiti ali povečati kvalificiran delež, ali pristojnim organom, ki je pristojen za izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije (v nadaljnjem besedilu: „organ prosilec“);

| (b) | zadevnim pristojnim organom nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika, kadar se takšen nameravani pridobitelj, delničar ali član uvršča v eno izmed kategorij iz točk (a), (b) in (c) člena 24(1) Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: „zaprošeni organ“). |
| --- | --- |

(b)

zadevnim pristojnim organom nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika, kadar se takšen nameravani pridobitelj, delničar ali član uvršča v eno izmed kategorij iz točk (a), (b) in (c) člena 24(1) Direktive 2013/36/EU (v nadaljnjem besedilu: „zaprošeni organ“).

Člen 2

Imenovane kontaktne točke

Za namene posvetovalnega postopka iz člena 24 Direktive 2013/36/EU zadevni pristojni organi imenujejo kontaktne točke, katerim se pošiljajo obvestila o posvetovanju in druga sporočila v skladu s to uredbo, in sicer navedejo enoten naslov namenskega oddelka ali poštni predal ter te kontaktne točke objavijo na svojih spletnih straneh.

Člen 3

Obvestilo o posvetovanju

1.   Organ prosilec pošlje obvestilo o posvetovanju zaprošenemu organu, takoj ko je to mogoče po prejemu obvestila iz člena 22(1) Direktive 2013/36/EU ter v vsakem primeru najpozneje deset delovnih dni po začetku ocenjevalnega obdobja iz drugega pododstavka člena 22(2) navedene direktive.

2.   Kadar se ocena iz člena 23(1) Direktive 2013/36/EU opravi v okviru ocene vloge za izdajo dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditne institucije, organ prosilec pošlje obvestilo o posvetovanju zaprošenemu organu, takoj ko je to mogoče po prejemu takšne vloge in v vsakem primeru najpozneje deset delovnih dni po prejemu popolnih informacij iz člena 15 Direktive 2013/36/EU.

3.   Organ prosilec pošlje pisna obvestila o posvetovanju iz odstavkov 1 in 2 po pošti, telefaksu ali varnih elektronskih poteh ter jih naslovi na imenovano kontaktno točko zaprošenega organa.

4.   Organ prosilec pošlje obvestila o posvetovanju iz odstavkov 1 in 2, tako da izpolni predlogo iz Priloge I, v kateri določi glavne podrobnosti nameravanega deleža in informacije, ki jih v zvezi s tem organ prosilec zahteva od zaprošenega organa.

Člen 4

Potrdilo o prejemu obvestila o posvetovanju

Zaprošeni organ pošlje organu prosilcu potrdilo o prejemu obvestila o posvetovanju iz člena 3 v dveh delovnih dneh po prejemu takšnega obvestila.

Člen 5

Odgovor zaprošenega organa

1.   Na obvestilo o posvetovanju se odgovori v pisno v obliki, določeni v Prilogi II, ter odgovor pošlje po pošti, telefaksu ali varnih elektronskih poteh. Naslovi se na imenovane kontaktne točke organa prosilca iz člena 2, razen če organ prosilec ne določi drugače.

2.   Zaprošeni organ organu prosilcu čim prej, vendar najpozneje v dvajsetih delovnih dneh po prejemu obvestila o posvetovanju, pošlje:

| (a) | vse relevantne informacije, ki se zahtevajo v obvestilu o posvetovanju, vključno z mnenji ali pridržki v zvezi s pridobitvijo nameravanega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

vse relevantne informacije, ki se zahtevajo v obvestilu o posvetovanju, vključno z mnenji ali pridržki v zvezi s pridobitvijo nameravanega pridobitelja;

| (b) | vse bistvene informacije na lastno pobudo. |
| --- | --- |

(b)

vse bistvene informacije na lastno pobudo.

3.   Kadar zaprošeni organ ne more izpolniti roka iz odstavka 2, organu prosilcu nemudoma sporoči utemeljene razloge za zamudo in navede predviden datum odgovora. Zaprošeni organ redno obvešča o doseženem napredku, in sicer na lastno pobudo ali na zahtevo organa prosilca.

4.   Kadar zaprošeni organ iz utemeljenih razlogov ne more zagotoviti vseh zahtevanih informacij do roka iz odstavka 2:

| (a) | predloži informacije, ki jih že ima na voljo, do roka iz odstavka 2, in sicer v obliki, določeni v Prilogi II; |
| --- | --- |

(a)

predloži informacije, ki jih že ima na voljo, do roka iz odstavka 2, in sicer v obliki, določeni v Prilogi II;

| (b) | predloži vse manjkajoče informacije, takoj ko so te na voljo, in na način, tudi ustno, ki zagotavlja, da se lahko vsi potrebni ukrepi hitro izvedejo. |
| --- | --- |

(b)

predloži vse manjkajoče informacije, takoj ko so te na voljo, in na način, tudi ustno, ki zagotavlja, da se lahko vsi potrebni ukrepi hitro izvedejo.

5.   Če se zahtevane informacije zagotovijo ustno v skladu s točko (b) odstavka 4, se nato potrdijo pisno v skladu z odstavkom 1, razen če se sodelujoči pristojni organi ne dogovorijo drugače.

Člen 6

Postopki posvetovanja

1.   Organ prosilec in zaprošeni organ v zvezi z obvestilom o posvetovanju in odgovorom nanj komunicirata po najhitrejši poti izmed poti, določenih v členu 3(3) in členu 5(1), pri čemer ustrezno upoštevata zaupnost, čas dostave, obseg vsebine, ki jo je treba sporočiti, in težavnost dostopa organa prosilca do informacij.

2.   Informacije, ki jih zagotovi zaprošeni organ, so po njegovi najboljši vednosti popolne, pravilne in posodobljene.

3.   Po prejemu obvestila o posvetovanju zaprošeni organ organu prosilcu pravočasno sporoči vsa potrebna pojasnila v zvezi z zahtevanimi informacijami.

Organ prosilec prav tako nemudoma odgovori na zahteve po pojasnilih s strani zaprošenega organa.

4.   Če ima zahtevane informacije drug organ iste države članice, iz katere prihaja zaprošeni organ, vendar ta ni pristojni organ za namene člena 24 Direktive 2013/36/EU, zaprošeni organ stori vse, kar je v njegovi moči, da hitro pridobi informacije in jih posreduje organu prosilcu v skladu s členom 5.

Če ima zahtevane informacije drug organ druge države članice ali drug organ iste države članice, ki je pristojni organ za namene člena 24 Direktive 2013/36/EU, zaprošeni organ to takoj sporoči organu prosilcu.

5.   Zaprošeni organ in organ prosilec sodelujeta, da razrešita vse težave, do katerih lahko pride pri odgovoru na zahtevek.

6.   Zaprošeni organ in organ prosilec drug drugemu zagotovita povratne informacije o rezultatih ocene, v zvezi s katero je potekal posvetovalni postopek, in kadar je to ustrezno, o uporabnosti informacij ali druge prejete pomoči in o vsakršnih težavah, ki so nastale pri zagotavljanju take pomoči ali informacij.

7.   Kadar v ocenjevalnem obdobju pridejo na dan nove informacije ali so potrebne dodatne informacije, organ prosilec in zaprošeni organ poskrbita, da se izmenjajo vse bistvene in zadevne informacije. V ta namen se lahko po potrebi uporabljajo predloge iz prilog I in II.

8.   Pristojni organi med posvetovalnim postopkom uporabljajo uradni jezik države članice Unije, ki je jezik, ki se običajno uporablja za mednarodno nadzorno sodelovanje, ter izbrani jezik ali izbrane jezike objavijo na svojih spletnih straneh. Pristojni organi držav članic, ki imajo skupen uradni jezik ali se medseboj dogovorijo o uporabi drugega uradnega jezika države članice Unije, lahko uporabljajo ta jezik.

Člen 7

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2017

Za Komisijo

Predsednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  UL L 176, 27.6.2013, str. 338.

1

(2)  Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).

2

---

PRILOGA I

Predloga obvestila o posvetovanju

(Člen 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/461)

Datum: ...

POŠILJATELJ:

Država članica:

Organ prosilec:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke)

Telefon:

E-naslov:

Referenčna številka:

PREJEMNIK:

Država članica:

Zaprošeni organ:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke)

Telefon:

E-naslov:

Spoštovani,

v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/461 (1) se izda obvestilo o posvetovanju v zvezi z zadevami, ki so podrobneje opredeljene v nadaljevanju.

Upoštevajte, da ocenjevalni postopek poteče [vstavite datum] (2). Zato vas prosimo, da predložite zahtevane informacije in vse druge bistvene informacije kot tudi vsakršna mnenja ali pridržke, ki jih morda imate v zvezi z nameravanim deležem, in sicer v 20 delovnih dneh od prejema tega dopisa ali, če to ni mogoče, prosimo sporočite, kdaj nam boste predvidoma lahko pomagali.

Za obvestilo o posvetovanju, vaš odgovor in njuno obdelavo se uporablja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (3).

Informacije o nameravanem deležu

Identiteta nameravanih pridobiteljev, delničarjev ali družbenikov:

...

...

...

[Za fizične osebe navedite osebne podatke, vključno z imenom osebe, datumom in krajem rojstva, osebno identifikacijsko številko (kadar je na voljo) in naslovom. Za pravne osebe navedite registrirano ime, registrirani naslov sedeža, poštni naslov (če se razlikuje) in nacionalno identifikacijsko številko (kadar je na voljo)]

Ime zadevnih reguliranih subjektov v državi članici zaprošenega organa in razmerje do nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika:

...

...

...

[Kadar je nameravani pridobitelj, delničar ali družbenik reguliran subjekt, kot so navedeni v členu 24(1)(a) Direktive 2013/36/EU, zadostuje ime nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika. Če nameravani pridobitelj, delničar ali družbenik spada v eno izmed kategorij, opredeljenih v členu 24(1)(b) ali (c) Direktive 2013/36/EU, je treba obrazložiti tudi razmerje med nameravanim pridobiteljem, delničarjem ali družbenikim in zadevnim reguliranim subjektom s sedežem v državi članici zaprošenega organa]

Identiteta ciljnega podjetja ali institucije, za katero se prosi za dovoljenje:

...

...

...

Navedite registrirano ime, registrirani naslov sedeža, poštni naslov (če se razlikuje) in nacionalno identifikacijsko številko (kadar je na voljo)]

Velikost trenutnega in načrtovanega neposrednega ali posrednega deleža nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika v ciljnem podjetju ali institucije, za katero se prosi za dovoljenje:

...

...

...

[Vstavite informacije o delnicah ciljnega podjetja ali institucije, za katero se prosi za dovoljenje, ki so v lasti nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali ta razmišlja o njihovi pridobitvi (po potrebi pred nameravano pridobitvijo in po njej), vključno s (i) številom in vrsto delnic podjetja, ali so delnice navadne ali druge, ki so v lasti nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali jih ta namerava pridobiti (po potrebi pred nameravano pridobitvijo in po njej), skupaj z nominalno vrednostjo takšnih delnic, (ii) deležem skupnega kapitala podjetja, ki ga predstavljajo delnice, ki jih ima v lasti nameravani pridobitelj, delničar ali družbenik ali jih ta namerava pridobiti (po potrebi pred nameravano pridobitvijo in po njej), ter (iii) deležem skupnih glasovalnih pravic v podjetju, ki jih zagotavljajo delnice, ki jih ima v lasti nameravani pridobitelj, delničar ali družbenik ali jih ta namerava pridobiti (po potrebi pred nameravano pridobitvijo in po njej), če se ta delež razlikuje od deleža v kapitalu podjetja. Za posredne pridobitve se takšne informacije navedejo smiselno.]

Podrobnosti o drugih sodelujočih organih... .......

...

...

...

[Ali je organ prosilec v zvezi s predmetom urejanja zahtevka bil ali bo v stiku s katerim koli drugim organom v državi članici zaprošenega organa ali s katerim koli drugim organom, za katerega organ prosilec ve, da se dejavno zanima za predmet urejanja zahtevka]

[Dodatne informacije, ki jih je predložil organ prosilec (če so na voljo):

...

...

...

...]

Vrsta zahtevane pomoči

Zahtevane posebne informacije:

...

...

...

...

[Natančno opišite zahtevane posebne informacije, vključno z vsemi zahtevanimi relevantnimi dokumenti. Takšne informacije vključujejo:

| — | rezultat najnovejše ocene ustreznosti (v smislu primernosti in sposobnosti) nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali ustreznih uradnikov zadevnega reguliranega subjekta, kadar je na voljo; |
| --- | --- |

—

rezultat najnovejše ocene ustreznosti (v smislu primernosti in sposobnosti) nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali ustreznih uradnikov zadevnega reguliranega subjekta, kadar je na voljo;

| — | rezultat najnovejše ocene finančne trdnosti nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali zadevnega reguliranega subjekta ter s tem povezana javna ali zunanja revizijska poročila, kadar so na voljo; |
| --- | --- |

—

rezultat najnovejše ocene finančne trdnosti nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali zadevnega reguliranega subjekta ter s tem povezana javna ali zunanja revizijska poročila, kadar so na voljo;

| — | rezultat najnovejše ocene zaprošenega organa glede kakovosti strukture upravljanja nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali zadevnega reguliranega subjekta ter njegovih upravnih in računovodskih postopkov, sistemov notranjih kontrol, korporativnega upravljanja, strukture skupine itd., kadar je na voljo; |
| --- | --- |

—

rezultat najnovejše ocene zaprošenega organa glede kakovosti strukture upravljanja nameravanega pridobitelja, delničarja ali družbenika ali zadevnega reguliranega subjekta ter njegovih upravnih in računovodskih postopkov, sistemov notranjih kontrol, korporativnega upravljanja, strukture skupine itd., kadar je na voljo;

| — | ali obstajajo razlogi za sum, da se v povezavi z nameravano pridobitvijo ali udeležbo izvaja pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma se je to izvajalo ali poskušalo izvajati v preteklosti, |
| --- | --- |

—

ali obstajajo razlogi za sum, da se v povezavi z nameravano pridobitvijo ali udeležbo izvaja pranje denarja ali financiranje terorizma oziroma se je to izvajalo ali poskušalo izvajati v preteklosti,

ter vse druge specifične informacije, ki jih zahteva organ prosilec.]

S spoštovanjem,

[podpis]

---

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/461 z dne 16. marca 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s skupnimi postopki, obrazci in predlogami za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi za nameravane pridobitve kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kot je navedeno v členu 24 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 72, 17.3.2017, str. 57).

1

(2)  V skladu z drugim pododstavkom člena 22(2) Direktive 2013/36/EU ali po potrebi člena 15 navedene direktive.

2

(3)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

3

---

PRILOGA II

Predloga za odgovor zaprošenega organa

(Člen 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/461)

Datum: ...

Splošne informacije

POŠILJATELJ:

Država članica:

Zaprošeni organ:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke)

Telefon:

E-naslov:

Referenčna številka zaprošenega organa:

PREJEMNIK:

Država članica:

Organ prosilec:

Naslov:

(kontaktni podatki imenovane kontaktne točke)

Telefon:

E-naslov:

Referenčna številka zaprošenega organa:

Spoštovani,

v skladu s členom 5 Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/461 (1) smo obdelali vaše obvestilo o posvetovanju z dne [dd.mm.llll] z zgoraj navedeno referenčno številko.

Za ta odgovor se uporablja Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES (2).

Prosimo, navedite vsakršen morebiten pomislek v zvezi z določenimi zahtevanimi informacijami ali katerim koli drugim vidikom te ocene:

...

...

...

Tu navedite zahtevane informacije ali navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo zahtevane informacije:

...

...

...

Če obstajajo kakršne koli druge bistvene informacije ali druge informacije, ki jih zaprošeni organ želi predložiti, jih navedite tu oziroma obrazložite, kako boste te informacije predložili, ali navedite sklic na zadevne priloge, ki vsebujejo te informacije:

...

...

...

[Navedite vse bistvene informacije, kot so struktura skupine ali najnovejše ocene finančne trdnosti nameravanega pridobitelja ali zadevnega reguliranega subjekta.]

Če obstajajo kakršna koli stališča ali pridržki v zvezi z nameravano pridobitvijo, jih navedite tu:

...

...

...

Če katera izmed zahtevanih informacij ni bila na voljo v času priprave tega odgovora in zaradi čakanja nanjo ta odgovor ne bi bil preložen v roku, tu opredelite to informacijo in navedite, kdaj naj bi bila predvidoma na voljo:

...

...

...

S spoštovanjem,

[podpis]

---

(1)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/461 z dne 16. marca 2017 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov v zvezi s skupnimi postopki, obrazci in predlogami za posvetovalni postopek med zadevnimi pristojnimi organi za nameravane pridobitve kvalificiranih deležev v kreditnih institucijah, kot je navedeno v členu 24 Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 72, 17.3.2017, str. 57).

1

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, 23.11.1995, str. 31).

2

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/66 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/66

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/462

z dne 16. marca 2017

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  
  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | EG | 184,2 |
| MA | 98,3 |
| SN | 196,7 |
| TN | 182,1 |
| TR | 96,3 |
| ZZ | 151,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 178,3 |
| ZZ | 210,1 |
| 0709 93 10 | MA | 46,4 |
| TR | 135,9 |
| ZZ | 91,2 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 43,7 |
| IL | 69,3 |
| MA | 54,3 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,7 |
| ZZ | 58,7 |
| 0805 50 10 | TR | 66,0 |
| ZZ | 66,0 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 154,7 |
| US | 105,5 |
| ZA | 116,3 |
| ZZ | 124,7 |
| 0808 30 90 | AR | 126,5 |
| CL | 134,8 |
| CN | 74,5 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 113,6 |
| ZZ | 119,7 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

EG

184,2

MA

98,3

SN

196,7

TN

182,1

TR

96,3

ZZ

151,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

178,3

ZZ

210,1

0709 93 10

MA

46,4

TR

135,9

ZZ

91,2

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

43,7

IL

69,3

MA

54,3

TN

55,3

TR

70,7

ZZ

58,7

0805 50 10

TR

66,0

ZZ

66,0

0808 10 80

CL

122,2

CN

154,7

US

105,5

ZA

116,3

ZZ

124,7

0808 30 90

AR

126,5

CL

134,8

CN

74,5

TR

148,9

ZA

113,6

ZZ

119,7

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/68 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/68

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/463

z dne 16. marca 2017

o določitvi količin, ki jih je treba dodati količini, določeni za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017 v okviru tarifnih kvot, ki so z Uredbo (ES) št. 1384/2007 odprte za perutninsko meso s poreklom iz Izraela

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1) ter zlasti člena 188(2) in (3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 (2) je odprla letne tarifne kvote za uvoz proizvodov iz sektorja za perutninsko meso s poreklom iz Izraela.

| (2) | Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje. |
| --- | --- |

(2)

Količine v zahtevkih za uvozna dovoljenja, vloženih od 1. do 7. marca 2017 za podobdobje od 1. aprila do 30. junija 2017, so nižje od razpoložljivih količin. Zato bi bilo treba določiti količine, za katere zahtevki niso bili vloženi, in jih dodati količini, določeni za naslednje kvotno podobdobje.

| (3) | Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da bi zagotovili učinkovitost ukrepa, bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Količine, za katere zahtevki za uvozna dovoljenja niso bili vloženi v skladu z Uredbo (ES) št. 1384/2007 in ki jih je treba dodati količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017, so navedene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 16. marca 2017

Za Komisijo

V imenu predsednika

Jerzy PLEWA

Generalni direktor

Generalni direktorat za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

1

(2)  Uredba Komisije (ES) št. 1384/2007 z dne 26. novembra 2007 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 2398/96 o odprtju in upravljanju nekaterih kvot za uvoz proizvodov iz perutninskega mesa s poreklom iz Izraela v Skupnost (UL L 309, 27.11.2007, str. 40).

2

---

PRILOGA

| Zaporedna št. | Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017
  (v kg) |
| --- | --- |
| 09.4091 | 280 000 |
| 09.4092 | 2 000 000 |

Zaporedna št.

Količine, za katere niso bili vloženi zahtevki in ki jih je treba dodati razpoložljivim količinam za podobdobje od 1. julija do 30. septembra 2017

(v kg)

09.4091

280 000

09.4092

2 000 000

---

SKLEPI

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/70 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/70

---

SKLEP POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA (SZVP) 2017/464

z dne 7. marca 2017

o imenovanju poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini in razveljavitvi Sklepa BiH/21/2014 (BiH/24/2017)

POLITIČNI IN VARNOSTNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti tretjega odstavka člena 38 Pogodbe,

ob upoštevanju Skupnega ukrepa Sveta 2004/570/SZVP z dne 12. julija 2004 o vojaški operaciji Evropske unije v Bosni in Hercegovini (1) in zlasti člena 6 Skupnega ukrepa,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO). |
| --- | --- |

(1)

Svet je v skladu s členom 6(1) Skupnega ukrepa 2004/570/SZVP za sprejemanje ustreznih sklepov o imenovanju poveljnika operacije EU pooblastil Politični in varnostni odbor (PVO).

| (2) | PVO je 18. marca 2014 sprejel Sklep BiH/21/2014 (2) o imenovanju generala Adriana BRADSHAWA, namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), za poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(2)

PVO je 18. marca 2014 sprejel Sklep BiH/21/2014 (2) o imenovanju generala Adriana BRADSHAWA, namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi (DSACEUR), za poveljnika operacije EU za vojaško operacijo Evropske unije v Bosni in Hercegovini.

| (3) | Zveza NATO je sklenila na mesto generala Adriana BRADSHAWA za namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi imenovati generalpodpolkovnika Jamesa EVERARDA. Slednji začne opravljati dolžnosti 28. marca 2017. Generalpodpolkovnik James EVERARD bi moral generala Adriana BRADSHAWA nadomestiti tudi v vlogi poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini. |
| --- | --- |

(3)

Zveza NATO je sklenila na mesto generala Adriana BRADSHAWA za namestnika vrhovnega poveljnika zavezniških sil v Evropi imenovati generalpodpolkovnika Jamesa EVERARDA. Slednji začne opravljati dolžnosti 28. marca 2017. Generalpodpolkovnik James EVERARD bi moral generala Adriana BRADSHAWA nadomestiti tudi v vlogi poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini.

| (4) | Sklep BiH/21/2014 bi bilo zato treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(4)

Sklep BiH/21/2014 bi bilo zato treba razveljaviti.

| (5) | V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 5 Protokola št. 22 o stališču Danske, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, Danska ne sodeluje pri pripravi in izvajanju sklepov in ukrepov Unije, ki zadevajo obrambo.

| (6) | Evropski svet je na zasedanju v Københavnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice Unije, ki so tudi članice zveze NATO ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so v ta namen sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo NATO – |
| --- | --- |

(6)

Evropski svet je na zasedanju v Københavnu 12. in 13. decembra 2002 sprejel izjavo, v skladu s katero se ureditev „Berlin plus“ uporablja in izvaja le za tiste države članice Unije, ki so tudi članice zveze NATO ali pogodbenice „Partnerstva za mir“ in so v ta namen sklenile dvostranske sporazume o varnosti z zvezo NATO –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Generalpodpolkovnik James EVERARD je od 28. marca 2017 imenovan za poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini.

Člen 2

Sklep BiH/21/2014 se razveljavi.

Člen 3

Ta sklep začne veljati 28. marca 2017.

V Bruslju, 7. marca 2017

Za Politični in varnostni odbor

Predsednik

W. STEVENS

---

(1)  
  UL L 252, 28.7.2004, str. 10.

1

(2)  Sklep Političnega in varnostnega odbora BiH/21/2014 z dne 18. marca 2014 o imenovanju poveljnika operacije EU v okviru vojaške operacije Evropske unije v Bosni in Hercegovini in razveljavitvi Sklepa BiH/17/2011 (UL L 95, 29.3.2014, str. 29).

2

---

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/72 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/72

---

SKLEP št. 45/2016 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE

z dne 1. marca 2017

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/465]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike in zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, DC, 13. februarja 2017

V imenu Evropske unije

Ignacio IRUARRIZAGA

Podpisano v Bruslju, 1. marca 2017

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti

| PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l. |
| --- |
| via Campagna, 92 |
| I-22020 Faloppio (Como) |
| ITALIJA |

PRIMA RICERCA & SVILUPPO S.r.l.

via Campagna, 92

I-22020 Faloppio (Como)

ITALIJA

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/74

---

SKLEP št. 46/2016 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE

z dne 1. marca 2017

o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam sektorske priloge o telekomunikacijski opremi [2017/466]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike in zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge za telekomunikacijsko opremo. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, DC, 13. februarja 2017

V imenu Evropske unije

Ignacio IRUARRIZAGA

Podpisano v Bruslju, 1. marca 2017

---

Dodatek A

Organ EU za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop EU na trg ZDA“ oddelka V področne priloge za telekomunikacijsko opremo

| AT4 wireless S.A.U. |
| --- |
| Parque Tecnológico de Andalucía |
| C/Severo Ochoa 2 y 6 |
| 29590 Málaga |
| ŠPANIJA |

AT4 wireless S.A.U.

Parque Tecnológico de Andalucía

C/Severo Ochoa 2 y 6

29590 Málaga

ŠPANIJA

---

| 17.3.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/76 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2017

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/76

---

SKLEP št. 47/2016 SKUPNEGA ODBORA, USTANOVLJENEGA V OKVIRU SPORAZUMA O VZAJEMNEM PRIZNAVANJU MED EVROPSKO SKUPNOSTJO IN ZDRUŽENIMI DRŽAVAMI AMERIKE

z dne 1. marca 2017

v zvezi z uvrstitvijo organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi o elektromagnetni združljivosti [2017/467]

SKUPNI ODBOR JE –

ob upoštevanju Sporazuma o vzajemnem priznavanju med Evropsko skupnostjo in Združenimi državami Amerike in zlasti členov 7 in 14 Sporazuma,

ob upoštevanju, da Skupni odbor odloča o uvrstitvi organov za ugotavljanje skladnosti na seznam v področni prilogi –

SKLENIL:

| 1. | Organ za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A se doda na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pogodbenici sta se dogovorili o posebnih pristojnostih organa za ugotavljanje skladnosti iz Dodatka A v zvezi z izdelki in postopki za ugotavljanje skladnosti in bosta poskrbeli za njihovo izvajanje. |
| --- | --- |

2.

Ta sklep, sestavljen v dveh izvodih, podpišejo predstavniki Skupnega odbora, pooblaščeni, da v imenu pogodbenic spremenijo Sporazum. Ta sklep začne veljati na dan zadnjega podpisa.

V imenu Združenih držav Amerike

James C. SANFORD

Podpisano v Washingtonu, DC, 13. februarja 2017

V imenu Evropske unije

Ignacio IRUARRIZAGA

Podpisano v Bruslju, 1. marca 2017

---

Dodatek A

Organ ES za ugotavljanje skladnosti, dodan na seznam organov za ugotavljanje skladnosti v stolpec „Dostop ES na trg ZDA“ oddelka V področne priloge o elektromagnetni združljivosti

| Intertek Deutschland GmbH. |
| --- |
| Innovapark 20 |
| 87600 Kaufbeuren |
| NEMČIJA |

Intertek Deutschland GmbH.

Innovapark 20

87600 Kaufbeuren

NEMČIJA

---