# Úřední věstník L 34/2016

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 34 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 5910. února 2016 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 34

České vydání

Právní předpisy

Ročník 5910. února 2016

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/151 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře Německa SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) ve prospěch závodní dráhy Nürburgring
  (oznámeno pod číslem C(2014) 3634)

   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/152 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo letišti Zweibrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5063)

   (
  1
  ) | 68 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/153 ze dne 2. července 2015 o opatřeních SA.31883 – 2015/N, 2011/C, která Rakousko uskutečnilo a plánuje dále uskutečnit ve prospěch společnosti Österreichische Volksbanken-AG a sdružení Volksbanken a o změně rozhodnutí 2013/298/EU
  (oznámeno pod číslem C(2015) 4635)

   (
  1
  ) | 132 |
| | * | Rozhodnutí Komise (EU) 2016/154 ze dne 22. července 2015 o státní podpoře SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Přeřazení účetních rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených osvobozením od daně do kapitálu, poskytnuté Francií ve prospěch společnosti EDF
  (oznámeno pod číslem C(2015) 4959)

   (
  1
  ) | 152 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/151 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře Německa SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) ve prospěch závodní dráhy Nürburgring
  (oznámeno pod číslem C(2014) 3634)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 3634)

1

1

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/152 ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo letišti Zweibrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají
  (oznámeno pod číslem C(2014) 5063)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2014) 5063)

1

68

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/153 ze dne 2. července 2015 o opatřeních SA.31883 – 2015/N, 2011/C, která Rakousko uskutečnilo a plánuje dále uskutečnit ve prospěch společnosti Österreichische Volksbanken-AG a sdružení Volksbanken a o změně rozhodnutí 2013/298/EU
  (oznámeno pod číslem C(2015) 4635)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 4635)

1

132

*

Rozhodnutí Komise (EU) 2016/154 ze dne 22. července 2015 o státní podpoře SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Přeřazení účetních rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených osvobozením od daně do kapitálu, poskytnuté Francií ve prospěch společnosti EDF
  (oznámeno pod číslem C(2015) 4959)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem C(2015) 4959)

1

152

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

ROZHODNUTÍ

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/1

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/151

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře Německa SA.31550 (2012/C) (ex 2012/NN) ve prospěch závodní dráhy Nürburgring

(oznámeno pod číslem C(2014) 3634)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

po výzvě adresované zúčastněným stranám, aby předložily připomínky v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1), a se zřetelem k jejich připomínkám,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   ŘÍZENÍ

ŘÍZENÍ

1.1.   FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

| (1) | V letech 2002 až 2012 přijalo Německo řadu opatření podpory ve prospěch německé závodní dráhy Nürburgring, mimo jiné i opatření podpory pro výstavbu rekreačního areálu, hotelů a restaurací, jakož i pořádání závodů Formule 1. Vlastníky komplexu Nürburgring byly státem vlastněné společnosti Nürburgring GmbH (dále jen „NG“), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (dále jen „MSR“) a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (dále jen „CMHN“). |
| --- | --- |

(1)

V letech 2002 až 2012 přijalo Německo řadu opatření podpory ve prospěch německé závodní dráhy Nürburgring, mimo jiné i opatření podpory pro výstavbu rekreačního areálu, hotelů a restaurací, jakož i pořádání závodů Formule 1. Vlastníky komplexu Nürburgring byly státem vlastněné společnosti Nürburgring GmbH (dále jen „NG“), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (dále jen „MSR“) a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (dále jen „CMHN“).

| (2) | V červenci 2010 předala společnost Eifelpark GmbH (dále jen „Eifelpark“), vlastník rekreačního areálu v německém regionu Eifel, Komisi informace o údajné státní podpoře na financování rekreačních zařízení u závodní dráhy Nürburgring v rámci projektu Nürburgring 2009. V dubnu 2011 byla Komisi doručena od německého motoristického sdružení „Ja zum Nürburgring e.V.“ druhá stížnost na státní podporu. Sdružení vyjádřilo znepokojení nad tím, že projekt Nürburgring 2009 – údajně ztrátový – ohrožuje vlastní provoz závodní dráhy. |
| --- | --- |

(2)

V červenci 2010 předala společnost Eifelpark GmbH (dále jen „Eifelpark“), vlastník rekreačního areálu v německém regionu Eifel, Komisi informace o údajné státní podpoře na financování rekreačních zařízení u závodní dráhy Nürburgring v rámci projektu Nürburgring 2009. V dubnu 2011 byla Komisi doručena od německého motoristického sdružení „Ja zum Nürburgring e.V.“ druhá stížnost na státní podporu. Sdružení vyjádřilo znepokojení nad tím, že projekt Nürburgring 2009 – údajně ztrátový – ohrožuje vlastní provoz závodní dráhy.

| (3) | Dopisem ze dne 21. března 2012 (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. března 2012“) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit z důvodu opatření podpory č. 1–17 popsaných v oddíle 2 tohoto rozhodnutí řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (dále jen „formální vyšetřovací řízení“) (2). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily k dotyčným opatřením své připomínky. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 21. března 2012 (dále jen „rozhodnutí ze dne 21. března 2012“) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí zahájit z důvodu opatření podpory č. 1–17 popsaných v oddíle 2 tohoto rozhodnutí řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) (dále jen „formální vyšetřovací řízení“) (2). Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (3). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby předložily k dotyčným opatřením své připomínky.

2

Úředním věstníku Evropské unie

3

| (4) | Dne 15. května 2012 poskytlo Německo další opatření podpory (opatření č. 18 a 19), která jsou popsána v oddíle 2, a dne 25. května 2012 je oznámilo Komisi. Dopisem ze dne 7. srpna 2012 (dále jen „rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012“) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí rozšířit vyšetřovací řízení i na nová opatření podpory (4). Rozhodnutí Komise o rozšíření řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dalším opatřením. |
| --- | --- |

(4)

Dne 15. května 2012 poskytlo Německo další opatření podpory (opatření č. 18 a 19), která jsou popsána v oddíle 2, a dne 25. května 2012 je oznámilo Komisi. Dopisem ze dne 7. srpna 2012 (dále jen „rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012“) informovala Komise Německo o svém rozhodnutí rozšířit vyšetřovací řízení i na nová opatření podpory (4). Rozhodnutí Komise o rozšíření řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (5). Komise vyzvala zúčastněné strany, aby podaly své připomínky k dalším opatřením.

4

Úředním věstníku Evropské unie

5

| (5) | Komise obdržela připomínky Německa dne 23. dubna 2012, 15. června 2012, 18. července 2012, 20. července 2012, 17. srpna 2012, 7. září 2012 a 18. ledna 2013. Své připomínky k rozhodnutí ze dne 21. března 2012 předalo Komisi v období od 9. srpna 2012 do 18. října 2012 devět zúčastněných stran. Dne 18. října 2012 a 23. října 2012 předala Komise připomínky zúčastněných stran Německu. Německo odpovědělo dne 15. listopadu 2012. K rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012 byly Komisi v období od 5. listopadu 2012 do 30. listopadu 2012 doručeny připomínky tří zúčastněných stran. Dne 3. prosince 2012 předala Komise připomínky zúčastněných stran Německu. Německo odpovědělo dne 2. ledna 2013. |
| --- | --- |

(5)

Komise obdržela připomínky Německa dne 23. dubna 2012, 15. června 2012, 18. července 2012, 20. července 2012, 17. srpna 2012, 7. září 2012 a 18. ledna 2013. Své připomínky k rozhodnutí ze dne 21. března 2012 předalo Komisi v období od 9. srpna 2012 do 18. října 2012 devět zúčastněných stran. Dne 18. října 2012 a 23. října 2012 předala Komise připomínky zúčastněných stran Německu. Německo odpovědělo dne 15. listopadu 2012. K rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012 byly Komisi v období od 5. listopadu 2012 do 30. listopadu 2012 doručeny připomínky tří zúčastněných stran. Dne 3. prosince 2012 předala Komise připomínky zúčastněných stran Německu. Německo odpovědělo dne 2. ledna 2013.

| (6) | Ve dnech 29. ledna 2013, 4. června 2014 a 5. června 2014 požádala Komise Německo o další informace; Německo odpovědělo 15. dubna 2013, 4. června 2014 a 6. června 2014. |
| --- | --- |

(6)

Ve dnech 29. ledna 2013, 4. června 2014 a 5. června 2014 požádala Komise Německo o další informace; Německo odpovědělo 15. dubna 2013, 4. června 2014 a 6. června 2014.

1.2.   INSOLVENČNÍ ŘÍZENÍ A PRODEJ MAJETKU

| (7) | Dne 24. července 2012 nařídil okresní soud v Bad Neuenahr-Ahrweileru předběžnou správu majetku vlastníků Nürburgringu s dispozičními oprávněními (NR, MSR a CMHN). Insolvenční řízení ve formě správy majetku s dispozičními oprávněními zahájil okresní soud dne 1. listopadu 2012. Od té doby odpovídá za řízení společností NG, MSR a CMHN správce s dispozičními oprávněními neboli restrukturalizační jednatel a správce (dále oba společně jen „insolvenční správci“). Ani jeden není vázán pokyny společníků. Společnosti NG, MSR a CMHN si jako jediného finančního poradce ponechali v insolvenčním řízení auditorskou společnost KPMG AG (dále jen „KPMG“), která na základě pověření organizovala prodej jejich majetku a zajišťovala veškeré kontakty se zainteresovanými předkladateli nabídky. |
| --- | --- |

(7)

Dne 24. července 2012 nařídil okresní soud v Bad Neuenahr-Ahrweileru předběžnou správu majetku vlastníků Nürburgringu s dispozičními oprávněními (NR, MSR a CMHN). Insolvenční řízení ve formě správy majetku s dispozičními oprávněními zahájil okresní soud dne 1. listopadu 2012. Od té doby odpovídá za řízení společností NG, MSR a CMHN správce s dispozičními oprávněními neboli restrukturalizační jednatel a správce (dále oba společně jen „insolvenční správci“). Ani jeden není vázán pokyny společníků. Společnosti NG, MSR a CMHN si jako jediného finančního poradce ponechali v insolvenčním řízení auditorskou společnost KPMG AG (dále jen „KPMG“), která na základě pověření organizovala prodej jejich majetku a zajišťovala veškeré kontakty se zainteresovanými předkladateli nabídky.

| (8) | Od října 2012 rozebírá Komise s Německem a insolvenčními správci problémy týkající se podpory, které by mohly vyplynout z prodeje majetku společností NG, MSR a CMHN. |
| --- | --- |

(8)

Od října 2012 rozebírá Komise s Německem a insolvenčními správci problémy týkající se podpory, které by mohly vyplynout z prodeje majetku společností NG, MSR a CMHN.

| (9) | Od 1. listopadu 2012 provozuje celý komplex společnost Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „NBG“), dceřiná společnost, jejímž výhradním vlastníkem je společnost NG a která byla nově založena insolvenčními správci. NBG nahrazuje původní provozní společnost Nürburgring Automotive GmbH (dále jen „NAG“) (6). |
| --- | --- |

(9)

Od 1. listopadu 2012 provozuje celý komplex společnost Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH (dále jen „NBG“), dceřiná společnost, jejímž výhradním vlastníkem je společnost NG a která byla nově založena insolvenčními správci. NBG nahrazuje původní provozní společnost Nürburgring Automotive GmbH (dále jen „NAG“) (6).

6

| (10) | Na základě platební neschopnosti společností NG, MSR a CMHN zahájili insolvenční správci v květnu 2013 prodej majetku uvedených společností. Dne 15. května 2013 bylo zahájeno nabídkové řízení k prodeji majetku. Dvěma dopisy ze dne 23. května 2013 předaly útvary Komise Německu a insolvenčním správcům stanovisko k různým možnostem prodeje majetku, které by byly v souladu s předpisy o státní podpoře (7). |
| --- | --- |

(10)

Na základě platební neschopnosti společností NG, MSR a CMHN zahájili insolvenční správci v květnu 2013 prodej majetku uvedených společností. Dne 15. května 2013 bylo zahájeno nabídkové řízení k prodeji majetku. Dvěma dopisy ze dne 23. května 2013 předaly útvary Komise Německu a insolvenčním správcům stanovisko k různým možnostem prodeje majetku, které by byly v souladu s předpisy o státní podpoře (7).

7

| (11) | K prodeji majetku společností NG, MSR a CMHN poskytlo Německo informace ve dnech 10. dubna 2013, 15. dubna 2013, 30. dubna 2013, 9. října 2013, 27. února 2014 a – v návaznosti na žádost Komise o informace ze dne 13. března 2014, 23. května 2014, 4. července 2014 a 7. července 2014 – 23. dubna 2014, 26. května 2014 a 10. července 2014. Ve dnech 18. října 2012, 7. března 2013, 11. října 2013 a 26. února 2014 proběhly v Bruselu rozhovory mezi Komisí, Německem a insolvenčními správci. Komise obdržela mimo jiné další připomínky zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(11)

K prodeji majetku společností NG, MSR a CMHN poskytlo Německo informace ve dnech 10. dubna 2013, 15. dubna 2013, 30. dubna 2013, 9. října 2013, 27. února 2014 a – v návaznosti na žádost Komise o informace ze dne 13. března 2014, 23. května 2014, 4. července 2014 a 7. července 2014 – 23. dubna 2014, 26. května 2014 a 10. července 2014. Ve dnech 18. října 2012, 7. března 2013, 11. října 2013 a 26. února 2014 proběhly v Bruselu rozhovory mezi Komisí, Německem a insolvenčními správci. Komise obdržela mimo jiné další připomínky zúčastněných stran.

| (12) | Dne 23. prosince 2013 doručilo sdružení „Ja zum Nürburgring e.V.“ (dále jen „stěžovatel č. 1“) (8) a dne 2. ledna 2014 německý automotoklub ADAC e.V., který se zúčastnil nabídkového řízení (dále jen „stěžovatel č. 2“) dopis, v němž tvrdily, že probíhající prodej majetku Nürburgringu insolvenčními správci porušuje předpisy o podpoře. Dne 4. února 2014 vyzval stěžovatel č. 1 Komisi k odložení procesu prodeje a předložil nové informace. V reakci na dopis Komise ze dne 13. ledna 2014 předložilo Německo své připomínky k požadavkům obou stěžovatelů vzneseným v dopise ze dne 10. února 2014. Stěžovatel č. 1 předložil dne 8. července 2014 další skutečnosti, k nimž Německo předložilo připomínky dne 14. července 2014. |
| --- | --- |

(12)

Dne 23. prosince 2013 doručilo sdružení „Ja zum Nürburgring e.V.“ (dále jen „stěžovatel č. 1“) (8) a dne 2. ledna 2014 německý automotoklub ADAC e.V., který se zúčastnil nabídkového řízení (dále jen „stěžovatel č. 2“) dopis, v němž tvrdily, že probíhající prodej majetku Nürburgringu insolvenčními správci porušuje předpisy o podpoře. Dne 4. února 2014 vyzval stěžovatel č. 1 Komisi k odložení procesu prodeje a předložil nové informace. V reakci na dopis Komise ze dne 13. ledna 2014 předložilo Německo své připomínky k požadavkům obou stěžovatelů vzneseným v dopise ze dne 10. února 2014. Stěžovatel č. 1 předložil dne 8. července 2014 další skutečnosti, k nimž Německo předložilo připomínky dne 14. července 2014.

8

| (13) | Dne 10. dubna 2014 podala společnost [předkladatel nabídky č. 3], Inc. (dále jen „stěžovatel č. 3“) nebo „[předkladatel nabídky č. 3]“), která se zúčastnila nabídkového řízení, ke Komisi stížnost na proces prodeje. Dne 17. dubna 2014 podal pan Meyrick Cox (dále jen „stěžovatel č. 4“), který patřil do konsorcia předkladatelů nabídky [předkladatele nabídky č. 2] (dále jen „[předkladatel nabídky č. 2]“, složeného z [předkladatele nabídky č. 2] European Capital Partners LLP, pana Meyricka Coxe, hraběte Marcuse von Oeynhausen-Sierstorpff a společnosti Wadell & Reed, Inc.), ke Komisi stížnost na proces prodeje. Tyto stížnosti byly dne 16. dubna 2014, respektive 17. dubna 2014 postoupeny Německu. Dne 25. dubna 2014 předložilo Německo své připomínky ke stížnosti stěžovatele č. 4. Dne 5. května 2014 předložilo Německo své připomínky ke stížnosti stěžovatele č. 3. Dne 19. května 2014 předložil stěžovatel č. 3 další argumenty. Dne 22. května 2014 předložilo Německo své připomínky k těmto dalšímu argumentům. Stěžovatel č. 3 předložil dne 23. května 2014 další informace, k nimž Německo předložilo připomínky dne 10. července 2014; k dalším skutečnostem ze dne 16. června 2014 a 7. července 2014 předložilo Německo připomínky dne 11. července 2014. Dne 29. července, 20. srpna, 8. září a 12. září 2014 předložilo Německo další informace, v nichž se zabývalo i poznámkami stěžovatelů č. 3 a 4 ze dne 21. srpna, 3. září a 12. září 2014. Dále proběhla ve dnech 22. července, respektive 5. září 2014 v Bruselu dvě setkání útvarů Komise se zástupci Německa, insolvenčními správci a KPMG. |
| --- | --- |

(13)

Dne 10. dubna 2014 podala společnost [předkladatel nabídky č. 3], Inc. (dále jen „stěžovatel č. 3“) nebo „[předkladatel nabídky č. 3]“), která se zúčastnila nabídkového řízení, ke Komisi stížnost na proces prodeje. Dne 17. dubna 2014 podal pan Meyrick Cox (dále jen „stěžovatel č. 4“), který patřil do konsorcia předkladatelů nabídky [předkladatele nabídky č. 2] (dále jen „[předkladatel nabídky č. 2]“, složeného z [předkladatele nabídky č. 2] European Capital Partners LLP, pana Meyricka Coxe, hraběte Marcuse von Oeynhausen-Sierstorpff a společnosti Wadell & Reed, Inc.), ke Komisi stížnost na proces prodeje. Tyto stížnosti byly dne 16. dubna 2014, respektive 17. dubna 2014 postoupeny Německu. Dne 25. dubna 2014 předložilo Německo své připomínky ke stížnosti stěžovatele č. 4. Dne 5. května 2014 předložilo Německo své připomínky ke stížnosti stěžovatele č. 3. Dne 19. května 2014 předložil stěžovatel č. 3 další argumenty. Dne 22. května 2014 předložilo Německo své připomínky k těmto dalšímu argumentům. Stěžovatel č. 3 předložil dne 23. května 2014 další informace, k nimž Německo předložilo připomínky dne 10. července 2014; k dalším skutečnostem ze dne 16. června 2014 a 7. července 2014 předložilo Německo připomínky dne 11. července 2014. Dne 29. července, 20. srpna, 8. září a 12. září 2014 předložilo Německo další informace, v nichž se zabývalo i poznámkami stěžovatelů č. 3 a 4 ze dne 21. srpna, 3. září a 12. září 2014. Dále proběhla ve dnech 22. července, respektive 5. září 2014 v Bruselu dvě setkání útvarů Komise se zástupci Německa, insolvenčními správci a KPMG.

| (14) | Jelikož formální vyšetřovací řízení mohlo skončit negativním rozhodnutím Komise s žádostí o vrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, požádalo Německo Komisi o potvrzení, že povinnost vrátit podporu uložená společnostem NG, MSR a CMHN by neplatila pro nabyvatele aktiv nebo jeho dceřinou společnost působící jako provozní společnost a že povinnost vrátit podporu by neohrozila provoz Nürburgringu ze strany společnosti NBG během sezony 2014, po níž je v plánu likvidace této společnosti. |
| --- | --- |

(14)

Jelikož formální vyšetřovací řízení mohlo skončit negativním rozhodnutím Komise s žádostí o vrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, požádalo Německo Komisi o potvrzení, že povinnost vrátit podporu uložená společnostem NG, MSR a CMHN by neplatila pro nabyvatele aktiv nebo jeho dceřinou společnost působící jako provozní společnost a že povinnost vrátit podporu by neohrozila provoz Nürburgringu ze strany společnosti NBG během sezony 2014, po níž je v plánu likvidace této společnosti.

2.   POPIS OPATŘENÍ PODPORY

POPIS OPATŘENÍ PODPORY

2.1.   POSKYTOVATEL PODPORY

| (15) | Finanční prostředky poskytlo pět subjektů: 1) země Porýní-Falc (9) (dále jen „spolková země“), 2) banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH ve veřejném vlastnictví (dále jen „ISB“), 3) podnik Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (dále jen „RIM“), 100 % vlastněná dceřiná společnost banky ISB, 4) okres Ahrweiler a 5) společnost NG (10). |
| --- | --- |

(15)

Finanční prostředky poskytlo pět subjektů: 1) země Porýní-Falc (9) (dále jen „spolková země“), 2) banka Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH ve veřejném vlastnictví (dále jen „ISB“), 3) podnik Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH (dále jen „RIM“), 100 % vlastněná dceřiná společnost banky ISB, 4) okres Ahrweiler a 5) společnost NG (10).

9

10

2.2.   ÚDAJNÍ PŘÍJEMCI PODPORY

| (16) | K 30. dubnu 2010 byla společnost NG vlastníkem a provozovatelem komplexu Nürburgring (11). |
| --- | --- |

(16)

K 30. dubnu 2010 byla společnost NG vlastníkem a provozovatelem komplexu Nürburgring (11).

11

| (17) | Dne 1. května 2010 proběhla restrukturalizace vlastnických poměrů a provozu komplexu Nürburgring. Společnost NG zůstala vlastníkem závodní dráhy a rekreačního areálu a získala podíl ve výši 93,3 % ve společnosti MSR (12), nepřímý podíl v ubytovacích a gastronomických zařízeních a z 93,3 % se stala nepřímým vlastníkem společnosti CMHN (13) (společnosti MSR a CMHN zůstaly přímými vlastníky ubytovacích a gastronomických zařízení). Provoz závodní dráhy, rekreačního areálu, jakož i ubytovacích a gastronomických zařízení byl prostřednictvím smlouvy o provozním nájmu převeden na společnost NAG (14), srov. opatření č. 10 (15). |
| --- | --- |

(17)

Dne 1. května 2010 proběhla restrukturalizace vlastnických poměrů a provozu komplexu Nürburgring. Společnost NG zůstala vlastníkem závodní dráhy a rekreačního areálu a získala podíl ve výši 93,3 % ve společnosti MSR (12), nepřímý podíl v ubytovacích a gastronomických zařízeních a z 93,3 % se stala nepřímým vlastníkem společnosti CMHN (13) (společnosti MSR a CMHN zůstaly přímými vlastníky ubytovacích a gastronomických zařízení). Provoz závodní dráhy, rekreačního areálu, jakož i ubytovacích a gastronomických zařízení byl prostřednictvím smlouvy o provozním nájmu převeden na společnost NAG (14), srov. opatření č. 10 (15).

12

13

14

15

| (18) | Jak již bylo uvedeno, bylo s příjemci podpory NG, MSR a CMHN zahájeno insolvenční řízení. Dalšími příjemci podpory, s nimiž bylo zahájeno insolvenční řízení, jsou společnosti IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (dále jen „IPC“) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (dále jen „Weber“) (17) a Cash Settlement and Ticketing GmbH (dále jen „CST“) (18). |
| --- | --- |

(18)

Jak již bylo uvedeno, bylo s příjemci podpory NG, MSR a CMHN zahájeno insolvenční řízení. Dalšími příjemci podpory, s nimiž bylo zahájeno insolvenční řízení, jsou společnosti IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH (dále jen „IPC“) (16), Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (dále jen „Weber“) (17) a Cash Settlement and Ticketing GmbH (dále jen „CST“) (18).

16

17

18

| (19) | Příjemci podpory, kteří pokračují ve své činnosti a nejsou předmětem insolvenčního řízení, jsou společnosti Mediinvest GmbH, mezitím přejmenovaná na Return Projektmanagement GmbH (dále jen „Mediinvest“) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (dále jen „Geisler & Trimmel“) (20), NAG a Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „FSZ“) (21). Již neexistujícími příjemci podpory jsou Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „EWN“) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „MAN“) (23), Test & Training International GmbH (dále jen „TTI“) (24), Bike World Nürburgring GmbH (dále jen „BWN1“) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (dále jen „BWNB“), BikeWorld Nürburgring GmbH (dále jen „BWN2“), Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (dále jen „Camp4Fun“) (26) a MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (dále jen „MIB“) (27). |
| --- | --- |

(19)

Příjemci podpory, kteří pokračují ve své činnosti a nejsou předmětem insolvenčního řízení, jsou společnosti Mediinvest GmbH, mezitím přejmenovaná na Return Projektmanagement GmbH (dále jen „Mediinvest“) (19), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (dále jen „Geisler & Trimmel“) (20), NAG a Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „FSZ“) (21). Již neexistujícími příjemci podpory jsou Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „EWN“) (22), Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG (dále jen „MAN“) (23), Test & Training International GmbH (dále jen „TTI“) (24), Bike World Nürburgring GmbH (dále jen „BWN1“) (25), BikeWorld Nürburgring Besitz (dále jen „BWNB“), BikeWorld Nürburgring GmbH (dále jen „BWN2“), Camp 4 Fun GmbH & Co. KG (dále jen „Camp4Fun“) (26) a MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH (dále jen „MIB“) (27).

19

20

21

22

23

24

25

26

27

2.3.   POPIS OPATŘENÍ

| (20) | Předmětem tohoto vyšetřovacího řízení je financování výstavby a provozování zařízení závodní dráhy a turistických zařízení před projektem Nürburgring 2009, výstavby všech těchto zařízení v rámci projektu Nürburgring 2009 a organizace závodů Formule 1. S projektem Nürburgring 2009 měla být závodní dráha vylepšena různými atrakcemi s cílem zvýšit jejich celoroční atraktivitu. Projekt Nürburgring 2009 zahrnoval dílčí oblast I (především tribunu a zábavní zařízení) a dílčí oblast II (především ubytovací zařízení) (28). |
| --- | --- |

(20)

Předmětem tohoto vyšetřovacího řízení je financování výstavby a provozování zařízení závodní dráhy a turistických zařízení před projektem Nürburgring 2009, výstavby všech těchto zařízení v rámci projektu Nürburgring 2009 a organizace závodů Formule 1. S projektem Nürburgring 2009 měla být závodní dráha vylepšena různými atrakcemi s cílem zvýšit jejich celoroční atraktivitu. Projekt Nürburgring 2009 zahrnoval dílčí oblast I (především tribunu a zábavní zařízení) a dílčí oblast II (především ubytovací zařízení) (28).

28

(a)   Opatření zohledněná v rozhodnutí ze dne 21. března 2012

Opatření zohledněná v rozhodnutí ze dne 21. března 2012

| (21) | Opatření č. 1 (poskytnutí kapitálu spolkovou zemí a okresem Ahrweiler společnosti NG ve formě plateb do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu): kapitál ve formě plateb do kapitálových rezerv (29) poskytla spolková země společnosti NG 1. května 2002 ve výši 2 179 000 EUR (30) a 21. prosince 2004 ve výši 22 839 241 EUR (31). Dále zvýšily spolková země a okres Ahrweiler kapitál společnosti NG 31. srpna 2004 o 4 887 000 EUR (32) a 4. září 2007 o 10 000 000 EUR. Celkem poskytly spolková země a okres Ahrweiler společnosti NG v letech 2002 až 2007 kapitál ve výši 39 905 241 EUR. |
| --- | --- |

(21)

Opatření č. 1 (poskytnutí kapitálu spolkovou zemí a okresem Ahrweiler společnosti NG ve formě plateb do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu): kapitál ve formě plateb do kapitálových rezerv (29) poskytla spolková země společnosti NG 1. května 2002 ve výši 2 179 000 EUR (30) a 21. prosince 2004 ve výši 22 839 241 EUR (31). Dále zvýšily spolková země a okres Ahrweiler kapitál společnosti NG 31. srpna 2004 o 4 887 000 EUR (32) a 4. září 2007 o 10 000 000 EUR. Celkem poskytly spolková země a okres Ahrweiler společnosti NG v letech 2002 až 2007 kapitál ve výši 39 905 241 EUR.

29

30

31

32

| (22) | Opatření č. 2 (úvěry společníků od společnosti NG pro její dceřinou společnost před zahájením projektu Nürburgring 2009): Nezávisle na projektu Nürburgring 2009 poskytla společnost NG svým dceřiným společnostem úvěry společníků uvedené v tabulkách 1–4 v celkové výši 11 176 953,14 EUR. Úroková sazba byla sjednocena na 6 %, jistoty nebyly stanoveny.

  Tabulka 1


  Úvěry společníků společnosti NG ve prospěch společností EWN, FSZ, MAN, TTI a Camp4Fun









  Příjemce | Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EWN (*1) | 1.1.2006 | 4 853 553,04 | 6 |
| EWN | 30.6.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 22.12.2006 | 350 000 | 6 |
| EWN | 4.7.2007 | 450 000 | 6 |
| EWN | 17.3.2009 | 182 313,24 | 6 |
| EWN | 29.4.2009 | 9 303,74 | 6 |
| FSZ (*2) | 12.4.2002 | [...] (*5) | 6 |
| FSZ | 21.3.2003 | [...] | 6 |
| FSZ | 4.3.2008 | [...] | 6 |
| MAN (*3) | 10.12.2002 | 100 000 | 6 |
| TTI | 15.8.2002 | 25 000 | 6 |
| Camp4Fun (*4) | 26.5.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 22.7.2009 | 100 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 2.11.2009 | 50 000 | 6 |
| Camp4Fun | 18.12.2009 | 150 000 | 6 |
| CELKEM | | [...] | |

(22)

Opatření č. 2 (úvěry společníků od společnosti NG pro její dceřinou společnost před zahájením projektu Nürburgring 2009): Nezávisle na projektu Nürburgring 2009 poskytla společnost NG svým dceřiným společnostem úvěry společníků uvedené v tabulkách 1–4 v celkové výši 11 176 953,14 EUR. Úroková sazba byla sjednocena na 6 %, jistoty nebyly stanoveny.

Tabulka 1

Tabulka 1

Úvěry společníků společnosti NG ve prospěch společností EWN, FSZ, MAN, TTI a Camp4Fun

Úvěry společníků společnosti NG ve prospěch společností EWN, FSZ, MAN, TTI a Camp4Fun

Příjemce

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba (v %)

EWN (*1)

*1

1.1.2006

4 853 553,04

6

EWN

30.6.2006

350 000

6

EWN

22.12.2006

350 000

6

EWN

4.7.2007

450 000

6

EWN

17.3.2009

182 313,24

6

EWN

29.4.2009

9 303,74

6

FSZ (*2)

*2

12.4.2002

[...] (*5)

*5

6

FSZ

21.3.2003

[...]

6

FSZ

4.3.2008

[...]

6

MAN (*3)

*3

10.12.2002

100 000

6

TTI

15.8.2002

25 000

6

Camp4Fun (*4)

*4

26.5.2009

100 000

6

Camp4Fun

22.7.2009

100 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

2.11.2009

50 000

6

Camp4Fun

18.12.2009

150 000

6

CELKEM

CELKEM

[...]

[...]

Tabulka 2

Tabulka 2

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWNB před jejím přejmenováním

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWNB před jejím přejmenováním

| Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba (v %) |
| --- | --- | --- |
| 17.10.2003 | 300 000,00 | 6 |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 27.10.2004 | 100 000,00 | 6 |
| Celkem | 500 000,00 | |

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba (v %)

17.10.2003

300 000,00

6

4.2.2004

100 000,00

6

27.10.2004

100 000,00

6

Celkem

500 000,00

Tabulka 3

Tabulka 3

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWN1 před jejím sloučením se společností BWNB

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWN1 před jejím sloučením se společností BWNB

| Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba (v %) |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2004 | 100 000,00 | 6 |
| 12.3.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 27.4.2004 | 200 000,00 | 6 |
| 24.11.2004 | 110 000,00 | 6 |
| 5.1.2005 | 200 000,00 | 6 |
| 7.1.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 19.1.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 22.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 28.2.2005 | 75 000,00 | 6 |
| 21.4.2005 | 150 000,00 | 6 |
| 13.6.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 30.6.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 18.7.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 22.7.2005 | 100 000,00 | 6 |
| Celkem | 1 660 000,00 | |

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba (v %)

4.2.2004

100 000,00

6

12.3.2004

200 000,00

6

27.4.2004

200 000,00

6

24.11.2004

110 000,00

6

5.1.2005

200 000,00

6

7.1.2005

150 000,00

6

19.1.2005

100 000,00

6

22.2.2005

75 000,00

6

28.2.2005

75 000,00

6

21.4.2005

150 000,00

6

13.6.2005

100 000,00

6

30.6.2005

50 000,00

6

18.7.2005

50 000,00

6

22.7.2005

100 000,00

6

Celkem

1 660 000,00

Tabulka 4

Tabulka 4

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWN2 před jejím sloučením se společností BWNB a jejím přejmenováním

Úvěr, který společnost NG poskytla společnosti BWN2 před jejím sloučením se společností BWNB a jejím přejmenováním

| Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba (v %) |
| --- | --- | --- |
| 20.9.2005 | 200 000,00 | 6 |
| 4.10.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.11.2005 | 100 000,00 | 6 |
| 1.12.2005 | 50 000,00 | 6 |
| 2.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 20.1.2006 | 200 000,00 | 6 |
| 28.2.2006 | 50 000,00 | 6 |
| 30.6.2006 | 20 000,00 | 6 |
| 15.8.2006 | 100 000,00 | 6 |
| 6.9.2006 | 130 000,00 | 6 |
| 15.1.2007 | 150 000,00 | 6 |
| 27.2.2007 | 100 000,00 | 6 |
| 4.4.2007 | 250 000,00 | 6 |
| Celkem | 1 600 000,00 | 6 |

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba (v %)

20.9.2005

200 000,00

6

4.10.2005

50 000,00

6

2.11.2005

100 000,00

6

1.12.2005

50 000,00

6

2.1.2006

200 000,00

6

20.1.2006

200 000,00

6

28.2.2006

50 000,00

6

30.6.2006

20 000,00

6

15.8.2006

100 000,00

6

6.9.2006

130 000,00

6

15.1.2007

150 000,00

6

27.2.2007

100 000,00

6

4.4.2007

250 000,00

6

Celkem

1 600 000,00

6

| (23) | Opatření č. 3 (úvěr, který spolková země poskytla společnosti NG sloučením hotovosti): Toto opatření zahrnuje úvěr, který spolková země poskytla společnosti NG ze svého tzv. sloučení hotovosti (33). V souvislosti s organizací závodů Formule 1 a projektem Nürburgring 2009 (34) se společnost NG podílí od roku 2003, resp. 2008 na sloučení hotovosti spolkové země (35). Na sloučení hotovosti se podílí i společnost ISB. Toto sloučení hotovosti slouží k optimalizaci likvidity v různých holdinzích, nadacích a státních podnicích spolkové země. Základem pro podíl různých podniků a nadací ve sloučení hotovosti je dohoda mezi příslušným podnikem/příslušnou nadací a ministerstvem financí spolkové země. Pro případ, že v rámci sloučení hotovosti překročí poptávka po likviditě výši dostupných prostředků, je chybějící likvidita krátkodobě financována na kapitálovém trhu. V období od 30. června 2003 do 11. května 2010 poskytla spolková země společnosti NG úvěr v celkové výši 399 805 370 EUR (včetně úvěrů ve výši 53 443 493 EUR, které spolková země poskytla společnosti NG v době od 30. června 2003 do 30. června 2009 na organizaci závodů Formule 1, a úvěrů ve výši 170 mil. EUR, které spolková země poskytla společnosti NG v období od 23. června 2008 do 30. června 2010 na projekt Nürburgring 2009 (36). Příjemcem podpory je společnost NG. Podrobnosti jsou uvedeny v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Úvěry, které byly společnosti NG vyplaceny ze sloučení hotovosti spolkové země
   (*6)










  Datum | Vyplacená částka (EUR) | Účel | Splacení úvěrů (EUR) | Průměrná úrok. sazba/rok (v%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 30.6.2003 | 7 000 000 | Poplatek za Formule 1 | | 2,40 |
| 4.8.2003 | | | – 1 000 000 |
| 19.9.2003 | | | – 1 000 000 |
| 28.10.2003 | | | – 1 000 000 |
| 1.1.2004 | 1 361 877 | Úroky za úvěry společníků | | 2,06 |
| 30.6.2004 | 6 016 931 | Poplatek za Formule 1 | |
| 18.2.2005 | | | – 1 400 000 | 2,10 |
| 27.5.2005 | 2 000 000 | Poplatek za Formule 1 | |
| 8.5.2006 | 10 000 000 | Poplatek za Formule 1 | | 2,88 |
| 9.5.2006 | | | – 8 000 000 |
| 23.6.2006 | | | – 2 000 000 |
| 23.7.2007 | 13 000 000 | Poplatek za Formule 1 | |
| 23.6.2008 | 4 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | | 3,87 |
| 21.7.2008 | 6 500 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 22.8.2008 | 2 500 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 26.8.2008 | 6 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 23.9.2008 | 80 000 000 | Zřízení peněžního vkladu | |
| 25.9.2008 | 6 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 13.10.2008 | 10 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 19.11.2008 | 10 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 8.12.2008 | | | – 80 000 000 |
| 19.1.2009 | 10 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | | 0,68 |
| 5.3.2009 | 95 000 000 | Zřízení peněžního vkladu | |
| 26.3.2009 | 15 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 16.4.2009 | 10 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 5.5.2009 | 15 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 22.5.2009 | 15 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 29.6.2009 | 10 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2009 | 15 426 562 | Poplatek za Formule 1 | |
| 13.7.2009 | | | – 95 000 000 |
| 24.7.2009 | 20 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 2.10.2009 | 15 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 24.3.2010 | 6 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | | 0,38 |
| 11.5.2010 | 9 000 000 | Projekt Nürburgring 2009 | |
| 30.6.2010 | | | – 170 000 000 |
| 11.1.2011 | | | – 40 405 000 | |
| 13.1.2011 | | | – 370 | |

(23)

Opatření č. 3 (úvěr, který spolková země poskytla společnosti NG sloučením hotovosti): Toto opatření zahrnuje úvěr, který spolková země poskytla společnosti NG ze svého tzv. sloučení hotovosti (33). V souvislosti s organizací závodů Formule 1 a projektem Nürburgring 2009 (34) se společnost NG podílí od roku 2003, resp. 2008 na sloučení hotovosti spolkové země (35). Na sloučení hotovosti se podílí i společnost ISB. Toto sloučení hotovosti slouží k optimalizaci likvidity v různých holdinzích, nadacích a státních podnicích spolkové země. Základem pro podíl různých podniků a nadací ve sloučení hotovosti je dohoda mezi příslušným podnikem/příslušnou nadací a ministerstvem financí spolkové země. Pro případ, že v rámci sloučení hotovosti překročí poptávka po likviditě výši dostupných prostředků, je chybějící likvidita krátkodobě financována na kapitálovém trhu. V období od 30. června 2003 do 11. května 2010 poskytla spolková země společnosti NG úvěr v celkové výši 399 805 370 EUR (včetně úvěrů ve výši 53 443 493 EUR, které spolková země poskytla společnosti NG v době od 30. června 2003 do 30. června 2009 na organizaci závodů Formule 1, a úvěrů ve výši 170 mil. EUR, které spolková země poskytla společnosti NG v období od 23. června 2008 do 30. června 2010 na projekt Nürburgring 2009 (36). Příjemcem podpory je společnost NG. Podrobnosti jsou uvedeny v tabulce 5.

33

34

35

36

Tabulka 5

Tabulka 5

Úvěry, které byly společnosti NG vyplaceny ze sloučení hotovosti spolkové země
   (*6)

Úvěry, které byly společnosti NG vyplaceny ze sloučení hotovosti spolkové země

*6

Datum

Vyplacená částka (EUR)

Účel

Splacení úvěrů (EUR)

Průměrná úrok. sazba/rok (v%)

sazba/rok (v%)

30.6.2003

7 000 000

Poplatek za Formule 1

2,40

4.8.2003

– 1 000 000

19.9.2003

– 1 000 000

28.10.2003

– 1 000 000

1.1.2004

1 361 877

Úroky za úvěry společníků

2,06

30.6.2004

6 016 931

Poplatek za Formule 1

18.2.2005

– 1 400 000

2,10

27.5.2005

2 000 000

Poplatek za Formule 1

8.5.2006

10 000 000

Poplatek za Formule 1

2,88

9.5.2006

– 8 000 000

23.6.2006

– 2 000 000

23.7.2007

13 000 000

Poplatek za Formule 1

23.6.2008

4 000 000

Projekt Nürburgring 2009

3,87

21.7.2008

6 500 000

Projekt Nürburgring 2009

22.8.2008

2 500 000

Projekt Nürburgring 2009

26.8.2008

6 000 000

Projekt Nürburgring 2009

23.9.2008

80 000 000

Zřízení peněžního vkladu

25.9.2008

6 000 000

Projekt Nürburgring 2009

13.10.2008

10 000 000

Projekt Nürburgring 2009

19.11.2008

10 000 000

Projekt Nürburgring 2009

8.12.2008

– 80 000 000

19.1.2009

10 000 000

Projekt Nürburgring 2009

0,68

5.3.2009

95 000 000

Zřízení peněžního vkladu

26.3.2009

15 000 000

Projekt Nürburgring 2009

16.4.2009

10 000 000

Projekt Nürburgring 2009

5.5.2009

15 000 000

Projekt Nürburgring 2009

22.5.2009

15 000 000

Projekt Nürburgring 2009

29.6.2009

10 000 000

Projekt Nürburgring 2009

30.6.2009

15 426 562

Poplatek za Formule 1

13.7.2009

– 95 000 000

24.7.2009

20 000 000

Projekt Nürburgring 2009

2.10.2009

15 000 000

Projekt Nürburgring 2009

24.3.2010

6 000 000

Projekt Nürburgring 2009

0,38

11.5.2010

9 000 000

Projekt Nürburgring 2009

30.6.2010

– 170 000 000

11.1.2011

– 40 405 000

13.1.2011

– 370

| (24) | Opatření č. 4 (úvěr společnosti NG pro společnost MSR): V souvislosti s projektem Nürburgring 2009 poskytla NG společnosti MSR dne 27. prosince 2007 úvěr ve výši 300 000 EUR s úrokovou sazbou ve výši 7 %. Jistoty nebyly stanoveny. |
| --- | --- |

(24)

Opatření č. 4 (úvěr společnosti NG pro společnost MSR): V souvislosti s projektem Nürburgring 2009 poskytla NG společnosti MSR dne 27. prosince 2007 úvěr ve výši 300 000 EUR s úrokovou sazbou ve výši 7 %. Jistoty nebyly stanoveny.

| (25) | Opatření č. 5 (úvěr, souhlasný dopis a podřízení pohledávek NG ve prospěch společnosti CST): V období od 27. srpna 2008 do 18. dubna 2011 poskytla společnost NG společnosti CST úvěr v celkové výši 11 032 060 EUR s úrokovou sazbou ve výši 6 % (37).

  Tabulka 6


  Úvěry, které společnost NG poskytla společnosti CST









  Příjemce | Datum úvěru | Částka (v EUR) | Úroková sazba (v %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CST | 27.8.2008 | 50 000 | 6 |
| CST | 9.10.2008 | 100 000 | 6 |
| CST | 30.1.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 18.3.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 17.4.2009 | 1 476 830,88 | 6 |
| CST | 22.6.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 20.7.2009 | 1 000 000 | 6 |
| CST | 28.10.2009 | 2 250 000 | 6 |
| CST | 10.2.2010 | 1 723 169,12 | 6 |
| CST | 12.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 13.10.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 5.11.2010 | 150 000 | 6 |
| CST | 30.10.2010 | 250 000 | 6 |
| CST | 9.2.2011 | 500 000 | 6 |
| CST | 18.4.2011 | 132 060 | 6 |
| Celkem | 11 032 060 | |

(25)

Opatření č. 5 (úvěr, souhlasný dopis a podřízení pohledávek NG ve prospěch společnosti CST): V období od 27. srpna 2008 do 18. dubna 2011 poskytla společnost NG společnosti CST úvěr v celkové výši 11 032 060 EUR s úrokovou sazbou ve výši 6 % (37).

37

Tabulka 6

Tabulka 6

Úvěry, které společnost NG poskytla společnosti CST

Úvěry, které společnost NG poskytla společnosti CST

Příjemce

Datum úvěru

Částka (v EUR)

Úroková sazba (v %)

CST

27.8.2008

50 000

6

CST

9.10.2008

100 000

6

CST

30.1.2009

1 000 000

6

CST

18.3.2009

1 000 000

6

CST

17.4.2009

1 476 830,88

6

CST

22.6.2009

1 000 000

6

CST

20.7.2009

1 000 000

6

CST

28.10.2009

2 250 000

6

CST

10.2.2010

1 723 169,12

6

CST

12.10.2010

250 000

6

CST

13.10.2010

150 000

6

CST

5.11.2010

150 000

6

CST

30.10.2010

250 000

6

CST

9.2.2011

500 000

6

CST

18.4.2011

132 060

6

Celkem

Celkem

11 032 060

11 032 060

| (26) | Aby se předešlo platební neschopnosti společnosti CST, vydala společnost NG dne 23. prosince 2009 ve prospěch společnosti CST souhlasný dopis s lhůtou do 31. prosince 2011. V něm se NG vůči CST zavazuje, že přijme taková opatření, která budou nezbytná k odvrácení platební neschopnosti CST. Souhlasný dopis byl využit. Dne 13. prosince 2010 vyhlásila NG podřízení pohledávek vůči CST v souvislosti se svými pohledávkami ve výši 10,4 mil. EUR. |
| --- | --- |

(26)

Aby se předešlo platební neschopnosti společnosti CST, vydala společnost NG dne 23. prosince 2009 ve prospěch společnosti CST souhlasný dopis s lhůtou do 31. prosince 2011. V něm se NG vůči CST zavazuje, že přijme taková opatření, která budou nezbytná k odvrácení platební neschopnosti CST. Souhlasný dopis byl využit. Dne 13. prosince 2010 vyhlásila NG podřízení pohledávek vůči CST v souvislosti se svými pohledávkami ve výši 10,4 mil. EUR.

| (27) | Opatření č. 6 (úhrada NG společnosti IPC a úvěr pro MSR přes PNG): V letech 2006–2008 obdržela společnost IPC od společnosti NG celkovou částku ve výši 640 000 EUR jako protiplnění za své služby při hledání soukromých investorů. Kromě toho poskytla NG společnosti Pinebeck Nürburgring GmbH (dále jen „PNG“) dne 15. října 2008 úvěr ve výši 3 mil. EUR s úrokovou sazbou 6 %. Dne 15. října 2008 společnost PNG tento úvěr využila k poskytnutí úvěru ve výši 3 mil. EUR s úrokovou sazbou 6 % společnosti MSR, přičemž PNG vyplatila úvěr pouze ve výši 2 941 000 EUR (38). Oba úvěry byly pojištěny jistotami ve prospěch NG v hodnotě 3 mil. EUR. |
| --- | --- |

(27)

Opatření č. 6 (úhrada NG společnosti IPC a úvěr pro MSR přes PNG): V letech 2006–2008 obdržela společnost IPC od společnosti NG celkovou částku ve výši 640 000 EUR jako protiplnění za své služby při hledání soukromých investorů. Kromě toho poskytla NG společnosti Pinebeck Nürburgring GmbH (dále jen „PNG“) dne 15. října 2008 úvěr ve výši 3 mil. EUR s úrokovou sazbou 6 %. Dne 15. října 2008 společnost PNG tento úvěr využila k poskytnutí úvěru ve výši 3 mil. EUR s úrokovou sazbou 6 % společnosti MSR, přičemž PNG vyplatila úvěr pouze ve výši 2 941 000 EUR (38). Oba úvěry byly pojištěny jistotami ve prospěch NG v hodnotě 3 mil. EUR.

38

| (28) | Opatření č. 7 (postoupení pohledávek MIB společnosti NG): Dne 17. dubna 2009 postoupila MIB své úvěrové pohledávky vůči společnosti CST ve výši 1 476 830,88 EUR (39) společnosti NG. Za tyto úvěry zaplatila NG společnosti MIB částku ve výši 1 476 830,88 EUR. Tímto postupem mohly být pohledávky MIB splaceny v plné výši společnosti NG, která sama byla věřitelem CST (40). |
| --- | --- |

(28)

Opatření č. 7 (postoupení pohledávek MIB společnosti NG): Dne 17. dubna 2009 postoupila MIB své úvěrové pohledávky vůči společnosti CST ve výši 1 476 830,88 EUR (39) společnosti NG. Za tyto úvěry zaplatila NG společnosti MIB částku ve výši 1 476 830,88 EUR. Tímto postupem mohly být pohledávky MIB splaceny v plné výši společnosti NG, která sama byla věřitelem CST (40).

39

40

| (29) | Opatření č. 8 (úvěr ISB pro NG, MSR a CMHN): Pro úsporu finančních prostředků a dlouhodobé zajištění financování byla dne 28. července 2010 uskutečněna plná restrukturalizace dohod o financování. Závazky vůči sloučení hotovosti spolkové země (opatření č. 3, úvěr ve výši [...] EUR od banky Bank für Tirol und Vorarlberg AG pro společnost CMHN (41), úvěr ve výši [...] EUR od Kreissparkasse Ahrweiler pro společnost MSR (42) a úvěry ve výši 85 512 000 EUR, které společnost RIM poskytla společnosti MSR přes tichá společenství RIM ve společnosti Mediinvest, jakož i následující úvěry společnosti Mediinvest pro MSR (opatření č. 11) byly restrukturalizovány na jeden jediný úvěr ve výši 325 265 000 EUR, který ISB poskytla v rámci příkazu k poskytnutí úvěru vydaného spolkovou zemí společnostem NG, MSR a CMHN (43). Restrukturalizace dotčených dohod o financování představuje navíc k základním úvěrům vlastní opatření. Výsledkem je nový úvěr ve prospěch společností NG, MSR a CMHN. Úvěr je rozdělen do čtyř tranší: 1. tranše ve výši 96 574 200 EUR ve prospěch společnosti NG na infrastrukturu, 2. tranše ve výši 113 590 800 EUR ve prospěch společnosti NG na ostatní investice (44), 3. tranše ve výši 92 000 000 EUR ve prospěch společnosti MSR na ostatní investice a 4. tranše ve výši 23 100 000 EUR pro společnost CMHN na ostatní investice. 1. tranše na zařízení na Nürburgringu byla poskytnuta bezúročně. 2. až 4. tranše se týkaly opatření na podporu cestovního ruchu (viz tabulka 7). Zajištění úvěru společnosti ISB ve formě hypoték odpovídá částce ve výši 93 658 000 EUR, přičemž zajištění 2. až 4. tranše mělo přednost před zajištěním 1. tranše. V tabulce 7 jsou uvedeny podmínky úvěru společnosti ISB společně se základní úrokovou sazbou platnou k danému okamžiku.

  Tabulka 7


  Finanční podmínky úvěrů ISB










  Tranše | Příjemce | Vyplacená částka (v EUR) | Uzavření smlouvy | Úroková sazba (45) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | NG | 96 574 200 | 28.7.2010 | 0 % |
| 2 | NG | 113 590 800 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise |
| 3 | MSR | 92 000 000 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise |
| 4 | CMHN | 23 100 000 | 28.7.2010 | do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %
  od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise |

(29)

Opatření č. 8 (úvěr ISB pro NG, MSR a CMHN): Pro úsporu finančních prostředků a dlouhodobé zajištění financování byla dne 28. července 2010 uskutečněna plná restrukturalizace dohod o financování. Závazky vůči sloučení hotovosti spolkové země (opatření č. 3, úvěr ve výši [...] EUR od banky Bank für Tirol und Vorarlberg AG pro společnost CMHN (41), úvěr ve výši [...] EUR od Kreissparkasse Ahrweiler pro společnost MSR (42) a úvěry ve výši 85 512 000 EUR, které společnost RIM poskytla společnosti MSR přes tichá společenství RIM ve společnosti Mediinvest, jakož i následující úvěry společnosti Mediinvest pro MSR (opatření č. 11) byly restrukturalizovány na jeden jediný úvěr ve výši 325 265 000 EUR, který ISB poskytla v rámci příkazu k poskytnutí úvěru vydaného spolkovou zemí společnostem NG, MSR a CMHN (43). Restrukturalizace dotčených dohod o financování představuje navíc k základním úvěrům vlastní opatření. Výsledkem je nový úvěr ve prospěch společností NG, MSR a CMHN. Úvěr je rozdělen do čtyř tranší: 1. tranše ve výši 96 574 200 EUR ve prospěch společnosti NG na infrastrukturu, 2. tranše ve výši 113 590 800 EUR ve prospěch společnosti NG na ostatní investice (44), 3. tranše ve výši 92 000 000 EUR ve prospěch společnosti MSR na ostatní investice a 4. tranše ve výši 23 100 000 EUR pro společnost CMHN na ostatní investice. 1. tranše na zařízení na Nürburgringu byla poskytnuta bezúročně. 2. až 4. tranše se týkaly opatření na podporu cestovního ruchu (viz tabulka 7). Zajištění úvěru společnosti ISB ve formě hypoték odpovídá částce ve výši 93 658 000 EUR, přičemž zajištění 2. až 4. tranše mělo přednost před zajištěním 1. tranše. V tabulce 7 jsou uvedeny podmínky úvěru společnosti ISB společně se základní úrokovou sazbou platnou k danému okamžiku.

41

42

43

44

Tabulka 7

Tabulka 7

Finanční podmínky úvěrů ISB

Finanční podmínky úvěrů ISB

Tranše

Příjemce

Vyplacená částka (v EUR)

Uzavření smlouvy

Úroková sazba (45)

45

1

NG

96 574 200

28.7.2010

0 %

2

NG

113 590 800

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise

3

MSR

92 000 000

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise

4

CMHN

23 100 000

28.7.2010

do 31.12.2012: EONIA plus 0,64 % = 1,121 %

od 1.1.2013: referenční úroková sazba Komise

| (30) | Opatření č. 9 (záruka spolkové země vůči ISB ohledně opatření č. 8: úvěr ISB pro NG, MSR a CMHN): Dne 28. července 2010 poskytla spolková země společnosti ISB nepodmíněnou a neodvolatelnou záruku a výjimku (100 % krytí závazků) týkající se splnění všech závazků vyplývajících z úvěru ISB společnostmi NG, MSR a CMHN. Ani NG, ani MSR nebo CMHN nezaplatily za záruku žádný poplatek. Stejně jako úvěr ISB (opatření č. 8) se záruka vztahuje jak na zařízení Nürburgringu, tak na opatření na podporu cestovního ruchu. |
| --- | --- |

(30)

Opatření č. 9 (záruka spolkové země vůči ISB ohledně opatření č. 8: úvěr ISB pro NG, MSR a CMHN): Dne 28. července 2010 poskytla spolková země společnosti ISB nepodmíněnou a neodvolatelnou záruku a výjimku (100 % krytí závazků) týkající se splnění všech závazků vyplývajících z úvěru ISB společnostmi NG, MSR a CMHN. Ani NG, ani MSR nebo CMHN nezaplatily za záruku žádný poplatek. Stejně jako úvěr ISB (opatření č. 8) se záruka vztahuje jak na zařízení Nürburgringu, tak na opatření na podporu cestovního ruchu.

| (31) | Opatření č. 10 (pronájem komplexu Nürburgring společnosti NAG): V rámci restrukturalizace provedené v roce 2010 pronajaly společnosti NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR a CMHN od 1. května 2010 závodní dráhu, rekreační areál a další zařízení na dobu 20 let (47) společnosti NAG (48). Výběrové řízení (zadávací řízení) nebylo při tom vyhlášeno. Pronájem se vztahoval na zařízení a provoz Nürburgringu a opatření na podporu cestovního ruchu. Pořádání závodů Formule 1 bylo však předmětem samostatné koncesní smlouvy (opatření č. 17), a bylo tak z pronájmu vyňato. Minimální roční nájemné bylo stanoveno takto: na období od 1. května 2010 do 30. dubna 2011 na 0 EUR, na období od 1. května 2011 do 30. dubna 2012 na 5 mil. EUR, na období od 1. května 2012 do 30. dubna 2013: v případě odstranění stavebních nedostatků do 30. dubna 2012 na 11,5 mil. EUR, jinak na 10 mil. EUR, a na období od 1. května 2013 na 15 mil. EUR (49). V období od 1. května 2010 do 31. října 2012 zaplatila společnost NAG nájemné ve výši [...] EUR (50). Nájemní smlouva byla ukončena smlouvou o vyrovnání, která byla uzavřena se zpětnou účinností k 31. říjnu 2012 mezi společnostmi NG, MSR, CMHN, CST a NBG a správcem na jedné straně a společnostmi NAG, Mediinvest a dalšími podniky na straně druhé dne 27. listopadu 2012. |
| --- | --- |

(31)

Opatření č. 10 (pronájem komplexu Nürburgring společnosti NAG): V rámci restrukturalizace provedené v roce 2010 pronajaly společnosti NG, EWN, Nürburgring Adventure GmbH (46), Camp4Fun, MSR a CMHN od 1. května 2010 závodní dráhu, rekreační areál a další zařízení na dobu 20 let (47) společnosti NAG (48). Výběrové řízení (zadávací řízení) nebylo při tom vyhlášeno. Pronájem se vztahoval na zařízení a provoz Nürburgringu a opatření na podporu cestovního ruchu. Pořádání závodů Formule 1 bylo však předmětem samostatné koncesní smlouvy (opatření č. 17), a bylo tak z pronájmu vyňato. Minimální roční nájemné bylo stanoveno takto: na období od 1. května 2010 do 30. dubna 2011 na 0 EUR, na období od 1. května 2011 do 30. dubna 2012 na 5 mil. EUR, na období od 1. května 2012 do 30. dubna 2013: v případě odstranění stavebních nedostatků do 30. dubna 2012 na 11,5 mil. EUR, jinak na 10 mil. EUR, a na období od 1. května 2013 na 15 mil. EUR (49). V období od 1. května 2010 do 31. října 2012 zaplatila společnost NAG nájemné ve výši [...] EUR (50). Nájemní smlouva byla ukončena smlouvou o vyrovnání, která byla uzavřena se zpětnou účinností k 31. říjnu 2012 mezi společnostmi NG, MSR, CMHN, CST a NBG a správcem na jedné straně a společnostmi NAG, Mediinvest a dalšími podniky na straně druhé dne 27. listopadu 2012.

46

47

48

49

50

| (32) | Opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnost Mediinvest jako zprostředkovatele, resp. – v případě jednoho z úvěrů – přes společnost PNG): V období od 29. května 2008 do 7. července 2009 poskytla společnost RIM společnosti Mediinvest jedenáct úvěrů v celkové výši 85 512 000 EUR ve formě tichých společenství na financování dílčí oblasti II (hotely) projektu Nürburgring 2009 (51). V témže období použila společnost Mediinvest, která vystupovala jako zprostředkovatel mezi RIM (poskytující strana) a MSR (příjemce), tyto prostředky k tomu, aby společnosti MSR poskytla úvěry s vyšší úrokovou sazbou (viz níže) (52). Na tichá společenství byla navíc k pevné úrokové sazbě dohodnuta proměnlivá úroková sazba ve výši 2 %, která v zásadě závisela buď na výnosu z prodeje podílu společnosti Mediinvest ve společnosti MSR nebo ročním zisku společnosti Mediinvest v roce 2009. Dále byly stanoveny jistoty. Tichá společenství jsou shrnuta v přehledu v tabulce 8:

  Tabulka 8


  Tichá společenství společnosti RIM ve společnosti Mediinvest | Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 29.5.2008 | [...] | [...] |
| 2 | 29.9.2008 | [...] | [...] |
| 3 | 12.11.2008 | [...] | [...] |
| 4 | 22.12.2008 | [...] | [...] |
| 5 | 30.4.2009 | [...] | [...] |
| 6 | 14.5.2009 | [...] | [...] |
| 7 | 26.5.2009 | [...] | [...] |
| 8 | 9.6.2009 | [...] | [...] |
| 9 | 23.6.2009 | [...] | [...] |
| 10 | 30.6.2009 | [...] | [...] |
| 11 | 7.7.2009 | [...] | [...] |
| CELKEM | [...] | |

(32)

Opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnost Mediinvest jako zprostředkovatele, resp. – v případě jednoho z úvěrů – přes společnost PNG): V období od 29. května 2008 do 7. července 2009 poskytla společnost RIM společnosti Mediinvest jedenáct úvěrů v celkové výši 85 512 000 EUR ve formě tichých společenství na financování dílčí oblasti II (hotely) projektu Nürburgring 2009 (51). V témže období použila společnost Mediinvest, která vystupovala jako zprostředkovatel mezi RIM (poskytující strana) a MSR (příjemce), tyto prostředky k tomu, aby společnosti MSR poskytla úvěry s vyšší úrokovou sazbou (viz níže) (52). Na tichá společenství byla navíc k pevné úrokové sazbě dohodnuta proměnlivá úroková sazba ve výši 2 %, která v zásadě závisela buď na výnosu z prodeje podílu společnosti Mediinvest ve společnosti MSR nebo ročním zisku společnosti Mediinvest v roce 2009. Dále byly stanoveny jistoty. Tichá společenství jsou shrnuta v přehledu v tabulce 8:

51

52

Tabulka 8

Tabulka 8

Tichá společenství společnosti RIM ve společnosti Mediinvest

Tichá společenství společnosti RIM ve společnosti Mediinvest

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba

1

29.5.2008

[...]

[...]

2

29.9.2008

[...]

[...]

3

12.11.2008

[...]

[...]

4

22.12.2008

[...]

[...]

5

30.4.2009

[...]

[...]

6

14.5.2009

[...]

[...]

7

26.5.2009

[...]

[...]

8

9.6.2009

[...]

[...]

9

23.6.2009

[...]

[...]

10

30.6.2009

[...]

[...]

11

7.7.2009

[...]

[...]

CELKEM

CELKEM

[...]

[...]

| (33) | V období od 27. května 2008 do 7. července 2009 poskytla společnost Mediinvest společnosti MSR devět úvěrů v celkové hodnotě 75 484 000 EUR s úrokovou sazbou ve výši 7 % (resp. 5,1 % od 1. listopadu 2009); nebyly stanoveny žádné jistoty. Tichá společenství jsou shrnuta v přehledu v tabulce 9:

  Tabulka 9


  Úvěry společnosti Mediinvest pro společnost MSR | Uzavření smlouvy | Částka (v EUR) | Úroková sazba |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 27.5.2008 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 2 | 22.12.2008 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 3 | 30.4.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 4 | 15.5.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 5 | 26.5.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 6 | 9.6.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 7 | 23.6.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 8 | 30.6.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| 9 | 7.7.2009 | [...] | [...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a. |
| CELKEM | 75 484 000 | |

(33)

V období od 27. května 2008 do 7. července 2009 poskytla společnost Mediinvest společnosti MSR devět úvěrů v celkové hodnotě 75 484 000 EUR s úrokovou sazbou ve výši 7 % (resp. 5,1 % od 1. listopadu 2009); nebyly stanoveny žádné jistoty. Tichá společenství jsou shrnuta v přehledu v tabulce 9:

Tabulka 9

Tabulka 9

Úvěry společnosti Mediinvest pro společnost MSR

Úvěry společnosti Mediinvest pro společnost MSR

Uzavření smlouvy

Částka (v EUR)

Úroková sazba

1

27.5.2008

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

2

22.12.2008

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

3

30.4.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

4

15.5.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

5

26.5.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

6

9.6.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

7

23.6.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

8

30.6.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

9

7.7.2009

[...]

[...] % p.a.; od 1.11.2009: [...] % p.a.

CELKEM

CELKEM

75 484 000

75 484 000

| (34) | Kromě toho poskytla společnost Mediinvest společnosti PNG dne 12. listopadu 2008 úvěr ve výši 10 mil. EUR s úrokovou sazbou ve výši 6 % (do 31. prosince 2009) a PNG poskytla společnosti MSR v týž den úvěr ve stejné výši a se stejnou úrokovou sazbou. |
| --- | --- |

(34)

Kromě toho poskytla společnost Mediinvest společnosti PNG dne 12. listopadu 2008 úvěr ve výši 10 mil. EUR s úrokovou sazbou ve výši 6 % (do 31. prosince 2009) a PNG poskytla společnosti MSR v týž den úvěr ve stejné výši a se stejnou úrokovou sazbou.

| (35) | Opatření č. 12 (záruka spolkové země vůči ISB ohledně opatření č. 11: Tichá společenství společnosti RIM ve společnosti Mediinvest: V souvislosti s úvěry ISB pro společnost RIM, které RIM použila na úvěry pro Mediinvest (opatření č. 11), poskytla spolková země společnosti ISB záruku na splnění platebních závazků až do výše 140 mil. EUR (100 % krytí závazků) (53). Za záruku nebyl zaplacen žádný poplatek. Podle názoru Komise je příjemcem rozebíraného opatření společnost MSR, jelikož je i příjemcem opatření č. 11. |
| --- | --- |

(35)

Opatření č. 12 (záruka spolkové země vůči ISB ohledně opatření č. 11: Tichá společenství společnosti RIM ve společnosti Mediinvest: V souvislosti s úvěry ISB pro společnost RIM, které RIM použila na úvěry pro Mediinvest (opatření č. 11), poskytla spolková země společnosti ISB záruku na splnění platebních závazků až do výše 140 mil. EUR (100 % krytí závazků) (53). Za záruku nebyl zaplacen žádný poplatek. Podle názoru Komise je příjemcem rozebíraného opatření společnost MSR, jelikož je i příjemcem opatření č. 11.

53

| (36) | Opatření č. 13 (příjmy z daní z hazardních her, které spolková země převáděla na společnost NG): V únoru 2009 byl zákon Porýní-Falce o hazardních hrách změněn tak, že části příjmů z daní z hazardních her mohly být převáděny na společnost NG. Převáděné daňové příjmy byly určeny pro účely podpory cestovního ruchu. Dne 29. prosince 2009 byla převedena částka ve výši 1,6 mil. EUR, dne 29. října 2010 částka 3,2 mil. EUR a dne 29. března 2011 znovu částka 3,2 mil. EUR, tzn. celkem 8 mil. EUR. |
| --- | --- |

(36)

Opatření č. 13 (příjmy z daní z hazardních her, které spolková země převáděla na společnost NG): V únoru 2009 byl zákon Porýní-Falce o hazardních hrách změněn tak, že části příjmů z daní z hazardních her mohly být převáděny na společnost NG. Převáděné daňové příjmy byly určeny pro účely podpory cestovního ruchu. Dne 29. prosince 2009 byla převedena částka ve výši 1,6 mil. EUR, dne 29. října 2010 částka 3,2 mil. EUR a dne 29. března 2011 znovu částka 3,2 mil. EUR, tzn. celkem 8 mil. EUR.

| (37) | Opatření č. 14 (úvěr společníků od spolkové země pro společnost NG a podřízení pohledávek ve prospěch projektu Nürburgring 2009): Na přípravu a realizaci projektu Nürburgring 2009 obdržela společnost NG od spolkové země následující bezúročné úvěry bez pevně stanovené doby splatnosti: 20 mil. EUR dne 21. srpna 2007, 10 mil. EUR dne 22. prosince 2009, 4,65 mil. EUR dne 28. prosince 2010 a 3,2 mil. EUR dne 26. dubna 2011 (54). Kromě toho poskytla spolková země společnosti NG dne 9. prosince 2011 další úvěr ve výši 4,95 mil. EUR. Kromě toho poskytla spolková země s cílem zabránit platební neschopnosti společnosti NG dne 29. srpna 2007 prohlášení o podřízení pohledávek na celkovou částku výše uvedeného úvěru ve výši 20 mil. EUR. |
| --- | --- |

(37)

Opatření č. 14 (úvěr společníků od spolkové země pro společnost NG a podřízení pohledávek ve prospěch projektu Nürburgring 2009): Na přípravu a realizaci projektu Nürburgring 2009 obdržela společnost NG od spolkové země následující bezúročné úvěry bez pevně stanovené doby splatnosti: 20 mil. EUR dne 21. srpna 2007, 10 mil. EUR dne 22. prosince 2009, 4,65 mil. EUR dne 28. prosince 2010 a 3,2 mil. EUR dne 26. dubna 2011 (54). Kromě toho poskytla spolková země společnosti NG dne 9. prosince 2011 další úvěr ve výši 4,95 mil. EUR. Kromě toho poskytla spolková země s cílem zabránit platební neschopnosti společnosti NG dne 29. srpna 2007 prohlášení o podřízení pohledávek na celkovou částku výše uvedeného úvěru ve výši 20 mil. EUR.

54

| (38) | Opatření č. 15 (převod obchodních podílů ve společnosti MSR ze společností Mediinvest a Geisler & Trimmel na společnost NG a ze společnosti Weber na společnost RIM): Se smlouvou o koupi podílu ze dne 25. března 2010 byly podíly společností Mediinvest (49,5 %) a Geisler & Trimmel (33,8 %) ve společnosti MSR převedeny na NG, která již vlastnila 10 % podíl. Podíl společnosti Weber ve společnosti MSR (6,7 %) byl převeden stejnou listinou na společnost RIM. Kupní cena jednoho obchodního podílu činila 1 EUR (tzn. celkem 3 EUR) (55). |
| --- | --- |

(38)

Opatření č. 15 (převod obchodních podílů ve společnosti MSR ze společností Mediinvest a Geisler & Trimmel na společnost NG a ze společnosti Weber na společnost RIM): Se smlouvou o koupi podílu ze dne 25. března 2010 byly podíly společností Mediinvest (49,5 %) a Geisler & Trimmel (33,8 %) ve společnosti MSR převedeny na NG, která již vlastnila 10 % podíl. Podíl společnosti Weber ve společnosti MSR (6,7 %) byl převeden stejnou listinou na společnost RIM. Kupní cena jednoho obchodního podílu činila 1 EUR (tzn. celkem 3 EUR) (55).

55

| (39) | Opatření č. 16 (úvěr společníků a příspěvek spolkové země společnosti NG na pořádání závodů Formule 1): Dále poskytla spolková země společnosti NG dne 11. ledna 2011 k vyrovnání ztrát z Formule 1 bezúročný úvěr bez pevně stanovené doby splatnosti ve výši 40 405 000 EUR, která byla nejprve financována prostřednictvím sloučení hotovosti. Kromě toho dala spolková země v červenci 2011 na pořádání závodů Formule 1 v roce 2011 k dispozici příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR. |
| --- | --- |

(39)

Opatření č. 16 (úvěr společníků a příspěvek spolkové země společnosti NG na pořádání závodů Formule 1): Dále poskytla spolková země společnosti NG dne 11. ledna 2011 k vyrovnání ztrát z Formule 1 bezúročný úvěr bez pevně stanovené doby splatnosti ve výši 40 405 000 EUR, která byla nejprve financována prostřednictvím sloučení hotovosti. Kromě toho dala spolková země v červenci 2011 na pořádání závodů Formule 1 v roce 2011 k dispozici příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR.

| (40) | Opatření č. 17 (koncesní smlouva na Formuli 1: Dne 13. prosince 2010 byla mezi společnostmi NG a NAG uzavřena koncesní smlouva o organizaci závodů Formule 1 (56). V této koncesní smlouvě převádí společnost NG na společnost NAG organizaci závodů Formule 1 a zavazuje se za to k platbě vyrovnání (57). Podle údajů Německa by měla společnost NAG obdržet na základě této smlouvy finanční prostředky, které nebyly zohledněny při výpočtu nájemného v rámci smlouvy o provozním nájmu uzavřené mezi NG a NAG, nicméně mezi NG a NAG neproběhly žádné převody prostředků. Na základě smlouvy o vyrovnání, která byla uzavřena mezi společnostmi NG, MSR, CMHN, CST a NBG a insolvenčním správcem na jedné straně a společnostmi NAG, Mediinvest a dalšími podniky na straně druhé dne 27. listopadu 2012, byla koncese ukončena. |
| --- | --- |

(40)

Opatření č. 17 (koncesní smlouva na Formuli 1: Dne 13. prosince 2010 byla mezi společnostmi NG a NAG uzavřena koncesní smlouva o organizaci závodů Formule 1 (56). V této koncesní smlouvě převádí společnost NG na společnost NAG organizaci závodů Formule 1 a zavazuje se za to k platbě vyrovnání (57). Podle údajů Německa by měla společnost NAG obdržet na základě této smlouvy finanční prostředky, které nebyly zohledněny při výpočtu nájemného v rámci smlouvy o provozním nájmu uzavřené mezi NG a NAG, nicméně mezi NG a NAG neproběhly žádné převody prostředků. Na základě smlouvy o vyrovnání, která byla uzavřena mezi společnostmi NG, MSR, CMHN, CST a NBG a insolvenčním správcem na jedné straně a společnostmi NAG, Mediinvest a dalšími podniky na straně druhé dne 27. listopadu 2012, byla koncese ukončena.

56

57

b)   Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012

Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012

| (41) | Opatření č. 18 (změna časového plánu plateb úroků z úvěru ISB ve prospěch společnosti NG, MSR a CMHN): Dne 15. května 2012 provedla společnost ISB změnu časového plánu plateb úroků ve výši 2,98 mil. EUR, které by byly splatné 30. dubna 2012, až do 15. listopadu 2012 (včetně změny časového plánu platby odškodnění ve výši 48 913,78 EUR za nevyčerpání nevyužité části úvěru). Za odložené částky byla účtována roční úroková sazba 8,17 %. Tento odklad platby úroků se dělí následujícím způsobem mezi jednotlivé společnosti: 1,473 mil. EUR připadají na NG, 1,205 mil. EUR na MSR a 303 000 EUR na CMHN. |
| --- | --- |

(41)

Opatření č. 18 (změna časového plánu plateb úroků z úvěru ISB ve prospěch společnosti NG, MSR a CMHN): Dne 15. května 2012 provedla společnost ISB změnu časového plánu plateb úroků ve výši 2,98 mil. EUR, které by byly splatné 30. dubna 2012, až do 15. listopadu 2012 (včetně změny časového plánu platby odškodnění ve výši 48 913,78 EUR za nevyčerpání nevyužité části úvěru). Za odložené částky byla účtována roční úroková sazba 8,17 %. Tento odklad platby úroků se dělí následujícím způsobem mezi jednotlivé společnosti: 1,473 mil. EUR připadají na NG, 1,205 mil. EUR na MSR a 303 000 EUR na CMHN.

| (42) | Opatření č. 19 (podřízení pohledávek a výjimka): Dne 15. května 2012 vyhlásila spolková země své podřízení pohledávek u úvěru ve výši až 254 mil. EUR, kterou ISB poskytla jako část úvěru ve výši 325 265 000 EUR společnostem NG, MSR a CMHN (opatření č. 8). S ohledem na splacení těchto úvěrů od roku 2014 prohlásila spolková země kromě toho dne 15. května 2012, že pokud společnosti NG, MSR a CMHN nebudou schopny dostát svým platebním závazkům, budou těchto závazků zproštěny a spolková země proplatí svou záruku ve prospěch společnosti ISB (opatření č. 9). |
| --- | --- |

(42)

Opatření č. 19 (podřízení pohledávek a výjimka): Dne 15. května 2012 vyhlásila spolková země své podřízení pohledávek u úvěru ve výši až 254 mil. EUR, kterou ISB poskytla jako část úvěru ve výši 325 265 000 EUR společnostem NG, MSR a CMHN (opatření č. 8). S ohledem na splacení těchto úvěrů od roku 2014 prohlásila spolková země kromě toho dne 15. května 2012, že pokud společnosti NG, MSR a CMHN nebudou schopny dostát svým platebním závazkům, budou těchto závazků zproštěny a spolková země proplatí svou záruku ve prospěch společnosti ISB (opatření č. 9).

2.4.   DŮVODY K ZAHÁJENÍ A ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (43) | Komise dospěla ve svých rozhodnutích ze dne 21. března 2012 a 7. srpna 2012 k předběžnému závěru, že se u všech 19 opatření jednalo o státní podporu, a vyjádřila pochybnosti o jejich slučitelnosti se SFEU. |
| --- | --- |

(43)

Komise dospěla ve svých rozhodnutích ze dne 21. března 2012 a 7. srpna 2012 k předběžnému závěru, že se u všech 19 opatření jednalo o státní podporu, a vyjádřila pochybnosti o jejich slučitelnosti se SFEU.

2.5.   NABÍDKOVÉ ŘÍZENÍ A PRODEJ AKTIV

| (44) | Dne 14. května 2013 bylo zahájení nabídkového řízení oznámeno tiskovým sdělením insolvenčního správce. Dne 15. května 2013 zveřejnila společnost KPMG ve Financial Times, v Obchodním věstníku a na internetové stránce Nürburgringu výzvu k předkládání nabídek. V rámci nabídkového řízení byla KPMG jménem prodávajících v kontaktu se zhruba 300 investory. Zájemci byli požádáni o vyjádření zájmu (zájem vyjádřilo zhruba 70 podniků); poté, co jim byla dána k dispozici řada podkladů k Nürburgringu, byli požádáni o předložení orientační nabídky do 26. září 2013. Dopisem ze dne 19. července 2013 sdělili prodávající všem zájemcům toto: „All parties that intend to participate in next stage of the process are invited to submit an Indicative Offer by 5:00 pm (CET) on 12 September 2013. Offer handed in after the deadline will also be considered.“ (58) Uvedená lhůta dne 12. září 2013 pro odevzdání orientační nabídky byla dopisem ze dne 12. září 2013 prodloužena až do 26. září 2013: „The Vendors have decided to extend the deadline for Indicative Offers, in order to enable potential investors to complete their analysis of the provided material. The updated deadline now ends at 5 p.m. CET on 26 September 2013. Offers handed in after the deadline will also be considered.“ (59) Dopisem ze dne 17. prosince 2013 byla lhůta pro předložení potvrzujících nabídek prodávajícími prodloužena z 11. prosince 2013 až do 17. února 2014. „In order to enable potential investors to complete their analysis of the provided information material and to provide a final offer that fully reflects the value potential of the Nürburgring, the timeline which used to end at 5 p.m. CET on 11 December 2013 now ends at 5 p.m. CET on 17 February 2014. For the sake of clarity, offers handed in after that timeline will, in principle, also be considered provided that the terms of the offer qualify for the further process. Any disadvantage caused by the delay will not be compensated for and will have to be fully borne by the investor. Please note that the Vendors may choose the parties which will qualify for the further process shortly after the updated timeline ends.“ (60) |
| --- | --- |

(44)

Dne 14. května 2013 bylo zahájení nabídkového řízení oznámeno tiskovým sdělením insolvenčního správce. Dne 15. května 2013 zveřejnila společnost KPMG ve Financial Times, v Obchodním věstníku a na internetové stránce Nürburgringu výzvu k předkládání nabídek. V rámci nabídkového řízení byla KPMG jménem prodávajících v kontaktu se zhruba 300 investory. Zájemci byli požádáni o vyjádření zájmu (zájem vyjádřilo zhruba 70 podniků); poté, co jim byla dána k dispozici řada podkladů k Nürburgringu, byli požádáni o předložení orientační nabídky do 26. září 2013. Dopisem ze dne 19. července 2013 sdělili prodávající všem zájemcům toto: „All parties that intend to participate in next stage of the process are invited to submit an Indicative Offer by 5:00 pm (CET) on 12 September 2013. Offer handed in after the deadline will also be considered.“ (58) Uvedená lhůta dne 12. září 2013 pro odevzdání orientační nabídky byla dopisem ze dne 12. září 2013 prodloužena až do 26. září 2013: „The Vendors have decided to extend the deadline for Indicative Offers, in order to enable potential investors to complete their analysis of the provided material. The updated deadline now ends at 5 p.m. CET on 26 September 2013. Offers handed in after the deadline will also be considered.“ (59) Dopisem ze dne 17. prosince 2013 byla lhůta pro předložení potvrzujících nabídek prodávajícími prodloužena z 11. prosince 2013 až do 17. února 2014. „In order to enable potential investors to complete their analysis of the provided information material and to provide a final offer that fully reflects the value potential of the Nürburgring, the timeline which used to end at 5 p.m. CET on 11 December 2013 now ends at 5 p.m. CET on 17 February 2014. For the sake of clarity, offers handed in after that timeline will, in principle, also be considered provided that the terms of the offer qualify for the further process. Any disadvantage caused by the delay will not be compensated for and will have to be fully borne by the investor. Please note that the Vendors may choose the parties which will qualify for the further process shortly after the updated timeline ends.“ (60)

58

59

60

| (45) | Insolvenční správci stanovili a provedli pro prodej majetku společností NG, MSR a CMHN následující strukturu. |
| --- | --- |

(45)

Insolvenční správci stanovili a provedli pro prodej majetku společností NG, MSR a CMHN následující strukturu.

| (46) | Pro nabídkové řízení byl majetek společností NG, MSR a CMHN rozdělen do jedenácti skupin aktiv (61). Ve zveřejněné výzvě k vyjádření zájmu bylo uvedeno: „The Vendors intend to sell the assets to one or more investors (‚Project RING‘). Investors will have the opportunity to acquire all assets, defined asset clusters (‚Proposed Asset Clusters‘) or individual assets. The Proposed Asset Clusters have been defined based on the separability of assets and related costs. It is intended that the transaction will be structured as an asset deal. All third party and financing liabilities will remain with the insolvent legal entities allowing a new start on a clean balance sheet.“ [„Prodávající mají v úmyslu prodat aktiva Nürburgringu jednomu nebo několika investorům (dále jen ‚projekt RING‘). Investoři budou mít možnost získat veškerá aktiva, definované jednotky (‚skupiny aktiv‘) nebo jednotlivá aktiva. Skupiny aktiv byly definovány na základě oddělitelnosti aktiv a nákladů s tím spojených. Transakce má být strukturována jako dohoda o převodu aktiv. Všechny finanční závazky a závazky vůči třetím stranám setrvají u společností v úpadku. Transakce tak umožňuje nový začátek na základě čisté rozvahy.“] (62) Dále bylo v dopise o postupu ze dne 19. července 2013 adresovaného zájemcům napsáno: „Investors will have the opportunity to acquire the assets of the Vendors in either their entirety, or in defined asset clusters (‚Proposed Asset Clusters‘), or in individual assets. Proposed Asset Clusters have been defined based on the severability of assets of the Nürburgring and related costs.“ [„Investoři budou mít možnost získat veškerá aktiva prodávajících, definované jednotky (dále jen ‚nabízené skupiny aktiv‘) nebo jednotlivá aktiva.“] Nabízené skupiny aktiv byly definovány na základě oddělitelnosti Nürburgringu a nákladů s tím spojených (63). |
| --- | --- |

(46)

Pro nabídkové řízení byl majetek společností NG, MSR a CMHN rozdělen do jedenácti skupin aktiv (61). Ve zveřejněné výzvě k vyjádření zájmu bylo uvedeno: „The Vendors intend to sell the assets to one or more investors (‚Project RING‘). Investors will have the opportunity to acquire all assets, defined asset clusters (‚Proposed Asset Clusters‘) or individual assets. The Proposed Asset Clusters have been defined based on the separability of assets and related costs. It is intended that the transaction will be structured as an asset deal. All third party and financing liabilities will remain with the insolvent legal entities allowing a new start on a clean balance sheet.“ [„Prodávající mají v úmyslu prodat aktiva Nürburgringu jednomu nebo několika investorům (dále jen ‚projekt RING‘). Investoři budou mít možnost získat veškerá aktiva, definované jednotky (‚skupiny aktiv‘) nebo jednotlivá aktiva. Skupiny aktiv byly definovány na základě oddělitelnosti aktiv a nákladů s tím spojených. Transakce má být strukturována jako dohoda o převodu aktiv. Všechny finanční závazky a závazky vůči třetím stranám setrvají u společností v úpadku. Transakce tak umožňuje nový začátek na základě čisté rozvahy.“] (62) Dále bylo v dopise o postupu ze dne 19. července 2013 adresovaného zájemcům napsáno: „Investors will have the opportunity to acquire the assets of the Vendors in either their entirety, or in defined asset clusters (‚Proposed Asset Clusters‘), or in individual assets. Proposed Asset Clusters have been defined based on the severability of assets of the Nürburgring and related costs.“ [„Investoři budou mít možnost získat veškerá aktiva prodávajících, definované jednotky (dále jen ‚nabízené skupiny aktiv‘) nebo jednotlivá aktiva.“] Nabízené skupiny aktiv byly definovány na základě oddělitelnosti Nürburgringu a nákladů s tím spojených (63).

61

62

63

| (47) | Insolvenční správci nestanovili ohledně budoucího využívání aktiv žádné podmínky. Případná omezení používání vyplývají ze stavebních nebo emisních právních předpisů, jakož i z přístupu veřejnosti na Nürburgring garantovaného zemským zákonem. |
| --- | --- |

(47)

Insolvenční správci nestanovili ohledně budoucího využívání aktiv žádné podmínky. Případná omezení používání vyplývají ze stavebních nebo emisních právních předpisů, jakož i z přístupu veřejnosti na Nürburgring garantovaného zemským zákonem.

| (48) | Podle dopisů o postupu ze dne 19. července 2013 a 17. října 2013 adresovaných zájemcům měli být investoři vybráni na základě následujících kritérií: (a) maximalizace hodnoty veškerých aktiv a (b) očekávané zajištění transakce (64). Tato kritéria výběru byla podrobně vysvětlena takto: „Value for the assets in scope of the respective offer; Potential value implications for those assets that are not included in the respective offer, if any; Costs for further separation of the assets in scope of the respective offer, if any; Costs to fulfil key assumptions and conditions of the respective offer; Closing probability.“ [„Cena nabídnutá za aktiva v nabídce; možné důsledky pro hodnotu u všech těch aktiv, která nejsou součástí nabídky, je-li to relevantní; náklady na další oddělení vybraných aktiv v příslušné nabídce, je-li to relevantní; náklady na splnění podstatných předpokladů a podmínek příslušné nabídky, jakož i pravděpodobnost uzavření dohody.“] Dále bylo uvedeno: „the closing probability will be assessed by taking into consideration the (i) outstanding due diligence requirements, (ii) secured financing for the transaction, supported by confirmation of financing partners, (iii) required steps for the regulatory clearance, (iv) required internal approval steps until the transaction could be consummated and (v) strategic rationale for the acquisition or future plans for the assets of the NG, MSR and CMHN and the likelihood of their realisation.“ [„Posouzení pravděpodobnosti uzavření dohody proběhne na základě i) nesplněných požadavků hloubkové kontroly, ii) zajištění financování, které bude doloženo potvrzením o financování ze strany finančních partnerů, iii) nezbytné kroky pro regulatorní schválení, iv) požadovaná interní schválení až do provedení transakce a v) strategické odůvodnění akvizice nebo budoucí plány pro aktiva společností NG, MSR a CMHN a pravděpodobnost jejich realizace.“] Bylo zjištěno, že součástí kritérií pro výběr konečné nabídky nebyly aspekty ochrany životního prostředí. |
| --- | --- |

(48)

Podle dopisů o postupu ze dne 19. července 2013 a 17. října 2013 adresovaných zájemcům měli být investoři vybráni na základě následujících kritérií: (a) maximalizace hodnoty veškerých aktiv a (b) očekávané zajištění transakce (64). Tato kritéria výběru byla podrobně vysvětlena takto: „Value for the assets in scope of the respective offer; Potential value implications for those assets that are not included in the respective offer, if any; Costs for further separation of the assets in scope of the respective offer, if any; Costs to fulfil key assumptions and conditions of the respective offer; Closing probability.“ [„Cena nabídnutá za aktiva v nabídce; možné důsledky pro hodnotu u všech těch aktiv, která nejsou součástí nabídky, je-li to relevantní; náklady na další oddělení vybraných aktiv v příslušné nabídce, je-li to relevantní; náklady na splnění podstatných předpokladů a podmínek příslušné nabídky, jakož i pravděpodobnost uzavření dohody.“] Dále bylo uvedeno: „the closing probability will be assessed by taking into consideration the (i) outstanding due diligence requirements, (ii) secured financing for the transaction, supported by confirmation of financing partners, (iii) required steps for the regulatory clearance, (iv) required internal approval steps until the transaction could be consummated and (v) strategic rationale for the acquisition or future plans for the assets of the NG, MSR and CMHN and the likelihood of their realisation.“ [„Posouzení pravděpodobnosti uzavření dohody proběhne na základě i) nesplněných požadavků hloubkové kontroly, ii) zajištění financování, které bude doloženo potvrzením o financování ze strany finančních partnerů, iii) nezbytné kroky pro regulatorní schválení, iv) požadovaná interní schválení až do provedení transakce a v) strategické odůvodnění akvizice nebo budoucí plány pro aktiva společností NG, MSR a CMHN a pravděpodobnost jejich realizace.“] Bylo zjištěno, že součástí kritérií pro výběr konečné nabídky nebyly aspekty ochrany životního prostředí.

64

| (49) | V dopisech o postupu ze dne 17. října 2013 a 17. prosince 2013 byli předkladatelé nabídky, kteří předložili kvalifikovanou nabídku, informováni o tom, a) že orientační, resp. konečné nabídky budou vzaty v úvahu i tehdy, pokud budou doručeny po uplynutí příslušné lhůty k předložení, pod podmínkou, že nabídky splní předpoklady pro další kolo; b) že nevýhody ze zpoždění musí plně nést příslušný předkladatel nabídky a c) že prodávající rozhodnou o výběru možná již brzy po termínu odevzdání. Podle insolvenčních správců byli všichni předkladatelé nabídky informováni o tom, že mezi lhůtou k předložení a uzavřením kupní smlouvy budou moci svou nabídku vylepšit nebo budou moci předložit novou nabídku. |
| --- | --- |

(49)

V dopisech o postupu ze dne 17. října 2013 a 17. prosince 2013 byli předkladatelé nabídky, kteří předložili kvalifikovanou nabídku, informováni o tom, a) že orientační, resp. konečné nabídky budou vzaty v úvahu i tehdy, pokud budou doručeny po uplynutí příslušné lhůty k předložení, pod podmínkou, že nabídky splní předpoklady pro další kolo; b) že nevýhody ze zpoždění musí plně nést příslušný předkladatel nabídky a c) že prodávající rozhodnou o výběru možná již brzy po termínu odevzdání. Podle insolvenčních správců byli všichni předkladatelé nabídky informováni o tom, že mezi lhůtou k předložení a uzavřením kupní smlouvy budou moci svou nabídku vylepšit nebo budou moci předložit novou nabídku.

| (50) | Do začátku února 2014 předložilo orientační nabídku 24 zájemců (65). Z těchto zájemců jich 18 bylo způsobilých k hloubkové kontrole (66) a 13 předkladatelů nabídky předložilo potvrzující nabídky na všechny nebo jednotlivé skupiny aktiv, přičemž následující čtyři předkladatelé předložili nabídku na veškerá aktiva: (1) Capricorn Automotive GmbH a Capricorn Holding GmbH (dále jen „Capricorn“), (2) [předkladatel nabídky č. 2], (3) [předkladatel nabídky č. 3] a (4) [předkladatel nabídky č. 4]. Základem pro kritéria výběru byl (a) cíl maximalizace hodnoty u veškerých aktiv a (b) cíl zajištění transakce (67). Nabídky, které tato kritéria splňovaly, byly vzaty v úvahu v poslední fázi procesu prodeje. Jednalo se při tom o celkové nabídky na všechny skupiny aktiv. Z těchto předkladatelů nabídky předložili doklad o financovatelnosti společnost Capricorn a [předkladatel nabídky č. 2]: Dne 7. března 2014 předložil [předkladatel nabídky č. 2] závazný potvrzující dopis ze dne 24. února 2014, v němž byla společnost KPMG informována o jeho možnostech financování; dne 11. března 2014 předložila společnost Capricorn prodávajícím jí adresovaný závazný dopis od [...] ze dne 10. března 2014, v němž [...] slibuje společnosti Capricorn, že akvizici dotčených aktiv zajistí úvěrem ve výši [41–49] mil. EUR. Na základě potvrzujících nabídek byly s oběma výše uvedenými předkladateli nabídek dojednány souběžně smlouvy. Smlouvy byly notářsky ověřeny, a sice dne 7. března 2014 v případě [předkladatele nabídky č. 2] a dne 10. března 2014 v případě společnosti Capricorn. |
| --- | --- |

(50)

Do začátku února 2014 předložilo orientační nabídku 24 zájemců (65). Z těchto zájemců jich 18 bylo způsobilých k hloubkové kontrole (66) a 13 předkladatelů nabídky předložilo potvrzující nabídky na všechny nebo jednotlivé skupiny aktiv, přičemž následující čtyři předkladatelé předložili nabídku na veškerá aktiva: (1) Capricorn Automotive GmbH a Capricorn Holding GmbH (dále jen „Capricorn“), (2) [předkladatel nabídky č. 2], (3) [předkladatel nabídky č. 3] a (4) [předkladatel nabídky č. 4]. Základem pro kritéria výběru byl (a) cíl maximalizace hodnoty u veškerých aktiv a (b) cíl zajištění transakce (67). Nabídky, které tato kritéria splňovaly, byly vzaty v úvahu v poslední fázi procesu prodeje. Jednalo se při tom o celkové nabídky na všechny skupiny aktiv. Z těchto předkladatelů nabídky předložili doklad o financovatelnosti společnost Capricorn a [předkladatel nabídky č. 2]: Dne 7. března 2014 předložil [předkladatel nabídky č. 2] závazný potvrzující dopis ze dne 24. února 2014, v němž byla společnost KPMG informována o jeho možnostech financování; dne 11. března 2014 předložila společnost Capricorn prodávajícím jí adresovaný závazný dopis od [...] ze dne 10. března 2014, v němž [...] slibuje společnosti Capricorn, že akvizici dotčených aktiv zajistí úvěrem ve výši [41–49] mil. EUR. Na základě potvrzujících nabídek byly s oběma výše uvedenými předkladateli nabídek dojednány souběžně smlouvy. Smlouvy byly notářsky ověřeny, a sice dne 7. března 2014 v případě [předkladatele nabídky č. 2] a dne 10. března 2014 v případě společnosti Capricorn.

65

66

67

| (51) | Dne 11. března 2014 schválil výbor věřitelů společností v úpadku prodej společnosti Capricorn (především společnosti capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH), neboť společnost Capricorn předložila jednoznačně nejlepší nabídku včetně dokladu o financování. Nabídka společnosti Capricorn předpokládala převzetí veškerých skupin aktiv za cenu ve výši 77 mil. EUR, nabídka [předkladatele nabídky č. 2] činila [47–52] mil. EUR. Kupní smlouvu se společností Capricorn podepsali společnosti NG, MSR a CMHN a insolvenční správce dne 13. března 2014 (68). |
| --- | --- |

(51)

Dne 11. března 2014 schválil výbor věřitelů společností v úpadku prodej společnosti Capricorn (především společnosti capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH), neboť společnost Capricorn předložila jednoznačně nejlepší nabídku včetně dokladu o financování. Nabídka společnosti Capricorn předpokládala převzetí veškerých skupin aktiv za cenu ve výši 77 mil. EUR, nabídka [předkladatele nabídky č. 2] činila [47–52] mil. EUR. Kupní smlouvu se společností Capricorn podepsali společnosti NG, MSR a CMHN a insolvenční správce dne 13. března 2014 (68).

68

| (52) | V návaznosti na popsané nabídkové řízení získala společnost Capricorn aktiva společností NG, MSR a CMHN (veškerá hmotná a nehmotná aktiva včetně pozemků a nemovitostí, značek, obchodních názvů a práv na internetové domény), nikoli však závazky a finanční aktiva. Společníky společnosti Capricorn jsou společnost Capricorn HOLDING GmbH (69) s 67 % obchodním podílem a společnost GetSpeed GmbH & Co KG (70) s 33 % obchodním podílem. |
| --- | --- |

(52)

V návaznosti na popsané nabídkové řízení získala společnost Capricorn aktiva společností NG, MSR a CMHN (veškerá hmotná a nehmotná aktiva včetně pozemků a nemovitostí, značek, obchodních názvů a práv na internetové domény), nikoli však závazky a finanční aktiva. Společníky společnosti Capricorn jsou společnost Capricorn HOLDING GmbH (69) s 67 % obchodním podílem a společnost GetSpeed GmbH & Co KG (70) s 33 % obchodním podílem.

69

70

| (53) | Podle německého práva (71) a judikatury německých pracovních soudů (72) přecházejí stávající pracovní poměry spojené se skupinami aktiv automaticky na nabyvatele aktiv, tzn. na nového vlastníka; v případě platební neschopnosti může však nabyvatel požádat insolvenčního správce o vypovězení pracovních smluv. V tomto případě je v kupní smlouvě stanoveno, že společnost NBG (současná provozní společnost komplexu Nürburgring) ukončí na žádost společnost Capricorn pracovní smlouvy v roce 2014. Společnost Capricorn dospěla totiž k závěru, že pro ekonomicky rentabilní provoz nabytých aktiv (od začátku roku 2014) bude podnik potřebovat místo celkových 297 zaměstnanců pouhých 253; požádala proto společnost NBG o ukončení pracovního poměru 44 zaměstnanců. V důsledku toho bude od 1. ledna 2015 (začátek provozu aktiv nabytých společností Capricorn) u společnosti Capricorn zaměstnáno 85 % z celkového počtu zaměstnanců společností v úpadku. |
| --- | --- |

(53)

Podle německého práva (71) a judikatury německých pracovních soudů (72) přecházejí stávající pracovní poměry spojené se skupinami aktiv automaticky na nabyvatele aktiv, tzn. na nového vlastníka; v případě platební neschopnosti může však nabyvatel požádat insolvenčního správce o vypovězení pracovních smluv. V tomto případě je v kupní smlouvě stanoveno, že společnost NBG (současná provozní společnost komplexu Nürburgring) ukončí na žádost společnost Capricorn pracovní smlouvy v roce 2014. Společnost Capricorn dospěla totiž k závěru, že pro ekonomicky rentabilní provoz nabytých aktiv (od začátku roku 2014) bude podnik potřebovat místo celkových 297 zaměstnanců pouhých 253; požádala proto společnost NBG o ukončení pracovního poměru 44 zaměstnanců. V důsledku toho bude od 1. ledna 2015 (začátek provozu aktiv nabytých společností Capricorn) u společnosti Capricorn zaměstnáno 85 % z celkového počtu zaměstnanců společností v úpadku.

71

72

| (54) | Smluvní strany kupní smlouvy jsou povinny plnit smlouvu až poté, co Komise vydá rozhodnutí, v němž stanoví, že ani na nabyvatele, ani na jeho provozní společnost nelze pohlížet jako na příjemce podpory, která je předmětem přezkumu, a že ani tedy neručí za její vrácení, a poté, co (a) buď uběhla lhůta pro soudní přezkum rozhodnutí Komise bez podání opravného prostředku, nebo poté, co (b) v případě podání opravného prostředku vydal soud pravomocný rozsudek, kterým rozhodnutí Komise potvrdil. Touto podmínkou by měl být vyřešen nesoulad mezi kupní cenou aktiv ve výši 77 mil. EUR a souvisejícím rizikem, že z důvodu rozhodnutí Komise ze dne 21. května 2012 a 7. srpna 2012 o zahájení, resp. rozšíření formálního vyšetřovacího řízení by mohlo být požadováno vrácení státní podpory ve výši 456 mil. EUR. |
| --- | --- |

(54)

Smluvní strany kupní smlouvy jsou povinny plnit smlouvu až poté, co Komise vydá rozhodnutí, v němž stanoví, že ani na nabyvatele, ani na jeho provozní společnost nelze pohlížet jako na příjemce podpory, která je předmětem přezkumu, a že ani tedy neručí za její vrácení, a poté, co (a) buď uběhla lhůta pro soudní přezkum rozhodnutí Komise bez podání opravného prostředku, nebo poté, co (b) v případě podání opravného prostředku vydal soud pravomocný rozsudek, kterým rozhodnutí Komise potvrdil. Touto podmínkou by měl být vyřešen nesoulad mezi kupní cenou aktiv ve výši 77 mil. EUR a souvisejícím rizikem, že z důvodu rozhodnutí Komise ze dne 21. května 2012 a 7. srpna 2012 o zahájení, resp. rozšíření formálního vyšetřovacího řízení by mohlo být požadováno vrácení státní podpory ve výši 456 mil. EUR.

| (55) | Sezonu 2014 realizuje ještě společnost NBG. Následně bude zahájena její likvidace. Peněžní tok společnosti NBG za rok 2014 (6 mil. EUR) zůstává prodávajícím a je v zájmu jednoduššího plnění smluv paušálně zaúčtován do kupní ceny. Pokud jde o dlužníky společnosti NG, MSR a CMHN, ukončily v rámci insolvenčního řízení definitivně veškeré své činnosti a nemají žádné zaměstnance. Navíc jsou insolvenční správci pověřeni tím, aby všechny pohledávky a závazky podniků v insolvenčním řízení řešili soudním řízením podle německého insolvenčního práva. Jakmile budou tyto pohledávky a závazky vyrovnány a insolvenční soud ukončí konečnou likvidaci, bude možné podniky vymazat z obchodního rejstříku. |
| --- | --- |

(55)

Sezonu 2014 realizuje ještě společnost NBG. Následně bude zahájena její likvidace. Peněžní tok společnosti NBG za rok 2014 (6 mil. EUR) zůstává prodávajícím a je v zájmu jednoduššího plnění smluv paušálně zaúčtován do kupní ceny. Pokud jde o dlužníky společnosti NG, MSR a CMHN, ukončily v rámci insolvenčního řízení definitivně veškeré své činnosti a nemají žádné zaměstnance. Navíc jsou insolvenční správci pověřeni tím, aby všechny pohledávky a závazky podniků v insolvenčním řízení řešili soudním řízením podle německého insolvenčního práva. Jakmile budou tyto pohledávky a závazky vyrovnány a insolvenční soud ukončí konečnou likvidaci, bude možné podniky vymazat z obchodního rejstříku.

| (56) | Aby mohla být realizována sezona 2015, zakládá nabyvatel (Capricorn) provozní společnost, která bude existovat pod názvem Capricorn NÜRBURGRING GmbH (dále jen „OpCo“) a uzavře smlouvy na sezonu 2015. Komisi bylo přislíbeno, že následujícími opatřeními bude postaráno o to, aby příjemci podpory opustili definitivně trh: Pokud začátkem roku 2015 nebude ještě platit pravomocné rozhodnutí Komise, budou prodaná aktiva převedena před 1. lednem 2015 na nový podnik (dále jen „NewCo“), v němž bude mít nabyvatel podíl ve výši 95,1 % a nezávislý správce podíl ve výši 4,9 %. Správce bude jednat v zájmu věřitelů, a nikoli v zájmu příjemců podpory v platební neschopnosti, i když nebude vázán pokyny věřitelů. Dále bude mezi společnostmi NewCo a OpCo uzavřena smlouva o provozním nájmu, jejíž účinnost skončí dnem plnění kupní smlouvy. Obchodní činnost společnosti OpCo bude vedena jejím jménem, na základě jejího obchodního plánu a se zaměstnanci, které si sama vybere (viz 53. bod odůvodnění). Nájemné, které bude společnosti NewCo hrazeno v celkové výši [4,6–5,1] mil. EUR ročně, bude zahrnuto do konkurzní podstaty podniků Nürburgringu (všechny platby ve prospěch konkurzní podstaty budou převáděny na správcovské účty insolvenčních správců výhradně za účelem výplaty věřitelům). Jakmile nabude rozhodnutí Komise účinnosti, převede správce všechny své podíly ve společnosti NewCo na nabyvatele. Pokud však nabyvatel nedostojí svým smluvním platebním závazkům, bude správce moci aktiva prodat. Pokud by bylo rozhodnutí Komise prohlášeno za neplatné, přešla by aktiva opět na insolvenční správce, kteří by je pak museli neprodleně prodat, jelikož dokonce i v takovém případě i nadále platí v německém insolvenčním právu povinnost likvidace. Možnost dalšího provádění obchodů nürburgských podniků společností NewCo neexistuje. Komise zjistila, že úprava nemění nic na základních podmínkách prodeje (včetně kupní ceny a platebních podmínek) (73). |
| --- | --- |

(56)

Aby mohla být realizována sezona 2015, zakládá nabyvatel (Capricorn) provozní společnost, která bude existovat pod názvem Capricorn NÜRBURGRING GmbH (dále jen „OpCo“) a uzavře smlouvy na sezonu 2015. Komisi bylo přislíbeno, že následujícími opatřeními bude postaráno o to, aby příjemci podpory opustili definitivně trh: Pokud začátkem roku 2015 nebude ještě platit pravomocné rozhodnutí Komise, budou prodaná aktiva převedena před 1. lednem 2015 na nový podnik (dále jen „NewCo“), v němž bude mít nabyvatel podíl ve výši 95,1 % a nezávislý správce podíl ve výši 4,9 %. Správce bude jednat v zájmu věřitelů, a nikoli v zájmu příjemců podpory v platební neschopnosti, i když nebude vázán pokyny věřitelů. Dále bude mezi společnostmi NewCo a OpCo uzavřena smlouva o provozním nájmu, jejíž účinnost skončí dnem plnění kupní smlouvy. Obchodní činnost společnosti OpCo bude vedena jejím jménem, na základě jejího obchodního plánu a se zaměstnanci, které si sama vybere (viz 53. bod odůvodnění). Nájemné, které bude společnosti NewCo hrazeno v celkové výši [4,6–5,1] mil. EUR ročně, bude zahrnuto do konkurzní podstaty podniků Nürburgringu (všechny platby ve prospěch konkurzní podstaty budou převáděny na správcovské účty insolvenčních správců výhradně za účelem výplaty věřitelům). Jakmile nabude rozhodnutí Komise účinnosti, převede správce všechny své podíly ve společnosti NewCo na nabyvatele. Pokud však nabyvatel nedostojí svým smluvním platebním závazkům, bude správce moci aktiva prodat. Pokud by bylo rozhodnutí Komise prohlášeno za neplatné, přešla by aktiva opět na insolvenční správce, kteří by je pak museli neprodleně prodat, jelikož dokonce i v takovém případě i nadále platí v německém insolvenčním právu povinnost likvidace. Možnost dalšího provádění obchodů nürburgských podniků společností NewCo neexistuje. Komise zjistila, že úprava nemění nic na základních podmínkách prodeje (včetně kupní ceny a platebních podmínek) (73).

73

3.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

3.1.   PODNIKY V OBTÍŽÍCH

| (57) | Ve svých připomínkách k formálnímu vyšetřovacímu řízení poukazuje Německo na to, že na společnost NG nelze k 1. červenci 2008 (74), resp. 28. červenci 2010, tzn. v okamžiku poskytnutí úvěru ISB ve výši 325 265 mil. EUR, nelze pohlížet jako na podnik v obtížích (75). K situaci společností NG, MSR a CMHN v době od května 2012 do července 2012 a do rozšíření formálního vyšetřovacího řízení Německo tvrdí, že Komise nevzala v úvahu, že platební neschopnost společností NG, MSR a CMHN byla neodvratitelným důsledkem jejího rozhodnutí podporu na záchranu neschválit, přijatého na základě předběžné kontroly (76), a že Komise tím porušila zásadu proporcionality (77). Německo dále argumentovalo, že společnost NG realizovala výstavbu infrastruktury a zejména z pověření veřejných orgánů pořádala závody Formule 1 a superbiků (78), a že to tudíž nesmělo být bráno v úvahu při prověřování její ekonomické situace, zařazení mezi podniky v obtížích a uplatnění zásady „jednou a dost“ (79). |
| --- | --- |

(57)

Ve svých připomínkách k formálnímu vyšetřovacímu řízení poukazuje Německo na to, že na společnost NG nelze k 1. červenci 2008 (74), resp. 28. červenci 2010, tzn. v okamžiku poskytnutí úvěru ISB ve výši 325 265 mil. EUR, nelze pohlížet jako na podnik v obtížích (75). K situaci společností NG, MSR a CMHN v době od května 2012 do července 2012 a do rozšíření formálního vyšetřovacího řízení Německo tvrdí, že Komise nevzala v úvahu, že platební neschopnost společností NG, MSR a CMHN byla neodvratitelným důsledkem jejího rozhodnutí podporu na záchranu neschválit, přijatého na základě předběžné kontroly (76), a že Komise tím porušila zásadu proporcionality (77). Německo dále argumentovalo, že společnost NG realizovala výstavbu infrastruktury a zejména z pověření veřejných orgánů pořádala závody Formule 1 a superbiků (78), a že to tudíž nesmělo být bráno v úvahu při prověřování její ekonomické situace, zařazení mezi podniky v obtížích a uplatnění zásady „jednou a dost“ (79).

74

75

76

77

78

79

3.2.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY A PŘIČITATELNOST STÁTU

| (58) | V souvislosti s opatřeními společnosti NG připouští Německo, že prostředky je třeba přičíst státu (80). |
| --- | --- |

(58)

V souvislosti s opatřeními společnosti NG připouští Německo, že prostředky je třeba přičíst státu (80).

80

3.3.   EKONOMICKÁ ČINNOST

| (59) | Podle Německa nepředstavují výstavba tribuny a multifunkčních hal, investiční úpravy, jakož i výstavba atrakcí pro vzdělávání a zábavu (dílčí oblast I (81) projektu Nürburgring 2009) ekonomickou činnost za předpokladu, že nelze rozsudek k letišti Lipsko/Halle (82) přenést na zřízení obecné (regionální a sportovní) infrastruktury (83). Výstavba se týká zařízení, která splňují kritéria bílé knihy Komise o sportu z roku 2007 (multifunkční využití, přístup bez diskriminace apod.). Kromě toho Německo uvádí, že takový projekt by neprováděl žádný soukromý investor a soukromé subjekty zpravidla závodní dráhy nezřizují kvůli nedostatečné ziskovosti (84). |
| --- | --- |

(59)

Podle Německa nepředstavují výstavba tribuny a multifunkčních hal, investiční úpravy, jakož i výstavba atrakcí pro vzdělávání a zábavu (dílčí oblast I (81) projektu Nürburgring 2009) ekonomickou činnost za předpokladu, že nelze rozsudek k letišti Lipsko/Halle (82) přenést na zřízení obecné (regionální a sportovní) infrastruktury (83). Výstavba se týká zařízení, která splňují kritéria bílé knihy Komise o sportu z roku 2007 (multifunkční využití, přístup bez diskriminace apod.). Kromě toho Německo uvádí, že takový projekt by neprováděl žádný soukromý investor a soukromé subjekty zpravidla závodní dráhy nezřizují kvůli nedostatečné ziskovosti (84).

81

82

83

84

| (60) | Jelikož je pořádání závodů Formule 1 z německého pohledu v zásadě ze strukturního hlediska ztrátovou záležitostí, nebylo možné na ně pohlížet jako na běžnou obchodní činnost společnosti NG. Jelikož jejich organizace i po získání státní podpory vedla pro společnost NG k zápornému výsledku, podnik by tyto akce bez příslibu veřejného financování neprováděl. Německo se z regionálně-politických důvodů rozhodlo pro financování akcí závodů Formule 1 přes společnost NG za běžných tržních podmínek (85). Z tohoto důvodu Německo konstatuje, že organizace těchto akcí nemůže být považována za ekonomickou činnost společnost NG. Pokud by však financování těchto opatření bylo klasifikováno jako podpora, uvádí Německo, že kritéria pro služby obecného hospodářského zájmu byla splněna. |
| --- | --- |

(60)

Jelikož je pořádání závodů Formule 1 z německého pohledu v zásadě ze strukturního hlediska ztrátovou záležitostí, nebylo možné na ně pohlížet jako na běžnou obchodní činnost společnosti NG. Jelikož jejich organizace i po získání státní podpory vedla pro společnost NG k zápornému výsledku, podnik by tyto akce bez příslibu veřejného financování neprováděl. Německo se z regionálně-politických důvodů rozhodlo pro financování akcí závodů Formule 1 přes společnost NG za běžných tržních podmínek (85). Z tohoto důvodu Německo konstatuje, že organizace těchto akcí nemůže být považována za ekonomickou činnost společnost NG. Pokud by však financování těchto opatření bylo klasifikováno jako podpora, uvádí Německo, že kritéria pro služby obecného hospodářského zájmu byla splněna.

85

3.4.   SELEKTIVITA

| (61) | Německo uvádí, že financování opatření, i pokud by byla pokládána za ekonomickou činnost, nemá žádný selektivní charakter, neboť byla splněna kritéria bílé knihy o sportu z roku 2007 (více uživatelů, přístup bez diskriminace, multifunkční využití a pronájem za přiměřené tržní ceny; infrastrukturu by neposkytl trh, protože je nerentabilní; odpovědnost veřejných orgánů). |
| --- | --- |

(61)

Německo uvádí, že financování opatření, i pokud by byla pokládána za ekonomickou činnost, nemá žádný selektivní charakter, neboť byla splněna kritéria bílé knihy o sportu z roku 2007 (více uživatelů, přístup bez diskriminace, multifunkční využití a pronájem za přiměřené tržní ceny; infrastrukturu by neposkytl trh, protože je nerentabilní; odpovědnost veřejných orgánů).

3.5.   ZVÝHODNĚNÍ

(a)   Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 21. března 2012

Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 21. března 2012

| (62) | Německo připouští, že nebyl nalezen žádný dlouhodobý soukromý investor, který by byl ochoten investovat do projektu Nürburgring 2009. |
| --- | --- |

(62)

Německo připouští, že nebyl nalezen žádný dlouhodobý soukromý investor, který by byl ochoten investovat do projektu Nürburgring 2009.

| (63) | K opatření č. 1 (platby do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu v srpnu 2004, prosinci 2004 a září 2007) Německo uvádí, že otázka případného zvýhodnění je bezvýznamná, neboť opatření není zacíleno na ekonomickou činnost. |
| --- | --- |

(63)

K opatření č. 1 (platby do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu v srpnu 2004, prosinci 2004 a září 2007) Německo uvádí, že otázka případného zvýhodnění je bezvýznamná, neboť opatření není zacíleno na ekonomickou činnost.

K opatření č. 1

| (64) | K opatření č. 2 Německo sděluje, že výše úrokové sazby úvěrů, které společnost NG poskytla svým dceřiným společnostem (6 %), nepřinesla dceřiným společnostem žádné zvýhodnění, protože se jedná o úrokovou sazbu běžnou na trhu. |
| --- | --- |

(64)

K opatření č. 2 Německo sděluje, že výše úrokové sazby úvěrů, které společnost NG poskytla svým dceřiným společnostem (6 %), nepřinesla dceřiným společnostem žádné zvýhodnění, protože se jedná o úrokovou sazbu běžnou na trhu.

K opatření č. 2

| (65) | V rámci opatření č. 3 byla podle Německa opatření financovaná částkou 170 mil. EUR (86) ze sloučení hotovosti provedena za běžných tržních podmínek, neboť (a) sloučení hotovosti bylo využíváno spolkovou zemí jako u tržně jednajícího holdingu (87), (b) společnost NG splatné úroky řádně zaplatila a (c) financování bylo realizováno plně v rámci opatření č. 8. Německo dále rozvedlo, že úvěry poskytnuté společnosti ISB ze sloučení hotovosti spolkové země sloužily výhradně k refinancování ISB s ohledem na její vlastní úvěry pro společnost NG (viz 70. bod odůvodnění) a že tržní podmínky spolkové země z transakcí sloučení hotovosti nebyly převáděny na společnost NG jako na příjemce úvěru. |
| --- | --- |

(65)

V rámci opatření č. 3 byla podle Německa opatření financovaná částkou 170 mil. EUR (86) ze sloučení hotovosti provedena za běžných tržních podmínek, neboť (a) sloučení hotovosti bylo využíváno spolkovou zemí jako u tržně jednajícího holdingu (87), (b) společnost NG splatné úroky řádně zaplatila a (c) financování bylo realizováno plně v rámci opatření č. 8. Německo dále rozvedlo, že úvěry poskytnuté společnosti ISB ze sloučení hotovosti spolkové země sloužily výhradně k refinancování ISB s ohledem na její vlastní úvěry pro společnost NG (viz 70. bod odůvodnění) a že tržní podmínky spolkové země z transakcí sloučení hotovosti nebyly převáděny na společnost NG jako na příjemce úvěru.

opatření č. 3

86

87

| (66) | K opatření č. 4 (úvěr společnosti NG pro společnost MSR) Německo konstatuje, že se úroková sazba ve výši 7 % jeví jako v souladu s trhem. |
| --- | --- |

(66)

K opatření č. 4 (úvěr společnosti NG pro společnost MSR) Německo konstatuje, že se úroková sazba ve výši 7 % jeví jako v souladu s trhem.

opatření č. 4

| (67) | Opatření č. 5 (podpora CST ze strany společnosti NG) je podle údajů Německa v souladu s trhem: Po počátečním rovném financování projektu společnostmi NG a MIB nebyla společnost MIB později schopna obstarat potřebné úvěry společníků v téže výši jako NG. Jelikož odstoupení společnosti NG z projektu by ohrozilo přípravu vstupenkového systému ve lhůtě a způsobilo by, že předchozí investice NG by byla se vší pravděpodobností zbytečná, bylo pro NG výhodnější pokračovat v plánovaném projektu za změněných podmínek, zejména když obchodní plán očekával přiměřenou výnosnost a společnost NG dostala od NG zajištění. |
| --- | --- |

(67)

Opatření č. 5 (podpora CST ze strany společnosti NG) je podle údajů Německa v souladu s trhem: Po počátečním rovném financování projektu společnostmi NG a MIB nebyla společnost MIB později schopna obstarat potřebné úvěry společníků v téže výši jako NG. Jelikož odstoupení společnosti NG z projektu by ohrozilo přípravu vstupenkového systému ve lhůtě a způsobilo by, že předchozí investice NG by byla se vší pravděpodobností zbytečná, bylo pro NG výhodnější pokračovat v plánovaném projektu za změněných podmínek, zejména když obchodní plán očekával přiměřenou výnosnost a společnost NG dostala od NG zajištění.

Opatření č. 5

| (68) | V souvislosti s opatřením č. 6 (platby společnosti IPC, jakož i úvěr poskytnutý společnosti MSR přes společnost PNG) argumentuje Německo, že příjemci získali příslušné platby jako náhradu za plnění a jako úvěr za tržních podmínek. |
| --- | --- |

(68)

V souvislosti s opatřením č. 6 (platby společnosti IPC, jakož i úvěr poskytnutý společnosti MSR přes společnost PNG) argumentuje Německo, že příjemci získali příslušné platby jako náhradu za plnění a jako úvěr za tržních podmínek.

opatřením č. 6

| (69) | V souvislosti s opatřením č. 7 (postoupení pohledávek MIB vůči společnosti CST na společnost NG) nepřipouští Německo případné zvýhodnění. |
| --- | --- |

(69)

V souvislosti s opatřením č. 7 (postoupení pohledávek MIB vůči společnosti CST na společnost NG) nepřipouští Německo případné zvýhodnění.

opatřením č. 7

| (70) | K opatření č. 8 (úvěr ISB pro společnosti NG, MSR a CMHN) poukazuje Německo na to, že ISB nejednala nezávisle (podle tržních podmínek) jako (samostatný) podnik, nýbrž ze své funkce banky poskytující podporu z pověření a jako součást správy spolkové země Porýní-Falc (88). Podle názoru Německa lze použít zásady dohody II na refinancování úvěru ISB (89) podílem ISB na sloučení hotovosti. Proto tento podíl nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch ISB (90). |
| --- | --- |

(70)

K opatření č. 8 (úvěr ISB pro společnosti NG, MSR a CMHN) poukazuje Německo na to, že ISB nejednala nezávisle (podle tržních podmínek) jako (samostatný) podnik, nýbrž ze své funkce banky poskytující podporu z pověření a jako součást správy spolkové země Porýní-Falc (88). Podle názoru Německa lze použít zásady dohody II na refinancování úvěru ISB (89) podílem ISB na sloučení hotovosti. Proto tento podíl nepředstavuje žádnou podporu ve prospěch ISB (90).

opatření č. 8

88

89

90

| (71) | K opatření č. 9 (záruka spolkové země vůči společnosti ISB v souvislosti s opatřením č. 8) Německo uvádí, že dotčená záruka a výjimka upravují pouze rozložení rizik ve vnitřním vztahu mezi spolkovou zemí a společností ISB a nepředstavují žádné zvýhodnění dlužníků (NG, MSR a CMHN), jelikož jim nepřinesly lepší úvěrové podmínky (91). |
| --- | --- |

(71)

K opatření č. 9 (záruka spolkové země vůči společnosti ISB v souvislosti s opatřením č. 8) Německo uvádí, že dotčená záruka a výjimka upravují pouze rozložení rizik ve vnitřním vztahu mezi spolkovou zemí a společností ISB a nepředstavují žádné zvýhodnění dlužníků (NG, MSR a CMHN), jelikož jim nepřinesly lepší úvěrové podmínky (91).

opatření č. 9

91

| (72) | K opatření č. 10 (smlouva o provozním nájmu ze dne 25. března 2010) předložilo Německo posudek nájemného za provoz Nürburgringu ze dne 29. září 2011, jehož vypracování si zadala spolková země a který stanovoval minimální a maximální hodnoty tržního ročního nájemného. Německo uvádí, že očekávané příjmy z nájemného se podle posudku pohybovaly 20 % nad maximální tržní cenou, a stavební náklady nájemce ve výši 330 mil. EUR byly tudíž amortizovány a umožnily přiměřený zisk (92). |
| --- | --- |

(72)

K opatření č. 10 (smlouva o provozním nájmu ze dne 25. března 2010) předložilo Německo posudek nájemného za provoz Nürburgringu ze dne 29. září 2011, jehož vypracování si zadala spolková země a který stanovoval minimální a maximální hodnoty tržního ročního nájemného. Německo uvádí, že očekávané příjmy z nájemného se podle posudku pohybovaly 20 % nad maximální tržní cenou, a stavební náklady nájemce ve výši 330 mil. EUR byly tudíž amortizovány a umožnily přiměřený zisk (92).

opatření č. 10

92

| (73) | Pokud jde o úvěry v rámci opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnosti Mediinvest a PNG), jimiž byla financována dílčí oblast II projektu Nürburgring 2009, argumentuje Německo, že tyto úvěry odpovídaly zásadě obezřetného investora v tržním hospodářství a nepředstavovaly žádné zvýhodnění, jelikož uplatněné úrokové sazby byly vyšší než platná referenční úroková sazba (s výjimkou dvou úvěrů ze dne 12. listopadu 2008, resp. 22. prosince 2008). |
| --- | --- |

(73)

Pokud jde o úvěry v rámci opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnosti Mediinvest a PNG), jimiž byla financována dílčí oblast II projektu Nürburgring 2009, argumentuje Německo, že tyto úvěry odpovídaly zásadě obezřetného investora v tržním hospodářství a nepředstavovaly žádné zvýhodnění, jelikož uplatněné úrokové sazby byly vyšší než platná referenční úroková sazba (s výjimkou dvou úvěrů ze dne 12. listopadu 2008, resp. 22. prosince 2008).

opatření č. 11

| (74) | K opatření č. 12 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnost Mediinvest podle opatření č. 11) tvrdí Německo, že záruka spolkové země vede pouze ke zvýhodnění příjemců úvěrů, avšak společnostem ISB nebo RIM žádné zvýhodnění nepřináší, neboť tato záruka byla předpokladem pro poskytnutí úvěrů. |
| --- | --- |

(74)

K opatření č. 12 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnost Mediinvest podle opatření č. 11) tvrdí Německo, že záruka spolkové země vede pouze ke zvýhodnění příjemců úvěrů, avšak společnostem ISB nebo RIM žádné zvýhodnění nepřináší, neboť tato záruka byla předpokladem pro poskytnutí úvěrů.

opatření č. 12

| (75) | U opatření č. 13 a 14 (příjmy z daní z hazardních her pro účely podpory cestovního ruchu (93) a úvěr společníků od spolkové země) neuplatňuje Německo splnění zásady obezřetného investora v tržním hospodářství. V souvislosti s daněmi z hazardních her označuje Německo opatření jako vyrovnání za náklady na infrastrukturu v souvislosti s podporou cestovního ruchu. K podřízení pohledávek Německo prohlašuje, že u úvěru společníků má čistě deklaratorní účinek, jelikož se každý úvěr společníků v insolvenčním řízení stane nakonec podřízeným, že podřízení pohledávek má tak též za následek jen potenciální zatížení veřejného rozpočtu, a nepředstavuje tedy žádné zvýhodnění (94). |
| --- | --- |

(75)

U opatření č. 13 a 14 (příjmy z daní z hazardních her pro účely podpory cestovního ruchu (93) a úvěr společníků od spolkové země) neuplatňuje Německo splnění zásady obezřetného investora v tržním hospodářství. V souvislosti s daněmi z hazardních her označuje Německo opatření jako vyrovnání za náklady na infrastrukturu v souvislosti s podporou cestovního ruchu. K podřízení pohledávek Německo prohlašuje, že u úvěru společníků má čistě deklaratorní účinek, jelikož se každý úvěr společníků v insolvenčním řízení stane nakonec podřízeným, že podřízení pohledávek má tak též za následek jen potenciální zatížení veřejného rozpočtu, a nepředstavuje tedy žádné zvýhodnění (94).

opatření č. 13 a 14

93

94

| (76) | K opatření č. 15 (převzetí obchodních podílů MSR společnostmi NG a RIM) Německo uvádí, že to společnostem Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber nepřineslo z následujících důvodů žádné ekonomické zvýhodnění: (a) převzetí proběhlo za symbolickou kupní cenu ve výši pouhého 1 EUR za obchodní podíl; (b) nebylo spojeno s jinými výhodami, jako je vypovězení úvěru společníků nebo záruky společníků; (c) společnosti NG a RIM převzaly podíly MSR s cílem sloučit majetek v dílčí oblasti II s majetkem v dílčí oblasti I a umožnit tak jednotnou provozní koncepci a (d) otázka, zda MSR byla v době převodu případně podnikem v obtížích, nemá na toto posouzení žádný vliv, protože se v případě MSR jednalo o společnost s ručením omezeným, tzn. ručení společníků bylo i tak omezeno na kapitál společnosti. |
| --- | --- |

(76)

K opatření č. 15 (převzetí obchodních podílů MSR společnostmi NG a RIM) Německo uvádí, že to společnostem Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber nepřineslo z následujících důvodů žádné ekonomické zvýhodnění: (a) převzetí proběhlo za symbolickou kupní cenu ve výši pouhého 1 EUR za obchodní podíl; (b) nebylo spojeno s jinými výhodami, jako je vypovězení úvěru společníků nebo záruky společníků; (c) společnosti NG a RIM převzaly podíly MSR s cílem sloučit majetek v dílčí oblasti II s majetkem v dílčí oblasti I a umožnit tak jednotnou provozní koncepci a (d) otázka, zda MSR byla v době převodu případně podnikem v obtížích, nemá na toto posouzení žádný vliv, protože se v případě MSR jednalo o společnost s ručením omezeným, tzn. ručení společníků bylo i tak omezeno na kapitál společnosti.

opatření č. 15

| (77) | V souvislosti s opatřením č. 16 (financování ztrát společnosti NG v souvislosti se závody Formule 1 ze strany spolkové země) Německo tvrdí, že se nejedná o ekonomickou činnost a financování závodů Formule 1 je zpravidla ztrátové. |
| --- | --- |

(77)

V souvislosti s opatřením č. 16 (financování ztrát společnosti NG v souvislosti se závody Formule 1 ze strany spolkové země) Německo tvrdí, že se nejedná o ekonomickou činnost a financování závodů Formule 1 je zpravidla ztrátové.

opatřením č. 16

| (78) | K opatření č. 17 (koncesní smlouva o Formuli 1) Německo uvádí, že souvisí s podmínkami smlouvy o provozním nájmu. Jelikož nájemné je zdaleka (tj. [...] %) vyšší než tržní nájemné, byly by podle Německa obě smlouvy celkově vyvážené (včetně výhod, které společnosti NAG plynou z koncesní smlouvy) (95). |
| --- | --- |

(78)

K opatření č. 17 (koncesní smlouva o Formuli 1) Německo uvádí, že souvisí s podmínkami smlouvy o provozním nájmu. Jelikož nájemné je zdaleka (tj. [...] %) vyšší než tržní nájemné, byly by podle Německa obě smlouvy celkově vyvážené (včetně výhod, které společnosti NAG plynou z koncesní smlouvy) (95).

opatření č. 17

95

(b)   Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012
   (96)

Opatření, která bere v úvahu rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012

96

| (79) | Opatření č. 18 (restrukturalizace dluhu) bylo podle Německa nezbytné k předejití bezprostřední platební neschopnosti; toto opatření by učinil i soukromý společník. |
| --- | --- |

(79)

Opatření č. 18 (restrukturalizace dluhu) bylo podle Německa nezbytné k předejití bezprostřední platební neschopnosti; toto opatření by učinil i soukromý společník.

Opatření č. 18

| (80) | Opatření č. 19 (podřízení pohledávek a výjimka) nepředstavuje podle Německa žádné, a to ani potenciální zatížení veřejného rozpočtu a postupoval by tak i soukromý společník. Kromě toho nemělo podřízení pohledávek žádné důsledky pro společníky, jelikož neexistovaly žádné podstatné pohledávky jiných věřitelů. |
| --- | --- |

(80)

Opatření č. 19 (podřízení pohledávek a výjimka) nepředstavuje podle Německa žádné, a to ani potenciální zatížení veřejného rozpočtu a postupoval by tak i soukromý společník. Kromě toho nemělo podřízení pohledávek žádné důsledky pro společníky, jelikož neexistovaly žádné podstatné pohledávky jiných věřitelů.

Opatření č. 19

3.6.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OMEZENÍ OBCHODU

| (81) | Německo uvádí, že u opatření ve prospěch ubytovacích a gastronomických zařízení neexistuje nebezpečí omezení obchodu mezi členskými státy (97). |
| --- | --- |

(81)

Německo uvádí, že u opatření ve prospěch ubytovacích a gastronomických zařízení neexistuje nebezpečí omezení obchodu mezi členskými státy (97).

97

3.7.   SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM

a)   Zařízení závodní dráhy

Zařízení závodní dráhy

| (82) | Německo uvádí, že Nürburgring má rozhodující význam pro hospodářství a zaměstnanost regionu Eifel, že se jedná o důležité zařízení infrastruktury pro amatérský/masový sport, že je součástí německé historie motoristického sportu a kultury, a tím i součástí kulturního dědictví Unie; že Nürburgringu přísluší velký význam z hlediska bezpečnosti silničního provozu v celém světě, jelikož automobily, které jsou zde testovány, jsou vyváženy do celého světa, že centrum pro bezpečnou jízdu nabízí trénink bezpečné jízdy a že zkoumaná opatření se příliš netýkají závodní dráhy jako takové, nýbrž spíše sportovní infrastruktury a infrastruktury nesouvisející se sportem, která přímo nesouvisí se závodní dráhou a s organizací závodů Formule 1. |
| --- | --- |

(82)

Německo uvádí, že Nürburgring má rozhodující význam pro hospodářství a zaměstnanost regionu Eifel, že se jedná o důležité zařízení infrastruktury pro amatérský/masový sport, že je součástí německé historie motoristického sportu a kultury, a tím i součástí kulturního dědictví Unie; že Nürburgringu přísluší velký význam z hlediska bezpečnosti silničního provozu v celém světě, jelikož automobily, které jsou zde testovány, jsou vyváženy do celého světa, že centrum pro bezpečnou jízdu nabízí trénink bezpečné jízdy a že zkoumaná opatření se příliš netýkají závodní dráhy jako takové, nýbrž spíše sportovní infrastruktury a infrastruktury nesouvisející se sportem, která přímo nesouvisí se závodní dráhou a s organizací závodů Formule 1.

b)   Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU

Cíl společného zájmu

Cíl společného zájmu

| (83) | Německo uvádí, že na zřízení sportovišť lze pohlížet jako na společný zájem ve smyslu článku 165 SFEU (98) a že opatření, která umožňují přístup ke sportovní nabídce, jsou způsobilá k podpoře (99). Nürburgring je využíván nejen pro několik profesionálních akcí, nýbrž i pro amatérské závody a trénink mladých sportovců v motoristickém sportu. Kromě toho jsou na Nürburgringu pořádány i jiné sportovní akce, jako jsou cyklistické závody (Rad&Run) a běžecké závody (Fisherman's Friend StrongmanRun), jakož i triatlon (Green Hell Triathlon). |
| --- | --- |

(83)

Německo uvádí, že na zřízení sportovišť lze pohlížet jako na společný zájem ve smyslu článku 165 SFEU (98) a že opatření, která umožňují přístup ke sportovní nabídce, jsou způsobilá k podpoře (99). Nürburgring je využíván nejen pro několik profesionálních akcí, nýbrž i pro amatérské závody a trénink mladých sportovců v motoristickém sportu. Kromě toho jsou na Nürburgringu pořádány i jiné sportovní akce, jako jsou cyklistické závody (Rad&Run) a běžecké závody (Fisherman's Friend StrongmanRun), jakož i triatlon (Green Hell Triathlon).

98

99

Nezbytnost a přiměřenost opatření

Nezbytnost a přiměřenost opatření

| (84) | Z pohledu Německa jsou opatření nezbytná z následujících důvodů: Z celkem [...] dnů, kdy se pořádá nějaká akce, je Nürburgring pouze [...] dnů využíván výhradně pro profesionální sport, [...] dnů výhradně pro amatérský/masový sport a [...] dnů současně pro amatérský/masový sport a profesionální sport. U sportovců, kteří se akcí účastní, se jedná z více než [...] % o amatérské/masové sportovce ([...] profesionálních sportovců oproti [...] amatérským sportovcům). U akcí profesionálního sportu se jedná o závody Formule 1, o německé mistrovství sportovních vozů, mistrovství světa superbiků, hudební akce Rock am Ring a testovací jízdy výrobců automobilů. Amatérští sportovci mohou po dráze jezdit svým vlastním vozidlem. O víkendech zde velké německé motoristické svazy (například ADAC) pořádají série amatérských závodů. Během týdne využívají dráhu jednotlivé kluby k tréninku, případně k amatérským závodům. V motoristickém sportu neexistuje odlišná infrastruktura pro profesionální sportovce a pro amatérské/masové sportovce. Kromě toho sloužila zkoumaná opatření k odstranění selhání trhu. Návratnost investice (return on investment) nelze u takových opatření očekávat. Na rozdíl od multifunkčních arén se zde koná jen jedna nebo dvě závodní série ročně. Proto by nebyl žádný soukromý investor ochoten takovou infrastrukturu vybudovat, resp. financovat. Podíl soukromých podniků na financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ztroskotal. Zapojení veřejné sféry mělo tak i efekt pobídky. Bez výslovné politické vůle zemské vlády by společnost NG neprovedla modernizaci a rozšíření sportovní infrastruktury ve stejném rozsahu. Kromě toho Německo tvrdí, že financování opatření je přiměřené. Dosažení cílů by s menší podporou ze strany veřejné sféry nebylo možné. Zařízení byla zastaralá a potřebovala zmodernizovat. Ke zdvojení infrastruktury při tom nedošlo. Na rozdíl od řízení Komise v oblasti multifunkčních arén (100) se zkoumaná opatření netýkají ani nové výstavby sportovní infrastruktury, ani nevedla k zásadnímu rozšíření kapacity. |
| --- | --- |

(84)

Z pohledu Německa jsou opatření nezbytná z následujících důvodů: Z celkem [...] dnů, kdy se pořádá nějaká akce, je Nürburgring pouze [...] dnů využíván výhradně pro profesionální sport, [...] dnů výhradně pro amatérský/masový sport a [...] dnů současně pro amatérský/masový sport a profesionální sport. U sportovců, kteří se akcí účastní, se jedná z více než [...] % o amatérské/masové sportovce ([...] profesionálních sportovců oproti [...] amatérským sportovcům). U akcí profesionálního sportu se jedná o závody Formule 1, o německé mistrovství sportovních vozů, mistrovství světa superbiků, hudební akce Rock am Ring a testovací jízdy výrobců automobilů. Amatérští sportovci mohou po dráze jezdit svým vlastním vozidlem. O víkendech zde velké německé motoristické svazy (například ADAC) pořádají série amatérských závodů. Během týdne využívají dráhu jednotlivé kluby k tréninku, případně k amatérským závodům. V motoristickém sportu neexistuje odlišná infrastruktura pro profesionální sportovce a pro amatérské/masové sportovce. Kromě toho sloužila zkoumaná opatření k odstranění selhání trhu. Návratnost investice (return on investment) nelze u takových opatření očekávat. Na rozdíl od multifunkčních arén se zde koná jen jedna nebo dvě závodní série ročně. Proto by nebyl žádný soukromý investor ochoten takovou infrastrukturu vybudovat, resp. financovat. Podíl soukromých podniků na financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ztroskotal. Zapojení veřejné sféry mělo tak i efekt pobídky. Bez výslovné politické vůle zemské vlády by společnost NG neprovedla modernizaci a rozšíření sportovní infrastruktury ve stejném rozsahu. Kromě toho Německo tvrdí, že financování opatření je přiměřené. Dosažení cílů by s menší podporou ze strany veřejné sféry nebylo možné. Zařízení byla zastaralá a potřebovala zmodernizovat. Ke zdvojení infrastruktury při tom nedošlo. Na rozdíl od řízení Komise v oblasti multifunkčních arén (100) se zkoumaná opatření netýkají ani nové výstavby sportovní infrastruktury, ani nevedla k zásadnímu rozšíření kapacity.

100

Účinky na obchod a hospodářskou soutěž jsou omezeny na nezbytnou míru

Účinky na obchod a hospodářskou soutěž jsou omezeny na nezbytnou míru

| (85) | Podle názoru Německa jsou účinky na obchod a hospodářskou soutěž nepatrné a nejsou v rozporu se společným zájmem. Jak konstatuje Vrchní zemský soud v Koblenzu (101), je Nürburgring se severní tratí Nordschleife jedinečný. Rozdělení různých mezinárodních a národních akcí na různých závodních drahách po dlouhé období rostlo, proto podpora sportovní infrastruktury na Nürburgringu nevede k převádění akcí na Nürburgring. Kromě toho se na Nürburgringu koná jen nepatrný počet mezinárodních akcí. |
| --- | --- |

(85)

Podle názoru Německa jsou účinky na obchod a hospodářskou soutěž nepatrné a nejsou v rozporu se společným zájmem. Jak konstatuje Vrchní zemský soud v Koblenzu (101), je Nürburgring se severní tratí Nordschleife jedinečný. Rozdělení různých mezinárodních a národních akcí na různých závodních drahách po dlouhé období rostlo, proto podpora sportovní infrastruktury na Nürburgringu nevede k převádění akcí na Nürburgring. Kromě toho se na Nürburgringu koná jen nepatrný počet mezinárodních akcí.

101

c)   Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU

Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU

| (86) | Německo uvádí, že Nürburgring – nejdelší stálá závodní dráha světa s nejstarší dochovanou částí s boxy na světě – je součástí kulturního dědictví Unie (102). Části ringowerk (kombinace muzea a vědeckého centra) měly muzejní charakter. Opatření na podporu motoristické kultury byla nezbytná, jelikož tvoří společnou kulturní identitu v Německu a v Unii a financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ze soukromých zdrojů ztroskotalo. Opatření je i přiměřené, protože nedošlo k jeho nadměrné kompenzaci. Podmínky obchodu a hospodářské soutěže v oblasti kulturních zařízení nebyly opatřeními podpory ohroženy v míře, která je v rozporu se společným zájmem. Kulturní zařízení na Nürburgringu by byla konkurencí pro jiná regionální a nadregionální kulturní zařízení, proto je jejich podíl na trhu nepatrný. |
| --- | --- |

(86)

Německo uvádí, že Nürburgring – nejdelší stálá závodní dráha světa s nejstarší dochovanou částí s boxy na světě – je součástí kulturního dědictví Unie (102). Části ringowerk (kombinace muzea a vědeckého centra) měly muzejní charakter. Opatření na podporu motoristické kultury byla nezbytná, jelikož tvoří společnou kulturní identitu v Německu a v Unii a financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ze soukromých zdrojů ztroskotalo. Opatření je i přiměřené, protože nedošlo k jeho nadměrné kompenzaci. Podmínky obchodu a hospodářské soutěže v oblasti kulturních zařízení nebyly opatřeními podpory ohroženy v míře, která je v rozporu se společným zájmem. Kulturní zařízení na Nürburgringu by byla konkurencí pro jiná regionální a nadregionální kulturní zařízení, proto je jejich podíl na trhu nepatrný.

102

o

d)   Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU

Slučitelnost podpory s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU

| (87) | Německo dále tvrdí, že využití úvěrů ze sloučení hotovosti společností NG a podíl společnosti ISB na sloučení hotovosti (opatření č. 3) jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, neboť z důvodu krachu mezibankovního trhu bylo vyřízení úvěru na trhu prakticky nemožné. |
| --- | --- |

(87)

Německo dále tvrdí, že využití úvěrů ze sloučení hotovosti společností NG a podíl společnosti ISB na sloučení hotovosti (opatření č. 3) jsou slučitelné s čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, neboť z důvodu krachu mezibankovního trhu bylo vyřízení úvěru na trhu prakticky nemožné.

e)   Slučitelnost podpory s čl. 106 odst. 2 SFEU

Slučitelnost podpory s čl. 106 odst. 2 SFEU

| (88) | Německo tvrdí, že část investičních opatření na podporu cestovního ruchu splňovala tehdy platné požadavky na služby obecného hospodářského zájmu (103) a že toto zařazení není zjevně chybné. Podrobněji poukazuje Německo na to, že části zařízení ringowerk (zejména výstava o motorismu, multimediální hala Grüne Hölle, ringomeister a testocentre) mají muzejní charakter a slouží veřejnému zájmu (kulturního) vzdělávání. Warsteiner Event Centre slouží jako rozmanitě využitelné kongresové, veletržní a konferenční zařízení a parkoviště není v dny bez velkých akcí vytížené. Německo tvrdí, že bez financování z veřejných prostředků by žádný podnik působící za běžných tržních podmínek investice do těchto tří zařízení nerealizoval. Neúspěšné financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ze soukromých zdrojů ukázalo, že pro poskytnutí takových opatření neexistuje žádný trh. |
| --- | --- |

(88)

Německo tvrdí, že část investičních opatření na podporu cestovního ruchu splňovala tehdy platné požadavky na služby obecného hospodářského zájmu (103) a že toto zařazení není zjevně chybné. Podrobněji poukazuje Německo na to, že části zařízení ringowerk (zejména výstava o motorismu, multimediální hala Grüne Hölle, ringomeister a testocentre) mají muzejní charakter a slouží veřejnému zájmu (kulturního) vzdělávání. Warsteiner Event Centre slouží jako rozmanitě využitelné kongresové, veletržní a konferenční zařízení a parkoviště není v dny bez velkých akcí vytížené. Německo tvrdí, že bez financování z veřejných prostředků by žádný podnik působící za běžných tržních podmínek investice do těchto tří zařízení nerealizoval. Neúspěšné financování dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009 ze soukromých zdrojů ukázalo, že pro poskytnutí takových opatření neexistuje žádný trh.

103

o

o

o

| (89) | Německo uvádí, že organizace závodů Formule 1 je považována za službu obecného hospodářského zájmu, neboť i v jiných zemích jsou placeny příspěvky z veřejných zdrojů. Kromě toho mají ohromný efekt prestiže, jakož i účinky na národní hospodářství a utváření identity pro dotčený členský stát a Unii obecně. |
| --- | --- |

(89)

Německo uvádí, že organizace závodů Formule 1 je považována za službu obecného hospodářského zájmu, neboť i v jiných zemích jsou placeny příspěvky z veřejných zdrojů. Kromě toho mají ohromný efekt prestiže, jakož i účinky na národní hospodářství a utváření identity pro dotčený členský stát a Unii obecně.

f)   Dočasný rámec Unie

Dočasný rámec Unie

| (90) | Německo uvádí, že 2. až 4. tranše úvěru ISB (opatření č. 8) jsou podle sdělení Komise – Dočasný rámec Unie pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (104) (dočasný rámec Unie) slučitelné s vnitřním trhem. I kdyby Komise dospěla k závěru, že společnost NG je zapotřebí považovat k 1. červenci 2008 za podnik v obtížích a že na 2. až 4. tranši úvěru ISB nelze uplatnit dočasný rámec Unie, představoval by podporu ve prospěch společností NG, MSR a CMHN pouze rozdíl mezi úrokovou sazbou, která by se platila na trhu, a skutečně placenou úrokovou sazbou, a nikoli celková nominální hodnota úvěru (105). |
| --- | --- |

(90)

Německo uvádí, že 2. až 4. tranše úvěru ISB (opatření č. 8) jsou podle sdělení Komise – Dočasný rámec Unie pro opatření státní podpory zlepšující přístup k financování za současné finanční a hospodářské krize (104) (dočasný rámec Unie) slučitelné s vnitřním trhem. I kdyby Komise dospěla k závěru, že společnost NG je zapotřebí považovat k 1. červenci 2008 za podnik v obtížích a že na 2. až 4. tranši úvěru ISB nelze uplatnit dočasný rámec Unie, představoval by podporu ve prospěch společností NG, MSR a CMHN pouze rozdíl mezi úrokovou sazbou, která by se platila na trhu, a skutečně placenou úrokovou sazbou, a nikoli celková nominální hodnota úvěru (105).

104

105

3.8.   PRODEJ AKTIV

| (91) | Ve svých úvahách zastává Německo názor, že struktura prodeje neobsahuje žádnou státní podporu ve prospěch nabyvatele aktiv. Kromě toho Německo tvrdí, že proces prodeje představuje přerušení hospodářské návaznosti společností NG, MSR a CMHN. Pokud by formální vyšetřovací řízení vedlo k negativnímu rozhodnutí Komise a požadavku na vrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, netýkala by se s tím spojená povinnost společností NG, MSR a CMHN vrátit podporu nabyvatele dotčených aktiv. Pokud jde o podmínku, že se prodej aktiv Nürburgringu bude realizovat až poté, co bude vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že po nabyvateli aktiv nebude vyžadována zpět žádná státní podpora, tvrdí Německo, že tato podmínka nepředstavuje žádnou překážku pro činnost příjemců podpory, stejně jako žádné pokračování obchodní činnosti a žádnou výhodu pro nabyvatele. |
| --- | --- |

(91)

Ve svých úvahách zastává Německo názor, že struktura prodeje neobsahuje žádnou státní podporu ve prospěch nabyvatele aktiv. Kromě toho Německo tvrdí, že proces prodeje představuje přerušení hospodářské návaznosti společností NG, MSR a CMHN. Pokud by formální vyšetřovací řízení vedlo k negativnímu rozhodnutí Komise a požadavku na vrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, netýkala by se s tím spojená povinnost společností NG, MSR a CMHN vrátit podporu nabyvatele dotčených aktiv. Pokud jde o podmínku, že se prodej aktiv Nürburgringu bude realizovat až poté, co bude vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že po nabyvateli aktiv nebude vyžadována zpět žádná státní podpora, tvrdí Německo, že tato podmínka nepředstavuje žádnou překážku pro činnost příjemců podpory, stejně jako žádné pokračování obchodní činnosti a žádnou výhodu pro nabyvatele.

| (92) | Pokud jde o přerušení hospodářské návaznosti, poukazuje Německo na toto:






  a) | Prodej probíhá v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení. Výběrové řízení vyhrál předkladatel nejvyšší nabídky, který předložil též doklad o svých možnostech financování. |
| --- | --- | --- |

(92)

Pokud jde o přerušení hospodářské návaznosti, poukazuje Německo na toto:

a)

Prodej probíhá v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení. Výběrové řízení vyhrál předkladatel nejvyšší nabídky, který předložil též doklad o svých možnostech financování.

| b) | Ekonomická důslednost prodeje je určována insolvenčním řízením, které slouží k uspokojení věřitelů tím, že bude zhodnocen majetek Nürburgringu a výnos bude rozdělen mezi ně. |
| --- | --- |

b)

Ekonomická důslednost prodeje je určována insolvenčním řízením, které slouží k uspokojení věřitelů tím, že bude zhodnocen majetek Nürburgringu a výnos bude rozdělen mezi ně.

| c) | Zahájení insolvenčního řízení a převzetí provozu společnosti NAG společností NBG, jakož i prodej aktiv společnosti Capricorn s následným vydáním aktiv samostatnému správci představovaly ekonomické přerušení, jelikož se využití nabytých aktiv stanovené v podnikatelských koncepcích společností NAG, NBG a Capricorn zásadně liší. |
| --- | --- |

c)

Zahájení insolvenčního řízení a převzetí provozu společnosti NAG společností NBG, jakož i prodej aktiv společnosti Capricorn s následným vydáním aktiv samostatnému správci představovaly ekonomické přerušení, jelikož se využití nabytých aktiv stanovené v podnikatelských koncepcích společností NAG, NBG a Capricorn zásadně liší.

| d) | Ani společnost Capricorn, ani noví vlastníci aktiv nebudou od ledna 2015 ekonomicky nebo podnikovými vazbami spojeni se společnostmi NG, MSR a CMHN. |
| --- | --- |

d)

Ani společnost Capricorn, ani noví vlastníci aktiv nebudou od ledna 2015 ekonomicky nebo podnikovými vazbami spojeni se společnostmi NG, MSR a CMHN.

| e) | Nabyvatel získal od prodávajících pouze aktiva, ale nikoli obchodní podíly nebo závazky. Na nabyvatele nebudou převedeny ani obchodní podíly ve společnosti NBG. |
| --- | --- |

e)

Nabyvatel získal od prodávajících pouze aktiva, ale nikoli obchodní podíly nebo závazky. Na nabyvatele nebudou převedeny ani obchodní podíly ve společnosti NBG.

| f) | Smlouvy utvářející probíhající obchody budou ukončeny v převážné míře po sezoně 2014. Nové smlouvy vyjedná a uzavře od 1. ledna 2015 provozní společnost, kterou založí nabyvatel. Přechod pracovních poměrů v souvislosti s nabízenými aktivy je upraven příslušným německým právem, tzn. nabyvatel aktiv v úpadku se může svobodně rozhodnout o přijetí zaměstnanců. |
| --- | --- |

f)

Smlouvy utvářející probíhající obchody budou ukončeny v převážné míře po sezoně 2014. Nové smlouvy vyjedná a uzavře od 1. ledna 2015 provozní společnost, kterou založí nabyvatel. Přechod pracovních poměrů v souvislosti s nabízenými aktivy je upraven příslušným německým právem, tzn. nabyvatel aktiv v úpadku se může svobodně rozhodnout o přijetí zaměstnanců.

| g) | Pokud jde o časový průběh, byla aktiva prodána již před případným negativním rozhodnutím Komise. |
| --- | --- |

g)

Pokud jde o časový průběh, byla aktiva prodána již před případným negativním rozhodnutím Komise.

| h) | Okamžik převodu vyplývá ale ze zadání, která musí být dodržována v rámci nařízeného co nejlepšího zhodnocení aktiv podle insolvenčního práva. Vzhledem ke zvláštním znakům motoristického sportu a nabízených aktiv vychází Německo z toho, že úspěšný/úspěšní předkladatel/předkladatelé nabídky bude/budou pravděpodobně působit v podobné oblasti podnikání jako společnosti NG, MSR a CMHN. Avšak každý nový vlastník může svou činnost utvářet podle jiných podnikatelských hledisek než společnosti NG, MSR a CMHN a uplatňoval by svůj vlastní podnikatelský model. Pro závodní dráhu má společnost Capricorn jinou koncepci využití, která se opírá o nový podnikatelský plán. Navíc se bude nabyvatel v budoucnosti sám výrazněji podílet na organizaci akcí. Podle plánů nabyvatele má být Nürburgring přeměněn z turistické atrakce na technologické centrum. |
| --- | --- |

h)

Okamžik převodu vyplývá ale ze zadání, která musí být dodržována v rámci nařízeného co nejlepšího zhodnocení aktiv podle insolvenčního práva. Vzhledem ke zvláštním znakům motoristického sportu a nabízených aktiv vychází Německo z toho, že úspěšný/úspěšní předkladatel/předkladatelé nabídky bude/budou pravděpodobně působit v podobné oblasti podnikání jako společnosti NG, MSR a CMHN. Avšak každý nový vlastník může svou činnost utvářet podle jiných podnikatelských hledisek než společnosti NG, MSR a CMHN a uplatňoval by svůj vlastní podnikatelský model. Pro závodní dráhu má společnost Capricorn jinou koncepci využití, která se opírá o nový podnikatelský plán. Navíc se bude nabyvatel v budoucnosti sám výrazněji podílet na organizaci akcí. Podle plánů nabyvatele má být Nürburgring přeměněn z turistické atrakce na technologické centrum.

| (93) | Pokud jde o podmínku, že se prodej aktiv Nürburgringu bude realizovat až poté, co bude pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že po nabyvateli aktiv nebude vyžadována zpět žádná státní podpora, uvádí Německo toto:






  a) | Žádný potenciální investor nebo finanční partner by neakceptoval nabytí aktiv bez takové odkládací podmínky. |
| --- | --- | --- |

(93)

Pokud jde o podmínku, že se prodej aktiv Nürburgringu bude realizovat až poté, co bude pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že po nabyvateli aktiv nebude vyžadována zpět žádná státní podpora, uvádí Německo toto:

a)

Žádný potenciální investor nebo finanční partner by neakceptoval nabytí aktiv bez takové odkládací podmínky.

| b) | Podle německého insolvenčního řádu (106) je povinností insolvenčního správce co nejlépe zhodnotit aktiva dlužníka nebo v insolvenčním plánu dosáhnout dohody, což by však v tomto případě znamenalo další státní podporu ve prospěch podniků na Nürburgringu. |
| --- | --- |

b)

Podle německého insolvenčního řádu (106) je povinností insolvenčního správce co nejlépe zhodnotit aktiva dlužníka nebo v insolvenčním plánu dosáhnout dohody, což by však v tomto případě znamenalo další státní podporu ve prospěch podniků na Nürburgringu.

106

| c) | Nájemce bude obhospodařovat/provozovat pronajatá aktiva pod svým vlastním jménem, na základě svého vlastního podnikatelského plánu a s pracovníky, které si sám vybral. |
| --- | --- |

c)

Nájemce bude obhospodařovat/provozovat pronajatá aktiva pod svým vlastním jménem, na základě svého vlastního podnikatelského plánu a s pracovníky, které si sám vybral.

| d) | Nabídka [předkladatele nabídky č. 2] obsahovala podobnou podmínku, podle níž by nabízené ceny byly zaplaceny až poté, co bude platit pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že vrácení podpory nebude požadováno po nabyvateli aktiv. Nabídka [předkladatele nabídky č. 3] obsahovala podmínku, podle níž může podnik od koupě odstoupit, pokud Komise nevydá do 31. prosince 2014 pozitivní rozhodnutí. |
| --- | --- |

d)

Nabídka [předkladatele nabídky č. 2] obsahovala podobnou podmínku, podle níž by nabízené ceny byly zaplaceny až poté, co bude platit pravomocné rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že vrácení podpory nebude požadováno po nabyvateli aktiv. Nabídka [předkladatele nabídky č. 3] obsahovala podmínku, podle níž může podnik od koupě odstoupit, pokud Komise nevydá do 31. prosince 2014 pozitivní rozhodnutí.

| e) | Pokud začátkem roku 2015 nebude vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, nepovede struktura, v níž budou prodaná aktiva převedena před 1. lednem 2015 na nový podnik, v němž bude podíl ve výši 95,1 % držet vlastník a podíl ve výši 4,9 % nezávislý správce (viz 56. bod odůvodnění), k ekonomickému pokračování obchodní činnosti příjemců podpory, nýbrž zajistí jejich definitivní odchod z trhu. |
| --- | --- |

e)

Pokud začátkem roku 2015 nebude vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, nepovede struktura, v níž budou prodaná aktiva převedena před 1. lednem 2015 na nový podnik, v němž bude podíl ve výši 95,1 % držet vlastník a podíl ve výši 4,9 % nezávislý správce (viz 56. bod odůvodnění), k ekonomickému pokračování obchodní činnosti příjemců podpory, nýbrž zajistí jejich definitivní odchod z trhu.

| (94) | Podle názoru Německa je tímto postupem zajištěno, že mezi společnostmi NG, MSR a CMHN a aktivy nabízenými v rámci nabídkového řízení nebude žádná hospodářská návaznost. Proto by případná potenciální státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem ve prospěch společností NG, MSR a CMHN musela být podle příslušného rozhodnutí Komise po těchto společnostech požadována zpět a netýkala by se nabyvatele prodávaných aktiv. Dále Německo tvrdí, že odkládací podmínka v kupní smlouvě mezi prodávajícími a nabyvatelem není ani překážkou pro likvidaci podniků Nürburgringu, ani překážkou pro vyžádání dřívější státní podpory od těchto podniků zpět. Příjemci podpory definitivně opustí trh. Pokud by byl prodej společnosti Capricorn prohlášen za neplatný, byla by aktiva i přesto prodána a proběhla by likvidace prodávajících. |
| --- | --- |

(94)

Podle názoru Německa je tímto postupem zajištěno, že mezi společnostmi NG, MSR a CMHN a aktivy nabízenými v rámci nabídkového řízení nebude žádná hospodářská návaznost. Proto by případná potenciální státní podpora neslučitelná s vnitřním trhem ve prospěch společností NG, MSR a CMHN musela být podle příslušného rozhodnutí Komise po těchto společnostech požadována zpět a netýkala by se nabyvatele prodávaných aktiv. Dále Německo tvrdí, že odkládací podmínka v kupní smlouvě mezi prodávajícími a nabyvatelem není ani překážkou pro likvidaci podniků Nürburgringu, ani překážkou pro vyžádání dřívější státní podpory od těchto podniků zpět. Příjemci podpory definitivně opustí trh. Pokud by byl prodej společnosti Capricorn prohlášen za neplatný, byla by aktiva i přesto prodána a proběhla by likvidace prodávajících.

| (95) | Německo informovalo Komisi o struktuře prodeje s cílem požádat o právní jistotu, že prodej aktiv neobsahuje žádné prvky státní podpory a že úspěšný/úspěšní nabyvatel/nabyvatelé nebude/nebudou odpovídat za požadavek vrátit státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(95)

Německo informovalo Komisi o struktuře prodeje s cílem požádat o právní jistotu, že prodej aktiv neobsahuje žádné prvky státní podpory a že úspěšný/úspěšní nabyvatel/nabyvatelé nebude/nebudou odpovídat za požadavek vrátit státní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.

| (96) | Německo dále přislíbilo, že bude Komisi o průběhu procesu prodeje podávat zprávy. Zprávy byly podávány v pravidelných intervalech. V nich bylo potvrzeno, že proces prodeje byl proveden v souladu se zásadami projednanými s Komisí. Dále obsahovaly údaje o předkladatelích nabídky, jejich nabídkách, konečné kupní ceně a dalších relevantních bodech. |
| --- | --- |

(96)

Německo dále přislíbilo, že bude Komisi o průběhu procesu prodeje podávat zprávy. Zprávy byly podávány v pravidelných intervalech. V nich bylo potvrzeno, že proces prodeje byl proveden v souladu se zásadami projednanými s Komisí. Dále obsahovaly údaje o předkladatelích nabídky, jejich nabídkách, konečné kupní ceně a dalších relevantních bodech.

4.   STÍŽNOSTI NA PRODEJ AKTIV

STÍŽNOSTI NA PRODEJ AKTIV

4.1.   STÍŽNOST SDRUŽENÍ JA ZUM NÜRBURGRING e.V. (STĚŽOVATEL č. 1)

(a)   Stížnost

Stížnost

| (97) | Stěžovatel č. 1 tvrdí, že forma nabídkového řízení nebyla pro prodej aktiv společností NG, MSR a CMHN (tzn. prodej závodní dráhy s ubytovacími zařízeními a rekreačním areálem jako celek) vhodná k odstranění narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích, jelikož cíl řízení spočíval v nezměněném provozu komplexu a přechodu většiny pracovníků společností NG, MSR a CMHN na nabyvatele aktiv. Dále stěžovatel č. 1 ve své stížnosti tvrdí, že podniky v úpadku provádějí v insolvenčním řízení v rámci správy majetku s dispozičními oprávněními prodej sami pouze pod dohledem správce (107), že předkladatelé nabídky nemusí předložit žádné oddělené nabídky na jednotlivé skupiny aktiv a že jsou možné nabídky na všechna aktiva jako celek. |
| --- | --- |

(97)

Stěžovatel č. 1 tvrdí, že forma nabídkového řízení nebyla pro prodej aktiv společností NG, MSR a CMHN (tzn. prodej závodní dráhy s ubytovacími zařízeními a rekreačním areálem jako celek) vhodná k odstranění narušení hospodářské soutěže na příslušných trzích, jelikož cíl řízení spočíval v nezměněném provozu komplexu a přechodu většiny pracovníků společností NG, MSR a CMHN na nabyvatele aktiv. Dále stěžovatel č. 1 ve své stížnosti tvrdí, že podniky v úpadku provádějí v insolvenčním řízení v rámci správy majetku s dispozičními oprávněními prodej sami pouze pod dohledem správce (107), že předkladatelé nabídky nemusí předložit žádné oddělené nabídky na jednotlivé skupiny aktiv a že jsou možné nabídky na všechna aktiva jako celek.

107

| (98) | Dále stěžovatel č. 1 tvrdí, že podpora byla převedena na nabyvatele aktiv, jelikož všechna aktiva, zhruba 300 zaměstnanců a provoz společnosti NBG byly převedeny na jediného předkladatele nabídky a tím byla zachována hospodářská návaznost mezi starým a novým vlastníkem/provozovatelem. Stěžovatel č. 1 kromě toho uvádí, že prodávající upřednostnili na základě kritéria maximalizace hodnoty všech aktiv nabídky týkající se aktiv jako celku, a nabídky na jednotlivá aktiva tak byly znevýhodněny. |
| --- | --- |

(98)

Dále stěžovatel č. 1 tvrdí, že podpora byla převedena na nabyvatele aktiv, jelikož všechna aktiva, zhruba 300 zaměstnanců a provoz společnosti NBG byly převedeny na jediného předkladatele nabídky a tím byla zachována hospodářská návaznost mezi starým a novým vlastníkem/provozovatelem. Stěžovatel č. 1 kromě toho uvádí, že prodávající upřednostnili na základě kritéria maximalizace hodnoty všech aktiv nabídky týkající se aktiv jako celku, a nabídky na jednotlivá aktiva tak byly znevýhodněny.

| (99) | Dále stěžovatel č. 1 kritizuje, že se nabídkové řízení vyznačovalo chybějící transparentností s ohledem na kritéria pro zadání a finanční ukazatele týkající se zisku společnosti NG a s předkladateli nabídky nebylo nakládáno rovnocenně; přístup do virtuální datové místnosti tak byl omezen na pět předkladatelů nabídky. Stěžovatel č. 1 dále tvrdí, že sdělení o prodloužení lhůty k předložení závazných nabídek do poloviny února 2014 prodávajícími bylo doručeno pouze předkladatelům nabídky na všechna aktiva, kteří měli přístup do virtuální datové místnosti. Předkladatelé nabídky, kteří stejně jako stěžovatel č. 2 předložili pouze nabídky na jednotlivé skupiny aktiv, nebyli naproti tomu o prodloužení lhůty informováni. Dále poukazuje stěžovatel č. 1 na to, že spolkovou zemi a společnost Capricorn zastupovala stejná právní kancelář. |
| --- | --- |

(99)

Dále stěžovatel č. 1 kritizuje, že se nabídkové řízení vyznačovalo chybějící transparentností s ohledem na kritéria pro zadání a finanční ukazatele týkající se zisku společnosti NG a s předkladateli nabídky nebylo nakládáno rovnocenně; přístup do virtuální datové místnosti tak byl omezen na pět předkladatelů nabídky. Stěžovatel č. 1 dále tvrdí, že sdělení o prodloužení lhůty k předložení závazných nabídek do poloviny února 2014 prodávajícími bylo doručeno pouze předkladatelům nabídky na všechna aktiva, kteří měli přístup do virtuální datové místnosti. Předkladatelé nabídky, kteří stejně jako stěžovatel č. 2 předložili pouze nabídky na jednotlivé skupiny aktiv, nebyli naproti tomu o prodloužení lhůty informováni. Dále poukazuje stěžovatel č. 1 na to, že spolkovou zemi a společnost Capricorn zastupovala stejná právní kancelář.

| (100) | Stěžovatel č. 1 žádá zastavení současného nabídkového řízení a zahájení nového s jasnými kritérii pro zadání, klasifikaci závodní dráhy jako služby obecného hospodářského zájmu a její prodej odděleně od ubytovacích zařízení a rekreačního areálu. |
| --- | --- |

(100)

Stěžovatel č. 1 žádá zastavení současného nabídkového řízení a zahájení nového s jasnými kritérii pro zadání, klasifikaci závodní dráhy jako služby obecného hospodářského zájmu a její prodej odděleně od ubytovacích zařízení a rekreačního areálu.

| (101) | Kromě toho stěžovatel č. 1 uvádí, že společnost NBG obdržela novou neoznámenou a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu, protože od společnosti NG v úpadku získala na provoz na Nürburgringu kapitál ve formě platby ve výši 2 239 243 EUR do volné kapitálové rezervy, že provoz probíhal na základě nové nájemní smlouvy mezi společnostmi NG, MSR, CMHN a NBG, na kterou nebylo vypsáno výběrové řízení, že společnost NBG neplatí žádné nájemné a že se NBG nesnaží dosáhnout vyššího obratu, případě snížit náklady, neboť si ponechala všechny pracovníky a hradí náklady na pořádání závodů Formule 1. Stěžovatel č. 1 dále tvrdí, že pro převzetí pracovních poměrů zaměstnanců společnosti NAG společností NBG na základě kolektivní smlouvy uzavřené dne 26. července 2013 se Spojeným odborovým svazem pracovníků ve službách (dále jen „ver.di“) je stanoveno, že zaměstnancům a zaměstnankyním nesmí přechodem vzniknout žádné ekonomické, sociální nebo právní nevýhody, a že je z toho zjevné, že je tím zachován obchodní model vytvořený pomocí protiprávní podpory. |
| --- | --- |

(101)

Kromě toho stěžovatel č. 1 uvádí, že společnost NBG obdržela novou neoznámenou a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu, protože od společnosti NG v úpadku získala na provoz na Nürburgringu kapitál ve formě platby ve výši 2 239 243 EUR do volné kapitálové rezervy, že provoz probíhal na základě nové nájemní smlouvy mezi společnostmi NG, MSR, CMHN a NBG, na kterou nebylo vypsáno výběrové řízení, že společnost NBG neplatí žádné nájemné a že se NBG nesnaží dosáhnout vyššího obratu, případě snížit náklady, neboť si ponechala všechny pracovníky a hradí náklady na pořádání závodů Formule 1. Stěžovatel č. 1 dále tvrdí, že pro převzetí pracovních poměrů zaměstnanců společnosti NAG společností NBG na základě kolektivní smlouvy uzavřené dne 26. července 2013 se Spojeným odborovým svazem pracovníků ve službách (dále jen „ver.di“) je stanoveno, že zaměstnancům a zaměstnankyním nesmí přechodem vzniknout žádné ekonomické, sociální nebo právní nevýhody, a že je z toho zjevné, že je tím zachován obchodní model vytvořený pomocí protiprávní podpory.

b)   Připomínky insolvenčních správců předané Německem

Připomínky insolvenčních správců předané Německem

| (102) | Podle názoru insolvenčních správců by měla být stížnost odmítnuta, jelikož neukazuje, že se dotčený proces prodeje odchyluje od tržního procesu prodeje. |
| --- | --- |

(102)

Podle názoru insolvenčních správců by měla být stížnost odmítnuta, jelikož neukazuje, že se dotčený proces prodeje odchyluje od tržního procesu prodeje.

| (103) | V otevřeném, ničím nepodmíněném a transparentním nabídkovém řízení nemohly být nabídky na všechna aktiva jako celek od počátku vyloučeny. Pokud byla taková nabídka na všechna aktiva jako celek vyšší než součet všech došlých nabídek na jednotlivá aktiva, vybral by obezřetný vlastník v tržním hospodářství nabídku na celek. Za těchto okolností může jako tržní cena platit pouze cena celkové nabídky (108). Dále je třeba upozornit na to, že vyloučení celkových nabídek, které požaduje stěžovatel, při prodeji v rámci insolvenčního řízení by znamenalo zásah do svobody podnikání chráněné Listinou základních práv Evropské unie a vlastnického práva věřitelů v rámci insolvenčního řízení. |
| --- | --- |

(103)

V otevřeném, ničím nepodmíněném a transparentním nabídkovém řízení nemohly být nabídky na všechna aktiva jako celek od počátku vyloučeny. Pokud byla taková nabídka na všechna aktiva jako celek vyšší než součet všech došlých nabídek na jednotlivá aktiva, vybral by obezřetný vlastník v tržním hospodářství nabídku na celek. Za těchto okolností může jako tržní cena platit pouze cena celkové nabídky (108). Dále je třeba upozornit na to, že vyloučení celkových nabídek, které požaduje stěžovatel, při prodeji v rámci insolvenčního řízení by znamenalo zásah do svobody podnikání chráněné Listinou základních práv Evropské unie a vlastnického práva věřitelů v rámci insolvenčního řízení.

108

| (104) | K upřednostnění celkové nabídky nedošlo. Stěžovatel č. 2 nezískal přístup do datové místnosti pouze z toho důvodu, že jeho nabídka kupní ceny na předmět koupě nebyla dostatečně vysoká. |
| --- | --- |

(104)

K upřednostnění celkové nabídky nedošlo. Stěžovatel č. 2 nezískal přístup do datové místnosti pouze z toho důvodu, že jeho nabídka kupní ceny na předmět koupě nebyla dostatečně vysoká.

| (105) | Nabídkové řízení probíhalo jako několikastupňové řízení. Předkladatelé nabídky se kvalifikovali do jeho další fáze pouze za předpokladu, že uzavření smlouvy bylo dostatečně pravděpodobné. To mělo tu výhodu, že citlivé údaje o podnikání nemusely být zpřístupňovány více předkladatelům nabídky, než bylo nutné, a že mohly být sníženy náklady na hloubkovou kontrolu (podrobné zkoumání podniku) jak pro prodávající, tak i pro předkladatele nabídky s nedostatečnými nabídkami kupní ceny. Předkladatelům nabídky byly v každé fázi nabídkového řízení poskytovány dostatečné informace. |
| --- | --- |

(105)

Nabídkové řízení probíhalo jako několikastupňové řízení. Předkladatelé nabídky se kvalifikovali do jeho další fáze pouze za předpokladu, že uzavření smlouvy bylo dostatečně pravděpodobné. To mělo tu výhodu, že citlivé údaje o podnikání nemusely být zpřístupňovány více předkladatelům nabídky, než bylo nutné, a že mohly být sníženy náklady na hloubkovou kontrolu (podrobné zkoumání podniku) jak pro prodávající, tak i pro předkladatele nabídky s nedostatečnými nabídkami kupní ceny. Předkladatelům nabídky byly v každé fázi nabídkového řízení poskytovány dostatečné informace.

| (106) | Hodnoticí kritéria byla definována jednoznačně a srozumitelně. Kritériem pro zadání je pravděpodobnostmi vážený celkový výnos, který je podložen dílčími kritérii. |
| --- | --- |

(106)

Hodnoticí kritéria byla definována jednoznačně a srozumitelně. Kritériem pro zadání je pravděpodobnostmi vážený celkový výnos, který je podložen dílčími kritérii.

| (107) | Datová místnost nebyla z technických důvodů omezena na pět předkladatelů nabídky. Počet zřízených přístupů byl výsledkem hodnocení nabídek. |
| --- | --- |

(107)

Datová místnost nebyla z technických důvodů omezena na pět předkladatelů nabídky. Počet zřízených přístupů byl výsledkem hodnocení nabídek.

| (108) | Podle insolvenčních správců byla společnost NBG založena a vybavena jako prostředek pro dočasný provoz obchodní činnosti Nürburgringu před prodejem. Obchodní činnost byla původně v rukou společnosti NAG. Společnosti NG, MSR a CMHN byly od pronájmu Nürburgringu společnosti NAG čistě vlastníky bez provozních činností. Podle insolvenčních správců nepřipadaly NG, MSR a CMHN v úvahu, pokud jde o převzetí obchodní činnosti, jelikož by to na jedné straně vyžadovalo rozdělení obchodní činnosti na koncepty tří společností a na straně druhé neodpovídaly skupinám aktiv, jejichž cílem bylo ekonomicky smysluplné využití nemovitostí. Kromě toho u mnoha podniků odpovídá uzavření smluv se společnostmi v úpadku interním pravidlům zajišťování shody s předpisy, proto obchodní činnost musela pokračovat v dceřiné společnosti, která nebyla v úpadku, aby byl zákazníkům Nürburgringu k dispozici přijatelný smluvní partner. Navíc nelze od pracovníků požadovat přechod ze společnosti NAG do společností v úpadku. NBG nebyla založena a vybavena jako dlouhodobé záchranné řešení. Proto na rozdíl od aktiv, které obhospodařuje, není určena k prodeji. Insolvenční správci dále vysvětlili, že kapitalizace společnosti NBG s ohledem na prodej (předejití nižším příjmům u podniků, které ukončily svou činnost) byla provedena výhradně na základě ekonomických aspektů, že se aktiva společnosti NG prostřednictvím společnosti NBG zvýšila a nesnížila (109), že společnosti NBG nevznikla z výše uvedené kapitalizace žádná výhoda a že založení a vybavení společnosti NBG je třeba připsat insolvenčním správcům, a nikoli státu. |
| --- | --- |

(108)

Podle insolvenčních správců byla společnost NBG založena a vybavena jako prostředek pro dočasný provoz obchodní činnosti Nürburgringu před prodejem. Obchodní činnost byla původně v rukou společnosti NAG. Společnosti NG, MSR a CMHN byly od pronájmu Nürburgringu společnosti NAG čistě vlastníky bez provozních činností. Podle insolvenčních správců nepřipadaly NG, MSR a CMHN v úvahu, pokud jde o převzetí obchodní činnosti, jelikož by to na jedné straně vyžadovalo rozdělení obchodní činnosti na koncepty tří společností a na straně druhé neodpovídaly skupinám aktiv, jejichž cílem bylo ekonomicky smysluplné využití nemovitostí. Kromě toho u mnoha podniků odpovídá uzavření smluv se společnostmi v úpadku interním pravidlům zajišťování shody s předpisy, proto obchodní činnost musela pokračovat v dceřiné společnosti, která nebyla v úpadku, aby byl zákazníkům Nürburgringu k dispozici přijatelný smluvní partner. Navíc nelze od pracovníků požadovat přechod ze společnosti NAG do společností v úpadku. NBG nebyla založena a vybavena jako dlouhodobé záchranné řešení. Proto na rozdíl od aktiv, které obhospodařuje, není určena k prodeji. Insolvenční správci dále vysvětlili, že kapitalizace společnosti NBG s ohledem na prodej (předejití nižším příjmům u podniků, které ukončily svou činnost) byla provedena výhradně na základě ekonomických aspektů, že se aktiva společnosti NG prostřednictvím společnosti NBG zvýšila a nesnížila (109), že společnosti NBG nevznikla z výše uvedené kapitalizace žádná výhoda a že založení a vybavení společnosti NBG je třeba připsat insolvenčním správcům, a nikoli státu.

109

| (109) | I kolektivní smlouva mezi společností NBG a odborovým svazem Ver.di byla uzavřena s cílem pokračovat v NBG v obchodní činnosti až do prodeje, a nikoli k zachování Nürburgringu i poté jako ekonomické jednotky. Tato smlouva byla uzavřena s NBG, nikoli s prodávajícími. Pracovní smlouvy přešly z NAG na NBG v souladu s § 613a občanského zákoníku, a nikoli na základě kolektivní smlouvy. Podle článků 7 a 9 SFEU a směrnice Rady 2001/23/ES (110) nesmí aspekty hospodářské soutěže vést k obcházení nebo snížení sociální úrovně. Pro společnost NBG jako přechodné řešení je důležité, že pracovníci, kteří byli nezbytní pro obchodní činnost a kteří byli zaměstnáni především u společnosti NAG, ale i u NG (20 zaměstnanců), s přechodem do NBG souhlasili. NBG musela zabránit tomu, aby zbylí kvalifikovaní pracovníci museli být během přechodné fáze nahrazováni. V období od začátku roku 2011 do konce roku 2012 byly personální zdroje sníženy o 114 FTE (ze 402 na 288 FTE). Na začátku sezony 2013 bylo zaměstnáno opět 290 FTE. Předkladatelé nabídky byli upozorněni na to, že mají možnost přizpůsobit rozsah transakce svému pozdějšímu obchodnímu konceptu. Převzetí zaměstnanců neznamená, že je dodržován jeden obchodní model. |
| --- | --- |

(109)

I kolektivní smlouva mezi společností NBG a odborovým svazem Ver.di byla uzavřena s cílem pokračovat v NBG v obchodní činnosti až do prodeje, a nikoli k zachování Nürburgringu i poté jako ekonomické jednotky. Tato smlouva byla uzavřena s NBG, nikoli s prodávajícími. Pracovní smlouvy přešly z NAG na NBG v souladu s § 613a občanského zákoníku, a nikoli na základě kolektivní smlouvy. Podle článků 7 a 9 SFEU a směrnice Rady 2001/23/ES (110) nesmí aspekty hospodářské soutěže vést k obcházení nebo snížení sociální úrovně. Pro společnost NBG jako přechodné řešení je důležité, že pracovníci, kteří byli nezbytní pro obchodní činnost a kteří byli zaměstnáni především u společnosti NAG, ale i u NG (20 zaměstnanců), s přechodem do NBG souhlasili. NBG musela zabránit tomu, aby zbylí kvalifikovaní pracovníci museli být během přechodné fáze nahrazováni. V období od začátku roku 2011 do konce roku 2012 byly personální zdroje sníženy o 114 FTE (ze 402 na 288 FTE). Na začátku sezony 2013 bylo zaměstnáno opět 290 FTE. Předkladatelé nabídky byli upozorněni na to, že mají možnost přizpůsobit rozsah transakce svému pozdějšímu obchodnímu konceptu. Převzetí zaměstnanců neznamená, že je dodržován jeden obchodní model.

110

| (110) | Podle názoru Německa není ani z hlediska státní podpory nařízeno, ani s ohledem na evropský sociální model přijatelné, aby byl nabyvatel aktiv podniku v insolvenčním řízení pod výhrůžkou odpovědnosti za vrácení podpory, která byla tomuto podniku již dříve vyplacena, donucen k tomu, že pracovní smlouvy podniku v úpadku nepřevezme a uzavře je nově. |
| --- | --- |

(110)

Podle názoru Německa není ani z hlediska státní podpory nařízeno, ani s ohledem na evropský sociální model přijatelné, aby byl nabyvatel aktiv podniku v insolvenčním řízení pod výhrůžkou odpovědnosti za vrácení podpory, která byla tomuto podniku již dříve vyplacena, donucen k tomu, že pracovní smlouvy podniku v úpadku nepřevezme a uzavře je nově.

4.2.   STÍŽNOST AUTOMOTOKLUBU ADAC e.V. (STĚŽOVATEL č. 2)

a)   Stížnost

Stížnost

| (111) | Stěžovatel č. 2 prohlašuje, že ho prodávající informovali o tom, že v dalším kole prodeje nemůže být brán v úvahu, protože jím nabídnutá kupní cena je výrazně nižší než kupní cena jiných nabídek a že se nabídka navíc vztahovala pouze na část aktiv, zatímco cílem řízení byla maximalizace hodnoty veškerých aktiv. |
| --- | --- |

(111)

Stěžovatel č. 2 prohlašuje, že ho prodávající informovali o tom, že v dalším kole prodeje nemůže být brán v úvahu, protože jím nabídnutá kupní cena je výrazně nižší než kupní cena jiných nabídek a že se nabídka navíc vztahovala pouze na část aktiv, zatímco cílem řízení byla maximalizace hodnoty veškerých aktiv.

| (112) | Stěžovatel č. 2 tvrdí, že proces prodeje se zaměřoval na hospodářskou návaznost činností a postavení Nürburgringu na trhu v současné formě, a proto není vhodné bránit přechodu výhody již poskytnuté podpory na nabyvatele. Stěžovatel č. 2 uvádí, že pouze prodej různých aktiv a činností Nürburgringu více předkladatelům dílčích nabídek je vhodný k přerušení hospodářské návaznosti, že prodávající dávají přednost prodeji veškerých aktiv jako celkového balíku jednomu jedinému investorovi místo prodeje jednotlivých aktiv, že nabytí jednotlivých aktiv v podstatě nebylo možné, že nebyla žádná hodnoticí kritéria pro nabídky na části aktiv v porovnání s celkovými nabídkami a že ve druhém stupni řízení byly brány v úvahu pouze celkové nabídky. |
| --- | --- |

(112)

Stěžovatel č. 2 tvrdí, že proces prodeje se zaměřoval na hospodářskou návaznost činností a postavení Nürburgringu na trhu v současné formě, a proto není vhodné bránit přechodu výhody již poskytnuté podpory na nabyvatele. Stěžovatel č. 2 uvádí, že pouze prodej různých aktiv a činností Nürburgringu více předkladatelům dílčích nabídek je vhodný k přerušení hospodářské návaznosti, že prodávající dávají přednost prodeji veškerých aktiv jako celkového balíku jednomu jedinému investorovi místo prodeje jednotlivých aktiv, že nabytí jednotlivých aktiv v podstatě nebylo možné, že nebyla žádná hodnoticí kritéria pro nabídky na části aktiv v porovnání s celkovými nabídkami a že ve druhém stupni řízení byly brány v úvahu pouze celkové nabídky.

| (113) | Stěžovatel č. 2 navíc uvádí, že prodej provedený insolvenčními správci neodpovídá předpisům týkajícím se státní podpory, především z důvodu chybějící transparentnosti a nediskriminace, a že tudíž není vhodný k dosažení skutečné tržní ceny. Stěžovatel č. 2 tvrdí, že v podkladech nabídky chyběly pro nabídku významné údaje o finanční situaci společnosti NG, což vedlo k příliš vysokým orientačním nabídkám, proto je pravděpodobné, že po fázi datové místnosti musely být upraveny směrem dolů. Stěžovatel č. 2 udává, že očekávaný zisk pro rok 2013 byl na základě informací předložených předkladatelům nabídky podstatně upraven směrem dolů, aniž o tom předkladatelé nabídky byli informováni a dostali možnost k novému posouzení. Stěžovatel č. 2 dále tvrdí, že údaje o finanční situaci společnosti NBG a o vyžadovaných střednědobých a dlouhodobých investicích nebyly zveřejněny v dostatečné míře a v podkladech prodeje byl vytvářen dojem trvalého charakteru smluvních vztahů, ačkoli byly smlouvy se stěžovatelem č. 2 prodlouženy pouze o jeden rok (2014). Kromě toho nebylo dostatečně zohledněno kritérium zajištění transakce, jinak by zájemce o koupi, společnost La Tene Capital Limited, s nerealisticky vysokou nabídkou a bez potvrzení financování, nezískala přístup do datové místnosti. |
| --- | --- |

(113)

Stěžovatel č. 2 navíc uvádí, že prodej provedený insolvenčními správci neodpovídá předpisům týkajícím se státní podpory, především z důvodu chybějící transparentnosti a nediskriminace, a že tudíž není vhodný k dosažení skutečné tržní ceny. Stěžovatel č. 2 tvrdí, že v podkladech nabídky chyběly pro nabídku významné údaje o finanční situaci společnosti NG, což vedlo k příliš vysokým orientačním nabídkám, proto je pravděpodobné, že po fázi datové místnosti musely být upraveny směrem dolů. Stěžovatel č. 2 udává, že očekávaný zisk pro rok 2013 byl na základě informací předložených předkladatelům nabídky podstatně upraven směrem dolů, aniž o tom předkladatelé nabídky byli informováni a dostali možnost k novému posouzení. Stěžovatel č. 2 dále tvrdí, že údaje o finanční situaci společnosti NBG a o vyžadovaných střednědobých a dlouhodobých investicích nebyly zveřejněny v dostatečné míře a v podkladech prodeje byl vytvářen dojem trvalého charakteru smluvních vztahů, ačkoli byly smlouvy se stěžovatelem č. 2 prodlouženy pouze o jeden rok (2014). Kromě toho nebylo dostatečně zohledněno kritérium zajištění transakce, jinak by zájemce o koupi, společnost La Tene Capital Limited, s nerealisticky vysokou nabídkou a bez potvrzení financování, nezískala přístup do datové místnosti.

b)   Připomínky insolvenčních správců předané Německem

Připomínky insolvenčních správců předané Německem

| (114) | Odpovědi insolvenčních správců ve 102. až 106. bodě odůvodnění na výroky stěžovatele č. 1 platí i pro námitky stěžovatele č. 2. |
| --- | --- |

(114)

Odpovědi insolvenčních správců ve 102. až 106. bodě odůvodnění na výroky stěžovatele č. 1 platí i pro námitky stěžovatele č. 2.

4.3.   STÍŽNOST [PŘEDKLADATELE NABÍDKY č. 3] (STĚŽOVATEL č. 3)

a)   Stížnost

Stížnost

| (115) | Stěžovatel č. 3 tvrdí, že výběrové řízení nevyhrála nejvyšší nabídka, nýbrž upřednostňovaný místní předkladatel nabídky. Podle stěžovatele č. 3 nesmí být u nižší ceny brány v úvahu neekonomické aspekty, jako jsou regionální cíle nebo důvody z oblasti průmyslové politiky, které by obezřetný investor v tržním hospodářství neakceptoval, nýbrž by spíše ukazovaly na státní podporu (111). Stěžovatel č. 3 tvrdí, že společnost Capricorn vyhrála výběrové řízení i přesto, že jeho vlastní nabídka kupní ceny ve výši 150 mil. EUR (112) byla výrazně vyšší. Dále stěžovatel č. 3 uvádí, že nižší nabídka může výběrové řízení vyhrát pouze výjimečně, pokud je zjevné, že prodej předkladateli s nejvyšší nabídkou není možný (zajištění transakce), tzn. když kupující není schopen kupní cenu zaplatit (113). Podle stěžovatele to nebyl z níže uvedených důvodů tento případ: 1) stěžovatel č. 3 předložil závazný příslib financování soukromého kapitálového fondu ve výši 30 mil. EUR a 2) nebylo možné získat závazný příslib financování pro další tranše kupní ceny, jelikož prodávající předali informace příliš pozdě nebo je vůbec nepředali. Stěžovatel č. 3 prodávajícím sdělil, že nepředložené přísliby financování mohly být předány do 31. března 2014. Stěžovatel č. 3 udává, že v den stížnosti (10. dubna 2014) byl schopen předložit příslib financování na 110 mil. EUR; Komisi ostatně předložil prohlášení o záměru Jupiter Financing Group, Inc. (dále jen „Jupiter Financial Group“) adresované stěžovateli č. 3 s datem 26. března 2014, v němž Jupiter Financial Group informuje stěžovatele o svém závazném návrhu na financování nabytí aktiv Nürburgringu (viz poznámka pod čarou č. 105 k finančním součástem tohoto návrhu). Tento návrh financování byl proveden mimo jiné s výhradou ukončení hloubkové kontroly, která by Jupiter Financial Group uspokojila. |
| --- | --- |

(115)

Stěžovatel č. 3 tvrdí, že výběrové řízení nevyhrála nejvyšší nabídka, nýbrž upřednostňovaný místní předkladatel nabídky. Podle stěžovatele č. 3 nesmí být u nižší ceny brány v úvahu neekonomické aspekty, jako jsou regionální cíle nebo důvody z oblasti průmyslové politiky, které by obezřetný investor v tržním hospodářství neakceptoval, nýbrž by spíše ukazovaly na státní podporu (111). Stěžovatel č. 3 tvrdí, že společnost Capricorn vyhrála výběrové řízení i přesto, že jeho vlastní nabídka kupní ceny ve výši 150 mil. EUR (112) byla výrazně vyšší. Dále stěžovatel č. 3 uvádí, že nižší nabídka může výběrové řízení vyhrát pouze výjimečně, pokud je zjevné, že prodej předkladateli s nejvyšší nabídkou není možný (zajištění transakce), tzn. když kupující není schopen kupní cenu zaplatit (113). Podle stěžovatele to nebyl z níže uvedených důvodů tento případ: 1) stěžovatel č. 3 předložil závazný příslib financování soukromého kapitálového fondu ve výši 30 mil. EUR a 2) nebylo možné získat závazný příslib financování pro další tranše kupní ceny, jelikož prodávající předali informace příliš pozdě nebo je vůbec nepředali. Stěžovatel č. 3 prodávajícím sdělil, že nepředložené přísliby financování mohly být předány do 31. března 2014. Stěžovatel č. 3 udává, že v den stížnosti (10. dubna 2014) byl schopen předložit příslib financování na 110 mil. EUR; Komisi ostatně předložil prohlášení o záměru Jupiter Financing Group, Inc. (dále jen „Jupiter Financial Group“) adresované stěžovateli č. 3 s datem 26. března 2014, v němž Jupiter Financial Group informuje stěžovatele o svém závazném návrhu na financování nabytí aktiv Nürburgringu (viz poznámka pod čarou č. 105 k finančním součástem tohoto návrhu). Tento návrh financování byl proveden mimo jiné s výhradou ukončení hloubkové kontroly, která by Jupiter Financial Group uspokojila.

111

112

113

| (116) | Stěžovatel č. 3 kromě toho uvádí, že 6 mil. EUR nabídky kupní ceny od společnosti Capricorn za Nürburgring v celkové výši 77 mil. EUR bylo financováno ze sezony 2014 a dalších 11 mil. EUR bylo uhrazeno až v letech 2015 až 2018, proto by skutečná kupní cena v hotovosti činila 60 mil. EUR; to bylo o 50 mil. EUR méně než jím nabízená kupní cena ve výši 110 mil. EUR. Pokud by byly kromě toho vzaty v úvahu budoucí platby v hotovosti, vznikl by mezi nabídkou společnosti Capricorn a nabídkou stěžovatele č. 3 rozdíl ve výši 73 mil. EUR. Závěrem stěžovatel č. 3 uvádí, že společnost Capricorn obdržela podporu ve výši nejméně 73 mil. EUR; zde se jedná o rozdíl mezi kupní cenou, kterou předložil jako předkladatel nejvyšší nabídky, a kupní cenou předkladatele nabídky, který výběrové řízení vyhrál. Pokud bude navíc vzata v úvahu podpora ve prospěch sousedních obcí, podpora vzroste o 200 mil. EUR a bude činit celkem 273 mil. EUR. |
| --- | --- |

(116)

Stěžovatel č. 3 kromě toho uvádí, že 6 mil. EUR nabídky kupní ceny od společnosti Capricorn za Nürburgring v celkové výši 77 mil. EUR bylo financováno ze sezony 2014 a dalších 11 mil. EUR bylo uhrazeno až v letech 2015 až 2018, proto by skutečná kupní cena v hotovosti činila 60 mil. EUR; to bylo o 50 mil. EUR méně než jím nabízená kupní cena ve výši 110 mil. EUR. Pokud by byly kromě toho vzaty v úvahu budoucí platby v hotovosti, vznikl by mezi nabídkou společnosti Capricorn a nabídkou stěžovatele č. 3 rozdíl ve výši 73 mil. EUR. Závěrem stěžovatel č. 3 uvádí, že společnost Capricorn obdržela podporu ve výši nejméně 73 mil. EUR; zde se jedná o rozdíl mezi kupní cenou, kterou předložil jako předkladatel nejvyšší nabídky, a kupní cenou předkladatele nabídky, který výběrové řízení vyhrál. Pokud bude navíc vzata v úvahu podpora ve prospěch sousedních obcí, podpora vzroste o 200 mil. EUR a bude činit celkem 273 mil. EUR.

| (117) | Stěžovatel č. 3 dále tvrdí, že nabídka společnosti Capricorn nebyla bez podmínek, neboť obsahuje podmínku, aby bylo vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, v němž by bylo vyloučeno rozšíření příkazu k vrácení podpory. To představuje odchylku od zveřejněných zásad procesu prodeje, a tím porušení výběrového řízení, protože ostatní strany (jako stěžovatel č. 3) nebyly o takových úpravách informovány. |
| --- | --- |

(117)

Stěžovatel č. 3 dále tvrdí, že nabídka společnosti Capricorn nebyla bez podmínek, neboť obsahuje podmínku, aby bylo vydáno pravomocné rozhodnutí Komise, v němž by bylo vyloučeno rozšíření příkazu k vrácení podpory. To představuje odchylku od zveřejněných zásad procesu prodeje, a tím porušení výběrového řízení, protože ostatní strany (jako stěžovatel č. 3) nebyly o takových úpravách informovány.

| (118) | Stěžovatel č. 3 dále tvrdí, že prodej aktiv neprobíhal v otevřeném, transparentním a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení. Stěžovatel č. 3 zejména uvádí toto:






  a) | Souhrny faktických informací, které prodávající dali k dispozici, nebyly obsahově správné a byly zavádějící; především navržená struktura transakce „čistá rozvaha“ nebyla proveditelná. Stěžovatel č. 3 bezprostředně po zahájení hloubkové kontroly zjistil, že struktura transakce navržená prodávajícími nebere v úvahu situaci vyplývající z provozu Nürburgringu, a proto ji nelze realizovat (114). |
| --- | --- | --- |

(118)

Stěžovatel č. 3 dále tvrdí, že prodej aktiv neprobíhal v otevřeném, transparentním a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení. Stěžovatel č. 3 zejména uvádí toto:

a)

Souhrny faktických informací, které prodávající dali k dispozici, nebyly obsahově správné a byly zavádějící; především navržená struktura transakce „čistá rozvaha“ nebyla proveditelná. Stěžovatel č. 3 bezprostředně po zahájení hloubkové kontroly zjistil, že struktura transakce navržená prodávajícími nebere v úvahu situaci vyplývající z provozu Nürburgringu, a proto ji nelze realizovat (114).

114

| b) | Prodávající během procesu prodeje odložili finalizaci kupní smlouvy. |
| --- | --- |

b)

Prodávající během procesu prodeje odložili finalizaci kupní smlouvy.

| c) | Prodávající opomenuli sdělit jednoznačnou lhůtu pro ukončení nabídkového řízení a místo toho vyhlásili, že řízení poběží až do konce března 2014. Z komunikace mezi stěžovatelem č. 3 a prodávajícími, jakož i z tiskového sdělení prodávajících vyplývá, že stěžovatel č. 3 mohl svou nabídku odevzdat do konce března. Dále bylo přednostně zacházeno se společností Capricorn, neboť podnik směl závazný příslib financování předložit ještě po 17. únoru 2014 (115). |
| --- | --- |

c)

Prodávající opomenuli sdělit jednoznačnou lhůtu pro ukončení nabídkového řízení a místo toho vyhlásili, že řízení poběží až do konce března 2014. Z komunikace mezi stěžovatelem č. 3 a prodávajícími, jakož i z tiskového sdělení prodávajících vyplývá, že stěžovatel č. 3 mohl svou nabídku odevzdat do konce března. Dále bylo přednostně zacházeno se společností Capricorn, neboť podnik směl závazný příslib financování předložit ještě po 17. únoru 2014 (115).

115

| d) | Rozhodující smlouvy, například smlouvy společnosti NBG se třetími stranami o obchodní činnosti, nebyly vůbec předloženy nebo byly předloženy až velmi pozdě. Dále předkladatelé nabídky obdrželi rozhodující finanční ukazatele společnosti NBG údajně až jeden pracovní den před uplynutím lhůty pro předložení konečné nabídky, nebo je obdrželi v datové místnosti pouze v němčině dokonce až v ten den. Tak byly důležité informace, jako je ověřená účetní závěrka společnosti NBG k 31. prosinci 2012, poskytnuty údajně až večer poslední pracovní den před lhůtou pro předložení konečné nabídky. |
| --- | --- |

d)

Rozhodující smlouvy, například smlouvy společnosti NBG se třetími stranami o obchodní činnosti, nebyly vůbec předloženy nebo byly předloženy až velmi pozdě. Dále předkladatelé nabídky obdrželi rozhodující finanční ukazatele společnosti NBG údajně až jeden pracovní den před uplynutím lhůty pro předložení konečné nabídky, nebo je obdrželi v datové místnosti pouze v němčině dokonce až v ten den. Tak byly důležité informace, jako je ověřená účetní závěrka společnosti NBG k 31. prosinci 2012, poskytnuty údajně až večer poslední pracovní den před lhůtou pro předložení konečné nabídky.

| e) | Prodávající prý ostatní předkladatele nabídky znevýhodňovali v tom, že společnosti Capricorn údajně poskytli přednostní přístup k důležitým dodavatelům. Proto stěžovatel č. 3 zejména tvrdí, že již týdny před oznámením úspěšného předkladatele nabídky dne 11. března 2014 musela probíhat jednání mezi společností Capricorn, prodávajícími a pivovarnickou skupinou Bitburger (116). |
| --- | --- |

e)

Prodávající prý ostatní předkladatele nabídky znevýhodňovali v tom, že společnosti Capricorn údajně poskytli přednostní přístup k důležitým dodavatelům. Proto stěžovatel č. 3 zejména tvrdí, že již týdny před oznámením úspěšného předkladatele nabídky dne 11. března 2014 musela probíhat jednání mezi společností Capricorn, prodávajícími a pivovarnickou skupinou Bitburger (116).

116

| f) | Kupní smlouva mezi prodávajícími a společností Capricorn byla určitě notářem ověřena před 11. březnem 2014. Společnost Capricorn se o vítězství ve výběrovém řízení dozvěděla ještě předtím, než padlo rozhodnutí výboru věřitelů. Existuje tisková zpráva společnosti Capricorn ze dne 9. března 2014, tzn. byla vydána dva dny před rozhodnutím výboru věřitelů dne 11. března 2014. |
| --- | --- |

f)

Kupní smlouva mezi prodávajícími a společností Capricorn byla určitě notářem ověřena před 11. březnem 2014. Společnost Capricorn se o vítězství ve výběrovém řízení dozvěděla ještě předtím, než padlo rozhodnutí výboru věřitelů. Existuje tisková zpráva společnosti Capricorn ze dne 9. března 2014, tzn. byla vydána dva dny před rozhodnutím výboru věřitelů dne 11. března 2014.

| g) | Prodávající se bez informování ostatních předkladatelů nabídky odchýlili od dopisu o postupu ze dne 17. října 2013 v tom, že se jedině k dobru společnosti Capricorn vzdali předložení finanční záruky na celou nabídku kupní ceny (117). |
| --- | --- |

g)

Prodávající se bez informování ostatních předkladatelů nabídky odchýlili od dopisu o postupu ze dne 17. října 2013 v tom, že se jedině k dobru společnosti Capricorn vzdali předložení finanční záruky na celou nabídku kupní ceny (117).

117

| h) | Prodávající porušili podmínky v dopise o postupu v tom, že před termínem pro odevzdání konečné nabídky neposkytli jednotlivým předkladatelům nabídky dohodnuté a interně schválené zvýšení ceny kupní smlouvy, což značně ztížilo finalizaci financování. |
| --- | --- |

h)

Prodávající porušili podmínky v dopise o postupu v tom, že před termínem pro odevzdání konečné nabídky neposkytli jednotlivým předkladatelům nabídky dohodnuté a interně schválené zvýšení ceny kupní smlouvy, což značně ztížilo finalizaci financování.

| i) | Prodávající opřeli výběr vítězné nabídky na aktiva též o kritéria z oblasti životního prostředí a vycházeli, aniž by kontaktovali stěžovatele č. 3, z toho, že podnik nebude schopen taková kritéria splnit, ačkoli neuvedli žádné výslovné podmínky týkající se zvláště životního prostředí (118). |
| --- | --- |

i)

Prodávající opřeli výběr vítězné nabídky na aktiva též o kritéria z oblasti životního prostředí a vycházeli, aniž by kontaktovali stěžovatele č. 3, z toho, že podnik nebude schopen taková kritéria splnit, ačkoli neuvedli žádné výslovné podmínky týkající se zvláště životního prostředí (118).

118

| j) | Se společností Capricorn bylo zacházeno přednostně, neboť podnik si nechával v otázkách, které se týkaly státní podpory, radit od právní kanceláře McDermot; tato kancelář dříve radila v téže věci i prodávajícím a spolkové zemi Porýní-Falc. |
| --- | --- |

j)

Se společností Capricorn bylo zacházeno přednostně, neboť podnik si nechával v otázkách, které se týkaly státní podpory, radit od právní kanceláře McDermot; tato kancelář dříve radila v téže věci i prodávajícím a spolkové zemi Porýní-Falc.

| (119) | Stěžovatel č. 3 tvrdí, že prodej je spojen se zdroji, které lze přičíst státu (119), že byla společnosti Capricorn poskytnuta nová státní podpora a že případný příkaz k vrácení podpory, která byla poskytnuta prodávajícímu na aktiva, musí být rozšířena na společnost Capricorn (120). Nakonec stěžovatel č. 3 uvádí, že kupní smlouva je z důvodu porušení zákazu provádět opatření podle čl. 108 odst. 3 SFEU neplatná. |
| --- | --- |

(119)

Stěžovatel č. 3 tvrdí, že prodej je spojen se zdroji, které lze přičíst státu (119), že byla společnosti Capricorn poskytnuta nová státní podpora a že případný příkaz k vrácení podpory, která byla poskytnuta prodávajícímu na aktiva, musí být rozšířena na společnost Capricorn (120). Nakonec stěžovatel č. 3 uvádí, že kupní smlouva je z důvodu porušení zákazu provádět opatření podle čl. 108 odst. 3 SFEU neplatná.

119

120

| (120) | Nakonec stěžovatel č. 3 udává, že společnost Capricorn neuhradila druhou splátku kupní ceny splatnou koncem července, což poukazuje na to, že nepředložila nabídku se zajištěným financováním. V důsledku toho byly podmínky financování nabytí aktiv Nürburgringu ve zjevném rozporu s pravidly, která byla stanovena prodávajícími a v dopise o postupu rozeslaném předkladatelům nabídky, změněny ve prospěch společnosti Capricorn, což může představovat další podporu ve prospěch společnosti Capricorn. |
| --- | --- |

(120)

Nakonec stěžovatel č. 3 udává, že společnost Capricorn neuhradila druhou splátku kupní ceny splatnou koncem července, což poukazuje na to, že nepředložila nabídku se zajištěným financováním. V důsledku toho byly podmínky financování nabytí aktiv Nürburgringu ve zjevném rozporu s pravidly, která byla stanovena prodávajícími a v dopise o postupu rozeslaném předkladatelům nabídky, změněny ve prospěch společnosti Capricorn, což může představovat další podporu ve prospěch společnosti Capricorn.

b)   Připomínky insolvenčních správců předané Německem

Připomínky insolvenčních správců předané Německem

| (121) | Podle údajů insolvenčních správců nepředložil stěžovatel č. 3 žádný závazný příslib financování ve výši 30 mil. EUR, a sice ani ve své potvrzující nabídce ze dne 17. února 2014 (v níž se odvolával na závazný závazek financování od [...] ve výši 30 mil. EUR), ani ve stížnosti. Oznámení stěžovatele č. 3, že doklad o financování může předložit později, nebyl ani podložen nezávaznými prohlášeními třetích osob. Na rozdíl od potvrzujících nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2] nevyhovovala potvrzující nabídka stěžovatele č. 3 požadavkům na financování stanoveným v dopise o postupu ze dne 17. října 2013. Dne 11. března 2014 neměli prodávající tudíž žádný důvod vybrat jako vítěze stěžovatele č. 3. Pro prodávající bylo riziko, že se čekáním na doklad o financování od stěžovatele č. 3 sníží počet předkladatelů nabídky na jednoho nebo nulu, nepřijatelné, neboť (a) [předkladatel nabídky č. 2] trval na tom, aby byl převod majetku proveden dne 3. dubna 2014, a (b) při zdůvodňování nabídky stěžovatele č. 3 nebylo dosaženo žádného pokroku, ačkoli dne 17. května 2013 předložil vyjádření zájmu a již 30. září 2013 svou orientační nabídku, proto se pravděpodobnost uzavření smlouvy se stěžovatelem č. 3 snížila. Údajný příslib financování od skupiny Jupiter Financial Group ze dne 26. března 2014 nebyl prodávajícím předložen, zatímco dopis investiční a poradenské firmy [...] datovaný dne 31. března 2014, avšak nepodepsaný s výhradou uspokojivého zakončení hloubkové kontroly, k dispozici byl. Fond rozvoje pro obce sousedící s Nürburgringem ve výši 200 mil. EUR nebrali prodávající v potaz. |
| --- | --- |

(121)

Podle údajů insolvenčních správců nepředložil stěžovatel č. 3 žádný závazný příslib financování ve výši 30 mil. EUR, a sice ani ve své potvrzující nabídce ze dne 17. února 2014 (v níž se odvolával na závazný závazek financování od [...] ve výši 30 mil. EUR), ani ve stížnosti. Oznámení stěžovatele č. 3, že doklad o financování může předložit později, nebyl ani podložen nezávaznými prohlášeními třetích osob. Na rozdíl od potvrzujících nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2] nevyhovovala potvrzující nabídka stěžovatele č. 3 požadavkům na financování stanoveným v dopise o postupu ze dne 17. října 2013. Dne 11. března 2014 neměli prodávající tudíž žádný důvod vybrat jako vítěze stěžovatele č. 3. Pro prodávající bylo riziko, že se čekáním na doklad o financování od stěžovatele č. 3 sníží počet předkladatelů nabídky na jednoho nebo nulu, nepřijatelné, neboť (a) [předkladatel nabídky č. 2] trval na tom, aby byl převod majetku proveden dne 3. dubna 2014, a (b) při zdůvodňování nabídky stěžovatele č. 3 nebylo dosaženo žádného pokroku, ačkoli dne 17. května 2013 předložil vyjádření zájmu a již 30. září 2013 svou orientační nabídku, proto se pravděpodobnost uzavření smlouvy se stěžovatelem č. 3 snížila. Údajný příslib financování od skupiny Jupiter Financial Group ze dne 26. března 2014 nebyl prodávajícím předložen, zatímco dopis investiční a poradenské firmy [...] datovaný dne 31. března 2014, avšak nepodepsaný s výhradou uspokojivého zakončení hloubkové kontroly, k dispozici byl. Fond rozvoje pro obce sousedící s Nürburgringem ve výši 200 mil. EUR nebrali prodávající v potaz.

| (122) | Podle údajů insolvenčních správců bylo všem předkladatelům nabídky sděleno, že výběr úspěšného předkladatele nabídky proběhne možná již krátce po uplynutí lhůty pro předložení nabídek dne 17. února 2014. Informace poskytnuté prodávajícími nemohly vyvolávat očekávání, že řízení bude prodlouženo. V tiskové zprávě, o níž se stěžovatel č. 3 zmiňuje, vyjádřili insolvenční správci záměr uzavřít v prvním čtvrtletí 2014 jednu smlouvu. Insolvenční správci prohlašují, že není pravda, že se správce veřejně vyjádřil, že je zamýšleno rozhodnout koncem března, že společnost Capricorn již před ukončením zasedání výboru věřitelů byla informována o tom, že zvítězila, a že dne 9. března 2014 vydala společnost Capricorn tiskovou zprávu. |
| --- | --- |

(122)

Podle údajů insolvenčních správců bylo všem předkladatelům nabídky sděleno, že výběr úspěšného předkladatele nabídky proběhne možná již krátce po uplynutí lhůty pro předložení nabídek dne 17. února 2014. Informace poskytnuté prodávajícími nemohly vyvolávat očekávání, že řízení bude prodlouženo. V tiskové zprávě, o níž se stěžovatel č. 3 zmiňuje, vyjádřili insolvenční správci záměr uzavřít v prvním čtvrtletí 2014 jednu smlouvu. Insolvenční správci prohlašují, že není pravda, že se správce veřejně vyjádřil, že je zamýšleno rozhodnout koncem března, že společnost Capricorn již před ukončením zasedání výboru věřitelů byla informována o tom, že zvítězila, a že dne 9. března 2014 vydala společnost Capricorn tiskovou zprávu.

| (123) | Insolvenční správci prohlašují, že se struktura transakce (prodej aktiv jednotlivě, ve skupinách nebo jako celek, bez převodu obchodních podílů nebo závazků) v průběhu nabídkového řízení neměnila. Výraz „čistá rozvaha“ neznamenal nic jiného, než že převod závazků je z prodeje vyloučen. Okolnost, že prodávající jsou vlastníky a že obchodní činnost provádí společnost NBG, byla všem zájemcům sdělena již v úvodních informacích, které byly stěžovateli č. 3 poslány dne 17. května 2013. Pokud se stěžovatel č. 3 dozvěděl o činnosti společnosti NBG skutečně – jak tvrdí – až během hloubkové kontroly, může z toho podle insolvenčních správců plynout jedině to, že se stěžovatel č. 3 nevypořádal dostatečně s rozsáhlými podklady, které byly poskytnuty pro předložení orientační nabídky. Prodávající nikdy nepožadovali, aby nabyvatel převzal smlouvy společnosti NBG. Převzetí nájemní smlouvy mezi prodávajícími a společností NBG nabyvatelem ostatně nepřicházelo pro insolvenční správce v úvahu kvůli zvláštní situaci NBG s ohledem na prodej aktiv zamýšlený od začátku. Insolvenční správci tvrdí, že stěžovatel č. 3 si velmi pozdě uvědomil, že při převzetí aktiv k 1. lednu 2014 by měl značně „prázdný“ Nürburgring a že nové smlouvy se zákazníky a sponzory, o jejichž uzavření usiloval, by z důvodu dlouhé čekací doby před realizací u (závodních) akcí vedly ke (zvýšeným) příjmům až v sezoně 2015. Navíc prodávající neustále zdůrazňovali, že předkladatelé nabídky mohou sami svobodně definovat předmět koupě. |
| --- | --- |

(123)

Insolvenční správci prohlašují, že se struktura transakce (prodej aktiv jednotlivě, ve skupinách nebo jako celek, bez převodu obchodních podílů nebo závazků) v průběhu nabídkového řízení neměnila. Výraz „čistá rozvaha“ neznamenal nic jiného, než že převod závazků je z prodeje vyloučen. Okolnost, že prodávající jsou vlastníky a že obchodní činnost provádí společnost NBG, byla všem zájemcům sdělena již v úvodních informacích, které byly stěžovateli č. 3 poslány dne 17. května 2013. Pokud se stěžovatel č. 3 dozvěděl o činnosti společnosti NBG skutečně – jak tvrdí – až během hloubkové kontroly, může z toho podle insolvenčních správců plynout jedině to, že se stěžovatel č. 3 nevypořádal dostatečně s rozsáhlými podklady, které byly poskytnuty pro předložení orientační nabídky. Prodávající nikdy nepožadovali, aby nabyvatel převzal smlouvy společnosti NBG. Převzetí nájemní smlouvy mezi prodávajícími a společností NBG nabyvatelem ostatně nepřicházelo pro insolvenční správce v úvahu kvůli zvláštní situaci NBG s ohledem na prodej aktiv zamýšlený od začátku. Insolvenční správci tvrdí, že stěžovatel č. 3 si velmi pozdě uvědomil, že při převzetí aktiv k 1. lednu 2014 by měl značně „prázdný“ Nürburgring a že nové smlouvy se zákazníky a sponzory, o jejichž uzavření usiloval, by z důvodu dlouhé čekací doby před realizací u (závodních) akcí vedly ke (zvýšeným) příjmům až v sezoně 2015. Navíc prodávající neustále zdůrazňovali, že předkladatelé nabídky mohou sami svobodně definovat předmět koupě.

čistá rozvaha

| (124) | Pokud jde o požadavek odškodnění třetích osob, upozornili prodávající stěžovatele č. 3, že by bylo téměř nemožné uzavřít se zákazníky společnosti NBG nové smlouvy za horších podmínek (pro zákazníky), než měli ve stávajících smlouvách, pokud nebude vyjasněna otázka náhrady škody z důvodu nedodržení smluv se společností NBG. Je nutné vzít v úvahu riziko, že nabyvatel a smluvní partner uzavírají novou smlouvu s tím, že smluvní partner zaplatí vyšší odměnu, rozdíl mezi novou a starou výší odměny uplatní jako náhradu škody z důvodu neplnění a v pozdějších letech, na které nebyla žádná smlouva s NBG, zaplatí výrazně nižší odměnu. Požadavek prodávajících na výjimku není u dohod o převodu aktiv, které vedou k zastavení provozu, v žádném případě neobvyklý a je vhodný k zajištění co nejlepšího zhodnocení v zájmu věřitelů. |
| --- | --- |

(124)

Pokud jde o požadavek odškodnění třetích osob, upozornili prodávající stěžovatele č. 3, že by bylo téměř nemožné uzavřít se zákazníky společnosti NBG nové smlouvy za horších podmínek (pro zákazníky), než měli ve stávajících smlouvách, pokud nebude vyjasněna otázka náhrady škody z důvodu nedodržení smluv se společností NBG. Je nutné vzít v úvahu riziko, že nabyvatel a smluvní partner uzavírají novou smlouvu s tím, že smluvní partner zaplatí vyšší odměnu, rozdíl mezi novou a starou výší odměny uplatní jako náhradu škody z důvodu neplnění a v pozdějších letech, na které nebyla žádná smlouva s NBG, zaplatí výrazně nižší odměnu. Požadavek prodávajících na výjimku není u dohod o převodu aktiv, které vedou k zastavení provozu, v žádném případě neobvyklý a je vhodný k zajištění co nejlepšího zhodnocení v zájmu věřitelů.

| (125) | Lhůta pro předložení potvrzujících nabídek byla podle údajů insolvenčních správců prodloužena dopisem ze dne 17. prosince 2013, jelikož uspokojivou nabídku nepředložili ani jiní předkladatelé. Předkladatelům nabídky bylo opakovaně zdůrazňováno, že společnost NBG převzala obchodní činnost až po sezoně 2012, a tím musí v podstatné míře splnit staré smlouvy společnosti NAG, a proto nejsou k dispozici (ještě) žádné spolehlivé výkazy o obchodní činnosti. Podle insolvenčních správců je na potenciálních nabyvatelích, aby vzali v úvahu rizika s tím spojená. |
| --- | --- |

(125)

Lhůta pro předložení potvrzujících nabídek byla podle údajů insolvenčních správců prodloužena dopisem ze dne 17. prosince 2013, jelikož uspokojivou nabídku nepředložili ani jiní předkladatelé. Předkladatelům nabídky bylo opakovaně zdůrazňováno, že společnost NBG převzala obchodní činnost až po sezoně 2012, a tím musí v podstatné míře splnit staré smlouvy společnosti NAG, a proto nejsou k dispozici (ještě) žádné spolehlivé výkazy o obchodní činnosti. Podle insolvenčních správců je na potenciálních nabyvatelích, aby vzali v úvahu rizika s tím spojená.

| (126) | Insolvenční správci poukazují na to, že stěžovatel č. 3 předložil dne 6. března 2014 ke své potvrzující nabídce návrh na zvýšení kupní ceny. Návrh kupní smlouvy dojednaný 13. února pocházel od prodávajících. Bylo tak jasné, že další návrh musí vypracovat stěžovatel č. 3. |
| --- | --- |

(126)

Insolvenční správci poukazují na to, že stěžovatel č. 3 předložil dne 6. března 2014 ke své potvrzující nabídce návrh na zvýšení kupní ceny. Návrh kupní smlouvy dojednaný 13. února pocházel od prodávajících. Bylo tak jasné, že další návrh musí vypracovat stěžovatel č. 3.

| (127) | Podle údajů insolvenčních správců měli všichni předkladatelé nabídky, kteří se kvalifikovali do příslušné fáze výběrového řízení, v datové místnosti stejné podklady. Podklady uvedené ve stížnosti neměli v dřívější době k dispozici ani prodávající, a zejména pak ani ostatní předkladatelé nabídky, všichni předkladatelé nabídky měli stejnou šanci nahlédnout do podkladů v datové místnosti a další předkladatelé uzavřeli hloubkovou kontrolu plně s týmiž podklady. Všichni předkladatelé nabídky byli dostatečně včas upozorněni na to, že výkaznictví společností obsahuje značné nedostatky. Téměř všechny podklady prodávajících a společnosti NBG byly do datové místnosti uloženy v němčině a prodávající nebyli povinni poskytovat všechny podklady v angličtině. |
| --- | --- |

(127)

Podle údajů insolvenčních správců měli všichni předkladatelé nabídky, kteří se kvalifikovali do příslušné fáze výběrového řízení, v datové místnosti stejné podklady. Podklady uvedené ve stížnosti neměli v dřívější době k dispozici ani prodávající, a zejména pak ani ostatní předkladatelé nabídky, všichni předkladatelé nabídky měli stejnou šanci nahlédnout do podkladů v datové místnosti a další předkladatelé uzavřeli hloubkovou kontrolu plně s týmiž podklady. Všichni předkladatelé nabídky byli dostatečně včas upozorněni na to, že výkaznictví společností obsahuje značné nedostatky. Téměř všechny podklady prodávajících a společnosti NBG byly do datové místnosti uloženy v němčině a prodávající nebyli povinni poskytovat všechny podklady v angličtině.

| (128) | Kromě toho insolvenční správci udávají, že doba pro předložení nabídek a dokladů o financování byla vyměřená dostatečně. Stěžovatel č. 3 měl deset měsíců (od 8. dubna 2013 jako okamžik prvního kontaktu mezi [předkladatelem nabídky č. 3] a prodávajícími do 17. února 2014) na předložení dokladu o financování a téměř čtyři měsíce (od 23. října 2013 do 17. února 2014) na hloubkovou kontrolu. Insolvenční správci tím ještě přesáhli požadavky, které jsou stanoveny v postupu rozhodování Komise (121). |
| --- | --- |

(128)

Kromě toho insolvenční správci udávají, že doba pro předložení nabídek a dokladů o financování byla vyměřená dostatečně. Stěžovatel č. 3 měl deset měsíců (od 8. dubna 2013 jako okamžik prvního kontaktu mezi [předkladatelem nabídky č. 3] a prodávajícími do 17. února 2014) na předložení dokladu o financování a téměř čtyři měsíce (od 23. října 2013 do 17. února 2014) na hloubkovou kontrolu. Insolvenční správci tím ještě přesáhli požadavky, které jsou stanoveny v postupu rozhodování Komise (121).

121

| (129) | Jednání o nové smlouvě na dodávky piva a s organizátory akce „Rock am Ring“ nevedla společnost Capricorn, nýbrž společnost NBG a příslušné podklady byly vloženy do datové místnosti. Stěžovatelem č. 3 uváděný vztah ke společnosti Capricorn neexistuje. |
| --- | --- |

(129)

Jednání o nové smlouvě na dodávky piva a s organizátory akce „Rock am Ring“ nevedla společnost Capricorn, nýbrž společnost NBG a příslušné podklady byly vloženy do datové místnosti. Stěžovatelem č. 3 uváděný vztah ke společnosti Capricorn neexistuje.

| (130) | Prodávající nevložili do nabídkového řízení pro výběr konečné nabídky žádná kritéria z oblasti životního prostředí. Jedinými kritérii v nabídkovém řízení pro výběr konečné nabídky byla: (a) maximalizace celkového výnosu za všechna aktiva a (b) očekávané zajištění transakce. Nabídka stěžovatele č. 3 nemohla být vybrána z důvodu chybějícího zajištění transakce, neboť tento stěžovatel nepředložil společně se svou potvrzující nabídkou žádné potvrzení o financování. Současně vedli prodávající rozhovory s [předkladatelem nabídky č. 2] a v konečné fázi jednání o prodeji s [předkladatelem nabídky č. 2] a společností Capricorn, protože [předkladatel nabídky č. 2] předložil nabídku ve výši [32–39] mil. EUR (viz tabulka 10 níže) a probíhala jednání mezi společností Capricorn a [...], jejichž výsledkem byl příslib financování banky ze dne 10. března 2014. Z důvodu chybějícího potvrzení o financování u potvrzující nabídky panovalo v případě stěžovatele č. 3 vysoké riziko pro uzavření smlouvy. Dále se insolvenční správci pokusili pomocí dalších indicií v obchodním modelu stěžovatele č. 3, které mohly hovořit pro realizace transakce, posoudit jeho šance, že financování přece ještě uskuteční. Obchodní model stěžovatele č. 3 se opíral o [...] a o [...]. Jelikož platné podmínky z hlediska ochrany proti hluku na Nürburgringu [...] byly na překážku a [...] neexistoval, nebylo třeba očekávat provedení konceptu v brzké době. Koncept stěžovatele č. 3 byl tudíž vyhodnocen jako indicie značného rizika pro uzavření smlouvy nebo minimálně značné potřeby času a vyjednávání. Slučitelnost konceptu s podmínkami z hlediska ochrany proti hluku na Nürburgringu nebyla žádným kritériem výběru. |
| --- | --- |

(130)

Prodávající nevložili do nabídkového řízení pro výběr konečné nabídky žádná kritéria z oblasti životního prostředí. Jedinými kritérii v nabídkovém řízení pro výběr konečné nabídky byla: (a) maximalizace celkového výnosu za všechna aktiva a (b) očekávané zajištění transakce. Nabídka stěžovatele č. 3 nemohla být vybrána z důvodu chybějícího zajištění transakce, neboť tento stěžovatel nepředložil společně se svou potvrzující nabídkou žádné potvrzení o financování. Současně vedli prodávající rozhovory s [předkladatelem nabídky č. 2] a v konečné fázi jednání o prodeji s [předkladatelem nabídky č. 2] a společností Capricorn, protože [předkladatel nabídky č. 2] předložil nabídku ve výši [32–39] mil. EUR (viz tabulka 10 níže) a probíhala jednání mezi společností Capricorn a [...], jejichž výsledkem byl příslib financování banky ze dne 10. března 2014. Z důvodu chybějícího potvrzení o financování u potvrzující nabídky panovalo v případě stěžovatele č. 3 vysoké riziko pro uzavření smlouvy. Dále se insolvenční správci pokusili pomocí dalších indicií v obchodním modelu stěžovatele č. 3, které mohly hovořit pro realizace transakce, posoudit jeho šance, že financování přece ještě uskuteční. Obchodní model stěžovatele č. 3 se opíral o [...] a o [...]. Jelikož platné podmínky z hlediska ochrany proti hluku na Nürburgringu [...] byly na překážku a [...] neexistoval, nebylo třeba očekávat provedení konceptu v brzké době. Koncept stěžovatele č. 3 byl tudíž vyhodnocen jako indicie značného rizika pro uzavření smlouvy nebo minimálně značné potřeby času a vyjednávání. Slučitelnost konceptu s podmínkami z hlediska ochrany proti hluku na Nürburgringu nebyla žádným kritériem výběru.

| (131) | K tvrzení stěžovatele č. 3, že nabídka společnosti Capricorn nebyla bez podmínek, jelikož závisela na pravomocném rozhodnutí Komise, jímž bude vyloučeno rozšíření příkazu k vrácení podpory, prohlašují insolvenční správci a Německo, že smlouva o zvýšení ceny stěžovatele č. 3 obsahuje podobné podmínky. Podle příslušných ustanovení smluv o zvýšení ceny předložených insolvenčními správci a Německem měli prodávající a/nebo nabyvatel právo od smlouvy odstoupit, pokud Komise nevydá kladné rozhodnutí do 15. července 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. ledna 2014), případně do 31. prosince 2014 (podle návrhu smlouvy o zvýšení ceny ze dne 14. února 2014). |
| --- | --- |

(131)

K tvrzení stěžovatele č. 3, že nabídka společnosti Capricorn nebyla bez podmínek, jelikož závisela na pravomocném rozhodnutí Komise, jímž bude vyloučeno rozšíření příkazu k vrácení podpory, prohlašují insolvenční správci a Německo, že smlouva o zvýšení ceny stěžovatele č. 3 obsahuje podobné podmínky. Podle příslušných ustanovení smluv o zvýšení ceny předložených insolvenčními správci a Německem měli prodávající a/nebo nabyvatel právo od smlouvy odstoupit, pokud Komise nevydá kladné rozhodnutí do 15. července 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. ledna 2014), případně do 31. prosince 2014 (podle návrhu smlouvy o zvýšení ceny ze dne 14. února 2014).

| (132) | Podle názoru insolvenčních správců není okolnost, že žádný z obou předkladatelů nabídky, kteří předložili kvalifikovanou nabídku, nesplnil v plné míře požadavek zajištěného financování (záruka na platbu kupní ceny nebo platba kupní ceny na správcovské konto), a že proto prodávající od tohoto požadavku fakticky ustoupili, aniž o tom informovali stěžovatele č. 3, žádným důkazem o netransparentním postupu. Stěžovatele č. 3 se to z důvodu chybějící potvrzující nabídky s dokladem o financování netýkalo. Oznámení údajného upuštění všem předkladatelům nabídky by nemělo na nabídkové řízení žádný vliv. Toto upuštění navíc není příčinou toho, že stěžovatel č. 3 nepředložil žádné potvrzení o financování, a odpovídá chování hypotetického soukromého prodávajícího. |
| --- | --- |

(132)

Podle názoru insolvenčních správců není okolnost, že žádný z obou předkladatelů nabídky, kteří předložili kvalifikovanou nabídku, nesplnil v plné míře požadavek zajištěného financování (záruka na platbu kupní ceny nebo platba kupní ceny na správcovské konto), a že proto prodávající od tohoto požadavku fakticky ustoupili, aniž o tom informovali stěžovatele č. 3, žádným důkazem o netransparentním postupu. Stěžovatele č. 3 se to z důvodu chybějící potvrzující nabídky s dokladem o financování netýkalo. Oznámení údajného upuštění všem předkladatelům nabídky by nemělo na nabídkové řízení žádný vliv. Toto upuštění navíc není příčinou toho, že stěžovatel č. 3 nepředložil žádné potvrzení o financování, a odpovídá chování hypotetického soukromého prodávajícího.

| (133) | Insolvenční správci tvrdí, že opatření insolvenčních správců a výboru věřitelů nelze připisovat státu a nelze uznat zvýhodnění společnosti Capricorn, jelikož prodávající výběrové řízení prováděli podle měřítek obezřetného investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(133)

Insolvenční správci tvrdí, že opatření insolvenčních správců a výboru věřitelů nelze připisovat státu a nelze uznat zvýhodnění společnosti Capricorn, jelikož prodávající výběrové řízení prováděli podle měřítek obezřetného investora v tržním hospodářství.

| (134) | Pokud jde o tvrzení, že společnost Capricorn nepředložila nabídku se zajištěným financováním, protože nezaplatila druhou splátku kupní ceny a možná prostřednictvím změny podmínek financování pro nabytí aktiv Nürburgringu ve svůj prospěch obdržela další podporu, předkládá Německo následující argumenty: (a) společnost Capricorn tím nezískala žádnou výhodu, protože druhá tranše měla úrok 8 % a byla refinancována proti věcnému zajištění (viz poznámka pod čarou č. 72); (b) refinancování druhé tranše neobsahuje žádnou státní podporu, protože o refinancování nerozhodoval stát, ale sami insolvenční správci bez účasti spolkové země; (c) nedošlo k žádnému odchýlení od pravidel, která prodávající stanovili, a od dopisu o postupu, který byl zaslán předkladatelům nabídky, protože prodávající neučinili v nabídkovém řízení žádná zadání ohledně tranší kupní ceny před ukončením, proto by případné přání poskytovatele nabídky nahradit peněžní jistoty pro kupní cenu jinými hodnotnými jistotami nemělo vliv na hodnocení nabídek. |
| --- | --- |

(134)

Pokud jde o tvrzení, že společnost Capricorn nepředložila nabídku se zajištěným financováním, protože nezaplatila druhou splátku kupní ceny a možná prostřednictvím změny podmínek financování pro nabytí aktiv Nürburgringu ve svůj prospěch obdržela další podporu, předkládá Německo následující argumenty: (a) společnost Capricorn tím nezískala žádnou výhodu, protože druhá tranše měla úrok 8 % a byla refinancována proti věcnému zajištění (viz poznámka pod čarou č. 72); (b) refinancování druhé tranše neobsahuje žádnou státní podporu, protože o refinancování nerozhodoval stát, ale sami insolvenční správci bez účasti spolkové země; (c) nedošlo k žádnému odchýlení od pravidel, která prodávající stanovili, a od dopisu o postupu, který byl zaslán předkladatelům nabídky, protože prodávající neučinili v nabídkovém řízení žádná zadání ohledně tranší kupní ceny před ukončením, proto by případné přání poskytovatele nabídky nahradit peněžní jistoty pro kupní cenu jinými hodnotnými jistotami nemělo vliv na hodnocení nabídek.

| (135) | Podle názoru insolvenčních správců by měla být stížnost odmítnuta jako neopodstatněná. Nepodložené narážky stěžovatele č. 3 na financování nejsou slučitelné s chováním obezřetného účastníka trhu nebo insolvenčního správce. |
| --- | --- |

(135)

Podle názoru insolvenčních správců by měla být stížnost odmítnuta jako neopodstatněná. Nepodložené narážky stěžovatele č. 3 na financování nejsou slučitelné s chováním obezřetného účastníka trhu nebo insolvenčního správce.

4.4.   STÍŽNOST PANA MEYRICKA COXE (STĚŽOVATEL č. 4)

a)   Stížnost

Stížnost

| (136) | Stěžovatel č. 4 sděluje, že společnost Capricorn nezvítězila díky své ekonomicky nejvýhodnější nabídce, nýbrž proto, že se jedná o německý podnik a prodávající nechtěli aktiva prodat konsorciu vedenému investiční společností. Dále tvrdí, že společnost Capricorn předložila nabídku, která byla podle několika kritérií nižší než nabídka [předkladatele nabídky č. 2]. Stěžovatel č. 4 uvádí zejména toto:






  a) | financování nabídky společnosti Capricorn není tak jisté jako financování [předkladatele nabídky č. 2] (122); |
| --- | --- | --- |

(136)

Stěžovatel č. 4 sděluje, že společnost Capricorn nezvítězila díky své ekonomicky nejvýhodnější nabídce, nýbrž proto, že se jedná o německý podnik a prodávající nechtěli aktiva prodat konsorciu vedenému investiční společností. Dále tvrdí, že společnost Capricorn předložila nabídku, která byla podle několika kritérií nižší než nabídka [předkladatele nabídky č. 2]. Stěžovatel č. 4 uvádí zejména toto:

a)

financování nabídky společnosti Capricorn není tak jisté jako financování [předkladatele nabídky č. 2] (122);

122

| b) | v nabídce [předkladatele nabídky č. 2] byly stanoveny vyšší předběžné platby (123); |
| --- | --- |

b)

v nabídce [předkladatele nabídky č. 2] byly stanoveny vyšší předběžné platby (123);

předběžné

123

| c) | riziko provedení bylo u společnosti Capricorn vyšší než v případě přijetí nabídky [předkladatele nabídky č. 2] (124); |
| --- | --- |

c)

riziko provedení bylo u společnosti Capricorn vyšší než v případě přijetí nabídky [předkladatele nabídky č. 2] (124);

124

| d) | [předkladatel nabídky č. 2] má více zkušeností a je způsobilejší než Capricorn (125); |
| --- | --- |

d)

[předkladatel nabídky č. 2] má více zkušeností a je způsobilejší než Capricorn (125);

125

| e) | pravděpodobnost další investice ve výši 25 mil. EUR do Nürburgringu je u [předkladatele nabídky č. 2] vyšší než u společnosti Capricorn; |
| --- | --- |

e)

pravděpodobnost další investice ve výši 25 mil. EUR do Nürburgringu je u [předkladatele nabídky č. 2] vyšší než u společnosti Capricorn;

| f) | s předkladateli nabídky bylo v nabídkovém řízení nakládáno rozdílně, společnosti Capricorn se dostávalo lepšího zacházení (126). |
| --- | --- |

f)

s předkladateli nabídky bylo v nabídkovém řízení nakládáno rozdílně, společnosti Capricorn se dostávalo lepšího zacházení (126).

126

| (137) | Stěžovatel č. 4 dále tvrdí, že společnost Capricorn nezaplatila druhou splátku kupní ceny splatnou koncem července; upuštěním od smluvní pokuty ve výši 25 mil. EUR za neuskutečněné platby, jakož i od úroků z prodlení ve výši 8 % byla společnosti Capricorn poskytnuta další státní podpora. To vyvolává též otázky ohledně informací, které během nabídkového řízení poskytli výboru věřitelů společnost KPMG a insolvenční správci, a dokládá, že finanční výkonnost společnosti Capricorn nebyla vyjádřena patřičným způsobem. |
| --- | --- |

(137)

Stěžovatel č. 4 dále tvrdí, že společnost Capricorn nezaplatila druhou splátku kupní ceny splatnou koncem července; upuštěním od smluvní pokuty ve výši 25 mil. EUR za neuskutečněné platby, jakož i od úroků z prodlení ve výši 8 % byla společnosti Capricorn poskytnuta další státní podpora. To vyvolává též otázky ohledně informací, které během nabídkového řízení poskytli výboru věřitelů společnost KPMG a insolvenční správci, a dokládá, že finanční výkonnost společnosti Capricorn nebyla vyjádřena patřičným způsobem.

| (138) | Dále zastává stěžovatel č. 4 názor, že mezi [...] a společností Capricorn nebyla nikdy podepsána dohoda o financování, ale pouze specifikace, a proto v době, kdy zasedal výbor věřitelů, neměla společnost Capricorn žádnou dohodu o financování. |
| --- | --- |

(138)

Dále zastává stěžovatel č. 4 názor, že mezi [...] a společností Capricorn nebyla nikdy podepsána dohoda o financování, ale pouze specifikace, a proto v době, kdy zasedal výbor věřitelů, neměla společnost Capricorn žádnou dohodu o financování.

| (139) | Následně dospívá stěžovatel č. 4 k závěru, že z informací, které předložil, jasně vyplývá, že společnost Capricorn byla při prodeji aktiv Nürburgringu zvýhodněna, že toto zvýhodnění vychází z rozhodnutí, které není slučitelné se způsobem, jakým by postupoval prodávající podnikatel a jakým by posuzoval nabídky podle kritérií zadávacího řízení, že takový prodávající podnikatel by nedospěl k výsledku, že nabídka společnosti Capricorn je celkově ekonomicky výhodnější než nabídka [předkladatele nabídky č. 2] a že musí být zahájeno nové řízení, v němž bude s ohledem na otevřené, spravedlivé a ničím nepodmíněné nabídkové řízení uplatněna řada jednotných kritérií, bude sestaven a dodržován jasný časový plán a výboru věřitelů bude skryta totožnost předkladatelů nabídek. |
| --- | --- |

(139)

Následně dospívá stěžovatel č. 4 k závěru, že z informací, které předložil, jasně vyplývá, že společnost Capricorn byla při prodeji aktiv Nürburgringu zvýhodněna, že toto zvýhodnění vychází z rozhodnutí, které není slučitelné se způsobem, jakým by postupoval prodávající podnikatel a jakým by posuzoval nabídky podle kritérií zadávacího řízení, že takový prodávající podnikatel by nedospěl k výsledku, že nabídka společnosti Capricorn je celkově ekonomicky výhodnější než nabídka [předkladatele nabídky č. 2] a že musí být zahájeno nové řízení, v němž bude s ohledem na otevřené, spravedlivé a ničím nepodmíněné nabídkové řízení uplatněna řada jednotných kritérií, bude sestaven a dodržován jasný časový plán a výboru věřitelů bude skryta totožnost předkladatelů nabídek.

b)   Připomínky insolvenčních správců předané Německem

Připomínky insolvenčních správců předané Německem

| (140) | Insolvenční správci prohlašují, že stěžovatel č. 4 je jako člen [předkladatele nabídky č. 2] dotčen pouze nepřímo. Navrhují stížnost zamítnout, neboť nabídkové řízení bylo otevřené, transparentní a ničím nepodmíněné a aktiva byla prodána předkladateli nejlepší nabídky z hlediska maximalizace celkového výnosu. |
| --- | --- |

(140)

Insolvenční správci prohlašují, že stěžovatel č. 4 je jako člen [předkladatele nabídky č. 2] dotčen pouze nepřímo. Navrhují stížnost zamítnout, neboť nabídkové řízení bylo otevřené, transparentní a ničím nepodmíněné a aktiva byla prodána předkladateli nejlepší nabídky z hlediska maximalizace celkového výnosu.

| (141) | Insolvenční správci oponují tvrzení, že členové výboru věřitelů souhlasili s prodejem společnosti Capricorn, protože se jednalo o německou společnost a nikoli o konsorcium vedené investiční společností. |
| --- | --- |

(141)

Insolvenční správci oponují tvrzení, že členové výboru věřitelů souhlasili s prodejem společnosti Capricorn, protože se jednalo o německou společnost a nikoli o konsorcium vedené investiční společností.

| (142) | Podle údajů insolvenčních správců vede nabídka společnosti Capricorn v porovnání s nabídkou [předkladatele nabídky č. 2] k výrazně vyššímu výnosu z prodeje; ohledně zajištění transakce nevykazují obě nabídky žádné rozhodující rozdíly, které by vítězství podstatně nižší nabídky ospravedlňovaly (u obou nabídek bylo zajištění transakce uspokojivé, ale nikoli na nejvyšší úrovni). [Předkladatel nabídky č. 2] nebyl rovněž ochoten poskytnout bankovní záruku na kupní cenu nebo ji uhradit na správcovské konto, ačkoli to bylo výslovně požadováno v dopise o postupu ze dne 17. října 2013. Navzdory několika výzvám nepředložil ani [předkladatel nabídky č. 2], který měl zajistit cizí kapitál, ani jiný člen [předkladatele nabídky č. 2] právně závazné prohlášení, jímž by se zavázal ke zpřístupnění požadovaných prostředků. Naproti tomu pan Robertino Wild, společník Capricornu, poskytl rozsáhlá zajištění a financování cizím kapitálem pro společnost Capricorn bylo podloženo obvyklým potvrzením o financování od [...]. Insolvenční správci toto potvrzení o financování ověřili a výbor věřitelů informovali o výsledku svého prověření, tedy že potvrzení o financování neobsahuje žádné neobvyklé výhrady nebo podmínky. Pokud by prodávající museli z důvodu neuskutečněných plateb odstoupit od smlouvy, byl smluvní pokutou ve výši [22–27] mil. EUR, kterou musí zaplatit nabyvatel, zajištěn nejen vlastní podíl ve výši [14–17] mil. EUR, nýbrž i cizí podíl ve výši [41–49] mil. EUR. Zajištěním je podložena i smluvní pokuta. Výbor věřitelů se řídil hodnocením insolvenčních správců. |
| --- | --- |

(142)

Podle údajů insolvenčních správců vede nabídka společnosti Capricorn v porovnání s nabídkou [předkladatele nabídky č. 2] k výrazně vyššímu výnosu z prodeje; ohledně zajištění transakce nevykazují obě nabídky žádné rozhodující rozdíly, které by vítězství podstatně nižší nabídky ospravedlňovaly (u obou nabídek bylo zajištění transakce uspokojivé, ale nikoli na nejvyšší úrovni). [Předkladatel nabídky č. 2] nebyl rovněž ochoten poskytnout bankovní záruku na kupní cenu nebo ji uhradit na správcovské konto, ačkoli to bylo výslovně požadováno v dopise o postupu ze dne 17. října 2013. Navzdory několika výzvám nepředložil ani [předkladatel nabídky č. 2], který měl zajistit cizí kapitál, ani jiný člen [předkladatele nabídky č. 2] právně závazné prohlášení, jímž by se zavázal ke zpřístupnění požadovaných prostředků. Naproti tomu pan Robertino Wild, společník Capricornu, poskytl rozsáhlá zajištění a financování cizím kapitálem pro společnost Capricorn bylo podloženo obvyklým potvrzením o financování od [...]. Insolvenční správci toto potvrzení o financování ověřili a výbor věřitelů informovali o výsledku svého prověření, tedy že potvrzení o financování neobsahuje žádné neobvyklé výhrady nebo podmínky. Pokud by prodávající museli z důvodu neuskutečněných plateb odstoupit od smlouvy, byl smluvní pokutou ve výši [22–27] mil. EUR, kterou musí zaplatit nabyvatel, zajištěn nejen vlastní podíl ve výši [14–17] mil. EUR, nýbrž i cizí podíl ve výši [41–49] mil. EUR. Zajištěním je podložena i smluvní pokuta. Výbor věřitelů se řídil hodnocením insolvenčních správců.

| (143) | K předběžným platbám prohlašují insolvenční správci, že nabídka [předkladatele nabídky č. 2] měla výhody (do 31. března 2014 platba ve výši [30–33] mil. EUR v případě [předkladatele nabídky č. 2], platba ve výši [4,6–5,1] mil. EUR v případě společnosti Capricorn) i nevýhody: Prostředky zajištěné [předkladatelem nabídky č. 2] měly s výjimkou tranše ve výši [7,1–7,6] mil. EUR setrvat až do předložení pravomocného rozhodnutí Komise na blokovaném účtu a prodávajícím měly být poukázány buď při předložení pravomocného rozhodnutí Komise, nebo – pokud by nabyvatel ani v případě nepředložení pravomocného rozhodnutí neodstoupil od smlouvy (přičemž nebylo vyloučeno prodloužení lhůty pro odstoupení) – k 31. březnu 2015. Při předložení pravomocného rozhodnutí Komise v roce 2014 by prodávající měli v případě [předkladatele nabídky č. 2] přístup k částce ve výši [30–33] mil. EUR a v případě společnosti Capricorn k částce [58–63] mil. EUR (plus zhruba 6 mil. EUR z peněžního toku společnosti NBG). |
| --- | --- |

(143)

K předběžným platbám prohlašují insolvenční správci, že nabídka [předkladatele nabídky č. 2] měla výhody (do 31. března 2014 platba ve výši [30–33] mil. EUR v případě [předkladatele nabídky č. 2], platba ve výši [4,6–5,1] mil. EUR v případě společnosti Capricorn) i nevýhody: Prostředky zajištěné [předkladatelem nabídky č. 2] měly s výjimkou tranše ve výši [7,1–7,6] mil. EUR setrvat až do předložení pravomocného rozhodnutí Komise na blokovaném účtu a prodávajícím měly být poukázány buď při předložení pravomocného rozhodnutí Komise, nebo – pokud by nabyvatel ani v případě nepředložení pravomocného rozhodnutí neodstoupil od smlouvy (přičemž nebylo vyloučeno prodloužení lhůty pro odstoupení) – k 31. březnu 2015. Při předložení pravomocného rozhodnutí Komise v roce 2014 by prodávající měli v případě [předkladatele nabídky č. 2] přístup k částce ve výši [30–33] mil. EUR a v případě společnosti Capricorn k částce [58–63] mil. EUR (plus zhruba 6 mil. EUR z peněžního toku společnosti NBG).

předběžným

| (144) | Srovnání nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2] ukazuje, že nabídka společnosti Capricorn vykazuje nejvyšší nominální kupní cenu a vede k nejlepšímu hospodářskému výsledku:

  Tabulka 10


  Srovnání nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2]









  Nabídka společnosti Capricorn | Nabídka [předkladatele nabídky č. 2] |
| --- | --- | --- |
| Částky v mil. EUR | | | |
| 1. | splátka kupní ceny 31.3.2014 |

(144)

Srovnání nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2] ukazuje, že nabídka společnosti Capricorn vykazuje nejvyšší nominální kupní cenu a vede k nejlepšímu hospodářskému výsledku:

Tabulka 10

Tabulka 10

Srovnání nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2]

Srovnání nabídek společnosti Capricorn a [předkladatele nabídky č. 2]

Nabídka společnosti Capricorn

Nabídka [předkladatele nabídky č. 2]

Částky v mil. EUR

1.

splátka kupní ceny 31.3.2014

[4,6–5,1]

| 1. | splátka kupní ceny 31.3.2014 |
| --- | --- |

1.

splátka kupní ceny 31.3.2014

[7,1–7,6]

| 2. | splátka kupní ceny 31.7.2014 |
| --- | --- |

2.

splátka kupní ceny 31.7.2014

[4,6–5,1]

| 2. | splátka kupní ceny 31.3.2014 |
| --- | --- |

2.

splátka kupní ceny 31.3.2014

[22–27]

| 3. | splátka kupní ceny 20.12.2014 |
| --- | --- |

3.

splátka kupní ceny 20.12.2014

[4,6–5,1]

| 3. | splátka kupní ceny v roce 2016 |
| --- | --- |

3.

splátka kupní ceny v roce 2016

[2,3–2,6]

Peněžní tok NBG 2014 (*7)

*7

6,0

Platba závislá na výsl. za rok 2015 v roce 2016 (*7)

*7

[2,3–2,6]

| 4. | splátka kupní ceny při uzavření |
| --- | --- |

4.

splátka kupní ceny při uzavření

[41–49]

Platba závislá na výsl. za rok 2016 v roce 2017 (*7)

*7

[4,6–5,1]

Zbytek kupní ceny

[10,5–11,5]

Platba závislá na výsl. za rok 2017 v roce 2018 (*7)

*7

[7,1–7,6]

Celková kupní cena

77,0

[47–52]

Rušení pracovních míst/restrukturalizace

– 2,5

– 3,0

Výpověď smluv společnosti Lindner

– 1,0

– 1,0

Záp. peněžní tok NBG 1 čtvrtletí 2014

– 1,6

Zbývající platby

– 1,3

Hospodářský výsledek

Hospodářský výsledek

[70–77]

[70–77]

[41–45]

[41–45]

| (145) | Úspěšná bilance členů [předkladatele nabídky č. 2] a jejich větší zkušenosti s transakcemi v oblasti fúzí a převzetí by neospravedlnily, že zvítězila nabídka s výrazně nižší kupní cenou. Kompetentnost partnerů konsorcia není prodávajícími popírána, nebylo to však žádné kritérium pro zadání. Kritériem pro zadání nebyla ani výše investic na Nürburgringu po koupi. |
| --- | --- |

(145)

Úspěšná bilance členů [předkladatele nabídky č. 2] a jejich větší zkušenosti s transakcemi v oblasti fúzí a převzetí by neospravedlnily, že zvítězila nabídka s výrazně nižší kupní cenou. Kompetentnost partnerů konsorcia není prodávajícími popírána, nebylo to však žádné kritérium pro zadání. Kritériem pro zadání nebyla ani výše investic na Nürburgringu po koupi.

| (146) | Insolvenční správci nediskriminovali žádného předkladatele nabídky a ze stížnosti není zřejmé, která jednání měla vést k tomu, že [předkladatel nabídky č. 2] předložil nižší nabídku než společnost Capricorn. Insolvenční správci odmítají argumenty stěžovatele č. 4, že nebyly k dispozici zúčastněné osoby a proces prodeje se neustále protahoval, aby bylo umožněno společnosti Capricorn předložit nabídku. [Předkladatel nabídky č. 2] byl výslovně upozorněn na to, že až do zasedání výboru věřitelů dne 11. března 2014 neproběhla další jednání s jinými předkladateli nabídky. |
| --- | --- |

(146)

Insolvenční správci nediskriminovali žádného předkladatele nabídky a ze stížnosti není zřejmé, která jednání měla vést k tomu, že [předkladatel nabídky č. 2] předložil nižší nabídku než společnost Capricorn. Insolvenční správci odmítají argumenty stěžovatele č. 4, že nebyly k dispozici zúčastněné osoby a proces prodeje se neustále protahoval, aby bylo umožněno společnosti Capricorn předložit nabídku. [Předkladatel nabídky č. 2] byl výslovně upozorněn na to, že až do zasedání výboru věřitelů dne 11. března 2014 neproběhla další jednání s jinými předkladateli nabídky.

| (147) | Dále insolvenční správci poukazují na to, že jejich opatření a souhlas výboru věřitelů nelze přičíst státu a že v procesu prodeje nebyla vytvořena výhoda, protože odpovídal obvyklému tržnímu chování. |
| --- | --- |

(147)

Dále insolvenční správci poukazují na to, že jejich opatření a souhlas výboru věřitelů nelze přičíst státu a že v procesu prodeje nebyla vytvořena výhoda, protože odpovídal obvyklému tržnímu chování.

| (148) | Pokud jde o tvrzení stěžovatele č. 4, že mezi [...] a společností Capricorn nebyla nikdy dohoda o financování, uvádí Německo, že společnost [...] svou nabídku potvrdila po rozsáhlé právní a finanční hloubkové kontrole a své potvrzení o financování nikdy nezrušila. |
| --- | --- |

(148)

Pokud jde o tvrzení stěžovatele č. 4, že mezi [...] a společností Capricorn nebyla nikdy dohoda o financování, uvádí Německo, že společnost [...] svou nabídku potvrdila po rozsáhlé právní a finanční hloubkové kontrole a své potvrzení o financování nikdy nezrušila.

| (149) | S ohledem na tvrzení stěžovatele č. 4, že společnost Capricorn neuhradila druhou splátku kupní ceny, uvádí Německo argumenty rozebrané ve 134. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(149)

S ohledem na tvrzení stěžovatele č. 4, že společnost Capricorn neuhradila druhou splátku kupní ceny, uvádí Německo argumenty rozebrané ve 134. bodu odůvodnění.

5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ

POSOUZENÍ OPATŘENÍ

| (150) | V tomto rozhodnutí jde především o otázku, zda společnost NG a její dceřiné společnosti MSR a CMHN byly v době poskytnutí opatření č. 1 až 19 podniky v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (127) (dále jen „pokyny“). Následně bude Komise zkoumat, zda dotčená opatření představují pro příjemce státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a nakonec, zda by tato podpora mohla být slučitelná s SFEU. |
| --- | --- |

(150)

V tomto rozhodnutí jde především o otázku, zda společnost NG a její dceřiné společnosti MSR a CMHN byly v době poskytnutí opatření č. 1 až 19 podniky v obtížích ve smyslu Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (127) (dále jen „pokyny“). Následně bude Komise zkoumat, zda dotčená opatření představují pro příjemce státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, a nakonec, zda by tato podpora mohla být slučitelná s SFEU.

Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích

127

5.1.   OBTÍŽE SPOLEČNOSTÍ NG, MSR A CMHN

| (151) | Pokud by opatření č. 1 až 19 představovala státní podporu a pokud by společnosti NG, MSR a CMHN byly v době poskytnutí podpory podniky v obtížích, musela by být tato opatření přezkoumána na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a zejména pokynů, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem. Klíčová otázka tedy zní, zda společnosti NG, MSR a CMHN byly podniky v obtížích. Komise dospěla k závěru, že se v době poskytnutí podpory nacházely v ekonomických obtížích, a proto by na soukromém úvěrovém trhu nezískaly žádné prostředky. |
| --- | --- |

(151)

Pokud by opatření č. 1 až 19 představovala státní podporu a pokud by společnosti NG, MSR a CMHN byly v době poskytnutí podpory podniky v obtížích, musela by být tato opatření přezkoumána na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a zejména pokynů, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem. Klíčová otázka tedy zní, zda společnosti NG, MSR a CMHN byly podniky v obtížích. Komise dospěla k závěru, že se v době poskytnutí podpory nacházely v ekonomických obtížích, a proto by na soukromém úvěrovém trhu nezískaly žádné prostředky.

| (152) | Následující posouzení se opírá o body 9 až 11 pokynů. Komise odkazuje na své posouzení ve 202. až 206. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 21. března 2012, v němž nebylo předběžně vyloučeno, že na společnost NG bylo možné 1. července 2008 pohlížet jako na podnik v obtížích ve smyslu pokynů (viz 46. a 47. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012). Kromě toho Komise konstatuje v 6. až 13. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012, že společnosti NG, MSR a CMHN byly podniky v obtížích. |
| --- | --- |

(152)

Následující posouzení se opírá o body 9 až 11 pokynů. Komise odkazuje na své posouzení ve 202. až 206. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 21. března 2012, v němž nebylo předběžně vyloučeno, že na společnost NG bylo možné 1. července 2008 pohlížet jako na podnik v obtížích ve smyslu pokynů (viz 46. a 47. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012). Kromě toho Komise konstatuje v 6. až 13. bodě odůvodnění rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012, že společnosti NG, MSR a CMHN byly podniky v obtížích.

| (153) | Komise je toho názoru, že každý podnik musí být posuzován jako celek, a sice s ohledem na všechny své obchodní činnosti. Nelze akceptovat, aby Německo vyjmulo z hodnocení finančních ukazatelů obchodní činnosti pracující se ztrátou, tzn. pořádání závodů Formule 1 a projekt Nürburgring 2009. Dále je jasné, že podniky neměly žádný přístup k externím zdrojům financování. |
| --- | --- |

(153)

Komise je toho názoru, že každý podnik musí být posuzován jako celek, a sice s ohledem na všechny své obchodní činnosti. Nelze akceptovat, aby Německo vyjmulo z hodnocení finančních ukazatelů obchodní činnosti pracující se ztrátou, tzn. pořádání závodů Formule 1 a projekt Nürburgring 2009. Dále je jasné, že podniky neměly žádný přístup k externím zdrojům financování.

| (154) | Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti NG na období 2001–2011 se jevily takto:

  Tabulka 11


  Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti NG v letech 2001–2011 (v mil. EUR) | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 34,3 | 38,3 | 34,2 | 28,7 | 27,1 | 27,8 | 29,9 | 22,0 | 33,3 | 5,1 | 7,0 |
| EBT (*8) | 0,6 | – 0,5 | 0,6 | – 9,9 | – 9,6 | – 40,1 (*9) | – 2,4 | – 0,8 | – 9,9 | 4,6 | – 16,2 |
| Zapsaný kapitál | 5,1 | 5,1 | 5,1 | 10,0 | 10,0 | 10,0 | 13,3 | 16,7 | 20,0 | 20,0 | 20,0 |
| Vlastní kapitál | 15,2 | 18,6 | 19,1 | 37,3 | 27,6 | – 12,6 | – 10,2 | – 9,9 | – 15,8 | – 10,9 | – 27,4 |
| Závazky celkem | — | 45,6 | 43,4 | 19,7 | 19,5 | 27,8 | 46,8 | 99,1 | 234,2 | 263,2 | 290,4 |
| Závazky/vlastní kapitál (v %) | — | 250 | 230 | 50 | 70 | – 270 | – 460 | – 1 000 | – 1 480 | – 2 410 | – 1 060 |
| Závazky/obrat (v %) | — | 119 | 127 | 69 | 72 | 100 | 156 | 450 | 703 | 5 160 | 4 150 |

(154)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti NG na období 2001–2011 se jevily takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti NG v letech 2001–2011 (v mil. EUR)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti NG v letech 2001–2011 (v mil. EUR)

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Obrat

34,3

38,3

34,2

28,7

27,1

27,8

29,9

22,0

33,3

5,1

7,0

EBT (*8)

*8

0,6

– 0,5

0,6

– 9,9

– 9,6

– 40,1 (*9)

*9

– 2,4

– 0,8

– 9,9

4,6

– 16,2

Zapsaný kapitál

5,1

5,1

5,1

10,0

10,0

10,0

13,3

16,7

20,0

20,0

20,0

Vlastní kapitál

15,2

18,6

19,1

37,3

27,6

– 12,6

– 10,2

– 9,9

– 15,8

– 10,9

– 27,4

Závazky celkem

—

45,6

43,4

19,7

19,5

27,8

46,8

99,1

234,2

263,2

290,4

Závazky/vlastní kapitál (v %)

—

250

230

50

70

– 270

– 460

– 1 000

– 1 480

– 2 410

– 1 060

Závazky/obrat (v %)

—

119

127

69

72

100

156

450

703

5 160

4 150

| (155) | Podle bodu 10 písm. a) pokynů je podnik v obtížích, „v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. Toto ustanovení odráží předpoklad, že podnik, který utrpí masivní ztrátu svého zapsaného kapitálu, nebude nejspíše schopen zamezit této ztrátě, která by ho v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti (jak je uvedeno v bodě 9 pokynů). |
| --- | --- |

(155)

Podle bodu 10 písm. a) pokynů je podnik v obtížích, „v případě společnosti s omezeným ručením vlastníků, kde došlo ke ztrátě více než poloviny zapsaného kapitálu a kde ke ztrátě více než jedné čtvrtiny tohoto kapitálu došlo za posledních 12 měsíců“. Toto ustanovení odráží předpoklad, že podnik, který utrpí masivní ztrátu svého zapsaného kapitálu, nebude nejspíše schopen zamezit této ztrátě, která by ho v krátkodobém nebo střednědobém výhledu téměř jistě odsoudila k ukončení podnikatelské činnosti (jak je uvedeno v bodě 9 pokynů).

| (156) | Komise dále konstatuje, že podle bodu 11 pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích „tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. V tomto ohledu odkazuje Soudní dvůr na to, že záporný vlastní kapitál může být považován „za významný ukazatel finančních potíží podniku“ (128). |
| --- | --- |

(156)

Komise dále konstatuje, že podle bodu 11 pokynů může být podnik považován za podnik v obtížích „tehdy, kdy jsou patrné typické příznaky podniku v obtížích, například narůstající ztráta, klesající obrat, rostoucí skladové zásoby, nadbytečná kapacita, slábnoucí peněžní tok, narůstající dluh, narůstající úroky a klesající nebo nulová hodnota čistých aktiv“. V tomto ohledu odkazuje Soudní dvůr na to, že záporný vlastní kapitál může být považován „za významný ukazatel finančních potíží podniku“ (128).

128

| (157) | Podle finančních výkazů společnosti NG za roky 2001–2011 přišla společnost nejvýše o polovinu zapsaného kapitálu. Přesto byl vlastní kapitál podniku v období 2006–2011 záporný. Ve starších případech vycházela Komise z toho, že skutečnost, že podnik vykazuje záporný vlastní kapitál, ve skutečnosti znamená, že společnost přišla o celý svůj zapsaný kapitál a je třeba již předem předpokládat, že jsou splněna kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů (129). |
| --- | --- |

(157)

Podle finančních výkazů společnosti NG za roky 2001–2011 přišla společnost nejvýše o polovinu zapsaného kapitálu. Přesto byl vlastní kapitál podniku v období 2006–2011 záporný. Ve starších případech vycházela Komise z toho, že skutečnost, že podnik vykazuje záporný vlastní kapitál, ve skutečnosti znamená, že společnost přišla o celý svůj zapsaný kapitál a je třeba již předem předpokládat, že jsou splněna kritéria uvedená v bodě 10 písm. a) pokynů (129).

129

| (158) | V případě společnosti NG Komise konstatuje, že podnik nepřišel o více než polovinu zapsaného kapitálu jen proto, že nepřijal žádná přiměřená opatření. Taková přiměřená opatření by byla zaměřená na to, aby byl vlastní kapitál podniku převeden ze záporných do kladných čísel a současně navýšen na přiměřenou úroveň. Pro tento účel mohla být vzata v úvahu aktivace převodu ztráty nebo navýšení kapitálu nebo obě možnosti. |
| --- | --- |

(158)

V případě společnosti NG Komise konstatuje, že podnik nepřišel o více než polovinu zapsaného kapitálu jen proto, že nepřijal žádná přiměřená opatření. Taková přiměřená opatření by byla zaměřená na to, aby byl vlastní kapitál podniku převeden ze záporných do kladných čísel a současně navýšen na přiměřenou úroveň. Pro tento účel mohla být vzata v úvahu aktivace převodu ztráty nebo navýšení kapitálu nebo obě možnosti.

| (159) | V této souvislosti vychází Komise z toho, že aktivace převodu ztráty by vedla ke ztrátě veškerého zapsaného kapitálu podniku, protože kumulovaná ztráta byla vyšší než zapsaný kapitál. Z tohoto důvodu považuje Komise kritéria uvedená v bodu 10 písm. a) pokynů tohoto případu za splněná od roku 2006. |
| --- | --- |

(159)

V této souvislosti vychází Komise z toho, že aktivace převodu ztráty by vedla ke ztrátě veškerého zapsaného kapitálu podniku, protože kumulovaná ztráta byla vyšší než zapsaný kapitál. Z tohoto důvodu považuje Komise kritéria uvedená v bodu 10 písm. a) pokynů tohoto případu za splněná od roku 2006.

| (160) | S ohledem na bod 11 pokynů je Komise rovněž toho názoru, že společnost NG byla v obtížích již od roku 2002, neboť: (a) její roční obrat klesl v tomto období o 80 % na celkových 89,4 mil. EUR a podnik v tomto období zaznamenal ztráty v téměř všech letech; (b) během celého období sledování vykazovala NG nadměrné zadlužení, které vzrostlo ze 119 % obratu v roce 2002 na 4 150 % obratu v roce 2011; (c) dokonce v letech 2004 a 2005, kdy zadlužení podniku kleslo pod 100 % obratu, zůstala míra zadlužení se ve výši zhruba 70 % obratu stále ještě velmi vysoká a i v těchto letech vykazoval podnik pokles obratu a v každém roce ztrátu; (d) NG vykázala během největší části tohoto období (2006–2011) záporný vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(160)

S ohledem na bod 11 pokynů je Komise rovněž toho názoru, že společnost NG byla v obtížích již od roku 2002, neboť: (a) její roční obrat klesl v tomto období o 80 % na celkových 89,4 mil. EUR a podnik v tomto období zaznamenal ztráty v téměř všech letech; (b) během celého období sledování vykazovala NG nadměrné zadlužení, které vzrostlo ze 119 % obratu v roce 2002 na 4 150 % obratu v roce 2011; (c) dokonce v letech 2004 a 2005, kdy zadlužení podniku kleslo pod 100 % obratu, zůstala míra zadlužení se ve výši zhruba 70 % obratu stále ještě velmi vysoká a i v těchto letech vykazoval podnik pokles obratu a v každém roce ztrátu; (d) NG vykázala během největší části tohoto období (2006–2011) záporný vlastní kapitál.

| (161) | Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti MSR na období 2007–2011 vypadají takto:

  Tabulka 12


  Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti MSR v letech 2007–2011 (v mil. EUR) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 0,0 | 4,4 | 3,4 | 2,2 | 0,9 |
| EBT | – 0,1 | – 0,5 | – 4,0 | – 4,8 | – 8,6 |
| Zapsaný kapitál | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |
| Vlastní kapitál | 0,08 | 0,6 | 4,6 | 3,3 | 11,9 |
| Závazky celkem | 2,5 | 28,3 | 95,6 | 96,5 | 103,8 |
| Závazky/vlastní kapitál (v %) | 3 130 | 4 720 | 2 080 | 2 920 | 870 |
| Závazky/obrat (v %) | — | 643 | 2 810 | 4 380 | 11 500 |

(161)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti MSR na období 2007–2011 vypadají takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti MSR v letech 2007–2011 (v mil. EUR)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti MSR v letech 2007–2011 (v mil. EUR)

2007

2008

2009

2010

2011

Obrat

0,0

4,4

3,4

2,2

0,9

EBT

– 0,1

– 0,5

– 4,0

– 4,8

– 8,6

Zapsaný kapitál

0,05

0,05

0,05

0,05

0,05

Vlastní kapitál

0,08

0,6

4,6

3,3

11,9

Závazky celkem

2,5

28,3

95,6

96,5

103,8

Závazky/vlastní kapitál (v %)

3 130

4 720

2 080

2 920

870

Závazky/obrat (v %)

—

643

2 810

4 380

11 500

| (162) | Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti CMHN na období 2008–2011 vypadají takto:

  Tabulka 13


  Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti CMHN v letech 2008–2011 (v mil. EUR) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Obrat | 0,0 | 2,6 | 1,2 | 0,2 |
| EBT | – 0,8 | – 2,5 | – 3,6 | 0,0 |
| Zapsaný kapitál | 0,03 | 0,03 | 0,03 | 0,03 |
| Vlastní kapitál | 0,8 | 3,3 | 6,9 | 6,9 |
| Závazky celkem | 6,5 | 13,3 | 36,9 | 35,3 |
| Závazky/vlastní kapitál (v %) | 810 | 400 | 530 | 510 |
| Závazky/obrat (v %) | — | 510 | 3 070 | 17 650 |

(162)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti CMHN na období 2008–2011 vypadají takto:

Tabulka 13

Tabulka 13

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti CMHN v letech 2008–2011 (v mil. EUR)

Nejdůležitější finanční ukazatele společnosti CMHN v letech 2008–2011 (v mil. EUR)

2008

2009

2010

2011

Obrat

0,0

2,6

1,2

0,2

EBT

– 0,8

– 2,5

– 3,6

0,0

Zapsaný kapitál

0,03

0,03

0,03

0,03

Vlastní kapitál

0,8

3,3

6,9

6,9

Závazky celkem

6,5

13,3

36,9

35,3

Závazky/vlastní kapitál (v %)

810

400

530

510

Závazky/obrat (v %)

—

510

3 070

17 650

| (163) | Komise konstatuje, že od společností MSR a CMHN neobdržela žádné podklady, z nichž by byly zjevné vyhlídky na rentabilitu těchto podniků. |
| --- | --- |

(163)

Komise konstatuje, že od společností MSR a CMHN neobdržela žádné podklady, z nichž by byly zjevné vyhlídky na rentabilitu těchto podniků.

| (164) | S odvoláním na bod 11 pokynů vychází Komise z toho, že společnosti MSR a CMHN byly v obtížích již od roku 2007, resp. 2008, neboť vykazovaly minimální výnosy, značnou roční ztrátu a rostoucí zadlužení, které zdaleka překračovalo jejich roční obrat. |
| --- | --- |

(164)

S odvoláním na bod 11 pokynů vychází Komise z toho, že společnosti MSR a CMHN byly v obtížích již od roku 2007, resp. 2008, neboť vykazovaly minimální výnosy, značnou roční ztrátu a rostoucí zadlužení, které zdaleka překračovalo jejich roční obrat.

| (165) | Komise nemůže souhlasit s argumentem Německa, že společnosti NG, MSR a CMHN nebyly podniky v obtížích, protože výstavba infrastruktury a organizace závodů Formule 1 a superbiků probíhaly z pověření veřejných orgánů, a proto nesměly být brány v úvahu při zkoumání jejich finanční situace. |
| --- | --- |

(165)

Komise nemůže souhlasit s argumentem Německa, že společnosti NG, MSR a CMHN nebyly podniky v obtížích, protože výstavba infrastruktury a organizace závodů Formule 1 a superbiků probíhaly z pověření veřejných orgánů, a proto nesměly být brány v úvahu při zkoumání jejich finanční situace.

| (166) | Zaprvé Komise uvádí, že na výstavbu infrastruktury pro motoristický sport, rekreační aktivity, ubytování a gastronomii, jakož i organizaci motoristických akcí nelze pohlížet jako na zvláštní opatření mimo řádnou obchodní činnost společnosti NG, MSR a CMHN. Spíše se při tom jednalo o klíčové obchodní oblasti těchto podniků. I když jak společníci, tak i obchodní vedení pohlíželi na společnosti NG, MSR a CMHN jako na prostředek k udržení sportovní infrastruktury Nürburgringu ve vlastnictví státu a k provádění nerentabilních sportovních akcí, které by bez krytí ztrát z veřejných prostředků nebyly nabízeny, nemohli společníci a obchodní vedení přece připustit, aby se závazky vyvíjely tak neefektivně a ztrátově, jak vyplývá z výše uvedených finančních ukazatelů těchto podniků, aniž byl pro to vypracován seriózní a realistický obchodní plán. Proto musí být uvedené obchodní činnosti zahrnuty do hodnocení finanční situace. |
| --- | --- |

(166)

Zaprvé Komise uvádí, že na výstavbu infrastruktury pro motoristický sport, rekreační aktivity, ubytování a gastronomii, jakož i organizaci motoristických akcí nelze pohlížet jako na zvláštní opatření mimo řádnou obchodní činnost společnosti NG, MSR a CMHN. Spíše se při tom jednalo o klíčové obchodní oblasti těchto podniků. I když jak společníci, tak i obchodní vedení pohlíželi na společnosti NG, MSR a CMHN jako na prostředek k udržení sportovní infrastruktury Nürburgringu ve vlastnictví státu a k provádění nerentabilních sportovních akcí, které by bez krytí ztrát z veřejných prostředků nebyly nabízeny, nemohli společníci a obchodní vedení přece připustit, aby se závazky vyvíjely tak neefektivně a ztrátově, jak vyplývá z výše uvedených finančních ukazatelů těchto podniků, aniž byl pro to vypracován seriózní a realistický obchodní plán. Proto musí být uvedené obchodní činnosti zahrnuty do hodnocení finanční situace.

| (167) | Zadruhé zastává Komise názor, že okolnost, že výstavba uvedených zařízení infrastruktury a organizace motoristických akcí skutečně mohly přispět k obtížím společností NG, MSR a CMHN, není sama o sobě v rozporu s poznatkem, že společnost NG již před zahájením projektu Nürburgring 2009 vykazovala typické příznaky podniku v obtížích. Zdravý podnik by musel své náklady na takové aktivity upravit, aby mohl přežít. V letech 2008 a 2009 vykazovaly společnosti NG, MSR a CMHN ztrátu a rostoucí zadlužení (nárůst o 537 % v období 2002–2011, o 4 052 % v období 2007–2011, resp. 443 % v období 2008–2011). Ačkoli byl projekt Nürburgring 2009 v roce 2010 ukončen, ukázaly následné finanční výsledky těchto společností na to, že jejich obtíže přetrvávají. |
| --- | --- |

(167)

Zadruhé zastává Komise názor, že okolnost, že výstavba uvedených zařízení infrastruktury a organizace motoristických akcí skutečně mohly přispět k obtížím společností NG, MSR a CMHN, není sama o sobě v rozporu s poznatkem, že společnost NG již před zahájením projektu Nürburgring 2009 vykazovala typické příznaky podniku v obtížích. Zdravý podnik by musel své náklady na takové aktivity upravit, aby mohl přežít. V letech 2008 a 2009 vykazovaly společnosti NG, MSR a CMHN ztrátu a rostoucí zadlužení (nárůst o 537 % v období 2002–2011, o 4 052 % v období 2007–2011, resp. 443 % v období 2008–2011). Ačkoli byl projekt Nürburgring 2009 v roce 2010 ukončen, ukázaly následné finanční výsledky těchto společností na to, že jejich obtíže přetrvávají.

| (168) | Komise dospěla proto k závěru, že společnosti NG, MSR a CMHN byly v době poskytnutí opatření č. 1 až 19 podniky v obtížích ve smyslu pokynů a že jejich obtíže byly tak závažné, že by na trhu nezískaly žádné finanční prostředky. |
| --- | --- |

(168)

Komise dospěla proto k závěru, že společnosti NG, MSR a CMHN byly v době poskytnutí opatření č. 1 až 19 podniky v obtížích ve smyslu pokynů a že jejich obtíže byly tak závažné, že by na trhu nezískaly žádné finanční prostředky.

5.2.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (169) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(169)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.

(a)   Státní prostředky a přičitatelnost

Státní prostředky a přičitatelnost

| (170) | Část opatření č. 1 (zvýšení vlastního kapitálu), které bylo provedeno spolkovou zemí a okresem Ahrweiler, stejně jako druhá část opatření č. 1 (platby do kapitálových rezerv) a opatření č. 3, 9, 16 a 19, které provedla sama spolková země, pocházejí jednoznačně ze státních prostředků a je třeba je přičíst státu. |
| --- | --- |

(170)

Část opatření č. 1 (zvýšení vlastního kapitálu), které bylo provedeno spolkovou zemí a okresem Ahrweiler, stejně jako druhá část opatření č. 1 (platby do kapitálových rezerv) a opatření č. 3, 9, 16 a 19, které provedla sama spolková země, pocházejí jednoznačně ze státních prostředků a je třeba je přičíst státu.

| (171) | S ohledem na opatření společnosti NG (opatření č. 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 – s ohledem na převod obchodních podniků ve společnosti MSR na společnost NG – č. 17) připouští Německo výslovně, že prostředky je třeba přičíst státu. Kromě toho je zapotřebí konstatovat, že dozorčí rada společnosti NG zastupovala spolkovou zemi a okres Ahrweiler jako společníky společnosti. V této souvislosti prohlásil zastupující předseda dozorčí řady na zasedání dne 28. srpna 2005, že zadání soukromým investorům může proběhnout pouze za předpokladu, že riziko pro spolkovou zemi bude velmi nízké (130). Dále na semináři dozorčí rady dne 20. prosince 2005 upozornil na to, že rozhodnutí o investici společnosti NG musí přijmout nový kabinet po zemských volbách (131). Kromě toho zemská vláda vypověděla ve vládním prohlášení ze dne 30. května 2006 realizaci investice Zážitkový region Nürburgring a Rada ministrů vzala dne 19. září 2006 na vědomí, že dozorčí rada společnosti NG má v úmyslu realizovat projekt s rozhodnou účastí soukromé třetí strany (132). Kromě toho psalo Ministerstvo hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství a Ministerstvo financí spolkové země nepřetržitě posudky, stanoviska a pokyny pro projekt Nürburgring 2009 (133), který byl veřejnosti představen 2. prosince 2009. Podle názoru Komise není úvěr, který společnost NG poskytla společnosti MSR přes PNG jako prostředníka (opatření č. 6), opatřením společnosti NG, a tudíž ho lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(171)

S ohledem na opatření společnosti NG (opatření č. 2, 4, 5, 6, 7, 10, 12, 13, 14, 15 – s ohledem na převod obchodních podniků ve společnosti MSR na společnost NG – č. 17) připouští Německo výslovně, že prostředky je třeba přičíst státu. Kromě toho je zapotřebí konstatovat, že dozorčí rada společnosti NG zastupovala spolkovou zemi a okres Ahrweiler jako společníky společnosti. V této souvislosti prohlásil zastupující předseda dozorčí řady na zasedání dne 28. srpna 2005, že zadání soukromým investorům může proběhnout pouze za předpokladu, že riziko pro spolkovou zemi bude velmi nízké (130). Dále na semináři dozorčí rady dne 20. prosince 2005 upozornil na to, že rozhodnutí o investici společnosti NG musí přijmout nový kabinet po zemských volbách (131). Kromě toho zemská vláda vypověděla ve vládním prohlášení ze dne 30. května 2006 realizaci investice Zážitkový region Nürburgring a Rada ministrů vzala dne 19. září 2006 na vědomí, že dozorčí rada společnosti NG má v úmyslu realizovat projekt s rozhodnou účastí soukromé třetí strany (132). Kromě toho psalo Ministerstvo hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství a Ministerstvo financí spolkové země nepřetržitě posudky, stanoviska a pokyny pro projekt Nürburgring 2009 (133), který byl veřejnosti představen 2. prosince 2009. Podle názoru Komise není úvěr, který společnost NG poskytla společnosti MSR přes PNG jako prostředníka (opatření č. 6), opatřením společnosti NG, a tudíž ho lze přičíst státu.

130

131

Zážitkový region Nürburgring

132

133

| (172) | Pokud jde o úvěr společnosti ISB (opatření č. 8) a změnu časového plánu plateb úroků (opatření č. 18), připustilo Německo, že společnost ISB poskytla úvěr na pokyn spolkové země. Ohledně úvěru společnosti RIM pro společnost MSR přes Mediinvest a PNG jako prostředníky (opatření č. 11) a ohledně převodu obchodních podílů ve společnosti MSR na společnost RIM (část opatření č. 15) Komise konstatuje, že se u společnosti RIM jedná o veřejný subjekt, jehož úloha spočívá v podpoře hospodářské a strukturální politiky spolkové země (134). Proto se společnosti ISB a RIM na základě státního pověření spolupodílely na provádění zemské politiky pro účely uvedených opatření, což dokládá, že pokud jde o tato opatření, je třeba činnosti společností ISB a RIM přičíst státu. Z tohoto důvodu jsou u všech těchto opatření ve hře prostředky, které je třeba přičíst státu. |
| --- | --- |

(172)

Pokud jde o úvěr společnosti ISB (opatření č. 8) a změnu časového plánu plateb úroků (opatření č. 18), připustilo Německo, že společnost ISB poskytla úvěr na pokyn spolkové země. Ohledně úvěru společnosti RIM pro společnost MSR přes Mediinvest a PNG jako prostředníky (opatření č. 11) a ohledně převodu obchodních podílů ve společnosti MSR na společnost RIM (část opatření č. 15) Komise konstatuje, že se u společnosti RIM jedná o veřejný subjekt, jehož úloha spočívá v podpoře hospodářské a strukturální politiky spolkové země (134). Proto se společnosti ISB a RIM na základě státního pověření spolupodílely na provádění zemské politiky pro účely uvedených opatření, což dokládá, že pokud jde o tato opatření, je třeba činnosti společností ISB a RIM přičíst státu. Z tohoto důvodu jsou u všech těchto opatření ve hře prostředky, které je třeba přičíst státu.

134

(b)   Ekonomická činnost

Ekonomická činnost

| (173) | Analogicky k rozsudku ve věci Flughafen Leipzig/Halle (135) lze na výstavbu zařízení infrastruktury pohlížet jako na ekonomickou činnost, pokud je s tím bezprostředně spojeno komerční využití, což je tento případ. |
| --- | --- |

(173)

Analogicky k rozsudku ve věci Flughafen Leipzig/Halle (135) lze na výstavbu zařízení infrastruktury pohlížet jako na ekonomickou činnost, pokud je s tím bezprostředně spojeno komerční využití, což je tento případ.

135

| (174) | Provoz sportovních zařízení (včetně závodních drah a offroadových areálů), rekreačních areálů (136), ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, jakož i jejich pronájem k profesionálním a neprofesionálním účelům (137) představuje jak pro vlastníka, tak pro provozovatele ekonomickou činnost. V důsledku toho představují ekonomickou činnosti i výstavba nebo renovace zařízení infrastruktury, která jsou nedělitelně spojena s těmito činnostmi. Za jiné než ekonomické činnosti je naproti tomu považováno využití sportovního zařízení neprofesionálními uživateli (138) a trénink mládeže profesionálními sportovními kluby, pokud je účetnictví pro tyto činnosti vedeno odděleně od účetnictví ekonomických činností (139). Vzhledem k nedělitelnému vztahu mezi infrastrukturou a ekonomickou činností, pro kterou je využívána, jsou stavba, výstavba nebo provoz zařízení sportovní a turistické infrastruktury na Nürburgringu ekonomickou činností jak pro investory, tak pro provozovatele, i když výnosy z provozu infrastruktury nepokrývají náklady na její zřízení a přes 90 % sportovních aktivit na Nürburgringu je třeba klasifikovat jako amatérský sport. Tato skutečnost hraje roli pouze na úrovni uživatelů: neprofesionální uživatelé nejsou podniky. Sportovní a turistická infrastruktura na Nürburgringu nejsou obecnou infrastrukturou jako například veřejná silnice, která je dána k dispozici k veřejnému užívání. Na financování zařízení dotčené infrastruktury (díky úvěrům ze sloučení hotovosti a úvěrům společníků, případně později díky úvěru od společnosti ISB) se tudíž vztahují předpisy pro státní podporu. |
| --- | --- |

(174)

Provoz sportovních zařízení (včetně závodních drah a offroadových areálů), rekreačních areálů (136), ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, jakož i jejich pronájem k profesionálním a neprofesionálním účelům (137) představuje jak pro vlastníka, tak pro provozovatele ekonomickou činnost. V důsledku toho představují ekonomickou činnosti i výstavba nebo renovace zařízení infrastruktury, která jsou nedělitelně spojena s těmito činnostmi. Za jiné než ekonomické činnosti je naproti tomu považováno využití sportovního zařízení neprofesionálními uživateli (138) a trénink mládeže profesionálními sportovními kluby, pokud je účetnictví pro tyto činnosti vedeno odděleně od účetnictví ekonomických činností (139). Vzhledem k nedělitelnému vztahu mezi infrastrukturou a ekonomickou činností, pro kterou je využívána, jsou stavba, výstavba nebo provoz zařízení sportovní a turistické infrastruktury na Nürburgringu ekonomickou činností jak pro investory, tak pro provozovatele, i když výnosy z provozu infrastruktury nepokrývají náklady na její zřízení a přes 90 % sportovních aktivit na Nürburgringu je třeba klasifikovat jako amatérský sport. Tato skutečnost hraje roli pouze na úrovni uživatelů: neprofesionální uživatelé nejsou podniky. Sportovní a turistická infrastruktura na Nürburgringu nejsou obecnou infrastrukturou jako například veřejná silnice, která je dána k dispozici k veřejnému užívání. Na financování zařízení dotčené infrastruktury (díky úvěrům ze sloučení hotovosti a úvěrům společníků, případně později díky úvěru od společnosti ISB) se tudíž vztahují předpisy pro státní podporu.

136

137

138

139

| (175) | Při organizování závodů Formule 1 nebo jiných motoristických závodů se jedná o poskytování služeb na trhu profesionálního sportu, který má podstatný zisk z vysílacích práv. Okolnost, že akce Formule 1 a jiné motoristické akce jsou ze strukturálního hlediska ztrátové nebo slouží regionálně politickým cílům, nestačí jako důvod pro vyjmutí jejich financování z oblasti působnosti předpisů pro státní podporu. Komise tudíž konstatuje, že závody Formule 1 a jiné motoristické závody představují ekonomickou činnost. |
| --- | --- |

(175)

Při organizování závodů Formule 1 nebo jiných motoristických závodů se jedná o poskytování služeb na trhu profesionálního sportu, který má podstatný zisk z vysílacích práv. Okolnost, že akce Formule 1 a jiné motoristické akce jsou ze strukturálního hlediska ztrátové nebo slouží regionálně politickým cílům, nestačí jako důvod pro vyjmutí jejich financování z oblasti působnosti předpisů pro státní podporu. Komise tudíž konstatuje, že závody Formule 1 a jiné motoristické závody představují ekonomickou činnost.

| (176) | Za ekonomickou činnost jsou považovány i podpora cestovního ruchu, realizace projektů, výstavba nemovitostí, řízení podniků a obchod s automobily nebo motocykly. |
| --- | --- |

(176)

Za ekonomickou činnost jsou považovány i podpora cestovního ruchu, realizace projektů, výstavba nemovitostí, řízení podniků a obchod s automobily nebo motocykly.

(c)   Selektivita

Selektivita

| (177) | Komise je toho názoru, že opatření na úrovni provozovatelů (NG v případě opatření č. 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 a 19; EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB a Camp4Fun v případě opatření č. 2; MSR v případě opatření č. 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 a 19; CST v případě opatření č. 5; MIB v případě opatření č. 7; CMHN v případě opatření č. 8, 9, 18 a 19; NAG v případě opatření č. 10 a 17; Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber v případě opatření č. 15) jsou selektivního charakteru, protože těmto provozovatelům zajišťují zvýhodnění. Dále nebylo pověření výstavbou a provozem infrastruktury zadáno transparentně, bez diskriminace a v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek. Na úrovni uživatelů opatření ale nejsou selektivní, jelikož přístup pro amatérské sportovní kluby a širokou veřejnost je zajištěn transparentně a bez diskriminace. |
| --- | --- |

(177)

Komise je toho názoru, že opatření na úrovni provozovatelů (NG v případě opatření č. 1, 3, 8, 9, 13, 14, 16, 18 a 19; EWN, FSZ, MAN, TTI, BWN, BWNB a Camp4Fun v případě opatření č. 2; MSR v případě opatření č. 4, 5, 8, 9, 11, 12, 18 a 19; CST v případě opatření č. 5; MIB v případě opatření č. 7; CMHN v případě opatření č. 8, 9, 18 a 19; NAG v případě opatření č. 10 a 17; Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber v případě opatření č. 15) jsou selektivního charakteru, protože těmto provozovatelům zajišťují zvýhodnění. Dále nebylo pověření výstavbou a provozem infrastruktury zadáno transparentně, bez diskriminace a v souladu s pravidly pro zadávání veřejných zakázek. Na úrovni uživatelů opatření ale nejsou selektivní, jelikož přístup pro amatérské sportovní kluby a širokou veřejnost je zajištěn transparentně a bez diskriminace.

(d)   Narušení hospodářské soutěže a omezení obchodu

Narušení hospodářské soutěže a omezení obchodu

| (178) | V důsledku opatření č. 1 až 19 dochází k narušení hospodářské soutěže na trzích pro provoz závodních drah, offroadových areálů, rekreačních areálů, ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, stejně jako na trzích pro podporu cestovního ruchu, realizaci projektů, výstavbu nemovitostí, řízení podniků a obchod s automobily nebo motocykly, protože podpora infrastruktury na Nürburgringu a akcí Formule 1 podporuje využívání této infrastruktury. Organizace akcí Formule 1 a jiných motoristických akcí podporuje příliv zákazníků na tyto akce. |
| --- | --- |

(178)

V důsledku opatření č. 1 až 19 dochází k narušení hospodářské soutěže na trzích pro provoz závodních drah, offroadových areálů, rekreačních areálů, ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, stejně jako na trzích pro podporu cestovního ruchu, realizaci projektů, výstavbu nemovitostí, řízení podniků a obchod s automobily nebo motocykly, protože podpora infrastruktury na Nürburgringu a akcí Formule 1 podporuje využívání této infrastruktury. Organizace akcí Formule 1 a jiných motoristických akcí podporuje příliv zákazníků na tyto akce.

| (179) | Dotčená opatření přinesla společnostem NG, MSR a CMHN možnost udržet jejich provoz, proto na rozdíl od jiných konkurentů, kteří byli ve finančních obtížích, nemusely nést důsledky, které by za normálních okolností vyplynuly z jejich slabých finančních výsledků. To představuje narušení hospodářské soutěže v tom ohledu, že jiné podniky působící na týchž trzích musí svůj provoz zajišťovat bez státní podpory. |
| --- | --- |

(179)

Dotčená opatření přinesla společnostem NG, MSR a CMHN možnost udržet jejich provoz, proto na rozdíl od jiných konkurentů, kteří byli ve finančních obtížích, nemusely nést důsledky, které by za normálních okolností vyplynuly z jejich slabých finančních výsledků. To představuje narušení hospodářské soutěže v tom ohledu, že jiné podniky působící na týchž trzích musí svůj provoz zajišťovat bez státní podpory.

| (180) | S ohledem na účinky na obchod mezi členskými státy konkuruje Nürburgring se svými akcemi Formule 1 a německým mistrovstvím sportovních vozů (DTM) jiným závodním drahám v Unii, které pořádají špičkové soutěže v motoristickém sportu, a nelze vyloučit, že rekreační areál na Nürburgringu láká i návštěvníky z Belgie (jejíž hranice s Německem je od Nürburgringu vzdálená zhruba 50 km). V této souvislosti je třeba připomenout, že byla podána i stížnost konkurenčního rekreačního areálu Eifelpark (srov. 2. bod odůvodnění). Kromě toho nelze vyloučit, že s ohledem na provoz offroadových areálů, ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, jakož i v oblasti podpory cestovního ruchu, realizace projektů, výstavby nemovitostí, řízení podniků a obchodu s automobily nebo motocykly vznikají účinky na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(180)

S ohledem na účinky na obchod mezi členskými státy konkuruje Nürburgring se svými akcemi Formule 1 a německým mistrovstvím sportovních vozů (DTM) jiným závodním drahám v Unii, které pořádají špičkové soutěže v motoristickém sportu, a nelze vyloučit, že rekreační areál na Nürburgringu láká i návštěvníky z Belgie (jejíž hranice s Německem je od Nürburgringu vzdálená zhruba 50 km). V této souvislosti je třeba připomenout, že byla podána i stížnost konkurenčního rekreačního areálu Eifelpark (srov. 2. bod odůvodnění). Kromě toho nelze vyloučit, že s ohledem na provoz offroadových areálů, ubytovacích a gastronomických zařízení, center pro bezpečnou jízdu, autoškol, multifunkčních hal a bezhotovostních platebních systémů, jakož i v oblasti podpory cestovního ruchu, realizace projektů, výstavby nemovitostí, řízení podniků a obchodu s automobily nebo motocykly vznikají účinky na obchod mezi členskými státy.

(e)   Zvýhodnění

Zvýhodnění

| (181) | Pro účely přezkumu, zda transakce mezi státem a podnikem představuje státní podporu, je podle ustálené praxe Komise, která byla potvrzena judikaturou, zapotřebí vzít v úvahu zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství (140). Podle této zásady musí stát, pokud působí na trhu jako podnikatel, jednat jako soukromý účastník trhu. Jinak by mohlo docházet ke státní podpoře. Pokud se uplatňuje zásada obezřetného investora v tržním hospodářství, je pro existenci podpory v důsledku toho směrodatné, zda by se soukromý podnikatel choval v podobné situaci stejně. Při uplatňování této zásady mohou být jako důvody pro poskytnutí podpůrných opatření brány v úvahu pouze ekonomické aspekty. Jak konstatuje rozhodná judikatura, nelze státní opatření posuzovat odděleně, nýbrž musí být přezkoumána v souvislosti s jinými opatřeními podpory (141). |
| --- | --- |

(181)

Pro účely přezkumu, zda transakce mezi státem a podnikem představuje státní podporu, je podle ustálené praxe Komise, která byla potvrzena judikaturou, zapotřebí vzít v úvahu zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství (140). Podle této zásady musí stát, pokud působí na trhu jako podnikatel, jednat jako soukromý účastník trhu. Jinak by mohlo docházet ke státní podpoře. Pokud se uplatňuje zásada obezřetného investora v tržním hospodářství, je pro existenci podpory v důsledku toho směrodatné, zda by se soukromý podnikatel choval v podobné situaci stejně. Při uplatňování této zásady mohou být jako důvody pro poskytnutí podpůrných opatření brány v úvahu pouze ekonomické aspekty. Jak konstatuje rozhodná judikatura, nelze státní opatření posuzovat odděleně, nýbrž musí být přezkoumána v souvislosti s jinými opatřeními podpory (141).

140

141

| (182) | Při přezkumu otázky, zda byla pro vlastníky, příp. provozovatele (NG, MSR a CMHN do 30. dubna 2010 a také NAG od 1. května 2010 do 31. října 2012) zajištěna výhoda, je tudíž nezbytné uplatnit zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství. Nejprve je zapotřebí určit, že opatření č. 1 až 19 nejsou žádné transakce pari passu (142), jelikož Německo nenašlo žádného soukromého investora, který by byl ochoten za srovnatelných podmínek (například do dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009) investovat. Dva úvěry sice poskytli soukromí poskytovatelé, příslušné částky však byly v poměru k veřejným investicím nepatrné, úvěry se týkaly pouze dílčí oblasti II projektu Nürburgring 2009 (tzn. hlavně hotelů) (143) a nebyly poskytnuty společnosti NG nebo jinému příjemci podpory, nýbrž pouze společnostem CMHN a MSR.

  Tabulka 14


  Úvěry soukromých finančních institucí pro společnosti CMHN/MSR











  Finanční instituce | Rok | Příjemce | Částka (v mil. EUR) | Úroková sazba | Zajištění
  (v mil. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bank für Tirol und Vorarlberg | 2008 | CMHN | (...) | [...] %
  - [...]% poplatek | [...] (hypotéka)
  Zástava obchodních podílů MSR |
| Kreissparkasse Ahrweiler | 2010 | MSR | (...) | [...] % | |

(182)

Při přezkumu otázky, zda byla pro vlastníky, příp. provozovatele (NG, MSR a CMHN do 30. dubna 2010 a také NAG od 1. května 2010 do 31. října 2012) zajištěna výhoda, je tudíž nezbytné uplatnit zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství. Nejprve je zapotřebí určit, že opatření č. 1 až 19 nejsou žádné transakce pari passu (142), jelikož Německo nenašlo žádného soukromého investora, který by byl ochoten za srovnatelných podmínek (například do dílčí oblasti I projektu Nürburgring 2009) investovat. Dva úvěry sice poskytli soukromí poskytovatelé, příslušné částky však byly v poměru k veřejným investicím nepatrné, úvěry se týkaly pouze dílčí oblasti II projektu Nürburgring 2009 (tzn. hlavně hotelů) (143) a nebyly poskytnuty společnosti NG nebo jinému příjemci podpory, nýbrž pouze společnostem CMHN a MSR.

142

143

Tabulka 14

Tabulka 14

Úvěry soukromých finančních institucí pro společnosti CMHN/MSR

Úvěry soukromých finančních institucí pro společnosti CMHN/MSR

Finanční instituce

Rok

Příjemce

Částka (v mil. EUR)

Úroková sazba

Zajištění

(v mil. EUR)

Bank für Tirol und Vorarlberg

2008

CMHN

(...)

[...] %

- [...]% poplatek

[...] (hypotéka)

Zástava obchodních podílů MSR

Kreissparkasse Ahrweiler

2010

MSR

(...)

[...] %

| (183) | V každém případě Německo přiznává, že dlouhodobého soukromého investora nenašlo ani pro dílčí oblast II projektu. |
| --- | --- |

(183)

V každém případě Německo přiznává, že dlouhodobého soukromého investora nenašlo ani pro dílčí oblast II projektu.

| (184) | Kromě toho byly Komisi předloženy obchodní plány pro projekt Nürburgring 2009 a pro NG na období 2006 až 2010:

  Tabulka 15


  Obchodní plány pro projekt Nürburgring 2009 (v mil. EUR)










  Relevantní podnik/činnost | Datum | Náklady | Obrat (2009–2020) | Zisk/ztráta před zdaněním (2009–2020) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12/2005 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3/2006 | 113 (*10) | 181 | – 59 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3/2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 8/2006 | 113 (*10) | 281 | 22 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 11/2007 | 135 | 279 | 45 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12/2008 | 140 | 283 | 40 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 3/2009 | 159 | 287 | 28 |
| Projekt Nürburgring 2009 | 8/2009 | 195 | 331 (*11) | 67 (*11) |
| Projekt „Nürburgring 2009“ | 10/2009 | 200 | 260 (*11) | – 17 (*11) |
| Projekt Nürburgring 2009 | 12/2009 | 200 | 254 (*11) | – 35 (*11) |
| NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12) | 7/2010 | — | 283 | – 769 (*13) |
| NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12) | 9/2010 | — | 283 | – 269 (*13) |
| NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12) | 9/2010 | — | — | 59 (*13) |

(184)

Kromě toho byly Komisi předloženy obchodní plány pro projekt Nürburgring 2009 a pro NG na období 2006 až 2010:

Tabulka 15

Tabulka 15

Obchodní plány pro projekt Nürburgring 2009 (v mil. EUR)

Obchodní plány pro projekt Nürburgring 2009 (v mil. EUR)

Relevantní podnik/činnost

Datum

Náklady

Obrat (2009–2020)

Zisk/ztráta před zdaněním (2009–2020)

Projekt Nürburgring 2009

12/2005

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

3/2006

113 (*10)

*10

181

– 59

Projekt Nürburgring 2009

3/2006

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

8/2006

113 (*10)

*10

281

22

Projekt Nürburgring 2009

11/2007

135

279

45

Projekt Nürburgring 2009

12/2008

140

283

40

Projekt Nürburgring 2009

3/2009

159

287

28

Projekt Nürburgring 2009

8/2009

195

331 (*11)

*11

67 (*11)

*11

Projekt „Nürburgring 2009“

10/2009

200

260 (*11)

*11

– 17 (*11)

*11

Projekt Nürburgring 2009

12/2009

200

254 (*11)

*11

– 35 (*11)

*11

NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12)

*12

7/2010

—

283

– 769 (*13)

*13

NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12)

*12

9/2010

—

283

– 269 (*13)

*13

NG, MSR, CMHN konsolidovaně (*12)

*12

9/2010

—

—

59 (*13)

*13

| (185) | Z tabulky 15 jasně vyplývá, že odhadnuté náklady v přípravné fázi projektu Nürburgring 2009 neustále rostly, zatímco jeho zisky (zisk/ztráta před zdaněním) výrazně klesaly, a to ze zisku ve výši 22 mil. EUR v plánu z prosince 2005 na ztrátu ve výši 35 mil. EUR v plánu z prosince 2009. Soukromý investor by takto drastický nárůst nákladů a značný pokles zisku v přípravné fázi projektu od prosince 2005 do prosince 2009 (podle dostupných informací byly hlavní finanční prostředky poskytnuty na stavební záměr v době od května 2008 do června 2010) nepřipustil. |
| --- | --- |

(185)

Z tabulky 15 jasně vyplývá, že odhadnuté náklady v přípravné fázi projektu Nürburgring 2009 neustále rostly, zatímco jeho zisky (zisk/ztráta před zdaněním) výrazně klesaly, a to ze zisku ve výši 22 mil. EUR v plánu z prosince 2005 na ztrátu ve výši 35 mil. EUR v plánu z prosince 2009. Soukromý investor by takto drastický nárůst nákladů a značný pokles zisku v přípravné fázi projektu od prosince 2005 do prosince 2009 (podle dostupných informací byly hlavní finanční prostředky poskytnuty na stavební záměr v době od května 2008 do června 2010) nepřipustil.

| (186) | V každém případě zjistila Komise při přezkumu dotčených obchodních plánů, které vzala v úvahu v rámci uplatňování zásady obezřetného investora v tržním hospodářství, toto:






  a) | Části opatření č. 1, 2 a 3 byly provedeny již před prvním obchodním plánem z prosince 2005. Proto nelze vycházet z toho, že o těchto opatřeních bylo rozhodnuto na základě dotčeného obchodního plánu. |
| --- | --- | --- |

(186)

V každém případě zjistila Komise při přezkumu dotčených obchodních plánů, které vzala v úvahu v rámci uplatňování zásady obezřetného investora v tržním hospodářství, toto:

a)

Části opatření č. 1, 2 a 3 byly provedeny již před prvním obchodním plánem z prosince 2005. Proto nelze vycházet z toho, že o těchto opatřeních bylo rozhodnuto na základě dotčeného obchodního plánu.

| b) | Dále byly části opatření č. 2 a 3 poskytnuty současně s prvním obchodním plánem (prosinec 2005). Zde Komise zjistila, že tato opatření byla poskytnuta v souvislosti s nepřetržitou veřejnou podporou, která začala již předtím (v roce 2002 nebo dříve), a sice bez jakékoli soukromé podpory a ve prospěch podniku, jehož finanční situace se zhoršovala. Z tohoto důvodu nemohou být dotčené části opatření č. 2 a 3 posuzovány odděleně od dřívějších opatření (části opatření č. 1, 2 a 3); dotčené části opatření č. 2 a 3 jsou spíše jejich pokračováním, a proto se na ně musí pohlížet jako na poskytnutí další výhody. |
| --- | --- |

b)

Dále byly části opatření č. 2 a 3 poskytnuty současně s prvním obchodním plánem (prosinec 2005). Zde Komise zjistila, že tato opatření byla poskytnuta v souvislosti s nepřetržitou veřejnou podporou, která začala již předtím (v roce 2002 nebo dříve), a sice bez jakékoli soukromé podpory a ve prospěch podniku, jehož finanční situace se zhoršovala. Z tohoto důvodu nemohou být dotčené části opatření č. 2 a 3 posuzovány odděleně od dřívějších opatření (části opatření č. 1, 2 a 3); dotčené části opatření č. 2 a 3 jsou spíše jejich pokračováním, a proto se na ně musí pohlížet jako na poskytnutí další výhody.

| c) | Části opatření č. 2 a 3 byly provedeny, když již existovaly první tři obchodní plány z prosince 2005, března 2006 a srpna 2006. Komise ostatně zjistila, že hodnoty odhadované v těchto plánech pro budoucí obrat a zisk společnosti NG byly navzdory značnému zhoršení skutečných obchodních výsledků této společnosti v průběhu téhož období (záporný vlastní kapitál, výrazný nárůst závazků, pokles obratu, roční ztráta) uváděny stále beze změny. Vzhledem k tomu nemohou být dotčené obchodní plány považovány za realistické a přijatelné, protože bez ohledu na špatné výsledky, jichž podniky dosahovaly, vykazovaly stejné prognózy jako předtím. |
| --- | --- |

c)

Části opatření č. 2 a 3 byly provedeny, když již existovaly první tři obchodní plány z prosince 2005, března 2006 a srpna 2006. Komise ostatně zjistila, že hodnoty odhadované v těchto plánech pro budoucí obrat a zisk společnosti NG byly navzdory značnému zhoršení skutečných obchodních výsledků této společnosti v průběhu téhož období (záporný vlastní kapitál, výrazný nárůst závazků, pokles obratu, roční ztráta) uváděny stále beze změny. Vzhledem k tomu nemohou být dotčené obchodní plány považovány za realistické a přijatelné, protože bez ohledu na špatné výsledky, jichž podniky dosahovaly, vykazovaly stejné prognózy jako předtím.

| d) | Prvních šest obchodních plánů (prosinec 2005, březen 2006, srpen 2006, listopad 2007 a prosinec 2008) se nevztahuje na budoucí obchodní činnost společnosti NG celkově, nýbrž pouze na jednu část, protože obchodní segment Formule 1 zůstal nezohledněn. Na základě toho nemohou být dotčené obchodní plány považovány za spolehlivý základ pro rozhodnutí o finanční podpoře společnosti NG. |
| --- | --- |

d)

Prvních šest obchodních plánů (prosinec 2005, březen 2006, srpen 2006, listopad 2007 a prosinec 2008) se nevztahuje na budoucí obchodní činnost společnosti NG celkově, nýbrž pouze na jednu část, protože obchodní segment Formule 1 zůstal nezohledněn. Na základě toho nemohou být dotčené obchodní plány považovány za spolehlivý základ pro rozhodnutí o finanční podpoře společnosti NG.

| e) | Obchodní plány z března 2009 až prosince 2009 obsahují též prognózy k obchodnímu segmentu Formule 1. Pro tento obchodní segment na celé období 2009–2020 však byly předpokládány ztráty s obratem, který byl vykazován konstantně na stejné úrovni jako před rokem 2009; proto se zdá, že nebyla v plánu žádná restrukturalizace obchodního segmentu Formule 1. Komise rovněž zjistila, že tyto plány obsahovaly odhad výnosů, který byl podstatně nižší než v předchozích obchodních plánech (7–9 mil. EUR oproti 22–40 mil. EUR). Tato fakta oslabují výraznost charakteru obchodního modelu, který byl představen v obchodních plánech z března 2009 až prosince 2009. |
| --- | --- |

e)

Obchodní plány z března 2009 až prosince 2009 obsahují též prognózy k obchodnímu segmentu Formule 1. Pro tento obchodní segment na celé období 2009–2020 však byly předpokládány ztráty s obratem, který byl vykazován konstantně na stejné úrovni jako před rokem 2009; proto se zdá, že nebyla v plánu žádná restrukturalizace obchodního segmentu Formule 1. Komise rovněž zjistila, že tyto plány obsahovaly odhad výnosů, který byl podstatně nižší než v předchozích obchodních plánech (7–9 mil. EUR oproti 22–40 mil. EUR). Tato fakta oslabují výraznost charakteru obchodního modelu, který byl představen v obchodních plánech z března 2009 až prosince 2009.

| f) | Oba obchodní plány z července 2010 a ze září 2010 předpokládaly v pesimistických scénářích do roku 2030 ztrátu, tzn. nevycházelo se z rentabilní obchodní činnosti. |
| --- | --- |

f)

Oba obchodní plány z července 2010 a ze září 2010 předpokládaly v pesimistických scénářích do roku 2030 ztrátu, tzn. nevycházelo se z rentabilní obchodní činnosti.

| g) | V plánu ze září 2010 byly konečně odhadovány zisky na období 2016 až 2030, ale tento plán neobsahoval žádnou analýzu citlivosti (tzn. výsledky pro pesimistický scénář). V každém případě je v tomto plánu ignorováno značné zhoršení skutečných obchodních výsledků společnosti NG v průběhu téhož období (záporný vlastní kapitál, výrazný nárůst závazků, pokles obratu, roční ztráta). Na tomto základě nelze dotčený obchodní plán považovat za realistický a přijatelný, protože opomíjí špatné výsledky, jichž podnik dosud dosahoval. |
| --- | --- |

g)

V plánu ze září 2010 byly konečně odhadovány zisky na období 2016 až 2030, ale tento plán neobsahoval žádnou analýzu citlivosti (tzn. výsledky pro pesimistický scénář). V každém případě je v tomto plánu ignorováno značné zhoršení skutečných obchodních výsledků společnosti NG v průběhu téhož období (záporný vlastní kapitál, výrazný nárůst závazků, pokles obratu, roční ztráta). Na tomto základě nelze dotčený obchodní plán považovat za realistický a přijatelný, protože opomíjí špatné výsledky, jichž podnik dosud dosahoval.

| (187) | Z těchto důvodů nemůže Komise vycházet z toho, že poskytnutí veřejných prostředků podpory společnosti NG jako podniku v obtížích (viz oddíl 5.1), které bylo zaměřeno na financování její tehdejší (provoz závodní dráhy) nebo budoucí provozní činnosti (provoz závodní dráhy i nových hotelů), může být na základě dotčených obchodních plánů pokládáno za opatření slučitelné s trhem. |
| --- | --- |

(187)

Z těchto důvodů nemůže Komise vycházet z toho, že poskytnutí veřejných prostředků podpory společnosti NG jako podniku v obtížích (viz oddíl 5.1), které bylo zaměřeno na financování její tehdejší (provoz závodní dráhy) nebo budoucí provozní činnosti (provoz závodní dráhy i nových hotelů), může být na základě dotčených obchodních plánů pokládáno za opatření slučitelné s trhem.

| (188) | S ohledem na zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství lze k jednotlivým opatřením uvést toto: |
| --- | --- |

(188)

S ohledem na zásadu obezřetného investora v tržním hospodářství lze k jednotlivým opatřením uvést toto:

Opatření, která byla předmětem rozhodnutí ze dne 21. března 2012

Opatření, která byla předmětem rozhodnutí ze dne 21. března 2012

| (189) | K opatření č. 1 (poskytnutí kapitálu spolkovou zemí a okresem Ahrweiler pro společnost NG ve formě plateb do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu) Komise zjistila, že vypracovaná analýza je významná pro předložené obchodní plány. Žádný soukromý investor by společnosti NG neposkytl v roce 2004 a v následujících letech kapitál. Kapitál poskytnutý společnosti NG dne 1. května 2002 (2 179 000 EUR) a dne 21. prosince 2004 (22 839 241 EUR) spolkovou zemí, stejně jako kapitál poskytnutý dne 31. srpna 2004 (4 887 000 EUR) a 4. září 2007 (10 000 000 EUR) spolkovou zemí a okresem Ahrweiler představují tudíž podporu ve výši plné výše poskytnutého kapitálu. |
| --- | --- |

(189)

K opatření č. 1 (poskytnutí kapitálu spolkovou zemí a okresem Ahrweiler pro společnost NG ve formě plateb do kapitálových rezerv a navýšení kapitálu) Komise zjistila, že vypracovaná analýza je významná pro předložené obchodní plány. Žádný soukromý investor by společnosti NG neposkytl v roce 2004 a v následujících letech kapitál. Kapitál poskytnutý společnosti NG dne 1. května 2002 (2 179 000 EUR) a dne 21. prosince 2004 (22 839 241 EUR) spolkovou zemí, stejně jako kapitál poskytnutý dne 31. srpna 2004 (4 887 000 EUR) a 4. září 2007 (10 000 000 EUR) spolkovou zemí a okresem Ahrweiler představují tudíž podporu ve výši plné výše poskytnutého kapitálu.

opatření č. 1

| (190) | K opatření č. 2 (úvěry společníků od společnosti NG před zahájením projektu Nürburgring 2009) zjistila Komise na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, že společnosti EWN, Camp4Fun a TTI zaznamenaly roční ztrátu a vykazovaly záporný vlastní kapitál, když obdržely svůj příslušný podíl z opatření č. 2 (viz tabulky 1 až 4). Současně zaznamenaly společnosti BWN1, BWNB a BWN2, které získaly úvěry v období 2004–2007, během celého tohoto období roční ztrátu a v letech 2005, 2006 a 2007 vykazovaly i záporný vlastní kapitál. A konečně společnost MAN zaznamenala při získání své části opatření č. 2 jak kumulovanou, tak roční ztrátu. S ohledem na bod 11 pokynů je Komise proto názoru, že tyto podniky byly v době opatření č. 2 v obtížích. Naproti tomu Komise na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, zjistila, že společnost FSZ v době získání své části opatření č. 2 v obtížích nebyla, jelikož pomocí jejích finančních ukazatelů nelze doložit žádnou známku uvedenou v bodě 11 pokynů. Poskytnutím úvěrů podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, především proto, že patřily k podniku, který sám byl v závažných finančních obtížích (NG), byla těmto podnikům poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Úvěry společnosti NG pro její dceřiné společnosti EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) a TTI (25 000 EUR) nejsou tudíž slučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba podotknout, že částky úvěrů poskytnutých společnostem MAN a TTI jsou pod horní hranicí de minimis, Německo však neuvedlo, ani nedoložilo, že byly splněny všechny předpoklady nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (144). Toto nařízení by však mohlo být uplatněno ve fázi žádosti o vrácení podpory, pokud Německo doloží, že jsou všechny rozhodné předpoklady splněny. Dále Komise zjistila, že úvěry poskytnuté společnosti FSZ (646 738,12 EUR) jí žádnou výhodu nepřinesly, neboť uplatněná úroková sazba ve výši 6 % je na trhu běžná, protože odpovídá německé základní sazbě v době poskytnutí (5,06 % v dubnu 2002, 4,8 % v březnu 2003 a 5,19 % v březnu 2008) (145) včetně základních bodů (100), které se připočítávají za finanční situaci společnosti FSZ, přičemž se bere v úvahu, že FSZ při získání úvěru nevykazovala žádný z příznaků uvedených v bodě 11 pokynů (146). Proto úvěry poskytnuté společnosti FSZ nepředstavují státní podporu. |
| --- | --- |

(190)

K opatření č. 2 (úvěry společníků od společnosti NG před zahájením projektu Nürburgring 2009) zjistila Komise na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, že společnosti EWN, Camp4Fun a TTI zaznamenaly roční ztrátu a vykazovaly záporný vlastní kapitál, když obdržely svůj příslušný podíl z opatření č. 2 (viz tabulky 1 až 4). Současně zaznamenaly společnosti BWN1, BWNB a BWN2, které získaly úvěry v období 2004–2007, během celého tohoto období roční ztrátu a v letech 2005, 2006 a 2007 vykazovaly i záporný vlastní kapitál. A konečně společnost MAN zaznamenala při získání své části opatření č. 2 jak kumulovanou, tak roční ztrátu. S ohledem na bod 11 pokynů je Komise proto názoru, že tyto podniky byly v době opatření č. 2 v obtížích. Naproti tomu Komise na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, zjistila, že společnost FSZ v době získání své části opatření č. 2 v obtížích nebyla, jelikož pomocí jejích finančních ukazatelů nelze doložit žádnou známku uvedenou v bodě 11 pokynů. Poskytnutím úvěrů podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, především proto, že patřily k podniku, který sám byl v závažných finančních obtížích (NG), byla těmto podnikům poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Úvěry společnosti NG pro její dceřiné společnosti EWN (6 195 170,02 EUR), BWN/BWNB (3 760 000 EUR), Camp4Fun (450 000 EUR), MAN (100 000 EUR) a TTI (25 000 EUR) nejsou tudíž slučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. V této souvislosti je třeba podotknout, že částky úvěrů poskytnutých společnostem MAN a TTI jsou pod horní hranicí de minimis, Německo však neuvedlo, ani nedoložilo, že byly splněny všechny předpoklady nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 (144). Toto nařízení by však mohlo být uplatněno ve fázi žádosti o vrácení podpory, pokud Německo doloží, že jsou všechny rozhodné předpoklady splněny. Dále Komise zjistila, že úvěry poskytnuté společnosti FSZ (646 738,12 EUR) jí žádnou výhodu nepřinesly, neboť uplatněná úroková sazba ve výši 6 % je na trhu běžná, protože odpovídá německé základní sazbě v době poskytnutí (5,06 % v dubnu 2002, 4,8 % v březnu 2003 a 5,19 % v březnu 2008) (145) včetně základních bodů (100), které se připočítávají za finanční situaci společnosti FSZ, přičemž se bere v úvahu, že FSZ při získání úvěru nevykazovala žádný z příznaků uvedených v bodě 11 pokynů (146). Proto úvěry poskytnuté společnosti FSZ nepředstavují státní podporu.

opatření č. 2

144

145

146

| (191) | V souvislosti s opatřením č. 3 (úvěry ze sloučení hotovosti spolkové země pro společnost NG) nepředložilo Německo žádný doklad o tom, že společnost NG neměla zisk z úrokových sazeb, které v porovnání s podmínkami jejích konkurentů byly výhodnější. Kromě toho je stěží představitelné, že by byly podniku, který by byl ve srovnatelných finančních obtížích jako NG, poskytnuty na trhu vůbec nějaké finanční prostředky, ať už s jakoukoli úrokovou sazbou. Kromě toho probíhá konečné splacení prostředků a příslušných úroků až následně a v době poskytnutí opatření není známo; proto nemůže být tento aspekt brán při přezkumu zásady obezřetného investora v tržním hospodářství v úvahu. Opatření financovaná ze sloučení hotovosti nebyla tudíž provedena za tržních podmínek. Poskytnutím úvěrů podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Celkem zahrnovaly úvěry, které byly společnosti NG poskytnuty v období od 30. června 2003 do 11. května 2010 (viz soupis úvěrů v tabulce 5), podporu ve výši 399 805 370 EUR. |
| --- | --- |

(191)

V souvislosti s opatřením č. 3 (úvěry ze sloučení hotovosti spolkové země pro společnost NG) nepředložilo Německo žádný doklad o tom, že společnost NG neměla zisk z úrokových sazeb, které v porovnání s podmínkami jejích konkurentů byly výhodnější. Kromě toho je stěží představitelné, že by byly podniku, který by byl ve srovnatelných finančních obtížích jako NG, poskytnuty na trhu vůbec nějaké finanční prostředky, ať už s jakoukoli úrokovou sazbou. Kromě toho probíhá konečné splacení prostředků a příslušných úroků až následně a v době poskytnutí opatření není známo; proto nemůže být tento aspekt brán při přezkumu zásady obezřetného investora v tržním hospodářství v úvahu. Opatření financovaná ze sloučení hotovosti nebyla tudíž provedena za tržních podmínek. Poskytnutím úvěrů podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Celkem zahrnovaly úvěry, které byly společnosti NG poskytnuty v období od 30. června 2003 do 11. května 2010 (viz soupis úvěrů v tabulce 5), podporu ve výši 399 805 370 EUR.

opatřením č. 3

| (192) | Po přezkumu uvedené zásady dospěla Komise v souvislosti s opatřením č. 4 (úvěry společnosti NG pro společnost MSR) ke stejnému závěru. Není totiž představitelné, aby v době opatření (prosinec 2007) byly podniku, který by byl ve srovnatelných finančních obtížích jako MSR (viz tabulka 12 a 155. bod odůvodnění), poskytnuty na trhu vůbec nějaké finanční prostředky, ať už s jakoukoli úrokovou sazbou. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou společnost NG poskytla společnosti MSR úvěrem ve výši 300 000 EUR poskytnutým dne 27. prosince 2007, činí tudíž 300 000 EUR. |
| --- | --- |

(192)

Po přezkumu uvedené zásady dospěla Komise v souvislosti s opatřením č. 4 (úvěry společnosti NG pro společnost MSR) ke stejnému závěru. Není totiž představitelné, aby v době opatření (prosinec 2007) byly podniku, který by byl ve srovnatelných finančních obtížích jako MSR (viz tabulka 12 a 155. bod odůvodnění), poskytnuty na trhu vůbec nějaké finanční prostředky, ať už s jakoukoli úrokovou sazbou. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou společnost NG poskytla společnosti MSR úvěrem ve výši 300 000 EUR poskytnutým dne 27. prosince 2007, činí tudíž 300 000 EUR.

opatřením č. 4

| (193) | Podpora společnosti CST ze strany společnosti NG (opatření č. 5) neodpovídá zásadě obezřetného investora v tržním hospodářství. Komise totiž na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, zjistila, že společnost CST zaznamenala v období 2008–2011 roční ztrátu a vykazovala záporný vlastní kapitál a navíc v roce 2009 šla do likvidace. S ohledem na bod 11 pokynů je Komise proto toho názoru, že společnost CST byla v obtížích, když obdržela úvěry patřící k opatření č. 5 (v letech 2008 až 2011, viz tabulka 6). Poskytnutím úvěrů podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, především proto, že CST patřila k podniku, který sám byl v závažných finančních obtížích (NG), byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Výhoda, kterou společnost NG dala společnosti CST prostřednictvím úvěrů v celkové výši 11 032 060 EUR poskytnutými dne 27. srpna 2008 a 18. dubna 2011, odpovídá tudíž výši úvěru. |
| --- | --- |

(193)

Podpora společnosti CST ze strany společnosti NG (opatření č. 5) neodpovídá zásadě obezřetného investora v tržním hospodářství. Komise totiž na základě finančních ukazatelů, které jí předložilo Německo, zjistila, že společnost CST zaznamenala v období 2008–2011 roční ztrátu a vykazovala záporný vlastní kapitál a navíc v roce 2009 šla do likvidace. S ohledem na bod 11 pokynů je Komise proto toho názoru, že společnost CST byla v obtížích, když obdržela úvěry patřící k opatření č. 5 (v letech 2008 až 2011, viz tabulka 6). Poskytnutím úvěrů podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, především proto, že CST patřila k podniku, který sám byl v závažných finančních obtížích (NG), byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Výhoda, kterou společnost NG dala společnosti CST prostřednictvím úvěrů v celkové výši 11 032 060 EUR poskytnutými dne 27. srpna 2008 a 18. dubna 2011, odpovídá tudíž výši úvěru.

opatření č. 5

| (194) | V souhlasném dopise, který společnost NG vystavila dne 23. prosince 2009 ve prospěch CST, vyslovila NG příslib, že bude financovat splnění finančních závazků, které CST nemohla splnit sama. Na financování těchto finančních závazků poskytla NG společnosti CST úvěry s úrokovou sazbou 6 %. Příslib zahrnoval i podřízení pohledávek společnosti NG z úvěrů, které financovala na základě souhlasného dopisu ze dne 23. prosince 2009 a které předpokládalo, že příslušné pohledávky společnosti NG vůči CST zaujmou poslední pozici za pohledávkami všech ostatních věřitelů CST. V této souvislosti je Komise toho názoru, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by nepřislíbil, že bude financovat nesplacené úvěry podniku v závažných obtížích, a nevyhlásil by podřízení pohledávek na stávající pohledávky vůči podniku v závažných obtížích, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto podle názoru Komise představuje souhlasný dopis, který zahrnoval uvedený příslib financování nesplacených úvěrů a podřízení pohledávek z nich vyplývajících, výhodu. Komise je dále názoru, že souhlasný dopis představuje opatření, které bylo poskytnuto navíc k úvěrům z let 2008 až 2011 (viz 182. bod odůvodnění), neboť: (a) nebyl poskytnut ve stejnou dobu jako tyto úvěry; (b) nebyl ve smlouvách o základních úvěrech ani stanoven, ani nařízen; (c) společnost NG o něm rozhodla dle vlastního uvážení, aby odvrátila platební neschopnosti společnosti CST. Rozsah opatření odpovídá celkové částce úvěrů financovaných společností NG na základě souhlasného dopisu ze dne 23. prosince 2009, kterou však Komise nemá k dispozici. |
| --- | --- |

(194)

V souhlasném dopise, který společnost NG vystavila dne 23. prosince 2009 ve prospěch CST, vyslovila NG příslib, že bude financovat splnění finančních závazků, které CST nemohla splnit sama. Na financování těchto finančních závazků poskytla NG společnosti CST úvěry s úrokovou sazbou 6 %. Příslib zahrnoval i podřízení pohledávek společnosti NG z úvěrů, které financovala na základě souhlasného dopisu ze dne 23. prosince 2009 a které předpokládalo, že příslušné pohledávky společnosti NG vůči CST zaujmou poslední pozici za pohledávkami všech ostatních věřitelů CST. V této souvislosti je Komise toho názoru, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by nepřislíbil, že bude financovat nesplacené úvěry podniku v závažných obtížích, a nevyhlásil by podřízení pohledávek na stávající pohledávky vůči podniku v závažných obtížích, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto podle názoru Komise představuje souhlasný dopis, který zahrnoval uvedený příslib financování nesplacených úvěrů a podřízení pohledávek z nich vyplývajících, výhodu. Komise je dále názoru, že souhlasný dopis představuje opatření, které bylo poskytnuto navíc k úvěrům z let 2008 až 2011 (viz 182. bod odůvodnění), neboť: (a) nebyl poskytnut ve stejnou dobu jako tyto úvěry; (b) nebyl ve smlouvách o základních úvěrech ani stanoven, ani nařízen; (c) společnost NG o něm rozhodla dle vlastního uvážení, aby odvrátila platební neschopnosti společnosti CST. Rozsah opatření odpovídá celkové částce úvěrů financovaných společností NG na základě souhlasného dopisu ze dne 23. prosince 2009, kterou však Komise nemá k dispozici.

| (195) | Podřízení pohledávek bylo nakonec dohodnuto společnostmi NG a CST dne 13. prosince 2010 a týkalo se podle smlouvy úvěrů poskytnutých do 30. listopadu 2010 v celkové výši 10,4 mil. EUR (tzn. prvních 13 úvěrů z celkových 15 v tabulce 6). Toto podřízení pohledávek vedlo k tomu, že pohledávky společnosti NG vůči CST zaujmou poslední pozici za pohledávkami všech ostatních věřitelů CST. V této souvislosti je Komise toho názoru, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by takové podřízení pohledávek vůči podniku v závažných obtížích nepřipustil, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto dle názoru Komise představuje podřízení pohledávek výhodu. Komise je dále názoru, že podřízení pohledávek z roku 2010 představuje opatření, které bylo poskytnuto navíc k základním úvěrům, neboť: (a) nebylo o něm rozhodnuto ve stejnou dobu jako o těchto úvěrech; (b) nebylo ve smlouvách o základních úvěrech ani stanoveno, ani nařízeno; (c) společnost NG o něm rozhodla dle vlastního uvážení, aby odvrátila platební neschopnost společnosti CST. Rozsah opatření odpovídá celkové výši podřízených úvěrů, tzn. 10,4 mil. EUR. |
| --- | --- |

(195)

Podřízení pohledávek bylo nakonec dohodnuto společnostmi NG a CST dne 13. prosince 2010 a týkalo se podle smlouvy úvěrů poskytnutých do 30. listopadu 2010 v celkové výši 10,4 mil. EUR (tzn. prvních 13 úvěrů z celkových 15 v tabulce 6). Toto podřízení pohledávek vedlo k tomu, že pohledávky společnosti NG vůči CST zaujmou poslední pozici za pohledávkami všech ostatních věřitelů CST. V této souvislosti je Komise toho názoru, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by takové podřízení pohledávek vůči podniku v závažných obtížích nepřipustil, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto dle názoru Komise představuje podřízení pohledávek výhodu. Komise je dále názoru, že podřízení pohledávek z roku 2010 představuje opatření, které bylo poskytnuto navíc k základním úvěrům, neboť: (a) nebylo o něm rozhodnuto ve stejnou dobu jako o těchto úvěrech; (b) nebylo ve smlouvách o základních úvěrech ani stanoveno, ani nařízeno; (c) společnost NG o něm rozhodla dle vlastního uvážení, aby odvrátila platební neschopnost společnosti CST. Rozsah opatření odpovídá celkové výši podřízených úvěrů, tzn. 10,4 mil. EUR.

| (196) | V souvislosti s platbami společnosti NG pro společnost IPC (opatření č. 6) bere Komise na vědomí zjištění Účetního dvora Porýní-Falce, že obezřetný obchodník by si dotčené podniky k poskytování služeb nevybral a že společnost NG neprověřila dřívější činnosti těchto podniků s náležitou péčí, aby zjistila, zda mají potřebné schopnosti a zda jimi nabízené podmínky financování projektu Nürburgring 2009 jsou realistické (147). V této souvislosti je Komise toho názoru, že podniky získaly výběrem společnosti IPC na poskytování těchto zvláštních služeb výhodu. Opatření proto představuje státní podporu ve výši plateb poskytnutých těmto podnikům v celkové částce 640 000 EUR. |
| --- | --- |

(196)

V souvislosti s platbami společnosti NG pro společnost IPC (opatření č. 6) bere Komise na vědomí zjištění Účetního dvora Porýní-Falce, že obezřetný obchodník by si dotčené podniky k poskytování služeb nevybral a že společnost NG neprověřila dřívější činnosti těchto podniků s náležitou péčí, aby zjistila, zda mají potřebné schopnosti a zda jimi nabízené podmínky financování projektu Nürburgring 2009 jsou realistické (147). V této souvislosti je Komise toho názoru, že podniky získaly výběrem společnosti IPC na poskytování těchto zvláštních služeb výhodu. Opatření proto představuje státní podporu ve výši plateb poskytnutých těmto podnikům v celkové částce 640 000 EUR.

opatření č. 6

147

| (197) | Kromě toho zastává Komise názor, že úvěr společnosti NG pro společnost PNG ve výši 3 mil. EUR a úvěr společnosti PNG pro společnost MSR ve výši 2 941 000 EUR tvoří společně opatření, u kterého PNG vystupovala pouze jako prostředník a za které obdržela poplatek ve výši [...] EUR. Příjemcem opatření byla společnost MSR, která nakonec dostala úvěr v době, kdy byla v takových finančních obtížích, že by na trhu nezískala žádné finanční prostředky. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou společnost NG poskytla společnosti MSR úvěrem ze dne 15. října 2008, činí tudíž 2 941 000 EUR. |
| --- | --- |

(197)

Kromě toho zastává Komise názor, že úvěr společnosti NG pro společnost PNG ve výši 3 mil. EUR a úvěr společnosti PNG pro společnost MSR ve výši 2 941 000 EUR tvoří společně opatření, u kterého PNG vystupovala pouze jako prostředník a za které obdržela poplatek ve výši [...] EUR. Příjemcem opatření byla společnost MSR, která nakonec dostala úvěr v době, kdy byla v takových finančních obtížích, že by na trhu nezískala žádné finanční prostředky. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou společnost NG poskytla společnosti MSR úvěrem ze dne 15. října 2008, činí tudíž 2 941 000 EUR.

| (198) | V rámci opatření č. 7 postoupila společnost MIB své pohledávky vůči společnosti CST, jež je příjemcem dotčených úvěrů, společnosti NG, která za ně společnosti MIB zaplatila nominální hodnotu plus úroky. Jelikož CST byla v obtížích (viz 184. bod odůvodnění), zjistila Komise, že nebylo pravděpodobné, že by MIB mohla své pohledávky vůči CST realizovat. Proto toto opatření přišlo společnosti MIB vhod, protože mohla své pohledávky realizovat a společnost NG ji zbavila úlohy věřitele podniku v obtížích. Vzhledem k tomu, že společnost CST neměla žádný plán na oživení, který by mohl zajistit důvěryhodnost jejího návratu k rentabilitě, a tím i vyhlídek na urovnání jejích dluhů, je toto opatření neslučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Postoupení pohledávek společnosti MIB ve výši 1 476 830,88 EUR na společnost NG představuje tudíž podporu ve výši kupní ceny 1 476 830,88 EUR. |
| --- | --- |

(198)

V rámci opatření č. 7 postoupila společnost MIB své pohledávky vůči společnosti CST, jež je příjemcem dotčených úvěrů, společnosti NG, která za ně společnosti MIB zaplatila nominální hodnotu plus úroky. Jelikož CST byla v obtížích (viz 184. bod odůvodnění), zjistila Komise, že nebylo pravděpodobné, že by MIB mohla své pohledávky vůči CST realizovat. Proto toto opatření přišlo společnosti MIB vhod, protože mohla své pohledávky realizovat a společnost NG ji zbavila úlohy věřitele podniku v obtížích. Vzhledem k tomu, že společnost CST neměla žádný plán na oživení, který by mohl zajistit důvěryhodnost jejího návratu k rentabilitě, a tím i vyhlídek na urovnání jejích dluhů, je toto opatření neslučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Postoupení pohledávek společnosti MIB ve výši 1 476 830,88 EUR na společnost NG představuje tudíž podporu ve výši kupní ceny 1 476 830,88 EUR.

opatření č. 7

| (199) | K opatření č. 8 (úvěry společnosti ISB ve výši 325 265 000 EUR pro společnosti NG, MSR a CMHN) je třeba konstatovat, že poskytnutím úvěrů bez odpovídající záruky (opatření č. 9) podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, mohla být těmto podnikům poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Ale v tomto zvláštním případě nespočívá podpora v úvěru (opatření č. 8), nýbrž pouze v záruce (opatření č. 9), neboť Komise nemůže vyloučit, že by soukromý věřitel nemohl společnostem NG, MSR a CMHN poskytnout úvěry díky záruce spolkové země (opatření č. 9) za srovnatelných podmínek. |
| --- | --- |

(199)

K opatření č. 8 (úvěry společnosti ISB ve výši 325 265 000 EUR pro společnosti NG, MSR a CMHN) je třeba konstatovat, že poskytnutím úvěrů bez odpovídající záruky (opatření č. 9) podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, mohla být těmto podnikům poskytnuta výhoda ve výši úvěrů. Ale v tomto zvláštním případě nespočívá podpora v úvěru (opatření č. 8), nýbrž pouze v záruce (opatření č. 9), neboť Komise nemůže vyloučit, že by soukromý věřitel nemohl společnostem NG, MSR a CMHN poskytnout úvěry díky záruce spolkové země (opatření č. 9) za srovnatelných podmínek.

opatření č. 8

| (200) | Opatření č. 9, záruka za úvěr od společnosti ISB ve výši 325 265 000 EUR (opatření č. 8), nebylo slučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Jedná se zde totiž o opatření státu v oblasti politiky regionálního rozvoje; obezřetný investor v tržním hospodářství by taková opatření ve prospěch podniků v obtížích a výrazně na úkor svých vlastních finančních zájmů nepřijal. Dále Komise konstatuje, že cílem politiky regionálního rozvoje není měnit podniky v obtížích na podniky rentabilní. Kromě toho je Komise toho názoru, že předpoklady uvedené ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (148) (dále jen „sdělení o zárukách“), které by vylučovaly existenci státní podpory, nejsou splněny. Příjemci totiž byly podniky v obtížích, záruka kryla úvěr na 100 % a nebyla vyplacena žádná záruční prémie za převzetí rizika neplnění úvěru, na který byla poskytnuta záruka, ze strany spolkové země. Vzhledem k závažným finančním obtížím příjemců (NG, MSR a CMHN) v době vydání dotčené záruky (viz tabulky 11 až 13) vychází Komise z toho, že žádný obezřetný věřitel v tržním hospodářství by příjemcům záruku za těchto předpokladů neposkytl. Komisi není známo, že by záruka byla uplatněna. Proto dle názoru Komise představuje opatření č. 9 státní podporu. Výše podpory, která byla společnostem NG, MSR a CMHN poskytnuta formou záruky spolkové země, odpovídá částkám dotčených úvěrů (opatření č. 8), tzn. 96 574 200 EUR a 113 590 800 EUR v případě NG, 92 000 000 EUR v případě MSR a 23 100 000 EUR v případě CMHN. |
| --- | --- |

(200)

Opatření č. 9, záruka za úvěr od společnosti ISB ve výši 325 265 000 EUR (opatření č. 8), nebylo slučitelné se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Jedná se zde totiž o opatření státu v oblasti politiky regionálního rozvoje; obezřetný investor v tržním hospodářství by taková opatření ve prospěch podniků v obtížích a výrazně na úkor svých vlastních finančních zájmů nepřijal. Dále Komise konstatuje, že cílem politiky regionálního rozvoje není měnit podniky v obtížích na podniky rentabilní. Kromě toho je Komise toho názoru, že předpoklady uvedené ve sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (148) (dále jen „sdělení o zárukách“), které by vylučovaly existenci státní podpory, nejsou splněny. Příjemci totiž byly podniky v obtížích, záruka kryla úvěr na 100 % a nebyla vyplacena žádná záruční prémie za převzetí rizika neplnění úvěru, na který byla poskytnuta záruka, ze strany spolkové země. Vzhledem k závažným finančním obtížím příjemců (NG, MSR a CMHN) v době vydání dotčené záruky (viz tabulky 11 až 13) vychází Komise z toho, že žádný obezřetný věřitel v tržním hospodářství by příjemcům záruku za těchto předpokladů neposkytl. Komisi není známo, že by záruka byla uplatněna. Proto dle názoru Komise představuje opatření č. 9 státní podporu. Výše podpory, která byla společnostem NG, MSR a CMHN poskytnuta formou záruky spolkové země, odpovídá částkám dotčených úvěrů (opatření č. 8), tzn. 96 574 200 EUR a 113 590 800 EUR v případě NG, 92 000 000 EUR v případě MSR a 23 100 000 EUR v případě CMHN.

Opatření č. 9

148

| (201) | Ohledně opatření č. 10 (pronájem komplexu Nürburgring společnosti NAG) Komise konstatuje, že s nabídkovým řízením obecně lze vyloučit možnost, že nájemce získá výhodu. V tomto případě však neproběhlo při výběru provozovatele zmodernizovaného komplexu Nürburgring žádné výběrové řízení. Odhlédnuto od prvních třech roků pronájmu (tzn. od 1. května 2010 do 30. dubna 2013) bylo minimální nájemné stanovené v nájemní smlouvě i přesto v rozmezí minimálních a maximálních hodnot tržního ročního nájemného, které byly stanoveny ve znaleckém posudku ze dne 29. září 2011. Nájemné podle EBITDA bylo s výjimkou druhého roku pronájmu dokonce vyšší než maximální tržní roční nájemné udávané ve znaleckém posudku. Komise proto konstatuje, že minimální nájemné ve výši 15 mil. EUR od 1. května 2013 podle znaleckého posudku ze dne 29. září 2011 by mohlo být považováno za nájemné v souladu s trhem, jelikož bylo v rozmezí tržního nájemného, a proto společnosti NG nevznikla žádná selektivní výhoda. Nájemní smlouva platila však ve skutečnosti pouze od 1. května 2010 do 31. října 2012. Minimální nájemné stanovené ve znaleckém posudku a v nájemní smlouvě na první tři roky pronájmu je uvedeno v tabulce 16.

  Tabulka 16


  Minimální nájemné za komplex Nürburgring | 1.5.2010–30.4.2011 | 1.5.2011–30.4.2012 | 1.5.2012–30.4.2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Znalecký posudek | 1,6 mil. EUR | 12 mil. EUR | 12,3 mil. EUR |
| Nájemní smlouva | 0 EUR | 5 mil. EUR | 11,5 mil. EUR |

(201)

Ohledně opatření č. 10 (pronájem komplexu Nürburgring společnosti NAG) Komise konstatuje, že s nabídkovým řízením obecně lze vyloučit možnost, že nájemce získá výhodu. V tomto případě však neproběhlo při výběru provozovatele zmodernizovaného komplexu Nürburgring žádné výběrové řízení. Odhlédnuto od prvních třech roků pronájmu (tzn. od 1. května 2010 do 30. dubna 2013) bylo minimální nájemné stanovené v nájemní smlouvě i přesto v rozmezí minimálních a maximálních hodnot tržního ročního nájemného, které byly stanoveny ve znaleckém posudku ze dne 29. září 2011. Nájemné podle EBITDA bylo s výjimkou druhého roku pronájmu dokonce vyšší než maximální tržní roční nájemné udávané ve znaleckém posudku. Komise proto konstatuje, že minimální nájemné ve výši 15 mil. EUR od 1. května 2013 podle znaleckého posudku ze dne 29. září 2011 by mohlo být považováno za nájemné v souladu s trhem, jelikož bylo v rozmezí tržního nájemného, a proto společnosti NG nevznikla žádná selektivní výhoda. Nájemní smlouva platila však ve skutečnosti pouze od 1. května 2010 do 31. října 2012. Minimální nájemné stanovené ve znaleckém posudku a v nájemní smlouvě na první tři roky pronájmu je uvedeno v tabulce 16.

opatření č. 10

Tabulka 16

Tabulka 16

Minimální nájemné za komplex Nürburgring

Minimální nájemné za komplex Nürburgring

1.5.2010–30.4.2011

1.5.2011–30.4.2012

1.5.2012–30.4.2013

Znalecký posudek

1,6 mil. EUR

12 mil. EUR

12,3 mil. EUR

Nájemní smlouva

0 EUR

5 mil. EUR

11,5 mil. EUR

Z těchto důvodů je Komise toho názoru, že nájemné vybrané v období od 1. května 2010 do 31. října 2012 přineslo společnosti NAG selektivní výhodu, jíž odpovídá rozdíl mezi (a) nájemným, které by muselo být vybíráno podle znaleckého posudku, a (b) nájemnému stanovenému v nájemní smlouvě. Komise dospívá k závěru, že existence podpory ve výši 9 mil. EUR, tzn. rozdíl mezi uvedenými částkami (a) a (b) (za třetí rok se počítá pouze polovina rozdílu, protože nájemní smlouva skončila dne 31. října 2012, tzn. v polovině třetího roku) (149).

149

| (202) | K opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnosti Mediinvest jako prostředníka a – v případě jednoho úvěru – i přes společnost PNG jako prostředníka) uvádí samo Německo, že na financování dílčí části II projektu Nürburgring 2009 nemohlo najít žádné soukromé investory. Kromě toho vyplývá z posudku Účetního dvora Porýní-Falce, že potenciální investoři by projekt klasifikovali jako nerentabilní za tržních podmínek. Podíl na projektu odmítlo několik soukromých provozovatelů rekreačních areálů. Bez odpovídající záruky (opatření č. 12) mohla poskytnutím úvěru podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, těmto podnikům vzniknout výhoda ve výši úvěru. Ale v tomto zvláštním případě nespočívá podpora v úvěrech (opatření č. 11), nýbrž pouze v záruce (opatření č. 12), neboť Komise nemůže vyloučit, že by soukromý věřitel nemohl společnosti MSR poskytnout úvěry díky záruce spolkové země (opatření č. 12) za srovnatelných podmínek. Komise připomíná, že společnosti Mediinvest a PNG nebyly vlastními příjemci podpory, nýbrž vystupovaly pouze jako prostředníci, aby se úvěry od společnosti RIM dostaly ke společnosti MSR. S touto službou dosáhla navíc pouze společnost Mediinvest zisku, který odpovídal rozdílu v úrokových sazbách v maximální výši 4,3 % (mezi úvěry získanými od RIM a úvěry poskytnutými společnosti MSR), zatímco PNG z rozdílných úrokových sazeb neměla zisk (u úvěru získaného od společnosti Mediinvest platila stejná úroková sazba jako u úvěru poskytnutého společnosti MSR). Kromě toho nemůže Komise s ohledem na data uvedená v 32. až 34. bodě odůvodnění a v tabulce 14 vyvodit závěr, že společnosti Mediinvest a PNG neúčtovaly za své služby tržní úrokové sazby nebo že rozdíly v úrokových sazbách (maximálně 4,3 % v případě společnosti Mediinvest, 0 % v případě PNG) nebyly vyšší než tržní úroveň. Komise je tudíž názoru, že na společnosti Mediinvest a PNG nelze pohlížet jako na zvýhodněné na základě opatření č. 11. |
| --- | --- |

(202)

K opatření č. 11 (úvěry společnosti RIM pro společnost MSR přes společnosti Mediinvest jako prostředníka a – v případě jednoho úvěru – i přes společnost PNG jako prostředníka) uvádí samo Německo, že na financování dílčí části II projektu Nürburgring 2009 nemohlo najít žádné soukromé investory. Kromě toho vyplývá z posudku Účetního dvora Porýní-Falce, že potenciální investoři by projekt klasifikovali jako nerentabilní za tržních podmínek. Podíl na projektu odmítlo několik soukromých provozovatelů rekreačních areálů. Bez odpovídající záruky (opatření č. 12) mohla poskytnutím úvěru podnikům, které byly v takových obtížích, že by je žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, těmto podnikům vzniknout výhoda ve výši úvěru. Ale v tomto zvláštním případě nespočívá podpora v úvěrech (opatření č. 11), nýbrž pouze v záruce (opatření č. 12), neboť Komise nemůže vyloučit, že by soukromý věřitel nemohl společnosti MSR poskytnout úvěry díky záruce spolkové země (opatření č. 12) za srovnatelných podmínek. Komise připomíná, že společnosti Mediinvest a PNG nebyly vlastními příjemci podpory, nýbrž vystupovaly pouze jako prostředníci, aby se úvěry od společnosti RIM dostaly ke společnosti MSR. S touto službou dosáhla navíc pouze společnost Mediinvest zisku, který odpovídal rozdílu v úrokových sazbách v maximální výši 4,3 % (mezi úvěry získanými od RIM a úvěry poskytnutými společnosti MSR), zatímco PNG z rozdílných úrokových sazeb neměla zisk (u úvěru získaného od společnosti Mediinvest platila stejná úroková sazba jako u úvěru poskytnutého společnosti MSR). Kromě toho nemůže Komise s ohledem na data uvedená v 32. až 34. bodě odůvodnění a v tabulce 14 vyvodit závěr, že společnosti Mediinvest a PNG neúčtovaly za své služby tržní úrokové sazby nebo že rozdíly v úrokových sazbách (maximálně 4,3 % v případě společnosti Mediinvest, 0 % v případě PNG) nebyly vyšší než tržní úroveň. Komise je tudíž názoru, že na společnosti Mediinvest a PNG nelze pohlížet jako na zvýhodněné na základě opatření č. 11.

opatření č. 11

| (203) | V souvislosti s opatřením č. 12, tzn. záruka poskytnutá spolkovou zemí společnosti ISB za tichá společenství RIM ve společnosti Mediinvest (opatření č. 11), je Komise toho názoru, že touto konstrukcí se mělo umožnit společnosti MSR zachovat úvěry popsané jako opatření č. 11. MSR byla v době úvěrů ve velmi špatné finanční situaci. Žádný soukromý investor by podniku v takto špatné finanční situaci neposkytl záruku. Komisi není známo, že by záruka byla uplatněna. Proto dle názoru Komise představuje opatření č. 12 státní podporu. Výše podpory, která byla pro společnost MSR poskytnuta formou záruky spolkové země, odpovídá částce dotčených úvěrů (opatření č. 11), tzn. 85 484 000 EUR. |
| --- | --- |

(203)

V souvislosti s opatřením č. 12, tzn. záruka poskytnutá spolkovou zemí společnosti ISB za tichá společenství RIM ve společnosti Mediinvest (opatření č. 11), je Komise toho názoru, že touto konstrukcí se mělo umožnit společnosti MSR zachovat úvěry popsané jako opatření č. 11. MSR byla v době úvěrů ve velmi špatné finanční situaci. Žádný soukromý investor by podniku v takto špatné finanční situaci neposkytl záruku. Komisi není známo, že by záruka byla uplatněna. Proto dle názoru Komise představuje opatření č. 12 státní podporu. Výše podpory, která byla pro společnost MSR poskytnuta formou záruky spolkové země, odpovídá částce dotčených úvěrů (opatření č. 11), tzn. 85 484 000 EUR.

opatřením č. 12

| (204) | Pokud jde o opatření č. 13 (poskytnutí příjmů z daní z hazardních her pro účely podpory cestovního ruchu spolkovou zemí ve prospěch společnosti NG), je Komise toho názoru, že se zde jedná o opatření státu v oblasti politiky cestovního ruchu; obezřetný investor v tržním hospodářství by taková opatření ve prospěch podniků v obtížích a výrazně na úkor svých vlastních finančních zájmů nepřijal. Dále Komise připomíná, že cílem politiky cestovního ruchu není měnit podniky v obtížích na podniky rentabilní. Vzhledem ke špatné finanční situaci společnosti NG zastává Komise názor, že společnosti NG vznikla výhoda ve výši celkové částky dotčených opatření. Celkově představují příjmy z daní z hazardních her ve výši 1,6 mil. EUR v roce 2009 a po 3,2 mil. EUR v letech 2010 a 2011, které spolková země poskytla společnosti NG, podporu ve prospěch společnosti NG. |
| --- | --- |

(204)

Pokud jde o opatření č. 13 (poskytnutí příjmů z daní z hazardních her pro účely podpory cestovního ruchu spolkovou zemí ve prospěch společnosti NG), je Komise toho názoru, že se zde jedná o opatření státu v oblasti politiky cestovního ruchu; obezřetný investor v tržním hospodářství by taková opatření ve prospěch podniků v obtížích a výrazně na úkor svých vlastních finančních zájmů nepřijal. Dále Komise připomíná, že cílem politiky cestovního ruchu není měnit podniky v obtížích na podniky rentabilní. Vzhledem ke špatné finanční situaci společnosti NG zastává Komise názor, že společnosti NG vznikla výhoda ve výši celkové částky dotčených opatření. Celkově představují příjmy z daní z hazardních her ve výši 1,6 mil. EUR v roce 2009 a po 3,2 mil. EUR v letech 2010 a 2011, které spolková země poskytla společnosti NG, podporu ve prospěch společnosti NG.

opatření č. 13

| (205) | Úvahy o opatření č. 13 s ohledem na politiku cestovního ruchu platí i pro opatření č. 14 (úvěry spolkové země a podřízení pohledávek). Navíc poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Úvěry ve výši 20 mil. EUR ze dne 21. srpna 2007, 10 mil. EUR ze dne 22. prosince 2009, 4,65 mil. EUR ze dne 28. prosince 2010 a 3,2 mil. EUR ze dne 26. dubna 2011, jako i další úvěr ve výši 4,95 mil. EUR ze dne 9. prosince 2011, které společnosti NG poskytla spolková země, představují tudíž podporu, jejíž výše odpovídá výši úvěrů. |
| --- | --- |

(205)

Úvahy o opatření č. 13 s ohledem na politiku cestovního ruchu platí i pro opatření č. 14 (úvěry spolkové země a podřízení pohledávek). Navíc poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Úvěry ve výši 20 mil. EUR ze dne 21. srpna 2007, 10 mil. EUR ze dne 22. prosince 2009, 4,65 mil. EUR ze dne 28. prosince 2010 a 3,2 mil. EUR ze dne 26. dubna 2011, jako i další úvěr ve výši 4,95 mil. EUR ze dne 9. prosince 2011, které společnosti NG poskytla spolková země, představují tudíž podporu, jejíž výše odpovídá výši úvěrů.

opatření č. 14

| (206) | V důsledku podřízení pohledávek, které spolková země vyhlásila dne 29. srpna 2007 v souvislosti s uvedeným úvěrem ve výši 20 mil. EUR, aby odvrátila platební neschopnost společnosti NG, zaujímají pohledávky spolkové země vůči společnosti NG poslední místo za pohledávkami všech ostatních věřitelů NG. Na tomto základě představuje podřízení pohledávek (část opatření č. 14) podle Komise zvláštní výhodu ve prospěch úvěru ve výši 20 mil. EUR v rámci opatření č. 14, neboť výrazně snížilo možnost spolkové země vymoci zpět své pohledávky vůči společnosti NG. Rozsah opatření odpovídá částce podřízeného úvěru, jelikož díky němu se společnost NG může vyhnout splacení podřízeného úvěru ve výši 20 mil. EUR. |
| --- | --- |

(206)

V důsledku podřízení pohledávek, které spolková země vyhlásila dne 29. srpna 2007 v souvislosti s uvedeným úvěrem ve výši 20 mil. EUR, aby odvrátila platební neschopnost společnosti NG, zaujímají pohledávky spolkové země vůči společnosti NG poslední místo za pohledávkami všech ostatních věřitelů NG. Na tomto základě představuje podřízení pohledávek (část opatření č. 14) podle Komise zvláštní výhodu ve prospěch úvěru ve výši 20 mil. EUR v rámci opatření č. 14, neboť výrazně snížilo možnost spolkové země vymoci zpět své pohledávky vůči společnosti NG. Rozsah opatření odpovídá částce podřízeného úvěru, jelikož díky němu se společnost NG může vyhnout splacení podřízeného úvěru ve výši 20 mil. EUR.

| (207) | K opatření č. 15 (převzetí obchodních podílů ve společnosti MSR společnostmi NG a RIM) je třeba uvést, že společnost MSR byla v době opatření v obtížích, tzn. pracovala se ztrátou. To opět znamená, že částka používaná v rámci obchodní činnosti a zpřístupněná společníkům byla záporná. V tomto smyslu se záporné provozní výsledky společnosti MSR projevují v záporné hodnotě jednotlivých obchodních podílů. Jinak řečeno, potenciální investor by měl vlastně nárok na částku ve výši ztrát MSR z její obchodní činnosti, které se odrážejí v obchodních podílech. Koupí společnosti MSR chtěly NG a RIM podnik výrazně podpořit. Změna vlastníka jako taková ale neobsahuje žádnou podporu pro MSR. Jedná se ale o přidružená opatření (např. úvěry společnosti NG pro společnost MSR), která by mohla představovat podporu pro MSR. Z důvodu právní formy společnosti MSR neodpovídají společníci za závazky podniku a při prodeji MSR dřívějšími vlastníky společnostem NG a RIM byla prodávajícím uhrazena pouze symbolická cena ve výši 3 EUR odpovídající kupní ceně. Komise je tudíž toho názoru, že cena ve výši 1 EUR za podíl pro prodávající podíly ve společnosti MSR, tzn. Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber, nepředstavuje žádnou ekonomickou výhodu. |
| --- | --- |

(207)

K opatření č. 15 (převzetí obchodních podílů ve společnosti MSR společnostmi NG a RIM) je třeba uvést, že společnost MSR byla v době opatření v obtížích, tzn. pracovala se ztrátou. To opět znamená, že částka používaná v rámci obchodní činnosti a zpřístupněná společníkům byla záporná. V tomto smyslu se záporné provozní výsledky společnosti MSR projevují v záporné hodnotě jednotlivých obchodních podílů. Jinak řečeno, potenciální investor by měl vlastně nárok na částku ve výši ztrát MSR z její obchodní činnosti, které se odrážejí v obchodních podílech. Koupí společnosti MSR chtěly NG a RIM podnik výrazně podpořit. Změna vlastníka jako taková ale neobsahuje žádnou podporu pro MSR. Jedná se ale o přidružená opatření (např. úvěry společnosti NG pro společnost MSR), která by mohla představovat podporu pro MSR. Z důvodu právní formy společnosti MSR neodpovídají společníci za závazky podniku a při prodeji MSR dřívějšími vlastníky společnostem NG a RIM byla prodávajícím uhrazena pouze symbolická cena ve výši 3 EUR odpovídající kupní ceně. Komise je tudíž toho názoru, že cena ve výši 1 EUR za podíl pro prodávající podíly ve společnosti MSR, tzn. Mediinvest, Geisler & Trimmel a Weber, nepředstavuje žádnou ekonomickou výhodu.

opatření č. 15

| (208) | Opatření č. 16 zahrnuje půjčku společníků a příspěvek spolkové země společnosti NG na pořádání závodů Formule 1. Ze svého sloučení hotovosti dala spolková země společnosti NG v letech 2003 a 2007 k dispozici částku ve výši 24 978 808 EUR a v roce 2009 částku 15 426 562 EUR (opatření č. 3). Na refinancování těchto částek poskytla spolková země společnosti NG v roce 2011 bezúročný úvěr ve výši 40 405 000 EUR. Dále v červenci 2011 obdržela NG příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR z rozpočtu spolkové země. Výhoda, kterou tyto státní příspěvky představují pro společnost NG, je zjevná, protože NG byla zbavena zátěže, kterou by za normálních okolností musela nést sama. Úvěr není slučitelný se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou spolková země poskytla společnosti NG úvěrem ve výši 40 405 000 EUR poskytnutým dne 11. ledna 2011, činí tudíž 40 405 000 EUR. Výhoda, kterou spolková země poskytla společnosti NG příspěvkem ve výši 13,5 mil. EUR poskytnutým v červenci 2011, činí 13,5 mil. EUR. |
| --- | --- |

(208)

Opatření č. 16 zahrnuje půjčku společníků a příspěvek spolkové země společnosti NG na pořádání závodů Formule 1. Ze svého sloučení hotovosti dala spolková země společnosti NG v letech 2003 a 2007 k dispozici částku ve výši 24 978 808 EUR a v roce 2009 částku 15 426 562 EUR (opatření č. 3). Na refinancování těchto částek poskytla spolková země společnosti NG v roce 2011 bezúročný úvěr ve výši 40 405 000 EUR. Dále v červenci 2011 obdržela NG příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR z rozpočtu spolkové země. Výhoda, kterou tyto státní příspěvky představují pro společnost NG, je zjevná, protože NG byla zbavena zátěže, kterou by za normálních okolností musela nést sama. Úvěr není slučitelný se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství. Poskytnutím úvěru podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši úvěru. Výhoda, kterou spolková země poskytla společnosti NG úvěrem ve výši 40 405 000 EUR poskytnutým dne 11. ledna 2011, činí tudíž 40 405 000 EUR. Výhoda, kterou spolková země poskytla společnosti NG příspěvkem ve výši 13,5 mil. EUR poskytnutým v červenci 2011, činí 13,5 mil. EUR.

Opatření č. 16

| (209) | Ke koncesní smlouvě na Formuli 1 (opatření č. 17) Německo uvedlo, že organizace závodů Formule 1 představuje opatření podpory slučitelné podle předpisů pro služby obecného hospodářského zájmu s vnitřním trhem. Německo však netvrdí, že opatření je vyrovnáním bez podpory, které splňuje všechna kritéria rozsudku ve věci Altmark. Německo nakonec nedoložilo, že koncesní poplatek podle znaleckého posudku nebo studie trhu byl ve výši obvyklé na trhu nebo že na koncesi bylo vypsáno výběrové řízení. Při absenci důkazů pro to, že opatření bylo v souladu s trhem, zastává Komise tudíž názor, že koncesní smlouva přinesla společnosti NAG výhodu. U tohoto opatření by výše podpory odpovídala v zásadě rozdílu mezi koncesním poplatkem a tržní hodnotou koncese. Jelikož však podle údajů Německa nebyly na základě smlouvy poskytnuty žádné platby, nebyla obsažená státní podpora uskutečněna a nelze zjistit její výši. |
| --- | --- |

(209)

Ke koncesní smlouvě na Formuli 1 (opatření č. 17) Německo uvedlo, že organizace závodů Formule 1 představuje opatření podpory slučitelné podle předpisů pro služby obecného hospodářského zájmu s vnitřním trhem. Německo však netvrdí, že opatření je vyrovnáním bez podpory, které splňuje všechna kritéria rozsudku ve věci Altmark. Německo nakonec nedoložilo, že koncesní poplatek podle znaleckého posudku nebo studie trhu byl ve výši obvyklé na trhu nebo že na koncesi bylo vypsáno výběrové řízení. Při absenci důkazů pro to, že opatření bylo v souladu s trhem, zastává Komise tudíž názor, že koncesní smlouva přinesla společnosti NAG výhodu. U tohoto opatření by výše podpory odpovídala v zásadě rozdílu mezi koncesním poplatkem a tržní hodnotou koncese. Jelikož však podle údajů Německa nebyly na základě smlouvy poskytnuty žádné platby, nebyla obsažená státní podpora uskutečněna a nelze zjistit její výši.

opatření č. 17

Opatření, která byla předmětem rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012

Opatření, která byla předmětem rozhodnutí ze dne 7. srpna 2012

| (210) | Na rozdíl od Německa se Komise domnívá, že změna časového plánu plateb úroků (opatření č. 18) není slučitelná se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství, a představuje tudíž zejména vzhledem k finanční situaci společností NG, MSR a CMHN ekonomickou výhodu. Společnosti NG, MSR a CMHN byly, jak je uvedeno výše, v době opatření ve velmi špatné finanční situaci. Změnou časového plánu plateb úroků za úvěr podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši nesplacené částky refinancovaného úvěru. Změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,473 mil. EUR v případě společnosti NG, 1,205 mil. EUR v případě společnosti MSR a 303 000 EUR v případě společnosti CMHN, kterou ISB poskytla 15. května 2012, tak představuje podporu, jejíž výše odpovídá nesplacené částce refinancovaného úvěru. |
| --- | --- |

(210)

Na rozdíl od Německa se Komise domnívá, že změna časového plánu plateb úroků (opatření č. 18) není slučitelná se zásadou obezřetného investora v tržním hospodářství, a představuje tudíž zejména vzhledem k finanční situaci společností NG, MSR a CMHN ekonomickou výhodu. Společnosti NG, MSR a CMHN byly, jak je uvedeno výše, v době opatření ve velmi špatné finanční situaci. Změnou časového plánu plateb úroků za úvěr podniku, který byl v takových obtížích, že by ho žádný soukromý investor nefinancoval za žádnou úrokovou sazbu, byla tomuto podniku poskytnuta výhoda ve výši nesplacené částky refinancovaného úvěru. Změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,473 mil. EUR v případě společnosti NG, 1,205 mil. EUR v případě společnosti MSR a 303 000 EUR v případě společnosti CMHN, kterou ISB poskytla 15. května 2012, tak představuje podporu, jejíž výše odpovídá nesplacené částce refinancovaného úvěru.

opatření č. 18

| (211) | S ohledem na výjimku od spolkové země a podřízení pohledávek (opatření č. 19) Komise uvádí toto: a) Státní záruka poskytnutá v roce 2012 týkající se závazků až 254 mil. EUR (na úvěr ve výši 325 265 000 EUR) byla udělena prohlášením spolkové země s cílem odvrátit platební neschopnost NG, MSR a CMHN, které v té době byly v závažných obtížích. Na tomto základě se Komise domnívá, že opatření nesplňuje předpoklady záruky, přineslo příjemcům tedy výhodu, a představuje tak státní podporu. b) Podřízení pohledávek spolkové země z roku 2012 na její pohledávky z uvedené výjimky vedlo k tomu, že pohledávky země zaujímají poslední místo za pohledávkami všech ostatních věřitelů NG, MSR a CMHN. V této souvislosti Komise konstatuje, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by takové podřízení pohledávek u stávajících pohledávek vůči podnikům v závažných obtížích nepřipustil, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto dle názoru Komise představuje podřízení pohledávek výhodu. Komise se dále domnívá, že výjimka a podřízení pohledávek z roku 2012 představují opatření, které bylo poskytnuto navíc k záruce z roku 2010. Výjimka a podřízení pohledávek z roku 2012 nebyly totiž v záruce z roku 2010 ani stanoveny, ani nařízeny, ale úřady o něm rozhodly dle vlastního uvážení, aby v roce 2012 odvrátily platební neschopnost společností NG, MSR a CMHN. Rozsah opatření odpovídá částce dluhů krytých výjimkou a podřízením pohledávek z roku 2012, tzn. 254 mil. EUR. |
| --- | --- |

(211)

S ohledem na výjimku od spolkové země a podřízení pohledávek (opatření č. 19) Komise uvádí toto: a) Státní záruka poskytnutá v roce 2012 týkající se závazků až 254 mil. EUR (na úvěr ve výši 325 265 000 EUR) byla udělena prohlášením spolkové země s cílem odvrátit platební neschopnost NG, MSR a CMHN, které v té době byly v závažných obtížích. Na tomto základě se Komise domnívá, že opatření nesplňuje předpoklady záruky, přineslo příjemcům tedy výhodu, a představuje tak státní podporu. b) Podřízení pohledávek spolkové země z roku 2012 na její pohledávky z uvedené výjimky vedlo k tomu, že pohledávky země zaujímají poslední místo za pohledávkami všech ostatních věřitelů NG, MSR a CMHN. V této souvislosti Komise konstatuje, že obezřetný věřitel v tržním hospodářství by takové podřízení pohledávek u stávajících pohledávek vůči podnikům v závažných obtížích nepřipustil, jelikož takové opatření by ve skutečnosti skončilo ztrátou pohledávek. Proto dle názoru Komise představuje podřízení pohledávek výhodu. Komise se dále domnívá, že výjimka a podřízení pohledávek z roku 2012 představují opatření, které bylo poskytnuto navíc k záruce z roku 2010. Výjimka a podřízení pohledávek z roku 2012 nebyly totiž v záruce z roku 2010 ani stanoveny, ani nařízeny, ale úřady o něm rozhodly dle vlastního uvážení, aby v roce 2012 odvrátily platební neschopnost společností NG, MSR a CMHN. Rozsah opatření odpovídá částce dluhů krytých výjimkou a podřízením pohledávek z roku 2012, tzn. 254 mil. EUR.

opatření č. 19

| (212) | Uvedená opatření se podle Komise týkají provozu komplexu, který není součástí obecné infrastruktury, a nebyla přijata v očekávání, že příspěvek spolkové země přinese výnosnost obvyklou na trhu. Proto existuje státní podpora na výstavbu a provoz uvedených zařízení, která jejich provozovateli, tzn. zejména společnosti NG, přináší prospěch. |
| --- | --- |

(212)

Uvedená opatření se podle Komise týkají provozu komplexu, který není součástí obecné infrastruktury, a nebyla přijata v očekávání, že příspěvek spolkové země přinese výnosnost obvyklou na trhu. Proto existuje státní podpora na výstavbu a provoz uvedených zařízení, která jejich provozovateli, tzn. zejména společnosti NG, přináší prospěch.

| (213) | Komise dále zastává názor, že státní podpora spočívá v rozdílu mezi přiměřenou tržní cenou úvěru, příp. záruky a cenou skutečně zaplacenou za opatření; jelikož příjemci podpory byli v tak závažných obtížích, že by na trhu nezískali žádné finanční prostředky, odpovídá výhoda plnému rozsahu dotčených opatření. |
| --- | --- |

(213)

Komise dále zastává názor, že státní podpora spočívá v rozdílu mezi přiměřenou tržní cenou úvěru, příp. záruky a cenou skutečně zaplacenou za opatření; jelikož příjemci podpory byli v tak závažných obtížích, že by na trhu nezískali žádné finanční prostředky, odpovídá výhoda plnému rozsahu dotčených opatření.

(f)   Závěr k existenci státní podpory

Závěr k existenci státní podpory

| (214) | Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že část opatření č. 2 (úvěr společnosti NG pro společnost FSZ), jakož i opatření č. 8, 11 a 15 nepředstavují státní podporu, zatímco opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(214)

Z těchto důvodů dospívá Komise k závěru, že část opatření č. 2 (úvěr společnosti NG pro společnost FSZ), jakož i opatření č. 8, 11 a 15 nepředstavují státní podporu, zatímco opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

5.3.   PROTIPRÁVNÍ PODPORA

| (215) | Opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a zákazem provádění podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise tato opatření tudíž pokládá za protiprávní státní podporu. |
| --- | --- |

(215)

Opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 byla poskytnuta v rozporu s oznamovací povinností a zákazem provádění podle čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise tato opatření tudíž pokládá za protiprávní státní podporu.

5.4.   SLUČITELNOST PODPORY

| (216) | Pokud určitá opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být jejich slučitelnost s vnitřním trhem přezkoumána na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku. |
| --- | --- |

(216)

Pokud určitá opatření představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, musí být jejich slučitelnost s vnitřním trhem přezkoumána na základě výjimek stanovených v odstavcích 2 a 3 tohoto článku.

| (217) | Podle judikatury Soudního dvora je věcí členského státu uplatnit možné důvody pro slučitelnost s vnitřním trhem a doložit, že předpoklady pro to jsou splněny (150). |
| --- | --- |

(217)

Podle judikatury Soudního dvora je věcí členského státu uplatnit možné důvody pro slučitelnost s vnitřním trhem a doložit, že předpoklady pro to jsou splněny (150).

150

| (218) | Jelikož opatření představují státní podporu a společnosti NG, MSR a CMHN byly od roku 2002, 2007, resp. 2008 podniky v obtížích, konstatuje Komise, že dotčená opatření by měla být přezkoumána pomocí čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a zejména pokynů, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem. Podle bodu 20 pokynů „nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Komise se proto domnívá, že podpora poskytovaná podnikům v obtížích může přispívat k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchod v takové míře, jež by byla v rozporu se zájmem Společenství, pouze pokud budou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.“ Navzdory tvrzením Německa není výjimka podle čl. 107 odst. 2 SFEU v tomto případě použitelná, protože podpořené služby nejsou služby v obecném hospodářském zájmu, nýbrž ekonomické činnosti v hospodářských odvětvích podléhajících hospodářské soutěži. V této věci podpory nelze použít ani výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jelikož projekt a podniky, které byly zkoumanými opatřeními podpořeny, nelze považovat za významný projekt společného evropského zájmu a německé hospodářství nebylo vážně narušeno. Stejně tak není použitelná výjimka podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU, protože podporované činnosti zjevně neslouží jako pomoc kultuře ani k zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(218)

Jelikož opatření představují státní podporu a společnosti NG, MSR a CMHN byly od roku 2002, 2007, resp. 2008 podniky v obtížích, konstatuje Komise, že dotčená opatření by měla být přezkoumána pomocí čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU a zejména pokynů, zda jsou slučitelná s vnitřním trhem. Podle bodu 20 pokynů „nemůže být podnik v obtížích považován za prostředek k prosazování jiných politických cílů, dokud není zajištěna jeho životaschopnost. Komise se proto domnívá, že podpora poskytovaná podnikům v obtížích může přispívat k rozvoji hospodářských činností, aniž by nepříznivě ovlivňovala obchod v takové míře, jež by byla v rozporu se zájmem Společenství, pouze pokud budou splněny podmínky uvedené v těchto pokynech.“ Navzdory tvrzením Německa není výjimka podle čl. 107 odst. 2 SFEU v tomto případě použitelná, protože podpořené služby nejsou služby v obecném hospodářském zájmu, nýbrž ekonomické činnosti v hospodářských odvětvích podléhajících hospodářské soutěži. V této věci podpory nelze použít ani výjimku podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU, jelikož projekt a podniky, které byly zkoumanými opatřeními podpořeny, nelze považovat za významný projekt společného evropského zájmu a německé hospodářství nebylo vážně narušeno. Stejně tak není použitelná výjimka podle čl. 107 odst. 3 písm. d) SFEU, protože podporované činnosti zjevně neslouží jako pomoc kultuře ani k zachování kulturního dědictví.

| (219) | V tomto případě nejsou splněny rozhodující předpoklady v oddílech 3.1 a 3.2. Platnost opatření totiž neskončila po šesti měsících a Německo neoznámilo žádný plán restrukturalizace ve smyslu pokynů. Kromě toho nebylo doloženo, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, především významným příspěvkem příjemce podpory. Úřady ani nepředložily žádný plán likvidace. |
| --- | --- |

(219)

V tomto případě nejsou splněny rozhodující předpoklady v oddílech 3.1 a 3.2. Platnost opatření totiž neskončila po šesti měsících a Německo neoznámilo žádný plán restrukturalizace ve smyslu pokynů. Kromě toho nebylo doloženo, že podpora byla omezena na nezbytné minimum, především významným příspěvkem příjemce podpory. Úřady ani nepředložily žádný plán likvidace.

| (220) | Komise není schopna najít žádné další možné důvody pro slučitelnost opatření s vnitřním trhem (151). V tomto případě byly totiž příjemci podpory v době poskytnutí opatření v obtížích, a pro přezkum slučitelnosti nepřichází tudíž v úvahu jiný základ než pokyny. |
| --- | --- |

(220)

Komise není schopna najít žádné další možné důvody pro slučitelnost opatření s vnitřním trhem (151). V tomto případě byly totiž příjemci podpory v době poskytnutí opatření v obtížích, a pro přezkum slučitelnosti nepřichází tudíž v úvahu jiný základ než pokyny.

151

| (221) | Z těchto důvodů pokládá Komise opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 za neslučitelná s SFEU. |
| --- | --- |

(221)

Z těchto důvodů pokládá Komise opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9, 10, 12 až 14 a 16 až 19 za neslučitelná s SFEU.

5.5.   NAVRÁCENÍ PODPORY

| (222) | Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise, pokud zjistí neslučitelnost podpory s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že ji dotčený členský stát musí zrušit nebo přepracovat (152). Stejně tak podle ustálené judikatury Soudního dvora slouží závazek členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, k obnově dřívějšího stavu (153). V této souvislosti Soudní dvůr prohlásil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky, které mu byly poskytnuty jako protiprávní podpora. Tímto vrácením přijde o výhodu, kterou měl na trhu vůči svým konkurentům, a je znovu nastolena situace před platbou podpory (154). |
| --- | --- |

(222)

Podle SFEU a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise, pokud zjistí neslučitelnost podpory s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že ji dotčený členský stát musí zrušit nebo přepracovat (152). Stejně tak podle ustálené judikatury Soudního dvora slouží závazek členského státu zrušit podporu, kterou Komise považuje za neslučitelnou s vnitřním trhem, k obnově dřívějšího stavu (153). V této souvislosti Soudní dvůr prohlásil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí částky, které mu byly poskytnuty jako protiprávní podpora. Tímto vrácením přijde o výhodu, kterou měl na trhu vůči svým konkurentům, a je znovu nastolena situace před platbou podpory (154).

152

153

154

| (223) | V souladu s judikaturou platí podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (155) toto: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...].“ |
| --- | --- |

(223)

V souladu s judikaturou platí podle čl. 14 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (155) toto: „Je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil [...].“

155

| (224) | Vzhledem k tomu, že daná opatření nebyla v rozporu s článkem 108 SFEU oznámena Komisi, a představují tudíž protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu, musí být pro účely obnovení situace na trhu před poskytnutím podpory vrácena. Vrácení by se mělo vztahovat na období od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tzn. kdy mu byla podpora dána k dispozici, až do skutečného navrácení; vracené částky by měly zahrnovat úroky splatné až do skutečného splacení. |
| --- | --- |

(224)

Vzhledem k tomu, že daná opatření nebyla v rozporu s článkem 108 SFEU oznámena Komisi, a představují tudíž protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu, musí být pro účely obnovení situace na trhu před poskytnutím podpory vrácena. Vrácení by se mělo vztahovat na období od okamžiku, kdy příjemce získal výhodu, tzn. kdy mu byla podpora dána k dispozici, až do skutečného navrácení; vracené částky by měly zahrnovat úroky splatné až do skutečného splacení.

| (225) | Komise konstatuje, že určití příjemci (NG, MSR, CMHN, CST (156), IPC) se nacházejí v insolvenčním řízení (157). Podle ustálené judikatury se skutečnost, že příjemce je v úpadku nebo v insolvenčním řízení, neprojevuje na jeho povinnosti vrátit protiprávní a neslučitelnou podporu (158). Současně není ve většině případů, v nichž je příjemce v úpadku, možné získat protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu v plné výši (včetně úroků), jelikož majetek příjemce nestačí k uspokojení všech pohledávek věřitelů. Proto obvykle není možné obnovit situaci před poskytnutím podpory v plném rozsahu. Jelikož cílem vrácení podpory je v důsledku odstranění narušení hospodářské soutěže, Soudní dvůr rozhodl, že v takových případech může být za přijatelné řešení pro vrácení považována likvidace zvýhodněného podniku (159). Podle názoru Komise tak lze vycházet z toho, že rozhodnutí, jímž je členskému státu nařízeno vrácení protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelné podpory příjemcem v úpadku, bylo řádně provedeno, pokud podpora byla vrácena v plné výši nebo – v případě vrácení dílčí částky – pokud pohledávka spočívající ve vrácení podpory byla přihlášena, probíhá likvidace podniku a jeho aktiva jsou prodána za tržních podmínek, což znamená konečné zastavení jeho činností. Všeobecně by mělo být zajištěno, aby žádný podnikatel neměl po zmizení příjemce podpory z protiprávní a neslučitelné podpory zisk. |
| --- | --- |

(225)

Komise konstatuje, že určití příjemci (NG, MSR, CMHN, CST (156), IPC) se nacházejí v insolvenčním řízení (157). Podle ustálené judikatury se skutečnost, že příjemce je v úpadku nebo v insolvenčním řízení, neprojevuje na jeho povinnosti vrátit protiprávní a neslučitelnou podporu (158). Současně není ve většině případů, v nichž je příjemce v úpadku, možné získat protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelnou podporu v plné výši (včetně úroků), jelikož majetek příjemce nestačí k uspokojení všech pohledávek věřitelů. Proto obvykle není možné obnovit situaci před poskytnutím podpory v plném rozsahu. Jelikož cílem vrácení podpory je v důsledku odstranění narušení hospodářské soutěže, Soudní dvůr rozhodl, že v takových případech může být za přijatelné řešení pro vrácení považována likvidace zvýhodněného podniku (159). Podle názoru Komise tak lze vycházet z toho, že rozhodnutí, jímž je členskému státu nařízeno vrácení protiprávní a s vnitřním trhem neslučitelné podpory příjemcem v úpadku, bylo řádně provedeno, pokud podpora byla vrácena v plné výši nebo – v případě vrácení dílčí částky – pokud pohledávka spočívající ve vrácení podpory byla přihlášena, probíhá likvidace podniku a jeho aktiva jsou prodána za tržních podmínek, což znamená konečné zastavení jeho činností. Všeobecně by mělo být zajištěno, aby žádný podnikatel neměl po zmizení příjemce podpory z protiprávní a neslučitelné podpory zisk.

156

157

158

159

| (226) | Navrácení podpory se týká i příjemců, kteří nejsou v insolvenčním řízení: NAG s BikeWorld GmbH pro BWN1, BWNB a BWN2 (po převzetí BWN1 společností BWNB byl nově vzniklý podnik přejmenován na BWNB2; tento podnik vystupoval následně jako BikeWorld GmbH). |
| --- | --- |

(226)

Navrácení podpory se týká i příjemců, kteří nejsou v insolvenčním řízení: NAG s BikeWorld GmbH pro BWN1, BWNB a BWN2 (po převzetí BWN1 společností BWNB byl nově vzniklý podnik přejmenován na BWNB2; tento podnik vystupoval následně jako BikeWorld GmbH).

| (227) | Komise konstatuje, že určití příjemci – EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, MIB – v době vydání tohoto rozhodnutí již neexistují. |
| --- | --- |

(227)

Komise konstatuje, že určití příjemci – EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, MIB – v době vydání tohoto rozhodnutí již neexistují.

| (228) | Společnosti EWN, MAN a amp4Fun byly rozpuštěny dne 6. září 2011, 29. srpna 2013, resp. 1. března 2010. Neproběhla žádná formální likvidace. Mezi těmito třemi příjemci a jejich zbylým společníkem NG existuje hospodářská návaznost. Jako zbylý společník těchto příjemců odpovídá společnost NG za jejich dluhy včetně dluhů vyplývajících ze státní podpory. Jelikož je společnost NG v likvidaci, je třeba se postarat o to, aby byla pohledávka ohledně platby podpory řádně přihlášena a aby NG s konečnou platností ukončila svou činnost. Dále by mělo být zajištěno, aby žádný podnikatel neměl po zmizení společnosti NG zisk z protiprávní a neslučitelné podpory. Proto dospívá Komise k závěru, že navrácení podpory poskytnuté příjemcům musí být požadováno po společnosti NG jako jejich ekonomickém nástupci. Vzhledem k tomu, že NG podpory poskytla a současně je ekonomickým nástupcem příjemců podpory, musí navrácení podpory probíhat prostřednictvím státu. |
| --- | --- |

(228)

Společnosti EWN, MAN a amp4Fun byly rozpuštěny dne 6. září 2011, 29. srpna 2013, resp. 1. března 2010. Neproběhla žádná formální likvidace. Mezi těmito třemi příjemci a jejich zbylým společníkem NG existuje hospodářská návaznost. Jako zbylý společník těchto příjemců odpovídá společnost NG za jejich dluhy včetně dluhů vyplývajících ze státní podpory. Jelikož je společnost NG v likvidaci, je třeba se postarat o to, aby byla pohledávka ohledně platby podpory řádně přihlášena a aby NG s konečnou platností ukončila svou činnost. Dále by mělo být zajištěno, aby žádný podnikatel neměl po zmizení společnosti NG zisk z protiprávní a neslučitelné podpory. Proto dospívá Komise k závěru, že navrácení podpory poskytnuté příjemcům musí být požadováno po společnosti NG jako jejich ekonomickém nástupci. Vzhledem k tomu, že NG podpory poskytla a současně je ekonomickým nástupcem příjemců podpory, musí navrácení podpory probíhat prostřednictvím státu.

| (229) | Společnost MIB nebyla zlikvidována, nýbrž dne 6. září 2013 sloučena se společností NAG, proto již neexistuje jako právnická osoba. Proto je NAG, jak je uvedeno v obchodním rejstříku podle § 2 odst. 1 zákona o přeměně, ekonomickým nástupcem MIB. Jako ekonomický nástupce MIB musí společnost NAG vrátit podporu. |
| --- | --- |

(229)

Společnost MIB nebyla zlikvidována, nýbrž dne 6. září 2013 sloučena se společností NAG, proto již neexistuje jako právnická osoba. Proto je NAG, jak je uvedeno v obchodním rejstříku podle § 2 odst. 1 zákona o přeměně, ekonomickým nástupcem MIB. Jako ekonomický nástupce MIB musí společnost NAG vrátit podporu.

| (230) | Společnost TTI byla podle německého zákona týkajícího se společností s omezeným ručením zlikvidována dne 4. prosince 2007. TTI byla společnost s ručením omezeným, která byla rozpuštěna rozhodnutím společníků o likvidaci. Poté spočíval její jediný účel ve zrušení. Podle § 70 zákona týkajícího se společností s omezeným ručením musel likvidátor „ukončit probíhající obchody, splnit závazky rozpuštěné společnosti, zahrnout její pohledávky a přeměnit majetek společnosti na peníze...“. Poté byl zbylý peněžní majetek rozdělen mezi společníky. K tomuto okamžiku byla společnost již rozpuštěna. Podle údajů Německa neexistoval žádný právní nástupce podle kritéria hospodářské návaznosti, protože velká část peněžního majetku připadla společníkům, nebyla již prováděna žádná obchodní činnost a nedošlo k převodu obchodů nebo převzetí závazků společníky. Německo dále prohlásilo, že aktiva společnosti TTI nebyla prodána v nabídkovém řízení, protože při zahájení její likvidace dne 12. března 2004 zahrnovala pouze konečný zůstatek ve výši 19 777,39 EUR, žádosti o vrácení daně ve výši 1 222,01 EUR a úroky z bankovního účtu ve výši 30,69 EUR. Jelikož společnost TTI byla, jak je uvedeno, zlikvidována, neměla žádného ekonomického nástupce, především po likvidaci nebyla vykonávána žádná ekonomická činnost a společníci neobdrželi žádná aktiva nebo provozní prvky TTI, nýbrž pouze velmi nepatrný peněžitý majetek. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že obchody společnosti TTI nebyly na nikoho převedeny, domnívá se Komise, že podpora podmíněná dotčeným opatřením nebyla na nikoho převedena. Podnik byl již plně zlikvidován a navrácení podpory je bezpředmětné, protože příjemce podpory již neexistuje a nemá žádného ekonomického nástupce. |
| --- | --- |

(230)

Společnost TTI byla podle německého zákona týkajícího se společností s omezeným ručením zlikvidována dne 4. prosince 2007. TTI byla společnost s ručením omezeným, která byla rozpuštěna rozhodnutím společníků o likvidaci. Poté spočíval její jediný účel ve zrušení. Podle § 70 zákona týkajícího se společností s omezeným ručením musel likvidátor „ukončit probíhající obchody, splnit závazky rozpuštěné společnosti, zahrnout její pohledávky a přeměnit majetek společnosti na peníze...“. Poté byl zbylý peněžní majetek rozdělen mezi společníky. K tomuto okamžiku byla společnost již rozpuštěna. Podle údajů Německa neexistoval žádný právní nástupce podle kritéria hospodářské návaznosti, protože velká část peněžního majetku připadla společníkům, nebyla již prováděna žádná obchodní činnost a nedošlo k převodu obchodů nebo převzetí závazků společníky. Německo dále prohlásilo, že aktiva společnosti TTI nebyla prodána v nabídkovém řízení, protože při zahájení její likvidace dne 12. března 2004 zahrnovala pouze konečný zůstatek ve výši 19 777,39 EUR, žádosti o vrácení daně ve výši 1 222,01 EUR a úroky z bankovního účtu ve výši 30,69 EUR. Jelikož společnost TTI byla, jak je uvedeno, zlikvidována, neměla žádného ekonomického nástupce, především po likvidaci nebyla vykonávána žádná ekonomická činnost a společníci neobdrželi žádná aktiva nebo provozní prvky TTI, nýbrž pouze velmi nepatrný peněžitý majetek. Na tomto základě a vzhledem k tomu, že obchody společnosti TTI nebyly na nikoho převedeny, domnívá se Komise, že podpora podmíněná dotčeným opatřením nebyla na nikoho převedena. Podnik byl již plně zlikvidován a navrácení podpory je bezpředmětné, protože příjemce podpory již neexistuje a nemá žádného ekonomického nástupce.

6.   POSOUZENÍ HOSPODÁŘSKÉ NÁVAZNOSTI MEZI PLATEBNĚ NESCHOPNÝMI PODNIKY A NABYVATELEM AKTIV

POSOUZENÍ HOSPODÁŘSKÉ NÁVAZNOSTI MEZI PLATEBNĚ NESCHOPNÝMI PODNIKY A NABYVATELEM AKTIV

6.1.   EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE PROSPĚCH NABYVATELE AKTIV

| (231) | Pokud Komise vydá na základě článků 107 a 108 SFEU negativní rozhodnutí, jímž je nařízeno navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, musí dotčený členský stát neslučitelnou podporu žádat zpět. Povinnost navrácení podpory může pak být rozšířena na nový podnik, na který dotčený podnik převedl část svých aktiv nebo kterému ji prodal, pokud lze ze struktury převodu, příp. prodeje vyvodit hospodářskou návaznost mezi oběma podniky. Státní podpora pro nabyvatele by mohla být i výsledkem prodeje aktiv pod jejich tržní hodnotou (i když neexistuje hospodářská návaznost). |
| --- | --- |

(231)

Pokud Komise vydá na základě článků 107 a 108 SFEU negativní rozhodnutí, jímž je nařízeno navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem, musí dotčený členský stát neslučitelnou podporu žádat zpět. Povinnost navrácení podpory může pak být rozšířena na nový podnik, na který dotčený podnik převedl část svých aktiv nebo kterému ji prodal, pokud lze ze struktury převodu, příp. prodeje vyvodit hospodářskou návaznost mezi oběma podniky. Státní podpora pro nabyvatele by mohla být i výsledkem prodeje aktiv pod jejich tržní hodnotou (i když neexistuje hospodářská návaznost).

| (232) | Pro rozhodnutí, zda je nabyvatel aktiv státní podporou zvýhodněn, musí Komise přezkoumat, zda (a) aktiva byla prodána za tržní cenu, a musí prověřit (b) další, níže rozebraná kritéria. |
| --- | --- |

(232)

Pro rozhodnutí, zda je nabyvatel aktiv státní podporou zvýhodněn, musí Komise přezkoumat, zda (a) aktiva byla prodána za tržní cenu, a musí prověřit (b) další, níže rozebraná kritéria.

| (233) | Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Itálie a SIM2 v. Komise (160), ze kterého Komise vycházela ve svých rozhodnutích ve věcech podpory Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (161), bude přezkum hospodářské návaznosti mezi „starým“ podnikem a novými strukturami proveden na základě řady ukazatelů. Při tom mohou být vzaty v úvahu následující faktory: předmět prodeje (aktiva a pasiva, setrvání zaměstnanců, skupiny aktiv), kupní cena, totožnost nabyvatele/nabyvatelů, doba prodeje (po zahájení předběžné kontroly, formálního vyšetřovacího řízení nebo po závěrečném rozhodnutí) a ekonomická důslednost transakce. Tyto ukazatele převzal Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 28. března 2012 ve věci Ryanair v. Komise (162), který potvrdil rozhodnutí Alitalia. |
| --- | --- |

(233)

Podle rozsudku Soudního dvora ve věci Itálie a SIM2 v. Komise (160), ze kterého Komise vycházela ve svých rozhodnutích ve věcech podpory Olympic Airlines, Alitalia a SERNAM (161), bude přezkum hospodářské návaznosti mezi „starým“ podnikem a novými strukturami proveden na základě řady ukazatelů. Při tom mohou být vzaty v úvahu následující faktory: předmět prodeje (aktiva a pasiva, setrvání zaměstnanců, skupiny aktiv), kupní cena, totožnost nabyvatele/nabyvatelů, doba prodeje (po zahájení předběžné kontroly, formálního vyšetřovacího řízení nebo po závěrečném rozhodnutí) a ekonomická důslednost transakce. Tyto ukazatele převzal Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 28. března 2012 ve věci Ryanair v. Komise (162), který potvrdil rozhodnutí Alitalia.

160

161

162

6.1.1.   Předmět prodeje

Předmět prodeje

| (234) | Komise konstatuje, že aktiva převzatá společností Capricorn zahrnují všechna aktiva společností NG, MSR a CMHN v úpadku a souvisejí s nejdůležitějšími činnostmi těchto společností. Aktiva NG, MSR a CMHN však byla v rámci nabídkového řízení rozdělena na 11 skupin a všichni předkladatelé nabídky mohli podat nabídku na jednotlivá aktiva, jakož i na jednu, několik nebo všechny skupiny aktiv (viz oddíl 2.5). Při rozdělování skupin aktiv byla brána v úvahu ekonomická využitelnost aktiv, kterou lze očekávat, zájem investora a náklady na rozdělení. Insolvenční správci nestanovili ohledně budoucího využívání aktiv žádné podmínky. Komise shledává, že rozhodnutí prodat všechna aktiva jedinému podniku nepřišlo od insolvenčních správců, nýbrž z trhu (tj. od podnikatelů, kteří předložili nabídku na aktiva). Všichni předkladatelé nabídky měli možnost předložit nabídku na jednu z 11 skupin aktiv, na všechna nebo na určitá aktiva. Z důvodů podmíněných trhem byla hodnota nabídek na jednotlivá aktiva nebo skupiny aktiv pod hodnotou nejvyšší nabídky na celek aktiv. To mohl být následek ekonomické provázanosti skupin aktiv: bez závodní dráhy by hotely nebyly rentabilní a bez hotelů by rentabilní provoz závodní dráhy s profesionálními závody, rockovými koncerty a dalšími aktivitami s velkou spádovou oblastí byl obtížnější. |
| --- | --- |

(234)

Komise konstatuje, že aktiva převzatá společností Capricorn zahrnují všechna aktiva společností NG, MSR a CMHN v úpadku a souvisejí s nejdůležitějšími činnostmi těchto společností. Aktiva NG, MSR a CMHN však byla v rámci nabídkového řízení rozdělena na 11 skupin a všichni předkladatelé nabídky mohli podat nabídku na jednotlivá aktiva, jakož i na jednu, několik nebo všechny skupiny aktiv (viz oddíl 2.5). Při rozdělování skupin aktiv byla brána v úvahu ekonomická využitelnost aktiv, kterou lze očekávat, zájem investora a náklady na rozdělení. Insolvenční správci nestanovili ohledně budoucího využívání aktiv žádné podmínky. Komise shledává, že rozhodnutí prodat všechna aktiva jedinému podniku nepřišlo od insolvenčních správců, nýbrž z trhu (tj. od podnikatelů, kteří předložili nabídku na aktiva). Všichni předkladatelé nabídky měli možnost předložit nabídku na jednu z 11 skupin aktiv, na všechna nebo na určitá aktiva. Z důvodů podmíněných trhem byla hodnota nabídek na jednotlivá aktiva nebo skupiny aktiv pod hodnotou nejvyšší nabídky na celek aktiv. To mohl být následek ekonomické provázanosti skupin aktiv: bez závodní dráhy by hotely nebyly rentabilní a bez hotelů by rentabilní provoz závodní dráhy s profesionálními závody, rockovými koncerty a dalšími aktivitami s velkou spádovou oblastí byl obtížnější.

| (235) | Ohledně zaměstnanců neobsahují ani podklady k nabídkovému řízení, ani kupní smlouva závazky nad rámec rozhodných německých předpisů (např. záruka zaměstnání) k přechodu pracovních smluv na nového vlastníka. Podle německého práva přecházejí pracovní poměry automaticky na nabyvatele aktiv. Podle judikatury Spolkového pracovního soudu (163) může nabyvatel požadovat po insolvenčním správci ukončení pracovních smluv. Nabyvatel by se tak v zásadě mohl sám rozhodnout, kterým zaměstnancům by chtěl nabídnout nové smlouvy. V tomto případě prověřila společnost Capricorn svou potřebu s ohledem na rentabilní provoz nabytých aktiv a rozhodla, že 1. ledna 2015 (termín zahájení provozu nabytých aktiv) nepřevezme všechny zaměstnance prodávajících, nýbrž 85 % z nich (tzn. 253 z celkových 297 zaměstnanců). Jelikož společnost Capricorn mohla o převzetí zaměstnanců rozhodnout sama, nevede potvrzené přijetí stávajících pracovníků k pokračování obchodního provozu. Kromě toho má v roce 2014 proběhnout úplná restrukturalizace vedení a pracovníků. |
| --- | --- |

(235)

Ohledně zaměstnanců neobsahují ani podklady k nabídkovému řízení, ani kupní smlouva závazky nad rámec rozhodných německých předpisů (např. záruka zaměstnání) k přechodu pracovních smluv na nového vlastníka. Podle německého práva přecházejí pracovní poměry automaticky na nabyvatele aktiv. Podle judikatury Spolkového pracovního soudu (163) může nabyvatel požadovat po insolvenčním správci ukončení pracovních smluv. Nabyvatel by se tak v zásadě mohl sám rozhodnout, kterým zaměstnancům by chtěl nabídnout nové smlouvy. V tomto případě prověřila společnost Capricorn svou potřebu s ohledem na rentabilní provoz nabytých aktiv a rozhodla, že 1. ledna 2015 (termín zahájení provozu nabytých aktiv) nepřevezme všechny zaměstnance prodávajících, nýbrž 85 % z nich (tzn. 253 z celkových 297 zaměstnanců). Jelikož společnost Capricorn mohla o převzetí zaměstnanců rozhodnout sama, nevede potvrzené přijetí stávajících pracovníků k pokračování obchodního provozu. Kromě toho má v roce 2014 proběhnout úplná restrukturalizace vedení a pracovníků.

163

| (236) | Dále Komise konstatuje, že smlouvy na pořádání akcí utvářející probíhající obchody budou ukončeny v převážné míře po sezoně 2014. Nové smlouvy na dobu od 1. ledna 2015 vyjedná a uzavře se zákazníky a dodavateli provozní společnost, kterou založí nabyvatel. Při tom budou osloveni i noví smluvní partneři. Společnost Capricorn má v úmyslu sama uspořádat řadu akcí místo toho, aby závodní dráhu pronajímala externím organizátorům. |
| --- | --- |

(236)

Dále Komise konstatuje, že smlouvy na pořádání akcí utvářející probíhající obchody budou ukončeny v převážné míře po sezoně 2014. Nové smlouvy na dobu od 1. ledna 2015 vyjedná a uzavře se zákazníky a dodavateli provozní společnost, kterou založí nabyvatel. Při tom budou osloveni i noví smluvní partneři. Společnost Capricorn má v úmyslu sama uspořádat řadu akcí místo toho, aby závodní dráhu pronajímala externím organizátorům.

| (237) | Komise zjišťuje, že předmět budoucích činností společnosti Capricorn se bude značně lišit od činností skupiny Nürburgring Gruppe (viz níže, zejména oddíl 6.1.5). |
| --- | --- |

(237)

Komise zjišťuje, že předmět budoucích činností společnosti Capricorn se bude značně lišit od činností skupiny Nürburgring Gruppe (viz níže, zejména oddíl 6.1.5).

6.1.2.   Kupní cena

Kupní cena

| (238) | Aby se zabránilo hospodářské návaznosti, musí být aktiva v rámci nabídkového řízení prodána za jejich tržní hodnotu. |
| --- | --- |

(238)

Aby se zabránilo hospodářské návaznosti, musí být aktiva v rámci nabídkového řízení prodána za jejich tržní hodnotu.

| (239) | Tržní hodnota je cena, kterou by mohl stanovit soukromý investor působící za tržních podmínek (164). |
| --- | --- |

(239)

Tržní hodnota je cena, kterou by mohl stanovit soukromý investor působící za tržních podmínek (164).

164

| (240) | Německo aktiva prodalo v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním. |
| --- | --- |

(240)

Německo aktiva prodalo v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním.

| (241) | Zaprvé neobsahovala výzva k vyjádření zájmu o aktiva Nürburgringu žádné omezení ohledně předkladatelů nabídky, proto nabídku mohl v nabídkovém řízení předložit kdokoli. |
| --- | --- |

(241)

Zaprvé neobsahovala výzva k vyjádření zájmu o aktiva Nürburgringu žádné omezení ohledně předkladatelů nabídky, proto nabídku mohl v nabídkovém řízení předložit kdokoli.

| (242) | Zadruhé je třeba s ohledem na zásadu transparentnosti konstatovat, že prodávající dali všem poskytovatelům nabídky dostatek času na přiměřené posouzení aktiv a zpřístupnili všechny nezbytné a podrobné informace. Podle dopisu o postupu „Project RING – procedures for the submission of a final offer“, který společnost KPMG zaslala zájemcům dne 17. října 2013, měli předkladatelé nabídky, kteří byli schopni doložit zajištěné financování ceny obsažené ve svých orientačních nabídkách, dostat rozsáhlý přístup do elektronické datové místnosti a mohli se zúčastnit setkání s vedením společnosti NBG a strukturovaného procesu otázek a odpovědí. Naopak předkladatelé nabídky, kteří nebyli schopni předložit uvedené zajištění a doklad o dostupnosti nezbytných finančních prostředků, získali pouze omezený přístup do elektronické datové místnosti a k souboru finančních skutečností (dále jen „soubor“) prodávajících; prý se mohli setkat s členy týmu, který soubor vypracoval, provést prohlídku v terénu a zúčastnit se setkání k předchozí diskusi o návrhu kupní smlouvy. |
| --- | --- |

(242)

Zadruhé je třeba s ohledem na zásadu transparentnosti konstatovat, že prodávající dali všem poskytovatelům nabídky dostatek času na přiměřené posouzení aktiv a zpřístupnili všechny nezbytné a podrobné informace. Podle dopisu o postupu „Project RING – procedures for the submission of a final offer“, který společnost KPMG zaslala zájemcům dne 17. října 2013, měli předkladatelé nabídky, kteří byli schopni doložit zajištěné financování ceny obsažené ve svých orientačních nabídkách, dostat rozsáhlý přístup do elektronické datové místnosti a mohli se zúčastnit setkání s vedením společnosti NBG a strukturovaného procesu otázek a odpovědí. Naopak předkladatelé nabídky, kteří nebyli schopni předložit uvedené zajištění a doklad o dostupnosti nezbytných finančních prostředků, získali pouze omezený přístup do elektronické datové místnosti a k souboru finančních skutečností (dále jen „soubor“) prodávajících; prý se mohli setkat s členy týmu, který soubor vypracoval, provést prohlídku v terénu a zúčastnit se setkání k předchozí diskusi o návrhu kupní smlouvy.

| (243) | Kromě toho byli prodávající (KPMG) a všichni předkladatelé nabídky, kteří se kvalifikovali do příslušné fáze nabídkového řízení, v kontaktu od července 2013 do dubna 2014 prostřednictvím dopisů a e-mailů, aby mohly být těmto předkladatelům nabídky zprostředkovány všechny relevantní informace a vysvětlení. V tomto rámci byly zodpovídány dotazy těchto předkladatelů nabídky nebo byly vydávány reakce na jejich tvrzení a byly jim předány všechny informace k dalším krokům nabídkového řízení. Tak například poslala společnost KPMG předkladatelům nabídky následující dopisy a e-maily: (a) dopis ze dne 19. července 2013, kterým byli předkladatelé nabídky informováni o postupu předložení orientační nabídky; (b) dopis ze dne 12. září 2013, kterým bylo předkladatelům nabídky sděleno prodloužení lhůty pro předložení orientačních nabídek; (c) e-mail ze dne 19. září 2013, kterým jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 5]) obdržel novější informace o finanční výkonnosti Nürburgringu; (d) dopis ze dne 17. října 2013, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) informován o postupu podání konečné nabídky; (e) e-mail ze dne 28. října 2013, v němž byly jednomu z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 2]) sděleny předběžné termíny setkání se zájemci; (f) dopis ze dne 3. prosince 2013, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 6]) informován o tom, že jeho orientační nabídka nebude již brána v úvahu, protože jeho finanční partneři odstoupili a neuvedl žádné jiné, proto bylo financování nabídky posouzeno jako nezajištěné a pravděpodobnost uzavření dohody byla vyhodnocena jako nedostatečná; (g) dopis ze dne 11. prosince 2013 s rozsáhlým a jasným vysvětlením problémů a tvrzení, která předložil jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) v dopise ze dne 9. prosince 2013 (dva dny předtím); (h) dopis ze dne 18. prosince 2013 s rozsáhlými a jasným vysvětleními problémů a tvrzení, která vyjádřil jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) v dopise ze dne 11. prosince 2013 (sedm dní předtím); (i) e-mail ze dne 18. února 2014, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) vybídnut a vyzván k určitému upřesnění a potvrzení své konečné nabídky, kterou zaslal e-mailem ze dne 17. února 2014 (den předtím), mimo jiné byl vyzván k doložení svého závazného příslibu financování např. ve formě závazného potvrzujícího dopisu a k bližšímu rozvedení, kdy s nepředloženými přísliby financování počítá a kdy s konečnou platností stanoví obchodní podmínky nabídky; (j) e-mail ze dne 9. dubna 2014, kterým bylo jednomu předkladateli nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) na jeho e-mail (zaslaný sedm dní předtím) ze dne 2. dubna 2014 sděleno, že společnost KPMG neobdržela ještě žádné bližší údaje ke struktuře financování jím plánované ani písemné potvrzení třetích osob o podpoře jeho nabídky. |
| --- | --- |

(243)

Kromě toho byli prodávající (KPMG) a všichni předkladatelé nabídky, kteří se kvalifikovali do příslušné fáze nabídkového řízení, v kontaktu od července 2013 do dubna 2014 prostřednictvím dopisů a e-mailů, aby mohly být těmto předkladatelům nabídky zprostředkovány všechny relevantní informace a vysvětlení. V tomto rámci byly zodpovídány dotazy těchto předkladatelů nabídky nebo byly vydávány reakce na jejich tvrzení a byly jim předány všechny informace k dalším krokům nabídkového řízení. Tak například poslala společnost KPMG předkladatelům nabídky následující dopisy a e-maily: (a) dopis ze dne 19. července 2013, kterým byli předkladatelé nabídky informováni o postupu předložení orientační nabídky; (b) dopis ze dne 12. září 2013, kterým bylo předkladatelům nabídky sděleno prodloužení lhůty pro předložení orientačních nabídek; (c) e-mail ze dne 19. září 2013, kterým jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 5]) obdržel novější informace o finanční výkonnosti Nürburgringu; (d) dopis ze dne 17. října 2013, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) informován o postupu podání konečné nabídky; (e) e-mail ze dne 28. října 2013, v němž byly jednomu z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 2]) sděleny předběžné termíny setkání se zájemci; (f) dopis ze dne 3. prosince 2013, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 6]) informován o tom, že jeho orientační nabídka nebude již brána v úvahu, protože jeho finanční partneři odstoupili a neuvedl žádné jiné, proto bylo financování nabídky posouzeno jako nezajištěné a pravděpodobnost uzavření dohody byla vyhodnocena jako nedostatečná; (g) dopis ze dne 11. prosince 2013 s rozsáhlým a jasným vysvětlením problémů a tvrzení, která předložil jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) v dopise ze dne 9. prosince 2013 (dva dny předtím); (h) dopis ze dne 18. prosince 2013 s rozsáhlými a jasným vysvětleními problémů a tvrzení, která vyjádřil jeden z předkladatelů nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) v dopise ze dne 11. prosince 2013 (sedm dní předtím); (i) e-mail ze dne 18. února 2014, kterým byl jeden předkladatel nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) vybídnut a vyzván k určitému upřesnění a potvrzení své konečné nabídky, kterou zaslal e-mailem ze dne 17. února 2014 (den předtím), mimo jiné byl vyzván k doložení svého závazného příslibu financování např. ve formě závazného potvrzujícího dopisu a k bližšímu rozvedení, kdy s nepředloženými přísliby financování počítá a kdy s konečnou platností stanoví obchodní podmínky nabídky; (j) e-mail ze dne 9. dubna 2014, kterým bylo jednomu předkladateli nabídky ([předkladatel nabídky č. 3]) na jeho e-mail (zaslaný sedm dní předtím) ze dne 2. dubna 2014 sděleno, že společnost KPMG neobdržela ještě žádné bližší údaje ke struktuře financování jím plánované ani písemné potvrzení třetích osob o podpoře jeho nabídky.

| (244) | Zatřetí vyplývá z podkladů předložených Německem, že v žádné fázi nabídkového řízení nebyl žádný předkladatel nabídky diskriminován. Jak je vyjádřeno v 235. bodě odůvodnění, obdrželi všichni předkladatelé nabídky informace a upřesnění ohledně kritérií výběru, pravidel a postupů v nabídkovém řízení, lhůt pro předložení orientační a konečné nabídky, prodloužení takových lhůt, finanční situace Nürburgringu, údajů chybějících v orientačních nebo konečných nabídkách předkladatelů nabídky a jejich možných otázek. Současně nebyli předkladatelé nabídky, kteří splnili kritéria výběru nabídkového řízení (zejména předložení potvrzení od finančních partnerů o financování nabídek), vyloučeni z jednání. Komise kromě toho uvádí, že s žádným předkladatelem nabídky nebylo vedeno výhradní jednání a že jednání probíhala v přiměřeném časovém rámci i s předkladateli nabídky, jejichž konečné nabídky neobsahovaly uvedené potvrzení o financování, jelikož takové potvrzení mohlo být ještě předloženo. |
| --- | --- |

(244)

Zatřetí vyplývá z podkladů předložených Německem, že v žádné fázi nabídkového řízení nebyl žádný předkladatel nabídky diskriminován. Jak je vyjádřeno v 235. bodě odůvodnění, obdrželi všichni předkladatelé nabídky informace a upřesnění ohledně kritérií výběru, pravidel a postupů v nabídkovém řízení, lhůt pro předložení orientační a konečné nabídky, prodloužení takových lhůt, finanční situace Nürburgringu, údajů chybějících v orientačních nebo konečných nabídkách předkladatelů nabídky a jejich možných otázek. Současně nebyli předkladatelé nabídky, kteří splnili kritéria výběru nabídkového řízení (zejména předložení potvrzení od finančních partnerů o financování nabídek), vyloučeni z jednání. Komise kromě toho uvádí, že s žádným předkladatelem nabídky nebylo vedeno výhradní jednání a že jednání probíhala v přiměřeném časovém rámci i s předkladateli nabídky, jejichž konečné nabídky neobsahovaly uvedené potvrzení o financování, jelikož takové potvrzení mohlo být ještě předloženo.

| (245) | Jak je popsáno v 54. bodě odůvodnění, obsahuje kupní smlouva ustanovení, podle kterého se smluvní strany zavazují k plnění smlouvy, pokud: (1) Komise vydá pravomocné rozhodnutí, ze kterého bude vyplývat, že ani na nabyvatele, ani na jeho provozní společnost nelze pohlížet jako na příjemce zde zkoumané podpory a že případné navrácení podpory se nebude v souladu s tím týkat ani nabyvatele, ani provozní společnosti, a (2a) uběhla lhůta pro soudní přezkum rozhodnutí Komise bez podání opravného prostředku nebo (2b) po podání opravného prostředku byl vydán pravomocný rozsudek Soudního dvora, který rozhodnutí Komise potvrzuje. Německo objasnilo, že toto ustanovení je vysvětleno chybějící ochotou předkladatele nabídky převzít riziko odpovědnosti za navrácení státní podpory, že prodávající toto ustanovení akceptovali, aby aktiva mohli prodat, a že prodávající, jak bylo vysvětleno již v prvním návrhu kupní smlouvy, upozorňovali předkladatele nabídky od začátku nabídkového řízení na to, že jsou připraveni hovořit s nimi o dopadu řízení o podpoře (165). Německo dále objasnilo, že rozhodnutí Komise o státní podpoře pro Nürburgring bylo podmínkou v návrzích na zvýšení ceny od společnosti Capricorn, [předkladatele nabídky č. 2] a [překladatele nabídky č. 3] ke kupní smlouvě. |
| --- | --- |

(245)

Jak je popsáno v 54. bodě odůvodnění, obsahuje kupní smlouva ustanovení, podle kterého se smluvní strany zavazují k plnění smlouvy, pokud: (1) Komise vydá pravomocné rozhodnutí, ze kterého bude vyplývat, že ani na nabyvatele, ani na jeho provozní společnost nelze pohlížet jako na příjemce zde zkoumané podpory a že případné navrácení podpory se nebude v souladu s tím týkat ani nabyvatele, ani provozní společnosti, a (2a) uběhla lhůta pro soudní přezkum rozhodnutí Komise bez podání opravného prostředku nebo (2b) po podání opravného prostředku byl vydán pravomocný rozsudek Soudního dvora, který rozhodnutí Komise potvrzuje. Německo objasnilo, že toto ustanovení je vysvětleno chybějící ochotou předkladatele nabídky převzít riziko odpovědnosti za navrácení státní podpory, že prodávající toto ustanovení akceptovali, aby aktiva mohli prodat, a že prodávající, jak bylo vysvětleno již v prvním návrhu kupní smlouvy, upozorňovali předkladatele nabídky od začátku nabídkového řízení na to, že jsou připraveni hovořit s nimi o dopadu řízení o podpoře (165). Německo dále objasnilo, že rozhodnutí Komise o státní podpoře pro Nürburgring bylo podmínkou v návrzích na zvýšení ceny od společnosti Capricorn, [předkladatele nabídky č. 2] a [překladatele nabídky č. 3] ke kupní smlouvě.

165

| (246) | Začtvrté nebyly pro předkladatele nabídky stanoveny kromě omezení podmíněných právním rámcem žádné podmínky, jak lze jednoznačně vyčíst z výzvy k vyjádření zájmu a dopisů společnosti KPMG adresovaných předkladatelům nabídky. |
| --- | --- |

(246)

Začtvrté nebyly pro předkladatele nabídky stanoveny kromě omezení podmíněných právním rámcem žádné podmínky, jak lze jednoznačně vyčíst z výzvy k vyjádření zájmu a dopisů společnosti KPMG adresovaných předkladatelům nabídky.

| (247) | Z toho plyne, že toto výběrové řízení samo o sobě dostatečně zajišťuje, že cena aktiv prodaných nabyvateli odpovídá tržní hodnotě. Komise tak dospívá k závěru, že prodej aktiv proběhl za tržní cenu, protože aktiva byla v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení prodána předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním. |
| --- | --- |

(247)

Z toho plyne, že toto výběrové řízení samo o sobě dostatečně zajišťuje, že cena aktiv prodaných nabyvateli odpovídá tržní hodnotě. Komise tak dospívá k závěru, že prodej aktiv proběhl za tržní cenu, protože aktiva byla v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení prodána předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním.

6.1.3.   Totožnost nabyvatele

Totožnost nabyvatele

| (248) | Komise musí konstatovat, že mezi novým vlastníkem aktiv a společnostmi NG, MSR a CMHN neexistují žádné vazby, aby při případném navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem bylo možné vyloučit odpovědnost nového vlastníka. |
| --- | --- |

(248)

Komise musí konstatovat, že mezi novým vlastníkem aktiv a společnostmi NG, MSR a CMHN neexistují žádné vazby, aby při případném navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem bylo možné vyloučit odpovědnost nového vlastníka.

| (249) | Mezi společností Capricorn a společnostmi NG, MSR a CMHN nebo jejich podílníky nebo dosavadními nájemci Nürburgringu neexistují ani podnikové, ani osobní přímé či nepřímé vazby. Na základě toho neexistují žádné vazby mezi skupinou Nürburgring Gruppe a jejími podílníky na jedné straně a novým vlastníkem a jeho podílníky na straně druhé. |
| --- | --- |

(249)

Mezi společností Capricorn a společnostmi NG, MSR a CMHN nebo jejich podílníky nebo dosavadními nájemci Nürburgringu neexistují ani podnikové, ani osobní přímé či nepřímé vazby. Na základě toho neexistují žádné vazby mezi skupinou Nürburgring Gruppe a jejími podílníky na jedné straně a novým vlastníkem a jeho podílníky na straně druhé.

| (250) | Proto dospívá Komise k závěru, že kupující je podnik nezávislý na společnostech NG, MSR a CMHN. |
| --- | --- |

(250)

Proto dospívá Komise k závěru, že kupující je podnik nezávislý na společnostech NG, MSR a CMHN.

6.1.4.   Doba prodeje

Doba prodeje

| (251) | Komise musí prověřit, zda doba nabídkového řízení může vést k obejití rozhodnutí Komise o navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(251)

Komise musí prověřit, zda doba nabídkového řízení může vést k obejití rozhodnutí Komise o navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem.

| (252) | V tomto případě Komise shledává, že v návaznosti na rozšíření hlavního vyšetřovacího řízení na opatření, která byla Komisi oznámena jako podpora na záchranu, zahájil v roce 2012 příslušný německý okresní soud insolvenční řízení a byli jmenováni insolvenční správci. Prodej aktiv zahájili insolvenční správci v květnu 2013 předtím, než bylo vydáno rozhodnutí Komise o ukončení formálního vyšetřovacího řízení. Jelikož nabyvatel trvá na tom, že převod proběhne až poté, co již nebude možné napadnout soudně konečné rozhodnutí Komise, vstoupí kupní smlouva v platnost až po vydání tohoto rozhodnutí o navrácení podpory a i insolvenční řízení bude ukončeno až poté. Platba první splátky kupní ceny proběhla před vydáním tohoto rozhodnutí. Podle kupní smlouvy nabude převod aktiv účinnosti v den, kdy toto rozhodnutí nabude právní moci. |
| --- | --- |

(252)

V tomto případě Komise shledává, že v návaznosti na rozšíření hlavního vyšetřovacího řízení na opatření, která byla Komisi oznámena jako podpora na záchranu, zahájil v roce 2012 příslušný německý okresní soud insolvenční řízení a byli jmenováni insolvenční správci. Prodej aktiv zahájili insolvenční správci v květnu 2013 předtím, než bylo vydáno rozhodnutí Komise o ukončení formálního vyšetřovacího řízení. Jelikož nabyvatel trvá na tom, že převod proběhne až poté, co již nebude možné napadnout soudně konečné rozhodnutí Komise, vstoupí kupní smlouva v platnost až po vydání tohoto rozhodnutí o navrácení podpory a i insolvenční řízení bude ukončeno až poté. Platba první splátky kupní ceny proběhla před vydáním tohoto rozhodnutí. Podle kupní smlouvy nabude převod aktiv účinnosti v den, kdy toto rozhodnutí nabude právní moci.

| (253) | V tomto případě připomíná skutečnost, že prodej zahájili insolvenční správci jmenovací příslušným okresním soudem a rozhodnutí o převodu aktiv bylo vyhlášeno před vydáním tohoto rozhodnutí Komise, nepoukazuje dle názoru Komise tak jednoznačně na hospodářskou návaznost, jako by tomu bylo v případě, kdy by o prodeji rozhodli sami příjemci podpory nebo proces prodeje by byl zahájen až po vydání tohoto rozhodnutí |
| --- | --- |

(253)

V tomto případě připomíná skutečnost, že prodej zahájili insolvenční správci jmenovací příslušným okresním soudem a rozhodnutí o převodu aktiv bylo vyhlášeno před vydáním tohoto rozhodnutí Komise, nepoukazuje dle názoru Komise tak jednoznačně na hospodářskou návaznost, jako by tomu bylo v případě, kdy by o prodeji rozhodli sami příjemci podpory nebo proces prodeje by byl zahájen až po vydání tohoto rozhodnutí

6.1.5.   Ekonomická důslednost transakce

Ekonomická důslednost transakce

| (254) | Kritérium ekonomické důslednosti transakce slouží k posouzení, zda nabyvatel aktiv bude tato aktiva používat stejným způsobem jako dřívější vlastníci, nebo k jiné činnosti či strategii. |
| --- | --- |

(254)

Kritérium ekonomické důslednosti transakce slouží k posouzení, zda nabyvatel aktiv bude tato aktiva používat stejným způsobem jako dřívější vlastníci, nebo k jiné činnosti či strategii.

| (255) | Komise se domnívá, že nový vlastník bude mít možnost vykonávat své činnosti za jiných podmínek než společnosti NG, MSR a CMHN a realizovat svůj vlastní obchodní model. |
| --- | --- |

(255)

Komise se domnívá, že nový vlastník bude mít možnost vykonávat své činnosti za jiných podmínek než společnosti NG, MSR a CMHN a realizovat svůj vlastní obchodní model.

| (256) | Obchodní koncept prodávajících nabyvatel nepřevezme. Obě závodní dráhy, které jsou k dispozici (okruh Grand Prix a Nordschleife) budou v budoucnosti využívány [...], které umožní [...]. Za tímto účelem plánuje společnost Capricorn výstavbu dalších zařízení a vybavení [...]. Provoz části zařízení, která byla postavena v rámci dílčí oblasti II projektu Nürburgring 2009, bude pozastaven (např. [...]). Horská dráha ringoracer bude prodána a ringocard jako platební systém bude zrušena. V ringoboulevardu budou [...]. |
| --- | --- |

(256)

Obchodní koncept prodávajících nabyvatel nepřevezme. Obě závodní dráhy, které jsou k dispozici (okruh Grand Prix a Nordschleife) budou v budoucnosti využívány [...], které umožní [...]. Za tímto účelem plánuje společnost Capricorn výstavbu dalších zařízení a vybavení [...]. Provoz části zařízení, která byla postavena v rámci dílčí oblasti II projektu Nürburgring 2009, bude pozastaven (např. [...]). Horská dráha ringoracer bude prodána a ringocard jako platební systém bude zrušena. V ringoboulevardu budou [...].

o

o

o

| (257) | Kromě toho se Nürburgring změní podle plánů nabyvatele z turistické atrakce na technologický klastr a průmyslové centrum. Využití závodních drah k [...] a [...] mají tvořit těžiště aktivit na Nürburgringu. Navíc mají být zvýšeny pomocí [...]. Nabyvatel mimo to plánuje na Nürburgringu [...], přičemž [...]. |
| --- | --- |

(257)

Kromě toho se Nürburgring změní podle plánů nabyvatele z turistické atrakce na technologický klastr a průmyslové centrum. Využití závodních drah k [...] a [...] mají tvořit těžiště aktivit na Nürburgringu. Navíc mají být zvýšeny pomocí [...]. Nabyvatel mimo to plánuje na Nürburgringu [...], přičemž [...].

| (258) | Nabyvatel nebude tedy aktiva využívat stejně jako společnosti v úpadku. Naproti tomu chce společnost Capricorn nabytá aktiva zahrnout do svého vlastního obchodního konceptu a vytvořit synergie, což odůvodňuje její zájem o koupi aktiv. V porovnání se současným obchodním modelem vytvořila nový koncept týkající se používání aktiv. Kromě toho byl provoz některých aktiv strukturálně ztrátový, což by mohlo vyžadovat další restrukturalizační a optimalizační opatření. |
| --- | --- |

(258)

Nabyvatel nebude tedy aktiva využívat stejně jako společnosti v úpadku. Naproti tomu chce společnost Capricorn nabytá aktiva zahrnout do svého vlastního obchodního konceptu a vytvořit synergie, což odůvodňuje její zájem o koupi aktiv. V porovnání se současným obchodním modelem vytvořila nový koncept týkající se používání aktiv. Kromě toho byl provoz některých aktiv strukturálně ztrátový, což by mohlo vyžadovat další restrukturalizační a optimalizační opatření.

| (259) | Uvedené aspekty ukazují, že ekonomická důslednost nabídky společnosti Capricorn nespočívá v pokračování ekonomické činnosti skupiny Nürburgring Gruppe, nýbrž v integraci určitých aktiv a části zaměstnanců skupiny do koncernu, který postupuje podle své vlastní ekonomické logiky. |
| --- | --- |

(259)

Uvedené aspekty ukazují, že ekonomická důslednost nabídky společnosti Capricorn nespočívá v pokračování ekonomické činnosti skupiny Nürburgring Gruppe, nýbrž v integraci určitých aktiv a části zaměstnanců skupiny do koncernu, který postupuje podle své vlastní ekonomické logiky.

| (260) | Proto dospívá Komise k závěru, že ekonomická důslednost provozu spočívá v tom, že bude novému vlastníkovi umožněno používat aktiva společností NG, MSR a CMHN za jiných podmínek, a nikoli v pokračování strategie těchto podniků. |
| --- | --- |

(260)

Proto dospívá Komise k závěru, že ekonomická důslednost provozu spočívá v tom, že bude novému vlastníkovi umožněno používat aktiva společností NG, MSR a CMHN za jiných podmínek, a nikoli v pokračování strategie těchto podniků.

6.1.6.   Závěr k hospodářské návaznosti společností NG, MSR a CMHN prodejem aktiv

Závěr k hospodářské návaznosti společností NG, MSR a CMHN prodejem aktiv

| (261) | Aktiva byla prodána v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení za jejich tržní hodnotu, která byla při tom zjištěna, předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním. Německo sdělilo Komisi, že nemá žádné ekonomické ani podnikové vazby na společnosti NG, MSR a CMHN. Rozhodnutí o prodeji bylo přijato před případným negativním rozhodnutím Komise v souvislosti s formálním vyšetřovacím řízením. Nový vlastník bude aktiva používat za jiných podmínek a podle jiného obchodního modelu než společnosti NG, MSR a CMHN; předmět jeho činností se bude výrazně lišit od předmětu činností skupiny Nürburgring Gruppe. |
| --- | --- |

(261)

Aktiva byla prodána v otevřeném, transparentním, nediskriminujícím a ničím nepodmíněném nabídkovém řízení za jejich tržní hodnotu, která byla při tom zjištěna, předkladateli nabídky, který předložil nejvyšší nabídku se zajištěným financováním. Německo sdělilo Komisi, že nemá žádné ekonomické ani podnikové vazby na společnosti NG, MSR a CMHN. Rozhodnutí o prodeji bylo přijato před případným negativním rozhodnutím Komise v souvislosti s formálním vyšetřovacím řízením. Nový vlastník bude aktiva používat za jiných podmínek a podle jiného obchodního modelu než společnosti NG, MSR a CMHN; předmět jeho činností se bude výrazně lišit od předmětu činností skupiny Nürburgring Gruppe.

| (262) | Vzhledem k tomu dospěla Komise k závěru, že mezi společnostmi NG, MSR a CMHN a nabyvatelem aktiv, společností Capricorn, nebo její provozní společností neexistuje žádná hospodářská návaznost, proto neodpovídá za případnou státní podporu, kterou musí příjemci vrátit. |
| --- | --- |

(262)

Vzhledem k tomu dospěla Komise k závěru, že mezi společnostmi NG, MSR a CMHN a nabyvatelem aktiv, společností Capricorn, nebo její provozní společností neexistuje žádná hospodářská návaznost, proto neodpovídá za případnou státní podporu, kterou musí příjemci vrátit.

6.1.7.   Závislost plnění smlouvy na rozhodnutí Komise

Závislost plnění smlouvy na rozhodnutí Komise

| (263) | Kupní smlouva uzavřená mezi prodávajícími a společností Capricorn obsahuje ustanovení, podle kterého prodej aktiv Nürburgringu proběhne až poté, co bude pravomocným rozhodnutím Komise stanoveno, že vrácení podpory nebude vyžadováno po nabyvateli aktiv. Jak už bylo uvedeno v 56. bodě odůvodnění, pokud začátkem roku 2015 nebude ještě platit pravomocné rozhodnutí Komise, budou prodávaná aktiva prodána před 1. lednem 2015 společnosti NewCo, v němž bude podíl ve výši 95,1 % vlastnit nabyvatel a podíl ve výši 4,9 % nezávislý správce. Správce bude jednat v zájmu věřitelů a nikoli v zájmu příjemců podpory v úpadku, nebude však vázán pokyny věřitelů. Dále bude mezi společnostmi NewCo a OpCo uzavřena smlouva o provozním nájmu, jejíž účinnost skončí dnem plnění. Obchodní činnost společnosti OpCo bude vedena jejím jménem, na základě jejího obchodního plánu a se zaměstnanci, které si sama vybere. Společnost NewCo obdrží od společnosti OpCo roční nájemné v celkové výši [4,6–5,1] mil. EUR, které bude zahrnuto do konkurzní podstaty podniků Nürburgringu (všechny platby ve prospěch konkurzní podstaty budou převáděny na správcovské účty insolvenčních správců výhradně za účelem výplaty věřitelům). Jakmile nabude rozhodnutí Komise právní moci, převede správce všechny své podíly ve společnosti NewCo na nabyvatele. Pokud však nabyvatel nedostojí svým smluvním platebním závazkům, bude správce moci aktiva prodat. Pokud by bylo rozhodnutí Komise prohlášeno za neplatné, přešla by aktiva opět na insolvenční správce, kteří by je pak museli neprodleně prodat, jelikož dokonce i v takovém případě i nadále platí v německém insolvenčním právu povinnost likvidace. Možnost dalšího provádění obchodů podniků Nürburgringu společností NewCo neexistuje. |
| --- | --- |

(263)

Kupní smlouva uzavřená mezi prodávajícími a společností Capricorn obsahuje ustanovení, podle kterého prodej aktiv Nürburgringu proběhne až poté, co bude pravomocným rozhodnutím Komise stanoveno, že vrácení podpory nebude vyžadováno po nabyvateli aktiv. Jak už bylo uvedeno v 56. bodě odůvodnění, pokud začátkem roku 2015 nebude ještě platit pravomocné rozhodnutí Komise, budou prodávaná aktiva prodána před 1. lednem 2015 společnosti NewCo, v němž bude podíl ve výši 95,1 % vlastnit nabyvatel a podíl ve výši 4,9 % nezávislý správce. Správce bude jednat v zájmu věřitelů a nikoli v zájmu příjemců podpory v úpadku, nebude však vázán pokyny věřitelů. Dále bude mezi společnostmi NewCo a OpCo uzavřena smlouva o provozním nájmu, jejíž účinnost skončí dnem plnění. Obchodní činnost společnosti OpCo bude vedena jejím jménem, na základě jejího obchodního plánu a se zaměstnanci, které si sama vybere. Společnost NewCo obdrží od společnosti OpCo roční nájemné v celkové výši [4,6–5,1] mil. EUR, které bude zahrnuto do konkurzní podstaty podniků Nürburgringu (všechny platby ve prospěch konkurzní podstaty budou převáděny na správcovské účty insolvenčních správců výhradně za účelem výplaty věřitelům). Jakmile nabude rozhodnutí Komise právní moci, převede správce všechny své podíly ve společnosti NewCo na nabyvatele. Pokud však nabyvatel nedostojí svým smluvním platebním závazkům, bude správce moci aktiva prodat. Pokud by bylo rozhodnutí Komise prohlášeno za neplatné, přešla by aktiva opět na insolvenční správce, kteří by je pak museli neprodleně prodat, jelikož dokonce i v takovém případě i nadále platí v německém insolvenčním právu povinnost likvidace. Možnost dalšího provádění obchodů podniků Nürburgringu společností NewCo neexistuje.

| (264) | Komise konstatuje, že tímto postupem:






  (a) | skutečný prodej aktiv příjemců proběhne do čtyř měsíců po přijetí tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- | --- |

(264)

Komise konstatuje, že tímto postupem:

(a)

skutečný prodej aktiv příjemců proběhne do čtyř měsíců po přijetí tohoto rozhodnutí;

| (b) | i když k ukončení transakce dojde později, vykonává kupující již v mezičase kontrolu nad společností, v níž vlastní převážnou většinu aktiv a v níž zbývající část aktiv patří správci, jenž je na dlužnících nezávislý a nepodléhá pokynům jejich věřitelů; |
| --- | --- |

(b)

i když k ukončení transakce dojde později, vykonává kupující již v mezičase kontrolu nad společností, v níž vlastní převážnou většinu aktiv a v níž zbývající část aktiv patří správci, jenž je na dlužnících nezávislý a nepodléhá pokynům jejich věřitelů;

| (c) | navrácení podpory není odloženo; a |
| --- | --- |

(c)

navrácení podpory není odloženo; a

| (d) | příjemci neodvolatelně opustí trh a nebudou vykonávat žádnou obchodní činnost ani neobdrží peněžní toky. Budou zlikvidováni, jakmile budou upraveny jejich pohledávky a závazky a budou vyřízeny potřebné formality (viz 55. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(d)

příjemci neodvolatelně opustí trh a nebudou vykonávat žádnou obchodní činnost ani neobdrží peněžní toky. Budou zlikvidováni, jakmile budou upraveny jejich pohledávky a závazky a budou vyřízeny potřebné formality (viz 55. bod odůvodnění).

| (265) | Komise si dále všímá, že nabídky ostatních předkladatelů nabídky, kteří se dostali zcela nebo téměř do konečné fáze nabídkového řízení, obsahovaly podobné podmínky (166). Proto dospívá Komise k závěru, že v tomto případě není zamýšleno ani nehrozí, že by bylo navrácení podpory obcházeno, a že dotčený postup má pouze za cíl řádnou likvidaci. |
| --- | --- |

(265)

Komise si dále všímá, že nabídky ostatních předkladatelů nabídky, kteří se dostali zcela nebo téměř do konečné fáze nabídkového řízení, obsahovaly podobné podmínky (166). Proto dospívá Komise k závěru, že v tomto případě není zamýšleno ani nehrozí, že by bylo navrácení podpory obcházeno, a že dotčený postup má pouze za cíl řádnou likvidaci.

166

6.2.   STÍŽNOSTI NA PRODEJ AKTIV

6.2.1.   Stížnosti stěžovatelů č. 1 a 2

Stížnosti stěžovatelů č. 1 a 2

| (266) | Vycházejíc z údajů insolvenčních správců a stěžovatelů č. 1 až 4 nepovažuje Komise výtky předložené stěžovatelem č. 1 a stěžovatelem č. 2 za důvodné. Aktiva Nürburgringu byla rozdělena do 11 skupin. Na základě důkazů, které předložili insolvenční správci a stěžovatelé č. 1 až 4, dospěla Komise k názoru, že předkladatelé nabídky mohli předkládat nabídky na jedno aktivum, několik aktiv nebo na všechna aktiva v otevřeném, transparentním a nediskriminujícím výběrovém řízení. I když společnost Capricorn jako předkladatel nabídky s nejvyšší nabídkou se zajištěným financováním ve výběrovém řízení nakonec získala všechna aktiva, není to samo o sobě důkaz o hospodářské návaznosti (viz též oddíl 6.2.7). V této souvislosti se Komise domnívá, že stěžovatelům č. 1 a 2 šlo spíše o zabránění převodu závodní dráhy na soukromého investora. |
| --- | --- |

(266)

Vycházejíc z údajů insolvenčních správců a stěžovatelů č. 1 až 4 nepovažuje Komise výtky předložené stěžovatelem č. 1 a stěžovatelem č. 2 za důvodné. Aktiva Nürburgringu byla rozdělena do 11 skupin. Na základě důkazů, které předložili insolvenční správci a stěžovatelé č. 1 až 4, dospěla Komise k názoru, že předkladatelé nabídky mohli předkládat nabídky na jedno aktivum, několik aktiv nebo na všechna aktiva v otevřeném, transparentním a nediskriminujícím výběrovém řízení. I když společnost Capricorn jako předkladatel nabídky s nejvyšší nabídkou se zajištěným financováním ve výběrovém řízení nakonec získala všechna aktiva, není to samo o sobě důkaz o hospodářské návaznosti (viz též oddíl 6.2.7). V této souvislosti se Komise domnívá, že stěžovatelům č. 1 a 2 šlo spíše o zabránění převodu závodní dráhy na soukromého investora.

| (267) | Předkladatelé nabídky, kteří stejně jako stěžovatel č. 2 předložili nabídku pouze na jednotlivé skupiny aktiv, nebyli informováni o prodloužení lhůty pro předložení závazných nabídek do 17. února 2014, protože jejich orientační nabídky nepřicházely z důvodu své nízké hodnoty v úvahu pro druhou fázi výběrového řízení. Komise se domnívá, že to ale nebylo porušení zásady transparentnosti, protože těmto předkladatelům nabídky bylo sděleno, že svou orientační nabídku mohou kdykoli před výběrem vítěze zvýšit, a je třeba předpokládat, že insolvenční správci by v tomto případě v souladu se zásadou rovného zacházení předkladatele nabídky o prodloužení lhůty informovali. |
| --- | --- |

(267)

Předkladatelé nabídky, kteří stejně jako stěžovatel č. 2 předložili nabídku pouze na jednotlivé skupiny aktiv, nebyli informováni o prodloužení lhůty pro předložení závazných nabídek do 17. února 2014, protože jejich orientační nabídky nepřicházely z důvodu své nízké hodnoty v úvahu pro druhou fázi výběrového řízení. Komise se domnívá, že to ale nebylo porušení zásady transparentnosti, protože těmto předkladatelům nabídky bylo sděleno, že svou orientační nabídku mohou kdykoli před výběrem vítěze zvýšit, a je třeba předpokládat, že insolvenční správci by v tomto případě v souladu se zásadou rovného zacházení předkladatele nabídky o prodloužení lhůty informovali.

| (268) | Komise pokládá za rozumné a efektivní, že přístup k podrobným informacím o aktivech obdrželi pouze předkladatelé nabídky (s nimi mohli mimo jiné posoudit potřebu budoucích investic), jejichž nabídka měla dostatečně vysokou hodnotu. Vzhledem k informacím poskytnutým v různých fázích řízení zastává Komise názor, že předkladatelům nabídky byl pro sestavení jejich nabídek dodán dostatek informací. Kromě toho neuvedli stěžovatelé č. 1 a 2 žádné konkrétní informace, které by bránily v předložení nabídky. |
| --- | --- |

(268)

Komise pokládá za rozumné a efektivní, že přístup k podrobným informacím o aktivech obdrželi pouze předkladatelé nabídky (s nimi mohli mimo jiné posoudit potřebu budoucích investic), jejichž nabídka měla dostatečně vysokou hodnotu. Vzhledem k informacím poskytnutým v různých fázích řízení zastává Komise názor, že předkladatelům nabídky byl pro sestavení jejich nabídek dodán dostatek informací. Kromě toho neuvedli stěžovatelé č. 1 a 2 žádné konkrétní informace, které by bránily v předložení nabídky.

| (269) | V souvislosti s dlouhodobými smluvními vztahy vyplývajícími údajně z podkladů k nabídkovému řízení Komise uvádí, že ve zde uvedeném případě převodu aktiv jsou pracovní a nájemní smlouvy převáděny pouze ve případech stanovených zákonem, že smlouvy na pořádání akcí budou v zásadě pokračovat pouze tehdy, pokud s tím budou obě strany souhlasit, a že smlouvy na pořádání akcí nemají pro převod aktiv nutně velký ekonomický význam. K otázce, zda provozem společnosti NBG nebyla udělena nová podpora, Komise uvádí, že společnost NBG byla insolvenčními správci založena pouze jako prostředek do konce roku 2014 k dočasnému provozu aktiv během insolvečního a nabídkového řízení. Provádění obchodní činnosti dočasně existující dceřinou společností podniku v úpadku během insolvenčního řízení je podle německého práva přípustné a nelze ho insolvenčním správcům zakázat. V tomto případě dodali insolvenční správci i ekonomické odůvodnění existence společnosti NBG pro společnosti NG, MSR a CMHN, neboť založení NBG podle správců zvýšilo hodnotu aktiv NG, MSR a CMHN, a tím hodnotu předmětu likvidace. Nicméně bere Komise okolnosti založení NBG na vědomí, tzn. že NBG je dceřiná společnost příjemců podpory NG, MSR a CMHN, a jelikož získala veškerá jejich aktiva a pasiva, je jejich právním nástupcem, že NBG tato aktiva a pasiva obdržela bezúplatně a nikoli na základě nabídkového řízení nebo ceny stanovené ve znaleckém posudku, zaměstnává stejné zaměstnance a pokračuje v jejich obchodech. Z toho Komise vyvozuje, že mezi NBG a příjemci podpory NG, MSR a CMHN existuje hospodářská návaznost, tudíž musí podporu neslučitelnou s vnitřním trhem ve prospěch společností NG, MSR a CMHN vrátit i společnost NBG. |
| --- | --- |

(269)

V souvislosti s dlouhodobými smluvními vztahy vyplývajícími údajně z podkladů k nabídkovému řízení Komise uvádí, že ve zde uvedeném případě převodu aktiv jsou pracovní a nájemní smlouvy převáděny pouze ve případech stanovených zákonem, že smlouvy na pořádání akcí budou v zásadě pokračovat pouze tehdy, pokud s tím budou obě strany souhlasit, a že smlouvy na pořádání akcí nemají pro převod aktiv nutně velký ekonomický význam. K otázce, zda provozem společnosti NBG nebyla udělena nová podpora, Komise uvádí, že společnost NBG byla insolvenčními správci založena pouze jako prostředek do konce roku 2014 k dočasnému provozu aktiv během insolvečního a nabídkového řízení. Provádění obchodní činnosti dočasně existující dceřinou společností podniku v úpadku během insolvenčního řízení je podle německého práva přípustné a nelze ho insolvenčním správcům zakázat. V tomto případě dodali insolvenční správci i ekonomické odůvodnění existence společnosti NBG pro společnosti NG, MSR a CMHN, neboť založení NBG podle správců zvýšilo hodnotu aktiv NG, MSR a CMHN, a tím hodnotu předmětu likvidace. Nicméně bere Komise okolnosti založení NBG na vědomí, tzn. že NBG je dceřiná společnost příjemců podpory NG, MSR a CMHN, a jelikož získala veškerá jejich aktiva a pasiva, je jejich právním nástupcem, že NBG tato aktiva a pasiva obdržela bezúplatně a nikoli na základě nabídkového řízení nebo ceny stanovené ve znaleckém posudku, zaměstnává stejné zaměstnance a pokračuje v jejich obchodech. Z toho Komise vyvozuje, že mezi NBG a příjemci podpory NG, MSR a CMHN existuje hospodářská návaznost, tudíž musí podporu neslučitelnou s vnitřním trhem ve prospěch společností NG, MSR a CMHN vrátit i společnost NBG.

| (270) | Komise dále trvá na stanovisku, že cílem smlouvy mezi společností NBG a odborovým svazem ver.di bylo pokračování obchodní činnosti NBG až do prodeje aktiv, nikoli však zachování hospodářské návaznosti Nürburgringu po prodeji. Pracovní smlouvy přecházejí na společnost Capricorn na základě německého pracovního práva, a nikoli na základě kolektivní smlouvy NBG. Jelikož mezi prodávajícími a společností Capricorn neexistuje hospodářská návaznost, je podle Komise relevantní pouze to, že se společnost Capricorn může dle vlastního uvážení rozhodnout, které pracovní smlouvy NBG převezme, a že má Capricorn v úmyslu nepřevzít zhruba 20 % těchto smluv. |
| --- | --- |

(270)

Komise dále trvá na stanovisku, že cílem smlouvy mezi společností NBG a odborovým svazem ver.di bylo pokračování obchodní činnosti NBG až do prodeje aktiv, nikoli však zachování hospodářské návaznosti Nürburgringu po prodeji. Pracovní smlouvy přecházejí na společnost Capricorn na základě německého pracovního práva, a nikoli na základě kolektivní smlouvy NBG. Jelikož mezi prodávajícími a společností Capricorn neexistuje hospodářská návaznost, je podle Komise relevantní pouze to, že se společnost Capricorn může dle vlastního uvážení rozhodnout, které pracovní smlouvy NBG převezme, a že má Capricorn v úmyslu nepřevzít zhruba 20 % těchto smluv.

| (271) | Komise proto stížnosti stěžovatelů č. 1 a 2 zamítá jako bezdůvodné, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování. |
| --- | --- |

(271)

Komise proto stížnosti stěžovatelů č. 1 a 2 zamítá jako bezdůvodné, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování.

6.2.2.   Stížnost stěžovatele č. 3

Stížnost stěžovatele č. 3

| (272) | Komise shledává, že orientační a konečná nabídka stěžovatele č. 3 neobsahuje žádný doklad o jeho možnostech financování. To prodávající stěžovateli č. 3 sdělili dopisem ze dne 17. října 2013, 11., 17. a 18. prosince 2013 a e-maily z 18. února 2014 a 9. dubna 2014. Až do vybrání vítěze výběrového řízení výborem věřitelů dne 11. března 2014 a ani poté stěžovatel č. 3 nepředložil žádné doklady o financování své nabídky, které by odůvodňovaly, že prodávající nevybere jako vítěze žádnou z obou nabídek s doloženým financováním, nýbrž že čeká na předložení dokladu o financování u nabídky stěžovatele č. 3. V této souvislosti je třeba poukázat na toto: (a) Ve svém e-mailu ze dne 21. února 2014 prohlásil stěžovatel č. 3, že vidí nadějně, že v nadcházejících dvou až pěti týdnech obdrží všechny závazné přísliby financování; (b) ve svém dopisu ze dne 11. března 2014 stěžovatel č. 3 uvedl, že bude moci předložit všechny závazné přísliby financování do 31. března 2014; (c) v nepodepsaném dopise ze dne 31. března 2014 od [...] (investiční banka a poradenská firma), který stěžovatel č. 3 předložil společnosti KPMG dne 2. dubna 2014, je uvedeno, že potenciální investor poskytne stěžovateli č. 3 na financování nabytí Nürburgringu [...] mil. EUR. Toto údajné financování bylo ale podmíněno mimo jiné zakončením hloubkové kontroly uspokojivým pro všechny strany, jakož i vypracováním a předáním konečných podkladů; potenciální nabyvatel nebyl jmenován. Komise tudíž konstatuje, že stěžovatel č. 3 nepředložil prodávajícím žádný příslib financování konkrétního finančního partnera pro nabytí Nürburgringu z první ruky ani po vyhlášení společnosti Capricorn vítězem výběrového řízení na aktiva Nürburgringu. Místo toho předal stěžovatel č. 3 prodávajícím pouze: (a) konečnou nabídku, která se odvolávala na příslib financování 30 mil. EUR, ale neobsahovala žádný doklad o tomto příslibu (např. ve formě závazného potvrzujícího dopisu dotčeného finančního partnera) a žádné bližší údaje o tom, kdy stěžovatel č. 3 s nepředloženými přísliby financování počítá a kdy s konečnou platností stanoví obchodní podmínky nabídky; (b) nepodepsaný dopis, v němž se odvolává na financování neuvedeného investora, které však záviselo na uspokojivém zakončení hloubkové kontroly a předložení konečných podkladů (dopis [...] ze dne 31. března 2014). Podle mínění Komise není doloženo, že údajný příslib financování od skupiny Jupiter Financial Group ze dne 26. března 2014 byl prodávajícím vůbec někdy předložen. Komise dále konstatuje, že prodávající lhůtu pro předložení dokladu o financování stěžovatelem č. 3 neprodloužili, protože mnohé hovořilo pro to, že v případě prodloužení lhůty [předkladatel nabídky č. 2] svou nabídku stáhne. [Předkladatel nabídky č. 2] prohlásil například v e-mailu zástupce [předkladatele nabídky č. 2] ze dne 13. ledna 2014 adresovaném společnosti KPMG, že všechny předpoklady pro prodej musí být splněny do 3. dubna 2014, protože jinak [předkladatel nabídky č. 2] svou nabídku stáhne. Kromě toho vzali prodávající v úvahu, že hodnota aktiv mohla později též klesnout, protože vliv nabyvatele na obchod v sezoně 2014 klesl a muselo se začít s uzavíráním smluv na rok 2015. Komise upozorňuje na to, že stěžovateli č. 3 nebylo v konečné fázi procesu prodeje bráněno v předložení dokladu o financování jeho potvrzené nabídky, dokud nebyla podepsána konečná kupní smlouva. Proto podle názoru Komise odpovídá chování prodávajících chování obezřetného věřitele v tržním hospodářství. Posouzení nabídky stěžovatele č. 3 je proto v souladu s trhem. |
| --- | --- |

(272)

Komise shledává, že orientační a konečná nabídka stěžovatele č. 3 neobsahuje žádný doklad o jeho možnostech financování. To prodávající stěžovateli č. 3 sdělili dopisem ze dne 17. října 2013, 11., 17. a 18. prosince 2013 a e-maily z 18. února 2014 a 9. dubna 2014. Až do vybrání vítěze výběrového řízení výborem věřitelů dne 11. března 2014 a ani poté stěžovatel č. 3 nepředložil žádné doklady o financování své nabídky, které by odůvodňovaly, že prodávající nevybere jako vítěze žádnou z obou nabídek s doloženým financováním, nýbrž že čeká na předložení dokladu o financování u nabídky stěžovatele č. 3. V této souvislosti je třeba poukázat na toto: (a) Ve svém e-mailu ze dne 21. února 2014 prohlásil stěžovatel č. 3, že vidí nadějně, že v nadcházejících dvou až pěti týdnech obdrží všechny závazné přísliby financování; (b) ve svém dopisu ze dne 11. března 2014 stěžovatel č. 3 uvedl, že bude moci předložit všechny závazné přísliby financování do 31. března 2014; (c) v nepodepsaném dopise ze dne 31. března 2014 od [...] (investiční banka a poradenská firma), který stěžovatel č. 3 předložil společnosti KPMG dne 2. dubna 2014, je uvedeno, že potenciální investor poskytne stěžovateli č. 3 na financování nabytí Nürburgringu [...] mil. EUR. Toto údajné financování bylo ale podmíněno mimo jiné zakončením hloubkové kontroly uspokojivým pro všechny strany, jakož i vypracováním a předáním konečných podkladů; potenciální nabyvatel nebyl jmenován. Komise tudíž konstatuje, že stěžovatel č. 3 nepředložil prodávajícím žádný příslib financování konkrétního finančního partnera pro nabytí Nürburgringu z první ruky ani po vyhlášení společnosti Capricorn vítězem výběrového řízení na aktiva Nürburgringu. Místo toho předal stěžovatel č. 3 prodávajícím pouze: (a) konečnou nabídku, která se odvolávala na příslib financování 30 mil. EUR, ale neobsahovala žádný doklad o tomto příslibu (např. ve formě závazného potvrzujícího dopisu dotčeného finančního partnera) a žádné bližší údaje o tom, kdy stěžovatel č. 3 s nepředloženými přísliby financování počítá a kdy s konečnou platností stanoví obchodní podmínky nabídky; (b) nepodepsaný dopis, v němž se odvolává na financování neuvedeného investora, které však záviselo na uspokojivém zakončení hloubkové kontroly a předložení konečných podkladů (dopis [...] ze dne 31. března 2014). Podle mínění Komise není doloženo, že údajný příslib financování od skupiny Jupiter Financial Group ze dne 26. března 2014 byl prodávajícím vůbec někdy předložen. Komise dále konstatuje, že prodávající lhůtu pro předložení dokladu o financování stěžovatelem č. 3 neprodloužili, protože mnohé hovořilo pro to, že v případě prodloužení lhůty [předkladatel nabídky č. 2] svou nabídku stáhne. [Předkladatel nabídky č. 2] prohlásil například v e-mailu zástupce [předkladatele nabídky č. 2] ze dne 13. ledna 2014 adresovaném společnosti KPMG, že všechny předpoklady pro prodej musí být splněny do 3. dubna 2014, protože jinak [předkladatel nabídky č. 2] svou nabídku stáhne. Kromě toho vzali prodávající v úvahu, že hodnota aktiv mohla později též klesnout, protože vliv nabyvatele na obchod v sezoně 2014 klesl a muselo se začít s uzavíráním smluv na rok 2015. Komise upozorňuje na to, že stěžovateli č. 3 nebylo v konečné fázi procesu prodeje bráněno v předložení dokladu o financování jeho potvrzené nabídky, dokud nebyla podepsána konečná kupní smlouva. Proto podle názoru Komise odpovídá chování prodávajících chování obezřetného věřitele v tržním hospodářství. Posouzení nabídky stěžovatele č. 3 je proto v souladu s trhem.

| (273) | Současně Komise uvádí, že prodávající vedli rozhovory s [předkladatelem nabídky č. 2] a v konečné fázi jednání o prodeji s [předkladatelem nabídky č. 2] a společností Capricorn, protože [předkladatel nabídky č. 2] předložil nabídku ve výši 35 mil. EUR (viz tabulka 10 níže) a výsledkem potvrzených jednání mezi společností Capricorn a [...] byl příslib financování banky ze dne 10. března 2014. Pokud jde o posouzení nabídky společnosti Capricorn, Komise připomíná, že společnost Capricorn předložila příslib financování svého finančního partnera [...] na úvěr ve výši 45 mil. EUR. Tento příslib ze dne 10. března 2014 byl prodávajícím předložen dne 11. března 2014, tzn. v den zasedání výboru věřitelů, který na něm chtěl rozhodnout o vítězi, který získá Nürburgring. Společnost Capricorn předložila příslib na vyšší finanční částku než [předkladatel nabídky č. 2], protože příslib financování za [předkladatele nabídky č. 2] platil na částku ve výši [32–39] mil. EUR. Dále bere Komise v potaz, že celková nabídka společnosti Capricorn ve výši 77 mil. EUR byla vyšší než nabídka [předkladatele nabídky č. 2] ve výši ĺ47–52] mil. EUR. Za celkovou nabídku [předkladatele nabídky č. 2] mělo být [30–33] mil. EUR uhrazeno v roce 2014, z čehož ale [22–27] mil. EUR mělo až do března 2015 zůstat na blokovaném účtu; zbývajících [16,5–18] mil. EUR mělo být zaplaceno v letech 2016, 2017 a 2018. |
| --- | --- |

(273)

Současně Komise uvádí, že prodávající vedli rozhovory s [předkladatelem nabídky č. 2] a v konečné fázi jednání o prodeji s [předkladatelem nabídky č. 2] a společností Capricorn, protože [předkladatel nabídky č. 2] předložil nabídku ve výši 35 mil. EUR (viz tabulka 10 níže) a výsledkem potvrzených jednání mezi společností Capricorn a [...] byl příslib financování banky ze dne 10. března 2014. Pokud jde o posouzení nabídky společnosti Capricorn, Komise připomíná, že společnost Capricorn předložila příslib financování svého finančního partnera [...] na úvěr ve výši 45 mil. EUR. Tento příslib ze dne 10. března 2014 byl prodávajícím předložen dne 11. března 2014, tzn. v den zasedání výboru věřitelů, který na něm chtěl rozhodnout o vítězi, který získá Nürburgring. Společnost Capricorn předložila příslib na vyšší finanční částku než [předkladatel nabídky č. 2], protože příslib financování za [předkladatele nabídky č. 2] platil na částku ve výši [32–39] mil. EUR. Dále bere Komise v potaz, že celková nabídka společnosti Capricorn ve výši 77 mil. EUR byla vyšší než nabídka [předkladatele nabídky č. 2] ve výši ĺ47–52] mil. EUR. Za celkovou nabídku [předkladatele nabídky č. 2] mělo být [30–33] mil. EUR uhrazeno v roce 2014, z čehož ale [22–27] mil. EUR mělo až do března 2015 zůstat na blokovaném účtu; zbývajících [16,5–18] mil. EUR mělo být zaplaceno v letech 2016, 2017 a 2018.

| (274) | S ohledem na podmínku plnění kupní smlouvy uzavřené mezi prodávajícími a společností Capricorn, podle níž prodej aktiv Nürburgringu proběhne až při existenci pravomocného rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že podporu nebude muset vracet nabyvatel aktiv, Komise konstatuje, že podle ustanovení v příslušných částech návrhů stěžovatele č. 3 na zvýšení ceny předložených insolvenčními správci a Německem mohl nabyvatel a prodávající odstoupit od smlouvy, pokud by do 15. července 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. ledna 2014), resp. do 31. prosince 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. února 2014) nebylo vydáno pozitivní rozhodnutí Komise. Toto právo na odstoupení od smlouvy nebylo omezenou žádnou lhůtou. |
| --- | --- |

(274)

S ohledem na podmínku plnění kupní smlouvy uzavřené mezi prodávajícími a společností Capricorn, podle níž prodej aktiv Nürburgringu proběhne až při existenci pravomocného rozhodnutí Komise, v němž bude stanoveno, že podporu nebude muset vracet nabyvatel aktiv, Komise konstatuje, že podle ustanovení v příslušných částech návrhů stěžovatele č. 3 na zvýšení ceny předložených insolvenčními správci a Německem mohl nabyvatel a prodávající odstoupit od smlouvy, pokud by do 15. července 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. ledna 2014), resp. do 31. prosince 2014 (podle návrhu smlouvy ze dne 14. února 2014) nebylo vydáno pozitivní rozhodnutí Komise. Toto právo na odstoupení od smlouvy nebylo omezenou žádnou lhůtou.

| (275) | K dalším tvrzením stěžovatele č. 3 Komise konstatuje toto:






  (a) | Komise nezastává názor, že stěžovatel č. 3 musel převzít stávající smlouvy nebo závazky společnosti NBG (kromě smluv, které se převádějí ze zákona, jako určité pracovní nebo nájemní smlouvy). To prodávající vyjádřili jasně i v dopise společnosti KPMG ze dne 11. prosince 2013 adresovaném stěžovateli č. 3. Dále je Komise toho názoru, že záleží na uvážení stěžovatele č. 3, v jakém rozsahu chce smlouvy převzít, a že to závisí na jeho konceptu provozu a využití Nürburgringu. Mimo to nenalezla žádné známky toho, že koncept prodeje byl v průběhu nabídkového řízení změněn nebo že by si jiní předkladatelé nabídky než stěžovatel č. 3 stěžovali na údajnou změnu struktury transakce. Dopisem od společnosti KPMG ze dne 11. prosince 2013 bylo stěžovateli č. 3 sděleno, že si žádní jiní stěžovatelé nestěžovali. |
| --- | --- | --- |

(275)

K dalším tvrzením stěžovatele č. 3 Komise konstatuje toto:

(a)

Komise nezastává názor, že stěžovatel č. 3 musel převzít stávající smlouvy nebo závazky společnosti NBG (kromě smluv, které se převádějí ze zákona, jako určité pracovní nebo nájemní smlouvy). To prodávající vyjádřili jasně i v dopise společnosti KPMG ze dne 11. prosince 2013 adresovaném stěžovateli č. 3. Dále je Komise toho názoru, že záleží na uvážení stěžovatele č. 3, v jakém rozsahu chce smlouvy převzít, a že to závisí na jeho konceptu provozu a využití Nürburgringu. Mimo to nenalezla žádné známky toho, že koncept prodeje byl v průběhu nabídkového řízení změněn nebo že by si jiní předkladatelé nabídky než stěžovatel č. 3 stěžovali na údajnou změnu struktury transakce. Dopisem od společnosti KPMG ze dne 11. prosince 2013 bylo stěžovateli č. 3 sděleno, že si žádní jiní stěžovatelé nestěžovali.

| (b) | Nabídkové řízení nebylo nadměrně dlouhé. |
| --- | --- |

(b)

Nabídkové řízení nebylo nadměrně dlouhé.

| (c) | Dopisem ze dne 17. prosince 2013 byl stěžovatel č. 3 informován prodávajícími o lhůtě k předložení potvrzující nabídky až do 17. února 2014. Dále mu bylo sděleno, že prodávající vyberou kvalifikované předkladatele nabídky možná brzy po uplynutí prodloužené lhůty. Kvalifikovaným předkladatelům nabídky nebylo bráněno ve změně jejich potvrzujících nabídek nebo v předložení dokladu o financování po uplynutí této lhůty, dokud nebyla podepsána konečná kupní smlouva (167). Lhůta tak byla skutečně prodloužena až do 17. února 2014, aby všichni předkladatelé nabídky dostali možnost změnit své nabídky, předložit doklady o financování nebo nové nabídky. Jelikož tato změna řízení byla známa každému kvalifikovanému předkladateli nabídky, nedošlo k porušení zásad transparentnosti a rovného zacházení. |
| --- | --- |

(c)

Dopisem ze dne 17. prosince 2013 byl stěžovatel č. 3 informován prodávajícími o lhůtě k předložení potvrzující nabídky až do 17. února 2014. Dále mu bylo sděleno, že prodávající vyberou kvalifikované předkladatele nabídky možná brzy po uplynutí prodloužené lhůty. Kvalifikovaným předkladatelům nabídky nebylo bráněno ve změně jejich potvrzujících nabídek nebo v předložení dokladu o financování po uplynutí této lhůty, dokud nebyla podepsána konečná kupní smlouva (167). Lhůta tak byla skutečně prodloužena až do 17. února 2014, aby všichni předkladatelé nabídky dostali možnost změnit své nabídky, předložit doklady o financování nebo nové nabídky. Jelikož tato změna řízení byla známa každému kvalifikovanému předkladateli nabídky, nedošlo k porušení zásad transparentnosti a rovného zacházení.

167

| (d) | Jelikož prodávající zpřístupnili všem předkladatelům nabídky všechny dostupné informace současně a minimálně tři týdny před konečným rozhodnutím výboru věřitelů, že výběrové řízení vyhraje společnost Capricorn, byl dostatek času na přípravu a dokončení nabídek. Byla tím splněna zásada transparentnosti. Komise dále konstatuje, že stěžovatel č. 3 byl dopisem prodávajících ze dne 19. července 2013, 17. října 2013 a 17. prosince 2013 v dostatečném předstihu informován o pravidlech nabídkového řízení. I s ohledem na přístup k významným informacím byla splněna zásada rovného zacházení předkladatele nabídky, jelikož předkladatelům nabídky, které se kvalifikovali do příslušné fáze řízení, bylo poskytnuto stejné množství informací. |
| --- | --- |

(d)

Jelikož prodávající zpřístupnili všem předkladatelům nabídky všechny dostupné informace současně a minimálně tři týdny před konečným rozhodnutím výboru věřitelů, že výběrové řízení vyhraje společnost Capricorn, byl dostatek času na přípravu a dokončení nabídek. Byla tím splněna zásada transparentnosti. Komise dále konstatuje, že stěžovatel č. 3 byl dopisem prodávajících ze dne 19. července 2013, 17. října 2013 a 17. prosince 2013 v dostatečném předstihu informován o pravidlech nabídkového řízení. I s ohledem na přístup k významným informacím byla splněna zásada rovného zacházení předkladatele nabídky, jelikož předkladatelům nabídky, které se kvalifikovali do příslušné fáze řízení, bylo poskytnuto stejné množství informací.

| (e) | Neexistuje žádný doklad o tom, že by společnost Capricorn jednala s dodavatelem piva nebo s organizátory akce „Rock am Ring“ před uzavřením kupní smlouvy. Podle insolvenčních správců vedla všechna příslušná jednání společnost NBG. |
| --- | --- |

(e)

Neexistuje žádný doklad o tom, že by společnost Capricorn jednala s dodavatelem piva nebo s organizátory akce „Rock am Ring“ před uzavřením kupní smlouvy. Podle insolvenčních správců vedla všechna příslušná jednání společnost NBG.

| (f) | Notářské ověření kupní smlouvy obou nejlepších předkladatelů nabídky (Capricorn a [předkladatel nabídky č. 2]), které bylo provedeno před zasedáním výboru věřitelů dne 11. března 2014, není žádným upozorněním na porušení zásad transparentnosti a rovného zacházení. Neexistuje žádný doklad o tom, že společnost Capricorn byla informována o výsledku nabídkového řízení před zasedáním výboru věřitelů dne 11. března 2014. |
| --- | --- |

(f)

Notářské ověření kupní smlouvy obou nejlepších předkladatelů nabídky (Capricorn a [předkladatel nabídky č. 2]), které bylo provedeno před zasedáním výboru věřitelů dne 11. března 2014, není žádným upozorněním na porušení zásad transparentnosti a rovného zacházení. Neexistuje žádný doklad o tom, že společnost Capricorn byla informována o výsledku nabídkového řízení před zasedáním výboru věřitelů dne 11. března 2014.

| (g) | Žádný z předkladatelů nabídky nepředložil záruku financování na celou kupní cenu. Prodávající se tak neprovinili proti zásadě rovného zacházení, když požadavek týkající se zajištění financování uplatňovali v průběhu nabídkového řízení méně přísně. |
| --- | --- |

(g)

Žádný z předkladatelů nabídky nepředložil záruku financování na celou kupní cenu. Prodávající se tak neprovinili proti zásadě rovného zacházení, když požadavek týkající se zajištění financování uplatňovali v průběhu nabídkového řízení méně přísně.

| (h) | Předložení návrhu na zvýšení ceny kupní smlouvy bylo součástí obchodních jednání a není z hlediska státní podpory podstatné. |
| --- | --- |

(h)

Předložení návrhu na zvýšení ceny kupní smlouvy bylo součástí obchodních jednání a není z hlediska státní podpory podstatné.

| (i) | Prodávající uplatnili hlediska životního prostředí na nabídku stěžovatele č. 3 pouze proto, že svou nabídku nepodložil financováním. Tyto aspekty nebyly součástí kritérií výběru úspěšného předkladatele nabídky, neměly proto vliv na výsledek nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(i)

Prodávající uplatnili hlediska životního prostředí na nabídku stěžovatele č. 3 pouze proto, že svou nabídku nepodložil financováním. Tyto aspekty nebyly součástí kritérií výběru úspěšného předkladatele nabídky, neměly proto vliv na výsledek nabídkového řízení.

| (j) | S ohledem na tvrzení stěžovatele č. 3, že si společnost Capricorn a prodávající nechávali v souvislosti s dotčeným nabídkovým řízením radit v otázkách státní podpory od téže advokátní kanceláře ([...]) a zejména od určitého advokáta této kanceláře, uvádí Komise, že tato kancelář a její advokáti podle údajů Německa (a) prodávajícím v dotčeném nabídkovém řízení (včetně insolvenčních správců a výboru věřitelů) neposkytovali žádné poradenství; (b) neměli přístup k informacím z nabídek jiných zainteresovaných investorů; (c) měli přístup pouze k informacím o nabídkovém řízení v datové místnosti a v tisku a (d) prodávajícím ani výboru věřitelů nedali žádné doporučení. Pokud jde o advokáta kanceláře, na kterého se stěžovatel č. 3 ve své stížnosti odvolával, vysvětlilo Německo, že (a) tento advokát pracoval od května 2012 do dubna 2013 pro spolkovou zemi Porýní-Falc, tzn. před zahájením nabídkového řízení v červnu 2013; (b) tento advokát nebyl v průběhu nabídkového řízení v kontaktu ani se spolkovou zemi Porýní-Falc, ani se Spolkovou republikou Německo; (c) tento advokát nikdy neradil spolkové zemi Porýní-Falc a prodávajícím ohledně nabídkového řízení; (d) tentýž advokát se pouze jako nezávislý soudní znalec zúčastnil slyšení zemského sněmu Porýní-Falce dne 20. června 2013 k zákonu o přístupu veřejnosti na závodní dráhu Nürburgring. Kromě toho Německo poukazuje na to, že aspekty nabídkového řízení týkající se státní podpory – tzn. skutečnost, že nabídkové řízení muselo být otevřené, transparentní, ničím nepodmíněné a nediskriminující, aby nabyvatel neodpovídal za případné navrácení státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem – byly všem předkladatelům nabídky sděleny následujícím způsobem: (a) rozhodnutími Komise ze dne 21. března 2012 (zahájení formálního vyšetřovacího řízení) a ze dne 7. srpna 2012 (rozšíření řízení); (b) prodávajícími ve všech významných podkladech poskytnutých v datové místnosti zřízené pro nabídkové řízení, mezi nimiž se nacházela i korespondence mezi Komisí a Německem týkající se této záležitosti, a (c) příslušným postupem rozhodování Komise. |
| --- | --- |

(j)

S ohledem na tvrzení stěžovatele č. 3, že si společnost Capricorn a prodávající nechávali v souvislosti s dotčeným nabídkovým řízením radit v otázkách státní podpory od téže advokátní kanceláře ([...]) a zejména od určitého advokáta této kanceláře, uvádí Komise, že tato kancelář a její advokáti podle údajů Německa (a) prodávajícím v dotčeném nabídkovém řízení (včetně insolvenčních správců a výboru věřitelů) neposkytovali žádné poradenství; (b) neměli přístup k informacím z nabídek jiných zainteresovaných investorů; (c) měli přístup pouze k informacím o nabídkovém řízení v datové místnosti a v tisku a (d) prodávajícím ani výboru věřitelů nedali žádné doporučení. Pokud jde o advokáta kanceláře, na kterého se stěžovatel č. 3 ve své stížnosti odvolával, vysvětlilo Německo, že (a) tento advokát pracoval od května 2012 do dubna 2013 pro spolkovou zemi Porýní-Falc, tzn. před zahájením nabídkového řízení v červnu 2013; (b) tento advokát nebyl v průběhu nabídkového řízení v kontaktu ani se spolkovou zemi Porýní-Falc, ani se Spolkovou republikou Německo; (c) tento advokát nikdy neradil spolkové zemi Porýní-Falc a prodávajícím ohledně nabídkového řízení; (d) tentýž advokát se pouze jako nezávislý soudní znalec zúčastnil slyšení zemského sněmu Porýní-Falce dne 20. června 2013 k zákonu o přístupu veřejnosti na závodní dráhu Nürburgring. Kromě toho Německo poukazuje na to, že aspekty nabídkového řízení týkající se státní podpory – tzn. skutečnost, že nabídkové řízení muselo být otevřené, transparentní, ničím nepodmíněné a nediskriminující, aby nabyvatel neodpovídal za případné navrácení státní podpory neslučitelné s vnitřním trhem – byly všem předkladatelům nabídky sděleny následujícím způsobem: (a) rozhodnutími Komise ze dne 21. března 2012 (zahájení formálního vyšetřovacího řízení) a ze dne 7. srpna 2012 (rozšíření řízení); (b) prodávajícími ve všech významných podkladech poskytnutých v datové místnosti zřízené pro nabídkové řízení, mezi nimiž se nacházela i korespondence mezi Komisí a Německem týkající se této záležitosti, a (c) příslušným postupem rozhodování Komise.

| (276) | Komise proto stížnost stěžovatele č. 3 zamítá jako bezdůvodnou, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování. |
| --- | --- |

(276)

Komise proto stížnost stěžovatele č. 3 zamítá jako bezdůvodnou, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování.

6.2.3.   Stížnost stěžovatele č. 4

Stížnost stěžovatele č. 4

| (277) | Podle srovnání v tabulce 10 je nabídkou společnosti Capricorn při prodeji dosaženo vyšších příjmů než nabídkou [předkladatele nabídky č. 2]. |
| --- | --- |

(277)

Podle srovnání v tabulce 10 je nabídkou společnosti Capricorn při prodeji dosaženo vyšších příjmů než nabídkou [předkladatele nabídky č. 2].

| (278) | K tvrzením stěžovatele č. 4 Komise konstatuje toto:






  (a) | Komise bere na vědomí vysvětlení insolvenčních správců, že obě nabídky [předkladatele nabídky č. 2] a společnosti Capricorn nabídly prodávajícím dostatečné zajištění financování, i když s ani jednou z nich není dosaženo nejvyššího možného zajištění. V dopise ze dne 24. února 2014 informoval [předkladatel nabídky č. 2] prodávající o možnostech financování své skupiny a vysvětlil, že na investici je k dispozici zhruba [930–1 030] mil. EUR. Komise bere dále v potaz, že [...] se svým potvrzením o financování ze dne 10. března 2014 odůvodnil úvěrový nástroj, kterým bylo společnosti Capricorn dáno k dispozici financování cizím kapitálem v celkové maximální výši [41–49] mil. EUR. |
| --- | --- | --- |

(278)

K tvrzením stěžovatele č. 4 Komise konstatuje toto:

(a)

Komise bere na vědomí vysvětlení insolvenčních správců, že obě nabídky [předkladatele nabídky č. 2] a společnosti Capricorn nabídly prodávajícím dostatečné zajištění financování, i když s ani jednou z nich není dosaženo nejvyššího možného zajištění. V dopise ze dne 24. února 2014 informoval [předkladatel nabídky č. 2] prodávající o možnostech financování své skupiny a vysvětlil, že na investici je k dispozici zhruba [930–1 030] mil. EUR. Komise bere dále v potaz, že [...] se svým potvrzením o financování ze dne 10. března 2014 odůvodnil úvěrový nástroj, kterým bylo společnosti Capricorn dáno k dispozici financování cizím kapitálem v celkové maximální výši [41–49] mil. EUR.

| (b) | Pokud jde o „předběžné“ platby, měli by prodávající při existenci pravomocného rozhodnutí Komise v roce 2014 podle nabídky [předkladatele nabídky č. 2] přístup k [30–33] mil. EUR, příp. podle nabídky společnosti Capricorn k [58–63] mil. EUR (plus zhruba 6 mil. EUR z peněžního toku NBG). |
| --- | --- |

(b)

Pokud jde o „předběžné“ platby, měli by prodávající při existenci pravomocného rozhodnutí Komise v roce 2014 podle nabídky [předkladatele nabídky č. 2] přístup k [30–33] mil. EUR, příp. podle nabídky společnosti Capricorn k [58–63] mil. EUR (plus zhruba 6 mil. EUR z peněžního toku NBG).

| (c) | S přihlédnutím k úvahám stěžovatele č. 4 a insolvenčních správců nelze celkově určit, že riziko provedení bylo u nabídky společnosti Capricorn vyšší než u nabídky [předkladatele nabídky č. 2]. |
| --- | --- |

(c)

S přihlédnutím k úvahám stěžovatele č. 4 a insolvenčních správců nelze celkově určit, že riziko provedení bylo u nabídky společnosti Capricorn vyšší než u nabídky [předkladatele nabídky č. 2].

| (d) | Podle kritérií výběru uvedených ve 48. bodě odůvodnění nebyla kritériem výběru výkonnost předkladatelů nabídky. |
| --- | --- |

(d)

Podle kritérií výběru uvedených ve 48. bodě odůvodnění nebyla kritériem výběru výkonnost předkladatelů nabídky.

| (e) | Podle kritérií výběru uvedených ve 48. bodě odůvodnění nebyla kritériem výběru výše investice. |
| --- | --- |

(e)

Podle kritérií výběru uvedených ve 48. bodě odůvodnění nebyla kritériem výběru výše investice.

| (f) | Komunikace prodávajících s [předkladatelem nabídky č. 2] byla během nabídkového řízení přijatelná. [Předkladateli nabídky č. 2] nebylo bráněno v tom, aby až do zasedání výboru věřitelů dne 11. března 2014 svou nabídku vylepšil nebo změnil. |
| --- | --- |

(f)

Komunikace prodávajících s [předkladatelem nabídky č. 2] byla během nabídkového řízení přijatelná. [Předkladateli nabídky č. 2] nebylo bráněno v tom, aby až do zasedání výboru věřitelů dne 11. března 2014 svou nabídku vylepšil nebo změnil.

| (279) | Komise proto nenalezla žádný důkaz o diskriminaci [předkladatele nabídky č. 2]. Výčitka, že s [předkladatelem nabídky č. 2] bylo zacházeno hůře než s jinými předkladateli nabídky včetně společnosti Capricorn, je tudíž neopodstatněná. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že [předkladatel nabídky č. 2] předložil potvrzující nabídku, vyjednal smlouvu a jako druhý nejlepší předkladatel nabídky se zajištěným financováním směl podepsat dokončený návrh smlouvy. Pokud jde o kritérium pravomocného rozhodnutí Komise, je třeba upozornit na to, že prostředky poskytnuté [předkladatelem nabídky č. 2] by vyjma tranše ve výši [7,1–7,6] mil. EUR zůstaly na blokovaném účtu a buď v případě vydání pravomocného rozhodnutí Komise, nebo v případě, že by nabyvatel při nevydání pravomocného rozhodnutí neodstoupil od smlouvy (přičemž nebylo vyloučeno prodloužení lhůty pro odstoupení), měly být poukázány prodávajícím do 31. března 2015. |
| --- | --- |

(279)

Komise proto nenalezla žádný důkaz o diskriminaci [předkladatele nabídky č. 2]. Výčitka, že s [předkladatelem nabídky č. 2] bylo zacházeno hůře než s jinými předkladateli nabídky včetně společnosti Capricorn, je tudíž neopodstatněná. V této souvislosti je třeba poukázat na to, že [předkladatel nabídky č. 2] předložil potvrzující nabídku, vyjednal smlouvu a jako druhý nejlepší předkladatel nabídky se zajištěným financováním směl podepsat dokončený návrh smlouvy. Pokud jde o kritérium pravomocného rozhodnutí Komise, je třeba upozornit na to, že prostředky poskytnuté [předkladatelem nabídky č. 2] by vyjma tranše ve výši [7,1–7,6] mil. EUR zůstaly na blokovaném účtu a buď v případě vydání pravomocného rozhodnutí Komise, nebo v případě, že by nabyvatel při nevydání pravomocného rozhodnutí neodstoupil od smlouvy (přičemž nebylo vyloučeno prodloužení lhůty pro odstoupení), měly být poukázány prodávajícím do 31. března 2015.

| (280) | Komise proto stížnost stěžovatele č. 4 zamítá jako bezdůvodnou, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování. |
| --- | --- |

(280)

Komise proto stížnost stěžovatele č. 4 zamítá jako bezdůvodnou, protože dotčená aktiva byla prodána předkladateli nabídky, který v rámci otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení předložil nejvyšší nabídku včetně dokladu o financování.

6.2.4.   Dílčí závěr

Dílčí závěr

| (281) | Z uvedených důvodů a na základě dostupných informací nenalezla Komise žádný důkaz o porušení zásady otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení pro prodej aktiv společností NG, MSR a CMHN ani o nabídce, která by byla vyšší než nabídka ceny společnosti Capricorn se zajištěným financováním. |
| --- | --- |

(281)

Z uvedených důvodů a na základě dostupných informací nenalezla Komise žádný důkaz o porušení zásady otevřeného, transparentního, nediskriminujícího a ničím nepodmíněného nabídkového řízení pro prodej aktiv společností NG, MSR a CMHN ani o nabídce, která by byla vyšší než nabídka ceny společnosti Capricorn se zajištěným financováním.

7.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (282) | Komise konstatuje, že část opatření č. 2 (úvěr pro společnost FSZ), jakož i opatření č. 8, 11 a 15 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1. |
| --- | --- |

(282)

Komise konstatuje, že část opatření č. 2 (úvěr pro společnost FSZ), jakož i opatření č. 8, 11 a 15 nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1.

| (283) | Komise konstatuje, že Německo provedlo opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9 a 10, 12 až 14 a 16 až 19 protiprávně a tím porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie. |
| --- | --- |

(283)

Komise konstatuje, že Německo provedlo opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9 a 10, 12 až 14 a 16 až 19 protiprávně a tím porušilo čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.

| (284) | Komise dospěla k závěru, že opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9 a 10, 12 až 14 a 16 až 19 ve prospěch společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp 4 Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH a MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 a nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jelikož nejsou splněny příslušné předpoklady Pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a nebyl zjištěn žádný jiný základ pro jejich slučitelnost s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(284)

Komise dospěla k závěru, že opatření č. 1, část opatření č. 2 (úvěry společnosti NG pro společnosti EWN, MAN, TTI, Camp4Fun, BWN1, BWNB a BWN2), jakož i opatření č. 3 až 7, 9 a 10, 12 až 14 a 16 až 19 ve prospěch společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH, Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, Cash Settlement and Ticketing GmbH, Nürburgring Automotive GmbH, Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, Test & Training International GmbH, Bike World Nürburgring GmbH, BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, BikeWorld Nürburgring GmbH, Camp 4 Fun GmbH & Co. KG, IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH a MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 a nejsou slučitelné s vnitřním trhem, jelikož nejsou splněny příslušné předpoklady Pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci a nebyl zjištěn žádný jiný základ pro jejich slučitelnost s vnitřním trhem.

| (285) | Komise dále dospívá k následujícím závěrům:






  — | Prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nepředstavuje státní podporu. |
| --- | --- | --- |

(285)

Komise dále dospívá k následujícím závěrům:

—

Prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nepředstavuje státní podporu.

| — | Prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nevede k hospodářské návaznosti mezi společnostmi Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH a novým vlastníkem aktiv, společností Capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, nebo jejími dceřinými společnostmi. Z tohoto důvodu se případné navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem nevztahuje na společnost Capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, která získala aktiva prodávaná v nabídkovém řízení, nebo její dceřiné společnosti, |
| --- | --- |

—

Prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH nevede k hospodářské návaznosti mezi společnostmi Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH a novým vlastníkem aktiv, společností Capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, nebo jejími dceřinými společnostmi. Z tohoto důvodu se případné navrácení podpory neslučitelné s vnitřním trhem nevztahuje na společnost Capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, která získala aktiva prodávaná v nabídkovém řízení, nebo její dceřiné společnosti,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Následující opatření, která Německo provedlo, nepředstavují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU:

| | Část opatření 2






  — | úvěry v celkové výši 646 738,12 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 12. dubna 2002 do března 2008 společnosti Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG, |
| --- | --- | --- |

Část opatření 2

—

úvěry v celkové výši 646 738,12 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 12. dubna 2002 do března 2008 společnosti Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring GmbH & Co. KG,

| | Opatření 8






  — | úvěry společnosti Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH pro společnost Nürburgring GmbH ze dne 28. července 2010 ve výši 96 574 200 a 113 590 800 EUR, pro společnost Motorsport Resort Nürburgring GmbH ve výši 92 000 000 EUR a pro společnost Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ve výši 23 100 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

Opatření 8

—

úvěry společnosti Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH pro společnost Nürburgring GmbH ze dne 28. července 2010 ve výši 96 574 200 a 113 590 800 EUR, pro společnost Motorsport Resort Nürburgring GmbH ve výši 92 000 000 EUR a pro společnost Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH ve výši 23 100 000 EUR,

| | Opatření 11






  — | úvěry v celkové výši 85 484 000 EUR, které společnost Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH poskytla v období od 27. května 2008 do 7. července 2009 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH, |
| --- | --- | --- |

Opatření 11

—

úvěry v celkové výši 85 484 000 EUR, které společnost Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH poskytla v období od 27. května 2008 do 7. července 2009 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH,

| | Opatření 15






  — | převod podílu ve výši 49,5 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Mediinvest GmbH na společnost Nürburgring GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010, |
| --- | --- | --- |

Opatření 15

—

převod podílu ve výši 49,5 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Mediinvest GmbH na společnost Nürburgring GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010,

| — | převod podílu ve výši 33,8 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Geisler & Trimmel General Contractor GmbH na společnost Nürburgring GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010, |
| --- | --- |

—

převod podílu ve výši 33,8 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Geisler & Trimmel General Contractor GmbH na společnost Nürburgring GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010,

| — | převod podílu ve výši 6,7 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH na společnost Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010, |
| --- | --- |

—

převod podílu ve výši 6,7 % ve společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH ze společnosti Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH na společnost Rheinland-Pfälzische Gesellschaft für Immobilien und Projektmanagement GmbH za cenu ve výši 1 EUR dne 25. března 2010,

| — | prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH. |
| --- | --- |

—

prodej aktiv společností Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH.

Článek 2

Následující státní podpora, kterou Německo poskytlo ve formě níže uvedených opatření protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie, je neslučitelná s vnitřním trhem:

| | Opatření 1






  — | kapitál ve formě plateb do kapitálových rezerv, který spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Nürburgring GmbH dne 1. května 2002 ve výši 2 179 000 EUR a 21. prosince 2004 ve výši 22 839 241 EUR, |
| --- | --- | --- |

Opatření 1

—

kapitál ve formě plateb do kapitálových rezerv, který spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Nürburgring GmbH dne 1. května 2002 ve výši 2 179 000 EUR a 21. prosince 2004 ve výši 22 839 241 EUR,

| — | kapitál ve formě zvýšení vlastního kapitálu, který společnosti Nürburgring GmbH poskytla dne 31. srpna 2004 ve výši 4 398 300 EUR a dne 4. září 2007 ve výši 9 000 000 EUR spolková země Porýní-Falc a dne 31. srpna 2004 ve výši 488 700 EUR a dne 4. září 2007 ve výši 1 000 000 EUR okres Ahrweiler, |
| --- | --- |

—

kapitál ve formě zvýšení vlastního kapitálu, který společnosti Nürburgring GmbH poskytla dne 31. srpna 2004 ve výši 4 398 300 EUR a dne 4. září 2007 ve výši 9 000 000 EUR spolková země Porýní-Falc a dne 31. srpna 2004 ve výši 488 700 EUR a dne 4. září 2007 ve výši 1 000 000 EUR okres Ahrweiler,

| | Část opatření 2






  — | úvěry v celkové výši 6 195 170,02 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 1. ledna 2006 do 29. dubna 2009 společnosti Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG, |
| --- | --- | --- |

Část opatření 2

—

úvěry v celkové výši 6 195 170,02 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 1. ledna 2006 do 29. dubna 2009 společnosti Erlebnispark Nürburgring GmbH & Co. KG,

| — | úvěr ve výši 100 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 10. prosince 2002 společnosti Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG, |
| --- | --- |

—

úvěr ve výši 100 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 10. prosince 2002 společnosti Motorsport Akademie Nürburgring GmbH & Co. KG,

| — | úvěr ve výši 25 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 15. srpna 2002 společnosti Test & Training International GmbH, |
| --- | --- |

—

úvěr ve výši 25 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 15. srpna 2002 společnosti Test & Training International GmbH,

| — | úvěry v celkové výši 450 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 26. května 2009 do 18. prosince 2009 společnosti Camp 4 Fun GmbH & Co. KG, |
| --- | --- |

—

úvěry v celkové výši 450 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 26. května 2009 do 18. prosince 2009 společnosti Camp 4 Fun GmbH & Co. KG,

| — | úvěry v celkové výši 500 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 17. října 2003 do 27. října 2004 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, |
| --- | --- |

—

úvěry v celkové výši 500 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 17. října 2003 do 27. října 2004 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH,

| — | úvěry v celkové výši 1 660 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 4. února 2004 do 22. července 2005 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, |
| --- | --- |

—

úvěry v celkové výši 1 660 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 4. února 2004 do 22. července 2005 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH,

| — | úvěry v celkové výši 1 600 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 20. září 2005 do 4. dubna 2007 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH, |
| --- | --- |

—

úvěry v celkové výši 1 600 000 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 20. září 2005 do 4. dubna 2007 společnosti BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH,

| | Opatření 3






  — | úvěry v celkové výši 399 805 370 EUR, které spolková země Porýní-Falc poskytla v období od 30. června 2003 do 11. května 2010 společnosti Nürburgring GmbH, |
| --- | --- | --- |

Opatření 3

—

úvěry v celkové výši 399 805 370 EUR, které spolková země Porýní-Falc poskytla v období od 30. června 2003 do 11. května 2010 společnosti Nürburgring GmbH,

| | Opatření 4






  — | úvěr ve výši 300 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 27. prosince 2007 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH, |
| --- | --- | --- |

Opatření 4

—

úvěr ve výši 300 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 27. prosince 2007 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH,

| | Část opatření 5






  — | úvěry v celkové výši 11 032 060 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 27. srpna 2008 do 18. dubna 2011 společnosti Cash Settlement and Ticketing GmbH, |
| --- | --- | --- |

Část opatření 5

—

úvěry v celkové výši 11 032 060 EUR, které společnost Nürburgring GmbH poskytla v období od 27. srpna 2008 do 18. dubna 2011 společnosti Cash Settlement and Ticketing GmbH,

| — | souhlasný dopis společnosti NG pro společnost CST ze dne 23. prosince 2009, v němž se NG do 31. prosince 2011 zavázala, že přijme opatření, která budou nezbytná k odvrácení platební neschopnosti CST, |
| --- | --- |

—

souhlasný dopis společnosti NG pro společnost CST ze dne 23. prosince 2009, v němž se NG do 31. prosince 2011 zavázala, že přijme opatření, která budou nezbytná k odvrácení platební neschopnosti CST,

| — | podřízení pohledávek, které společnost NG vyhlásila dne 13. prosince 2010 v souvislosti se svými pohledávkami vůči společnosti CST ve výši 10,4 mil. EUR, |
| --- | --- |

—

podřízení pohledávek, které společnost NG vyhlásila dne 13. prosince 2010 v souvislosti se svými pohledávkami vůči společnosti CST ve výši 10,4 mil. EUR,

| | Opatření 6






  — | odměna v celkové výši 640 000 EUR, kterou společnost Nürburgring GmbH zaplatila společnosti IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH za její služby při hledání soukromých investorů, |
| --- | --- | --- |

Opatření 6

—

odměna v celkové výši 640 000 EUR, kterou společnost Nürburgring GmbH zaplatila společnosti IPC Gesellschaft für internationale Projektcoordination mbH za její služby při hledání soukromých investorů,

| — | úvěr ve výši 2 941 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 15. října 2008 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH, |
| --- | --- |

—

úvěr ve výši 2 941 000 EUR, který společnost Nürburgring GmbH poskytla dne 15. října 2008 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH,

| | Opatření 7






  — | protiplnění ve výši 1 476 830,88 EUR, které společnost Nürburgring GmbH zaplatila společnosti MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH za postoupení pohledávek společnosti MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH z úvěru společnosti Cash Settlement and Ticketing GmbH jako dlužníka na společnost Nürburgring GmbH, k němuž došlo dne 17. dubna 2009, |
| --- | --- | --- |

Opatření 7

—

protiplnění ve výši 1 476 830,88 EUR, které společnost Nürburgring GmbH zaplatila společnosti MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH za postoupení pohledávek společnosti MI-Beteiligungs- und Verwaltungs GmbH z úvěru společnosti Cash Settlement and Ticketing GmbH jako dlužníka na společnost Nürburgring GmbH, k němuž došlo dne 17. dubna 2009,

| | Opatření 9






  — | záruka, kterou dne 28. července 2010 poskytla spolková země Porýní-Falc k pokrytí závazků společností Nürburgring GmbH (96 574 200 EUR a 113 590 800 EUR), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (92 000 000 EUR) a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (23 100 000 EUR) z úvěrů poskytnutých v rámci opatření č. 8, |
| --- | --- | --- |

Opatření 9

—

záruka, kterou dne 28. července 2010 poskytla spolková země Porýní-Falc k pokrytí závazků společností Nürburgring GmbH (96 574 200 EUR a 113 590 800 EUR), Motorsport Resort Nürburgring GmbH (92 000 000 EUR) a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH (23 100 000 EUR) z úvěrů poskytnutých v rámci opatření č. 8,

| | Opatření 10






  — | stanovení nájemného nižšího než tržní nájemné společností Nürburgring GmbH, což přineslo společnosti Nürburgring Automotive GmbH v období od 1. května 2010 do 31. října 2012 výhodu ve výši 9 mil. EUR, |
| --- | --- | --- |

Opatření 10

—

stanovení nájemného nižšího než tržní nájemné společností Nürburgring GmbH, což přineslo společnosti Nürburgring Automotive GmbH v období od 1. května 2010 do 31. října 2012 výhodu ve výši 9 mil. EUR,

| | Opatření 12






  — | záruka, kterou spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, díky čemuž si mohla společnost Motorsport Resort Nürburgring GmbH vzít úvěr ve výši 85 484 000 EUR, |
| --- | --- | --- |

Opatření 12

—

záruka, kterou spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH, díky čemuž si mohla společnost Motorsport Resort Nürburgring GmbH vzít úvěr ve výši 85 484 000 EUR,

| | Opatření 13






  — | příspěvky, které spolková země Porýní-Falc poskytla ze svých příjmů z daní z hazardních her dne 29. prosince 2009 (1,6 mil. EUR), dne 29. října 2010 (3,2 mil. EUR) a dne 29. března 2011 (3,2 mil. EUR), |
| --- | --- | --- |

Opatření 13

—

příspěvky, které spolková země Porýní-Falc poskytla ze svých příjmů z daní z hazardních her dne 29. prosince 2009 (1,6 mil. EUR), dne 29. října 2010 (3,2 mil. EUR) a dne 29. března 2011 (3,2 mil. EUR),

| | Opatření 14






  — | úvěry, které spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Nürburgring GmbH dne 21. srpna 2007 (20 mil. EUR), dne 22. prosince 2009 (10 mil. EUR), dne 28. prosince 2010 (4,65 mil. EUR), dne 26. dubna 2011 (3,2 mil. EUR) a dne 9. prosince 2011 (4,95 mil. EUR), |
| --- | --- | --- |

Opatření 14

—

úvěry, které spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti Nürburgring GmbH dne 21. srpna 2007 (20 mil. EUR), dne 22. prosince 2009 (10 mil. EUR), dne 28. prosince 2010 (4,65 mil. EUR), dne 26. dubna 2011 (3,2 mil. EUR) a dne 9. prosince 2011 (4,95 mil. EUR),

| — | podřízení pohledávek spolkové země Porýní-Falc ze dne 29. srpna 2007 vůči společnosti Nürburgring GmbH s ohledem na její pohledávky ve výši 20 mil. EUR, |
| --- | --- |

—

podřízení pohledávek spolkové země Porýní-Falc ze dne 29. srpna 2007 vůči společnosti Nürburgring GmbH s ohledem na její pohledávky ve výši 20 mil. EUR,

| | Opatření 16






  — | úvěr ve výši 40 405 000 EUR, který spolková země Porýní-Falc poskytla dne 11. ledna 2011 společnosti Nürburgring GmbH, |
| --- | --- | --- |

Opatření 16

—

úvěr ve výši 40 405 000 EUR, který spolková země Porýní-Falc poskytla dne 11. ledna 2011 společnosti Nürburgring GmbH,

| — | příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR, který spolková země Porýní-Falc poskytla v červenci 2011 společnosti Nürburgring GmbH, |
| --- | --- |

—

příspěvek ve výši 13,5 mil. EUR, který spolková země Porýní-Falc poskytla v červenci 2011 společnosti Nürburgring GmbH,

| | Opatření 17






  — | vyrovnání, které společnost Nürburgring GmbH poskytla společnosti Nürburgring Automotive GmbH na základě koncesní smlouvy na Formuli 1 od 13. prosince 2010 do 27. listopadu 2012, |
| --- | --- | --- |

Opatření 17

—

vyrovnání, které společnost Nürburgring GmbH poskytla společnosti Nürburgring Automotive GmbH na základě koncesní smlouvy na Formuli 1 od 13. prosince 2010 do 27. listopadu 2012,

| | Opatření 18






  — | změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,473 mil. EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Nürburgring GmbH, |
| --- | --- | --- |

Opatření 18

—

změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,473 mil. EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Nürburgring GmbH,

| — | změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,205 mil. EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH, |
| --- | --- |

—

změna časového plánu plateb úroků ve výši 1,205 mil. EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH,

| — | změna časového plánu plateb úroků ve výši 303 000 EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH, |
| --- | --- |

—

změna časového plánu plateb úroků ve výši 303 000 EUR, kterou společnost Investitions- und Strukturbank Rheinland-Pfalz GmbH poskytla dne 15. května 2012 společnosti Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH,

| | Opatření 19






  — | výjimka, kterou spolková země Porýní-Falc poskytla dne 15. května 2012 v souvislosti se závazky společnosti Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH z úvěru ve výši 254 mil. EUR poskytnutého v rámci opatření č. 8, |
| --- | --- | --- |

Opatření 19

—

výjimka, kterou spolková země Porýní-Falc poskytla dne 15. května 2012 v souvislosti se závazky společnosti Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH z úvěru ve výši 254 mil. EUR poskytnutého v rámci opatření č. 8,

| — | podřízení pohledávek spolkové země Porýní-Falc vůči společnostem Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v souvislosti s jejími pohledávkami vzniklými v rámci opatření č. 8 ohledně nesplacené výše podřízené pohledávky ve výši až 254 mil. EUR v době rozhodnutí o podřízení pohledávek, k němuž došlo dne 15. května 2012. |
| --- | --- |

—

podřízení pohledávek spolkové země Porýní-Falc vůči společnostem Nürburgring GmbH, Motorsport Resort Nürburgring GmbH a Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH v souvislosti s jejími pohledávkami vzniklými v rámci opatření č. 8 ohledně nesplacené výše podřízené pohledávky ve výši až 254 mil. EUR v době rozhodnutí o podřízení pohledávek, k němuž došlo dne 15. května 2012.

Článek 3

1.   Německo požaduje po příjemcích včetně společnosti Nürburgring Betriebsgesellschaft mbH jako ekonomického nástupce společnosti Nürburgring GmbH, společnosti Motorsport Resort Nürburgring GmbH a společnosti Congress- und Motorsport Hotel Nürburgring GmbH navrácení podpory poskytnuté v rámci opatření uvedených v článku 2 a neslučitelné s vnitřním trhem.

2.   Nabyvatel aktiv prodaných v nabídkovém řízení, capricorn NÜRBURGRING Besitzgesellschaft GmbH, a jeho dceřiné společnosti nejsou případným navrácením neslučitelné státní podpory dotčeni.

3.   Vracená částka zahrnuje úroky, které se počítají ode dne, kdy byla podpora příjemcům k dispozici, až do jejího skutečného splacení. Německo sdělí přesná data, která nejsou v tomto rozhodnutí uvedena a k nimž spolková země podporu poskytla.

4.   Úroky se vypočítají jako složený úrok v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (168) a s nařízením Komise (ES) č. 271/2008 o změně nařízení (ES) č. 794/2004 (169).

5.   Německo zastavuje dnem vydání tohoto rozhodnutí všechny neuhrazené platby za podporu uvedenou v článku 2.

Článek 4

1.   Podpora uvedená v článku 2 bude požadována zpět okamžitě a skutečně.

2.   Německo zajistí, aby toto rozhodnutí bylo provedeno do čtyř měsíců po oznámení.

Článek 5

1.   Do dvou měsíců po oznámení tohoto rozhodnutí předá Německo Komisi následující informace:

| a) | celkovou částku (jistinu a úroky), kterou je třeba požadovat po každém příjemci; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistinu a úroky), kterou je třeba požadovat po každém příjemci;

| b) | podrobný popis přijatých, případně plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

b)

podrobný popis přijatých, případně plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| c) | podklady, z nichž vyplývá, že příjemcům bylo nařízeno vrácení podpory. |
| --- | --- |

c)

podklady, z nichž vyplývá, že příjemcům bylo nařízeno vrácení podpory.

2.   Německo bude Komisi informovat o průběhu svých opatření k provedení tohoto rozhodnutí, dokud vrácení podpory uvedené v článku 2 nebude ukončeno. Na žádost Komise předloží Německo neprodleně informace o opatřeních, která byla přijata, případně plánována za účelem splnění tohoto rozhodnutí. Dále Německo předá podrobné údaje o částkách podpory a úrocích, které příjemci již zaplatili.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  Věc podpory SA.31550 (2012/C) (Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 14), a věc podpory SA.34890 (2012/C) (Úř. věst. C 333, 30.10.2012, s. 1).

1

(2)  Rozhodnutím ze dne 20. června 2012 předala Komise Německu opravu rozhodnutí ze dne 21. března 2012.

2

(3)  
  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 14.

3

(4)  Dne 22. srpna 2012 byla věc SA.34890 (2012/C), zahájená rozhodnutím ze dne 7. srpna 2012 o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení, administrativně sloučena s věcí SA.31550 (2012/C).

4

(5)  
  Úř. věst. C 333, 30.10.2012, s. 1.

5

(6)  Základem pro to byla smlouva o vyrovnání mezi společnostmi NG, NAG a N12BG ze dne 27. listopadu 2012.

6

(7)  Útvary Komise poukázaly zejména na to, že (1) v případě vyloučení závodní dráhy z nabídkového řízení by nemohla být vyloučena existence další státní podpory ve prospěch nabyvatele a převedení „staré“ podpory; (2) za určitých předpokladů by mohlo být na přístupnost závodní dráhy pro veřejnost – s výjimkou využití závodní dráhy Nürburgringu pro komerční účely, jako jsou zkušební jízdy automobilového průmyslu – pohlíženo v příslušném řízení o podpoře jako na neutrální prvek; (3) s ohledem na záruku zaměstnání pro zaměstnance do konce roku 2016 by mělo být bráno v úvahu rozhodnutí Komise ve věci podpory SERNAM (rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2012, SA.34547 – Francie – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire); (4) prodej by neměl primárně vést k převedení státní podpory, která bude možná muset být vyžádána zpět, z vlastníků majetku na případné(ho) nabyvatele majetku.

7

Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire

(8)  Po vypovězení nájemní smlouvy mezi NG a NAG v únoru 2012 vyjádřil stěžovatel č. 1, jeden z obou prvních stěžovatelů, své záporné stanovisko ke státní podpoře pro závodní dráhu a prohlásil, že by měla být schválena opatření oznámená v roce 2012 jako podpora na záchranu, že závodní dráha jako taková neobdržela žádnou podporu, a proto by měla být z vyšetřovacího řízení vyňata a že se v případě provozování Nürburgringu jedná o služby obecného hospodářského zájmu.

8

(9)  
  „Spolková země Porýní-Falc“.

9

(10)  Podnikatelským záměrem společnosti NG je podpora automobilového průmyslu a motosportu, jakož i podpora cestovního ruchu v regionu Eifel. NG patří z 90 % spolkové zemi a z 10 % okresu Ahrweiler. Spolková země a okres Ahrweiler jsou jako společníci NG zastoupeni v její dozorčí radě.

10

(11)  Popis komplexu Nürburgring se nachází v oddílu 2.1 rozhodnutí ze dne 21. března 2012.

11

(12)  Podnikatelským záměrem společnosti MSR je rozvoj projektu a výstavba nemovitostí, rekreačních zařízení, hotelů a rezortů, jakož i podíl v podnicích, které jsou spojeny s rozvojem projektu na Nürburgringu. Od 25. března 2010 je z 93,3 % vlastníkem společnosti MSR společnost NG a z 6,7 % společnost RIM. Až do 25. března 2010 byly společníky MSR společnosti Mediinvest GmbH (49,5 %), Geisler & Trimmel General Contractor GmbH (33,8 %), NG (10 %) a Weber Projektierungs- und Realisierungs GmbH (6,7 %).

12

(13)  Podnikatelským záměrem společnosti CMHN je výstavba a provozování hotelů, rekreačních nemovitostí a rezortů. Jediným vlastníkem společnosti CMHN je její mateřská společnost MSR.

13

(14)  Podnikatelským záměrem společnosti NAG je provozování závodní dráhy Nürburgringu, hotelů, centra pro bezpečnou jízdu, školy pro závodní jízdu, multifunkčních hal, zábavního parku ringowerk, jakož i všech dalších turistických cílů na Nürburgringu. Společníky NAG jsou společnosti Mediinvest GmbH a Lindner Unternehmensgruppe GmbH & Co Hotel KG, které vlastní po 50 %.

14

o

(15)  Ubytovací a gastronomická zařízení provozovala na základě smlouvy s NAG společnost Lindner Hotels AG.

15

(16)  Likvidace společnosti IPC byla dne 4. prosince 2008 zapsána do obchodního rejstříku. Dokončení likvidace nebylo obchodnímu rejstříku dosud oznámeno.

16

(17)  Společnost Weber prováděla výstavbu ubytovacích a gastronomických zařízení. Její likvidace byla zahájena dne 23. listopadu 2010.

17

(18)  Podnikatelským záměrem společnosti CST bylo provozování bezhotovostního platebního systému, v němž zákazníci platili za svou návštěvu všech atrakcí komplexu Nürburgring jednou kartou (tzv. ringocard). Jejími společníky byly až do 1. listopadu 2012 rovným dílem společnosti NG a MIB. Dne 19. prosince 2012 zahájila NG jako 100 % vlastník likvidaci. Aktiva byla převedena na společnost NG. Podle údajů Německa byl podnik 22. května 2014 vymazán z obchodního rejstříku.

18

o

(19)  Podnikatelským záměrem společnosti Mediinvest je zprostředkovávat uzavírání smluv na pozemky a budovy, rozvoj projektů, jakož i výstavba nemovitostí, rekreačních zařízení a rezortů. Jejím jediným vlastníkem je pan Kai Richter. Dne 18. června 2013 byla Mediinvest přejmenována na Return Projektmanagement GmbH.

19

(20)  Společnost Geisler & Trimmel prováděla výstavbu ubytovacích a gastronomických zařízení.

20

(21)  Podnikatelským záměrem společnosti FSZ je výstavba, vlastnictví a provozování centra pro bezpečnou jízdu. 41 % podíl v ní vlastní společnost NG. V říjnu 2013 ukončili většinoví vlastníci podíl v NG.

21

(22)  Podnikatelským záměrem EWN byl provoz „zážitkového světa“ s motoristicky orientovanými atrakcemi na Nürburgringu. Dne 31. března 2011 byla společnost přeměněna na ringowerk GmbH & Co. KG; jediným společníkem byla až do 24. srpna 2011 společnost NG – k tomuto datu přešel majetek EWN na společnost NG, čímž byl do obchodního rejstříku zapsán zánik společnosti bez formální likvidace.

22

o

(23)  Podnikatelským záměrem společnosti MAN byla podpora německého motosportu provozováním školicího zařízení. Jediným vlastníkem byla společnost NG. Podnik byl zlikvidován a 11. prosince 2013 byl vymazán z obchodního rejstříku. Veškerý majetek byl převeden na společnost NG.

23

(24)  Podnikatelským záměrem společnosti TTI byla podpora, reklama, výstavba a provozování center pro bezpečnou jízdu. NG vlastnila 26 % podniku, zatímco zbývajících 74 % bylo ve vlastnictví společností Brands Hatch Leisure Group Limited, Fawkham Longfield, Kent/Spojené království (26 %), Test & Training Gesellschaft mbH, Teesdorf/Rakousko(26 %) a Tilke GmbH, Cáchy (22 %). Podnik byl zlikvidován. Dne 4. prosince 2007 byl vymazán z obchodního rejstříku.

24

(25)  Podnikatelským záměrem společnosti BWN bylo obchodování s novými a ojetými motocykly, jakož i podpora motoristického cestovního ruchu v regionu Eifel. S účinností k 6. září 2005 se společnost Bike World Nürburgring GmbH (dále jen „BWN“) sloučila se společností BikeWorld Nürburgring Besitz GmbH (dále jen „BWNB“). Obchodní společnost BWNB byla následně přejmenována na BikeWorld Nürburgring GmbH (dále jen „BWN2“). Dne 15. května 2007 prodala společnost NG svůj 49 % podíl v posledním jmenovaném podniku panu Norbertu Brücknerovi a panu Jörgu Jovymu a vzdala se nároku na splacení svých úvěrů. BWN2 zastavila svou činnost na Nürburgringu v roce 2008. Podle údajů Německa byla BWN2 přejmenována na BikeWorld GmbH a sídlo podniku bylo přemístěno do St. Ingbertu v Sársku.

25

(26)  Podnikatelským záměrem společnosti Camp4Fun bylo provozování offroadového parku. Do 18. října 2010 byla NG jediným komanditistou společnosti, poté přešel její majetek na NG a zánik společnosti bez formální likvidace byl zapsán do německého obchodního rejstříku.

26

(27)  Podnikatelským záměrem společnosti MIB byl podíl v jiných podnicích a přebírání jejich vedení. Jejími vlastníky byl z 80 % pan Kai Richter a z 20 % pan Klaus König. Dne 18. června 2013 došlo ke sloučení MIB a NAG.

27

(28)  Podrobný popis dílčích oblastí I a II projektu Nürburgring se nachází v oddílu 2.2 rozhodnutí ze dne 21. března 2012.

28

(29)  Kapitálové rezervy jsou příspěvky společníků do vlastního kapitálu, které nejsou upsaným kapitálem. Pojem je v rozvahách často uváděn jako část vlastního kapitálu akciové společnosti. Kapitálová rezerva slouží k zohlednění části vlastního kapitálu, který při navýšení kapitálu překročí nominální hodnotu akcií (kmenové akcie). Vydané a splacené kmenové akcie společně s kapitálovou rezervou dávají celkovou částku, kterou investoři zaplatili při výdaji na akcie.

29

(30)  Platba ve výši 2 179 000 EUR do kapitálové rezervy formou zřeknutí se úroků splatných v roce 1999 z úvěru Spolkové republiky Německo, který spolková země převzala v roce 1981 (dále jen „starý úvěr státu“).

30

(31)  Platba ve výši 22 839 241 EUR do kapitálové rezervy formou zřeknutí se závazků v souvislosti s úvěrem Spolkové republiky Německo, který spolková země převzala v roce 1981 (dále jen „starý úvěr státu“).

31

(32)  Částka ve výši 4 887 000 EUR se skládá z příspěvku spolkové země formou zřeknutí se závazků v souvislosti s úvěrem Spolkové republiky Německo, který spolková země převzala v roce 1981 (dále jen „starý úvěr státu“) ve výši 4 398 300 EUR a z příspěvku okresu Ahrweiler formou hotovosti ve výši 488 700 EUR.

32

(*1)  Od roku 2002 byly splaceny úvěry pro EWN ve výši 722 264,49 EUR.

*1

(*2)  Od roku 2002 byly splaceny úvěry pro FSZ až na částku ve výši [...] EUR, která byla vyrovnána v rámci vyrovnání ve výši [...] EUR ve spojení s vyloučením společnosti NG ze společnosti Fahrsicherheitszentrum am Nürburgring Verwaltungs GmbH a ukončení podílu NG ve společnosti FSZ.

*2

(*3)  Společnost MAN splatila úvěr dne 28. listopadu 2005 v plné výši.

*3

(*4)  Společnost Camp4Fun splatila úvěr dne 18. prosince 2003 v plné výši.

*4

(*5)  [...]: na informace v závorkách se vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství.

*5

(33)  V rámci projektu Nürburgring 2009 dala spolková země společnosti ISB k dispozici následující částky: 285 265 000 EUR dne 30. července 2010, 5 mil. EUR dne 30. září 2010, 5 mil. EUR dne 31. prosince 2010, 5 mil. EUR dne 31. března 2011, 5 mil. EUR dne 31. května 2011 a 10 mil. EUR dne 31. července 2011. Celkově využila společnost ISB v době od 31. července 2010 do 31. října 2011 částku ve výši 315 265 000 EUR ze sloučení hotovosti spolkové země na refinancování svého úvěru, který poskytla společnostem NG, MSR a CMHN, ve výši 325 265 000 EUR (opatření č. 8). Až do úplného splacení úvěru v listopadu 2011 byla úroková sazba stanovována každý den. Úroky činily celkem 2 326 680 EUR a byly vždy uhrazeny ve lhůtě na konci následujícího měsíce.

33

(34)  Projekt Nürburgring 2009 se skládá z dílčích oblastí I a II: Dílčí oblast I zahrnuje tribunu, centrum welcomeocenter, arénu ringoarena (až pro 5 100 návštěvníků) a investiční úpravy, ringoboulevard (nákupní centrum s největší multidotykovou videostěnou na světě), centrum WARSTEINER Eventcenter (až pro 1 500 návštěvníků), Autowelten (výstavní a prodejní plochy pro výrobce automobilů), ringowerk (vnitřní atrakce, jako je multimediální hala, historická výstava, interaktivní aplikace a ringoracer, nejrychlejší horská dráha na světě), jakož i ringokartbahn (krytá motokárová dráha). Dílčí oblast II se skládá ze dvou hotelů (včetně kasina), 100 rekreačních domků, pěti restaurací, diskotéky a obchodu se značkovými předměty.

34

o

o

o

WARSTEINER Eventcenter

Autowelten

ringo

o

ringo

(35)  Problémy při správě a financování sloučení hotovosti viz výroční zpráva Účetního dvora spolkové země Porýní-Falc za rok 2011, část II, s. 7–15, ke stažení na adrese http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

35

(36)  Úvěr ze sloučení hotovosti byl plně splacen (srov. tabulku 6). Úroky v celkové výši 5 059 174,46 EUR byly zaplaceny.

36

(*6)  Platby byly založeny na smluvním ujednání o zdrojích likvidity mezi spolkovou zemí a společností NG ze dne 20. února 2003. Úroky pro příslušný úvěr byly založeny na denní sazbě, kterou spolková země získala na trhu. Úroky byly vypočteny zvláště pro každý den (skutečná sazba/360).

*6

(37)  Dne 31. prosince 2010 byla splacena částka ve výši 3 589 297,04 EUR. Problémy při řízení a financování společnosti CST viz výroční zpráva Účetního dvora spolkové země Porýní-Falc za rok 2011, část II, s. 16–21, ke stažení na adrese http://www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte/.

37

(38)  Úvěr byl plně splacen dne 22. ledna 2009; byly uhrazeny úroky ve výši 48 500 EUR. Německo však prohlásilo, že úvěr splatila společnosti NG společnost Geisler & Trimmel, nikoli MSR společnosti PNG a PNG společnosti NG.

38

(39)  
  1 450 000 EUR plus úroky ve výši 26 830,88 EUR.

39

(40)  V roce 2010 započetla NG úvěr se svými závazky vůči CST ve výši 1 439 297,04 EUR. Zbývající závazky CST vůči NG ve výši 37 533,84 EUR byly zrušeny v rámci likvidace CST a převodu jejího majetku na NG.

40

(41)  Dne 25. května 2008 poskytla banka Bank für Tirol und Vorarlberg AG společnosti CMHN úvěr ve výši [...] EUR.

41

(42)  Dne 18. ledna 2010 poskytla Kreissparkasse Ahrweiler společnosti MSR úvěr ve výši [...] EUR.

42

(43)  V souladu s příkazem k poskytnutí úvěru vydaného spolkovou zemí neprovedla ISB obvyklá jednání o posouzení úvěru.

43

(44)  V souvislosti s 2. tranší nevyužila společnost NG částku ve výši 4 735 000 mil. EUR z úvěru přijatého ve výši 118 325 800 EUR, proto spolková země zaplatila společnosti NG částku ve výši 113 590 800 EUR; v této souvislosti uhradila NG částku ve výši 141 835,54 EUR společnosti ISB.

44

(45)  Ohledně průměrné sazby EONIA k 28. červenci 2010 viz www.global-rates.com/interest-rates/eonia/2010.aspx.

45

(46)  K okamžiku podpisu dotčené smlouvy o provozním nájmu byla společnost Nürburgring GmbH jediným společníkem společnosti Nürburgring Adventure GmbH. Dne 25. října 2010 se společnost Nürburgring Adventure GmbH sloučila se společností NG.

46

(47)  S jednostrannou opcí pro NAG prodloužit nájemní smlouvu dvakrát o pět let.

47

(48)  Při podpisu smlouvy o provozním nájmu dne 25. března 2010 se společnost NAG jmenovala ještě GrundKapital Management GmbH.

48

(49)  Nájemní smlouva stanovuje toto: a) minimální nájemné a b) nájemné v závislosti na hospodářském výsledku před před započtením úroků, daní a odpisů (EBITDA) nájemce (nájemné podle EBITDA): od 1. května 2010 do 30. dubna 2011 90 % EBITDA nájemce, od 1. května 2011 do 30. dubna 2012 90 % EBITDA nájemce, nejméně však 5 mil. EUR, od 1. května 2012 do 30. dubna 2013: v případě odstranění stavebních nedostatků do 30. dubna 2012: 85 % EBITDA nájemce, nejméně však 11,5 mil. EUR, jinak 90 % EBITDA nájemce, nejméně však 10 mil. EUR, a od 1. května 2013 ročně 85 % EBITDA nájemce, nejméně však 15 mil. EUR. Kritické ocenění výše nájemného je uvedeno ve výroční zprávě Účetního dvora spolkové země Porýní-Falc za rok 2012, s. 98–102, ke stažení na adrese www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte.

49

(50)  Nájemné ve výši [...] EUR plus [...] EUR na základě smlouvy o vyrovnání.

50

(51)  Úvěry ve formě tichých společenství byly společnosti RIM splaceny 30. července 2010 v plném rozsahu. Celkově zaplatila Mediinvest společnosti RIM úroky ve výši [...] EUR. Německo neupřesnilo, zda MSR úvěry, které jí poskytla společnost Mediinvest, splatila.

51

(52)  Podle údajů Účetního dvora spolkové země činí úrokové zvýhodnění společnosti Mediinvest na základě zvýšených úrokových sazeb na celkových [...] EUR (znalecký posudek Účetního dvora spolkové země Porýní-Falc ze dne 15. června 2010, část II, s. 20).

52

(53)  Záruka ve výši 50 mil. EUR ze dne 28. srpna 2008 byla dne 17. prosince 2008 zvýšena na 80 mil. EUR a následně dne 26. května 2009 na 140 mil. EUR.

53

(54)  Uváděným účelem úvěrů ze dne 28. prosince 2010 a 26. dubna 2011 bylo – jak vyplývá ze zprávy společnosti Ernst & Young ze dne 9. září 2010 – vyrovnání záporného peněžního toku ze střednědobého plánování společnosti NG na období 2010–2030.

54

(55)  Společnost NG vlastní na základě toho v současnosti podíl ve společnosti MSR ve výši 93,3 % a RIM podíl ve výši 6,7 %. Prodávající nebyli smlouvou o prodeji zproštěni své odpovědnosti a ani společnost NG, ani společnost RIM nepřevzala finanční závazky.

55

(56)  Kritické ocenění výše vyrovnání je uvedeno ve výroční zprávě Účetního dvora spolkové země Porýní- Falc za rok 2012, s. 103–107, ke stažení na adrese www.rechnungshof-rlp.de/Jahresberichte.

56

(57)  Smluvně dohodnuté vyrovnání, které společnost NAG obdržela, obsahovala paušální platbu ve výši [...] EUR za prodané vstupenky, [...] % výnosů z prodeje těch vstupenek, které byly prodány po prvních [...] vstupenkách, jakož i výnos z [...] prodaných vstupenek v roce 2011 a z [...] prodaných vstupenek v následujících letech. Za realizaci závodu Formule 1 v roce 2011 činila minimální odměna v zásadě [...] EUR; pokud byl výnos z prodeje vstupenek nižší než [...] EUR, snížila se výše vyrovnání o [...] EUR na každých [...] EUR, která výnos ponechala pod [...] EUR (příklad: při výnosu z prodeje vstupenek ve výši [...] EUR činilo vyrovnání [...] EUR). Byla však dohodnuta minimální výše vyrovnání [...] EUR. Poplatky hrazené organizátorům a jezdcům Formule 1, jakož i plnění za údržbu dráhy pro licenci stupně 1 Féderation Internationale de l'Automobile (dále jen „FIA“) byly v plné výši uhrazeny společností NG a byly vyňaty z povinnosti společnosti NAG poskytnout plnění.

57

(58)  Dopis o postupu ze dne 19. července 2013, „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“, s. 3, část „Indicative Offer“.

58

(59)  Dopis o postupu ze dne 12. září 2013, „Project RING – Project RING – Extension of the timeline for the submission of indicative offers“, s. 1, část „Extension of the Deadline for the Indicative Offers“.

59

(60)  Dopis o postupu ze dne 17. prosince 2013, „Project RING – Project RING – Extension of the timeline for the submission of indicative offers“, s. 1, část „Extension of the timeline for the final offers“.

60

(61)  1 A. Dráha Grand Prix, 1B. Severní okruh Nordschleife, 2. 4hvězdičkový hotel, 3. Eifeldorf „Grüne Hölle“ s 3hvězdičkovým hotelem, 4. Rekreační areál Drees, 5. Nájemní pozemek Dorint, 6. Offroad Park, 7. Budova pro personál Adenau, 8. Obytná budova Balkhausen, 9. Dům Licht, 10. Ostatní zelené plochy.

61

(62)  Část „Prodej majetku Nürburgringu“ z výzvy k vyjádření zájmu.

62

(63)  Dopis o postupu ze dne 19. července 2013, „Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“, s. 1, část „Indicative Offer“.

63

(64)  Kritéria výběru jsou uvedena na straně 4 dopisu o postupu ze dne 19. července 2013 („Project RING – information and procedures for the submission of an indicative offer“) a na straně 6 dopisu o postupu ze dne 17. října 2013 („Project RING – procedures for the submission of a final offer“).

64

(65)  Devět nabídek se vztahovalo na všechny skupiny aktiv, tři nabídky se týkaly závodní dráhy a jedenáct nabídek jiných skupin aktiv nebo jednotlivých aktiv.

65

(66)  Celková nabídka s nejvyšší cenou byla ohodnocena 100 procenty. Celkově bylo předloženo šest orientačních celkových nabídek, které nabízely více než 25 % nejlepší nabídky. Celkové nabídky, které nedosahovaly 25 % nejlepší nabídky, nebyly zpočátku z důvodu kupní ceny brány dále v úvahu. Totéž platilo pro nabídky na závodní dráhu, které společně s jednotlivými nabídkami na ostatní aktiva nedosahovaly 25 % nejlepší nabídky. Jelikož pět z šesti způsobilých celkových nabídek nemělo v době předložení orientačních nabídek ještě jasné financování, byly vyzvány k představení financovatelnosti transakce.

66

(67)  Viz poznámka pod čarou č. 60.

67

(68)  Podle údajů Německa probíhá dělení kupní ceny ve výši 77 mil. EUR na tři společnosti v úpadku v souladu s německým insolvenčním a daňovým právem.

68

(69)  Skupina Capricorn Group je německá podniková skupina, která působí v oblasti výroby konstrukčních skupin pro automobilový sport, testů závodních vozů a údržby historických závodních vozů. Všechny obchodní podíly společnosti capricorn HOLDING GmbH vlastní pan Robertino Wild.

69

(70)  GetSpeed GmbH & Co KG je německý podnik z oblasti motosportu. K činnostem podniku patří služby autoservisů, péče o organizaci závodů a coaching jezdců. 99procentní obchodní podíl vlastní pan Axel Heinemann a 1 procento pan Adam Osieka.

70

(71)  § 613a Občanského zákoníku.

71

(72)  Rozsudek Spolkového pracovního soudu ze dne 19. prosince 2013 – 6 AZR 790/12; rozsudek Spolkového pracovního soudu ze dne 20. března 2003 – 8 AZR 97/02.

72

(73)  Insolvenční správci a nabyvatelé se dne 13. srpna 2014 dohodli, že druhá tranše kupní ceny bude místo 31. července 2014 splatná 31. října 2014 a že za to budou vybrány úroky ve výši 8 % a bude poskytnuto věcné zajištění (které se uplatňuje místo peněžního zajištění ve výši [3–9] mil. EUR) prostřednictvím následujících zajištění: (a) podíly pana Robertina Wilda, vlastníka podílu ve společnosti Capricorn, v této společnosti; (b) všechny pohledávky mezi podniky skupiny Capricorn; (c) nároky na základě kupní smlouvy (kterou je ještě nutné uzavřít) ohledně projektu „Campus“ a (d) sbírka umění pana Robertina Wilda. Spolková země se jednání o výše uvedené smlouvě nezúčastnila.

73

(74)  Spolková rámcová úprava schválená Komisí dne 19. února 2009 ve věci C 38/2009 pro úvěry s nízkým úrokem (dále jen „předběžná spolková rámcová úprava“) platí pro podniky, které dne 1. července 2008 nebyly v potížích. Podniky, které v této době nebyly v potížích, ale dostaly se do nich následně v důsledku celosvětové finanční a hospodářské krize, nemohou úpravu o podpoře nárokovat.

74

(75)  Německo tvrdí, že společnost NG tvrdá kritéria uvedená v bodě 10 Pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nesplnila, že u mírných kritérií v bodě 11 pokynů nevyplynul jednoznačný obrázek a že nevyhovovalo ani obecné ustanovení bodu 9 pokynů.

75

(76)  Německo uvádí, že rozšíření formálního vyšetřovacího řízení je v rozporu s účelem podpory na záchranu; s podporou se mělo předejít bezprostřední platební neschopnosti společností NG, MSR a CMHN a společnosti měly získat šest měsíců čas na vypracování plánu restrukturalizace. Kromě toho byli společníci připraveni odsouhlasit určité cíle plánu restrukturalizace, které mimo jiné obsahovaly i prodej aktiv a následnou likvidaci společností NG, MSR a CMHN. Jelikož proti společnosti NG nebylo dosud přijato žádné rozhodnutí o vrácení podpory, nebyla splněna kritéria rozsudku ve věci Deggendorf a jednalo se zde o jednorázovou situaci, nebyl by schválením podpory na záchranu vytvořen žádný precedent.

76

(77)  Německo zde odkazuje na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 8. prosince 2000, BP Nederland a další v. Komise, T-237/99, Sb. rozh. 2000, II-3849, bod 37; rozsudek Soudního dvora ve věci Saxonia Edelmetalle GmbH ze dne 11. května 2005, T-111/01, Sb. rozh. 2001, II-2335, bod 26, rozsudek Soudního dvora ve věci Publishers Association v. Komise ze dne 13. června 1989, C-56/89, Sb. rozh. 1989, 1693, bod 39; rozsudek Soudního dvora ve věci SPO a další v. Komise ze dne 12. ledna 1993, T-29/92 (R), Sb. rozh. 1992, II-2161, bod 38 a násl.

77

(78)  Německo zde odkazuje na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 24. září 2008, Kahla/Thüringen Porzellan GmbH v. Komise, T-20/03, Sb. rozh. 2008, II-2305, bod 124 a násl. Německo uvádí, že na tato opatření by se mělo z hlediska podpory pohlížet jako na zvláštní opatření a nikoli jako na součást běžné ekonomické činnosti společnosti NG a že jak společníci, tak i jednatelé viděli společnost jako prostředek k udržení sportovní infrastruktury Nürburgringu ve vlastnictví státu a k pořádání sportovních akcí, které samy o sobě nebyly rentabilní a které by bez záruk veřejných orgánů za tyto ztráty nemohly být nabízeny. Bez tohoto základního pochopení by ani společníci, ani vedení společnosti NG nepřipustili, aby se závazky rozvinuly tímto způsobem. Proto možná nebyly náklady těchto zvláštních opatření zahrnuty do hodnocení finanční situace.

78

(79)  K pojmu „jednou a dost“ viz oddíl 3.3 Pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

79

(80)  Dotčená opatření musela schválit dozorčí rada společnosti NG, jejíž členy jmenují spolková země a okres.

80

(81)  Rozsah investice dílčí oblasti I činí 215 mil. EUR (185 mil. EUR ze sloučení hotovosti a 30 mil. EUR z úvěrů společníků od spolkové země).

81

(82)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. března 2011, Svobodný stát Sasko a spolková země Sasko-Anhaltsko (T-443/08) a Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) v. Evropská komise, Sb. rozh. 2011, II-1311, potvrzeno v odvolacím řízení, viz rozsudek Soudního dvora ze dne 19. prosince 2012, Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. Evropská komise, C-288/11, Sb. rozh. 2012, I-0000.

82

(83)  Německo udává, že taková změna postupu Komise při rozhodování je v rozporu s bílou knihou o sportu a se zásadou právní jistoty. Taková změna se může uplatnit pouze na budoucí případy, nikoliv však na výstavbu sportovní infrastruktury na Nürburgringu, která byla ukončena v roce 2011. Zákaz podpory na financování výstavby a provozu sportovní infrastruktury by znamenal posun rozdělení pravomocí mezi orgány EU a členskými státy, a byl by tak v rozporu se zásadou subsidiarity.

83

(84)  Německo poukazuje na to, že v letech 1999 až 2011 bylo v celém světě osm z jedenácti postavených závodních drah vybudováno za státní prostředky. Při tom odkazuje na studii Formula Money společnosti Communication & Network Consulting z roku 2011, s. 145.

84

(85)  Německo uvádí, že Formule 1 je v pořádajících zemích spojena se značným efektem pro jejich národní hospodářství (vztah mezi příspěvky a tímto efektem prý činí 1:5).

85

(86)  Německo uvádí, že přijetí prostředků ze sloučení hotovosti na projekt představuje výjimečný případ, který neodpovídá obvyklému využití sloučení hotovosti. Financování prostřednictvím sloučení hotovosti sloužilo přechodně k předfinancování probíhajících projektových opatření až do převzetí dlouhodobým investorem.

86

(87)  Podle Německa spočívá účel sloučení hotovosti v optimalizaci peněžního toku mezi spolkovou zemí a jejími různými dceřinými společnostmi ekonomicky smysluplným způsobem, především pro snížení nákladů holdingu na financování, a uvádí, že krátkodobá potřeba spolkové země byla pokryta prostřednictvím kapitálového trhu a využití prostředků ze sloučení hotovosti bylo úročeno denními sazbami, jichž spolková země může dosáhnout na volném trhu, že spolkové zemi nevznikají žádné výlohy na výdajové úroky, tržní podmínky spolkové země jsou v poměru 1:1 předávány účastníkům sloučení hotovosti a ministerstvo financí spolkové země funguje pouze jako realizační platforma.

87

(88)  V souvislosti s 137. bodem odůvodnění rozhodnutí ze dne 21. března 2012 vysvětluje Německo, že v případě bank poskytujících podporu (zvláštních úvěrových institucí) mohou být příjemci na dvou úrovních, na jedné speciální úvěrové instituce a na druhé podniky, které obdržely finanční prostředky od zvláštních úvěrových institucí. Výhody ohledně odpovědnosti pro zvláštní úvěrové instituce byly zakotveny v dohodě II z roku 2002. Rozhodnutí ze dne 21. března 2012 vycházelo z toho, že úvěrová činnost zvláštních úvěrových institucí je omezena na situaci, v níž by dlužník nedostal na trhu za týchž podmínek žádný úvěr. Německo proti tomu tvrdí, že banky poskytující podporu mohou v každém případě poskytovat úvěry za tržních podmínek (činnost zvláštních úvěrových institucí není omezena na poskytování podpory), a že proto v příslušném případě musí proběhnout posouzení podle pravidel o státní podpoře.

88

(89)  V souvislosti s úvěrem ISB (opatření č. 8) uvádí Německo, že zvýhodnění odpovídá nanejvýš rozdílu mezi tržní úrokovou sazbou a skutečně zaplacenou úrokovou sazbou, v žádném případě však celkové výši úvěru. Pokud má Komise o tom pochybnosti, má si zadat vypracování odborného posudku.

89

(90)  Německo tvrdí, že Komise dohodou II souhlasila se zachováním zvýhodnění ohledně odpovědnosti ve prospěch právně samostatných zvláštních úvěrových institucí, pokud je jejich činnost omezena na přesně definovanou státní podporu. Za těchto podmínek je slučitelné například využití záruk, jako je odpovědnost ručitelů, institucionální odpovědnost úvěrového ústavu a záruky refinancování, s předpisy o státní podpoře. Německo dále poukazuje na to, že Komise ve svém rozhodnutí ze dne 16. června 2004 ve věci podpory N179/04, ručení finských obcí, uznala, že zvláštní úvěrové instituce nejsou podniky, pokud mají zisk pouze v souvislosti se svou veřejnou úlohou poskytovat státní podporu.

90

(91)  Německo uvádí, že úvěrové podmínky byly v příkazu spolkové země k poskytnutí úvěru stanoveny vyčerpávajícím způsobem a nezávisle; ISB neměla do této míry žádný manévrovací prostor. Rozhodnutí o poskytnutí úvěru a s tím spojená rizika zůstala na spolkové zemi, která nadto na základě příkazu k poskytnutí úvěru ručí podle občanského zákoníku za úvěr v plném rozsahu jako ručitel.

91

(92)  Německo dále uvádí, že není důležité, zda zřizovací náklady mohly být amortizovány následným pronájmem či nikoli, protože investiční náklady představují utopené náklady, které pro obezřetně jednajícího investora nemají žádný vliv na budoucí rozhodnutí. I kdyby investiční náklady musely být amortizovány nájmem, bylo by zapotřebí se zaměřit na plánované investice bez nepředvídaného zvýšení nákladů. Náklady odhadnuté při plánování projektu činily původně 215 mil. EUR (135 mil. EUR na dílčí oblast I projektu Nürburgring 2009 a 80 mil. EUR na dílčí oblast II projektu Nürburgring 2009), zatímco skutečné náklady činily 330 mil. EUR (215 mil. EUR na dílčí oblast I projektu Nürburgring 2009 a 115 mil. EUR na dílčí oblast II projektu Nürburgring 2009). Proto by plánované investice amortizovalo samo minimální nájemné ve výši cca 280 mil. EUR.

92

(93)  Německo poukazuje na to, že prostředky měly sloužit k vyrovnání ztrát společnosti NG v souvislosti s investicemi na zvýšení atraktivity Nürburgringu pro turisty v rámci projektu Nürburgring 2009, jehož cíl spočíval ve zvýšení atraktivity Nürburgringu v průběhu celého roku a tím v ekonomické podpoře strukturálně slabého regionu Eifel posílením cestovního ruchu.

93

(94)  Německo se odvolává na věc C-72/91 Sloman Neptun.

94

(95)  Dále Německo uvádí, že tento systém je zaměřen na to, aby přilákal pokud možno co nejvíce zákazníků, pomohl spolkové zemi k maximalizaci pozitivních účinků na národní hospodářství a pokryl značné náklady pro společnost NG (poplatky pro jezdce, licence 1. stupně FIA pro závodní dráhu).

95

(96)  Německo uvádí, že posouzení Komise, že společnost NG byla k 1. červenci 2008 podnik v potížích, je mylné, že použití zásady „jednou a dost“ na oznámenou podporu na záchranu je chybné, že rozšíření formálního vyšetřovacího řízení není přiměřené a že se nejednalo o podporu.

96

(97)  Německo argumentuje, že mezinárodní hosté by nepřijížděli z důvodu ubytovacích nebo gastronomických zařízení, nýbrž díky závodní dráze. Proto dospívá Německo k závěru, že dotčená opatření nemají žádný vliv na cestovní ruch.

97

(98)  Německo se zde odvolává na rozhodnutí Komise ve věci podpory SA.33728 – financování nové multifunkční arény v Kodani, 33. bod odůvodnění.

98

(99)  Německo se zde odvolává na rozhodnutí Komise ve věci podpory SA.31722 – daňové zvýhodnění podpory maďarského sportovního odvětví, 86. a násl. body odůvodnění a SA.33952 – horolezecká zařízení svazu Deutscher Alpenverein, 68. bod odůvodnění.

99

(100)  Německo se zde odvolává na věci podpory SA.33168 – Uppsala Arena a SA.33728 – financování nové multifunkční arény v Kodani.

100

(101)  Rozsudek Vrchního zemského soudu v Koblenzu ze dne 13.12.2012 ve věci U 73/12 Kart.

101

(102)  Německo se odvolává na věci podpory N 158/2010 – fotbalové muzeum v Dortmundu a N 164/2010 – lipský jezdecký a závodní svaz Leipziger Reit- und Rennverein Scheibenholz. Německo však nedokládá, že je závodní dráha podle německého práva chráněna jako kulturní památka.

102

(103)  Německo uvádí toto: Veřejný zájem spočívá v ekonomickém dopadu na národní, resp. regionální hospodářství a v podpoře sportu a kultury; dochází k selhání trhu, protože opatření by bez státní podpory nebyla možná; obrat společnosti NG byl v posledních třech letech před opatřeními nižší než 100 mil. EUR a podpora činila méně než 30 mil. EUR ročně; společenská smlouva společnosti NG a souhlas její dozorčí rady potvrzený příslušným rozhodnutím zemské vlády představovaly pověřovací akt; parametry pro výpočet vyrovnání nebylo možné odvodit z aktualizovaných obchodních plánů. Německo dále poukazuje na to, balíček dokumentů o službách obecného hospodářského zájmu vstoupil v platnost až koncem roku 2006, že na dobu před tím neexistovaly žádné další předpisy týkající se formy pověřovacího aktu a že na dobu poté je zařazení jako stávající podpora přiměřené.

103

(104)  
  Úř. věst. C 6, 11.1.2011, s. 6.

104

(105)  Německo se zde odvolává na rozhodnutí Komise ve věcech C 38/2005 Biria Gruppe, 93. bod odůvodnění, C-51/06 Arcelor Huta Warszawa, 111. bod odůvodnění a násl., C 43/2001 Chemischen Werke Piesteritz, 107. bod odůvodnění a násl. a rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 2010, Svobodný stát Sasko v. Komise, T-102/07 a T-120/07, Sb. rozh. 2010, II-585, bod 218.

105

(106)  První část německého insolvenčního řádu.

106

(107)  Stěžovatel č. 1 předložil dopis příslušného okresního soudu ze dne 29. ledna 2014, v němž soud prohlásil, že v případě správy s dispozičními oprávněními insolvenční soud a insolvenční správce prodej aktiv neprovádějí, ale na proces jen dohlížejí, proto podle názoru soudu neexistuje žádný základ pro činnost insolvenčního soudu v rámci prodeje aktiv.

107

(108)  Insolvenční správci se zde odvolávají na rozsudek Soudního dvora ze dne 16. prosince 2010, Seydaland, C-239/09. Sb. rozh. 2010, I-13083, bod 34.

108

(109)  Společnost NBG zakončila účetní období 2013 úspěšně s ukazatelem EBITDA (před pronájmem) ve výši 2 920 000 EUR. V roce 2013 zaplatila NBG nájemné ve výši 2 661 000 EUR.

109

(110)  Směrnice Rady 2001/23/ES ze dne 12. března 2001 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se zachování práv zaměstnanců v případě převodů podniků, závodů nebo částí podniků nebo závodů (Úř. věst. L 82. 22. 3.2001, s. 16).

110

(111)  Stěžovatel č. 3 se odvolává na rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 2008 o státní podpoře Rakouska pro privatizaci Bank Burgenland a na rozsudek Soudního dvora ze dne 24. října 2013, C-214/12P, C-215/12, C-223/12 P (ještě nezveřejněn ve Sbírce rozhodnutí).

111

(112)  Podle stěžovatele byla dotčená nabídka složena takto: (1) 90 mil. EUR v hotovosti při uzavření smlouvy, (2) 20 mil. EUR k 31. březnu 2014 a (3) částka ve výši maximálně 40 mil. EUR jako platba závislá na hospodářském výsledku ve výši 20 % příslušné roční EBITDA komplexu Nürburgring po jeho nabytí stěžovatelem č. 3. Kromě toho se stěžovatel č. 3 zavázal, že pro obce sousedící s Nürburgringem zřídí fond rozvoje ve výši 200 mil. EUR.

112

(113)  Stěžovatel č. 3 se odvolává na rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 2008 o Bank Burgenland.

113

(114)  Stěžovatel č. 3 tak na základě podkladů poskytnutých prodávajícími vycházel z toho, že nabytí aktiv a převzetí provozu je možné na základě vyvážené rozvahy (dále jen „čistá rozvaha“), tzn. bez starých nebo aktuálních závazků a povinností z důvodu stávajících smluvních vztahů, že chtěl se zákazníky a sponzory uzavřít nové smlouvy za nových podmínek, aby takto částečně refinancoval svou investici, že se ale pak ukázalo, že všechny rozhodující dohody týkající se provozu Nürburgringu byly uzavřeny se třetí stranou (NBG) na základě nové nájemní smlouvy s prodávajícími a že to nakonec znamenalo, že by byl stěžovatel – poté, co by ve výběrovém řízení vyhrál – nucen jak nájemní smlouvu, tak i některé další dohody mezi NBG a třetími stranami převzít, že jiné dohody, které uzavřela společnost NBG, by na něho automaticky nepřešly, ale musel by je dodržovat, zejména proto, že po něm prodávající údajně požadovali, aby převzal plnou finanční odpovědnost při žalobách na náhradu škody (z důvodu nezpřístupnění zařízení Nürburgringu společností NBG), a že stěžovatel č. 3 proto údajně musel změnit svůj obchodní model: Zatímco stěžovatel č. 3 původně plánoval zajistit mezifinancování akvizice Nürburgringu – zčásti – uzavřením upravených dohod se zákazníky a sponzory Nürburgringu, byl nucen brát ohled na stávající smlouvy, případně je minimálně dodržovat z ekonomického hlediska.

114

(115)  Stěžovatel č. 3 na jedné straně tvrdí, že panovaly oprávněné pochybnosti o tom, zda společnost Capricorn mohla dne 17. února 2014, ve lhůtě pro předložení nabídek, předložit závazný příslib financování na celou kupní cenu, a že se proto tak dlouho čekalo s rozhodnutím o vítězné nejlepší nabídce, dokud Capricorn nesplní všechna formální kritéria; na druhé straně byl stěžovatel č. 3, jak je uvedeno v konečné nabídce, schopen předložit závazný příslib financování na 90 mil. EUR.

115

(116)  Stěžovatel č. 3 dále udává, že nejen on, ale i další předkladatelé nabídky dostali nepravdivé informace, že stěžovatel č. 3 plánoval zahájit na jaře 2014 jednání se svými vlastními upřednostňovanými dodavateli s cílem ještě podrobněji dohodnout jednotlivé detaily v nabídce na koupi aktiv Nürburgringu, a že mu však prodávající sdělili, že smlouvu na dodávky piva na rok 2014 již nelze změnit, protože jinak by stěžovatel č. 3 musel z důvodu nesplnění smluvních závazků společnosti NBG vůči současnému dodavateli piva ručit za případné žádosti o náhradu škody. Podle stěžovatele č. 3 by přechod od Warsteineru na Bitburger dokazoval, že informace, které obdržel, byly nepravdivé a že byl jako předkladatel nabídky cíleně oklamán.

116

(117)  Stěžovatel č. 3 tvrdí, že v dopise o postupu ze dne 17. června 2013 byla vyžadováno předložení záruky na platbu kupní ceny, splatné na první vyžádání a vystavené seriózní evropskou bankou, že společnost Capricorn žádnou záruku na celou kupní cenu nepředložila a že prodávající museli své vlastní platební podmínky změnit, aby zajistili, že vítěz výběrového řízení bude vyhovovat zveřejněným kritériím pro zadání.

117

(118)  Stěžovatel č. 3 tvrdí, že nabídku podal s plnou znalostí a za dodržení zákonných ustanovení o protihlukové ochraně.

118

(119)  Stěžovatel č. 3 se odvolává na rozsudek Soudního dvora ze dne 16. května 2002, Stardust Marine, C-482/99, Sb. rozh. 2002, I-4397, bod 54–55, a na rozhodnutí Komise ve věci podpory Georgsmarienhütte (Úř. věst. C 199, 14.7.2001, s. 4. 27. bod odůvodnění), letiště Dortmund (Úř. věst. C 217, 15.9.2007, s. 25. 54. a 55. bod odůvodnění), a N 510/2008 Alitalia.

119

(120)  Stěžovatel č. 3 se odvolává na rozhodnutí Komise ve věci podpory CDA ze dne 16. prosince 2000, 117. bod odůvodnění, a Biria Group ze dne 14. prosince 2010, 79. a 80. bod odůvodnění, jakož i na rozsudek Soudního dvora ze dne 13. září 2010, Olympic Airways, T-415/05, Sb. rozh. 2010, II-4749, bod 157, a rozsudek Soudního dvora ze dne 28. března 2012, Ryanair v. Komise, T-123/09, bod 135 (dosud nezveřejněn ve Sbírce rozhodnutí).

120

(121)  Insolvenční správci se odvolávají na rozhodnutí Komise ze dne 30. dubna 2008 ve věci C-56/06 – privatizace Bank Burgenland a na rozhodnutí Komise ze dne 19. června 2013 ve věci SA.36197 – privatizace ANA – Aeroportos de Portugal, jakož i na sdělení Komise o prodeji pozemků.

121

(122)  Stěžovatel č. 4 zmiňuje, že společnost Capricorn kontaktovala během řízení pravděpodobně více podniků s žádostí o pomoc při financování své nabídky, špatně vyjádřila svou finanční podporu pro prodávající v časné fázi řízení, struktura společnosti v případě společnosti GetSpeed, která vlastnila jednu třetinu konsorcia Capricorn, nebyla zcela jasná, výbor věřitelů nebyl v plném rozsahu informován o financování její nabídky prostřednictvím [...] a společnost Capricorn připustila, že nedisponuje finančními prostředky pro svou oznámenou investici ve výši 25 mil. EUR do aktiv Nürburgringu. Kromě toho neměl výbor věřitelů dostatek času na ověření podmínek potvrzení o financování od [...] pro nabídku společnosti Capricorn.

122

(123)  Stěžovatel č. 4 vysvětluje, že nabídka [předkladatele nabídky č. 2] obsahovala předběžnou platbu ve výši 32,5 mil. EUR začátkem dubna 2014, zatímco nabídka společnosti Capricorn obsahovala pouze předběžné platby ve výši 5 mil. EUR v březnu 2014, 5 mil. EUR v červenci 2014 a 5 mil. EUR v prosinci 2014.

123

předběžnou

předběžné

(124)  Stěžovatel č. 4 tvrdí, že v jeho nabídce bylo uzavření stanoveno již na duben 2014, platby [předkladatele nabídky č. 2] byly zaručeny nebo závisely na rentabilitě obchodu, členy [předkladatele nabídky č. 2] jsou významné, solidní financované podniky s úspěchy v oblasti fúzí a převzetí, zatímco nabídka společnosti Capricorn bude účinná nejdříve 1. ledna 2015, další platby společnosti Capricorn budou splatné až po ukončení prošetření stávající státní podpory Komisí a případného řízení před soudy EU, prodávající stanovili pro případ, že by Komise své ověřování nedokončila do 1. ledna 2015, pro Capricorn opci pronájmu aktiv Nürburgringu od tohoto okamžiku až do ukončení šetření, Capricorn je malý podnik s nepatrným kapitálem, malými zkušenostmi v oblasti fúzí a převzetí a v nedávné minulosti má řadu nedokončených projektů.

124

(125)  Stěžovatel č. 4 uvádí, že [předkladatel nabídky č. 2] má zkušenosti jako vlastník a provozovatel několika velkých závodních drah, provozovatel hotelů a rekreačních zařízení a pořadatel festivalů a že [předkladatel nabídky č. 2] je největším investorem ve Formuli 1 a investuje do velkých výrobců automobilů a rekreačních zařízení, zatímco společnost Capricorn nezískala ještě žádné zkušenosti s provozem závodních drah nebo hotelů, s pořádáním festivalů, podporou motoristického sportu nebo s uváděním produktů na trh.

125

(126)  Stěžovatel č. 4 poukazuje na to, že [předkladateli nabídky č. 2] bylo nabídnuto méně příležitostí ke kontaktům s prodávajícími než společnosti Capricorn, že lhůta pro konečnou nabídku nejprve 11. prosince 2013 byla prodloužena do 17. února 2014 a poté dne 11. března 2014, několik hodin po doručení nabídky společnosti Capricorn, byla ukončena a že [předkladatel nabídky č. 2] nedostal možnost svou nabídku zvýšit nebo změnit.

126

(*7)  Peněžní tok společnosti NBG pro rok 2014 v případě společnosti Capricorn (6 milionů EUR) a platby vázané na dosažení pokroku v případě [předkladatele nabídky č. 2] pro roky 2015–2017 (15 milionů EUR) závisí na úspěchu příslušné obchodní činnosti. V případě [předkladatele nabídky č. 2] nemají prodávající oproti případu společnosti Capricorn na tuto činnost vliv.

*7

(127)  
  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

127

(*8)  Zisk před zdaněním (Earnings before taxes – EBT)

*8

Earnings before taxes

(*9)  Nárůst ztrát především z důvodu výrazného zvýšení výdajů na akce (Aufwendungen für Veranstaltungen) z 21,2 milionu EUR v roce 2005 na 44,0 milionu EUR v roce 2006.

*9

Aufwendungen für Veranstaltungen

(128)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 3. března 2010, Svobodný stát Sasko v. Komise, T-102/07, a MB Immobilien a MB System v. Komise, T-120/07, Sb. rozh. 2010, II-585, bod 106.

128

(129)  Rozhodnutí Komise ve věci C 38/2007 Arbel Fauvet Rail (Úř. věst. L 238, 5.9.2008, s. 27), potvrzeno Soudním dvorem, rozsudek Soudního dvora ze dne 12. května 2011, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, II-1999, bod 141; rozhodnutí Komise ve věci C 27/2010 United Textiles (Úř. věst. L 279, 12.10.2012, s. 30).

129

(130)  Posudek Účetního dvora Porýní Falc ze dne 15. června 2010, část I, s. 14.

130

(131)  Tamtéž.

131

(132)  Posudek Účetního dvora Porýní Falc ze dne 15. června 2010, část I, s. 15.

132

(133)  Posudek Účetního dvora Porýní Falc ze dne 15. června 2010, části I a II.

133

(134)  Viz popis společnosti RIM na adrese http://test.isb.rlp.de/de/die-isb/beteiligungen/rheinland-pfaelzische-gesellschaft-fuer-immobilien-und-projektmanagement/.

134

(135)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 24. března 2011, Svobodný stát Sasko, Flughafen Leipzig/Halle a další v. Komise, T-443/08 a T-455/08, Sb. rozh. 2011, II-1311, potvrzeno v odvolacím řízení rozsudkem Soudního dvora ze dne 19. prosince 2012, Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig-Halle GmbH v. Evropská komise, C-288/11 P (dosud nezveřejněno ve Sbírce rozhodnutí).

135

(136)  C 53/2002 Space Park Development.

136

(137)  SA.35440 Arena Jena. V souvislosti s infrastrukturou profesionálního sportu viz SA.31722 Hungarian tax benefit scheme. K provozu sportovních center určených pro širokou veřejnost, která požadují zaplacení vstupného, viz SA.33952 Horolezecká zařízení svazu Deutscher Alpenverein,.

137

(138)  SA.33618 Uppsala arena; SA.35135 Aréna Erfurt; SA.35440 Aréna Jena.

138

(139)  N 118/2000 Support to professional sport clubs.

139

(140)  Viz např. rozsudek Soudního dvora ze dne 21. března 1991, Itálie v. Komise („ALFA Romeo“), C-305/89, Sb. rozh. 1991, I1603, bod 18 a 19; rozsudek Tribunálu ze dne 30. dubna 1998, Cityflyer Express v. Komise, T-16/96, Sb. rozh. 1998, II757, bod 51; rozsudek Tribunálu ze dne 21. ledna 1999, Neue Maxhütte Stahlwerke und Lech-Stahlwerke v. Komise, T-129/95, T-2/96 a T-97/96, Sb. rozh. 1999, II17, bod 104; rozsudek Soudního dvora ze dne 28. února 2012, země Burgenland a Rakousko v. Komise, T-268/08 a T-281/08, Sb. rozh. 2012, II-0000, bod 48.

140

(141)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 19. března 2013, Bouygues SA a Bouygues Télécom SA v. Komise, C-399/10 P a C-401/10 P (dosud nezveřejněn ve Sbírce rozhodnutí); rozsudek Tribunálu ze dne 15. září 1998, BP Chemicals v. Komise, T-11/95, Sb. rozh. 1998, II-3235, bod 171.

141

(142)  Transakce pari passu je transakce, kterou za stejných podmínek (a tudíž se stejně vysokými riziky a výnosy) provádí stát a soukromí investoři, kteří jsou ve srovnatelné situaci.

142

(143)  Úvěry, které společnosti MSR poskytli oba její menšinoví společníci (Geisler & Trimmel: [...] mil. EUR; Weber: [...] mil. EUR; obě nezajištěné s úrokovou sazbou ve výši [...] %), nejsou relevantní, neboť tyto podniky realizovaly výstavbu zařízení infrastruktury a jako účastníci s vlastními zájmy v projektu nemohly být brány v úvahu.

143

(*10)  Projekt nesl označení „Zážitkový region Nürburgring“ a zahrnoval i hotel.

*10

(*11)  Základní scénář (ani pesimistický, ani optimistický scénář).

*11

(*12)  Výsledky pro období 2010-2030.

*12

(*13)  Pesimistický scénář.

*13

(144)  Nařízení Rady (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy na podporu de minimis (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

144

(145)  Viz http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/reference_rates.html.

145

(146)  Viz sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

146

(147)  Viz výroční zpráva Účetního dvora spolkové země Porýní-Falc za rok 2009, s. 3 a 4, ke stažení na adrese http://www.landtag.rlp.de/landtag/drucksachen/4741-15.pdf.

147

(148)  
  Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10.

148

(149)  Podpora se rovná následující částce (v mil. EUR): 1,6 + 12 + (12,3/2) – [0 + 5 + (11,5/2)] = 9.

149

(150)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 28. dubna 1993, Itálie v. Komise, C-64/90, Sb. rozh. 1993, I-2097, bod 20.

150

(151)  V této souvislosti bylo poznamenáno, že okres Ahrweiler není jako podporovaný region uveden ani na mapě regionální podpory z let 2007–2013.

151

(152)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 12. července 1973, Komise v. Německo, C-0/72, Sb. rozh. 1973, 813, bod 13.

152

(153)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 14. září 1994, Španělsko v. Komise, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Sb. rozh. 1994, I4103, bod 75.

153

(154)  Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 17. června 1999, Belgie v. Komise, C-5/97, Sb. rozh. 1999, I-30671, bod 64–65.

154

(155)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

155

(156)  Podle údajů Německa byl podnik 22. května 2014 vymazán z obchodního rejstříku.

156

(157)  Společnosti NG, MSR a CMHN jsou od 1. listopadu 2012 v likvidaci, příp. insolvenčním řízení. Podle německého práva se obchodní cíl podniku změní se zahájením likvidace, příp. insolvenčního řízení: Podnik již není činný v plném rozsahu, nýbrž jako čistě likvidační společnost, která je podle německého práva zrušena; až do ukončení insolvenčního řízení, příp. likvidace musí ale podnik jako likvidační společnost používat majetek podle zásady řádného finančního řízení.

157

(158)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 14. září 1994, Španělsko v. Komise („Merco“), C-42/93, Sb. rozh. 1994, I-4175.

158

(159)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 15. ledna 1986, Komise v. Belgie, C-2/84, Sb. rozh. 1986, 89.

159

(160)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 8. května 2003, Italská republika a SIM 2 Multimedia SpA v. Komise Evropských společenství, C-328/99 a C-399/00, Sb. rozh. 2003, I-4035.

160

(161)  Rozhodnutí Komise ze dne 17. září 2008, státní podpora N 321/2008, N 322/2008 a N 323/2008 – Řecko – Vente de certains actifs d'Olympic Airlines/Olympic Airways Services; rozhodnutí Komise ze dne 12. listopadu 2008, státní podpora N 510/2008 – Itálie – Sale of assets of Alitalia; rozhodnutí Komise ze dne 4. dubna 2012, SA.34547 – Francie – Reprise des actifs du groupe SERNAM dans le cadre de son redressement judiciaire.

161

(162)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 28. března 2012, Ryanair Ltd. v. Komise, T-123/09, ECLI:EU:T:2012:164.

162

(163)  Rozsudek Spolkového pracovního soudu ze dne 19. prosince 2013 (6 AZR 790/12); rozsudek Spolkového pracovního soudu ze dne 20. března 2003 (8 AZR 97/02).

163

(164)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 16. prosince 2010, Seydaland, C-39/09, Sb. rozh. 2010, I-13083, bod 34.

164

(165)  Příslušný úsek prvního návrhu kupní smlouvy zní: „Předkladateli nabídky je známo, že v současnosti probíhá u Evropské komise vyšetřovací řízení, jehož předmětem je přípustnost podpory poskytnuté Nürburgringu a její možné navrácení. Prodávající jsou v pravidelném kontaktu s příslušnými útvary Evropské komise a usilují při tom o formální rozhodnutí, z něhož bude vyplývat, že navrácení podpory nebude nařízeno kupujícímu. Jsou ochotni vést s předkladatelem nabídky konstruktivní diskusi o tom, jak s touto okolností naložit v rámci prodeje jednotlivých nebo veškerých aktiv Nürburgringu a případně s přechodnou dobou až do rozhodnutí Komise.“

165

(166)  Nabídka [předkladatele nabídky č. 2] zejména předpokládala, že nabídnutá kupní cena bude splatná až při existenci pravomocného rozhodnutí Komise, kterým by bylo navrácení podpory nabyvatelem aktiv vyloučeno. Nabídka [předkladatele nabídky č. 3] obsahovala ustanovení, že nabyvatel může i v případě existence rozhodnutí Komise odstoupit od koupi dle vlastního uvážení.

166

(167)  Dotčená část dopisu ze dne 17. prosince 2013 zní takto: „For the sake of clarity, offers handed in after that timeline will, in principle, also be considered provided that the terms of the offer qualify for the further process. Any disadvantage caused by the delay will not be compensated for and will have to be fully borne by the investor. Please note that the Vendors may choose the parties which will qualify for the further process shortly after the updated timeline ends.“

167

(168)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

168

(169)  Nařízení Komise (ES) č. 271/2008 ze dne 30. ledna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 794/2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 82, 25.3.2008, s. 1).

169

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/68 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/68

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/152

ze dne 1. října 2014

o státní podpoře SA 27339 (12/C) (ex 11/NN), kterou poskytlo Německo letišti Zweibrücken a leteckým společnostem, které letiště využívají

(oznámeno pod číslem C(2014) 5063)

(Pouze anglické znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské Unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (2), a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | V rámci parlamentní otázky z prosince 2008 nadnesla poslankyně Evropského parlamentu Hiltruda Breyerová problém veřejného financování letiště Zweibrücken (3). Paní Breyerová tvrdila, že v období 2005–2006 financovala spolková země Porýní-Falc (dále jen „spolková země“) společnost Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (dále jen „FGAZ“) částkou ve výši 2,4 milionu EUR, kterou společnost FGAZ použila k financování své 100 % dceřiné společnosti Flughafen Zweibrücken GmbH (dále jen „FZG“). Paní Breyerová taktéž uvedla, že v témže období uhradila spolková země v plné výši náklady na stavební práce na letišti ve výši 6,96 milionu EUR. |
| --- | --- |

(1)

V rámci parlamentní otázky z prosince 2008 nadnesla poslankyně Evropského parlamentu Hiltruda Breyerová problém veřejného financování letiště Zweibrücken (3). Paní Breyerová tvrdila, že v období 2005–2006 financovala spolková země Porýní-Falc (dále jen „spolková země“) společnost Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken (dále jen „FGAZ“) částkou ve výši 2,4 milionu EUR, kterou společnost FGAZ použila k financování své 100 % dceřiné společnosti Flughafen Zweibrücken GmbH (dále jen „FZG“). Paní Breyerová taktéž uvedla, že v témže období uhradila spolková země v plné výši náklady na stavební práce na letišti ve výši 6,96 milionu EUR.

3

Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken

Flughafen Zweibrücken GmbH

| (2) | Na tuto parlamentní otázku odpověděl komisař Tajani dne 6. ledna 2009. Dotyčná otázka byla zaevidována rovněž jako stížnost pod číslem CP 5/2009. Komise si dne 22. ledna 2009, 24. září 2010 a 15. března 2011 vyžádala od Německa další informace, které Německo poskytlo dopisy ze dne 23. března 2009, 27. ledna 2011 a 19. května 2011. |
| --- | --- |

(2)

Na tuto parlamentní otázku odpověděl komisař Tajani dne 6. ledna 2009. Dotyčná otázka byla zaevidována rovněž jako stížnost pod číslem CP 5/2009. Komise si dne 22. ledna 2009, 24. září 2010 a 15. března 2011 vyžádala od Německa další informace, které Německo poskytlo dopisy ze dne 23. března 2009, 27. ledna 2011 a 19. května 2011.

| (3) | Dne 8. dubna 2008 si Komise vyžádala další informace rovněž od letecké společnosti Ryanair, které byly poskytnuty dne 15. července 2011. Překlad podání společnosti Ryanair do němčiny byl Německu poskytnut dne 18. srpna 2011 a dne 26. září 2011 Německo prohlásilo, že nemá v úmyslu se k podání společnosti Ryanair v uvedené době vyjádřit. |
| --- | --- |

(3)

Dne 8. dubna 2008 si Komise vyžádala další informace rovněž od letecké společnosti Ryanair, které byly poskytnuty dne 15. července 2011. Překlad podání společnosti Ryanair do němčiny byl Německu poskytnut dne 18. srpna 2011 a dne 26. září 2011 Německo prohlásilo, že nemá v úmyslu se k podání společnosti Ryanair v uvedené době vyjádřit.

| (4) | Dopisem ze dne 22. února 2012 Komise Německo informovala, že se s ohledem na veřejné financování provozovatele letiště Zweibrücken a pobídky pro letecké společnosti, které letiště využívají, rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 22. února 2012 Komise Německo informovala, že se s ohledem na veřejné financování provozovatele letiště Zweibrücken a pobídky pro letecké společnosti, které letiště využívají, rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy.

| (5) | Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení si Komise dopisem ze dne 24. února 2012 vyžádala další informace. Německo podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 4. května 2012 a na žádost Komise o další informace odpovědělo dne 16. dubna 2012. |
| --- | --- |

(5)

Po vydání rozhodnutí o zahájení řízení si Komise dopisem ze dne 24. února 2012 vyžádala další informace. Německo podalo připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dne 4. května 2012 a na žádost Komise o další informace odpovědělo dne 16. dubna 2012.

| (6) | Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k údajné podpoře. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí Komise o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie (4). Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek k údajné podpoře.

Úředním věstníku Evropské unie

4

| (7) | Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran, a to společností Ryanair, Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), Germanwings a TUIFly. Komise předala tyto připomínky Německu, které mělo možnost se k nim do jednoho měsíce vyjádřit; jeho vyjádření bylo obdrženo dopisem ze dne 26. října 2012. |
| --- | --- |

(7)

Komise obdržela připomínky od čtyř zúčastněných stran, a to společností Ryanair, Airport Marketing Services (dále jen „AMS“), Germanwings a TUIFly. Komise předala tyto připomínky Německu, které mělo možnost se k nim do jednoho měsíce vyjádřit; jeho vyjádření bylo obdrženo dopisem ze dne 26. října 2012.

| (8) | Komise mimoto obdržela dne 20. prosince 2013, 17. ledna 2014 a 31. ledna 2014 další připomínky od společnosti Ryanair. Tyto připomínky byly předány Německu, které se k nim nechtělo vyjádřit. |
| --- | --- |

(8)

Komise mimoto obdržela dne 20. prosince 2013, 17. ledna 2014 a 31. ledna 2014 další připomínky od společnosti Ryanair. Tyto připomínky byly předány Německu, které se k nim nechtělo vyjádřit.

| (9) | Dopisy ze dne 6. listopadu 2013, 14. března 2014 a 2. dubna 2014 si Komise vyžádala další informace. Německo na žádosti Komise o další informace odpovědělo dne 16. prosince 2013, 15. ledna 2014, 5. dubna 2014, 15. dubna 2014, 24. dubna 2014, 11. června 2014 a 27. června 2014. |
| --- | --- |

(9)

Dopisy ze dne 6. listopadu 2013, 14. března 2014 a 2. dubna 2014 si Komise vyžádala další informace. Německo na žádosti Komise o další informace odpovědělo dne 16. prosince 2013, 15. ledna 2014, 5. dubna 2014, 15. dubna 2014, 24. dubna 2014, 11. června 2014 a 27. června 2014.

| (10) | Dopisem ze dne 25. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5) a že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(10)

Dopisem ze dne 25. února 2014 Komise Německu sdělila, že dne 20. února 2014 byly přijaty pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 (5) a že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla Německu možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů ode dne jejich zveřejnění v Úředním věstníku.

5

Úředním věstníku Evropské unie

Úředním věstníku

| (11) | Dopisy ze dne 24. února 2014 informovala Komise rovněž třetí strany o přijetí pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 dne 20. února 2014 a o skutečnosti, že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla třetím stranám možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů od jejich zveřejnění v Úředním věstníku. |
| --- | --- |

(11)

Dopisy ze dne 24. února 2014 informovala Komise rovněž třetí strany o přijetí pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 dne 20. února 2014 a o skutečnosti, že od okamžiku jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie se budou tyto pokyny vztahovat na daný případ, a poskytla třetím stranám možnost vyjádřit se k pokynům a jejich použití do dvaceti pracovních dnů od jejich zveřejnění v Úředním věstníku.

Úředním věstníku Evropské unie

Úředním věstníku

| (12) | Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (6), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7). |
| --- | --- |

(12)

Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014 byly v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněny dne 4. dubna 2014. Tyto pokyny nahradily pokyny pro leteckou dopravu z roku 1994 (6), jakož i pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 (7).

Úředním věstníku Evropské unie

6

7

| (13) | Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce od dne zveřejnění oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8). |
| --- | --- |

(13)

Dne 15. dubna 2014 bylo v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněno oznámení, v němž byly členské státy a zúčastněné strany vyzvány, aby ve lhůtě jednoho měsíce od dne zveřejnění oznámení podaly připomínky k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 v daném případě (8).

Úředním věstníku Evropské unie

8

| (14) | Dne 8. května 2014 byly obdrženy připomínky Německa k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, přičemž Německo s použitím těchto pokynů v daném případě souhlasilo. Třetí strany nepodaly žádné připomínky. |
| --- | --- |

(14)

Dne 8. května 2014 byly obdrženy připomínky Německa k použití pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, přičemž Německo s použitím těchto pokynů v daném případě souhlasilo. Třetí strany nepodaly žádné připomínky.

| (15) | Dopisem ze dne 17. července 2014 souhlasilo Německo výjimečně se vzdáním se svých práv podle článku 342 Smlouvy ve spojení s článkem 3 nařízení č. 1/1958 (9) a s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí podle článku 297 Smlouvy v angličtině. |
| --- | --- |

(15)

Dopisem ze dne 17. července 2014 souhlasilo Německo výjimečně se vzdáním se svých práv podle článku 342 Smlouvy ve spojení s článkem 3 nařízení č. 1/1958 (9) a s přijetím a oznámením tohoto rozhodnutí podle článku 297 Smlouvy v angličtině.

9

2.   OKOLNOSTI ŠETŘENÍ A SOUVISLOSTI OPATŘENÍ

OKOLNOSTI ŠETŘENÍ A SOUVISLOSTI OPATŘENÍ

2.1.   HISTORIE A ROZVOJ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN

HISTORIE A ROZVOJ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN

| (16) | Letiště Zweibrücken bylo vojenským letištěm až do roku 1991, kdy jej opustila armáda USA. Od roku 1992 do roku 1999 bylo letiště součástí projektu přeměny, který byl spolufinancován Unií (10). Finanční prostředky Unie byly použity k zajištění dostupnosti letiště pro civilní leteckou dopravu, přičemž potřebná opatření zahrnovala odstranění překážek, modernizaci a výstavbu věže a odvodnění přistávací a vzletové dráhy. Soukromí investoři projektu předpokládali rovněž následné zřízení podnikatelského parku, multimediálního parku a volnočasových zařízení. |
| --- | --- |

(16)

Letiště Zweibrücken bylo vojenským letištěm až do roku 1991, kdy jej opustila armáda USA. Od roku 1992 do roku 1999 bylo letiště součástí projektu přeměny, který byl spolufinancován Unií (10). Finanční prostředky Unie byly použity k zajištění dostupnosti letiště pro civilní leteckou dopravu, přičemž potřebná opatření zahrnovala odstranění překážek, modernizaci a výstavbu věže a odvodnění přistávací a vzletové dráhy. Soukromí investoři projektu předpokládali rovněž následné zřízení podnikatelského parku, multimediálního parku a volnočasových zařízení.

10

| (17) | Od roku 2000 do roku 2006 nebylo letiště používáno obecně ke komerční letecké dopravě. Využíváno bylo vojenskými letadly, soukromými letadly, k rekreačním letům a jen příležitostně ke komerčním letům. Většina cestujících odlétajících z letiště Zweibrücken a přilétajících na toto letiště byla přepravena na vojenských letech, zatímco zbytek cestujících využíval letadla ve vlastnictví podniků nebo leteckou taxislužbu. Snahy přilákat komerční provozovatele neuspěly. Jedním z důvodů byla existence základny NATO pro bojový letecký výcvik (POLYGONE), která významně omezovala možnost provozovatelů civilní letecké dopravy dostat se během provozní doby výcvikové základny na letiště Zweibrücken nebo toto letiště opustit. |
| --- | --- |

(17)

Od roku 2000 do roku 2006 nebylo letiště používáno obecně ke komerční letecké dopravě. Využíváno bylo vojenskými letadly, soukromými letadly, k rekreačním letům a jen příležitostně ke komerčním letům. Většina cestujících odlétajících z letiště Zweibrücken a přilétajících na toto letiště byla přepravena na vojenských letech, zatímco zbytek cestujících využíval letadla ve vlastnictví podniků nebo leteckou taxislužbu. Snahy přilákat komerční provozovatele neuspěly. Jedním z důvodů byla existence základny NATO pro bojový letecký výcvik (POLYGONE), která významně omezovala možnost provozovatelů civilní letecké dopravy dostat se během provozní doby výcvikové základny na letiště Zweibrücken nebo toto letiště opustit.

| (18) | Komerčního provozovatele se podařilo přilákat až po zřízení kontrolní zóny (CTR Zweibrücken) regulující využívání vzdušného prostoru civilními a vojenskými letadly. Komerční letecká doprava s pravidelnými a charterovými lety byla zahájena zahajovacím letem společnosti Germanwings do Berlína dne 15. září 2006. Charterový dopravce TUIFly zahájil provozování činnosti dne 30. března 2007. Společnost Ryanair provozovala v období od 28. října 2008 do 22. září 2009 z letiště Zweibrücken jedinou trasu (na letiště Londýn-Stansted), poté však svou činnost na letišti Zweibrücken ukončila. |
| --- | --- |

(18)

Komerčního provozovatele se podařilo přilákat až po zřízení kontrolní zóny (CTR Zweibrücken) regulující využívání vzdušného prostoru civilními a vojenskými letadly. Komerční letecká doprava s pravidelnými a charterovými lety byla zahájena zahajovacím letem společnosti Germanwings do Berlína dne 15. září 2006. Charterový dopravce TUIFly zahájil provozování činnosti dne 30. března 2007. Společnost Ryanair provozovala v období od 28. října 2008 do 22. září 2009 z letiště Zweibrücken jedinou trasu (na letiště Londýn-Stansted), poté však svou činnost na letišti Zweibrücken ukončila.

| (19) | Roční kapacita letiště Zweibrücken v současnosti činí přibližně 700 000 cestujících, vzhledem ke kapacitě vzletové a přistávací dráhy a odbavovacích ploch by však mohla dosáhnout až 1 milionu cestujících. |
| --- | --- |

(19)

Roční kapacita letiště Zweibrücken v současnosti činí přibližně 700 000 cestujících, vzhledem ke kapacitě vzletové a přistávací dráhy a odbavovacích ploch by však mohla dosáhnout až 1 milionu cestujících.

| (20) | Tabulka 1 ukazuje rozvoj letiště Zweibrücken z hlediska počtu cestujících a pohybů letadel v období od roku 2006 do roku 2012.

  Tabulka 1


  Počty cestujících v období 2006–2012
   (11)








  Rok | Cestující | Pohyby letadel |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | 78 000 | 23 160 |
| 2007 | 288 000 | 26 474 |
| 2008 | 327 000 | 27 000 |
| 2009 | 338 000 | 21 000 |
| 2010 | 265 000 | 16 000 |
| 2011 | 224 000 | 14 500 |
| 2012 | 242 880 | 13 230 |

(20)

Tabulka 1 ukazuje rozvoj letiště Zweibrücken z hlediska počtu cestujících a pohybů letadel v období od roku 2006 do roku 2012.

Tabulka 1

Tabulka 1

Počty cestujících v období 2006–2012
   (11)

Počty cestujících v období 2006–2012

11

Rok

Cestující

Pohyby letadel

2006

78 000

23 160

2007

288 000

26 474

2008

327 000

27 000

2009

338 000

21 000

2010

265 000

16 000

2011

224 000

14 500

2012

242 880

13 230

2.2.   GEOGRAFICKÁ POLOHA LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN

GEOGRAFICKÁ POLOHA LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN

| (21) | Letiště Zweibrücken se nachází 4 km na jihovýchod od města Zweibrücken ve spolkové zemí Porýní-Falc. K nejbližším (12) letištím patří:






  a) | letiště Saarbrücken (přibližně 39 km nebo přibližně 29 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- | --- |

(21)

Letiště Zweibrücken se nachází 4 km na jihovýchod od města Zweibrücken ve spolkové zemí Porýní-Falc. K nejbližším (12) letištím patří:

12

a)

letiště Saarbrücken (přibližně 39 km nebo přibližně 29 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Saarbrücken

| b) | letiště Frankfurt-Hahn (přibližně 128 km nebo přibližně 84 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- |

b)

letiště Frankfurt-Hahn (přibližně 128 km nebo přibližně 84 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Frankfurt-Hahn

| c) | letiště Frankfurt (nad Mohanem) (přibližně 163 km nebo přibližně 91 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- |

c)

letiště Frankfurt (nad Mohanem) (přibližně 163 km nebo přibližně 91 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Frankfurt (nad Mohanem)

| d) | letiště Lucemburk (přibližně 145 km nebo přibližně 86 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- |

d)

letiště Lucemburk (přibližně 145 km nebo přibližně 86 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Lucemburk

| e) | letiště Karlsruhe/Baden-Baden (přibližně 105 km nebo přibližně 88 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- |

e)

letiště Karlsruhe/Baden-Baden (přibližně 105 km nebo přibližně 88 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Karlsruhe/Baden-Baden

| f) | letiště Metz-Nancy (přibližně 129 km nebo přibližně 78 minut doby strávené na cestě autem); |
| --- | --- |

f)

letiště Metz-Nancy (přibližně 129 km nebo přibližně 78 minut doby strávené na cestě autem);

letiště Metz-Nancy

| g) | letiště Štrasburk (přibližně 113 km nebo přibližně 87 minut doby strávené na cestě autem). |
| --- | --- |

g)

letiště Štrasburk (přibližně 113 km nebo přibližně 87 minut doby strávené na cestě autem).

letiště Štrasburk

| (22) | Podle studie, kterou v roce 2009 poskytly společnosti „Desel Consulting“ a „Airport Research GmbH“ (13), pochází průměrně 15 % cestujících ročně z jiných členských států (Lucembursko a Francie). Ostatní cestující pocházejí z Německa, především z okresu Südwestpfalz, města Saarbrücken, města Saarlouis a okresu Saarpfalz. |
| --- | --- |

(22)

Podle studie, kterou v roce 2009 poskytly společnosti „Desel Consulting“ a „Airport Research GmbH“ (13), pochází průměrně 15 % cestujících ročně z jiných členských států (Lucembursko a Francie). Ostatní cestující pocházejí z Německa, především z okresu Südwestpfalz, města Saarbrücken, města Saarlouis a okresu Saarpfalz.

Desel Consulting

Airport Research GmbH

13

2.3.   PRÁVNÍ A EKONOMICKÁ SITUACE NA LETIŠTI ZWEIBRÜCKEN

PRÁVNÍ A EKONOMICKÁ SITUACE NA LETIŠTI ZWEIBRÜCKEN

| (23) | Letiště Zweibrücken vlastní a provozuje společnost FZG. Společnost FZG je 100 % dceřinou společností společnosti FGAZ, s níž uzavřela dohodu o převodu zisku a ztrát. Dohoda o převodu zisku a ztrát zajišťuje, že veškeré ztráty společnosti FZG uhradí společnost FGAZ a že veškeré zisky budou převedeny na společnost FGAZ. |
| --- | --- |

(23)

Letiště Zweibrücken vlastní a provozuje společnost FZG. Společnost FZG je 100 % dceřinou společností společnosti FGAZ, s níž uzavřela dohodu o převodu zisku a ztrát. Dohoda o převodu zisku a ztrát zajišťuje, že veškeré ztráty společnosti FZG uhradí společnost FGAZ a že veškeré zisky budou převedeny na společnost FGAZ.

| (24) | Společnost FGAZ je ve společném vlastnictví. Spolková země Porýní-Falc vlastní ve společnosti 50 % podíl a zbývajících 50 % vlastní Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken (dále jen „svaz ZEF“), sdružení územních celků spolkové země Porýní-Falc. Veřejní vlastníci společnosti FGAZ uspokojují její potřeby v oblasti financování tím, že poskytují každoroční kapitálové injekce. Podle Německa nevykonává společnost FGAZ žádné činnosti související s leteckou dopravou. Co se týká letecké dopravy, společnost FGAZ pouze převádí veřejné prostředky na společnost FZG. Společnost FGAZ však vykonává určité marketingové činnosti související s pozemky v blízkosti letiště. |
| --- | --- |

(24)

Společnost FGAZ je ve společném vlastnictví. Spolková země Porýní-Falc vlastní ve společnosti 50 % podíl a zbývajících 50 % vlastní Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken (dále jen „svaz ZEF“), sdružení územních celků spolkové země Porýní-Falc. Veřejní vlastníci společnosti FGAZ uspokojují její potřeby v oblasti financování tím, že poskytují každoroční kapitálové injekce. Podle Německa nevykonává společnost FGAZ žádné činnosti související s leteckou dopravou. Co se týká letecké dopravy, společnost FGAZ pouze převádí veřejné prostředky na společnost FZG. Společnost FGAZ však vykonává určité marketingové činnosti související s pozemky v blízkosti letiště.

Zweckverband Entwicklungsgebiet Flugplatz Zweibrücken

3.   POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

POPIS OPATŘENÍ A DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (25) | Komise prověřovala v souvislosti s letištěm Zweibrücken řadu opatření. Komise posoudila, zda tato opatření představují státní podporu a zda lze případnou státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(25)

Komise prověřovala v souvislosti s letištěm Zweibrücken řadu opatření. Komise posoudila, zda tato opatření představují státní podporu a zda lze případnou státní podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (26) | Jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnosti FGAZ a FZG, byla prověřena tato opatření:






  a) | přímé veřejné financování nákladů letiště Zweibrücken spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF, co se týká:






  — | investic do infrastruktury (2000–2009), |
| --- | --- | --- | --- |

(26)

Jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro společnosti FGAZ a FZG, byla prověřena tato opatření:

a)

přímé veřejné financování nákladů letiště Zweibrücken spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF, co se týká:

—

investic do infrastruktury (2000–2009),

| — | provozních nákladů (2000–2009); |
| --- | --- |

—

provozních nákladů (2000–2009);

| b) | bankovní úvěr a přístup ke sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc. |
| --- | --- |

b)

bankovní úvěr a přístup ke sdružené hotovosti (tzv. cash pool) spolkové země Porýní-Falc.

cash pool

| (27) | Níže uvedená opatření byla prověřena jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro letecké společnosti, které provozují činnost z letiště Zweibrücken:






  a) | slevy z letištních poplatků pro různé letecké společnosti (Germanwings, TUIFly a Ryanair); |
| --- | --- | --- |

(27)

Níže uvedená opatření byla prověřena jako opatření, která mohou představovat státní podporu pro letecké společnosti, které provozují činnost z letiště Zweibrücken:

a)

slevy z letištních poplatků pro různé letecké společnosti (Germanwings, TUIFly a Ryanair);

| b) | marketingové smlouvy se společností Ryanair. |
| --- | --- |

b)

marketingové smlouvy se společností Ryanair.

3.1.   VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC A SVAZEM ZEF

VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC A SVAZEM ZEF

3.1.1.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (28) | Veřejné financování letiště Zweibrücken se uskutečňovalo ve dvou různých formách. Spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF za prvé podporovaly konkrétní investice společnosti FZG určené na infrastrukturu prostřednictvím přímých grantů. Vlastníci společnosti FGAZ za druhé vkládali každoročně do společnosti FGAZ kapitál. Účelem těchto kapitálových injekcí, které kryjí vlastní ztráty společnosti FGAZ, bylo umožnit společnosti FGAZ, aby plnila své povinnosti podle dohody o převodu zisku a ztrát, podle níž musí společnost FGAZ hradit ztráty společnosti FZG. |
| --- | --- |

(28)

Veřejné financování letiště Zweibrücken se uskutečňovalo ve dvou různých formách. Spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF za prvé podporovaly konkrétní investice společnosti FZG určené na infrastrukturu prostřednictvím přímých grantů. Vlastníci společnosti FGAZ za druhé vkládali každoročně do společnosti FGAZ kapitál. Účelem těchto kapitálových injekcí, které kryjí vlastní ztráty společnosti FGAZ, bylo umožnit společnosti FGAZ, aby plnila své povinnosti podle dohody o převodu zisku a ztrát, podle níž musí společnost FGAZ hradit ztráty společnosti FZG.

| (29) | Přímé granty určené na podporu konkrétních investic do infrastruktury, které byly poskytnuty v období od roku 2000 do roku 2005 a od roku 2006 do roku 2009, jsou uvedeny v tabulce 2 a tabulce 3.

  Tabulka 2


  Investice do infrastruktury v období 2000–2005












  Zuwendungs-bescheid vom | Maßnahmen | Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen | Landesmittel | Mittel des Trägers | Ausgezahlte Mittel insgesamt | Davon Landesmittel für Baumaßnahmen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2000 | | | | | | |
| 5.6.2000 | Wendehämmer, Bodengeräte, usw. | [...] (*1) | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 25 × 25 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.11.2000 | Flugzeughalle 56 × 18 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2000 | Renovierung Halle 360 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.12.2000 | Renovierung Halle 370 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2000 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2001 | | | | | | |
| 23.7.2001 | TODA 1. Phase | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 22.11.2001 | Umorg. Sicherheitsbereich | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2001 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2002 | | | | | | |
| 16.7.2002 | außerord. Rep. Start- u. Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2002 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2003 | | | | | | |
| 14.4.2003 | Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 15.9.2003 | 2. Phase TODA | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2003 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2004 | | | | | | |
| 26.1.2004 | Gebäude 320 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 1.11.2004 | Luftsicherheitsmaßn. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2004 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| | | | | | | |
| | | | | | | |
| 2005 | | | | | | |
| 4.8.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2005 | Feuerlöschfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2005 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(29)

Přímé granty určené na podporu konkrétních investic do infrastruktury, které byly poskytnuty v období od roku 2000 do roku 2005 a od roku 2006 do roku 2009, jsou uvedeny v tabulce 2 a tabulce 3.

Tabulka 2

Tabulka 2

Investice do infrastruktury v období 2000–2005

Investice do infrastruktury v období 2000–2005

Zuwendungs-bescheid vom

Maßnahmen

Gesamtkosten der Investitions-maßnahmen

Landesmittel

Mittel des Trägers

Ausgezahlte Mittel insgesamt

Davon Landesmittel für Baumaßnahmen

2000

5.6.2000

Wendehämmer, Bodengeräte, usw.

[...] (*1)

*1

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 25 × 25

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.11.2000

Flugzeughalle 56 × 18

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2000

Renovierung Halle 360

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.12.2000

Renovierung Halle 370

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2000

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2001

23.7.2001

TODA 1. Phase

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

22.11.2001

Umorg. Sicherheitsbereich

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2001

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2002

16.7.2002

außerord. Rep. Start- u. Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2002

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2003

14.4.2003

Überarb. Markierungen Flugbetr. fläche

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

15.9.2003

2. Phase TODA

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2003

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2004

26.1.2004

Gebäude 320

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

1.11.2004

Luftsicherheitsmaßn.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2004

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2005

4.8.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2005

Feuerlöschfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2005

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Tabulka 3

Tabulka 3

Investice do infrastruktury v období 2006–2009

Investice do infrastruktury v období 2006–2009

| Zuwendungs bescheid vom | Maßnahme | Gesamtkosten der Investitions- maßnahme | Landesmittel | Mittel des ZEF | Mittel des Trägers | ausgezahlte Mittel des Landes | ausgezahlte Mittel des ZEF | Davon Landesmittel für Baumaß-nahme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | |
| 2006 | | | | | | | | |
| 22.11.2006 | Trinkwasseranlage | [...] | [...] | | [...] | [...] | | |
| 21.11.2006 | Verbesserung Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 13.12.2006 | Erweiterung des Terminals | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2006 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2007 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.01.2007 | Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz. | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 30.09.2007 | Sicherheitsmaßnahmen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.09.2007 | Verbesserung der Verkehrssicherheit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2007 | LFZ-Enteisungsfahrzeug | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 09.12.2007 | Luftsicherheitsgeräte | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2007 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2008 | | | | | | | | |
| 23.11.2007 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 28.03.2008 | Erweiterung Terminal, Mehrkosten | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 17.06.2008 | Sicherheit Vorfeld 1 | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 09.08.2008 | Schlepper, Funk | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 21/10/2008 | Vorfeldbeleuchtung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 27.10.2008 | Heizgerät | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 09.11.2008 | Sanierung Landebahn | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 31.10.2008 | Umbau Terminal | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Wetterbeobachtungssystem | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 24.11.2008 | Geräte, Fahrzeuge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2008 | | [...] | [...] | | [...] | [...] | | [...] |
| | | | | | | | | |
| 2009 | | | | | | | | |
| 12.08.2009 | Landebahnsanierung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 02.09.2009 | Erstellung DES | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 16.10.2009 | Guard Lights | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| 19.10.2009 | Flugzeugschlepper, Förderband | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamt 2009 | | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

Zuwendungs bescheid vom

Maßnahme

Gesamtkosten der Investitions- maßnahme

Landesmittel

Mittel des ZEF

Mittel des Trägers

ausgezahlte Mittel des Landes

ausgezahlte Mittel des ZEF

Davon Landesmittel für Baumaß-nahme

2006

2006

22.11.2006

Trinkwasseranlage

[...]

[...]

[...]

[...]

21.11.2006

Verbesserung Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

13.12.2006

Erweiterung des Terminals

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2006

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2007

2007

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.01.2007

Ausrüstung Abfertigung von Luftfahrz.

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

30.09.2007

Sicherheitsmaßnahmen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.09.2007

Verbesserung der Verkehrssicherheit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2007

LFZ-Enteisungsfahrzeug

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

09.12.2007

Luftsicherheitsgeräte

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2007

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2008

2008

23.11.2007

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

28.03.2008

Erweiterung Terminal, Mehrkosten

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

17.06.2008

Sicherheit Vorfeld 1

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

09.08.2008

Schlepper, Funk

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

21/10/2008

Vorfeldbeleuchtung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

27.10.2008

Heizgerät

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

09.11.2008

Sanierung Landebahn

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

31.10.2008

Umbau Terminal

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Wetterbeobachtungssystem

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

24.11.2008

Geräte, Fahrzeuge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2008

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

2009

2009

12.08.2009

Landebahnsanierung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

02.09.2009

Erstellung DES

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

16.10.2009

Guard Lights

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

19.10.2009

Flugzeugschlepper, Förderband

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamt 2009

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (30) | Celkový objem investic mezi roky 2000 a 2009 činil 27 987 281 EUR, zatímco celková výše grantů poskytnutých spolkovou zemí činila 21 588 534 EUR. K největším jednotlivým investicím patřilo rozšíření přistávací a vzletové dráhy v letech 2001/2003 ([...] EUR), modernizace terminálu v roce 2006 ([...] EUR) a modernizace přistávací a vzletové dráhy v období 2008/2009 ([...] EUR). |
| --- | --- |

(30)

Celkový objem investic mezi roky 2000 a 2009 činil 27 987 281 EUR, zatímco celková výše grantů poskytnutých spolkovou zemí činila 21 588 534 EUR. K největším jednotlivým investicím patřilo rozšíření přistávací a vzletové dráhy v letech 2001/2003 ([...] EUR), modernizace terminálu v roce 2006 ([...] EUR) a modernizace přistávací a vzletové dráhy v období 2008/2009 ([...] EUR).

| (31) | Co se týká kapitálových injekcí, které společnosti FGAZ poskytly spolková země Porýní-Falc/svaz ZEF, a krytí ztrát společnosti FZG ze strany společnosti FGAZ, příslušné údaje jsou uvedeny v tabulce 4. |
| --- | --- |

(31)

Co se týká kapitálových injekcí, které společnosti FGAZ poskytly spolková země Porýní-Falc/svaz ZEF, a krytí ztrát společnosti FZG ze strany společnosti FGAZ, příslušné údaje jsou uvedeny v tabulce 4.

| (32) | Je třeba rovněž uvést, že ačkoli spolková země a svaz ZEF vlastnily mezi roky 2000 a 2009 ve společnosti FGAZ 50 % podíl a v zásadě poskytovaly stejné části kapitálových injekcí, spolková země ve skutečnosti podíl svazu ZEF dotovala. Do konce roku 2005 hradila spolková země kromě svého podílu ve výši 50 % potřebných kapitálových injekcí i 90 % podílu svazu ZEF. Poté spolková země tento procentní podíl snížila, a to nejprve na 80 % v roce 2006 a poté na 60 % od roku 2007. Spolková země proto hradila 95 % (do roku 2005) a 80 % (od roku 2007) ročních ztrát společnosti FGAZ.

  Tabulka 4


  Kapitálové injekce a výsledky obchodních činností










  Rok | Kapitálové injekce spolkové země Porýní-Falc/svazu ZEF poskytnuté společnosti FGAZ | Roční výsledek společnosti FGAZ | Roční výsledky společnosti FZG | EBITDA společnosti FZG |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2001 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2002 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2003 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2004 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2005 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2006 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| 2009 | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Celkem | (...) | (...) | (...) | (...) |

(32)

Je třeba rovněž uvést, že ačkoli spolková země a svaz ZEF vlastnily mezi roky 2000 a 2009 ve společnosti FGAZ 50 % podíl a v zásadě poskytovaly stejné části kapitálových injekcí, spolková země ve skutečnosti podíl svazu ZEF dotovala. Do konce roku 2005 hradila spolková země kromě svého podílu ve výši 50 % potřebných kapitálových injekcí i 90 % podílu svazu ZEF. Poté spolková země tento procentní podíl snížila, a to nejprve na 80 % v roce 2006 a poté na 60 % od roku 2007. Spolková země proto hradila 95 % (do roku 2005) a 80 % (od roku 2007) ročních ztrát společnosti FGAZ.

Tabulka 4

Tabulka 4

Kapitálové injekce a výsledky obchodních činností

Kapitálové injekce a výsledky obchodních činností

Rok

Kapitálové injekce spolkové země Porýní-Falc/svazu ZEF poskytnuté společnosti FGAZ

Roční výsledek společnosti FGAZ

Roční výsledky společnosti FZG

EBITDA společnosti FZG

2000

(...)

(...)

(...)

(...)

2001

(...)

(...)

(...)

(...)

2002

(...)

(...)

(...)

(...)

2003

(...)

(...)

(...)

(...)

2004

(...)

(...)

(...)

(...)

2005

(...)

(...)

(...)

(...)

2006

(...)

(...)

(...)

(...)

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

Celkem

Celkem

(...)

(...)

(...)

(...)

3.1.2.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (33) | V rozhodnutí o zahájení řízení se rozlišuje mezi veřejným financováním investic do infrastruktury na letišti Zweibrücken a veřejným financováním jeho provozních nákladů. |
| --- | --- |

(33)

V rozhodnutí o zahájení řízení se rozlišuje mezi veřejným financováním investic do infrastruktury na letišti Zweibrücken a veřejným financováním jeho provozních nákladů.

3.1.2.1.   
  Investice do infrastruktury

Investice do infrastruktury

Existence podpory

Existence podpory

| (34) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo za prvé uvedeno, že co se týká investic do letištní infrastruktury, představuje společnost FZG podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že v rozsudku ve věci Leipzig/Halle (14) Tribunál potvrdil, že subjekt, který vybuduje a provozuje letištní infrastrukturu, přičemž vybírá od uživatelů poplatky, vykonává hospodářskou činnost. Jedinou výjimkou jsou určité činnosti, které lze považovat za výkon veřejné moci; tyto činnosti se pokládají za činnosti nehospodářské povahy, pravidla státní podpory se na ně tudíž nevztahují. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo Německo rovněž požádáno, aby poskytlo bližší informace ohledně toho, které činnosti lze považovat za činnosti nehospodářské povahy. |
| --- | --- |

(34)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo za prvé uvedeno, že co se týká investic do letištní infrastruktury, představuje společnost FZG podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že v rozsudku ve věci Leipzig/Halle (14) Tribunál potvrdil, že subjekt, který vybuduje a provozuje letištní infrastrukturu, přičemž vybírá od uživatelů poplatky, vykonává hospodářskou činnost. Jedinou výjimkou jsou určité činnosti, které lze považovat za výkon veřejné moci; tyto činnosti se pokládají za činnosti nehospodářské povahy, pravidla státní podpory se na ně tudíž nevztahují. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo Německo rovněž požádáno, aby poskytlo bližší informace ohledně toho, které činnosti lze považovat za činnosti nehospodářské povahy.

14

| (35) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž poznamenáno, že společnost FGAZ sama nevykonává činnosti související s letištěm, nýbrž že veřejné prostředky, které obdržela, pouze převádí na společnost FZG. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo uvedeno, že společnost FGAZ vykonává určité hospodářské činnosti s ohledem na pozemky nacházející se v blízkosti letiště. Vzhledem k těmto činnostem se v rozhodnutí o zahájení řízení usuzovalo, že společnost FGAZ představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(35)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž poznamenáno, že společnost FGAZ sama nevykonává činnosti související s letištěm, nýbrž že veřejné prostředky, které obdržela, pouze převádí na společnost FZG. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo uvedeno, že společnost FGAZ vykonává určité hospodářské činnosti s ohledem na pozemky nacházející se v blízkosti letiště. Vzhledem k těmto činnostem se v rozhodnutí o zahájení řízení usuzovalo, že společnost FGAZ představuje podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

| (36) | Jelikož přímé granty na investiční projekty byly financovány z rozpočtu spolkové země a kapitálové injekce ve prospěch společnosti FGAZ (a nakonec společnosti FZG) pocházely z veřejného rozpočtu spolkové země a svazu ZEF, byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen závěr, že opatření byla financována z veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(36)

Jelikož přímé granty na investiční projekty byly financovány z rozpočtu spolkové země a kapitálové injekce ve prospěch společnosti FGAZ (a nakonec společnosti FZG) pocházely z veřejného rozpočtu spolkové země a svazu ZEF, byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen závěr, že opatření byla financována z veřejných prostředků.

| (37) | Co se týká otázky, zda byly společnosti FGAZ a FZG zvýhodněny, v rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že veřejné financování nepředstavuje výhodu, pokud veřejný subjekt, který finanční prostředky poskytuje, jedná jako tržně jednající hospodářský subjekt. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že Německo nepředložilo žádné důkazy o tom, že se při poskytování veřejných prostředků chovalo jako tržně jednající hospodářský subjekt. Spíše bylo zjevné, že na rozdíl od soukromého investora přihlížely orgány veřejné moci při poskytování finančních prostředků k aspektům regionální a sociální politiky. Jelikož nebylo tudíž možno dospět k závěru, že se orgány veřejné moci chovaly jako tržně jednající subjekt, byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že veřejné financování společnosti FGAZ/FZG zvýhodnilo. |
| --- | --- |

(37)

Co se týká otázky, zda byly společnosti FGAZ a FZG zvýhodněny, v rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že veřejné financování nepředstavuje výhodu, pokud veřejný subjekt, který finanční prostředky poskytuje, jedná jako tržně jednající hospodářský subjekt. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že Německo nepředložilo žádné důkazy o tom, že se při poskytování veřejných prostředků chovalo jako tržně jednající hospodářský subjekt. Spíše bylo zjevné, že na rozdíl od soukromého investora přihlížely orgány veřejné moci při poskytování finančních prostředků k aspektům regionální a sociální politiky. Jelikož nebylo tudíž možno dospět k závěru, že se orgány veřejné moci chovaly jako tržně jednající subjekt, byl v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen předběžný závěr, že veřejné financování společnosti FGAZ/FZG zvýhodnilo.

| (38) | V rozhodnutí o zahájení řízení se rovněž uvádělo, že veřejné prostředky byly poskytnuty pouze společnostem FGAZ/FZG, což znamená, že se jednalo o selektivní opatření. |
| --- | --- |

(38)

V rozhodnutí o zahájení řízení se rovněž uvádělo, že veřejné prostředky byly poskytnuty pouze společnostem FGAZ/FZG, což znamená, že se jednalo o selektivní opatření.

| (39) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž objasněno, že vzhledem k rostoucí hospodářské soutěži mezi regionálními letišti může výhoda poskytnutá letišti Zweibrücken narušit hospodářskou soutěž. Poukázáno bylo zejména na letiště Saarbrücken, které se od letiště Zweibrücken nachází ve vzdálenosti pouhých 39 km po silnici. S ohledem na prognózy rozvoje dopravy na letišti Zweibrücken bylo v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž uvedeno, že výhoda pravděpodobně ovlivňuje obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(39)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo taktéž objasněno, že vzhledem k rostoucí hospodářské soutěži mezi regionálními letišti může výhoda poskytnutá letišti Zweibrücken narušit hospodářskou soutěž. Poukázáno bylo zejména na letiště Saarbrücken, které se od letiště Zweibrücken nachází ve vzdálenosti pouhých 39 km po silnici. S ohledem na prognózy rozvoje dopravy na letišti Zweibrücken bylo v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž uvedeno, že výhoda pravděpodobně ovlivňuje obchod mezi členskými státy.

| (40) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo závěrem konstatováno, že jelikož jsou splněny všechny potřebné prvky, představuje veřejné financování investic do infrastruktury na letišti Zweibrücken státní podporu. |
| --- | --- |

(40)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo závěrem konstatováno, že jelikož jsou splněny všechny potřebné prvky, představuje veřejné financování investic do infrastruktury na letišti Zweibrücken státní podporu.

Slučitelnost

Slučitelnost

| (41) | V rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že rámec, na jehož základě je nutno posoudit slučitelnost veřejného financování investic do infrastruktury, představují pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005. V těchto pokynech je stanovena řada kritérií, která musí vzít Komise v úvahu při posuzování slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je toto veřejné financování slučitelné v případě, že:






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...); |
| --- | --- | --- |

(41)

V rozhodnutí o zahájení řízení se uvádělo, že rámec, na jehož základě je nutno posoudit slučitelnost veřejného financování investic do infrastruktury, představují pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005. V těchto pokynech je stanovena řada kritérií, která musí vzít Komise v úvahu při posuzování slučitelnosti podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 je toto veřejné financování slučitelné v případě, že:

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.

| (42) | Státní podpora letišť by měla mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná. |
| --- | --- |

(42)

Státní podpora letišť by měla mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná.

| (43) | Pokud jde o otázku, zda výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že letiště Zweibrücken má zlepšit přístupnost té části spolkové země Porýní-Falc, v níž se nachází. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž připomenuto podání Německa, v němž se uvádělo, že letiště podporuje hospodářský rozvoj regionu. V rozhodnutí o zahájení řízení však byla připomenuta také skutečnost, že letiště začalo poskytovat komerční letecké služby teprve v roce 2006 a že se v jeho blízkosti nacházejí další letiště, zejména letiště Saarbrücken, která zajišťují propojení regionu. Na základě posledně uvedeného zjištění byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti ohledně toho, zda veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken sloužilo cíli společného zájmu, nebo zda představuje pouze duplikaci infrastruktury, která již v regionu existuje. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o otázku, zda výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že letiště Zweibrücken má zlepšit přístupnost té části spolkové země Porýní-Falc, v níž se nachází. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž připomenuto podání Německa, v němž se uvádělo, že letiště podporuje hospodářský rozvoj regionu. V rozhodnutí o zahájení řízení však byla připomenuta také skutečnost, že letiště začalo poskytovat komerční letecké služby teprve v roce 2006 a že se v jeho blízkosti nacházejí další letiště, zejména letiště Saarbrücken, která zajišťují propojení regionu. Na základě posledně uvedeného zjištění byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti ohledně toho, zda veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken sloužilo cíli společného zájmu, nebo zda představuje pouze duplikaci infrastruktury, která již v regionu existuje.

| (44) | Pokud jde o nutnost a úměrnost infrastruktury, Německo uvedlo, že se uskutečnily pouze investice nezbytné k zajištění toho, aby letiště splňovalo všechny příslušné bezpečnostní normy. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo uvedeno, že se letiště Zweibrücken nachází v takové blízkosti od letiště Saarbrücken, že lze předpokládat, že s tímto letištěm soutěží. S letištěm Zweibrücken mohou přímo soutěžit i další letiště, zejména co se týká nákladní dopravy nebo cestování na dovolenou. Za této situace byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti, zda je infrastruktura na letišti Zweibrücken nutná a úměrná stanovenému cíli. |
| --- | --- |

(44)

Pokud jde o nutnost a úměrnost infrastruktury, Německo uvedlo, že se uskutečnily pouze investice nezbytné k zajištění toho, aby letiště splňovalo všechny příslušné bezpečnostní normy. V rozhodnutí o zahájení řízení však bylo uvedeno, že se letiště Zweibrücken nachází v takové blízkosti od letiště Saarbrücken, že lze předpokládat, že s tímto letištěm soutěží. S letištěm Zweibrücken mohou přímo soutěžit i další letiště, zejména co se týká nákladní dopravy nebo cestování na dovolenou. Za této situace byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti, zda je infrastruktura na letišti Zweibrücken nutná a úměrná stanovenému cíli.

| (45) | Pokud jde o perspektivy používání infrastruktury, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto podání Německa, v němž se uvádělo, že podle očekávání se počty cestujících zvýší přibližně na 335 000 v roce 2015 a případně na více než 1 000 000 do roku 2025. Německo také uvedlo, že podle předpokladů bude letiště Zweibrücken ziskové do roku 2015. V rozhodnutí o zahájení řízení se však konstatovalo, že od zahájení komerční letecké dopravy v roce 2006 vykazuje letiště Zweibrücken rostoucí ztráty, což zpochybňuje schopnost letiště dosáhnout zisku v budoucnu. Tyto pochybnosti potvrzuje blízkost letiště Saarbrücken, které může s letištěm Zweibrücken soutěžit o stejné cestující. Vzhledem k těmto skutečnostem byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti ohledně perspektiv střednědobého používání letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(45)

Pokud jde o perspektivy používání infrastruktury, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto podání Německa, v němž se uvádělo, že podle očekávání se počty cestujících zvýší přibližně na 335 000 v roce 2015 a případně na více než 1 000 000 do roku 2025. Německo také uvedlo, že podle předpokladů bude letiště Zweibrücken ziskové do roku 2015. V rozhodnutí o zahájení řízení se však konstatovalo, že od zahájení komerční letecké dopravy v roce 2006 vykazuje letiště Zweibrücken rostoucí ztráty, což zpochybňuje schopnost letiště dosáhnout zisku v budoucnu. Tyto pochybnosti potvrzuje blízkost letiště Saarbrücken, které může s letištěm Zweibrücken soutěžit o stejné cestující. Vzhledem k těmto skutečnostem byly v rozhodnutí o zahájení řízení vysloveny pochybnosti ohledně perspektiv střednědobého používání letištní infrastruktury.

| (46) | V rozhodnutí o zahájení řízení byly vysloveny taktéž pochybnosti ohledně toho, zda je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Nadnesena byla i otázka, zda není rozvoj obchodu dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie, zejména vzhledem k blízkosti letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(46)

V rozhodnutí o zahájení řízení byly vysloveny taktéž pochybnosti ohledně toho, zda je přístup k infrastruktuře otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně. Nadnesena byla i otázka, zda není rozvoj obchodu dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie, zejména vzhledem k blízkosti letiště Saarbrücken.

3.1.2.2.   
  Provozní podpora

Provozní podpora

Existence podpory

Existence podpory

| (47) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl připomenut nejprve předchozí závěr, že společnosti FGAZ a FZG představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Připomenuta byla také skutečnost, že jelikož kapitálové injekce pocházely přímo od orgánů veřejné moci, představují převod státních prostředků a lze je přičíst státu. Jelikož provozní podpora osvobozuje příjemce od některých nákladů spojených s jeho podnikáním, poskytly kapitálové injekce společnostem FGAZ a FZG hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek. V rozhodnutí o zahájení řízení byla připomenuta i skutečnost, že provozní podpora může stejně jako veřejné financování investic do infrastruktury narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Byl vyvozen závěr, že provozní podpora ve formě kapitálových injekcí ve prospěch společností FGAZ a FZG představuje státní podporu. |
| --- | --- |

(47)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl připomenut nejprve předchozí závěr, že společnosti FGAZ a FZG představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Připomenuta byla také skutečnost, že jelikož kapitálové injekce pocházely přímo od orgánů veřejné moci, představují převod státních prostředků a lze je přičíst státu. Jelikož provozní podpora osvobozuje příjemce od některých nákladů spojených s jeho podnikáním, poskytly kapitálové injekce společnostem FGAZ a FZG hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek. V rozhodnutí o zahájení řízení byla připomenuta i skutečnost, že provozní podpora může stejně jako veřejné financování investic do infrastruktury narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. Byl vyvozen závěr, že provozní podpora ve formě kapitálových injekcí ve prospěch společností FGAZ a FZG představuje státní podporu.

Slučitelnost – rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu

Slučitelnost – rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu

| (48) | Německo tvrdilo, že letiště Zweibrücken bylo pověřeno poskytováním služby obecného hospodářského zájmu a že provozní podpora byla vyňata z oznamovací povinnosti a je slučitelná s vnitřním trhem na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (15). V rozhodnutí o zahájení řízení bylo poznamenáno, že letiště Zweibrücken odbavuje méně než 1 000 000 cestujících ročně, splňuje tudíž podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 1 písm. d) rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, načež byly vysloveny pochybnosti ohledně toho, zda provozování letiště představuje službu obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(48)

Německo tvrdilo, že letiště Zweibrücken bylo pověřeno poskytováním služby obecného hospodářského zájmu a že provozní podpora byla vyňata z oznamovací povinnosti a je slučitelná s vnitřním trhem na základě rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 (15). V rozhodnutí o zahájení řízení bylo poznamenáno, že letiště Zweibrücken odbavuje méně než 1 000 000 cestujících ročně, splňuje tudíž podmínku stanovenou v čl. 2 odst. 1 písm. d) rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, načež byly vysloveny pochybnosti ohledně toho, zda provozování letiště představuje službu obecného hospodářského zájmu.

15

| (49) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zejména odmítnuto tvrzení Německa, že přispění letiště k regionálnímu a hospodářskému rozvoji regionu je dostatečné, aby bylo možno pokládat veškerou činnost letiště za službu obecného hospodářského zájmu. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zdůrazněno, že region již dostatečně obsluhují ostatní letiště, a že tudíž není zřejmé, proč bylo nutné pověřit letiště Zweibrücken službou obecného hospodářského zájmu spočívající v poskytování letištních služeb. |
| --- | --- |

(49)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zejména odmítnuto tvrzení Německa, že přispění letiště k regionálnímu a hospodářskému rozvoji regionu je dostatečné, aby bylo možno pokládat veškerou činnost letiště za službu obecného hospodářského zájmu. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo zdůrazněno, že region již dostatečně obsluhují ostatní letiště, a že tudíž není zřejmé, proč bylo nutné pověřit letiště Zweibrücken službou obecného hospodářského zájmu spočívající v poskytování letištních služeb.

| (50) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že na základě dostupných informací není zřejmé, zda jsou splněny podmínky článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Obecná povinnost týkající se provozování letiště, která je uložena v § 45 vyhlášky o povolování letecké dopravy (Luftverkehrszulassungsordnung, dále jen „LuftVZO“), nesplňuje podmínky uvedené v článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 a tato povinnost by každopádně zanikla, pokud by bylo rozhodnuto o uzavření letiště. Dále bylo konstatováno, že vzhledem k chybějícím údajům nemohla Komise posoudit soulad s článkem 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(50)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že na základě dostupných informací není zřejmé, zda jsou splněny podmínky článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Obecná povinnost týkající se provozování letiště, která je uložena v § 45 vyhlášky o povolování letecké dopravy (Luftverkehrszulassungsordnung, dále jen „LuftVZO“), nesplňuje podmínky uvedené v článku 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 a tato povinnost by každopádně zanikla, pokud by bylo rozhodnuto o uzavření letiště. Dále bylo konstatováno, že vzhledem k chybějícím údajům nemohla Komise posoudit soulad s článkem 5 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

Luftverkehrszulassungsordnung

LuftVZO

| (51) | V rozhodnutí o zahájení řízení se také uvádělo, že od přijetí rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012 (16) je z oznamovací povinnosti vyňata pouze státní podpora letišť s méně než 200 000 cestujících, pro období od 31. ledna 2014 je proto nutné veškerou podporu letiště Zweibrücken oznámit Komisi i v případě, že by ji bylo možno považovat za podporu, která je v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(51)

V rozhodnutí o zahájení řízení se také uvádělo, že od přijetí rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012 (16) je z oznamovací povinnosti vyňata pouze státní podpora letišť s méně než 200 000 cestujících, pro období od 31. ledna 2014 je proto nutné veškerou podporu letiště Zweibrücken oznámit Komisi i v případě, že by ji bylo možno považovat za podporu, která je v souladu s rozhodnutím o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

16

Slučitelnost – pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005

Slučitelnost – pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005

| (52) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že provozní podpory obecně nejsou slučitelné s vnitřním trhem a že za slučitelné je lze prohlásit pouze výjimečně za velmi přísných podmínek. Podle bodu 27 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 lze provozní podpory prohlásit za slučitelné pouze v případě letišť, která se nacházejí v nejvíce znevýhodněných regionech Unie, tj. v regionech, které spadají do oblasti působnosti čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, a v nejvzdálenějších regionech a regionech s nízkou hustotou obyvatelstva. Bylo podotknuto, že se letiště Zweibrücken nenachází v žádné z těchto oblastí, takže podporu nelze považovat za slučitelnou podle bodu 27 pokynů. |
| --- | --- |

(52)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo připomenuto, že provozní podpory obecně nejsou slučitelné s vnitřním trhem a že za slučitelné je lze prohlásit pouze výjimečně za velmi přísných podmínek. Podle bodu 27 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 lze provozní podpory prohlásit za slučitelné pouze v případě letišť, která se nacházejí v nejvíce znevýhodněných regionech Unie, tj. v regionech, které spadají do oblasti působnosti čl. 107 odst. 3 písm. a) Smlouvy, a v nejvzdálenějších regionech a regionech s nízkou hustotou obyvatelstva. Bylo podotknuto, že se letiště Zweibrücken nenachází v žádné z těchto oblastí, takže podporu nelze považovat za slučitelnou podle bodu 27 pokynů.

| (53) | Pokud jde o možnost prohlásit provozní podporu za slučitelnou podle oddílu 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že kritéria způsobilosti stanovená ve zmíněném oddíle jsou podobná kritériím uvedeným v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Jelikož Komise dospěla k předběžnému závěru, že podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 nebyly splněny, vyvodila stejný závěr i s ohledem na podmínky stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o možnost prohlásit provozní podporu za slučitelnou podle oddílu 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že kritéria způsobilosti stanovená ve zmíněném oddíle jsou podobná kritériím uvedeným v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Jelikož Komise dospěla k předběžnému závěru, že podmínky stanovené v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005 nebyly splněny, vyvodila stejný závěr i s ohledem na podmínky stanovené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (54) | V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž konstatovalo, že ode dne 31. ledna 2012 jsou pravidla obsažená v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 doplněna ustanoveními rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012 (17). To znamená, že veškeré veřejné financování, na něž se vztahuje rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, nikoli však rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012, musí ode dne 31. ledna 2014 splňovat požadavky stanovené v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 i ustanovení rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012. |
| --- | --- |

(54)

V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž konstatovalo, že ode dne 31. ledna 2012 jsou pravidla obsažená v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 doplněna ustanoveními rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012 (17). To znamená, že veškeré veřejné financování, na něž se vztahuje rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, nikoli však rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2012, musí ode dne 31. ledna 2014 splňovat požadavky stanovené v oddíle 4.2 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 i ustanovení rámce pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012.

17

Slučitelnost – pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

Slučitelnost – pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci

| (55) | Rozhodnutí o zahájení řízení se zabývalo také možnou slučitelností kapitálových injekcí podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18). V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že jelikož letiště zahájilo provozování komerční činnosti teprve v roce 2006, lze mít za to, že představuje „nový podnik“ ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, což tudíž vylučuje jejich použitelnost. Bylo rovněž konstatováno, že nebyl předložen plán restrukturalizace, na jehož základě by bylo možno podporu poskytnout. |
| --- | --- |

(55)

Rozhodnutí o zahájení řízení se zabývalo také možnou slučitelností kapitálových injekcí podle pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci (18). V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že jelikož letiště zahájilo provozování komerční činnosti teprve v roce 2006, lze mít za to, že představuje „nový podnik“ ve smyslu pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci, což tudíž vylučuje jejich použitelnost. Bylo rovněž konstatováno, že nebyl předložen plán restrukturalizace, na jehož základě by bylo možno podporu poskytnout.

18

| (56) | Na základě dostupných informací byl tudíž vyvozen závěr, že provozní podporu pro společnosti FZG/FGAZ nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(56)

Na základě dostupných informací byl tudíž vyvozen závěr, že provozní podporu pro společnosti FZG/FGAZ nelze prohlásit za slučitelnou s vnitřním trhem.

3.2.   MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

3.2.1.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (57) | Dne 20. října 2009 získala společnost FZG od společnosti Sparkasse Südwestpfalz úvěr ve výši [...] milionů EUR. Úroková sazba byla do dne 15. října 2012 stanovena ve výši 2,05 % ročně, načež mohou smluvní strany sjednat podmínky znovu. Spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti FZG záruku za úvěr v plné výši, aniž by požadovala protiplnění či kolaterál. |
| --- | --- |

(57)

Dne 20. října 2009 získala společnost FZG od společnosti Sparkasse Südwestpfalz úvěr ve výši [...] milionů EUR. Úroková sazba byla do dne 15. října 2012 stanovena ve výši 2,05 % ročně, načež mohou smluvní strany sjednat podmínky znovu. Spolková země Porýní-Falc poskytla společnosti FZG záruku za úvěr v plné výši, aniž by požadovala protiplnění či kolaterál.

Sparkasse Südwestpfalz

| (58) | Ode dne 26. února 2003 měla společnost FGAZ rovněž přístup ke „sdružené hotovosti“ (tj. sdruženým finančním prostředkům), kterou vytvořilo Ministerstvo financí spolkové země Porýní-Falc. Sdružená hotovost představuje mechanismus refinancování, který je dostupný pro podniky, v nichž má spolková země nejméně 50 % podíl. |
| --- | --- |

(58)

Ode dne 26. února 2003 měla společnost FGAZ rovněž přístup ke „sdružené hotovosti“ (tj. sdruženým finančním prostředkům), kterou vytvořilo Ministerstvo financí spolkové země Porýní-Falc. Sdružená hotovost představuje mechanismus refinancování, který je dostupný pro podniky, v nichž má spolková země nejméně 50 % podíl.

| (59) | Maximální výše úvěru, který mohla společnost FGAZ ze sdružené hotovosti čerpat, byla ode dne 16. ledna 2009 stanovena na 3,5 milionu EUR a dne 1. října 2009 byla zvýšena na 6 milionů EUR. Společnost FGAZ nemusí poskytnout kolaterál, úrokové sazby jsou stanoveny podle sazby pro pohotové peníze a úvěry jsou spláceny, jakmile má společnost FGAZ k dispozici likviditu. |
| --- | --- |

(59)

Maximální výše úvěru, který mohla společnost FGAZ ze sdružené hotovosti čerpat, byla ode dne 16. ledna 2009 stanovena na 3,5 milionu EUR a dne 1. října 2009 byla zvýšena na 6 milionů EUR. Společnost FGAZ nemusí poskytnout kolaterál, úrokové sazby jsou stanoveny podle sazby pro pohotové peníze a úvěry jsou spláceny, jakmile má společnost FGAZ k dispozici likviditu.

| (60) | Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: společnost FGAZ požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Účtovanými úrokovými sazbami jsou tržní sazby pro pohotové peníze. Je-li zůstatek sdružené hotovosti záporný, doplní ji spolková země prostřednictvím úvěrů, které pořídí na trhu svým jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. podnikům, v nichž spolková země drží většinový podíl, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země. |
| --- | --- |

(60)

Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: společnost FGAZ požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Účtovanými úrokovými sazbami jsou tržní sazby pro pohotové peníze. Je-li zůstatek sdružené hotovosti záporný, doplní ji spolková země prostřednictvím úvěrů, které pořídí na trhu svým jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. podnikům, v nichž spolková země drží většinový podíl, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země.

| (61) | Německo uvedlo, že až do května 2006 byl zůstatek společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti vždy kladný, a teprve poté začal být záporný. Německo poskytlo údaje o zůstatku společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti pro období od roku 2006 do roku 2009, které jsou uvedeny v tabulce 5.

  Tabulka 5


  Zůstatek společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti mezi roky 2006 a 2009









  Rok | Vklady | Výběry | Zůstatek ke dni 31.12. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) |
| 2009 | (...) | (...) | (...) |

(61)

Německo uvedlo, že až do května 2006 byl zůstatek společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti vždy kladný, a teprve poté začal být záporný. Německo poskytlo údaje o zůstatku společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti pro období od roku 2006 do roku 2009, které jsou uvedeny v tabulce 5.

Tabulka 5

Tabulka 5

Zůstatek společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti mezi roky 2006 a 2009

Zůstatek společnosti FGAZ ve vztahu ke sdružené hotovosti mezi roky 2006 a 2009

Rok

Vklady

Výběry

Zůstatek ke dni 31.12.

2006

2006

(...)

(...)

(...)

2007

2007

(...)

(...)

(...)

2008

2008

(...)

(...)

(...)

2009

2009

(...)

(...)

(...)

3.2.2.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

3.2.2.1.   
  Existence podpory

Existence podpory

| (62) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že společnosti FZG a FGAZ představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Dále se v něm konstatovalo, že je zřejmé, že záruku a sdruženou hotovost lze přičíst státu a že byly poskytnuty z veřejných prostředků. Co se týká samotného úvěru, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo Německo požádáno o poskytnutí dalších údajů ohledně toho, zda lze poskytnutí úvěru společností Sparkasse Südwestpfalz, veřejnou bankou, pokládat za přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(62)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že společnosti FZG a FGAZ představují podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Dále se v něm konstatovalo, že je zřejmé, že záruku a sdruženou hotovost lze přičíst státu a že byly poskytnuty z veřejných prostředků. Co se týká samotného úvěru, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo Německo požádáno o poskytnutí dalších údajů ohledně toho, zda lze poskytnutí úvěru společností Sparkasse Südwestpfalz, veřejnou bankou, pokládat za přičitatelné státu.

Sparkasse Südwestpfalz

| (63) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo použito kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu s cílem určit, zda úvěr, záruka nebo sdružená hotovost společnosti FZG/FGAZ zvýhodnily. Bylo uvedeno, že co se týká úvěru a sdružené hotovosti, je třeba posoudit, zda splňují podmínky stanovené ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 (19). Jelikož nebyly poskytnuty informace o příslušné referenční úrokové sazbě, Komise Německo požádala, aby poskytlo veškeré údaje potřebné k posouzení toho, zda úvěr a sdružená hotovost splňují podmínky stanovené ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008. |
| --- | --- |

(63)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo použito kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu s cílem určit, zda úvěr, záruka nebo sdružená hotovost společnosti FZG/FGAZ zvýhodnily. Bylo uvedeno, že co se týká úvěru a sdružené hotovosti, je třeba posoudit, zda splňují podmínky stanovené ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008 (19). Jelikož nebyly poskytnuty informace o příslušné referenční úrokové sazbě, Komise Německo požádala, aby poskytlo veškeré údaje potřebné k posouzení toho, zda úvěr a sdružená hotovost splňují podmínky stanovené ve sdělení o referenčních sazbách z roku 2008.

19

| (64) | Co se týká záruky, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že otázku, zda záruka představovala státní podporu, je nutno posoudit podle sdělení o zárukách (20). Jelikož však nebyly k dispozici dostatečné informace, bylo Německo v rozhodnutí o zahájení řízení požádáno, aby poskytlo veškeré údaje potřebné k posouzení záruky podle sdělení o zárukách. |
| --- | --- |

(64)

Co se týká záruky, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc, v rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že otázku, zda záruka představovala státní podporu, je nutno posoudit podle sdělení o zárukách (20). Jelikož však nebyly k dispozici dostatečné informace, bylo Německo v rozhodnutí o zahájení řízení požádáno, aby poskytlo veškeré údaje potřebné k posouzení záruky podle sdělení o zárukách.

20

| (65) | Jelikož úvěr, záruka a sdružená hotovost byly k dispozici pouze společnostem FGAZ/FZG, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení konstatováno, že se jedná o selektivní opatření. Usuzovalo se rovněž (stejně jak tomu bylo v případě veřejného financování infrastruktury a provozní podpory), že nelze vyloučit, že úvěr, záruka a sdružená hotovost narušily hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(65)

Jelikož úvěr, záruka a sdružená hotovost byly k dispozici pouze společnostem FGAZ/FZG, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení konstatováno, že se jedná o selektivní opatření. Usuzovalo se rovněž (stejně jak tomu bylo v případě veřejného financování infrastruktury a provozní podpory), že nelze vyloučit, že úvěr, záruka a sdružená hotovost narušily hospodářskou soutěž.

| (66) | Na základě dostupných informací byl proto v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen závěr, že úvěr, státní záruka a sdružená hotovost představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Možná slučitelnost těchto opatření posouzena nebyla. |
| --- | --- |

(66)

Na základě dostupných informací byl proto v rozhodnutí o zahájení řízení vyvozen závěr, že úvěr, státní záruka a sdružená hotovost představují státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Možná slučitelnost těchto opatření posouzena nebyla.

3.3.   SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ PRO SPOLEČNOSTI RYANAIR, GERMANWINGS A TUIFly

SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ PRO SPOLEČNOSTI RYANAIR, GERMANWINGS A TUIFly

3.3.1.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (67) | Ceník letištních poplatků, který Německo předložilo, vstoupil v platnost dne 1. října 2005. Podle tohoto ceníku byly přistávací poplatky stanoveny s odkazem na maximální vzletovou hmotnost letadla a počet cestujících na palubě. U pravidelných letů s více než 50 cestujícími se však předpokládá paušální částka ve výši 6 EUR za cestujícího. Tato paušální částka zahrnuje veškeré letištní poplatky, včetně bezpečnostního poplatku ve výši 3,58 EUR. |
| --- | --- |

(67)

Ceník letištních poplatků, který Německo předložilo, vstoupil v platnost dne 1. října 2005. Podle tohoto ceníku byly přistávací poplatky stanoveny s odkazem na maximální vzletovou hmotnost letadla a počet cestujících na palubě. U pravidelných letů s více než 50 cestujícími se však předpokládá paušální částka ve výši 6 EUR za cestujícího. Tato paušální částka zahrnuje veškeré letištní poplatky, včetně bezpečnostního poplatku ve výši 3,58 EUR.

| (68) | V případě splnění určitých podmínek je k dispozici řada slev:






  a) | Nové pravidelné spoje: Letiště poskytuje po dobu dvanácti měsíců 100 % slevu z přistávacích poplatků, manipulačních poplatků a poplatků za cestující jakékoli letecké společnosti, která provozuje novou trasu z letiště Zweibrücken, je-li nová destinace obsluhována během letního období denně a v zimním období nejméně třikrát týdně. Pokud letecká společnost bázuje letadlo na letišti, lze 100 % slevu prodloužit o dalších šest měsíců. |
| --- | --- | --- |

(68)

V případě splnění určitých podmínek je k dispozici řada slev:

a)

Nové pravidelné spoje: Letiště poskytuje po dobu dvanácti měsíců 100 % slevu z přistávacích poplatků, manipulačních poplatků a poplatků za cestující jakékoli letecké společnosti, která provozuje novou trasu z letiště Zweibrücken, je-li nová destinace obsluhována během letního období denně a v zimním období nejméně třikrát týdně. Pokud letecká společnost bázuje letadlo na letišti, lze 100 % slevu prodloužit o dalších šest měsíců.

| b) | Nové charterové spoje: Letiště poskytuje 100 % slevu z přistávacích poplatků, manipulačních poplatků a poplatků za cestující jakékoli letecké společnosti, která zahájí provozování činnosti z letiště Zweibrücken, dokud není dosaženo prahové hodnoty 100 000 cestujících; za těchto prvních 100 000 cestujících tudíž není nutno hradit žádné přistávací poplatky, manipulační poplatky ani poplatky za cestující. Letecká společnost musí obsluhovat novou destinaci v letním období denně a v zimním období nejméně třikrát týdně. Letecké společnosti, které splní některé další podmínky, například zvýšení četnosti letů o 50 %–100 % ve dvou po sobě následujících letních letových řádech a dosažení určité prahové hodnoty s ohledem na počet cestujících, získají další 100 % slevu za dodatečných 50 000–100 000 cestujících. |
| --- | --- |

b)

Nové charterové spoje: Letiště poskytuje 100 % slevu z přistávacích poplatků, manipulačních poplatků a poplatků za cestující jakékoli letecké společnosti, která zahájí provozování činnosti z letiště Zweibrücken, dokud není dosaženo prahové hodnoty 100 000 cestujících; za těchto prvních 100 000 cestujících tudíž není nutno hradit žádné přistávací poplatky, manipulační poplatky ani poplatky za cestující. Letecká společnost musí obsluhovat novou destinaci v letním období denně a v zimním období nejméně třikrát týdně. Letecké společnosti, které splní některé další podmínky, například zvýšení četnosti letů o 50 %–100 % ve dvou po sobě následujících letních letových řádech a dosažení určité prahové hodnoty s ohledem na počet cestujících, získají další 100 % slevu za dodatečných 50 000–100 000 cestujících.

3.3.1.1.   
  Poplatky hrazené společností Germanwings

Poplatky hrazené společností Germanwings

| (69) | V srpnu/září 2006 uzavřely společnosti Germanwings a FZG smlouvu o zavedení linky mezi letišti Zweibrücken a Berlín-Schönefeld, a to od září 2006. Smlouva předpokládala poplatky za cestujícího ve výši [...] EUR, které zahrnovaly přistávací poplatky, parkovací poplatky, poplatky za cestující a bezpečnostní poplatky. V prvním roce provozování činnosti byly poplatky sníženy o [...]. Ode dne 16. září 2007 hradila společnost Germanwings poplatek za cestujícího ve výši [...] EUR a ode dne 1. ledna 2008 se platba snížila na částku ve výši [...] EUR za cestujícího. Dne 9. ledna 2011 společnost Germanwings provozování letů na/z letiště Zweibrücken ukončila. |
| --- | --- |

(69)

V srpnu/září 2006 uzavřely společnosti Germanwings a FZG smlouvu o zavedení linky mezi letišti Zweibrücken a Berlín-Schönefeld, a to od září 2006. Smlouva předpokládala poplatky za cestujícího ve výši [...] EUR, které zahrnovaly přistávací poplatky, parkovací poplatky, poplatky za cestující a bezpečnostní poplatky. V prvním roce provozování činnosti byly poplatky sníženy o [...]. Ode dne 16. září 2007 hradila společnost Germanwings poplatek za cestujícího ve výši [...] EUR a ode dne 1. ledna 2008 se platba snížila na částku ve výši [...] EUR za cestujícího. Dne 9. ledna 2011 společnost Germanwings provozování letů na/z letiště Zweibrücken ukončila.

3.3.1.2.   
  Poplatky hrazené společností TUIFly

Poplatky hrazené společností TUIFly

| (70) | Německo předložilo smlouvu, kterou uzavřely společnosti FZG a TUIFly a podle níž musela společnost TUIFly hradit paušální částku za cestujícího ve výši [...] EUR, která zahrnovala všechny příslušné poplatky. Německo však rovněž uvedlo, že s ohledem na prvních [...] cestujících byla společnost TUIFly od všech poplatků osvobozena. Poté, co bylo dne 1. srpna 2010 dosaženo příslušného počtu cestujících, hradila společnost TUIFly paušální částku za cestujícího ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(70)

Německo předložilo smlouvu, kterou uzavřely společnosti FZG a TUIFly a podle níž musela společnost TUIFly hradit paušální částku za cestujícího ve výši [...] EUR, která zahrnovala všechny příslušné poplatky. Německo však rovněž uvedlo, že s ohledem na prvních [...] cestujících byla společnost TUIFly od všech poplatků osvobozena. Poté, co bylo dne 1. srpna 2010 dosaženo příslušného počtu cestujících, hradila společnost TUIFly paušální částku za cestujícího ve výši [...] EUR.

3.3.1.3.   
  Poplatky hrazené společností Ryanair

Poplatky hrazené společností Ryanair

| (71) | Společnost Ryanair obsluhovala v období od 28. října 2008 do 22. září 2009 trasu mezi letišti Zweibrücken a Londýn-Stansted. S ohledem na první rok činnosti se společnosti FZG a Ryanair dohodly na [...]. Společnost Ryanair se na oplátku zavázala, že dosáhne nejméně [...] cestujících ročně. Podle Německa platila společnost Ryanair [...]. |
| --- | --- |

(71)

Společnost Ryanair obsluhovala v období od 28. října 2008 do 22. září 2009 trasu mezi letišti Zweibrücken a Londýn-Stansted. S ohledem na první rok činnosti se společnosti FZG a Ryanair dohodly na [...]. Společnost Ryanair se na oplátku zavázala, že dosáhne nejméně [...] cestujících ročně. Podle Německa platila společnost Ryanair [...].

3.3.1.4.   
  Služby, které obdržely společnosti Germanwings, TUIFly a Ryanair

Služby, které obdržely společnosti Germanwings, TUIFly a Ryanair

| (72) | Všechny smlouvy uzavřené mezi společností FZG a jednotlivými leteckými společnostmi obsahují oddíl týkající se dodatečných služeb a poplatků. V tabulce 6 je uvedeno porovnání nejdůležitějších dodatečných služeb a cen účtovaných těmto leteckým společnostem.

  Tabulka 6


  Dodatečné služby a poplatky









  Služba | Cena pro TUIFly | Cena pro Germanwings | Cena pro Ryanair |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vzduchový startér | (...) | (...) | (...) |
| Pozemní zdroj energie | (...) | (...) | (...) |
| Úklad letadla (běžný) | (...) | (...) | (...) |
| Úklid letadla (během noční přestávky) | (...) | (...) | (...) |
| Odmrazování letadel | (...) | (...) | (...) |
| Odmrazovací kapalina a voda | (...) | (...) | (...) |
| Volná plocha pro reklamu | (...) | (...) | (...) |
| Přepážka pro pronájem automobilů | (...) | (...) | (...) |
| Přístup do hangáru za účelem technické údržby ad hoc | (...) | (...) | (...) |
| Nejméně čtyři tiskové konference ročně | (...) | (...) | (...) |
| Dvě cesty novinářů ročně organizované letištěm | (...) | (...) | (...) |
| Počítače, tiskárny, telefony, faxy a zařízení SITA | (...) | (...) | (...) |

(72)

Všechny smlouvy uzavřené mezi společností FZG a jednotlivými leteckými společnostmi obsahují oddíl týkající se dodatečných služeb a poplatků. V tabulce 6 je uvedeno porovnání nejdůležitějších dodatečných služeb a cen účtovaných těmto leteckým společnostem.

Tabulka 6

Tabulka 6

Dodatečné služby a poplatky

Dodatečné služby a poplatky

Služba

Cena pro TUIFly

Cena pro Germanwings

Cena pro Ryanair

Vzduchový startér

Vzduchový startér

(...)

(...)

(...)

Pozemní zdroj energie

Pozemní zdroj energie

(...)

(...)

(...)

Úklad letadla (běžný)

Úklad letadla (běžný)

(...)

(...)

(...)

Úklid letadla (během noční přestávky)

Úklid letadla (během noční přestávky)

(...)

(...)

(...)

Odmrazování letadel

Odmrazování letadel

(...)

(...)

(...)

Odmrazovací kapalina a voda

Odmrazovací kapalina a voda

(...)

(...)

(...)

Volná plocha pro reklamu

Volná plocha pro reklamu

(...)

(...)

(...)

Přepážka pro pronájem automobilů

Přepážka pro pronájem automobilů

(...)

(...)

(...)

Přístup do hangáru za účelem technické údržby ad hoc

Přístup do hangáru za účelem technické údržby ad hoc

(...)

(...)

(...)

Nejméně čtyři tiskové konference ročně

Nejméně čtyři tiskové konference ročně

(...)

(...)

(...)

Dvě cesty novinářů ročně organizované letištěm

Dvě cesty novinářů ročně organizované letištěm

(...)

(...)

(...)

Počítače, tiskárny, telefony, faxy a zařízení SITA

Počítače, tiskárny, telefony, faxy a zařízení SITA

(...)

(...)

(...)

3.3.2.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

3.3.2.1.   
  Existence podpory

Existence podpory

| (73) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že jelikož společnost FZG, která jednotlivým leteckým společnostem poskytla slevy z leteckých poplatků, zcela vlastní a kontroluje stát, je nutno mít za to, že poskytnuté slevy představují ušlé příjmy státu. Rovněž se usuzovalo, že se stát s velkou pravděpodobností podílel na vlastním uzavření smluv s jednotlivými leteckými společnostmi a že příslušný orgán veřejného dohledu musel schválit ceník letištních poplatků, což znamená, že poskytnutí slev z letištních poplatků jednotlivým leteckým společnostem lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(73)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo nejprve uvedeno, že jelikož společnost FZG, která jednotlivým leteckým společnostem poskytla slevy z leteckých poplatků, zcela vlastní a kontroluje stát, je nutno mít za to, že poskytnuté slevy představují ušlé příjmy státu. Rovněž se usuzovalo, že se stát s velkou pravděpodobností podílel na vlastním uzavření smluv s jednotlivými leteckými společnostmi a že příslušný orgán veřejného dohledu musel schválit ceník letištních poplatků, což znamená, že poskytnutí slev z letištních poplatků jednotlivým leteckým společnostem lze přičíst státu.

| (74) | Za účelem zodpovězení otázky, zda slevy poskytly příslušným leteckým společnostem výhodu, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení připomenuto, že je nutné posoudit, zda se společnost FZG chovala při poskytování slev jako tržně jednající hospodářský subjekt. Ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu je třeba prokázat, že rozhodnutí o poskytnutí slev vycházelo ze zdravé ekonomické logiky a zlepšilo ziskovost letiště. Příjmy, jichž letiště dosáhlo v souvislosti se smlouvou s konkrétní leteckou společností, nemohly být navíc nižší než náklady na poskytování letištních služeb dotyčné letecké společnosti. |
| --- | --- |

(74)

Za účelem zodpovězení otázky, zda slevy poskytly příslušným leteckým společnostem výhodu, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení připomenuto, že je nutné posoudit, zda se společnost FZG chovala při poskytování slev jako tržně jednající hospodářský subjekt. Ke splnění kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu je třeba prokázat, že rozhodnutí o poskytnutí slev vycházelo ze zdravé ekonomické logiky a zlepšilo ziskovost letiště. Příjmy, jichž letiště dosáhlo v souvislosti se smlouvou s konkrétní leteckou společností, nemohly být navíc nižší než náklady na poskytování letištních služeb dotyčné letecké společnosti.

| (75) | V rozhodnutí o zahájení řízení se konstatovalo, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že Německo porovnalo očekávané náklady a příjmy během doby platnosti smluv uzavřených s příslušnými leteckými společnostmi. Německo předložilo pouze střednědobý obchodní plán pro období 2011–2015. Vzhledem k těmto skutečnostem se v rozhodnutí o zahájení řízení usuzovalo, že je sporné, zda příjmy plynoucí z dohod s leteckými společnostmi postačovaly k uhrazení nákladů spojených s poskytováním letištních služeb těmto leteckým společnostem. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že od zahájení komerční činnosti vykazovala společnost FZG rostoucí ztráty a že dohody neobsahovaly doložku, která je běžná v ostatních dohodách a která by společnosti FZG umožňovala získat slevy zpět v případě, že se letecké společnosti rozhodnou provozování činnosti z letiště Zweibrücken ukončit. |
| --- | --- |

(75)

V rozhodnutí o zahájení řízení se konstatovalo, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že Německo porovnalo očekávané náklady a příjmy během doby platnosti smluv uzavřených s příslušnými leteckými společnostmi. Německo předložilo pouze střednědobý obchodní plán pro období 2011–2015. Vzhledem k těmto skutečnostem se v rozhodnutí o zahájení řízení usuzovalo, že je sporné, zda příjmy plynoucí z dohod s leteckými společnostmi postačovaly k uhrazení nákladů spojených s poskytováním letištních služeb těmto leteckým společnostem. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo uvedeno, že od zahájení komerční činnosti vykazovala společnost FZG rostoucí ztráty a že dohody neobsahovaly doložku, která je běžná v ostatních dohodách a která by společnosti FZG umožňovala získat slevy zpět v případě, že se letecké společnosti rozhodnou provozování činnosti z letiště Zweibrücken ukončit.

| (76) | V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž usuzovalo, že pokud by se letiště Zweibrücken chovalo jako tržně jednající hospodářský subjekt, muselo by uvážit, zda by nebylo uzavření letiště méně nákladné než jeho další provozování. Německo bylo požádáno, aby poskytlo informace o nákladech na uzavření letiště v porovnání s náklady na jeho další provoz. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že slevy (jak se zdá) zahrnovaly bezpečnostní poplatky, které musela společnost FZG hradit bezpečnostní službě. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že cena účtovaná leteckým společnostem, která společnosti FZG neumožňuje pokrýt tyto náklady, představuje pro letecké společnosti výhodu. V rozhodnutí o zahájení řízení byly vysloveny i pochybnosti ohledně souladu slev poskytnutých jednotlivým leteckým společnostem se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(76)

V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž usuzovalo, že pokud by se letiště Zweibrücken chovalo jako tržně jednající hospodářský subjekt, muselo by uvážit, zda by nebylo uzavření letiště méně nákladné než jeho další provozování. Německo bylo požádáno, aby poskytlo informace o nákladech na uzavření letiště v porovnání s náklady na jeho další provoz. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo rovněž uvedeno, že slevy (jak se zdá) zahrnovaly bezpečnostní poplatky, které musela společnost FZG hradit bezpečnostní službě. V rozhodnutí o zahájení řízení bylo konstatováno, že cena účtovaná leteckým společnostem, která společnosti FZG neumožňuje pokrýt tyto náklady, představuje pro letecké společnosti výhodu. V rozhodnutí o zahájení řízení byly vysloveny i pochybnosti ohledně souladu slev poskytnutých jednotlivým leteckým společnostem se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (77) | Vzhledem ke skutečnosti, že letecké společnosti působí na konkurenčním trhu a jakákoli výhoda, která jim byla poskytnuta, jim umožnila posílit jejich postavení na tomto trhu, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení konstatováno, že poskytnuté slevy z letištních poplatků pravděpodobně ovlivnily obchod mezi členskými státy a narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem ke skutečnosti, že letecké společnosti působí na konkurenčním trhu a jakákoli výhoda, která jim byla poskytnuta, jim umožnila posílit jejich postavení na tomto trhu, bylo v rozhodnutí o zahájení řízení konstatováno, že poskytnuté slevy z letištních poplatků pravděpodobně ovlivnily obchod mezi členskými státy a narušily nebo mohly narušit hospodářskou soutěž.

| (78) | V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen předběžný závěr, že snížené poplatky představují státní podporu pro příslušné letecké společnosti (Germanwings, TUIFly a Ryanair). |
| --- | --- |

(78)

V rozhodnutí o zahájení řízení byl vyvozen předběžný závěr, že snížené poplatky představují státní podporu pro příslušné letecké společnosti (Germanwings, TUIFly a Ryanair).

3.3.2.2.   
  Slučitelnost

Slučitelnost

| (79) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze snížené poplatky považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci posouzení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(79)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze snížené poplatky považovat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci posouzení vyslovila Komise pochybnosti, zda byly splněny jednotlivé podmínky pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti.

| (80) | V rozhodnutí o zahájení řízení se konkrétně uvádělo, že:






  a) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda a jak jsou slevy spojeny se zvýšením počtu cestujících; |
| --- | --- | --- |

(80)

V rozhodnutí o zahájení řízení se konkrétně uvádělo, že:

a)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. c) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda a jak jsou slevy spojeny se zvýšením počtu cestujících;

| b) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda se slevy postupně snižují a zda jsou časově omezené; |
| --- | --- |

b)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda se slevy postupně snižují a zda jsou časově omezené;

| c) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, které náklady byly sníženými poplatky pokryty; |
| --- | --- |

c)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. e) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, které náklady byly sníženými poplatky pokryty;

| d) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se nezdálo, že by opatření bylo spojeno se způsobilými náklady; |
| --- | --- |

d)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. f) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož se nezdálo, že by opatření bylo spojeno se způsobilými náklady;

| e) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly k dispozici žádné údaje o tom, že společnost FZG zveřejnila svůj úmysl přiznat slevy a že je poskytovala rovněž ostatním leteckým společnostem; |
| --- | --- |

e)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. h) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly k dispozici žádné údaje o tom, že společnost FZG zveřejnila svůj úmysl přiznat slevy a že je poskytovala rovněž ostatním leteckým společnostem;

| f) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly předloženy žádné obchodní plány, které by ukazovaly životaschopnost tras, u nichž byly přiznány slevy, a nebylo jasné, zda existovaly nějaké dopady na konkurenční linky; |
| --- | --- |

f)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. i) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly předloženy žádné obchodní plány, které by ukazovaly životaschopnost tras, u nichž byly přiznány slevy, a nebylo jasné, zda existovaly nějaké dopady na konkurenční linky;

| g) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly k dispozici údaje, že byl vyhotoven požadovaný seznam; |
| --- | --- |

g)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. j) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebyly k dispozici údaje, že byl vyhotoven požadovaný seznam;

| h) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. k) a l) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, a |
| --- | --- |

h)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 79 písm. k) a l) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, a

| i) | je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda nebyly snížené poplatky kumulovány s jinými typy podpor. |
| --- | --- |

i)

je sporné, zda snížené poplatky splňují podmínky stanovené v bodě 80 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jelikož nebylo jasné, zda nebyly snížené poplatky kumulovány s jinými typy podpor.

| (81) | Komise tudíž dospěla k předběžnému závěru, že nelze mít za to, že snížené poplatky představují slučitelnou podporu na zahájení činnosti, jelikož nesplňují všechny podmínky stanovené v oddíle 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(81)

Komise tudíž dospěla k předběžnému závěru, že nelze mít za to, že snížené poplatky představují slučitelnou podporu na zahájení činnosti, jelikož nesplňují všechny podmínky stanovené v oddíle 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

3.4.   MARKETINGOVÉ SMLOUVY SE SPOLEČNOSTMI RYANAIR A AMS

MARKETINGOVÉ SMLOUVY SE SPOLEČNOSTMI RYANAIR A AMS

3.4.1.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

| (82) | Se společností Ryanair a její dceřinou společností AMS byly uzavřeny dvě dohody o marketingových službách. Podle první smlouvy, která byla uzavřena mezi společnostmi Ryanair a FZG, hradila společnost FZG za různé marketingové činnosti vykonávané společností Ryanair zmíněné společnosti částku ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(82)

Se společností Ryanair a její dceřinou společností AMS byly uzavřeny dvě dohody o marketingových službách. Podle první smlouvy, která byla uzavřena mezi společnostmi Ryanair a FZG, hradila společnost FZG za různé marketingové činnosti vykonávané společností Ryanair zmíněné společnosti částku ve výši [...] EUR.

| (83) | Druhá smlouva byla dne 6. října 2008 uzavřena mezi spolkovou zemí Porýní-Falc, kterou zastupovalo Ministerstvo hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství, a společností AMS. Společnost FGAZ ani společnost FZG nebyly stranami této smlouvy. Podle smlouvy vykonávala společnost AMS různé marketingové činnosti, jako je umístění odkazů na internetové stránky určené spolkovou zemí na internetových stránkách společnosti Ryanair, včetně krátkých textů o spolkové zemi Porýní-Falc na internetových stránkách společnosti Ryanair. Během prvního roku uhradila spolková země společnosti AMS celkovou částku ve výši [...] EUR, zatímco ve druhém roce měly být služby omezeny a spolková země měla zaplatit částku ve výši [...] EUR. |
| --- | --- |

(83)

Druhá smlouva byla dne 6. října 2008 uzavřena mezi spolkovou zemí Porýní-Falc, kterou zastupovalo Ministerstvo hospodářství, dopravy, zemědělství a vinařství, a společností AMS. Společnost FGAZ ani společnost FZG nebyly stranami této smlouvy. Podle smlouvy vykonávala společnost AMS různé marketingové činnosti, jako je umístění odkazů na internetové stránky určené spolkovou zemí na internetových stránkách společnosti Ryanair, včetně krátkých textů o spolkové zemi Porýní-Falc na internetových stránkách společnosti Ryanair. Během prvního roku uhradila spolková země společnosti AMS celkovou částku ve výši [...] EUR, zatímco ve druhém roce měly být služby omezeny a spolková země měla zaplatit částku ve výši [...] EUR.

| (84) | Jelikož společnost Ryanair provozování letů na/z letiště Zweibrücken ukončila po méně než jednom roce, byla dohoda o marketingových službách ve druhém roce zrušena a cena za první rok se snížila na [...] dohodnuté ceny. V praxi zaplatila spolková země Porýní-Falc společnosti AMS za marketingové služby celkovou částku ve výši 320 833 EUR. Zdá se, že společnost AMS provedla všechny dohodnuté činnosti. |
| --- | --- |

(84)

Jelikož společnost Ryanair provozování letů na/z letiště Zweibrücken ukončila po méně než jednom roce, byla dohoda o marketingových službách ve druhém roce zrušena a cena za první rok se snížila na [...] dohodnuté ceny. V praxi zaplatila spolková země Porýní-Falc společnosti AMS za marketingové služby celkovou částku ve výši 320 833 EUR. Zdá se, že společnost AMS provedla všechny dohodnuté činnosti.

3.4.2.   DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

3.4.2.1.   
  Existence podpory

Existence podpory

| (85) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo za prvé uvedeno, že platby, které spolková země Porýní-Falc uskutečnila ve prospěch společností AMS/Ryanair, zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu. Pokud cena, kterou zaplatila spolková země Porýní-Falc, překročila ekonomickou hodnotu služeb poskytnutých společnostmi AMS/Ryanair, jedná se o ztrátu státních prostředků. |
| --- | --- |

(85)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo za prvé uvedeno, že platby, které spolková země Porýní-Falc uskutečnila ve prospěch společností AMS/Ryanair, zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu. Pokud cena, kterou zaplatila spolková země Porýní-Falc, překročila ekonomickou hodnotu služeb poskytnutých společnostmi AMS/Ryanair, jedná se o ztrátu státních prostředků.

| (86) | K posouzení toho, zda dohody o marketingových službách společnosti AMS/Ryanair zvýhodnily, musela Komise opět použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise konstatovala, že na letišti Zweibrücken obdržela marketingovou podporu pouze společnost Ryanair, jelikož platby nebyly zjevně podmíněny marketingovými opatřeními s měřitelným dopadem (jako je zvýšení počtu cestujících), a že není známo, zda měla spolková země Porýní-Falc kontrolu nad poskytováním marketingových služeb ze strany společností AMS/Ryanair. V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž uvádělo, že smlouva o marketingových službách byla jednoznačně spojena s trasou mezi letišti Zweibrücken a Londýn-Stansted, takže ji lze považovat za pobídku pro tuto novou linku, kterou společnost Ryanair zavedla v říjnu 2008. Jelikož společnost Ryanair měla z marketingových činností přímý prospěch, byl vyvozen závěr, že společnost Ryanair měla uhradit alespoň část souvisejících nákladů. Komise měla tudíž pochybnosti, zda se spolková země Porýní-Falc chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt, čímž společnosti AMS/Ryanair zvýhodnila. |
| --- | --- |

(86)

K posouzení toho, zda dohody o marketingových službách společnosti AMS/Ryanair zvýhodnily, musela Komise opět použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise konstatovala, že na letišti Zweibrücken obdržela marketingovou podporu pouze společnost Ryanair, jelikož platby nebyly zjevně podmíněny marketingovými opatřeními s měřitelným dopadem (jako je zvýšení počtu cestujících), a že není známo, zda měla spolková země Porýní-Falc kontrolu nad poskytováním marketingových služeb ze strany společností AMS/Ryanair. V rozhodnutí o zahájení řízení se taktéž uvádělo, že smlouva o marketingových službách byla jednoznačně spojena s trasou mezi letišti Zweibrücken a Londýn-Stansted, takže ji lze považovat za pobídku pro tuto novou linku, kterou společnost Ryanair zavedla v říjnu 2008. Jelikož společnost Ryanair měla z marketingových činností přímý prospěch, byl vyvozen závěr, že společnost Ryanair měla uhradit alespoň část souvisejících nákladů. Komise měla tudíž pochybnosti, zda se spolková země Porýní-Falc chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt, čímž společnosti AMS/Ryanair zvýhodnila.

| (87) | Jelikož marketingová podpora byla poskytnuta pouze společnostem AMS/Ryanair, bylo zřejmé, že opatření je selektivní. Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na snížené letištní poplatky, se v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž konstatovalo, že opatření ovlivnilo obchod mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Byl tudíž vyvozen závěr, že marketingová podpora představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(87)

Jelikož marketingová podpora byla poskytnuta pouze společnostem AMS/Ryanair, bylo zřejmé, že opatření je selektivní. Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny s ohledem na snížené letištní poplatky, se v rozhodnutí o zahájení řízení rovněž konstatovalo, že opatření ovlivnilo obchod mezi členskými státy a narušilo nebo mohlo narušit hospodářskou soutěž. Byl tudíž vyvozen závěr, že marketingová podpora představovala státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

3.4.2.2.   
  Slučitelnost

Slučitelnost

| (88) | V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze marketingovou podporu, která byla poskytnuta společnostem AMS/Ryanair, pokládat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně splnění jednotlivých podmínek pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti. Důvody byly v podstatě stejné jako důvody, které byly uvedeny v 80. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí s ohledem na slučitelnost snížených poplatků. Byl tudíž vyvozen závěr, že marketingová podpora nepředstavuje slučitelnou podporu na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(88)

V rozhodnutí o zahájení řízení bylo posouzeno, zda lze marketingovou podporu, která byla poskytnuta společnostem AMS/Ryanair, pokládat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle oddílu 5 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. V rámci posouzení vyslovila Komise pochybnosti ohledně splnění jednotlivých podmínek pro slučitelnost podpory na zahájení činnosti. Důvody byly v podstatě stejné jako důvody, které byly uvedeny v 80. bodě odůvodnění tohoto rozhodnutí s ohledem na slučitelnost snížených poplatků. Byl tudíž vyvozen závěr, že marketingová podpora nepředstavuje slučitelnou podporu na zahájení činnosti.

4.   PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

PŘIPOMÍNKY NĚMECKA

4.1.   VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC/SVAZEM ZEF

VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC/SVAZEM ZEF

4.1.1.   INFRASTRUKTURA

4.1.1.1.   
  Existence podpory

Existence podpory

Hospodářská činnost a výhoda

Hospodářská činnost a výhoda

| (89) | Německé orgány nejprve připomenuly, že nesouhlasí s názorem Komise, že výstavba letištní infrastruktury představuje hospodářskou činnost. Německo poukázalo na skutečnost, že Komise odkázala především na rozsudek Tribunálu ve věci Leipzig-Halle, a uvedlo, že u Soudního dvora je dosud projednáván opravný prostředek proti tomuto rozsudku, proto do doby, než Soudní dvůr rozhodne, trvá na svém stanovisku. |
| --- | --- |

(89)

Německé orgány nejprve připomenuly, že nesouhlasí s názorem Komise, že výstavba letištní infrastruktury představuje hospodářskou činnost. Německo poukázalo na skutečnost, že Komise odkázala především na rozsudek Tribunálu ve věci Leipzig-Halle, a uvedlo, že u Soudního dvora je dosud projednáván opravný prostředek proti tomuto rozsudku, proto do doby, než Soudní dvůr rozhodne, trvá na svém stanovisku.

| (90) | Německé orgány za druhé tvrdily, že se na žádnou z investic do infrastruktury, které se uskutečnily před rokem 2006, kdy letiště Zweibrücken zahájilo komerční činnost, pravidla státní podpory nevztahovala. Do roku 2006 sloužilo letiště pouze pro účely všeobecného a vojenského letectví a německé orgány tvrdily, že poskytování letištních služeb pro tyto účely nepředstavuje hospodářskou činnost. Německo uvedlo, že vzhledem k malému rozsahu činnosti na letišti Zweibrücken do roku 2006 (do roku 2006 nebylo nikdy dosaženo více než 30 000 cestujících ročně) veřejné financování každopádně nenarušilo, ani nemohlo narušit hospodářskou soutěž a neovlivnilo obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(90)

Německé orgány za druhé tvrdily, že se na žádnou z investic do infrastruktury, které se uskutečnily před rokem 2006, kdy letiště Zweibrücken zahájilo komerční činnost, pravidla státní podpory nevztahovala. Do roku 2006 sloužilo letiště pouze pro účely všeobecného a vojenského letectví a německé orgány tvrdily, že poskytování letištních služeb pro tyto účely nepředstavuje hospodářskou činnost. Německo uvedlo, že vzhledem k malému rozsahu činnosti na letišti Zweibrücken do roku 2006 (do roku 2006 nebylo nikdy dosaženo více než 30 000 cestujících ročně) veřejné financování každopádně nenarušilo, ani nemohlo narušit hospodářskou soutěž a neovlivnilo obchod mezi členskými státy.

| (91) | Německé orgány za třetí uvedly, že většina investic podpořených veřejnými granty spadala do výkonu veřejné správy. Bylo zdůrazněno, že většina investic byla nezbytná k zaručení bezpečnosti provozu na letišti (zejména na základě příkazu příslušného orgánu dohledu nad bezpečností a stížností sdružení pilotů „Cockpit“). Všechna opatření související se zajištěním bezpečného provozu na letišti se proto pokládala za opatření spadající do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(91)

Německé orgány za třetí uvedly, že většina investic podpořených veřejnými granty spadala do výkonu veřejné správy. Bylo zdůrazněno, že většina investic byla nezbytná k zaručení bezpečnosti provozu na letišti (zejména na základě příkazu příslušného orgánu dohledu nad bezpečností a stížností sdružení pilotů „Cockpit“). Všechna opatření související se zajištěním bezpečného provozu na letišti se proto pokládala za opatření spadající do výkonu veřejné správy.

| (92) | Německo důrazně odmítlo možnost, že by opatření spadající do výkonu veřejné správy mohla (třeba jen částečně) poskytnout dotyčnému letišti výhodu, pokud nebylo toto financování poskytnuto na nediskriminačním základě všem ostatním letištím v daném členském státě. Německo tvrdilo, že financování opatření spadajících do výkonu veřejné správy nepředstavuje státní podporu, a to nezávisle na otázce, zda náklady na tato opatření musí nést jedno letiště, nebo všechna letiště. V této souvislosti je nutno pojem „výkon veřejné správy“ vykládat jednotně, zejména vzhledem k různým definicím tohoto pojmu ze strany jednotlivých členských států. |
| --- | --- |

(92)

Německo důrazně odmítlo možnost, že by opatření spadající do výkonu veřejné správy mohla (třeba jen částečně) poskytnout dotyčnému letišti výhodu, pokud nebylo toto financování poskytnuto na nediskriminačním základě všem ostatním letištím v daném členském státě. Německo tvrdilo, že financování opatření spadajících do výkonu veřejné správy nepředstavuje státní podporu, a to nezávisle na otázce, zda náklady na tato opatření musí nést jedno letiště, nebo všechna letiště. V této souvislosti je nutno pojem „výkon veřejné správy“ vykládat jednotně, zejména vzhledem k různým definicím tohoto pojmu ze strany jednotlivých členských států.

| (93) | Německo předložilo seznam investic, které se v období od roku 2006 do roku 2009 uskutečnily v souvislosti s výkonem veřejné správy (pro srovnání, celkové investice v tomto období činily 22 476 812 EUR).

  Tabulka 7


  Přehled nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, který předložilo Německo
   (21) | Opatření | Náklady | Náklady celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | (...) | (...) | (...) |
| 2007 | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| 2008 | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| 2009 | (...) | (...) | (...) |
| (...) | (...) |
| Celkový součet | 19 707 315  EUR |

(93)

Německo předložilo seznam investic, které se v období od roku 2006 do roku 2009 uskutečnily v souvislosti s výkonem veřejné správy (pro srovnání, celkové investice v tomto období činily 22 476 812 EUR).

Tabulka 7

Tabulka 7

Přehled nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, který předložilo Německo
   (21)

Přehled nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, který předložilo Německo

21

Opatření

Náklady

Náklady celkem

2006

2006

(...)

(...)

(...)

2007

2007

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2008

2008

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

2009

2009

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

Celkový součet

Celkový součet

19 707 315  EUR

19 707 315  EUR

| (94) | Německo uvedlo, že podle jeho názoru spadají opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru), opatření k zajištění provozní bezpečnosti, opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu), meteorologické služby a služby jednotky požární ochrany do výkonu veřejné správy, a to jako investiční náklady nebo provozní výdaje. |
| --- | --- |

(94)

Německo uvedlo, že podle jeho názoru spadají opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru), opatření k zajištění provozní bezpečnosti, opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu), meteorologické služby a služby jednotky požární ochrany do výkonu veřejné správy, a to jako investiční náklady nebo provozní výdaje.

Luftsicherheitsgesetz

Luftverkehrsgesetz

| (95) | Německo tvrdilo, že co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, financování těchto činností je nutno posoudit podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz. Podle tohoto ustanovení se rozlišuje mezi určitými letišti, u nichž je financování těchto opatření na spolkové úrovni považováno za nutné z důvodu bezpečnosti a v zájmu dopravní politiky, a ostatními letišti, u nichž se tato opatření nepokládají na spolkové úrovni za naprosto nezbytná. Veřejné financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru na regionálních letištích, jako je Zweibrücken, ze strany spolkové země je proto opodstatněné, jelikož v opačném případě by letiště muselo nést tyto náklady samo. Financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru bez ohledu na to, zda je poskytnuto přímo státem na spolkové úrovni, nebo jednotlivými spolkovými zeměmi, pokládá proto Německo za součást výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(95)

Německo tvrdilo, že co se týká opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, financování těchto činností je nutno posoudit podle § 27 písm. c) bodu 2 Luftverkehrsgesetz. Podle tohoto ustanovení se rozlišuje mezi určitými letišti, u nichž je financování těchto opatření na spolkové úrovni považováno za nutné z důvodu bezpečnosti a v zájmu dopravní politiky, a ostatními letišti, u nichž se tato opatření nepokládají na spolkové úrovni za naprosto nezbytná. Veřejné financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru na regionálních letištích, jako je Zweibrücken, ze strany spolkové země je proto opodstatněné, jelikož v opačném případě by letiště muselo nést tyto náklady samo. Financování opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru bez ohledu na to, zda je poskytnuto přímo státem na spolkové úrovni, nebo jednotlivými spolkovými zeměmi, pokládá proto Německo za součást výkonu veřejné správy.

Luftverkehrsgesetz

| (96) | Podle Německa nejsou náklady na jednotku požární ochrany regulovány na spolkové úrovni, nýbrž spadají do pravomoci jednotlivých spolkových zemí, jednotka požární ochrany proto není na všech letištích financována státem. Německo uvedlo, že rozdílné zacházení vyplývá jak z historických, tak i objektivních důvodů. Vzhledem k povaze činnosti letiště nemohou menší regionální letiště nést vysoké fixní náklady související s jednotkou požární ochrany, a proto je hradí příslušná spolková země. |
| --- | --- |

(96)

Podle Německa nejsou náklady na jednotku požární ochrany regulovány na spolkové úrovni, nýbrž spadají do pravomoci jednotlivých spolkových zemí, jednotka požární ochrany proto není na všech letištích financována státem. Německo uvedlo, že rozdílné zacházení vyplývá jak z historických, tak i objektivních důvodů. Vzhledem k povaze činnosti letiště nemohou menší regionální letiště nést vysoké fixní náklady související s jednotkou požární ochrany, a proto je hradí příslušná spolková země.

| (97) | Co se týká renovace přistávací a vzletové dráhy, Německo uvedlo, že související opatření spadají do výkonu veřejné správy, jelikož byla naléhavě nutná k zaručení bezpečného používání letiště Zweibrücken. Německo v této souvislosti tvrdilo, že bez těchto opatření by nebylo možné letiště využívat ani pro vojenské účely. Renovace byla proto nezbytná, aby bylo vůbec možné letiště používat pro vojenské účely a všeobecné letectví. Německo proto tvrdilo, že náklady na renovaci nesouvisejí výhradně s komerční leteckou dopravou. |
| --- | --- |

(97)

Co se týká renovace přistávací a vzletové dráhy, Německo uvedlo, že související opatření spadají do výkonu veřejné správy, jelikož byla naléhavě nutná k zaručení bezpečného používání letiště Zweibrücken. Německo v této souvislosti tvrdilo, že bez těchto opatření by nebylo možné letiště využívat ani pro vojenské účely. Renovace byla proto nezbytná, aby bylo vůbec možné letiště používat pro vojenské účely a všeobecné letectví. Německo proto tvrdilo, že náklady na renovaci nesouvisejí výhradně s komerční leteckou dopravou.

| (98) | Německo v této souvislosti uvedlo, že typ renovace a náklady s tím spojené si vyžádala vojenská minulost letiště. Podle Německa byly stavební práce spojené s určitým nebezpečím, jelikož nebylo možno vyloučit přítomnost nevybuchlých bomb z války. V průběhu renovace byly údajně odstraněny dvě nevybuchlé bomby. |
| --- | --- |

(98)

Německo v této souvislosti uvedlo, že typ renovace a náklady s tím spojené si vyžádala vojenská minulost letiště. Podle Německa byly stavební práce spojené s určitým nebezpečím, jelikož nebylo možno vyloučit přítomnost nevybuchlých bomb z války. V průběhu renovace byly údajně odstraněny dvě nevybuchlé bomby.

| (99) | Renovace jinak zahrnovala mimo jiné přizpůsobení přistávací a vzletové dráhy moderním normám, co se týká šířky, obnovu odvodnění, navigačních světel a ochranných návěstidel, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie s paralelní sítí a rozšíření oplocení a pojezdové plochy. Renovace světel, značení a rozšíření pojezdové dráhy byly vyžadovány ve stížnostech sdružení pilotů „Cockpit“. Další významnou součástí renovace byla reorganizace bezpečnosti na letišti, včetně nového oplocení, dveří, videokamer a interkomunikačního zařízení, instalace posuvných dveří, kabelových kanálů atd. |
| --- | --- |

(99)

Renovace jinak zahrnovala mimo jiné přizpůsobení přistávací a vzletové dráhy moderním normám, co se týká šířky, obnovu odvodnění, navigačních světel a ochranných návěstidel, značení dráhy, nouzový zdroj elektrické energie s paralelní sítí a rozšíření oplocení a pojezdové plochy. Renovace světel, značení a rozšíření pojezdové dráhy byly vyžadovány ve stížnostech sdružení pilotů „Cockpit“. Další významnou součástí renovace byla reorganizace bezpečnosti na letišti, včetně nového oplocení, dveří, videokamer a interkomunikačního zařízení, instalace posuvných dveří, kabelových kanálů atd.

| (100) | Německo také uvedlo, že se uzavření letiště Zweibrücken nikdy nepokládalo za reálnou možnost, jelikož zachování provozu letiště bylo nezbytné pro účely vojenského a všeobecného letectví. V této souvislosti Německo dále uvedlo, že by uzavření a demolice letiště byly spojeny s neúnosnými náklady, které by zdaleka překračovaly investované náklady. Německo však nepředložilo žádný odhad nákladů spojených s uzavřením letiště ani porovnání těchto nákladů s náklady na další provoz. |
| --- | --- |

(100)

Německo také uvedlo, že se uzavření letiště Zweibrücken nikdy nepokládalo za reálnou možnost, jelikož zachování provozu letiště bylo nezbytné pro účely vojenského a všeobecného letectví. V této souvislosti Německo dále uvedlo, že by uzavření a demolice letiště byly spojeny s neúnosnými náklady, které by zdaleka překračovaly investované náklady. Německo však nepředložilo žádný odhad nákladů spojených s uzavřením letiště ani porovnání těchto nákladů s náklady na další provoz.

| (101) | Německo v tomto ohledu uvedlo, že poskytování letištních služeb komerční letecké dopravě má ekonomický význam. Německo tvrdilo, že velkou většinu nákladů by bylo každopádně nutné vynaložit, aby bylo možno poskytovat letištní služby uživatelům vojenského a všeobecného letectví (infrastruktura atd.), takže poskytování služeb i komerční letecké dopravě znamená pouze omezené dodatečné náklady, přičemž vytváří dodatečné příjmy. |
| --- | --- |

(101)

Německo v tomto ohledu uvedlo, že poskytování letištních služeb komerční letecké dopravě má ekonomický význam. Německo tvrdilo, že velkou většinu nákladů by bylo každopádně nutné vynaložit, aby bylo možno poskytovat letištní služby uživatelům vojenského a všeobecného letectví (infrastruktura atd.), takže poskytování služeb i komerční letecké dopravě znamená pouze omezené dodatečné náklady, přičemž vytváří dodatečné příjmy.

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (102) | Německo uvedlo, že veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy. Německo dále uvedlo, že narušení hospodářské soutěže ani ovlivnění obchodu nelze odvodit z pouhé skutečnosti, že se v blízkosti letiště Zweibrücken nacházejí jiná letiště. Německo tvrdilo, že letiště Zweibrücken s letišti uvedenými v rozhodnutí o zahájení řízení nesoutěží, zejména nikoli s letištěm Saarbrücken. |
| --- | --- |

(102)

Německo uvedlo, že veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken nenarušuje hospodářskou soutěž ani neovlivňuje obchod mezi členskými státy. Německo dále uvedlo, že narušení hospodářské soutěže ani ovlivnění obchodu nelze odvodit z pouhé skutečnosti, že se v blízkosti letiště Zweibrücken nacházejí jiná letiště. Německo tvrdilo, že letiště Zweibrücken s letišti uvedenými v rozhodnutí o zahájení řízení nesoutěží, zejména nikoli s letištěm Saarbrücken.

| (103) | Co se týká vztahu mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken, Německo uvedlo, že se obě letiště vzájemně doplňují, místo aby spolu soutěžila. Německo objasnilo, že obě letiště mají rozdílné profily, což vyplývá z odlišné infrastruktury: letiště Saarbrücken má kvalitnější infrastrukturu pro cestující (například moderní budovu terminálu) a zaměřuje se na pravidelné lety a obchodní cestující; letiště Zweibrücken má na druhou stranu delší přistávací a vzletovou dráhu s vyšší hmotnostní kapacitou, takže je vhodnější pro těžší letadla používaná pro dálkové lety nebo přepravující náklad. Podle Německa se proto letiště Zweibrücken specializuje na charterové lety a nákladní leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(103)

Co se týká vztahu mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken, Německo uvedlo, že se obě letiště vzájemně doplňují, místo aby spolu soutěžila. Německo objasnilo, že obě letiště mají rozdílné profily, což vyplývá z odlišné infrastruktury: letiště Saarbrücken má kvalitnější infrastrukturu pro cestující (například moderní budovu terminálu) a zaměřuje se na pravidelné lety a obchodní cestující; letiště Zweibrücken má na druhou stranu delší přistávací a vzletovou dráhu s vyšší hmotnostní kapacitou, takže je vhodnější pro těžší letadla používaná pro dálkové lety nebo přepravující náklad. Podle Německa se proto letiště Zweibrücken specializuje na charterové lety a nákladní leteckou dopravu.

| (104) | S ohledem na údajnou doplňkovost letišť Zweibrücken a Saarbrücken Německo prohlásilo, že se mezi oběma letišti předpokládá užší spolupráce. Německo dále uvedlo, že příslušné regionální vlády již rozhodly o budoucí užší spolupráci a předpokládá se zřízení společného letiště („Sársko-falcké letiště“) se dvěma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráce by měla podle Německa vést k synergiím a k úspoře finančních prostředků. Německo rovněž zdůraznilo poptávku po službách letecké dopravy v regionu (obě letiště společně odbaví 750 000 cestujících) a uvedlo, že tuto poptávku mohou náležitě uspokojit pouze letiště Saarbrücken a Zweibrücken společně, zejména kvůli skutečnosti, že je sousední letiště nemohou nahradit. Podle Německa nebude proto nové „Sársko-falcké letiště“ soutěžit se sousedními letišti, jako je Lucemburk, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn. |
| --- | --- |

(104)

S ohledem na údajnou doplňkovost letišť Zweibrücken a Saarbrücken Německo prohlásilo, že se mezi oběma letišti předpokládá užší spolupráce. Německo dále uvedlo, že příslušné regionální vlády již rozhodly o budoucí užší spolupráci a předpokládá se zřízení společného letiště („Sársko-falcké letiště“) se dvěma lokalitami (Saarbrücken a Zweibrücken). Spolupráce by měla podle Německa vést k synergiím a k úspoře finančních prostředků. Německo rovněž zdůraznilo poptávku po službách letecké dopravy v regionu (obě letiště společně odbaví 750 000 cestujících) a uvedlo, že tuto poptávku mohou náležitě uspokojit pouze letiště Saarbrücken a Zweibrücken společně, zejména kvůli skutečnosti, že je sousední letiště nemohou nahradit. Podle Německa nebude proto nové „Sársko-falcké letiště“ soutěžit se sousedními letišti, jako je Lucemburk, Metz-Nancy-Lorraine a Frankfurt-Hahn.

4.1.1.2.   
  Slučitelnost

Slučitelnost

| (105) | Německo uvedlo, že i v případě, že by se veřejné financování opatření v oblasti infrastruktury pokládalo za státní podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož splňuje podmínky stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Před projednáním jednotlivých prvků Německo zdůraznilo, že investice do infrastruktury, jež se uskutečnily na letišti Zweibrücken, jsou v porovnání s investicemi, které se pokládaly za slučitelné s vnitřním trhem na jiných veřejně financovaných regionálních letištích, poměrně malé a sloužily pouze k přeměně existující vojenské infrastruktury pro civilní použití. |
| --- | --- |

(105)

Německo uvedlo, že i v případě, že by se veřejné financování opatření v oblasti infrastruktury pokládalo za státní podporu, byla by tato podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož splňuje podmínky stanovené v bodě 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Před projednáním jednotlivých prvků Německo zdůraznilo, že investice do infrastruktury, jež se uskutečnily na letišti Zweibrücken, jsou v porovnání s investicemi, které se pokládaly za slučitelné s vnitřním trhem na jiných veřejně financovaných regionálních letištích, poměrně malé a sloužily pouze k přeměně existující vojenské infrastruktury pro civilní použití.

Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu

Výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli obecného zájmu

| (106) | Německo za prvé uvedlo, že veřejná podpora investic do infrastruktury odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu: investice do infrastruktury se uskutečnily v podporované oblasti podle písmene c), a to v zájmu zlepšení regionálních ekonomických struktur. Německo uvedlo, že finanční prostředky Unie (které jsou od roku 1991 poskytovány prostřednictvím programů Konver I, Konver II a PERIFRA), byly použity k přeměně vojenské infrastruktury pro civilní použití a k financování například modernizace a výstavby věže a odvodnění přistávací a vzletové dráhy. Německo uvedlo, že nechápe, proč má Komise pochybnosti ohledně cíle společného zájmu poté, co se podílela na financování přeměny bývalého vojenského letiště. |
| --- | --- |

(106)

Německo za prvé uvedlo, že veřejná podpora investic do infrastruktury odpovídá jasně stanovenému cíli obecného zájmu: investice do infrastruktury se uskutečnily v podporované oblasti podle písmene c), a to v zájmu zlepšení regionálních ekonomických struktur. Německo uvedlo, že finanční prostředky Unie (které jsou od roku 1991 poskytovány prostřednictvím programů Konver I, Konver II a PERIFRA), byly použity k přeměně vojenské infrastruktury pro civilní použití a k financování například modernizace a výstavby věže a odvodnění přistávací a vzletové dráhy. Německo uvedlo, že nechápe, proč má Komise pochybnosti ohledně cíle společného zájmu poté, co se podílela na financování přeměny bývalého vojenského letiště.

| (107) | Německo poukázalo na historický kontext a objasnilo, že odchod armády USA z letiště Zweibrücken v roce 1991 způsobil v oblasti Zweibrückenu značné strukturální problémy a vedl například k 20 % míře nezaměstnanosti ve městě Zweibrücken. Německo uvedlo, že přeměna vojenského letiště na civilní letiště měla vytvořit pracovní příležitosti a zlepšit regionální hospodářskou infrastrukturu. Německo taktéž uvedlo, že služby, které letiště poskytuje, jsou pro region nezbytné, a že regionální ekonomika je velmi závislá na snadno dostupné letecké infrastruktuře. |
| --- | --- |

(107)

Německo poukázalo na historický kontext a objasnilo, že odchod armády USA z letiště Zweibrücken v roce 1991 způsobil v oblasti Zweibrückenu značné strukturální problémy a vedl například k 20 % míře nezaměstnanosti ve městě Zweibrücken. Německo uvedlo, že přeměna vojenského letiště na civilní letiště měla vytvořit pracovní příležitosti a zlepšit regionální hospodářskou infrastrukturu. Německo taktéž uvedlo, že služby, které letiště poskytuje, jsou pro region nezbytné, a že regionální ekonomika je velmi závislá na snadno dostupné letecké infrastruktuře.

| (108) | Německo tvrdilo, že jediným důvodem, který Komisi vedl k zpochybnění souladu s tímto kritériem, se zdá být blízkost letiště Saarbrücken a údajná soutěž s tímto letištěm. V reakci na to Německo opět poukázalo na doplňkovost obou letišť, která vylučuje soutěž mezi nimi. Německo dále tvrdilo, že blízkost jiných regionálních letišť není podstatná, pokud jde o otázku, zda dotovaná infrastruktura odpovídá cíli společného zájmu. Německo také tvrdilo, že jediným důležitým faktorem byl zájem spolkové země Porýní-Falc, jelikož ta chtěla zajistit uspokojení společných zájmů na svém vlastním území a nechtěla se spoléhat na infrastrukturu nacházející se v jiných regionech. |
| --- | --- |

(108)

Německo tvrdilo, že jediným důvodem, který Komisi vedl k zpochybnění souladu s tímto kritériem, se zdá být blízkost letiště Saarbrücken a údajná soutěž s tímto letištěm. V reakci na to Německo opět poukázalo na doplňkovost obou letišť, která vylučuje soutěž mezi nimi. Německo dále tvrdilo, že blízkost jiných regionálních letišť není podstatná, pokud jde o otázku, zda dotovaná infrastruktura odpovídá cíli společného zájmu. Německo také tvrdilo, že jediným důležitým faktorem byl zájem spolkové země Porýní-Falc, jelikož ta chtěla zajistit uspokojení společných zájmů na svém vlastním území a nechtěla se spoléhat na infrastrukturu nacházející se v jiných regionech.

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

Infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli

| (109) | Německo objasnilo, že infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli. Podle Německa byly investice do infrastruktury vždy omezeny na doplnění a rozšíření existující infrastruktury, aniž by byla vytvořena zbytečná nebo nákladná další zařízení. Německo zdůraznilo, že v Zweibrückenu nevzniklo nové letiště, nýbrž že bývalé vojenské letiště bylo pouze přeměněno na letiště pro civilní použití. Německo také zdůraznilo, že infrastruktura je nezbytná k vytvoření pracovních příležitostí. Podle Německa bylo v celé spolkové zemi Porýní-Falc v souvislosti s existencí letiště Zweibrücken vytvořeno přibližně 5 000 přímých nebo nepřímých pracovních míst. Z těchto 5 000 pracovních míst bylo do roku 2011 vytvořeno 2 708 pracovních míst přímo nebo nepřímo na letišti či v okolní oblasti. Tato pracovní místa vedla rovněž k úsporám sociálních nákladů (25 milionů EUR ročně) a vytvořila daňové příjmy. Německo dále uvedlo, že pracovní místa jsou v této oblasti, v níž je v současnosti míra nezaměstnanosti o 2 % vyšší než průměr ve spolkové zemi, obzvláště důležitá. Německo rovněž uvedlo, že význam letiště pro regionální ekonomiku byl zdůrazněn ve dvou odborných posudcích (22). |
| --- | --- |

(109)

Německo objasnilo, že infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli. Podle Německa byly investice do infrastruktury vždy omezeny na doplnění a rozšíření existující infrastruktury, aniž by byla vytvořena zbytečná nebo nákladná další zařízení. Německo zdůraznilo, že v Zweibrückenu nevzniklo nové letiště, nýbrž že bývalé vojenské letiště bylo pouze přeměněno na letiště pro civilní použití. Německo také zdůraznilo, že infrastruktura je nezbytná k vytvoření pracovních příležitostí. Podle Německa bylo v celé spolkové zemi Porýní-Falc v souvislosti s existencí letiště Zweibrücken vytvořeno přibližně 5 000 přímých nebo nepřímých pracovních míst. Z těchto 5 000 pracovních míst bylo do roku 2011 vytvořeno 2 708 pracovních míst přímo nebo nepřímo na letišti či v okolní oblasti. Tato pracovní místa vedla rovněž k úsporám sociálních nákladů (25 milionů EUR ročně) a vytvořila daňové příjmy. Německo dále uvedlo, že pracovní místa jsou v této oblasti, v níž je v současnosti míra nezaměstnanosti o 2 % vyšší než průměr ve spolkové zemi, obzvláště důležitá. Německo rovněž uvedlo, že význam letiště pro regionální ekonomiku byl zdůrazněn ve dvou odborných posudcích (22).

22

| (110) | Německo znovu zdůraznilo, že blízkost letiště Saarbrücken nevylučuje nutnost a úměrnost infrastruktury v Zweibrückenu. Podle Německa je infrastruktura v Zweibrückenu nezbytná pro velká a těžká letadla, která mohou přistávat pouze v Zweibrückenu, poněvadž přistávací a vzletová dráha na letišti Saarbrücken není dostatečně dlouhá. Německo taktéž uvedlo, že letiště Zweibrücken umožňuje i noční lety, což je důležité pro nákladní leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(110)

Německo znovu zdůraznilo, že blízkost letiště Saarbrücken nevylučuje nutnost a úměrnost infrastruktury v Zweibrückenu. Podle Německa je infrastruktura v Zweibrückenu nezbytná pro velká a těžká letadla, která mohou přistávat pouze v Zweibrückenu, poněvadž přistávací a vzletová dráha na letišti Saarbrücken není dostatečně dlouhá. Německo taktéž uvedlo, že letiště Zweibrücken umožňuje i noční lety, což je důležité pro nákladní leteckou dopravu.

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

Infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání

| (111) | Německo uvedlo, že infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, a zdůraznilo, že počet cestujících na letišti Zweibrücken vzrostl z pouhých 17 732 cestujících v roce 2005 na 223 165 cestujících v roce 2011. Německo objasnilo, že podle tohoto kritéria je důležitý pouze předpokládaný počet cestujících a že příslušné odhady prokazují rostoucí poptávku v regionu. S odkazem na výhledovou studii, kterou v roce 2009 předložily společnosti „Desel Consulting“ a „Airport Research GmbH“, Německo tvrdilo, že do roku 2025 dosáhne objem osobní přepravy na letišti Zweibrücken podle očekávání nejméně 1 350 000 cestujících. |
| --- | --- |

(111)

Německo uvedlo, že infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, a zdůraznilo, že počet cestujících na letišti Zweibrücken vzrostl z pouhých 17 732 cestujících v roce 2005 na 223 165 cestujících v roce 2011. Německo objasnilo, že podle tohoto kritéria je důležitý pouze předpokládaný počet cestujících a že příslušné odhady prokazují rostoucí poptávku v regionu. S odkazem na výhledovou studii, kterou v roce 2009 předložily společnosti „Desel Consulting“ a „Airport Research GmbH“, Německo tvrdilo, že do roku 2025 dosáhne objem osobní přepravy na letišti Zweibrücken podle očekávání nejméně 1 350 000 cestujících.

| (112) | Německo znovu uvedlo, že blízkost letiště Saarbrücken nenarušuje perspektivy střednědobého používání letiště Zweibrücken. Německo předložilo prognózy, které prokazují, že rovněž na letišti Saarbrücken lze očekávat rostoucí počty cestujících a že plánovaná spolupráce mezi oběma letišti zajistí, že tato letiště nebudou v budoucnu soutěžit o stejné cestující. |
| --- | --- |

(112)

Německo znovu uvedlo, že blízkost letiště Saarbrücken nenarušuje perspektivy střednědobého používání letiště Zweibrücken. Německo předložilo prognózy, které prokazují, že rovněž na letišti Saarbrücken lze očekávat rostoucí počty cestujících a že plánovaná spolupráce mezi oběma letišti zajistí, že tato letiště nebudou v budoucnu soutěžit o stejné cestující.

Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

Stejný a nediskriminační přístup k infrastruktuře

| (113) | Německo uvedlo, že přístup k infrastruktuře je všem potenciálním uživatelům otevřený stejně a nediskriminačně. Ceník poplatků z roku 2005 se v zásadě uplatňuje na všechny uživatele letiště jednotně a za stejných podmínek. Ačkoli Německo uvedlo, že v praxi byly u pravidelných a charterových letů sjednány určité odchylky od oficiálního ceníku poplatků, tvrdilo, že nižší poplatky za první rok a slevy byly na nediskriminačním základě poskytovány všem leteckým společnostem se srovnatelnými kvótami. |
| --- | --- |

(113)

Německo uvedlo, že přístup k infrastruktuře je všem potenciálním uživatelům otevřený stejně a nediskriminačně. Ceník poplatků z roku 2005 se v zásadě uplatňuje na všechny uživatele letiště jednotně a za stejných podmínek. Ačkoli Německo uvedlo, že v praxi byly u pravidelných a charterových letů sjednány určité odchylky od oficiálního ceníku poplatků, tvrdilo, že nižší poplatky za první rok a slevy byly na nediskriminačním základě poskytovány všem leteckým společnostem se srovnatelnými kvótami.

Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie; obecné zásady nezbytnosti a přiměřenosti

Rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie; obecné zásady nezbytnosti a přiměřenosti

| (114) | Německo uvedlo, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, a to na základě již předložených tvrzení. Podle Německa byla opatření nezbytná, jelikož letiště Zweibrücken nemůže být nahrazeno letištěm Saarbrücken. Německo dále uvedlo, že investice do infrastruktury byly omezeny na opatření nezbytná k zajištění provozní bezpečnosti na letišti. V této souvislosti zdůraznilo, že by modernizace přistávací a vzletové dráhy byla nutná i v případě, že by letiště nebylo využíváno ke komerční letecké dopravě. |
| --- | --- |

(114)

Německo uvedlo, že rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se společným zájmem, a to na základě již předložených tvrzení. Podle Německa byla opatření nezbytná, jelikož letiště Zweibrücken nemůže být nahrazeno letištěm Saarbrücken. Německo dále uvedlo, že investice do infrastruktury byly omezeny na opatření nezbytná k zajištění provozní bezpečnosti na letišti. V této souvislosti zdůraznilo, že by modernizace přistávací a vzletové dráhy byla nutná i v případě, že by letiště nebylo využíváno ke komerční letecké dopravě.

4.1.2.   PROVOZNÍ PODPORA

4.1.2.1.   
  Existence podpory

Existence podpory

| (115) | Pokud jde o otázku, zda provozování letiště představuje hospodářskou činnost, Německo zopakovalo, že do doby, než letiště začalo v roce 2006 poskytovat služby komerční letecké dopravě, sloužilo pouze pro účely všeobecného a vojenského letectví. Německo v této souvislosti uvedlo, že financování provozu letiště s ohledem na tyto činnosti nepředstavuje hospodářskou činnost. |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o otázku, zda provozování letiště představuje hospodářskou činnost, Německo zopakovalo, že do doby, než letiště začalo v roce 2006 poskytovat služby komerční letecké dopravě, sloužilo pouze pro účely všeobecného a vojenského letectví. Německo v této souvislosti uvedlo, že financování provozu letiště s ohledem na tyto činnosti nepředstavuje hospodářskou činnost.

| (116) | Německo taktéž uvedlo, že většina ztrát společnosti FZG, které na základě dohody o převodu zisku a ztrát hradí společnost FGAZ, souvisí s úkoly společnosti FZG, jež spadají do výkonu veřejné správy. Podle Německa nemůže úhrada nákladů souvisejících s výkonem veřejné moci představovat státní podporu. |
| --- | --- |

(116)

Německo taktéž uvedlo, že většina ztrát společnosti FZG, které na základě dohody o převodu zisku a ztrát hradí společnost FGAZ, souvisí s úkoly společnosti FZG, jež spadají do výkonu veřejné správy. Podle Německa nemůže úhrada nákladů souvisejících s výkonem veřejné moci představovat státní podporu.

| (117) | Co se týká ostatních prvků definice státní podpory v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Německo odkázalo na tvrzení, která uvedlo s ohledem na opatření týkající se investic do infrastruktury, a tvrdilo, že je lze použít i v tomto kontextu. |
| --- | --- |

(117)

Co se týká ostatních prvků definice státní podpory v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, Německo odkázalo na tvrzení, která uvedlo s ohledem na opatření týkající se investic do infrastruktury, a tvrdilo, že je lze použít i v tomto kontextu.

4.1.2.2.   
  Slučitelnost

Slučitelnost

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005

Rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005

| (118) | Německo tvrdilo, že každoroční platby za účelem pokrytí ztrát společnosti FZG jsou v souladu se zásadami uvedenými v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Německo uvedlo, že pověřovací akt představuje provozní licence letiště, která ukládá povinnost týkající se provozování letiště. Německo mimoto tvrdilo, že letiště bylo přinejmenším „fakticky“ pověřeno poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. Podle Německa by i v případě, že by Komise měla za to, že pověřovací akt neexistuje, byla provozní podpora letiště v souladu se zásadami pravidel týkajících se služeb obecného hospodářského zájmu, bylo by ji proto nutno pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(118)

Německo tvrdilo, že každoroční platby za účelem pokrytí ztrát společnosti FZG jsou v souladu se zásadami uvedenými v rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. Německo uvedlo, že pověřovací akt představuje provozní licence letiště, která ukládá povinnost týkající se provozování letiště. Německo mimoto tvrdilo, že letiště bylo přinejmenším „fakticky“ pověřeno poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. Podle Německa by i v případě, že by Komise měla za to, že pověřovací akt neexistuje, byla provozní podpora letiště v souladu se zásadami pravidel týkajících se služeb obecného hospodářského zájmu, bylo by ji proto nutno pokládat za slučitelnou s vnitřním trhem.

| (119) | Německo odmítlo tvrzení Komise, že by povinnost týkající se provozování letiště na základě provozní licence letiště automaticky zanikla, pokud by letiště muselo ukončit svou činnost. Německo uvedlo, že finanční podpora poskytnutá letišti má umožnit jeho další provoz, a tudíž splnění povinnosti týkající se jeho provozování, tj. poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, jimiž bylo pověřeno. Německo taktéž tvrdilo, že podstatou povinnosti týkající se provozování letiště je zamezit uzavření zařízení. |
| --- | --- |

(119)

Německo odmítlo tvrzení Komise, že by povinnost týkající se provozování letiště na základě provozní licence letiště automaticky zanikla, pokud by letiště muselo ukončit svou činnost. Německo uvedlo, že finanční podpora poskytnutá letišti má umožnit jeho další provoz, a tudíž splnění povinnosti týkající se jeho provozování, tj. poskytování služeb obecného hospodářského zájmu, jimiž bylo pověřeno. Německo taktéž tvrdilo, že podstatou povinnosti týkající se provozování letiště je zamezit uzavření zařízení.

| (120) | S odkazem na široký prostor pro uvážení, který členské státy mají při vymezení služeb obecného hospodářského zájmu, Německo podotklo, že mělo potřebnou rozhodovací pravomoc, pokud jde o určení nezbytnosti a rozsahu pověření letiště poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. S ohledem na odkaz Komise na blízkost letiště Saarbrücken Německo znovu zdůraznilo, že bez obou letišť by region vykazoval značný nedostatek letištních služeb, takže bylo nezbytné pověřit poskytováním služby obecného hospodářského zájmu obě letiště. |
| --- | --- |

(120)

S odkazem na široký prostor pro uvážení, který členské státy mají při vymezení služeb obecného hospodářského zájmu, Německo podotklo, že mělo potřebnou rozhodovací pravomoc, pokud jde o určení nezbytnosti a rozsahu pověření letiště poskytováním služby obecného hospodářského zájmu. S ohledem na odkaz Komise na blízkost letiště Saarbrücken Německo znovu zdůraznilo, že bez obou letišť by region vykazoval značný nedostatek letištních služeb, takže bylo nezbytné pověřit poskytováním služby obecného hospodářského zájmu obě letiště.

Oddíly 4.2 a 4.3 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

Oddíly 4.2 a 4.3 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

| (121) | Podle Německa by i v případě, že by se usuzovalo, že provozní podpora není vyňata z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, byla tato podpora slučitelná podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(121)

Podle Německa by i v případě, že by se usuzovalo, že provozní podpora není vyňata z oznamovací povinnosti podle rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005, byla tato podpora slučitelná podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (122) | Německo na úvod zdůraznilo, že velká část pokrytých ztrát souvisela s činnostmi letiště, které spadají do výkonu veřejné správy. Německo poukázalo také na skutečnost, že se smlouva o odvodu zisku nevztahuje na náklady, které musí provozovatel letiště „obvykle“ nést. Německo v této souvislosti tvrdilo, že velká část nákladů nesouvisejících s činnostmi spadajícími do výkonu veřejné správy vyplývá ze zvláštní historie letiště Zweibrücken a v tomto smyslu se nejedná o „obvyklé náklady“. Německo uvedlo, že letiště musí uspokojovat potřeby všeobecného letectví a muselo vynaložit náklady na přeměnu existující vojenské infrastruktury. |
| --- | --- |

(122)

Německo na úvod zdůraznilo, že velká část pokrytých ztrát souvisela s činnostmi letiště, které spadají do výkonu veřejné správy. Německo poukázalo také na skutečnost, že se smlouva o odvodu zisku nevztahuje na náklady, které musí provozovatel letiště „obvykle“ nést. Německo v této souvislosti tvrdilo, že velká část nákladů nesouvisejících s činnostmi spadajícími do výkonu veřejné správy vyplývá ze zvláštní historie letiště Zweibrücken a v tomto smyslu se nejedná o „obvyklé náklady“. Německo uvedlo, že letiště musí uspokojovat potřeby všeobecného letectví a muselo vynaložit náklady na přeměnu existující vojenské infrastruktury.

| (123) | Německo každopádně uvedlo, že podmínky stanovené v oddílech 4.2 a 4.3 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 byly „fakticky“ splněny. Německo zejména tvrdilo, že vzhledem k tomu, že hrazeny byly pouze skutečné ztráty, lze vyloučit existenci nadměrné náhrady. |
| --- | --- |

(123)

Německo každopádně uvedlo, že podmínky stanovené v oddílech 4.2 a 4.3 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 byly „fakticky“ splněny. Německo zejména tvrdilo, že vzhledem k tomu, že hrazeny byly pouze skutečné ztráty, lze vyloučit existenci nadměrné náhrady.

4.2.   MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

| (124) | Co se týká bankovního úvěru, Německo uvedlo, že společnost Sparkasse Südwestpfalz, která úvěr poskytla, působí jako běžná komerční banka a takto jednala i při poskytnutí úvěru, takže rozhodnutí o poskytnutí úvěru nelze přičíst státu. Německo rovněž uvedlo, že při pořizování úvěru porovnala společnost FGZ nabídky různých bank a úvěr společnosti Sparkasse byl v souladu s tržními podmínkami. |
| --- | --- |

(124)

Co se týká bankovního úvěru, Německo uvedlo, že společnost Sparkasse Südwestpfalz, která úvěr poskytla, působí jako běžná komerční banka a takto jednala i při poskytnutí úvěru, takže rozhodnutí o poskytnutí úvěru nelze přičíst státu. Německo rovněž uvedlo, že při pořizování úvěru porovnala společnost FGZ nabídky různých bank a úvěr společnosti Sparkasse byl v souladu s tržními podmínkami.

Sparkasse Südwestpfalz

Sparkasse

| (125) | Pokud jde o 100 % záruku za úvěr, kterou poskytla spolková země, Německo uvedlo, že se jedná o běžnou obchodní praxi, pokud akcionář vydá záruku za úvěry poskytnuté jeho dceřiným společnostem. Německo každopádně tvrdilo, že úvěr byl použit výhradně na modernizaci přistávací a vzletové dráhy, která byla nezbytná kvůli bezpečnostním problémům, spadá tudíž do výkonu veřejné správy. Jelikož se na opatření financované z úvěru nevztahují pravidla státní podpory, nepředstavuje podle Německa státní podporu ani záruka, kterou poskytla spolková země. Podle názoru Německa by i v případě, že by se usuzovalo, že se na záruku vztahují pravidla státní podpory, nebyla společnosti FZG poskytnuta žádná výhoda, jelikož úroková sazba u úvěru se zárukou byla vyšší než u srovnatelných úvěrů poskytnutých společnosti FGAZ, u nichž nebyla žádná záruka vydána. |
| --- | --- |

(125)

Pokud jde o 100 % záruku za úvěr, kterou poskytla spolková země, Německo uvedlo, že se jedná o běžnou obchodní praxi, pokud akcionář vydá záruku za úvěry poskytnuté jeho dceřiným společnostem. Německo každopádně tvrdilo, že úvěr byl použit výhradně na modernizaci přistávací a vzletové dráhy, která byla nezbytná kvůli bezpečnostním problémům, spadá tudíž do výkonu veřejné správy. Jelikož se na opatření financované z úvěru nevztahují pravidla státní podpory, nepředstavuje podle Německa státní podporu ani záruka, kterou poskytla spolková země. Podle názoru Německa by i v případě, že by se usuzovalo, že se na záruku vztahují pravidla státní podpory, nebyla společnosti FZG poskytnuta žádná výhoda, jelikož úroková sazba u úvěru se zárukou byla vyšší než u srovnatelných úvěrů poskytnutých společnosti FGAZ, u nichž nebyla žádná záruka vydána.

| (126) | Pokud jde o sdruženou hotovost, Německo tvrdilo, že sdružená hotovost spolkové země představuje běžný mechanismus financování, který se používá ve vztahu mezi mateřskými a dceřinými společnostmi. Německo uvedlo, že sdružená hotovost představuje finanční nástroj, který spolková země zavedla v roce 2002. Přístup ke sdružené hotovosti mají instituce a nadace spolkové země, jakož i všechny podniky soukromého práva, v nichž spolková země vlastní větší než 50 % podíl. Německo uvedlo, že denní zůstatek sdružené hotovosti spravuje „Landeshauptkasse“ spolkové země. |
| --- | --- |

(126)

Pokud jde o sdruženou hotovost, Německo tvrdilo, že sdružená hotovost spolkové země představuje běžný mechanismus financování, který se používá ve vztahu mezi mateřskými a dceřinými společnostmi. Německo uvedlo, že sdružená hotovost představuje finanční nástroj, který spolková země zavedla v roce 2002. Přístup ke sdružené hotovosti mají instituce a nadace spolkové země, jakož i všechny podniky soukromého práva, v nichž spolková země vlastní větší než 50 % podíl. Německo uvedlo, že denní zůstatek sdružené hotovosti spravuje „Landeshauptkasse“ spolkové země.

Landeshauptkasse

| (127) | Podle Německa není sdružená hotovost financována přímo z rozpočtu spolkové země, nýbrž z přebytečné hotovosti účastníků. Německo rovněž objasnilo, že případný přebytek sdružené hotovosti je investován na kapitálových trzích; stejně tak je i případný schodek vyrovnán úvěry, které jsou získány na kapitálovém trhu. Německo tudíž zastávalo názor, že finanční podpora poskytnutá ze sdružené hotovosti nepředstavuje státní prostředky a nelze ji přičíst státu. |
| --- | --- |

(127)

Podle Německa není sdružená hotovost financována přímo z rozpočtu spolkové země, nýbrž z přebytečné hotovosti účastníků. Německo rovněž objasnilo, že případný přebytek sdružené hotovosti je investován na kapitálových trzích; stejně tak je i případný schodek vyrovnán úvěry, které jsou získány na kapitálovém trhu. Německo tudíž zastávalo názor, že finanční podpora poskytnutá ze sdružené hotovosti nepředstavuje státní prostředky a nelze ji přičíst státu.

| (128) | Německo podotklo, že ačkoliv se od podniků, které sdruženou hotovost využívají, nevyžaduje žádný kolaterál, tyto podniky jsou pod dohledem spolkové země a jako většinový vlastník společnosti FGAZ mohla spolková země vždy požadovat zajištění. |
| --- | --- |

(128)

Německo podotklo, že ačkoliv se od podniků, které sdruženou hotovost využívají, nevyžaduje žádný kolaterál, tyto podniky jsou pod dohledem spolkové země a jako většinový vlastník společnosti FGAZ mohla spolková země vždy požadovat zajištění.

| (129) | Podle názoru Německa je z ekonomického hlediska opodstatněné, pokud mateřská společnost svým dceřiným společnostem umožní financování se sazbami, které jsou srovnatelné se sazbami, jež jsou dostupné pro mateřskou společnost – v tomto případě spolkovou zemi Porýní-Falc. Podle Německa proto nelze financování získané ze sdružené hotovosti srovnat s klasickým úvěrem. Německo rovněž uvedlo, že spolková země nikdy nevložila do sdružené hotovosti prostředky ze svého řádného rozpočtu, nýbrž že v případě potřeby získává kapitál na trhu. |
| --- | --- |

(129)

Podle názoru Německa je z ekonomického hlediska opodstatněné, pokud mateřská společnost svým dceřiným společnostem umožní financování se sazbami, které jsou srovnatelné se sazbami, jež jsou dostupné pro mateřskou společnost – v tomto případě spolkovou zemi Porýní-Falc. Podle Německa proto nelze financování získané ze sdružené hotovosti srovnat s klasickým úvěrem. Německo rovněž uvedlo, že spolková země nikdy nevložila do sdružené hotovosti prostředky ze svého řádného rozpočtu, nýbrž že v případě potřeby získává kapitál na trhu.

| (130) | Německo tvrdilo, že úvěr, záruka a sdružená hotovost nepředstavují státní podporu, a nepředložilo žádná tvrzení ohledně jejich slučitelnosti. |
| --- | --- |

(130)

Německo tvrdilo, že úvěr, záruka a sdružená hotovost nepředstavují státní podporu, a nepředložilo žádná tvrzení ohledně jejich slučitelnosti.

4.3.   SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ PRO SPOLEČNOSTI RYANAIR, GERMANWINGS A TUIFly

SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ PRO SPOLEČNOSTI RYANAIR, GERMANWINGS A TUIFly

| (131) | Německo uvedlo, že smlouvy mezi letištěm Zweibrücken a jednotlivými leteckými společnostmi neobsahují státní podporu, jelikož je především nelze přičíst státu. Německo uvedlo, že za sjednání a uzavření těchto smluv odpovídala společnost FZG, a to v rámci čistě komerčních úkolů. Podle Německa byly sice smlouvy projednávány s dozorčí radou společnosti FZG, spolková země Porýní-Falc se však na tomto podílela pouze nepřímo prostřednictvím svých zástupců v dozorčí radě společnosti FGAZ. Německo dále uvedlo, že se spolková země neúčastnila přímo jednání o slevách s příslušnými leteckými společnostmi. Německo tvrdilo, že přičitatelnost nelze odvodit ze skutečnosti, že podle § 43a LuftVZO musí ceník poplatků schválit orgán veřejného dohledu, což představuje obecný regulatorní požadavek, který se vztahuje na veřejná i soukromá letiště. |
| --- | --- |

(131)

Německo uvedlo, že smlouvy mezi letištěm Zweibrücken a jednotlivými leteckými společnostmi neobsahují státní podporu, jelikož je především nelze přičíst státu. Německo uvedlo, že za sjednání a uzavření těchto smluv odpovídala společnost FZG, a to v rámci čistě komerčních úkolů. Podle Německa byly sice smlouvy projednávány s dozorčí radou společnosti FZG, spolková země Porýní-Falc se však na tomto podílela pouze nepřímo prostřednictvím svých zástupců v dozorčí radě společnosti FGAZ. Německo dále uvedlo, že se spolková země neúčastnila přímo jednání o slevách s příslušnými leteckými společnostmi. Německo tvrdilo, že přičitatelnost nelze odvodit ze skutečnosti, že podle § 43a LuftVZO musí ceník poplatků schválit orgán veřejného dohledu, což představuje obecný regulatorní požadavek, který se vztahuje na veřejná i soukromá letiště.

LuftVZO

| (132) | Německo bylo názoru, že slevy přiznané jednotlivým leteckým společnostem neposkytují těmto společnostem selektivní výhodu, jelikož se vztahovaly stejně na všechny letecké společnosti, které projevily zájem. Německo uvedlo, že by slevy poskytly selektivní výhodu pouze v případě, pokud by nebyly dostupné na nediskriminačním základě a pokud by jedna letecká společnost musela platit vyšší nebo nižší poplatky než ostatní, aniž by existoval objektivní důvod pro toto rozlišování. |
| --- | --- |

(132)

Německo bylo názoru, že slevy přiznané jednotlivým leteckým společnostem neposkytují těmto společnostem selektivní výhodu, jelikož se vztahovaly stejně na všechny letecké společnosti, které projevily zájem. Německo uvedlo, že by slevy poskytly selektivní výhodu pouze v případě, pokud by nebyly dostupné na nediskriminačním základě a pokud by jedna letecká společnost musela platit vyšší nebo nižší poplatky než ostatní, aniž by existoval objektivní důvod pro toto rozlišování.

| (133) | Podle Německa bylo pro společnost FZG poskytnutí slev z ekonomického hlediska opodstatněné, jelikož leteckým společnostem umožnilo usadit se na letišti, které bylo pro komerční leteckou dopravu nové. Německo uvedlo, že poskytnutím slev rozdělilo letiště riziko spojené se zavedením nové linky mezi sebe a letecké společnosti, přičemž to současně oběma stranám umožnilo mít prospěch z vyššího počtu cestujících. Německo uvedlo, že bez slev by letecké společnosti nebyly ochotny se na letišti Zweibrücken usadit. |
| --- | --- |

(133)

Podle Německa bylo pro společnost FZG poskytnutí slev z ekonomického hlediska opodstatněné, jelikož leteckým společnostem umožnilo usadit se na letišti, které bylo pro komerční leteckou dopravu nové. Německo uvedlo, že poskytnutím slev rozdělilo letiště riziko spojené se zavedením nové linky mezi sebe a letecké společnosti, přičemž to současně oběma stranám umožnilo mít prospěch z vyššího počtu cestujících. Německo uvedlo, že bez slev by letecké společnosti nebyly ochotny se na letišti Zweibrücken usadit.

| (134) | Německo uvedlo, že slevy pro letecké společnosti je třeba pokládat za příležitost k vytvoření dodatečných příjmů společnosti FZG, jelikož fixní náklady na provozování letiště bylo nutno vynaložit v každém případě (k poskytování služeb pro všeobecné a vojenské letectví), přičemž usazení nových leteckých společností vyžaduje pouze velmi malé dodatečné variabilní náklady. Podle Německa nebylo vzhledem ke skutečnosti, že poskytování služeb novým leteckým společnostem nevedlo k značným inkrementálním nákladům, nutné vypracovat předem obchodní plány za účelem zjištění, zda smlouva s leteckou společností bude inkrementálně zisková. |
| --- | --- |

(134)

Německo uvedlo, že slevy pro letecké společnosti je třeba pokládat za příležitost k vytvoření dodatečných příjmů společnosti FZG, jelikož fixní náklady na provozování letiště bylo nutno vynaložit v každém případě (k poskytování služeb pro všeobecné a vojenské letectví), přičemž usazení nových leteckých společností vyžaduje pouze velmi malé dodatečné variabilní náklady. Podle Německa nebylo vzhledem ke skutečnosti, že poskytování služeb novým leteckým společnostem nevedlo k značným inkrementálním nákladům, nutné vypracovat předem obchodní plány za účelem zjištění, zda smlouva s leteckou společností bude inkrementálně zisková.

| (135) | Podle Německa nejsou snížené letištní poplatky selektivní, jelikož slevy byly přiznány na nediskriminačním základě. Německo se tudíž domnívalo, že nedošlo k narušení hospodářské soutěže. Německo uvedlo, že letecké společnosti nemohly na základě těchto poplatků získat silnější postavení na trhu. |
| --- | --- |

(135)

Podle Německa nejsou snížené letištní poplatky selektivní, jelikož slevy byly přiznány na nediskriminačním základě. Německo se tudíž domnívalo, že nedošlo k narušení hospodářské soutěže. Německo uvedlo, že letecké společnosti nemohly na základě těchto poplatků získat silnější postavení na trhu.

| (136) | Německo tvrdilo, že slevy poskytnuté jednotlivým leteckým společnostem nepředstavují státní podporu, a nepředložilo žádná tvrzení ohledně jejich slučitelnosti. |
| --- | --- |

(136)

Německo tvrdilo, že slevy poskytnuté jednotlivým leteckým společnostem nepředstavují státní podporu, a nepředložilo žádná tvrzení ohledně jejich slučitelnosti.

4.4.   MARKETINGOVÉ SMLOUVY SE SPOLEČNOSTMI RYANAIR A AMS

MARKETINGOVÉ SMLOUVY SE SPOLEČNOSTMI RYANAIR A AMS

| (137) | Německo zdůraznilo, že marketingové smlouvy uzavřené mezi spolkovou zemí a společností AMS nejsou závislé na společnosti FZG. Německo uvedlo, že cílem marketingových smluv bylo pořízení marketingových služeb za tržní cenu, přičemž tyto služby měly především propagovat spolkovou zemi Porýní-Falc jako turistickou a obchodní destinaci. Podle Německa neexistovala vzhledem ke skutečnosti, že dohoda o marketingových službách nebyla zaměřena konkrétně na propagaci letiště, žádná spojitost mezi marketingovými opatřeními a počtem cestujících. Německo uvedlo, že marketingová opatření propagovala letiště Zweibrücken mimoděk. |
| --- | --- |

(137)

Německo zdůraznilo, že marketingové smlouvy uzavřené mezi spolkovou zemí a společností AMS nejsou závislé na společnosti FZG. Německo uvedlo, že cílem marketingových smluv bylo pořízení marketingových služeb za tržní cenu, přičemž tyto služby měly především propagovat spolkovou zemi Porýní-Falc jako turistickou a obchodní destinaci. Podle Německa neexistovala vzhledem ke skutečnosti, že dohoda o marketingových službách nebyla zaměřena konkrétně na propagaci letiště, žádná spojitost mezi marketingovými opatřeními a počtem cestujících. Německo uvedlo, že marketingová opatření propagovala letiště Zweibrücken mimoděk.

| (138) | Německo zdůraznilo, že uzavřením dohody o marketingových službách spolková země pouze pořídila marketingové služby za tržní cenu, a uvedlo, že marketingová smlouva neobsahuje státní podporu a není nutné ji posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jako opatření podpory zvýhodňující určitou leteckou společnost. |
| --- | --- |

(138)

Německo zdůraznilo, že uzavřením dohody o marketingových službách spolková země pouze pořídila marketingové služby za tržní cenu, a uvedlo, že marketingová smlouva neobsahuje státní podporu a není nutné ji posoudit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jako opatření podpory zvýhodňující určitou leteckou společnost.

5.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN

5.1.   SPOLEČNOST RYANAIR

SPOLEČNOST RYANAIR

5.1.1.   SNÍŽENÉ LETIŠTNÍ POPLATKY

| (139) | Společnost Ryanair uvedla, že slevy, které společnost FZG poskytla jednotlivým leteckým společnostem, neobsahují státní podporu, jelikož jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Společnost Ryanair za prvé tvrdila, že při uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztah mezi letištěm a leteckými společnostmi je třeba se pouze ptát, zda byla smlouva pro letiště inkrementálně zisková. Společnost Ryanair se domnívala, že veškeré náklady na infrastrukturu a fixní provozní náklady je nutno pokládat za nevratné náklady. Podle společnosti Ryanair by Komise při posuzování toho, zda je smlouva v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, měla vzít v úvahu pouze inkrementální náklady letiště, které přímo souvisejí s poskytováním letištních služeb dotyčné letecké společnosti, a přezkoumat, zda celkové příjmy plynoucí ze smlouvy převáží nad inkrementálními náklady. Společnost Ryanair v tomto ohledu zdůraznila, že v souvislosti se smlouvou mezi společnostmi Ryanair a FZG nebyly vynaloženy žádné náklady na infrastrukturu, nelze je proto započítat jako inkrementální náklady spojené s touto smlouvou. |
| --- | --- |

(139)

Společnost Ryanair uvedla, že slevy, které společnost FZG poskytla jednotlivým leteckým společnostem, neobsahují státní podporu, jelikož jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Společnost Ryanair za prvé tvrdila, že při uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztah mezi letištěm a leteckými společnostmi je třeba se pouze ptát, zda byla smlouva pro letiště inkrementálně zisková. Společnost Ryanair se domnívala, že veškeré náklady na infrastrukturu a fixní provozní náklady je nutno pokládat za nevratné náklady. Podle společnosti Ryanair by Komise při posuzování toho, zda je smlouva v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, měla vzít v úvahu pouze inkrementální náklady letiště, které přímo souvisejí s poskytováním letištních služeb dotyčné letecké společnosti, a přezkoumat, zda celkové příjmy plynoucí ze smlouvy převáží nad inkrementálními náklady. Společnost Ryanair v tomto ohledu zdůraznila, že v souvislosti se smlouvou mezi společnostmi Ryanair a FZG nebyly vynaloženy žádné náklady na infrastrukturu, nelze je proto započítat jako inkrementální náklady spojené s touto smlouvou.

| (140) | Společnost Ryanair tvrdila, že při posuzování příjmů musí Komise na druhou stranu vzít v úvahu síťové externality, jež bylo možno předpokládat v roce 2008, kdy společnosti FZG a Ryanair uzavřely smlouvu o poskytování služeb. Společnost Ryanair uvedla, že skutečnost, že se tyto síťové externality nakonec neprojevily, nebylo možno předvídat, nemá tudíž žádný význam. |
| --- | --- |

(140)

Společnost Ryanair tvrdila, že při posuzování příjmů musí Komise na druhou stranu vzít v úvahu síťové externality, jež bylo možno předpokládat v roce 2008, kdy společnosti FZG a Ryanair uzavřely smlouvu o poskytování služeb. Společnost Ryanair uvedla, že skutečnost, že se tyto síťové externality nakonec neprojevily, nebylo možno předvídat, nemá tudíž žádný význam.

| (141) | Společnost Ryanair rovněž uvedla, že sleva neposkytla společnosti Ryanair selektivní výhodu. Společnost Ryanair tvrdila, že sleva, která byla dostupná pro první rok činnosti, byla nabídnuta vzhledem k uznání značného obchodního rizika, které společnost převzala při zavedení pravidelné letecké dopravy během celého roku na letišti, které v té době nebylo známé. Podle společnosti Ryanair by bez systému pobídek nemělo v případě letiště Zweibrücken pro společnost Ryanair smysl takovéto obchodní riziko přijmout. |
| --- | --- |

(141)

Společnost Ryanair rovněž uvedla, že sleva neposkytla společnosti Ryanair selektivní výhodu. Společnost Ryanair tvrdila, že sleva, která byla dostupná pro první rok činnosti, byla nabídnuta vzhledem k uznání značného obchodního rizika, které společnost převzala při zavedení pravidelné letecké dopravy během celého roku na letišti, které v té době nebylo známé. Podle společnosti Ryanair by bez systému pobídek nemělo v případě letiště Zweibrücken pro společnost Ryanair smysl takovéto obchodní riziko přijmout.

| (142) | Společnost Ryanair mimoto uvedla, že podobná ujednání byla dostupná pro jakoukoli jinou leteckou společnost, tj. sleva z poplatků za letištní služby v prvním roce provozování činnosti byla dostupná pro všechny letecké společnosti, které z letiště Zweibrücken zahájí provoz na nových trasách. Společnost Ryanair zejména zdůraznila, že její smlouva se společností FZG obsahovala ustanovení, v němž se uvádí, že se „tato smlouva uzavírá nevýhradně. Smluvní strany se dohodly na tom, že podmínky přiznané společnosti Ryanair na základě této smlouvy jsou dostupné na transparentním a nediskriminačním základě pro jakoukoli jinou leteckou společnost, která se zaváže k rovnocennému objemu činnosti na letišti“ (23). |
| --- | --- |

(142)

Společnost Ryanair mimoto uvedla, že podobná ujednání byla dostupná pro jakoukoli jinou leteckou společnost, tj. sleva z poplatků za letištní služby v prvním roce provozování činnosti byla dostupná pro všechny letecké společnosti, které z letiště Zweibrücken zahájí provoz na nových trasách. Společnost Ryanair zejména zdůraznila, že její smlouva se společností FZG obsahovala ustanovení, v němž se uvádí, že se „tato smlouva uzavírá nevýhradně. Smluvní strany se dohodly na tom, že podmínky přiznané společnosti Ryanair na základě této smlouvy jsou dostupné na transparentním a nediskriminačním základě pro jakoukoli jinou leteckou společnost, která se zaváže k rovnocennému objemu činnosti na letišti“ (23).

23

| (143) | Společnost Ryanair uvedla, že smlouvy mezi ní a společností FZG nemohou v žádném případě obsahovat státní podporu, jelikož je nelze přičíst státu. Společnost Ryanair tvrdila, že důkazy, které Komise použila k prokázání přičitatelnosti státu, nejsou dostatečné, jelikož mohou odrážet zájem orgánů veřejné moci na obchodních vztazích a budoucnosti letiště, neprokazují však skutečnou účast orgánů veřejné moci na jednáních a smlouvách, které společnost FZG uzavřela se společností Ryanair. |
| --- | --- |

(143)

Společnost Ryanair uvedla, že smlouvy mezi ní a společností FZG nemohou v žádném případě obsahovat státní podporu, jelikož je nelze přičíst státu. Společnost Ryanair tvrdila, že důkazy, které Komise použila k prokázání přičitatelnosti státu, nejsou dostatečné, jelikož mohou odrážet zájem orgánů veřejné moci na obchodních vztazích a budoucnosti letiště, neprokazují však skutečnou účast orgánů veřejné moci na jednáních a smlouvách, které společnost FZG uzavřela se společností Ryanair.

| (144) | Společnost Ryanair mimoto předložila řadu sdělení vyhotovených společností Oxera a analýzu, kterou provedl profesor Damien P. McLoughlin. |
| --- | --- |

(144)

Společnost Ryanair mimoto předložila řadu sdělení vyhotovených společností Oxera a analýzu, kterou provedl profesor Damien P. McLoughlin.

První sdělení společnosti Oxera – Určení tržního měřítka ve srovnávací analýze pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEO tests). Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013.

První sdělení společnosti Oxera – Určení tržního měřítka ve srovnávací analýze pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Identifying the market benchmark in comparator analysis for MEO tests). Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013.

| (145) | Společnost Oxera se domnívala, že přístup Komise spočívající v tom, že v rámci šetření jsou jako srovnávací letiště uznána pouze letiště se stejnou spádovou oblastí jako letiště, jehož se šetření týká, je chybný. |
| --- | --- |

(145)

Společnost Oxera se domnívala, že přístup Komise spočívající v tom, že v rámci šetření jsou jako srovnávací letiště uznána pouze letiště se stejnou spádovou oblastí jako letiště, jehož se šetření týká, je chybný.

| (146) | Společnost Oxera tvrdila, že tržní referenční ceny získané od srovnávacích letišť nejsou narušeny státní podporou, která byla poskytnuta sousedním letištím. Je proto možné spolehlivě odhadnout tržní měřítko pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu. |
| --- | --- |

(146)

Společnost Oxera tvrdila, že tržní referenční ceny získané od srovnávacích letišť nejsou narušeny státní podporou, která byla poskytnuta sousedním letištím. Je proto možné spolehlivě odhadnout tržní měřítko pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu.

| (147) | Důvodem jsou tyto skutečnosti:






  a) | srovnávací analýzy se běžně používají jako kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu i mimo oblast státních podpor; |
| --- | --- | --- |

(147)

Důvodem jsou tyto skutečnosti:

a)

srovnávací analýzy se běžně používají jako kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu i mimo oblast státních podpor;

| b) | společnosti ovlivňují vzájemně svá rozhodnutí o cenách pouze tehdy, pokud jsou jejich produkty nahraditelné nebo jestliže se doplňují; |
| --- | --- |

b)

společnosti ovlivňují vzájemně svá rozhodnutí o cenách pouze tehdy, pokud jsou jejich produkty nahraditelné nebo jestliže se doplňují;

| c) | letiště ve stejné spádové oblasti si nutně vzájemně nekonkurují a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách čelila omezené hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu ve své spádové oblasti (méně než třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť je zcela ve vlastnictví státu a žádné z letišť ve stejné spádové oblasti jako srovnávací letiště nebylo předmětem probíhajícího řízení o státní podpoře (situace v dubnu 2013)); |
| --- | --- |

c)

letiště ve stejné spádové oblasti si nutně vzájemně nekonkurují a srovnávací letiště použitá v předložených zprávách čelila omezené hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu ve své spádové oblasti (méně než třetina komerčních letišť ve spádové oblasti srovnávacích letišť je zcela ve vlastnictví státu a žádné z letišť ve stejné spádové oblasti jako srovnávací letiště nebylo předmětem probíhajícího řízení o státní podpoře (situace v dubnu 2013));

| d) | i v případě, že srovnávací letiště čelí hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu nacházejících se ve stejné spádové oblasti, existují důvody pro domněnku, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (např. v případě vysokého soukromého vlastnického podílu nebo v případě soukromě provozovaného letiště); |
| --- | --- |

d)

i v případě, že srovnávací letiště čelí hospodářské soutěži ze strany letišť ve vlastnictví státu nacházejících se ve stejné spádové oblasti, existují důvody pro domněnku, že jejich chování je v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu (např. v případě vysokého soukromého vlastnického podílu nebo v případě soukromě provozovaného letiště);

| e) | letiště chovající se jako tržně jednající hospodářský subjekt nestanoví ceny nižší, než jsou inkrementální náklady. |
| --- | --- |

e)

letiště chovající se jako tržně jednající hospodářský subjekt nestanoví ceny nižší, než jsou inkrementální náklady.

Druhé sdělení společnosti Oxera – Zásady, na nichž je založena analýza ziskovosti pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu (Principles underlying profitability analysis for MEO tests). Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013
  .

Druhé sdělení společnosti Oxera – Zásady, na nichž je založena analýza ziskovosti pro kritérium tržně jednajícího hospodářského subjektu

Státní podpory společnosti Ryanair, vyhotoveno pro společnost Ryanair společností Oxera, 9. dubna 2013

| (148) | Společnost Oxera tvrdila, že analýza ziskovosti, kterou provedla společnost Oxera ve svých zprávách předložených Komisi, uplatňuje zásady, jež by přijal racionální investor v soukromém sektoru, a odráží přístup, který je zřejmý z precedentních rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(148)

Společnost Oxera tvrdila, že analýza ziskovosti, kterou provedla společnost Oxera ve svých zprávách předložených Komisi, uplatňuje zásady, jež by přijal racionální investor v soukromém sektoru, a odráží přístup, který je zřejmý z precedentních rozhodnutí Komise.

| (149) | Analýza ziskovosti je založena na těchto zásadách:






  a) | posouzení je provedeno na inkrementálním základě; |
| --- | --- | --- |

(149)

Analýza ziskovosti je založena na těchto zásadách:

a)

posouzení je provedeno na inkrementálním základě;

| b) | předem vypracovaný obchodní plán není nezbytně nutný; |
| --- | --- |

b)

předem vypracovaný obchodní plán není nezbytně nutný;

| c) | na nepřetíženém letišti je jedinou vhodnou metodou cenotvorby postup založený na jednotném zpoplatnění; |
| --- | --- |

c)

na nepřetíženém letišti je jedinou vhodnou metodou cenotvorby postup založený na jednotném zpoplatnění;

| d) | v úvahu je nutno vzít pouze příjmy související s hospodářskou činností provozování letiště; |
| --- | --- |

d)

v úvahu je nutno vzít pouze příjmy související s hospodářskou činností provozování letiště;

| e) | brát v potaz je třeba celou dobu trvání dohody, včetně případných prodloužení; |
| --- | --- |

e)

brát v potaz je třeba celou dobu trvání dohody, včetně případných prodloužení;

| f) | za účelem posouzení ziskovosti dohod je třeba budoucí finanční toky diskontovat; |
| --- | --- |

f)

za účelem posouzení ziskovosti dohod je třeba budoucí finanční toky diskontovat;

| g) | inkrementální ziskovost dohod se společností Ryanair pro letiště je nutno posoudit na základě odhadů vnitřní míry návratnosti nebo čisté současné hodnoty. |
| --- | --- |

g)

inkrementální ziskovost dohod se společností Ryanair pro letiště je nutno posoudit na základě odhadů vnitřní míry návratnosti nebo čisté současné hodnoty.

Analýza provedená profesorem Damienem P. McLoughlinem – Budování značky: proč a jak by malé značky měly investovat do marketingu (Brand building: why and how small brands should invest in marketing), vyhotoveno pro společnost Ryanair, 10. dubna 2013
  .

Analýza provedená profesorem Damienem P. McLoughlinem – Budování značky: proč a jak by malé značky měly investovat do marketingu

vyhotoveno pro společnost Ryanair, 10. dubna 2013

| (150) | Cílem dokumentu je objasnit obchodní logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť týkající se pořízení reklamních služeb na internetových stránkách Ryanair.com u společnosti AMS. |
| --- | --- |

(150)

Cílem dokumentu je objasnit obchodní logiku, na níž jsou založena rozhodnutí regionálních letišť týkající se pořízení reklamních služeb na internetových stránkách Ryanair.com u společnosti AMS.

| (151) | V dokumentu se uvádí, že existuje vysoký počet velmi silných, dobře známých a běžně používaných letišť. Slabší konkurenti musí překonat statické nákupní chování spotřebitelů rozšířením své činnosti. Menší regionální letiště musí nalézt způsob trvalého předávání poselství své značky co nejširší cílové skupině. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje přesahující jejich zdroje. |
| --- | --- |

(151)

V dokumentu se uvádí, že existuje vysoký počet velmi silných, dobře známých a běžně používaných letišť. Slabší konkurenti musí překonat statické nákupní chování spotřebitelů rozšířením své činnosti. Menší regionální letiště musí nalézt způsob trvalého předávání poselství své značky co nejširší cílové skupině. Tradiční formy marketingové komunikace vyžadují výdaje přesahující jejich zdroje.

Třetí a čtvrté sdělení společnosti Oxera – Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu? (How should AMS Agreements be treated within the profitability analysis as part of the market operator test?),
  17. a 31. ledna 2014
  .

Třetí a čtvrté sdělení společnosti Oxera – Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu?

17. a 31. ledna 2014

| (152) | Společnost Ryanair předložila další zprávy vyhotovené její poradenskou společností Oxera. V těchto zprávách se společnost Oxera zabývá zásadami, jež je podle letecké společnosti nutno vzít v úvahu v analýze ziskovosti týkající se na straně jedné dohod o poskytování letištních služeb, které byly uzavřeny mezi společností Ryanair a letišti, a na straně druhé marketingových dohod mezi společností AMS a týmiž letišti v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu (24). Společnost Ryanair zdůraznila, že tyto zprávy nijak nemění její dřívější stanovisko, že dohody o poskytování letištních služeb a marketingové dohody je nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu analyzovat zvlášť. |
| --- | --- |

(152)

Společnost Ryanair předložila další zprávy vyhotovené její poradenskou společností Oxera. V těchto zprávách se společnost Oxera zabývá zásadami, jež je podle letecké společnosti nutno vzít v úvahu v analýze ziskovosti týkající se na straně jedné dohod o poskytování letištních služeb, které byly uzavřeny mezi společností Ryanair a letišti, a na straně druhé marketingových dohod mezi společností AMS a týmiž letišti v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu (24). Společnost Ryanair zdůraznila, že tyto zprávy nijak nemění její dřívější stanovisko, že dohody o poskytování letištních služeb a marketingové dohody je nutno v rámci kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu analyzovat zvlášť.

24

| (153) | Ve zprávách je uvedeno, že by zisky vytvořené společností AMS měly být ve společné analýze ziskovosti zahrnuty jako příjmy, zatímco výdaje na společnost AMS by měly být zahrnuty do nákladů. Poté se ve zprávách navrhuje použití metody založené na peněžních tocích při společné analýze ziskovosti, což znamená, že by se výdaje letišť na společnost AMS měly považovat za inkrementální provozní náklady. |
| --- | --- |

(153)

Ve zprávách je uvedeno, že by zisky vytvořené společností AMS měly být ve společné analýze ziskovosti zahrnuty jako příjmy, zatímco výdaje na společnost AMS by měly být zahrnuty do nákladů. Poté se ve zprávách navrhuje použití metody založené na peněžních tocích při společné analýze ziskovosti, což znamená, že by se výdaje letišť na společnost AMS měly považovat za inkrementální provozní náklady.

| (154) | Ve zprávách je zdůrazněno, že marketingové činnosti přispívají k vytvoření a podpoře hodnoty značky, což může zajistit dopady a přínosy nejen po dobu trvání dohod s leteckou společností, nýbrž i po jejich skončení. Tak je tomu zejména v případě, kdy se vzhledem ke skutečnosti, že společnost Ryanair uzavřela s určitým letištěm dohodu, na tomto letišti usadí i jiné letecké společnosti, což přiláká více obchodů, které jsou na letišti zřízeny, a to tudíž letišti přinese vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Podle společnosti Ryanair musí Komise v případě, že přistoupí ke společné analýze ziskovosti, vzít tyto přínosy v úvahu tím, že se s výdaji na společnost AMS zachází jako s inkrementálními provozními náklady, a to po odečtení plateb společnosti AMS. |
| --- | --- |

(154)

Ve zprávách je zdůrazněno, že marketingové činnosti přispívají k vytvoření a podpoře hodnoty značky, což může zajistit dopady a přínosy nejen po dobu trvání dohod s leteckou společností, nýbrž i po jejich skončení. Tak je tomu zejména v případě, kdy se vzhledem ke skutečnosti, že společnost Ryanair uzavřela s určitým letištěm dohodu, na tomto letišti usadí i jiné letecké společnosti, což přiláká více obchodů, které jsou na letišti zřízeny, a to tudíž letišti přinese vyšší příjmy z jiných než leteckých činností. Podle společnosti Ryanair musí Komise v případě, že přistoupí ke společné analýze ziskovosti, vzít tyto přínosy v úvahu tím, že se s výdaji na společnost AMS zachází jako s inkrementálními provozními náklady, a to po odečtení plateb společnosti AMS.

| (155) | Společnost Ryanair se rovněž domnívala, že do odhadovaných inkrementálních zisků na konci platnosti dohody o poskytování letištních služeb je nutno zahrnout konečnou hodnotu, aby se zohlednila hodnota vytvořená po skončení dohody. Konečnou hodnotu lze upravit na základě pravděpodobnosti „prodloužení“, což měří očekávání, že zisky budou přetrvávat i poté, co dohoda se společností Ryanair skončí, nebo pokud jsou podobné podmínky dohodnuty s jinými leteckými společnostmi. Společnost Ryanair měla za to, že pak lze vypočítat dolní hranici přínosů vytvořených společně dohodou se společností AMS a dohodou o poskytování letištních služeb, přičemž je zohledněna nejistota spojená s inkrementálními zisky po ukončení dohody o poskytování letištních služeb. |
| --- | --- |

(155)

Společnost Ryanair se rovněž domnívala, že do odhadovaných inkrementálních zisků na konci platnosti dohody o poskytování letištních služeb je nutno zahrnout konečnou hodnotu, aby se zohlednila hodnota vytvořená po skončení dohody. Konečnou hodnotu lze upravit na základě pravděpodobnosti „prodloužení“, což měří očekávání, že zisky budou přetrvávat i poté, co dohoda se společností Ryanair skončí, nebo pokud jsou podobné podmínky dohodnuty s jinými leteckými společnostmi. Společnost Ryanair měla za to, že pak lze vypočítat dolní hranici přínosů vytvořených společně dohodou se společností AMS a dohodou o poskytování letištních služeb, přičemž je zohledněna nejistota spojená s inkrementálními zisky po ukončení dohody o poskytování letištních služeb.

| (156) | Na podporu tohoto přístupu bylo ve zprávách uvedeno shrnutí výsledků studií o dopadech marketingu na hodnotu značky. Tyto studie uznávají, že marketing může podpořit hodnotu značky a pomoci vybudovat zákaznickou základnu. Podle zpráv zviditelňuje propagace letiště na internetových stránkách Ryanair.com značku letiště. Ve zprávách bylo rovněž uvedeno, že zejména malá regionální letiště, která chtějí zvýšit objem letecké dopravy, mohou hodnotu své značky zvýšit tím, že uzavřou marketingové dohody se společností AMS. |
| --- | --- |

(156)

Na podporu tohoto přístupu bylo ve zprávách uvedeno shrnutí výsledků studií o dopadech marketingu na hodnotu značky. Tyto studie uznávají, že marketing může podpořit hodnotu značky a pomoci vybudovat zákaznickou základnu. Podle zpráv zviditelňuje propagace letiště na internetových stránkách Ryanair.com značku letiště. Ve zprávách bylo rovněž uvedeno, že zejména malá regionální letiště, která chtějí zvýšit objem letecké dopravy, mohou hodnotu své značky zvýšit tím, že uzavřou marketingové dohody se společností AMS.

| (157) | Ve zprávách se taktéž uvádělo, že se upřednostňuje přístup založený na peněžních tocích před přístupem založeným na kapitalizaci, podle něhož by se s výdaji společnosti AMS zacházelo jako s kapitálovými výdaji na nehmotný majetek (tj. hodnotu značky) (25). Přístup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. S náklady na marketing by se zacházelo jako s nehmotnými aktivy a poté by byly odepisovány po dobu trvání dohody, přičemž se vezme v úvahu zbytková hodnota při předpokládaném ukončení dohody o poskytování letištních služeb. Tento přístup nebere v úvahu inkrementální zisky plynoucí z uzavření dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair a výpočet hodnoty nehmotných aktiv je obtížný kvůli výdajům na značku a době používání tohoto aktiva. Metoda peněžních toků je vhodnější než přístup založený na kapitalizaci, jelikož ten by nepostihl pozitivní přínosy pro letiště, které se očekávají v důsledku podpisu dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair. |
| --- | --- |

(157)

Ve zprávách se taktéž uvádělo, že se upřednostňuje přístup založený na peněžních tocích před přístupem založeným na kapitalizaci, podle něhož by se s výdaji společnosti AMS zacházelo jako s kapitálovými výdaji na nehmotný majetek (tj. hodnotu značky) (25). Přístup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. S náklady na marketing by se zacházelo jako s nehmotnými aktivy a poté by byly odepisovány po dobu trvání dohody, přičemž se vezme v úvahu zbytková hodnota při předpokládaném ukončení dohody o poskytování letištních služeb. Tento přístup nebere v úvahu inkrementální zisky plynoucí z uzavření dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair a výpočet hodnoty nehmotných aktiv je obtížný kvůli výdajům na značku a době používání tohoto aktiva. Metoda peněžních toků je vhodnější než přístup založený na kapitalizaci, jelikož ten by nepostihl pozitivní přínosy pro letiště, které se očekávají v důsledku podpisu dohody o poskytování letištních služeb se společností Ryanair.

25

5.1.2.   DOHODY O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH

| (158) | Společnost Ryanair zdůraznila, že dohody o marketingových službách uzavřené společností AMS jsou nezávislé na dohodách, které společnost Ryanair uzavřela s letišti, jelikož je nelze považovat za jediného příjemce. Dohody byly sjednány nezávisle, týkaly se různých služeb a nevykazují žádnou spojitost, která by odůvodňovala to, aby se pokládaly za jedno údajné opatření státní podpory. Uzavření dohody o marketingových službách se společností AMS není podmínkou pro provozování linky společností Ryanair z/na letiště. Společnost Ryanair zdůraznila, že dohodu o marketingových službách se společností AMS uzavřelo ministerstvo, spoluvlastník letiště, a dohoda přinesla prospěch letišti, neměla však zvýšit faktor vytíženosti sedadel ani výnosy na trasách společnosti Ryanair. |
| --- | --- |

(158)

Společnost Ryanair zdůraznila, že dohody o marketingových službách uzavřené společností AMS jsou nezávislé na dohodách, které společnost Ryanair uzavřela s letišti, jelikož je nelze považovat za jediného příjemce. Dohody byly sjednány nezávisle, týkaly se různých služeb a nevykazují žádnou spojitost, která by odůvodňovala to, aby se pokládaly za jedno údajné opatření státní podpory. Uzavření dohody o marketingových službách se společností AMS není podmínkou pro provozování linky společností Ryanair z/na letiště. Společnost Ryanair zdůraznila, že dohodu o marketingových službách se společností AMS uzavřelo ministerstvo, spoluvlastník letiště, a dohoda přinesla prospěch letišti, neměla však zvýšit faktor vytíženosti sedadel ani výnosy na trasách společnosti Ryanair.

| (159) | Co se týká hodnoty marketingu, společnost Ryanair tvrdila, že prostor pro marketing na internetových stránkách společnosti Ryanair představuje vzácný zdroj a poptávka po něm je vysoká, včetně ze strany jiných podniků než letišť. Podle společnosti Ryanair si i tradiční letecké společnosti nyní uvědomují význam jejích internetových stránek pro marketing a reklamu. Společnost Ryanair uvedla, že se letiště rozhodují vybudovat značku reklamou na internetových stránkách Ryanair.com nebo na internetových stránkách jiných leteckých společností. Společnost Ryanair dále uvedla, že lepší rozpoznání značky může přinést letištím prospěch řadou vzájemně se posilujících a doplňujících způsobů. Letiště Zweibrücken je na mezinárodní úrovni mnohem méně známé než letiště Aéroport de Paris nebo Heathrow, musí proto investovat do reklamy, aby zlepšilo rozpoznání značky a co nejvíce zvýšilo počet příchozích cestujících. Společnost Ryanair závěrem uvedla, že spolková země měla k uzavření dohody o marketingových službách se společností AMS dvojí důvod: za prvé čistě obchodní důvod jakožto spoluvlastník 50 % podílu ve společnosti provozující letiště Zweibrücken; za druhé v rámci své povinnosti propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání ve spolkové zemi. Společnost Ryanair proto zastávala názor, že spolková republika pořídila za tržní cenu hodnotné marketingové služby. |
| --- | --- |

(159)

Co se týká hodnoty marketingu, společnost Ryanair tvrdila, že prostor pro marketing na internetových stránkách společnosti Ryanair představuje vzácný zdroj a poptávka po něm je vysoká, včetně ze strany jiných podniků než letišť. Podle společnosti Ryanair si i tradiční letecké společnosti nyní uvědomují význam jejích internetových stránek pro marketing a reklamu. Společnost Ryanair uvedla, že se letiště rozhodují vybudovat značku reklamou na internetových stránkách Ryanair.com nebo na internetových stránkách jiných leteckých společností. Společnost Ryanair dále uvedla, že lepší rozpoznání značky může přinést letištím prospěch řadou vzájemně se posilujících a doplňujících způsobů. Letiště Zweibrücken je na mezinárodní úrovni mnohem méně známé než letiště Aéroport de Paris nebo Heathrow, musí proto investovat do reklamy, aby zlepšilo rozpoznání značky a co nejvíce zvýšilo počet příchozích cestujících. Společnost Ryanair závěrem uvedla, že spolková země měla k uzavření dohody o marketingových službách se společností AMS dvojí důvod: za prvé čistě obchodní důvod jakožto spoluvlastník 50 % podílu ve společnosti provozující letiště Zweibrücken; za druhé v rámci své povinnosti propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání ve spolkové zemi. Společnost Ryanair proto zastávala názor, že spolková republika pořídila za tržní cenu hodnotné marketingové služby.

5.2.   SPOLEČNOST AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

SPOLEČNOST AIRPORT MARKETING SERVICES (AMS)

| (160) | Společnost AMS uvedla, že Komise neměla v rozporu s tím, co bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pokládat dohodu, kterou společnost FZG uzavřela se společností Ryanair, a dohodu o marketingových službách, kterou uzavřela spolková země se společností AMS, za vzájemně propojené, nýbrž za dvě samostatné obchodní transakce. Společnost AMS uvedla, že je dceřiným podnikem společnosti Ryanair s vlastním obchodním cílem a že byla založena za účelem rozvoje činnosti, která nepatří k hlavní podnikatelské činnosti společnosti Ryanair. Společnost AMS objasnila, že ji společnost Ryanair využívá jako zprostředkovatele při prodeji reklamního prostoru na svých internetových stránkách. Společnost AMS dále uvedla, že marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v zásadě sjednávány a uzavírány odděleně od dohod, které s týmiž letišti uzavře společnost Ryanair. Společnost AMS tvrdila, že dohoda mezi společností AMS a spolkovou zemí neposkytuje společnosti Ryanair žádnou výhodu; společnost Ryanair nenutí své partnery uzavírat se společností AMS dohody o marketingových službách a že výkonnost společnosti Ryanair je na trasách na letiště, s nimiž společnost AMS uzavřela dohody o marketingových službách, a na letiště, která takovouto dohodu neuzavřela, obecně stejná. |
| --- | --- |

(160)

Společnost AMS uvedla, že Komise neměla v rozporu s tím, co bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, pokládat dohodu, kterou společnost FZG uzavřela se společností Ryanair, a dohodu o marketingových službách, kterou uzavřela spolková země se společností AMS, za vzájemně propojené, nýbrž za dvě samostatné obchodní transakce. Společnost AMS uvedla, že je dceřiným podnikem společnosti Ryanair s vlastním obchodním cílem a že byla založena za účelem rozvoje činnosti, která nepatří k hlavní podnikatelské činnosti společnosti Ryanair. Společnost AMS objasnila, že ji společnost Ryanair využívá jako zprostředkovatele při prodeji reklamního prostoru na svých internetových stránkách. Společnost AMS dále uvedla, že marketingové dohody společnosti AMS s letišti jsou v zásadě sjednávány a uzavírány odděleně od dohod, které s týmiž letišti uzavře společnost Ryanair. Společnost AMS tvrdila, že dohoda mezi společností AMS a spolkovou zemí neposkytuje společnosti Ryanair žádnou výhodu; společnost Ryanair nenutí své partnery uzavírat se společností AMS dohody o marketingových službách a že výkonnost společnosti Ryanair je na trasách na letiště, s nimiž společnost AMS uzavřela dohody o marketingových službách, a na letiště, která takovouto dohodu neuzavřela, obecně stejná.

| (161) | Společnost AMS dále uvedla, že při pořízení marketingových služeb jednala společnost FZG v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož reklama na internetových stránkách Ryanair.com má pro spolkovou zemi vysokou skutečnou hodnotu a cena, kterou společnost AMS účtovala, představovala tržní cenu za tyto služby. Společnost AMS tvrdila, že ceny, za něž poskytuje reklamní prostor, a pořizované objemy nerozlišují mezi veřejnými a soukromými inzerenty. Společnost AMS dále uvedla, že veřejné a soukromé subjekty soutěží o přístup k omezenému reklamnímu prostoru na internetových stránkách Ryanair.com. To podle společnosti AMS znamená, že ujednání společnosti AMS s veřejnými letišti nemohou obsahovat státní podporu, jelikož společnost AMS může snadno prodat prostor na internetových stránkách soukromé společnosti, a to za srovnatelnou cenu. |
| --- | --- |

(161)

Společnost AMS dále uvedla, že při pořízení marketingových služeb jednala společnost FZG v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jelikož reklama na internetových stránkách Ryanair.com má pro spolkovou zemi vysokou skutečnou hodnotu a cena, kterou společnost AMS účtovala, představovala tržní cenu za tyto služby. Společnost AMS tvrdila, že ceny, za něž poskytuje reklamní prostor, a pořizované objemy nerozlišují mezi veřejnými a soukromými inzerenty. Společnost AMS dále uvedla, že veřejné a soukromé subjekty soutěží o přístup k omezenému reklamnímu prostoru na internetových stránkách Ryanair.com. To podle společnosti AMS znamená, že ujednání společnosti AMS s veřejnými letišti nemohou obsahovat státní podporu, jelikož společnost AMS může snadno prodat prostor na internetových stránkách soukromé společnosti, a to za srovnatelnou cenu.

| (162) | Společnost AMS rovněž zdůraznila, že pro malé regionální letiště je vhodné pořizovat marketingové služby u společnosti AMS. Společnost AMS tvrdila, že tato letiště obvykle potřebují zlepšit rozpoznání značky a že reklama na internetových stránkách letecké společnosti může zvýšit počet ziskovějších zahraničních cestujících (zahraniční cestující vytvářejí vyšší příjmy z jiných než leteckých činností než odlétající cestující pocházející z regionu, v němž se letiště nachází). Společnost AMS zdůraznila, že spolková země jednala nejen jako spoluvlastník společnosti provozující letiště, který má přímý zájem na zlepšení pověsti značky a zvýšení příjmů, nýbrž rovněž jako orgán, který je pověřen úkolem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání ve spolkové zemi Porýní-Falc různými způsoby, včetně reklamy. |
| --- | --- |

(162)

Společnost AMS rovněž zdůraznila, že pro malé regionální letiště je vhodné pořizovat marketingové služby u společnosti AMS. Společnost AMS tvrdila, že tato letiště obvykle potřebují zlepšit rozpoznání značky a že reklama na internetových stránkách letecké společnosti může zvýšit počet ziskovějších zahraničních cestujících (zahraniční cestující vytvářejí vyšší příjmy z jiných než leteckých činností než odlétající cestující pocházející z regionu, v němž se letiště nachází). Společnost AMS zdůraznila, že spolková země jednala nejen jako spoluvlastník společnosti provozující letiště, který má přímý zájem na zlepšení pověsti značky a zvýšení příjmů, nýbrž rovněž jako orgán, který je pověřen úkolem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání ve spolkové zemi Porýní-Falc různými způsoby, včetně reklamy.

5.3.   SPOLEČNOST GERMANWINGS

SPOLEČNOST GERMANWINGS

| (163) | Pro poznání souvislostí společnost Germanwings nejprve stručně objasnila, proč se rozhodla zahájit provozování činnosti z letiště Zweibrücken. Společnost uvedla, že letiště Zweibrücken upřednostnila před letištěm Saarbrücken kvůli lepší přistávací a vzletové dráze na letišti Zweibrücken, a podotkla, že topografie dráhy na letišti Saarbrücken byla problematická. Společnost Germanwings rovněž objasnila, že v roce 2006, kdy se rozhodla provozovat leteckou dopravu z letiště Zweibrücken, bylo zmíněné letiště lépe vybaveno pro přistání podle přístrojů (systém CAT) a že doba letu do Berlína byla o něco kratší. Společnost Germanwings tvrdila, že se kvůli neziskovosti linky do Berlína v roce 2011 rozhodla provozování činnosti z letiště Zweibrücken ukončit. |
| --- | --- |

(163)

Pro poznání souvislostí společnost Germanwings nejprve stručně objasnila, proč se rozhodla zahájit provozování činnosti z letiště Zweibrücken. Společnost uvedla, že letiště Zweibrücken upřednostnila před letištěm Saarbrücken kvůli lepší přistávací a vzletové dráze na letišti Zweibrücken, a podotkla, že topografie dráhy na letišti Saarbrücken byla problematická. Společnost Germanwings rovněž objasnila, že v roce 2006, kdy se rozhodla provozovat leteckou dopravu z letiště Zweibrücken, bylo zmíněné letiště lépe vybaveno pro přistání podle přístrojů (systém CAT) a že doba letu do Berlína byla o něco kratší. Společnost Germanwings tvrdila, že se kvůli neziskovosti linky do Berlína v roce 2011 rozhodla provozování činnosti z letiště Zweibrücken ukončit.

| (164) | Společnost Germanwings nejprve uvedla, že její smlouvy se společností FZG neobsahují státní podporu, jelikož je nelze přičíst státu. Společnost tvrdila, že různé tiskové články zveřejněné politiky nemohou prokazovat, že se na sjednávání nebo uzavírání těchto smluv podílel stát, a že se povinné schválení ceníku poplatků orgánem dohledu podle § 43a LuftVZO na jednotlivé dohody nevztahovalo. |
| --- | --- |

(164)

Společnost Germanwings nejprve uvedla, že její smlouvy se společností FZG neobsahují státní podporu, jelikož je nelze přičíst státu. Společnost tvrdila, že různé tiskové články zveřejněné politiky nemohou prokazovat, že se na sjednávání nebo uzavírání těchto smluv podílel stát, a že se povinné schválení ceníku poplatků orgánem dohledu podle § 43a LuftVZO na jednotlivé dohody nevztahovalo.

LuftVZO

| (165) | Společnost Germanwings za druhé tvrdila, že při uzavírání jednotlivých dohod se společnost FZG chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt. Společnost Germanwings zdůraznila, že zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu nevyžaduje, aby investor nezaznamenal krátkodobé ztráty, nýbrž že to může představovat běžnou obchodní strategii k zajištění ziskovosti v střednědobém až dlouhodobém horizontu. Myšlenka, že letiště nemůže uložit poplatky, které nepokrývají jeho náklady, jež byla podle společnosti Germanwings vzata v úvahu v rozhodnutí o zahájení řízení, má vyplývat z článku 102 Smlouvy a je použitelná pouze v rámci antimonopolních pravidel, takže v případech státní podpory by se uplatňovat neměla. |
| --- | --- |

(165)

Společnost Germanwings za druhé tvrdila, že při uzavírání jednotlivých dohod se společnost FZG chovala jako tržně jednající hospodářský subjekt. Společnost Germanwings zdůraznila, že zásada tržně jednajícího hospodářského subjektu nevyžaduje, aby investor nezaznamenal krátkodobé ztráty, nýbrž že to může představovat běžnou obchodní strategii k zajištění ziskovosti v střednědobém až dlouhodobém horizontu. Myšlenka, že letiště nemůže uložit poplatky, které nepokrývají jeho náklady, jež byla podle společnosti Germanwings vzata v úvahu v rozhodnutí o zahájení řízení, má vyplývat z článku 102 Smlouvy a je použitelná pouze v rámci antimonopolních pravidel, takže v případech státní podpory by se uplatňovat neměla.

5.4.   SPOLEČNOST TUIFly

SPOLEČNOST TUIFly

| (166) | Pro poznání souvislostí společnost TUIFly nejprve objasnila, proč přemístila svou činnost z letiště Saarbrücken na letiště Zweibrücken. Společnost TUIFly uvedla, že se na letiště Zweibrücken přemístila kvůli bezpečnostním problémům na letišti Saarbrücken. Společnost TUIFly tvrdila, že v případě špatných povětrnostních podmínek infrastruktura a topografie letiště Saarbrücken znamenaly, že plně naložená letadla typu B737-800 společnosti TUIFly nemohla na letišti přistát a musela být odkloněna na letiště Zweibrücken, a to předtím, než toto letiště zahájilo provozování komerční činnosti. Podle společnosti TUIFly znamenalo toto přesměrování letu kromě zpoždění a nepohodlí pro cestující i dodatečné náklady a organizační problémy pro leteckou společnost. Společnost TUIFly tvrdila, že kvůli vážným bezpečnostním problémům na letišti Saarbrücken nebyla její činnost na tomto letišti udržitelná a přemístění na letiště Zweibrücken bylo nevyhnutelné. Společnost mimoto poznamenala, že krátká přistávací a vzletová dráha na letišti Saarbrücken znamenala, že některá plně naložená letadla nemohla vzlétnout, což mělo za následek, že v případě letů na střední vzdálenost (například na Kanárské ostrovy) musela být nádrž poloprázdná a ve Španělsku nebo Portugalsku byla nutná zastávka k doplnění paliva. |
| --- | --- |

(166)

Pro poznání souvislostí společnost TUIFly nejprve objasnila, proč přemístila svou činnost z letiště Saarbrücken na letiště Zweibrücken. Společnost TUIFly uvedla, že se na letiště Zweibrücken přemístila kvůli bezpečnostním problémům na letišti Saarbrücken. Společnost TUIFly tvrdila, že v případě špatných povětrnostních podmínek infrastruktura a topografie letiště Saarbrücken znamenaly, že plně naložená letadla typu B737-800 společnosti TUIFly nemohla na letišti přistát a musela být odkloněna na letiště Zweibrücken, a to předtím, než toto letiště zahájilo provozování komerční činnosti. Podle společnosti TUIFly znamenalo toto přesměrování letu kromě zpoždění a nepohodlí pro cestující i dodatečné náklady a organizační problémy pro leteckou společnost. Společnost TUIFly tvrdila, že kvůli vážným bezpečnostním problémům na letišti Saarbrücken nebyla její činnost na tomto letišti udržitelná a přemístění na letiště Zweibrücken bylo nevyhnutelné. Společnost mimoto poznamenala, že krátká přistávací a vzletová dráha na letišti Saarbrücken znamenala, že některá plně naložená letadla nemohla vzlétnout, což mělo za následek, že v případě letů na střední vzdálenost (například na Kanárské ostrovy) musela být nádrž poloprázdná a ve Španělsku nebo Portugalsku byla nutná zastávka k doplnění paliva.

| (167) | Společnost TUIFly uvedla, že její dohoda se společností FZG neobsahovala státní podporu a že poplatky, které společnost TUIFly hradila, odpovídaly tržním sazbám. Společnost tvrdila, že podmínky na letišti Zweibrücken a v okolní oblasti znamenají, že nízké letištní poplatky jsou nezbytné, aby bylo pro leteckou společnost provozování činnosti z letiště Zweibrücken ziskové. Společnost TUIFly poukázala konkrétně na stav infrastruktury pro cestující na letišti Zweibrücken, neexistenci vhodné veřejné dopravy (železnice) na/z letiště, umístění letiště v regionu s nízkou kupní silou, původně špatný stav přistávací a vzletové dráhy, nedostupnost ubytovacích prostor pro posádku atd. Společnost TUIFly rovněž uvedla, že na rozdíl od letiště Saarbrücken (či jiného letiště, na němž společnost TUIFly působí) nemá letiště Zweibrücken status „celního letiště“, což znamená, že společnost TUIFly musí hradit „celní poplatek“ ve výši od [...] EUR do [...] EUR za let. Podle společnosti TUIFly to představuje dodatečné náklady na cestujícího ve výši přibližně [...] EUR a zvyšuje to celkové provozní náklady společnosti TUIFly o více než [...] EUR ročně. |
| --- | --- |

(167)

Společnost TUIFly uvedla, že její dohoda se společností FZG neobsahovala státní podporu a že poplatky, které společnost TUIFly hradila, odpovídaly tržním sazbám. Společnost tvrdila, že podmínky na letišti Zweibrücken a v okolní oblasti znamenají, že nízké letištní poplatky jsou nezbytné, aby bylo pro leteckou společnost provozování činnosti z letiště Zweibrücken ziskové. Společnost TUIFly poukázala konkrétně na stav infrastruktury pro cestující na letišti Zweibrücken, neexistenci vhodné veřejné dopravy (železnice) na/z letiště, umístění letiště v regionu s nízkou kupní silou, původně špatný stav přistávací a vzletové dráhy, nedostupnost ubytovacích prostor pro posádku atd. Společnost TUIFly rovněž uvedla, že na rozdíl od letiště Saarbrücken (či jiného letiště, na němž společnost TUIFly působí) nemá letiště Zweibrücken status „celního letiště“, což znamená, že společnost TUIFly musí hradit „celní poplatek“ ve výši od [...] EUR do [...] EUR za let. Podle společnosti TUIFly to představuje dodatečné náklady na cestujícího ve výši přibližně [...] EUR a zvyšuje to celkové provozní náklady společnosti TUIFly o více než [...] EUR ročně.

6.   VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

VYJÁDŘENÍ NĚMECKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH STRAN

6.1.   VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI RYANAIR

VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI RYANAIR

| (168) | Německo uvítalo skutečnost, že podání společnosti Ryanair potvrzují jeho stanovisko, že letiště Zweibrücken ani letecké společnosti provozující činnost z tohoto letiště neobdržely státní podporu. Německo souhlasilo rovněž s tím, že smlouvu mezi spolkovou zemí Porýní-Falc a společností AMS je nutno posoudit odděleně od smlouvy uzavřené mezi společnostmi FZG a Ryanair, že prvně uvedená smlouva má pro spolkovou zemi skutečnou hodnotu a že byla uzavřena s tržní cenou. Německo zejména zdůraznilo význam cestovního ruchu pro daný region a uvedlo, že dohoda se společností AMS měla podpořit cestovní ruch. |
| --- | --- |

(168)

Německo uvítalo skutečnost, že podání společnosti Ryanair potvrzují jeho stanovisko, že letiště Zweibrücken ani letecké společnosti provozující činnost z tohoto letiště neobdržely státní podporu. Německo souhlasilo rovněž s tím, že smlouvu mezi spolkovou zemí Porýní-Falc a společností AMS je nutno posoudit odděleně od smlouvy uzavřené mezi společnostmi FZG a Ryanair, že prvně uvedená smlouva má pro spolkovou zemi skutečnou hodnotu a že byla uzavřena s tržní cenou. Německo zejména zdůraznilo význam cestovního ruchu pro daný region a uvedlo, že dohoda se společností AMS měla podpořit cestovní ruch.

6.2.   VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI AMS

VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI AMS

| (169) | Jelikož společnost AMS potvrdila stanovisko Německa, že smlouva mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc neobsahuje státní podporu, Německo se k jednotlivým podáním podrobně nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(169)

Jelikož společnost AMS potvrdila stanovisko Německa, že smlouva mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc neobsahuje státní podporu, Německo se k jednotlivým podáním podrobně nevyjádřilo.

6.3.   VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI GERMANWINGS

VYJÁDŘENÍ K PŘIPOMÍNKÁM SPOLEČNOSTI GERMANWINGS

| (170) | Německo se ve své reakci na podání společnosti Germanwings omezilo na připomínky k řadě faktických údajů, které společnost Germanwings předložila. Německo zejména zdůraznilo, že v rozporu s tím, co společnost Germanwings (jak se zdá) naznačuje, letiště Zweibrücken a Saarbrücken spolu vzájemně nesoutěžila, nýbrž se vždy mělo za to, že se vzájemně doplňují. Německo uvedlo, že volba letecké společnosti, pokud jde o obsluhu jednoho či druhého letiště, je výsledkem strategického rozhodnutí dotyčné letecké společnosti, k němuž se Německo nemůže vyjádřit. |
| --- | --- |

(170)

Německo se ve své reakci na podání společnosti Germanwings omezilo na připomínky k řadě faktických údajů, které společnost Germanwings předložila. Německo zejména zdůraznilo, že v rozporu s tím, co společnost Germanwings (jak se zdá) naznačuje, letiště Zweibrücken a Saarbrücken spolu vzájemně nesoutěžila, nýbrž se vždy mělo za to, že se vzájemně doplňují. Německo uvedlo, že volba letecké společnosti, pokud jde o obsluhu jednoho či druhého letiště, je výsledkem strategického rozhodnutí dotyčné letecké společnosti, k němuž se Německo nemůže vyjádřit.

7.   POSOUZENÍ

POSOUZENÍ

| (171) | V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, ...“ |
| --- | --- |

(171)

V čl. 107 odst. 1 Smlouvy je stanoveno, že „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, ...“

| (172) | Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:






  a) | musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků; |
| --- | --- | --- |

(172)

Kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy jsou kumulativní. Aby dotyčné opatření představovalo podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být splněny všechny níže uvedené podmínky. Finanční podpora konkrétně:

a)

musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků;

| b) | musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby; |
| --- | --- |

b)

musí zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby;

| c) | narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a |
| --- | --- |

c)

narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a

| d) | musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

musí ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

7.1.   VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC/SVAZEM ZEF

VEŘEJNÉ FINANCOVÁNÍ LETIŠTĚ ZWEIBRÜCKEN SPOLKOVOU ZEMÍ PORÝNÍ-FALC/SVAZEM ZEF

7.1.1.   EXISTENCE PODPORY

7.1.1.1.   
  Hospodářská činnost a pojem podnik

Hospodářská činnost a pojem podnik

| (173) | Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou společnosti FGAZ a FZG podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (26). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (27). |
| --- | --- |

(173)

Podle ustálené judikatury musí Komise nejprve zjistit, zda jsou společnosti FGAZ a FZG podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem podnik zahrnuje subjekty, které vykonávají hospodářskou činnost, bez ohledu na jejich právní postavení a způsob jejich financování (26). Hospodářskou činnost představuje jakákoli činnost spočívající v nabízení zboží nebo služeb na daném trhu (27).

26

27

| (174) | Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Soudní dvůr potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (28). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (29). |
| --- | --- |

(174)

Ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Soudní dvůr potvrdil, že provozování letiště pro komerční účely a výstavba letištní infrastruktury představují hospodářskou činnost (28). Pokud provozovatel letiště vykonává hospodářskou činnost tím, že nabízí letištní služby za úplatu, představuje bez ohledu na své právní postavení a způsob financování podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, a pravidla Smlouvy týkající se státní podpory se proto mohou vztahovat na výhody, které byly provozovateli letiště poskytnuty státem nebo ze státních prostředků (29).

28

29

| (175) | Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Soudní dvůr Evropské unie však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (30) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory. |
| --- | --- |

(175)

Pokud jde o okamžik, od něhož se výstavba a provozování letiště pokládají za hospodářskou činnost, Komise připomíná, že z důvodu postupného vývoje tržních sil v odvětví letišť není možné určit přesné datum. Soudní dvůr Evropské unie však uznal vývoj povahy letištních služeb a ve svém rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál konstatoval, že od roku 2000 nelze vyloučit použití pravidel státní podpory na financování letištní infrastruktury. Ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (12. prosince 2000) (30) je proto třeba mít za to, že provozování a výstavba letištní infrastruktury podléhají systému kontroly státní podpory.

30

Jedna hospodářská jednotka

Jedna hospodářská jednotka

| (176) | Před posouzením povahy činností, které vykonávají společnosti FGAZ a FZG, však Komise připomíná, že za účelem použití pravidel státní podpory mohou být dva samostatné právní subjekty považovány za jednu hospodářskou jednotku. Tato hospodářská jednotka se poté pokládá za příslušný podnik. |
| --- | --- |

(176)

Před posouzením povahy činností, které vykonávají společnosti FGAZ a FZG, však Komise připomíná, že za účelem použití pravidel státní podpory mohou být dva samostatné právní subjekty považovány za jednu hospodářskou jednotku. Tato hospodářská jednotka se poté pokládá za příslušný podnik.

| (177) | Jak uvedl Soudní dvůr, „v právu hospodářské soutěže musí být pojem podniku chápan tak, že označuje hospodářskou jednotku, třebaže z právního hlediska se tato hospodářská jednotka skládá z několika fyzických nebo právnických osob“ (31). V tomto ohledu Soudní dvůr rozhodl, že za určitých podmínek se může mít za to, že několik subjektů vykonává hospodářskou činnost společně, a tvoří tedy hospodářskou jednotku (32). |
| --- | --- |

(177)

Jak uvedl Soudní dvůr, „v právu hospodářské soutěže musí být pojem podniku chápan tak, že označuje hospodářskou jednotku, třebaže z právního hlediska se tato hospodářská jednotka skládá z několika fyzických nebo právnických osob“ (31). V tomto ohledu Soudní dvůr rozhodl, že za určitých podmínek se může mít za to, že několik subjektů vykonává hospodářskou činnost společně, a tvoří tedy hospodářskou jednotku (32).

31

32

| (178) | Při posuzování, zda několik subjektů tvoří jednu hospodářskou jednotku, ověřuje Soudní dvůr existenci majoritního podílu nebo funkčních, ekonomických či organických vazeb (33). |
| --- | --- |

(178)

Při posuzování, zda několik subjektů tvoří jednu hospodářskou jednotku, ověřuje Soudní dvůr existenci majoritního podílu nebo funkčních, ekonomických či organických vazeb (33).

33

| (179) | V daném případě se Komise domnívá, že společnosti FGAZ a FZG jsou natolik úzce propojené, že pro účely pravidel státní podpory je nutné je považovat za jednu hospodářskou jednotku. Za prvé je třeba připomenout, že společnost FZG je 100 % dceřinou společností společnosti FGAZ, což společnosti FGAZ umožňuje společnost FZG ovládat prostřednictvím valné hromady. Společnosti FGAZ a FZG jsou mimoto propojeny dohodou o převodu zisku a ztrát, která podle Německa znamená, že podle německých daňových právních předpisů se s těmito dvěma subjekty zachází jako s jednou hospodářskou jednotkou. Členové dozorčí rady společnosti FZG jsou podle jejích stanov vždy stejní jako členové dozorčí rady ve společnosti FGAZ. V obou podnicích, FGAZ i FZG, jmenuje vedení příslušná dozorčí rada (která je – jak bylo uvedeno – u obou subjektů totožná). V praxi byl v rozhodné době výkonným ředitelem společnosti FGAZ i společnosti FZG [...] (druhý výkonný ředitel byl mimoto jmenován pouze pro společnost FZG, nikoli však pro společnost FGAZ). Jako jediný výkonný ředitel společnosti FGAZ proto [...] zastupoval společnost FGAZ na valné hromadě společnosti FZG, přičemž společnost FGAZ je jejím jediným akcionářem. |
| --- | --- |

(179)

V daném případě se Komise domnívá, že společnosti FGAZ a FZG jsou natolik úzce propojené, že pro účely pravidel státní podpory je nutné je považovat za jednu hospodářskou jednotku. Za prvé je třeba připomenout, že společnost FZG je 100 % dceřinou společností společnosti FGAZ, což společnosti FGAZ umožňuje společnost FZG ovládat prostřednictvím valné hromady. Společnosti FGAZ a FZG jsou mimoto propojeny dohodou o převodu zisku a ztrát, která podle Německa znamená, že podle německých daňových právních předpisů se s těmito dvěma subjekty zachází jako s jednou hospodářskou jednotkou. Členové dozorčí rady společnosti FZG jsou podle jejích stanov vždy stejní jako členové dozorčí rady ve společnosti FGAZ. V obou podnicích, FGAZ i FZG, jmenuje vedení příslušná dozorčí rada (která je – jak bylo uvedeno – u obou subjektů totožná). V praxi byl v rozhodné době výkonným ředitelem společnosti FGAZ i společnosti FZG [...] (druhý výkonný ředitel byl mimoto jmenován pouze pro společnost FZG, nikoli však pro společnost FGAZ). Jako jediný výkonný ředitel společnosti FGAZ proto [...] zastupoval společnost FGAZ na valné hromadě společnosti FZG, přičemž společnost FGAZ je jejím jediným akcionářem.

| (180) | Dostupné informace prokazují, že důležitá rozhodnutí týkající se letiště Zweibrücken jsou zpravidla přijímána na úrovni společnosti FGAZ, přičemž příslušné pokyny jsou poté předány společnosti FZG. V tomto ohledu jsou poučné informace, které Německo poskytlo ohledně rozhodovacího procesu v souvislosti s modernizací přistávací a vzletové dráhy v roce 2008/2009. O modernizaci dráhy nejprve rozhodla dozorčí rada společnosti FGAZ. Valná hromada akcionářů společnosti FGAZ poté vedení společnosti FGAZ nařídila svolat valnou hromadu společnosti FZG. Vedení společnosti FGAZ pak zastupovalo společnost FGAZ jakožto jediného akcionáře společnosti FZG na valné hromadě a nařídilo vedení společnosti FZG provést rozhodnutí společnosti FGAZ týkající se modernizace přistávací a vzletové dráhy. |
| --- | --- |

(180)

Dostupné informace prokazují, že důležitá rozhodnutí týkající se letiště Zweibrücken jsou zpravidla přijímána na úrovni společnosti FGAZ, přičemž příslušné pokyny jsou poté předány společnosti FZG. V tomto ohledu jsou poučné informace, které Německo poskytlo ohledně rozhodovacího procesu v souvislosti s modernizací přistávací a vzletové dráhy v roce 2008/2009. O modernizaci dráhy nejprve rozhodla dozorčí rada společnosti FGAZ. Valná hromada akcionářů společnosti FGAZ poté vedení společnosti FGAZ nařídila svolat valnou hromadu společnosti FZG. Vedení společnosti FGAZ pak zastupovalo společnost FGAZ jakožto jediného akcionáře společnosti FZG na valné hromadě a nařídilo vedení společnosti FZG provést rozhodnutí společnosti FGAZ týkající se modernizace přistávací a vzletové dráhy.

| (181) | Komise se proto domnívá, že vazby mezi společnostmi FGAZ a FZG jsou dostatečně úzké, aby bylo možno oba subjekty pokládat za jednu hospodářskou jednotku. Společnost FZG je z ekonomického a právního hlediska zcela závislá na společnosti FGAZ a nemá vlastní obchodní vůli. Pro účely použití právních předpisů Unie v oblasti státních podpor proto společnosti FGAZ/FZG tvoří jeden podnik. |
| --- | --- |

(181)

Komise se proto domnívá, že vazby mezi společnostmi FGAZ a FZG jsou dostatečně úzké, aby bylo možno oba subjekty pokládat za jednu hospodářskou jednotku. Společnost FZG je z ekonomického a právního hlediska zcela závislá na společnosti FGAZ a nemá vlastní obchodní vůli. Pro účely použití právních předpisů Unie v oblasti státních podpor proto společnosti FGAZ/FZG tvoří jeden podnik.

Hospodářská činnost

Hospodářská činnost

| (182) | Společnosti FGAZ/FZG se podílejí na výstavbě, údržbě a provozování letiště Zweibrücken. Společnosti FGAZ/FZG poskytují letištní služby a uživatelům – provozovatelům komerční letecké dopravy i uživatelům nekomerčního všeobecného letectví – účtují za používání letištní infrastruktury poplatky, infrastrukturu tudíž využívají komerčně. Podle judikatury uvedené v 174. a 175. bodě odůvodnění je proto nutné vyvodit závěr, že společnosti FGAZ/FZG vykonávají hospodářskou činnost ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. 12. prosince 2000). |
| --- | --- |

(182)

Společnosti FGAZ/FZG se podílejí na výstavbě, údržbě a provozování letiště Zweibrücken. Společnosti FGAZ/FZG poskytují letištní služby a uživatelům – provozovatelům komerční letecké dopravy i uživatelům nekomerčního všeobecného letectví – účtují za používání letištní infrastruktury poplatky, infrastrukturu tudíž využívají komerčně. Podle judikatury uvedené v 174. a 175. bodě odůvodnění je proto nutné vyvodit závěr, že společnosti FGAZ/FZG vykonávají hospodářskou činnost ode dne vynesení rozsudku ve věci Aéroports de Paris (tj. 12. prosince 2000).

| (183) | Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že hospodářská činnost společností FGAZ/FZG nebyla zahájena až v roce 2006, kdy letiště Zweibrücken začalo provozovat komerční leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(183)

Komise v této souvislosti zdůrazňuje, že hospodářská činnost společností FGAZ/FZG nebyla zahájena až v roce 2006, kdy letiště Zweibrücken začalo provozovat komerční leteckou dopravu.

| (184) | Z podání Německa je za prvé zřejmé, že se letiště Zweibrücken již dříve pokoušelo – neúspěšně – přilákat na letiště komerční leteckou dopravu, což prokazuje jeho úmysl vstoupit na tento trh. |
| --- | --- |

(184)

Z podání Německa je za prvé zřejmé, že se letiště Zweibrücken již dříve pokoušelo – neúspěšně – přilákat na letiště komerční leteckou dopravu, což prokazuje jeho úmysl vstoupit na tento trh.

| (185) | Tvrzení, že výstavba a provozování letiště představují hospodářskou činnost až poté, co se podařilo přilákat komerční leteckou dopravu, by za druhé vedlo k nepřijatelným závěrům: není důvod oddělovat činnost spočívající ve výstavbě nebo rozšíření infrastruktury od jejího následného komerčního používání; otázka, zda je následné používání vybudované infrastruktury hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu rozšiřovací činnosti (34). V rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál ozřejmil, že provozování letiště je hospodářskou činností, jehož nedílnou součástí je výstavba letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(185)

Tvrzení, že výstavba a provozování letiště představují hospodářskou činnost až poté, co se podařilo přilákat komerční leteckou dopravu, by za druhé vedlo k nepřijatelným závěrům: není důvod oddělovat činnost spočívající ve výstavbě nebo rozšíření infrastruktury od jejího následného komerčního používání; otázka, zda je následné používání vybudované infrastruktury hospodářské povahy, či nikoli, nutně určuje povahu rozšiřovací činnosti (34). V rozsudku ve věci letiště Leipzig/Halle Tribunál ozřejmil, že provozování letiště je hospodářskou činností, jehož nedílnou součástí je výstavba letištní infrastruktury.

34

| (186) | Je třeba rovněž uvést, že hospodářskou činnost představuje i poskytování letištních služeb pro účely všeobecného letectví. Totéž platí i pro poskytování letištních služeb vojenským uživatelům za úplatu (35). Společnosti FGAZ/FZG proto vykonávaly hospodářskou činnost již před rokem 2006. |
| --- | --- |

(186)

Je třeba rovněž uvést, že hospodářskou činnost představuje i poskytování letištních služeb pro účely všeobecného letectví. Totéž platí i pro poskytování letištních služeb vojenským uživatelům za úplatu (35). Společnosti FGAZ/FZG proto vykonávaly hospodářskou činnost již před rokem 2006.

35

| (187) | Vyvozuje se tudíž závěr, že ode dne 12. prosince 2000 vykonávají společnosti FGAZ/FZG hospodářskou činnost a jako jedna hospodářská jednotka představují podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(187)

Vyvozuje se tudíž závěr, že ode dne 12. prosince 2000 vykonávají společnosti FGAZ/FZG hospodářskou činnost a jako jedna hospodářská jednotka představují podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

Výkon veřejné správy

Výkon veřejné správy

| (188) | Ačkoli je tudíž nutno společnosti FGAZ/FZG považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (36). |
| --- | --- |

(188)

Ačkoli je tudíž nutno společnosti FGAZ/FZG považovat za podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je třeba připomenout, že ne všechny činnosti vlastníka a provozovatele letiště mají nutně hospodářskou povahu (36).

36

| (189) | Soudní dvůr (37) rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. Financování těchto činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (38). |
| --- | --- |

(189)

Soudní dvůr (37) rozhodl, že činnosti, které obvykle spadají do odpovědnosti státu při výkonu jeho veřejných pravomocí, nejsou hospodářského charakteru a nespadají do oblasti působnosti pravidel státní podpory. K takovým činnostem například patří činnost související s bezpečností, kontrola leteckého provozu, policie, celní služby atd. Financování těchto činností musí být omezeno pouze na nezbytné minimum nutné pro náhradu nákladů vzniklých na základě této činnosti a nelze je využít na pokrytí nákladů souvisejících s prováděním jiného typu hospodářské činnosti (38).

37

38

| (190) | Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (39). Činnosti na letišti, například kontrola leteckého provozu, policie, celní služby, požární ochrana, realizace úkolů nutných pro zajištění ochrany civilního letectví před nelegálními zásahy, jakož i investice do infrastruktury a vybavení, jež jsou nutné pro realizaci těchto úkolů, se obecně nepovažují za činnosti hospodářského charakteru (40). |
| --- | --- |

(190)

Proto financování činností, které spadají do výkonu veřejné správy, nebo financování infrastruktury přímo související s těmito činnostmi nepředstavují státní podporu (39). Činnosti na letišti, například kontrola leteckého provozu, policie, celní služby, požární ochrana, realizace úkolů nutných pro zajištění ochrany civilního letectví před nelegálními zásahy, jakož i investice do infrastruktury a vybavení, jež jsou nutné pro realizaci těchto úkolů, se obecně nepovažují za činnosti hospodářského charakteru (40).

39

40

| (191) | Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (41). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných orgánů veřejné moci, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné tyto služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(191)

Veřejné financování činnosti, která nemá hospodářský charakter a úzce souvisí s prováděním hospodářské činnosti, však nemůže vést k neoprávněné diskriminaci mezi leteckými společnostmi a provozovateli letišť. Podle ustálené judikatury se považuje za výhodu, pokud orgány veřejné moci osvobodí podnik od nákladů, které neoddělitelně souvisejí s jeho hospodářskou činností (41). Pokud je tedy podle právního řádu běžnou praxí, že letecké společnosti nebo provozovatelé letišť nesou náklady na jisté služby, ale některé letecké společnosti nebo provozovatelé letišť, kteří poskytují stejné služby jménem stejných orgánů veřejné moci, tyto náklady nést nemusí, existuje možnost, že druhým jmenovaným vzniká výhoda, i když se samotné tyto služby nepovažují za činnost hospodářského charakteru. Je tedy nutné provést analýzu právního rámce, který je platný pro daného provozovatele letiště, aby bylo možné posoudit, zda daný právní rámec zavazuje provozovatele letiště či leteckou společnost nést náklady na provozování některých typů činností, které by samy o sobě mohly být uznány za činnosti nehospodářského charakteru, které však neoddělitelně souvisejí s realizací hospodářské činnosti.

41

| (192) | Německo uvedlo, že za náklady spadající do výkonu veřejné správy je nutno považovat náklady související s níže uvedenými činnostmi (investiční náklady nebo provozní výdaje): opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru, dále jen „LuftSiG“), opatření k zajištění provozní bezpečnosti, kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu, dále jen „LuftVG“), meteorologické služby a jednotka požární ochrany. |
| --- | --- |

(192)

Německo uvedlo, že za náklady spadající do výkonu veřejné správy je nutno považovat náklady související s níže uvedenými činnostmi (investiční náklady nebo provozní výdaje): opatření k zajištění bezpečnosti letiště podle § 8 Luftsicherheitsgesetz (zákon o bezpečnosti vzdušného prostoru, dále jen „LuftSiG“), opatření k zajištění provozní bezpečnosti, kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru podle § 27 písm. c) bodu 2) Luftverkehrsgesetz (zákon o leteckém provozu, dále jen „LuftVG“), meteorologické služby a jednotka požární ochrany.

Luftsicherheitsgesetz

LuftSiG

Luftverkehrsgesetz

LuftVG

| (193) | Komise zastává názor, že opatření podle § 8 LuftSiG, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG (včetně meteorologických služeb) a požární ochranu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy s výhradou analýzy uvedené v 195. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(193)

Komise zastává názor, že opatření podle § 8 LuftSiG, opatření podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG (včetně meteorologických služeb) a požární ochranu lze v zásadě považovat za činnosti spadající do výkonu veřejné správy s výhradou analýzy uvedené v 195. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění.

LuftSiG

LuftVG

| (194) | Co se však týká opatření, která souvisejí čistě s provozní bezpečností, Komise se domnívá, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti spočívající v provozování letiště (42). S výhradou podrobnějšího přezkumu jednotlivých činností a nákladů Komise konstatuje, že opatření, která mají zajistit bezpečnost provozu na letišti, nepředstavují činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, jako jsou přistávací a vzletové dráhy a odbavovací plochy. |
| --- | --- |

(194)

Co se však týká opatření, která souvisejí čistě s provozní bezpečností, Komise se domnívá, že zajištění bezpečného provozu na letišti je obvyklou součástí hospodářské činnosti spočívající v provozování letiště (42). S výhradou podrobnějšího přezkumu jednotlivých činností a nákladů Komise konstatuje, že opatření, která mají zajistit bezpečnost provozu na letišti, nepředstavují činnosti spadající do výkonu veřejné správy. Každý podnik, který chce provozovat letiště, musí zajistit bezpečnost zařízení, jako jsou přistávací a vzletové dráhy a odbavovací plochy.

42

| (195) | Pokud jde o právní rámec, Německo uvedlo, že s ohledem na jednotku požární ochrany neexistují žádné právní předpisy, které by provozovateli letiště ukládaly povinnost hradit tyto náklady. Komise mimoto bere na vědomí, že úhrada nákladů na jednotku požární ochrany spadá do zákonné pravomoci jednotlivých spolkových zemí a tyto náklady obvykle hradí příslušné regionální orgány. Úhrada těchto nákladů je omezena na míru nezbytnou k pokrytí těchto nákladů. |
| --- | --- |

(195)

Pokud jde o právní rámec, Německo uvedlo, že s ohledem na jednotku požární ochrany neexistují žádné právní předpisy, které by provozovateli letiště ukládaly povinnost hradit tyto náklady. Komise mimoto bere na vědomí, že úhrada nákladů na jednotku požární ochrany spadá do zákonné pravomoci jednotlivých spolkových zemí a tyto náklady obvykle hradí příslušné regionální orgány. Úhrada těchto nákladů je omezena na míru nezbytnou k pokrytí těchto nákladů.

| (196) | Co se týká kontroly leteckého provozu a meteorologických služeb, Komise bere na vědomí, že v § 27 písm. d) a f) LuftVG je stanoveno, že náklady související s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) LuftVG hradí u řady konkrétních letišť stát. Ačkoli Komise nemusí v tomto případě rozhodnout, zda zmíněné ustanovení může zvýhodňovat letiště, která mají prospěch ze státního financování podle § 27 písm. d) a f) LuftVG, je zřejmé, že tento právní předpis předpokládá, že všechna ostatní letiště musí nést příslušné náklady sama. Vzhledem k těmto skutečnostem je třeba mít za to, že náklady související s kontrolou leteckého provozu a meteorologickými službami představují běžné provozní výdaje přinejmenším v případě letišť, na něž se ustanovení § 27 písm. d) a f) LuftVG nevztahují. |
| --- | --- |

(196)

Co se týká kontroly leteckého provozu a meteorologických služeb, Komise bere na vědomí, že v § 27 písm. d) a f) LuftVG je stanoveno, že náklady související s opatřeními uvedenými v § 27 písm. c) LuftVG hradí u řady konkrétních letišť stát. Ačkoli Komise nemusí v tomto případě rozhodnout, zda zmíněné ustanovení může zvýhodňovat letiště, která mají prospěch ze státního financování podle § 27 písm. d) a f) LuftVG, je zřejmé, že tento právní předpis předpokládá, že všechna ostatní letiště musí nést příslušné náklady sama. Vzhledem k těmto skutečnostem je třeba mít za to, že náklady související s kontrolou leteckého provozu a meteorologickými službami představují běžné provozní výdaje přinejmenším v případě letišť, na něž se ustanovení § 27 písm. d) a f) LuftVG nevztahují.

LuftVG

LuftVG

LuftVG

LuftVG

| (197) | Co se týká opatření podle § 8 LuftSiG, Německo se (jak se zdá) domnívá, že veškeré náklady spojené s opatřeními uvedenými v tomto ustanovení mohou hradit příslušné orgány veřejné moci. Komise však konstatuje, že podle § 8 odst. 3 LuftSiG lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 8 odst. 1 a 2 LuftSiG. Veškeré ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG osvobodilo tento podnik od nákladů, které musí nést podle § 8 odst. 3 LuftSiG, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu. |
| --- | --- |

(197)

Co se týká opatření podle § 8 LuftSiG, Německo se (jak se zdá) domnívá, že veškeré náklady spojené s opatřeními uvedenými v tomto ustanovení mohou hradit příslušné orgány veřejné moci. Komise však konstatuje, že podle § 8 odst. 3 LuftSiG lze uhradit pouze náklady související s poskytnutím a údržbou prostor nezbytných pro vykonávání činností uvedených v § 8 odst. 1 a 2 LuftSiG. Veškeré ostatní náklady musí nést provozovatel letiště. Pokud veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG osvobodilo tento podnik od nákladů, které musí nést podle § 8 odst. 3 LuftSiG, není toto veřejné financování vyňato z kontroly podle pravidel Unie pro státní podporu.

LuftSiG

LuftSiG

LuftSiG

LuftSiG

Závěry ohledně výkonu veřejné správy

| (198) | Na základě výše uvedených úvah považuje Komise za vhodné vyvodit konkrétnější závěry týkající se investičních nákladů a provozních výdajů, které údajně spadají do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(198)

Na základě výše uvedených úvah považuje Komise za vhodné vyvodit konkrétnější závěry týkající se investičních nákladů a provozních výdajů, které údajně spadají do výkonu veřejné správy.

| (199) | Co se týká provozních výdajů vynaložených mezi roky 2000 a 2009, Komise uznává, že provozní výdaje související s jednotkou požární ochrany představují výdaje na výkon veřejné správy, je-li úhrada těchto nákladů důsledně omezena na výši nezbytnou pro provádění těchto činností. Co se týká provozních nákladů spojených s opatřeními přijatými podle § 8 LuftSiG, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG. Pokud jde o opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, jakož i meteorologické služby podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG, Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken není jedním z letišť, u nichž spolková vláda uznala odpovídající potřebu podle § 27 písm. d) bodu 1 a § 27 písm. f) bodu 1 LuftVG, a že provozní náklady spojené s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a s meteorologickými službami nelze považovat za náklady na výkon veřejné správy. Náklady na výkon veřejné správy nepředstavují ani provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. |
| --- | --- |

(199)

Co se týká provozních výdajů vynaložených mezi roky 2000 a 2009, Komise uznává, že provozní výdaje související s jednotkou požární ochrany představují výdaje na výkon veřejné správy, je-li úhrada těchto nákladů důsledně omezena na výši nezbytnou pro provádění těchto činností. Co se týká provozních nákladů spojených s opatřeními přijatými podle § 8 LuftSiG, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG. Pokud jde o opatření k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru, jakož i meteorologické služby podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG, Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken není jedním z letišť, u nichž spolková vláda uznala odpovídající potřebu podle § 27 písm. d) bodu 1 a § 27 písm. f) bodu 1 LuftVG, a že provozní náklady spojené s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a s meteorologickými službami nelze považovat za náklady na výkon veřejné správy. Náklady na výkon veřejné správy nepředstavují ani provozní náklady související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti.

LuftSiG

LuftSiG

LuftVG

LuftVG

| (200) | Pokud jde o investice uskutečněné v období mezi roky 2000 a 2009, Komise uznává, že investice přímo související s jednotkou požární ochrany představují náklady na výkon veřejné správy. Úhrada poskytnutá příslušnými orgány veřejné moci byla mimoto omezena na částku nezbytnou k pokrytí těchto nákladů. Co se týká investic souvisejících s opatřeními přijatými podle § 8 LuftSiG, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG. Pokud jde o investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a meteorologickými službami podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG, Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken není jedním z letišť, u nichž spolková vláda uznala odpovídající potřebu podle § 27 písm. d) a písm. f) LuftVG, a že investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a meteorologickými službami nelze považovat za náklady na výkon veřejné správy. Náklady na výkon veřejné správy nepředstavují ani investice související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. To konkrétně znamená, že investice do modernizace a rozšíření přistávací a vzletové dráhy a instalace ochranných návěstidel atd. nelze považovat za náklady spadající do výkonu veřejné správy. |
| --- | --- |

(200)

Pokud jde o investice uskutečněné v období mezi roky 2000 a 2009, Komise uznává, že investice přímo související s jednotkou požární ochrany představují náklady na výkon veřejné správy. Úhrada poskytnutá příslušnými orgány veřejné moci byla mimoto omezena na částku nezbytnou k pokrytí těchto nákladů. Co se týká investic souvisejících s opatřeními přijatými podle § 8 LuftSiG, Komise se domnívá, že náklady na výkon veřejné správy představují pouze náklady, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG. Pokud jde o investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a meteorologickými službami podle § 27 písm. c) bodu 2 LuftVG, Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken není jedním z letišť, u nichž spolková vláda uznala odpovídající potřebu podle § 27 písm. d) a písm. f) LuftVG, a že investice související s opatřeními k zajištění kontroly leteckého provozu a bezpečnosti vzdušného prostoru a meteorologickými službami nelze považovat za náklady na výkon veřejné správy. Náklady na výkon veřejné správy nepředstavují ani investice související se zajištěním provozní bezpečnosti na letišti. To konkrétně znamená, že investice do modernizace a rozšíření přistávací a vzletové dráhy a instalace ochranných návěstidel atd. nelze považovat za náklady spadající do výkonu veřejné správy.

LuftSiG

LuftSiG

LuftVG

LuftVG

| (201) | Bez ohledu na právní kvalifikaci těchto nákladů jako nákladů spadajících či nespadajících do výkonu veřejné správy bylo prokázáno, že podle platného právního rámce je musí nést provozovatel letiště. Pokud tyto náklady hradí stát, je provozovatel letiště osvobozen od nákladů, které by musel obvykle nést. |
| --- | --- |

(201)

Bez ohledu na právní kvalifikaci těchto nákladů jako nákladů spadajících či nespadajících do výkonu veřejné správy bylo prokázáno, že podle platného právního rámce je musí nést provozovatel letiště. Pokud tyto náklady hradí stát, je provozovatel letiště osvobozen od nákladů, které by musel obvykle nést.

Hospodářská činnost a využívání armádou

Hospodářská činnost a využívání armádou

| (202) | Komise podotýká, že letiště Zweibrücken využívá rovněž německá armáda a jiné vojenské síly, včetně pro účely výcviku. To se děje navzdory skutečnosti, že letiště Zweibrücken není vojenským, nýbrž civilním letištěm (43). |
| --- | --- |

(202)

Komise podotýká, že letiště Zweibrücken využívá rovněž německá armáda a jiné vojenské síly, včetně pro účely výcviku. To se děje navzdory skutečnosti, že letiště Zweibrücken není vojenským, nýbrž civilním letištěm (43).

43

| (203) | Komise se domnívá, že poskytování letištních služeb armádě, včetně ze strany civilních letišť, může v zásadě představovat činnost spadající do výkonu veřejné správy. Není však jasné, nakolik se Německo domnívá, že veřejné financování letiště hradí pouze náklady související s uspokojováním potřeb armády, pokud jde o letištní služby. Komise podotýká, že zejména co se týká provozních nákladů, Německo nezahrnulo náklady související s přítomností armády do nákladů spadajících do výkonu veřejné správy. Totéž platí v zásadě pro investice, jelikož Německo neoznačilo investice, které souvisejí výhradně s vojenskými uživateli letiště. |
| --- | --- |

(203)

Komise se domnívá, že poskytování letištních služeb armádě, včetně ze strany civilních letišť, může v zásadě představovat činnost spadající do výkonu veřejné správy. Není však jasné, nakolik se Německo domnívá, že veřejné financování letiště hradí pouze náklady související s uspokojováním potřeb armády, pokud jde o letištní služby. Komise podotýká, že zejména co se týká provozních nákladů, Německo nezahrnulo náklady související s přítomností armády do nákladů spadajících do výkonu veřejné správy. Totéž platí v zásadě pro investice, jelikož Německo neoznačilo investice, které souvisejí výhradně s vojenskými uživateli letiště.

| (204) | Německo však trvalo na tom, že další využívání letiště armádou je jedním z důvodů, proč byly naprosto nezbytné investice do bezpečnosti letiště (přistávací a vzletová dráha atd.) a proč jednou z možností nebylo uzavření letiště. |
| --- | --- |

(204)

Německo však trvalo na tom, že další využívání letiště armádou je jedním z důvodů, proč byly naprosto nezbytné investice do bezpečnosti letiště (přistávací a vzletová dráha atd.) a proč jednou z možností nebylo uzavření letiště.

| (205) | Komise v této souvislosti podotýká, že letiště Zweibrücken poskytuje (jak se zdá) armádě letištní služby za úplatu. Zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ dne 2. října 2006 popisuje diskusi o vojenských cvičeních na letišti Zweibrücken. Vedení zdůrazňuje, že jedním z důvodů pro povolení těchto cvičení jsou související příjmy, což svědčí o tom, že z hlediska společností FGAZ/FZG představuje poskytování letištních služeb armádě hospodářskou činnost. Diskuse se dále týká otázky, zda by společnost FZG měla v budoucnu povolit na letišti Zweibrücken vojenská cvičení, což naznačuje, že společnosti FGAZ/FZG mohou rozhodovat o tom, zda budou poskytovat služby armádě, či nikoli. |
| --- | --- |

(205)

Komise v této souvislosti podotýká, že letiště Zweibrücken poskytuje (jak se zdá) armádě letištní služby za úplatu. Zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ dne 2. října 2006 popisuje diskusi o vojenských cvičeních na letišti Zweibrücken. Vedení zdůrazňuje, že jedním z důvodů pro povolení těchto cvičení jsou související příjmy, což svědčí o tom, že z hlediska společností FGAZ/FZG představuje poskytování letištních služeb armádě hospodářskou činnost. Diskuse se dále týká otázky, zda by společnost FZG měla v budoucnu povolit na letišti Zweibrücken vojenská cvičení, což naznačuje, že společnosti FGAZ/FZG mohou rozhodovat o tom, zda budou poskytovat služby armádě, či nikoli.

| (206) | Komise dále usuzuje, že skutečnost, že Německo neurčilo konkrétní náklady (investiční náklady nebo provozní výdaje) související výhradně s vojenskými uživateli letiště, lze považovat za známku toho, že armáda je ve skutečnosti pouze jedním ze zákazníků letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(206)

Komise dále usuzuje, že skutečnost, že Německo neurčilo konkrétní náklady (investiční náklady nebo provozní výdaje) související výhradně s vojenskými uživateli letiště, lze považovat za známku toho, že armáda je ve skutečnosti pouze jedním ze zákazníků letiště Zweibrücken.

| (207) | Komise se závěrem domnívá, že poskytování letištních služeb armádě může představovat hospodářskou činnost na letišti Zweibrücken, a zejména konstatuje, že nebyly určeny individuální náklady související s přítomností armády na letišti Zweibrücken a (částečně) ekonomické důvody udávané společnostmi FGAZ/FZG v souvislosti s poskytováním služeb armádě. |
| --- | --- |

(207)

Komise se závěrem domnívá, že poskytování letištních služeb armádě může představovat hospodářskou činnost na letišti Zweibrücken, a zejména konstatuje, že nebyly určeny individuální náklady související s přítomností armády na letišti Zweibrücken a (částečně) ekonomické důvody udávané společnostmi FGAZ/FZG v souvislosti s poskytováním služeb armádě.

| (208) | I v případě alternativního scénáře (tj. pokud by Komise dospěla k závěru, že náklady vynaložené v souvislosti s přítomností armády mohou být uhrazeny státem jako náklady na výkon veřejné správy) by bylo třeba uvést, že veřejné financování nehospodářské činnosti letiště v souvislosti s poskytováním služeb armádě nesmí vést ke křížovému subvencování hospodářských činností letiště. Zejména by nemělo být možné, aby se veškeré investice do majetku používaného rovněž armádou (přistávací a vzletová dráha atd.) nebo fixní provozní náklady považovaly za výdaje na výkon veřejné správy. |
| --- | --- |

(208)

I v případě alternativního scénáře (tj. pokud by Komise dospěla k závěru, že náklady vynaložené v souvislosti s přítomností armády mohou být uhrazeny státem jako náklady na výkon veřejné správy) by bylo třeba uvést, že veřejné financování nehospodářské činnosti letiště v souvislosti s poskytováním služeb armádě nesmí vést ke křížovému subvencování hospodářských činností letiště. Zejména by nemělo být možné, aby se veškeré investice do majetku používaného rovněž armádou (přistávací a vzletová dráha atd.) nebo fixní provozní náklady považovaly za výdaje na výkon veřejné správy.

7.1.1.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (209) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(209)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (210) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (44). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (45). |
| --- | --- |

(210)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (44). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (45).

44

45

| (211) | V daném případě byla příslušná opatření – tj. přímé investiční granty pro společnost FZG a každoroční kapitálové injekce ve prospěch společností FGAZ/FZG – provedena přímo z rozpočtu místních orgánů. Investiční granty pocházely přímo od spolkové země Porýní-Falc, zatímco kapitálové injekce spolufinancovaly spolková země a svaz ZEF, což je sdružení místních územních celků. |
| --- | --- |

(211)

V daném případě byla příslušná opatření – tj. přímé investiční granty pro společnost FZG a každoroční kapitálové injekce ve prospěch společností FGAZ/FZG – provedena přímo z rozpočtu místních orgánů. Investiční granty pocházely přímo od spolkové země Porýní-Falc, zatímco kapitálové injekce spolufinancovaly spolková země a svaz ZEF, což je sdružení místních územních celků.

| (212) | Komise se proto domnívá, že tato opatření byla financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu. |
| --- | --- |

(212)

Komise se proto domnívá, že tato opatření byla financována ze státních prostředků a lze je přičíst státu.

7.1.1.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (213) | Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (46). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (47). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění. |
| --- | --- |

(213)

Výhodou ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy je jakákoli hospodářská výhoda, kterou by podnik nebyl schopen získat za běžných tržních podmínek, tj. bez zásahu státu (46). Důležitý je pouze účinek opatření na podnik, nikoli důvod ani cíl státního zásahu (47). Pokud se v důsledku státního zásahu zlepší finanční situace podniku, jedná se o zvýhodnění.

46

47

| (214) | Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (48). V tomto případě musí Komise za účelem zjištění, zda veřejné financování letiště Zweibrücken poskytuje společnostem FGAZ/FZG výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících přímé investiční granty a kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (49). |
| --- | --- |

(214)

Komise dále připomíná, že „není považováno za státní podporu, když stát za okolností dohodnutých za běžných podmínek poskytne přímo či nepřímo podniku kapitál“ (48). V tomto případě musí Komise za účelem zjištění, zda veřejné financování letiště Zweibrücken poskytuje společnostem FGAZ/FZG výhodu, kterou by nezískaly za běžných tržních podmínek, porovnat chování orgánů veřejné moci poskytujících přímé investiční granty a kapitálové injekce s chováním tržně jednajícího hospodářského subjektu, které je vedeno vyhlídkami na dosažení zisku v delším období (49).

48

49

| (215) | Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (50). |
| --- | --- |

(215)

Při tomto posouzení by případné kladné účinky na hospodářství regionu, v němž se letiště nachází, neměly hrát žádnou úlohu, jelikož Soudní dvůr objasnil, že příslušnou otázkou pro použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu je to, zda by „za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ (50).

50

| (216) | V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (51). |
| --- | --- |

(216)

V rozsudku ve věci Stardust Marine Soudní dvůr uvedl, že „[...] pro zjištění, zda se stát choval jako rozumný investor v tržním hospodářství, je třeba vrátit se do kontextu období, v němž byla přijata opatření finanční podpory, aby bylo možno posoudit hospodářskou racionálnost chování státu, a je tedy třeba zdržet se jakéhokoli posuzování založeného na pozdější situaci“ (51).

51

| (217) | Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (52). |
| --- | --- |

(217)

Ve věci EDF Soudní dvůr mimoto prohlásil, že „hospodářská hodnocení provedená po poskytnutí uvedené výhody, zpětné konstatování o skutečné výnosnosti investice uskutečněné dotčeným členským státem nebo odůvodnění následující po rozhodnutí o zvoleném postupu nepostačují jako důkaz toho, že tento členský stát před nebo současně s poskytnutím takové podpory takové rozhodnutí učinil v postavení akcionáře“ (52).

52

| (218) | Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o poskytnutí veřejných prostředků společnostem FGAZ/FZG. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření. |
| --- | --- |

(218)

Aby bylo možno použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu, musí se Komise vrátit do kontextu období, v němž bylo přijato konkrétní rozhodnutí o poskytnutí veřejných prostředků společnostem FGAZ/FZG. Komise musí při svém posouzení vycházet rovněž z informací a předpokladů, které měly příslušné místní orgány k dispozici v okamžiku přijetí rozhodnutí o financování dotyčných opatření.

Přímé investiční granty

Přímé investiční granty

| (219) | Komise podotýká, že přímé investiční granty pokrývaly část investičních nákladů, které společnosti FGAZ/FZG vynaložily v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvykle nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště (s výjimkou nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, jež podle platného právního rámce nemusí provozovatel letiště obvykle hradit), včetně investičních nákladů, takže uhrazení části těchto nákladů osvobodilo společnosti FGAZ/FZG od zátěže, kterou by musely obvykle nést. |
| --- | --- |

(219)

Komise podotýká, že přímé investiční granty pokrývaly část investičních nákladů, které společnosti FGAZ/FZG vynaložily v rámci své hospodářské činnosti. Provozovatel letiště musí obvykle nést veškeré náklady spojené s výstavbou a provozováním letiště (s výjimkou nákladů spadajících do výkonu veřejné správy, jež podle platného právního rámce nemusí provozovatel letiště obvykle hradit), včetně investičních nákladů, takže uhrazení části těchto nákladů osvobodilo společnosti FGAZ/FZG od zátěže, kterou by musely obvykle nést.

| (220) | Německo výslovně netvrdilo, že přímé investiční granty byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Německo místo toho uvedlo, že uzavření letiště nepředstavovalo pro místní orgány nikdy reálnou možnost a že vzhledem k nutnosti provozovat letiště bylo z ekonomického hlediska opodstatněné jeho otevření i pro komerční leteckou dopravu. S ohledem na ostatní body Německo tvrdilo, že investice do letiště byly odůvodněny snahou o ekonomické oživení regionu a že veřejné dotace byly nezbytné, jelikož příjmy plynoucí z komerčního využívání letiště nepostačovaly k uhrazení souvisejících nákladů. |
| --- | --- |

(220)

Německo výslovně netvrdilo, že přímé investiční granty byly v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Německo místo toho uvedlo, že uzavření letiště nepředstavovalo pro místní orgány nikdy reálnou možnost a že vzhledem k nutnosti provozovat letiště bylo z ekonomického hlediska opodstatněné jeho otevření i pro komerční leteckou dopravu. S ohledem na ostatní body Německo tvrdilo, že investice do letiště byly odůvodněny snahou o ekonomické oživení regionu a že veřejné dotace byly nezbytné, jelikož příjmy plynoucí z komerčního využívání letiště nepostačovaly k uhrazení souvisejících nákladů.

| (221) | Německo rovněž zdůraznilo, že infrastruktura je nezbytná k vytváření pracovních příležitostí (přibližně 5 000 pracovních míst v celé spolkové zemi Porýní-Falc, z toho 2 708 pracovních míst záviselo přímo či nepřímo na letišti), k úsporám sociálních nákladů (25 milionů EUR ročně) a k dosažení daňových příjmů. Německo taktéž uvedlo, že pracovní místa jsou v této oblasti s mírou nezaměstnanosti, která je v současnosti o 2 % vyšší než průměr ve spolkové republice, obzvláště důležitá. Německo také tvrdilo, že význam letiště pro regionální ekonomiku vyzdvihují dva odborné posudky (53). |
| --- | --- |

(221)

Německo rovněž zdůraznilo, že infrastruktura je nezbytná k vytváření pracovních příležitostí (přibližně 5 000 pracovních míst v celé spolkové zemi Porýní-Falc, z toho 2 708 pracovních míst záviselo přímo či nepřímo na letišti), k úsporám sociálních nákladů (25 milionů EUR ročně) a k dosažení daňových příjmů. Německo taktéž uvedlo, že pracovní místa jsou v této oblasti s mírou nezaměstnanosti, která je v současnosti o 2 % vyšší než průměr ve spolkové republice, obzvláště důležitá. Německo také tvrdilo, že význam letiště pro regionální ekonomiku vyzdvihují dva odborné posudky (53).

53

| (222) | Při ověřování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu však nelze vzít v potaz sociální a regionální aspekty. I kdyby Komise přihlédla k těmto sociálním a regionálním aspektům, studie, které Německo předložilo, prokazují, že v červnu 2012 poskytovala společnost FZG na letišti Zweibrücken 115 pracovních míst. Tyto studie potvrzují, že komerční oblast kolem přeměněného letiště poskytuje celkem 2 708 přímých a nepřímých pracovních míst. Z tohoto celkového počtu jich však pouze 7,8 %, tzn. 210 pracovních míst, souviselo s dopravou a skladováním, tj. s činnostmi, které jsou přímo spojeny s přítomností letiště. |
| --- | --- |

(222)

Při ověřování kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu však nelze vzít v potaz sociální a regionální aspekty. I kdyby Komise přihlédla k těmto sociálním a regionálním aspektům, studie, které Německo předložilo, prokazují, že v červnu 2012 poskytovala společnost FZG na letišti Zweibrücken 115 pracovních míst. Tyto studie potvrzují, že komerční oblast kolem přeměněného letiště poskytuje celkem 2 708 přímých a nepřímých pracovních míst. Z tohoto celkového počtu jich však pouze 7,8 %, tzn. 210 pracovních míst, souviselo s dopravou a skladováním, tj. s činnostmi, které jsou přímo spojeny s přítomností letiště.

| (223) | Ačkoli lze v zásadě uznat, že i nevratné granty poskytnuté společnosti, která je zcela ve vlastnictví státu, mohou představovat investice, jež jsou v souladu s tržními podmínkami, Německo nepředložilo obchodní plán ani předběžné výpočty týkající se předpokládané ziskovosti investičních grantů. K jediným předloženým odhadům patří studie z roku 2003, v níž je uvedeno, jaký počet cestujících v komerční letecké dopravě by mohl vést k ziskovosti, a odhad očekávaných ročních výsledků v období 2011 až 2015 pocházející z roku 2010. Podle posledně zmíněného odhadu se předpokládalo, že společnost FZG bude zisková teprve v roce 2015, a to za předpokladu, že objem osobní přepravy vzroste na více než 500 000 cestujících ročně. |
| --- | --- |

(223)

Ačkoli lze v zásadě uznat, že i nevratné granty poskytnuté společnosti, která je zcela ve vlastnictví státu, mohou představovat investice, jež jsou v souladu s tržními podmínkami, Německo nepředložilo obchodní plán ani předběžné výpočty týkající se předpokládané ziskovosti investičních grantů. K jediným předloženým odhadům patří studie z roku 2003, v níž je uvedeno, jaký počet cestujících v komerční letecké dopravě by mohl vést k ziskovosti, a odhad očekávaných ročních výsledků v období 2011 až 2015 pocházející z roku 2010. Podle posledně zmíněného odhadu se předpokládalo, že společnost FZG bude zisková teprve v roce 2015, a to za předpokladu, že objem osobní přepravy vzroste na více než 500 000 cestujících ročně.

| (224) | Investice do infrastruktury na letišti Zweibrücken znamenaly významné náklady (viz investiční náklady rozepsané v tabulce 2 a tabulce 3, po odečtení případných investic souvisejících s výkonem veřejné správy, jak bylo uvedeno v 198. až 200. bodě odůvodnění, a investic, které se uskutečnily do dne 12. prosince 2000), a dlouhé období negativních výsledků (podle předpokladů nejméně do roku 2015). |
| --- | --- |

(224)

Investice do infrastruktury na letišti Zweibrücken znamenaly významné náklady (viz investiční náklady rozepsané v tabulce 2 a tabulce 3, po odečtení případných investic souvisejících s výkonem veřejné správy, jak bylo uvedeno v 198. až 200. bodě odůvodnění, a investic, které se uskutečnily do dne 12. prosince 2000), a dlouhé období negativních výsledků (podle předpokladů nejméně do roku 2015).

| (225) | Navzdory neodmyslitelné a značné nejistotě spojené s projektem, jako je jeho dlouhodobá povaha, neexistoval předem vypracovaný obchodní plán ani analýzy citlivosti příslušných předpokladů ziskovosti. To není v souladu s druhem analýzy, jakou by u takovéhoto projektu provedl obezřetný investor. |
| --- | --- |

(225)

Navzdory neodmyslitelné a značné nejistotě spojené s projektem, jako je jeho dlouhodobá povaha, neexistoval předem vypracovaný obchodní plán ani analýzy citlivosti příslušných předpokladů ziskovosti. To není v souladu s druhem analýzy, jakou by u takovéhoto projektu provedl obezřetný investor.

| (226) | Komise podotýká, že od roku 2000 vykazují společnosti FGAZ/FZG každý rok ztrátu, která má od roku 2005 vzrůstající tendenci. |
| --- | --- |

(226)

Komise podotýká, že od roku 2000 vykazují společnosti FGAZ/FZG každý rok ztrátu, která má od roku 2005 vzrůstající tendenci.

| (227) | Přímé investiční granty byly za prvé nevratné a nezajišťovaly návratnost investice. Německo za druhé nepředložilo žádné důkazy o tom, že investiční granty byly společnosti FZG poskytnuty za tržních podmínek. Německo za třetí neuplatnilo zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto konstatuje, že přímé investiční granty, které spolková země poskytla společnosti FZG po dni 12. prosince 2000, poskytly společnosti FZG hospodářskou výhodu (pokud tyto investiční granty nesouvisely čistě s činnostmi spadajícími do výkonu veřejné správy, jak bylo vyvozeno v 198. až 200. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(227)

Přímé investiční granty byly za prvé nevratné a nezajišťovaly návratnost investice. Německo za druhé nepředložilo žádné důkazy o tom, že investiční granty byly společnosti FZG poskytnuty za tržních podmínek. Německo za třetí neuplatnilo zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu. Komise proto konstatuje, že přímé investiční granty, které spolková země poskytla společnosti FZG po dni 12. prosince 2000, poskytly společnosti FZG hospodářskou výhodu (pokud tyto investiční granty nesouvisely čistě s činnostmi spadajícími do výkonu veřejné správy, jak bylo vyvozeno v 198. až 200. bodě odůvodnění).

Každoroční kapitálové injekce

Každoroční kapitálové injekce

| (228) | Každoroční kapitálové injekce poskytované spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF sloužily k hrazení ročních ztrát společnosti FGAZ, jež byly téměř zcela způsobeny ročními ztrátami společnosti FZG (viz tabulka 4). Každoroční kapitálové injekce proto sloužily k uhrazení části běžných investičních a provozních nákladů společností FGAZ/FZG, osvobozovaly tudíž podnik od ekonomické zátěže, kterou by musel obvykle nést. |
| --- | --- |

(228)

Každoroční kapitálové injekce poskytované spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF sloužily k hrazení ročních ztrát společnosti FGAZ, jež byly téměř zcela způsobeny ročními ztrátami společnosti FZG (viz tabulka 4). Každoroční kapitálové injekce proto sloužily k uhrazení části běžných investičních a provozních nákladů společností FGAZ/FZG, osvobozovaly tudíž podnik od ekonomické zátěže, kterou by musel obvykle nést.

| (229) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 222. až 228. bodě odůvodnění s ohledem na přímé investiční granty ve prospěch společnosti FZG, Komise konstatuje, že každoroční kapitálové injekce ve prospěch společností FGAZ/FZG nebyly poskytnuty za běžných tržních podmínek. Německo netvrdilo, že kapitálové injekce představovaly běžné tržní investice. Německo nepředložilo žádné důkazy prokazující, že předem uvážilo vyhlídky na dosažení zisku, ani nevysvětlilo, proč by tržně jednající hospodářský subjekt vkládal i nadále kapitál do podniku, který trvale vykazuje ztráty. Vzhledem k těmto skutečnostem je nutno mít za to, že každoroční kapitálové injekce poskytly společnostem FGAZ/FZG hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(229)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 222. až 228. bodě odůvodnění s ohledem na přímé investiční granty ve prospěch společnosti FZG, Komise konstatuje, že každoroční kapitálové injekce ve prospěch společností FGAZ/FZG nebyly poskytnuty za běžných tržních podmínek. Německo netvrdilo, že kapitálové injekce představovaly běžné tržní investice. Německo nepředložilo žádné důkazy prokazující, že předem uvážilo vyhlídky na dosažení zisku, ani nevysvětlilo, proč by tržně jednající hospodářský subjekt vkládal i nadále kapitál do podniku, který trvale vykazuje ztráty. Vzhledem k těmto skutečnostem je nutno mít za to, že každoroční kapitálové injekce poskytly společnostem FGAZ/FZG hospodářskou výhodu.

Závěr

Závěr

| (230) | Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v případě neexistence předem vypracovaného obchodního plánu či jiných analýz citlivosti, pokud jde o vyhlídky na dosažení zisku, by se tržně jednající hospodářský subjekt nerozhodl zahájit dotyčný projekt a trvale hradit každoroční ztráty společností FGAZ/FZG, jež se zvyšovaly. Rozhodnutí spolkové země Porýní-Falc a svazu ZEF o provedení těchto opatření proto poskytuje společnostem FGAZ/FZG hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(230)

Na základě výše uvedených skutečností se Komise domnívá, že v případě neexistence předem vypracovaného obchodního plánu či jiných analýz citlivosti, pokud jde o vyhlídky na dosažení zisku, by se tržně jednající hospodářský subjekt nerozhodl zahájit dotyčný projekt a trvale hradit každoroční ztráty společností FGAZ/FZG, jež se zvyšovaly. Rozhodnutí spolkové země Porýní-Falc a svazu ZEF o provedení těchto opatření proto poskytuje společnostem FGAZ/FZG hospodářskou výhodu, kterou by nebyly schopny získat za běžných tržních podmínek.

7.1.1.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (231) | Opatření státu musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze na opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky. |
| --- | --- |

(231)

Opatření státu musí zvýhodňovat „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby spadalo do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Pojem „státní podpora“ se tudíž vztahuje pouze na opatření, která selektivně zvýhodňují určité podniky.

určité podniky nebo určitá odvětví výroby

| (232) | V daném případě zvýhodnily přímé investiční granty a každoroční kapitálové injekce pouze společnosti FGAZ/FZG. Obě opatření jsou tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(232)

V daném případě zvýhodnily přímé investiční granty a každoroční kapitálové injekce pouze společnosti FGAZ/FZG. Obě opatření jsou tudíž jednoznačně selektivní ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.1.1.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (233) | Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (54). Hospodářské výhody, které v daném případě provozovatel letiště má z přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, posilují jeho hospodářské postavení, neboť provozovatel letiště mohl zahájit svou činnost, aniž by uhradil veškeré investiční a provozní náklady, které jsou s tímto opatřením neoddělitelně spojené. |
| --- | --- |

(233)

Pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení určitého podniku vůči ostatním podnikům, které soutěží na vnitřním trhu, je nutno mít za to, že tyto podniky jsou dotyčnou podporou ovlivněny (54). Hospodářské výhody, které v daném případě provozovatel letiště má z přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, posilují jeho hospodářské postavení, neboť provozovatel letiště mohl zahájit svou činnost, aniž by uhradil veškeré investiční a provozní náklady, které jsou s tímto opatřením neoddělitelně spojené.

54

| (234) | Podle hodnocení uvedeného v 173. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění představuje provozování letiště hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat. |
| --- | --- |

(234)

Podle hodnocení uvedeného v 173. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění představuje provozování letiště hospodářskou činnost. Na straně jedné existuje konkurence mezi letišti, která se snaží přilákat letecké společnosti a s nimi související letecký provoz (přepravu cestujících a nákladu), a na straně druhé existuje konkurence i mezi správci letišť, kteří mohou vzájemně soutěžit o to, aby byli pověřeni správou daného letiště. Zejména v případě nízkonákladových a charterových leteckých společností si konkurují také letiště, která se nenacházejí ve stejné spádové oblasti, či dokonce leží v různých členských státech, a která se snaží tyto letecké společnosti přilákat.

| (235) | Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se mimoto výslovně uvádí, že ani v případě „relativně malého podniku, který je příjemcem prostředků z veřejných zdrojů, není vyloučena možnost narušení obchodu mezi členskými státy“. |
| --- | --- |

(235)

Jak je uvedeno v bodě 40 pokynů pro letectví z roku 2005 a opětovně potvrzeno v bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014, ani malá letiště není možné vyloučit z působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy. V bodě 45 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se mimoto výslovně uvádí, že ani v případě „relativně malého podniku, který je příjemcem prostředků z veřejných zdrojů, není vyloučena možnost narušení obchodu mezi členskými státy“.

| (236) | Letiště Zweibrücken v současnosti odbaví přibližně 242 000 cestujících ročně a v minulosti odbavovalo zhruba 340 000 cestujících ročně. Výhledy, které předložilo Německo, předpokládají, že objem osobní přepravy může v roce 2025 vzrůst až na více než 1 milion cestujících ročně. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, letiště Zweibrücken se nachází v bezprostřední blízkosti letiště Saarbrücken (39 km) a ve vzdálenosti dvou hodin cestovní doby od šesti dalších letišť. Podle studie obsahující odhady objemu letecké dopravy, kterou předložilo Německo, pochází v průměru 15 % cestujících využívajících letiště Zweibrücken z jiných členských států (Francie a Lucembursko). Z letiště Zweibrücken jsou provozovány mezinárodní lety do destinací, jako je Mallorca nebo Antalya. Přistávací a vzletová dráha na letišti Zweibrücken je dostatečně dlouhá (3 000 m) a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední vzdálenosti. Na základě těchto skutečnostní je třeba usuzovat, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální dopad na obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(236)

Letiště Zweibrücken v současnosti odbaví přibližně 242 000 cestujících ročně a v minulosti odbavovalo zhruba 340 000 cestujících ročně. Výhledy, které předložilo Německo, předpokládají, že objem osobní přepravy může v roce 2025 vzrůst až na více než 1 milion cestujících ročně. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, letiště Zweibrücken se nachází v bezprostřední blízkosti letiště Saarbrücken (39 km) a ve vzdálenosti dvou hodin cestovní doby od šesti dalších letišť. Podle studie obsahující odhady objemu letecké dopravy, kterou předložilo Německo, pochází v průměru 15 % cestujících využívajících letiště Zweibrücken z jiných členských států (Francie a Lucembursko). Z letiště Zweibrücken jsou provozovány mezinárodní lety do destinací, jako je Mallorca nebo Antalya. Přistávací a vzletová dráha na letišti Zweibrücken je dostatečně dlouhá (3 000 m) a umožňuje leteckým společnostem obsluhovat mezinárodní destinace ve střední vzdálenosti. Na základě těchto skutečnostní je třeba usuzovat, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a má přinejmenším potenciální dopad na obchod mezi členskými státy.

| (237) | Kromě těchto obecných aspektů se Komise rovněž domnívá, že letiště Zweibrücken přímo soutěží nebo přinejmenším soutěžilo s letištěm Saarbrücken. Za prvé nelze přehlédnout, že se společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, v roce 2007 přemístila do Zweibrückenu. Za druhé, dlouhou dobu byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i z letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi. Dohoda o poskytování letištních služeb, kterou společnost FZG uzavřela se společností Germanwings, dokonce předpokládala, že společnosti FZG budou hrazeny vyšší poplatky za služby v případě, že by společnost Air Berlin ukončila provozování letů do Berlína z letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(237)

Kromě těchto obecných aspektů se Komise rovněž domnívá, že letiště Zweibrücken přímo soutěží nebo přinejmenším soutěžilo s letištěm Saarbrücken. Za prvé nelze přehlédnout, že se společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, v roce 2007 přemístila do Zweibrückenu. Za druhé, dlouhou dobu byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i z letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi. Dohoda o poskytování letištních služeb, kterou společnost FZG uzavřela se společností Germanwings, dokonce předpokládala, že společnosti FZG budou hrazeny vyšší poplatky za služby v případě, že by společnost Air Berlin ukončila provozování letů do Berlína z letiště Saarbrücken.

| (238) | Kromě těchto ukazatelů hospodářské soutěže mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken existují rovněž důkazy, že navzdory oficiálním informacím Německa, podle nichž se sama uvedená letiště za přímo soutěžící podniky nikdy nepovažovala, se úředníci spolkové země Porýní-Falc jednoznačně domnívali, že mezi nimi hospodářská soutěž existuje. Ve dvou interních poznámkách vlády spolkové země Porýní-Falc z roku 2003 zastávají autoři názor, že v té době nebyla spolupráce mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken možná/žádoucí. V jedné poznámce bylo uvedeno, že přinejmenším do doby, dokud bude na letišti Saarbrücken působit společnost FRAPORT AG, budou vztahy mezi oběma letišti konkurenční (55). V poznámkách je dále uvedeno, že „z pohledu spolkové země Porýní-Falc lze očekávat, že letiště Zweibrücken v této soutěži v dlouhodobém horizontu zvítězí“ (56). Tato prohlášení naznačují, že přinejmenším již v roce 2003 se vztah mezi oběma letišti skutečně považoval za konkurenční. |
| --- | --- |

(238)

Kromě těchto ukazatelů hospodářské soutěže mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken existují rovněž důkazy, že navzdory oficiálním informacím Německa, podle nichž se sama uvedená letiště za přímo soutěžící podniky nikdy nepovažovala, se úředníci spolkové země Porýní-Falc jednoznačně domnívali, že mezi nimi hospodářská soutěž existuje. Ve dvou interních poznámkách vlády spolkové země Porýní-Falc z roku 2003 zastávají autoři názor, že v té době nebyla spolupráce mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken možná/žádoucí. V jedné poznámce bylo uvedeno, že přinejmenším do doby, dokud bude na letišti Saarbrücken působit společnost FRAPORT AG, budou vztahy mezi oběma letišti konkurenční (55). V poznámkách je dále uvedeno, že „z pohledu spolkové země Porýní-Falc lze očekávat, že letiště Zweibrücken v této soutěži v dlouhodobém horizontu zvítězí“ (56). Tato prohlášení naznačují, že přinejmenším již v roce 2003 se vztah mezi oběma letišti skutečně považoval za konkurenční.

55

56

| (239) | Za této situace je třeba usuzovat, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(239)

Za této situace je třeba usuzovat, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG mohlo narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

7.1.1.6.   
  Závěr

Závěr

| (240) | Vzhledem k úvahám uvedeným v 173.–239. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že veřejné financování, které bylo společnostem FGAZ/FZG poskytnuto v období od roku 2000 do roku 2009 ve formě přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(240)

Vzhledem k úvahám uvedeným v 173.–239. bodě odůvodnění se Komise domnívá, že veřejné financování, které bylo společnostem FGAZ/FZG poskytnuto v období od roku 2000 do roku 2009 ve formě přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.1.2.   ZÁKONNOST PODPORY

| (241) | Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí. |
| --- | --- |

(241)

Podle čl. 108 odst. 3 Smlouvy musí členské státy informovat o svých záměrech poskytnout nebo upravit podpory a nesmí provést zamýšlená opatření, dokud není v tomto řízení přijato konečné rozhodnutí.

| (242) | Jelikož financování již bylo společnostem FGAZ/FZG poskytnuto, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy (57). |
| --- | --- |

(242)

Jelikož financování již bylo společnostem FGAZ/FZG poskytnuto, má Komise za to, že Německo nedodrželo zákaz stanovený v čl. 108 odst. 3 Smlouvy (57).

57

7.1.3.   SLUČITELNOST

7.1.3.1.   
  Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

Použitelnost pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 a 2005

| (243) | V čl. 107 odst. 3 jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“. |
| --- | --- |

(243)

V čl. 107 odst. 3 jsou povoleny určité výjimky z obecného pravidla stanoveného v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, že státní podpory nejsou slučitelné s vnitřním trhem. Dotyčnou podporu lze posoudit pouze na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, podle něhož za slučitelné s vnitřním trhem mohou být považovány „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“.

| (244) | V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014. |
| --- | --- |

(244)

V tomto ohledu stanoví příslušný rámec pro posouzení, zda lze podporu letišť prohlásit za slučitelnou podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014.

| (245) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (58). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (59). |
| --- | --- |

(245)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se na protiprávní investiční podpory letišť mělo použít její sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory (58). Pokud byla protiprávní investiční podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014, bude Komise uplatňovat pravidla slučitelnosti platná v době poskytnutí protiprávní investiční podpory. Komise proto na případy týkající se protiprávní investiční podpory poskytnuté letištím přede dnem 4. dubna 2014 uplatní zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 (59).

sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory

58

59

| (246) | Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (60). |
| --- | --- |

(246)

Podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 má Komise za to, že by se ustanovení jejího sdělení o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory neměla použít na projednávané případy protiprávních provozních podpor poskytnutých letištím ještě přede dnem 4. dubna 2014. Komise bude místo toho uplatňovat zásady obsažené v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 na všechny případy týkající se provozní podpory (podaná oznámení a protiprávní neoznámená podpora) letištím, přestože byla podpora poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014 a začátkem přechodného období (60).

60

| (247) | Komise již v 242. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že přímé investiční granty a každoroční kapitálové injekce představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014. |
| --- | --- |

(247)

Komise již v 242. bodě odůvodnění dospěla k závěru, že přímé investiční granty a každoroční kapitálové injekce představují protiprávní státní podporu, která byla poskytnuta přede dnem 4. dubna 2014.

7.1.3.2.   
  Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

Rozdíl mezi investiční a provozní podporou

| (248) | Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 245. a 246. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu. |
| --- | --- |

(248)

Vzhledem k ustanovením pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 zmíněným v 245. a 246. bodě odůvodnění musí Komise určit, zda dotyčné opatření představuje protiprávní investiční nebo provozní podporu.

| (249) | Podle bodu 25 písm. r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 písm. r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování). |
| --- | --- |

(249)

Podle bodu 25 písm. r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je investiční podpora definována jako „podpora na financování investičního majetku, konkrétně na pokrytí schodku financování kapitálových nákladů“. Podle bodu 25 písm. r) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se může investiční podpora vztahovat jak na předem vyplacenou částku podpory (tj. částku určenou k pokrytí investičních nákladů), tak na podporu ve formě pravidelných splátek (k pokrytí kapitálových nákladů, pokud jde o roční odpisy a náklady na financování).

| (250) | Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (61). |
| --- | --- |

(250)

Provozní podpora na druhou stranu souvisí s pokrytím všech nebo části provozních nákladů letiště, které jsou definovány jako „výchozí náklady letiště na poskytování provozních služeb, včetně kategorií nákladů, jako jsou náklady na zaměstnance, smluvně sjednané služby, komunikaci, odpady, energii, údržbu, nájem a správu, ovšem vyjma kapitálových nákladů, marketingové podpory nebo jakýchkoli dalších pobídek, které letiště poskytuje leteckým společnostem, a nákladů spadajících do výkonu veřejné správy“ (61).

61

| (251) | Podle těchto definic lze mít za to, že přímé kapitálové injekce, které byly spojeny s konkrétními investičními projekty, představují investiční podporu ve prospěch společností FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(251)

Podle těchto definic lze mít za to, že přímé kapitálové injekce, které byly spojeny s konkrétními investičními projekty, představují investiční podporu ve prospěch společností FGAZ/FZG.

| (252) | Naopak část každoročních kapitálových injekcí, která byla použita ke krytí ročních provozních ztrát (62) společností FGAZ/FZG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v 198. až 200. bodě odůvodnění), a nákladů vynaložených přede dnem 12. prosince 2000, představuje provozní podporu pro společnosti FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(252)

Naopak část každoročních kapitálových injekcí, která byla použita ke krytí ročních provozních ztrát (62) společností FGAZ/FZG, po odečtení nákladů zahrnutých v EBITDA, jež spadají do výkonu veřejné správy (jak bylo uvedeno v 198. až 200. bodě odůvodnění), a nákladů vynaložených přede dnem 12. prosince 2000, představuje provozní podporu pro společnosti FGAZ/FZG.

62

| (253) | Část každoročních kapitálových injekcí, která pokrývá ztráty společností FGAZ/FZG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování atd.), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v 198., 199. a 200. bodě odůvodnění) a nákladů vynaložených přede dnem 12. prosince 2000, představuje investiční podporu. |
| --- | --- |

(253)

Část každoročních kapitálových injekcí, která pokrývá ztráty společností FGAZ/FZG, jež nejsou zahrnuty v EBITDA (tj. roční odpisy majetku, náklady na financování atd.), po odečtení nákladů spadajících do výkonu veřejné správy (jak bylo stanoveno v 198., 199. a 200. bodě odůvodnění) a nákladů vynaložených přede dnem 12. prosince 2000, představuje investiční podporu.

7.1.3.3.   
  Slučitelnost investiční podpory

Slučitelnost investiční podpory

| (254) | Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:






  a) | výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli společného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...); |
| --- | --- | --- |

(254)

Podle bodu 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 musí Komise posoudit, zda jsou splněny tyto kumulativní podmínky:

a)

výstavba a využití infrastruktury odpovídají jasně stanovenému cíli společného zájmu (regionální rozvoj, přístupnost...);

| b) | infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je nutná a úměrná stanovenému cíli;

| c) | infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura nabízí dostatečné perspektivy střednědobého používání, zejména s ohledem na využití stávajících infrastruktur;

| d) | přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a |
| --- | --- |

d)

přístup k infrastruktuře je otevřený všem potenciálním uživatelům stejně a nediskriminačně a

| e) | rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie. |
| --- | --- |

e)

rozvoj obchodu není dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.

| (255) | Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná. |
| --- | --- |

(255)

Státní podpora letišť musí mít mimoto stejně jako jakékoli jiné opatření státní podpory motivační účinek a měla by být nezbytná a přiměřená sledovanému legitimnímu cíli, aby byla slučitelná.

| (256) | Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG splňuje všechna kritéria slučitelnosti uvedená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(256)

Německo uvedlo, že investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG splňuje všechna kritéria slučitelnosti uvedená v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005.

a)   Příspěvek k dosažení jasně stanoveného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně stanoveného cíle společného zájmu

| (257) | Komise připomíná, že pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 nestanoví přesná kritéria, podle nichž by bylo možno posoudit, zda investiční podpora letiště přispívá k jasně stanovenému cíli společného zájmu. Nelze však mít za to, že cíli společného zájmu slouží pouhá duplikace existující letištní infrastruktury. |
| --- | --- |

(257)

Komise připomíná, že pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005 nestanoví přesná kritéria, podle nichž by bylo možno posoudit, zda investiční podpora letiště přispívá k jasně stanovenému cíli společného zájmu. Nelze však mít za to, že cíli společného zájmu slouží pouhá duplikace existující letištní infrastruktury.

| (258) | Komise proto musí v této souvislosti nejprve posoudit, zda letiště Zweibrücken představuje duplikaci existující letištní infrastruktury v daném regionu. |
| --- | --- |

(258)

Komise proto musí v této souvislosti nejprve posoudit, zda letiště Zweibrücken představuje duplikaci existující letištní infrastruktury v daném regionu.

Duplikace: překrývání mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken

Duplikace: překrývání mezi letišti Zweibrücken a Saarbrücken

| (259) | Komise připomíná, že se letiště Zweibrücken nachází v bezprostřední blízkosti letiště Saarbrücken. Přímá vzdálenost mezi oběma letišti je přibližně 20 km a vzdálenost po silnici pak přibližně 39 km. Doba strávená na cestě autem mezi oběma letišti činí přibližně 30 minut. Ve vzdálenosti méně než dvě hodiny cestovní doby se od letiště Zweibrücken nachází nejméně šest dalších letišť. |
| --- | --- |

(259)

Komise připomíná, že se letiště Zweibrücken nachází v bezprostřední blízkosti letiště Saarbrücken. Přímá vzdálenost mezi oběma letišti je přibližně 20 km a vzdálenost po silnici pak přibližně 39 km. Doba strávená na cestě autem mezi oběma letišti činí přibližně 30 minut. Ve vzdálenosti méně než dvě hodiny cestovní doby se od letiště Zweibrücken nachází nejméně šest dalších letišť.

| (260) | Blízkost obou letišť znamená, že obě letiště obsluhují prakticky totožné spádové oblasti. Různé studie, které Německo v daném případě předložilo (63), jakož i souběžné formální vyšetřovací řízení týkající se letiště Saarbrücken (64) potvrzují, že většina cestujících využívajících obě letiště pochází ze západní části spolkové země Porýní-Falc a ze Sárska. |
| --- | --- |

(260)

Blízkost obou letišť znamená, že obě letiště obsluhují prakticky totožné spádové oblasti. Různé studie, které Německo v daném případě předložilo (63), jakož i souběžné formální vyšetřovací řízení týkající se letiště Saarbrücken (64) potvrzují, že většina cestujících využívajících obě letiště pochází ze západní části spolkové země Porýní-Falc a ze Sárska.

63

64

| (261) | Rovněž profily letiště Saarbrücken i letiště Zweibrücken jsou relativně podobné. V době zahájení komerční letecké dopravy na letišti Zweibrücken v roce 2006 byla prvním zákazníkem společnost Germanwings provozující linku do Londýna. Z letiště Saarbrücken provozovala stejnou trasu společnost Luxair a od roku 2007 i společnost Air Berlin. Druhým největším zákazníkem letiště Zweibrücken byla společnost TUIFly nabízející lety do různých prázdninových destinací, především ve Středomoří. Před zahájením provozování činnosti z letiště Zweibrücken byla společnost TUIFly jedním z největších zákazníků letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(261)

Rovněž profily letiště Saarbrücken i letiště Zweibrücken jsou relativně podobné. V době zahájení komerční letecké dopravy na letišti Zweibrücken v roce 2006 byla prvním zákazníkem společnost Germanwings provozující linku do Londýna. Z letiště Saarbrücken provozovala stejnou trasu společnost Luxair a od roku 2007 i společnost Air Berlin. Druhým největším zákazníkem letiště Zweibrücken byla společnost TUIFly nabízející lety do různých prázdninových destinací, především ve Středomoří. Před zahájením provozování činnosti z letiště Zweibrücken byla společnost TUIFly jedním z největších zákazníků letiště Saarbrücken.

| (262) | Letiště Zweibrücken se pokoušelo proniknout i na trh nízkonákladové letecké dopravy a uzavřelo smlouvu se společností Ryanair, která však provozovala linku na letiště Londýn-Stansted po dobu kratší než jeden rok. Nakonec z letiště odešla i společnost Germanwings, což mělo za následek, že od konce roku 2011 se letiště Zweibrücken soustředí téměř výhradně na prázdninové charterové lety a určitou nákladní leteckou dopravu. |
| --- | --- |

(262)

Letiště Zweibrücken se pokoušelo proniknout i na trh nízkonákladové letecké dopravy a uzavřelo smlouvu se společností Ryanair, která však provozovala linku na letiště Londýn-Stansted po dobu kratší než jeden rok. Nakonec z letiště odešla i společnost Germanwings, což mělo za následek, že od konce roku 2011 se letiště Zweibrücken soustředí téměř výhradně na prázdninové charterové lety a určitou nákladní leteckou dopravu.

| (263) | Prázdninové charterové lety však jsou a byly nabízeny i z letiště Saarbrücken. Co je důležité, zdá se, že hlavní destinace obsluhované z letiště Zweibrücken jsou často obsluhovány i z letiště Saarbrücken. Letní letový řád z roku 2014 například prokazuje, že dvěma nejčastěji obsluhovanými destinacemi z letiště Zweibrücken jsou Antalya a Palma de Mallorca, na něž připadá 70 % letů týdně. Obě destinace jsou současně obsluhovány i z letiště Saarbrücken, a to s podobnou četností: v týdnu od 16. června 2014 do 23. června 2014 bylo z letiště Zweibrücken do destinací Antalya nebo Palma de Mallorca odbaveno šestnáct letů, zatímco z letiště Saarbrücken bylo do týchž destinací odbaveno osmnáct letů. |
| --- | --- |

(263)

Prázdninové charterové lety však jsou a byly nabízeny i z letiště Saarbrücken. Co je důležité, zdá se, že hlavní destinace obsluhované z letiště Zweibrücken jsou často obsluhovány i z letiště Saarbrücken. Letní letový řád z roku 2014 například prokazuje, že dvěma nejčastěji obsluhovanými destinacemi z letiště Zweibrücken jsou Antalya a Palma de Mallorca, na něž připadá 70 % letů týdně. Obě destinace jsou současně obsluhovány i z letiště Saarbrücken, a to s podobnou četností: v týdnu od 16. června 2014 do 23. června 2014 bylo z letiště Zweibrücken do destinací Antalya nebo Palma de Mallorca odbaveno šestnáct letů, zatímco z letiště Saarbrücken bylo do týchž destinací odbaveno osmnáct letů.

Duplikace: kapacita, počty cestujících a roční výsledky

Duplikace: kapacita, počty cestujících a roční výsledky

| (264) | Poté, co letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, počet cestujících rychle rostl, a to ze 78 000 cestujících v roce 2006 na 338 000 cestujících v roce 2009. Po tomto období rychlého růstu se začaly počty snižovat a v roce 2012 klesly na 242 000 cestujících. Vzhledem ke skutečnosti, že kapacita na letišti Zweibrücken činí 700 000 cestujících, nevyužívalo letiště nikdy více než 50 % dostupné kapacity a v současnosti využívá přibližně 35 % dostupné kapacity. |
| --- | --- |

(264)

Poté, co letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, počet cestujících rychle rostl, a to ze 78 000 cestujících v roce 2006 na 338 000 cestujících v roce 2009. Po tomto období rychlého růstu se začaly počty snižovat a v roce 2012 klesly na 242 000 cestujících. Vzhledem ke skutečnosti, že kapacita na letišti Zweibrücken činí 700 000 cestujících, nevyužívalo letiště nikdy více než 50 % dostupné kapacity a v současnosti využívá přibližně 35 % dostupné kapacity.

| (265) | Pro srovnání, na letišti Saarbrücken byl objem osobní přepravy v podstatě stálý ve výši přibližně 450 000 cestujících ročně, dokud na trh komerční letecké dopravy nevstoupilo letiště Zweibrücken, načež se objem osobní přepravy snížil ze 487 000 cestujících v roce 2005 na 350 000 cestujících v roce 2007. Po úpravě letištních poplatků se letišti Saarbrücken v roce 2007 podařilo přilákat společnost Air Berlin, což vedlo k opětovnému zvýšení počtu cestujících a v roce 2008 bylo dosaženo maximálního objemu osobní přepravy ve výši 518 000 cestujících. V roce 2012 využilo letiště Saarbrücken 425 000 cestujících. Vzhledem ke skutečnosti, že kapacita letiště Saarbrücken v současnosti činí 700 000 cestujících ročně, je využíváno pouze 50–75 % dostupné kapacity. V této souvislosti je třeba uvést, že by kapacita letiště Saarbrücken mohla být vyšší (a to 750 000–800 000 cestujících ročně), pokud by nebyla omezena kvůli počtu bezpečnostních kontrol cestujících, které lze na letišti provést za hodinu. Toto omezení vyplývá ze skutečnosti, že letiště Saarbrücken má v současnosti k dispozici pouze dva bezpečnostní skenery. |
| --- | --- |

(265)

Pro srovnání, na letišti Saarbrücken byl objem osobní přepravy v podstatě stálý ve výši přibližně 450 000 cestujících ročně, dokud na trh komerční letecké dopravy nevstoupilo letiště Zweibrücken, načež se objem osobní přepravy snížil ze 487 000 cestujících v roce 2005 na 350 000 cestujících v roce 2007. Po úpravě letištních poplatků se letišti Saarbrücken v roce 2007 podařilo přilákat společnost Air Berlin, což vedlo k opětovnému zvýšení počtu cestujících a v roce 2008 bylo dosaženo maximálního objemu osobní přepravy ve výši 518 000 cestujících. V roce 2012 využilo letiště Saarbrücken 425 000 cestujících. Vzhledem ke skutečnosti, že kapacita letiště Saarbrücken v současnosti činí 700 000 cestujících ročně, je využíváno pouze 50–75 % dostupné kapacity. V této souvislosti je třeba uvést, že by kapacita letiště Saarbrücken mohla být vyšší (a to 750 000–800 000 cestujících ročně), pokud by nebyla omezena kvůli počtu bezpečnostních kontrol cestujících, které lze na letišti provést za hodinu. Toto omezení vyplývá ze skutečnosti, že letiště Saarbrücken má v současnosti k dispozici pouze dva bezpečnostní skenery.

| (266) | Komise rovněž podotýká, že letiště Saarbrücken i Zweibrücken byla v období, které je předmětem šetření (2000–2009), ztrátová. Na obou letištích roční ztráty výrazně vzrostly od roku 2006, kdy na trh komerční letecké dopravy vstoupilo letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(266)

Komise rovněž podotýká, že letiště Saarbrücken i Zweibrücken byla v období, které je předmětem šetření (2000–2009), ztrátová. Na obou letištích roční ztráty výrazně vzrostly od roku 2006, kdy na trh komerční letecké dopravy vstoupilo letiště Zweibrücken.

Duplikace: důkazy o přímé hospodářské soutěži mezi oběma letišti

Duplikace: důkazy o přímé hospodářské soutěži mezi oběma letišti

| (267) | Komise již v 237. a 238. bodě odůvodnění uvedla, že existují určité náznaky, že letiště Zweibrücken přímo soutěžilo s letištěm Saarbrücken. Za prvé je třeba znovu připomenout, že společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, toto letiště v roce 2007 opustila a přemístila se na letiště Zweibrücken (65). Za druhé, po dlouhou dobu byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i z letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi provozujícími tyto linky. Dohoda o poskytování letištních služeb, kterou společnost FZG uzavřela se společností Germanwings, dokonce předpokládala, že společnosti FZG budou hrazeny vyšší poplatky za služby v případě, že společnost Air Berlin ukončí provozování letů do Berlína z letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(267)

Komise již v 237. a 238. bodě odůvodnění uvedla, že existují určité náznaky, že letiště Zweibrücken přímo soutěžilo s letištěm Saarbrücken. Za prvé je třeba znovu připomenout, že společnost TUIFly, dřívější největší zákazník letiště Saarbrücken, toto letiště v roce 2007 opustila a přemístila se na letiště Zweibrücken (65). Za druhé, po dlouhou dobu byly lety do Berlína nabízeny současně z letiště Zweibrücken (Germanwings) i z letiště Saarbrücken (Air Berlin a Luxair), což prokazuje hospodářskou soutěž mezi letišti i leteckými společnostmi provozujícími tyto linky. Dohoda o poskytování letištních služeb, kterou společnost FZG uzavřela se společností Germanwings, dokonce předpokládala, že společnosti FZG budou hrazeny vyšší poplatky za služby v případě, že společnost Air Berlin ukončí provozování letů do Berlína z letiště Saarbrücken.

65

| (268) | Kromě dalších ukazatelů, které již byly zmíněny (viz 238. bod odůvodnění), Komise odkazuje rovněž na zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ dne 26. června 2009. Ve shrnutí zprávy představenstva je v záznamu popsána schůzka vedení společnosti FGAZ, společnosti Ryanair a Ministerstva hospodářství spolkové země Porýní-Falc. Během této schůzky, na níž se jednalo o budoucím vztahu společnosti Ryanair s letištěm Zweibrücken, zástupce ministerstva „[společnosti Ryanair] připomenul, že by vláda spolkové republiky Porýní-Falc pokládala za velmi nepříjemné, pokud by společnost Ryanair začala obsluhovat letiště Saarbrücken“. Tato poznámka místo toho, aby prokazovala doplňkovost obou letišť, spíše naznačuje, že obě letiště spolu vzájemně soutěžila. |
| --- | --- |

(268)

Kromě dalších ukazatelů, které již byly zmíněny (viz 238. bod odůvodnění), Komise odkazuje rovněž na zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ dne 26. června 2009. Ve shrnutí zprávy představenstva je v záznamu popsána schůzka vedení společnosti FGAZ, společnosti Ryanair a Ministerstva hospodářství spolkové země Porýní-Falc. Během této schůzky, na níž se jednalo o budoucím vztahu společnosti Ryanair s letištěm Zweibrücken, zástupce ministerstva „[společnosti Ryanair] připomenul, že by vláda spolkové republiky Porýní-Falc pokládala za velmi nepříjemné, pokud by společnost Ryanair začala obsluhovat letiště Saarbrücken“. Tato poznámka místo toho, aby prokazovala doplňkovost obou letišť, spíše naznačuje, že obě letiště spolu vzájemně soutěžila.

Duplikace: nákladní doprava

Duplikace: nákladní doprava

| (269) | Komise dále poznamenává, že letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy. Ačkoli nákladní doprava nepředstavuje na letišti Saarbrücken významný aspekt činnosti, tvoří hlavní prvek obchodního modelu letiště Frankfurt-Hahn. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, letiště Frankfurt-Hahn je od letiště Zweibrücken vzdáleno přibližně pouze 128 km nebo přibližně 84 minut doby strávené na cestě autem. Nákladní doprava je odbavována i na letišti Lucemburk, které je od letiště Zweibrücken vzdáleno přibližně 145 km nebo přibližně 86 minut doby strávené na cestě (viz 21. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

(269)

Komise dále poznamenává, že letiště Zweibrücken působí rovněž v oblasti nákladní letecké dopravy. Ačkoli nákladní doprava nepředstavuje na letišti Saarbrücken významný aspekt činnosti, tvoří hlavní prvek obchodního modelu letiště Frankfurt-Hahn. Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, letiště Frankfurt-Hahn je od letiště Zweibrücken vzdáleno přibližně pouze 128 km nebo přibližně 84 minut doby strávené na cestě autem. Nákladní doprava je odbavována i na letišti Lucemburk, které je od letiště Zweibrücken vzdáleno přibližně 145 km nebo přibližně 86 minut doby strávené na cestě (viz 21. bod odůvodnění).

| (270) | Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (66). Obvykle se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Do jisté míry se zdá, že pro odvětví je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (67). |
| --- | --- |

(270)

Komise v této souvislosti podotýká, že nákladní doprava je obvykle mobilnější než osobní doprava (66). Obvykle se předpokládá, že spádová oblast nákladních letišť je v okruhu nejméně 200 km a dvou hodin cestovní doby. Do jisté míry se zdá, že pro odvětví je obecně přijatelná doba dopravy na nákladních vozidlech až půl dne (tj. dvanáct hodin doby strávené na cestě nákladními vozy) (67).

66

67

| (271) | Jelikož je spádová oblast u nákladní dopravy obvykle mnohem větší než v případě osobní přepravy, poskytují letiště Frankfurt-Hahn a Lucemburk regionu dostatečnou kapacitu v oblasti nákladní letecké dopravy. |
| --- | --- |

(271)

Jelikož je spádová oblast u nákladní dopravy obvykle mnohem větší než v případě osobní přepravy, poskytují letiště Frankfurt-Hahn a Lucemburk regionu dostatečnou kapacitu v oblasti nákladní letecké dopravy.

Duplikace: projednání zjištění

Duplikace: projednání zjištění

| (272) | Na základě úvah uvedených v 259.–270. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken představuje duplikaci letištní infrastruktury, která je k dispozici na letišti Saarbrücken. Komise se konkrétně domnívá, že ještě před tím, než letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, zajišťovala náležité propojení regionu existující letiště, zejména letiště Saarbrücken, a že letiště Zweibrücken propojení daného regionu nezvýšilo. |
| --- | --- |

(272)

Na základě úvah uvedených v 259.–270. bodě odůvodnění Komise konstatuje, že letiště Zweibrücken představuje duplikaci letištní infrastruktury, která je k dispozici na letišti Saarbrücken. Komise se konkrétně domnívá, že ještě před tím, než letiště Zweibrücken vstoupilo na trh komerční letecké dopravy, zajišťovala náležité propojení regionu existující letiště, zejména letiště Saarbrücken, a že letiště Zweibrücken propojení daného regionu nezvýšilo.

| (273) | Případnou poptávku po službách letecké dopravy, kterou nebylo schopno uspokojit letiště Saarbrücken, mohlo snadno uspokojit dalších šest letišť, která se nacházejí ve vzdálenosti méně než dvou hodin cestovní doby. Zejména u prázdninových letů je obvykle přijatelná cestovní doba v délce až dvou hodin. Totéž platí s ohledem na poptávku po nákladní letecké dopravě. |
| --- | --- |

(273)

Případnou poptávku po službách letecké dopravy, kterou nebylo schopno uspokojit letiště Saarbrücken, mohlo snadno uspokojit dalších šest letišť, která se nacházejí ve vzdálenosti méně než dvou hodin cestovní doby. Zejména u prázdninových letů je obvykle přijatelná cestovní doba v délce až dvou hodin. Totéž platí s ohledem na poptávku po nákladní letecké dopravě.

| (274) | Německo nepředložilo žádné důkazy, že předpokládané počty cestujících vyžadovaly vstup letiště Zweibrücken na trh. Ačkoli ke vstupu na trh komerční letecké dopravy došlo v roce 2006, první studie obsahující odhad počtu cestujících pochází ze září 2009 (68). Nelze proto tvrdit, že veřejné financování poskytované od roku 2000 mělo uspokojit poptávku po službách letecké dopravy, která by jinak nebyla uspokojena. |
| --- | --- |

(274)

Německo nepředložilo žádné důkazy, že předpokládané počty cestujících vyžadovaly vstup letiště Zweibrücken na trh. Ačkoli ke vstupu na trh komerční letecké dopravy došlo v roce 2006, první studie obsahující odhad počtu cestujících pochází ze září 2009 (68). Nelze proto tvrdit, že veřejné financování poskytované od roku 2000 mělo uspokojit poptávku po službách letecké dopravy, která by jinak nebyla uspokojena.

68

| (275) | Komise rovněž uvádí, že v roce 1997 letiště Saarbrücken předpokládalo, že objem osobní přepravy do roku 2010 vzroste na 676 000 cestujících (69). Jelikož letiště Zweibrücken v té době ještě na trhu komerční letecké dopravy nepůsobilo, lze předpokládat, že tento odhad představuje nejspolehlivější odhad objemu osobní přepravy pro daný region. Jelikož letiště Saarbrücken má kapacitu ve výši 700 000–800 000 cestujících ročně, je zřejmé, že počty cestujících, které se předpokládaly v roce 1997, mohlo po dlouhou dobu odbavovat samotné letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(275)

Komise rovněž uvádí, že v roce 1997 letiště Saarbrücken předpokládalo, že objem osobní přepravy do roku 2010 vzroste na 676 000 cestujících (69). Jelikož letiště Zweibrücken v té době ještě na trhu komerční letecké dopravy nepůsobilo, lze předpokládat, že tento odhad představuje nejspolehlivější odhad objemu osobní přepravy pro daný region. Jelikož letiště Saarbrücken má kapacitu ve výši 700 000–800 000 cestujících ročně, je zřejmé, že počty cestujících, které se předpokládaly v roce 1997, mohlo po dlouhou dobu odbavovat samotné letiště Saarbrücken.

69

| (276) | Komise mimoto zastává názor, že ani skutečné počty cestujících na letištích Zweibrücken a Saarbrücken neprokazují, že kapacita letiště Saarbrücken nepostačuje k uspokojení poptávky v daném regionu. Je pravdou, že společné počty cestujících na letištích Saarbrücken a Zweibrücken v roce 2008 dosáhly přibližně 850 000 osob a v roce 2009 pak 810 000 osob, což přesahovalo maximální kapacitu letiště Saarbrücken. Komise se současně domnívá, že tyto počty podávají poněkud zkreslenou představu o skutečné poptávce v regionu: za prvé se zdá, že vysoké počty cestujících jsou zapříčiněny přímou konkurencí mezi linkami do Berlína, které jsou nabízeny z letiště Zweibrücken i Saarbrücken (a společnostmi Germanwings resp. Air Berlin/Luxair), jež dočasně přilákaly další cestující. Jakmile však společnost Germanwings ukončila provozování neziskové trasy do Londýna, poptávka po této trase se snížila. Komise za druhé konstatuje (viz oddíl 7.3), že společnosti Germanwings, TUIFly i Ryanair měly prospěch z neslučitelné státní podpory, kterou jim poskytly společnosti FGAZ/FZG. Jelikož to se mohlo promítnout do nižších cen letenek, je sporné, zda takto dotované počty cestujících na letišti Zweibrücken představovaly skutečnou poptávku v daném regionu. Je třeba rovněž uvést, že společné počty cestujících od roku 2009 klesaly: společný objem osobní přepravy na letištích Zweibrücken a Saarbrücken v roce 2012 činil přibližně 670 000 cestujících, byl tudíž nižší než kapacitní limit letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(276)

Komise mimoto zastává názor, že ani skutečné počty cestujících na letištích Zweibrücken a Saarbrücken neprokazují, že kapacita letiště Saarbrücken nepostačuje k uspokojení poptávky v daném regionu. Je pravdou, že společné počty cestujících na letištích Saarbrücken a Zweibrücken v roce 2008 dosáhly přibližně 850 000 osob a v roce 2009 pak 810 000 osob, což přesahovalo maximální kapacitu letiště Saarbrücken. Komise se současně domnívá, že tyto počty podávají poněkud zkreslenou představu o skutečné poptávce v regionu: za prvé se zdá, že vysoké počty cestujících jsou zapříčiněny přímou konkurencí mezi linkami do Berlína, které jsou nabízeny z letiště Zweibrücken i Saarbrücken (a společnostmi Germanwings resp. Air Berlin/Luxair), jež dočasně přilákaly další cestující. Jakmile však společnost Germanwings ukončila provozování neziskové trasy do Londýna, poptávka po této trase se snížila. Komise za druhé konstatuje (viz oddíl 7.3), že společnosti Germanwings, TUIFly i Ryanair měly prospěch z neslučitelné státní podpory, kterou jim poskytly společnosti FGAZ/FZG. Jelikož to se mohlo promítnout do nižších cen letenek, je sporné, zda takto dotované počty cestujících na letišti Zweibrücken představovaly skutečnou poptávku v daném regionu. Je třeba rovněž uvést, že společné počty cestujících od roku 2009 klesaly: společný objem osobní přepravy na letištích Zweibrücken a Saarbrücken v roce 2012 činil přibližně 670 000 cestujících, byl tudíž nižší než kapacitní limit letiště Saarbrücken.

| (277) | Komise mimoto nesouhlasí s tvrzením Německa, že se obě letiště vzájemně doplňují, místo aby spolu soutěžila. Za prvé, navzdory skutečnosti, že se obchodní modely obou letišť (jak se zdá) do jisté míry liší, je zřejmé, že hlavní činnost letiště Zweibrücken (prázdninové lety, zejména do destinací Antalya/Palma de Mallorca) zajišťuje také letiště Saarbrücken. Je pravdou, že se letiště Saarbrücken jinak soustředí na pravidelné lety do velkých měst, jako je Lucemburk, Berlín a Hamburk. To však nemění nic na skutečnosti, že letiště Zweibrücken provozovalo (jak se zdá) jen omezenou činnost, která nebyla nebo nemohla být zajištěna z letiště Saarbrücken. |
| --- | --- |

(277)

Komise mimoto nesouhlasí s tvrzením Německa, že se obě letiště vzájemně doplňují, místo aby spolu soutěžila. Za prvé, navzdory skutečnosti, že se obchodní modely obou letišť (jak se zdá) do jisté míry liší, je zřejmé, že hlavní činnost letiště Zweibrücken (prázdninové lety, zejména do destinací Antalya/Palma de Mallorca) zajišťuje také letiště Saarbrücken. Je pravdou, že se letiště Saarbrücken jinak soustředí na pravidelné lety do velkých měst, jako je Lucemburk, Berlín a Hamburk. To však nemění nic na skutečnosti, že letiště Zweibrücken provozovalo (jak se zdá) jen omezenou činnost, která nebyla nebo nemohla být zajištěna z letiště Saarbrücken.

| (278) | Komise rovněž konstatuje, že rozdíly v infrastruktuře, které mezi oběma letišti existují, nevylučují její zjištění, že letiště Zweibrücken představuje duplikaci letištní infrastruktury, která již existovala na letišti Saarbrücken. Ačkoli je pravda, že letiště Zweibrücken má delší přistávací a vzletovou dráhu, takže je vhodnější pro lety na dlouhé vzdálenosti a těžká nákladní letadla, tyto rozdíly nepostačují k odůvodnění existence dvou letišť v tak těsné blízkosti. Za prvé, jak je objasněno v 269. a 270.bodě odůvodnění, poptávku po nákladní letecké dopravě dostatečně uspokojují letiště Frankfurt-Hahn a Lucemburk, na nichž podle informací, které má Komise k dispozici, neexistují žádná omezení, pokud jde o hmotnost letadel. Německo za druhé neprokázalo, že letiště Saarbrücken nemohlo odbavit značný počet komerčních letů v rámci osobní dopravy, jež byly odbaveny z letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(278)

Komise rovněž konstatuje, že rozdíly v infrastruktuře, které mezi oběma letišti existují, nevylučují její zjištění, že letiště Zweibrücken představuje duplikaci letištní infrastruktury, která již existovala na letišti Saarbrücken. Ačkoli je pravda, že letiště Zweibrücken má delší přistávací a vzletovou dráhu, takže je vhodnější pro lety na dlouhé vzdálenosti a těžká nákladní letadla, tyto rozdíly nepostačují k odůvodnění existence dvou letišť v tak těsné blízkosti. Za prvé, jak je objasněno v 269. a 270.bodě odůvodnění, poptávku po nákladní letecké dopravě dostatečně uspokojují letiště Frankfurt-Hahn a Lucemburk, na nichž podle informací, které má Komise k dispozici, neexistují žádná omezení, pokud jde o hmotnost letadel. Německo za druhé neprokázalo, že letiště Saarbrücken nemohlo odbavit značný počet komerčních letů v rámci osobní dopravy, jež byly odbaveny z letiště Zweibrücken.

| (279) | Jelikož letiště Saarbrücken bylo před vstupem letiště Zweibrücken na trh zjevně schopno uspokojit poptávku po službách letecké dopravy, kterou nyní částečně převzalo letiště Zweibrücken, nemůže rozdíl v infrastruktuře odůvodnit duplikaci infrastruktury, která již existovala na letišti Saarbrücken. |
| --- | --- |

(279)

Jelikož letiště Saarbrücken bylo před vstupem letiště Zweibrücken na trh zjevně schopno uspokojit poptávku po službách letecké dopravy, kterou nyní částečně převzalo letiště Zweibrücken, nemůže rozdíl v infrastruktuře odůvodnit duplikaci infrastruktury, která již existovala na letišti Saarbrücken.

Závěr

Závěr

| (280) | Na základě skutečností a úvah, jež byly předloženy a projednány v 255.–279. bodě odůvodnění, Komise konstatuje, že investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG byla využita k vybudování nebo zachování infrastruktury, která představuje pouze duplikaci (neziskového) letiště v Saarbrückenu. Nelze tudíž mít za to, že tato investiční podpora přispěla k dosažení cíle společného zájmu. |
| --- | --- |

(280)

Na základě skutečností a úvah, jež byly předloženy a projednány v 255.–279. bodě odůvodnění, Komise konstatuje, že investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG byla využita k vybudování nebo zachování infrastruktury, která představuje pouze duplikaci (neziskového) letiště v Saarbrückenu. Nelze tudíž mít za to, že tato investiční podpora přispěla k dosažení cíle společného zájmu.

| (281) | Jelikož podmínky slučitelnosti (uvedené v 254. bodě odůvodnění) jsou kumulativní, nemusí Komise ostatní podmínky slučitelnosti posoudit. Nakolik tudíž investiční podpora představuje státní podporu, nelze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(281)

Jelikož podmínky slučitelnosti (uvedené v 254. bodě odůvodnění) jsou kumulativní, nemusí Komise ostatní podmínky slučitelnosti posoudit. Nakolik tudíž investiční podpora představuje státní podporu, nelze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

| (282) | Jelikož Německo neuvedlo a ani Komise nezjistila jiné důvody slučitelnosti, vyvozuje se závěr, že nakolik investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(282)

Jelikož Německo neuvedlo a ani Komise nezjistila jiné důvody slučitelnosti, vyvozuje se závěr, že nakolik investiční podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem.

7.1.3.4.   
  Slučitelnost provozní podpory podle pravidel týkajících se služeb obecného hospodářského zájmu

Slučitelnost provozní podpory podle pravidel týkajících se služeb obecného hospodářského zájmu

| (283) | Německo uvedlo, že veřejné financování v souvislosti s provozní podporou společností FGAZ/FZG je nutno považovat za slučitelné s vnitřním trhem jako vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy. |
| --- | --- |

(283)

Německo uvedlo, že veřejné financování v souvislosti s provozní podporou společností FGAZ/FZG je nutno považovat za slučitelné s vnitřním trhem jako vyrovnávací platbu za poskytování služby obecného hospodářského zájmu podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy.

| (284) | V čl. 106 odst. 2 Smlouvy, je stanoveno: „Podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.“ |
| --- | --- |

(284)

V čl. 106 odst. 2 Smlouvy, je stanoveno: „Podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu nebo ty, které mají povahu fiskálního monopolu, podléhají pravidlům obsaženým ve Smlouvách, zejména pravidlům hospodářské soutěže, pokud uplatnění těchto pravidel nebrání právně nebo fakticky plnění zvláštních úkolů, které jim byly svěřeny. Rozvoj obchodu nesmí být dotčen v míře, která by byla v rozporu se zájmem Unie.“

| (285) | Zmíněný článek obsahuje (částečnou) výjimku ze zákazu státních podpor, který je stanoven v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je-li podpora nezbytná a přiměřená, aby bylo zaručeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu za přijatelných hospodářských podmínek. |
| --- | --- |

(285)

Zmíněný článek obsahuje (částečnou) výjimku ze zákazu státních podpor, který je stanoven v čl. 107 odst. 1 Smlouvy, je-li podpora nezbytná a přiměřená, aby bylo zaručeno poskytování služby obecného hospodářského zájmu za přijatelných hospodářských podmínek.

| (286) | Do dne 31. ledna 2012 představovaly příslušné předpisy přijaté Komisí pro uplatnění výjimky podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby z roku 2005 (70) a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005. |
| --- | --- |

(286)

Do dne 31. ledna 2012 představovaly příslušné předpisy přijaté Komisí pro uplatnění výjimky podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy rámec Společenství pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby z roku 2005 (70) a rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

70

| (287) | Komise podotýká, že oba tyto nástroje vyžadují, aby byl dotyčný podnik pověřen skutečnou službou obecného hospodářského zájmu. Pověření provozovatele letiště úkoly veřejné služby musí být předmětem „jednoho nebo více oficiálních aktů“, které mimo jiné uvádějí „přesný charakter závazku veřejné služby“ (71). |
| --- | --- |

(287)

Komise podotýká, že oba tyto nástroje vyžadují, aby byl dotyčný podnik pověřen skutečnou službou obecného hospodářského zájmu. Pověření provozovatele letiště úkoly veřejné služby musí být předmětem „jednoho nebo více oficiálních aktů“, které mimo jiné uvádějí „přesný charakter závazku veřejné služby“ (71).

71

Skutečná služba obecného hospodářského zájmu

Skutečná služba obecného hospodářského zájmu

| (288) | Pokud jde za prvé o otázku, zda provozování letiště Zweibrücken představuje skutečnou službu obecného hospodářského zájmu, Komise připomíná, že k tomu, aby určitá činnost představovala službu obecného hospodářského zájmu, by tato činnost měla mít zvláštní rysy ve srovnání s běžnými hospodářskými činnostmi a že sledovaným cílem obecného zájmu nemůže být pouze rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (72). Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že takováto situace může nastat pouze tehdy, pokud by část oblasti, která by byla letištěm obsluhována, byla bez letiště od zbytku Unie izolována v takové míře, že by to narušovalo její sociální a hospodářský rozvoj (73). |
| --- | --- |

(288)

Pokud jde za prvé o otázku, zda provozování letiště Zweibrücken představuje skutečnou službu obecného hospodářského zájmu, Komise připomíná, že k tomu, aby určitá činnost představovala službu obecného hospodářského zájmu, by tato činnost měla mít zvláštní rysy ve srovnání s běžnými hospodářskými činnostmi a že sledovaným cílem obecného zájmu nemůže být pouze rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, jak je stanoveno v čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy (72). Vzhledem k uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že takováto situace může nastat pouze tehdy, pokud by část oblasti, která by byla letištěm obsluhována, byla bez letiště od zbytku Unie izolována v takové míře, že by to narušovalo její sociální a hospodářský rozvoj (73).

72

73

| (289) | Komise se rovněž domnívá, že mezi náležitým vymezením služby obecného hospodářského zájmu a otázkou, zda veřejné financování letiště (investičních i provozních nákladů) přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, existuje určité překrývání. Komise v 257. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění připomenula, že veřejné financování, které vede k duplikaci letištní infrastruktury v daném regionu, nelze pokládat za příspěvek k dosažení cíle společného zájmu (viz rovněž 294. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Komise také připomíná, že celkový provoz letiště lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu pouze tehdy, „pokud by část oblasti, která by byla letištěm obsluhována, byla bez letiště od zbytku Unie izolována v takové míře, že by to narušovalo její sociální a hospodářský rozvoj“ (74). Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že provozování letiště, které představuje duplikaci jiného letiště v témže regionu, nelze pokládat za skutečnou službu obecného hospodářského zájmu (75). |
| --- | --- |

(289)

Komise se rovněž domnívá, že mezi náležitým vymezením služby obecného hospodářského zájmu a otázkou, zda veřejné financování letiště (investičních i provozních nákladů) přispívá k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu, existuje určité překrývání. Komise v 257. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění připomenula, že veřejné financování, které vede k duplikaci letištní infrastruktury v daném regionu, nelze pokládat za příspěvek k dosažení cíle společného zájmu (viz rovněž 294. bod odůvodnění a následující body odůvodnění). Komise také připomíná, že celkový provoz letiště lze považovat za službu obecného hospodářského zájmu pouze tehdy, „pokud by část oblasti, která by byla letištěm obsluhována, byla bez letiště od zbytku Unie izolována v takové míře, že by to narušovalo její sociální a hospodářský rozvoj“ (74). Vzhledem k těmto skutečnostem se Komise domnívá, že provozování letiště, které představuje duplikaci jiného letiště v témže regionu, nelze pokládat za skutečnou službu obecného hospodářského zájmu (75).

74

75

| (290) | Komise dospěla k závěru, že nakolik veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož představuje duplikaci existující infrastruktury. Komise obdobně konstatuje, že provozování letiště Zweibrücken nepředstavuje skutečnou službu obecného hospodářského zájmu. Pokud se Německo domnívá, že provozování letiště Zweibrücken představuje službu obecného hospodářského zájmu, dopustilo se ve vymezení služby obecného hospodářského zájmu zjevné chyby (76). |
| --- | --- |

(290)

Komise dospěla k závěru, že nakolik veřejné financování infrastruktury na letišti Zweibrücken představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem, jelikož představuje duplikaci existující infrastruktury. Komise obdobně konstatuje, že provozování letiště Zweibrücken nepředstavuje skutečnou službu obecného hospodářského zájmu. Pokud se Německo domnívá, že provozování letiště Zweibrücken představuje službu obecného hospodářského zájmu, dopustilo se ve vymezení služby obecného hospodářského zájmu zjevné chyby (76).

76

Pověřovací akt

Pověřovací akt

| (291) | Komise za druhé konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG každopádně nebyly skutečně pověřeny provozováním letiště Zweibrücken jakožto službou obecného hospodářského zájmu. Co se týká pověřovacích aktů, Německo odkázalo pouze na obecnou provozní licenci letiště a jeho „povinnost týkající se provozování letiště“ podle § 45 LuftVZO. Komise podotýká, že podle Německa bylo uložení povinnosti týkající se provozování letiště výsledkem přeměny letiště Zweibrücken z „polního letiště“ na „letiště“ ve smyslu § 49 a § 38 LuftVZO (77). K této přeměně však došlo teprve počátkem roku 2010, což znamená, že pro dobu, která je předmětem šetření v daném případě (2000–2009), nelze z § 45 LuftVZO pověření odvodit. |
| --- | --- |

(291)

Komise za druhé konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG každopádně nebyly skutečně pověřeny provozováním letiště Zweibrücken jakožto službou obecného hospodářského zájmu. Co se týká pověřovacích aktů, Německo odkázalo pouze na obecnou provozní licenci letiště a jeho „povinnost týkající se provozování letiště“ podle § 45 LuftVZO. Komise podotýká, že podle Německa bylo uložení povinnosti týkající se provozování letiště výsledkem přeměny letiště Zweibrücken z „polního letiště“ na „letiště“ ve smyslu § 49 a § 38 LuftVZO (77). K této přeměně však došlo teprve počátkem roku 2010, což znamená, že pro dobu, která je předmětem šetření v daném případě (2000–2009), nelze z § 45 LuftVZO pověření odvodit.

povinnost týkající se provozování letiště

LuftVZO

polního letiště

letiště

LuftVZO

77

LuftVZO

| (292) | Německo taktéž uvedlo, že „k obecnému oficiálnímu pověření společnosti FZG službou obecného hospodářského zájmu kromě provozní licence a zařazení do projektu spolkové země Porýní-Falc týkajícího se přeměny nedošlo“. Jelikož Německo neobjasnilo, jak může samotná provozní licence představovat řádný pověřovací akt, který splňuje požadavky uvedené v 287. bodě odůvodnění, nebo jak může zařazení do projektu přeměny představovat skutečné pověření, Komise konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG nebyly řádně pověřeny skutečnou službou obecného hospodářského zájmu. |
| --- | --- |

(292)

Německo taktéž uvedlo, že „k obecnému oficiálnímu pověření společnosti FZG službou obecného hospodářského zájmu kromě provozní licence a zařazení do projektu spolkové země Porýní-Falc týkajícího se přeměny nedošlo“. Jelikož Německo neobjasnilo, jak může samotná provozní licence představovat řádný pověřovací akt, který splňuje požadavky uvedené v 287. bodě odůvodnění, nebo jak může zařazení do projektu přeměny představovat skutečné pověření, Komise konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG nebyly řádně pověřeny skutečnou službou obecného hospodářského zájmu.

| (293) | Z důvodů uvedených v 288. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se proto vyvozuje závěr, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG, jež představuje provozní podporu, nelze pokládat za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu, která je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(293)

Z důvodů uvedených v 288. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění se proto vyvozuje závěr, že veřejné financování poskytnuté společnostem FGAZ/FZG, jež představuje provozní podporu, nelze pokládat za vyrovnávací platbu za službu obecného hospodářského zájmu, která je slučitelná s vnitřním trhem.

7.1.3.5.   
  Slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

Slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014

| (294) | V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory. |
| --- | --- |

(294)

V oddíle 5.1 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 jsou stanovena kritéria, která bude Komise používat při posouzení slučitelnosti provozní podpory s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Podle bodu 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 bude Komise uplatňovat tato kritéria na všechny případy týkající se provozní podpory letiště, včetně podaných oznámení a protiprávní neoznámené podpory.

| (295) | Protiprávní provozní podpora poskytnutá přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky (78):






  a) | příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (79); |
| --- | --- | --- |

(295)

Protiprávní provozní podpora poskytnutá přede dnem použitelnosti pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 může být prohlášena za slučitelnou do plné výše nepokrytých provozních nákladů, pokud jsou splněny tyto podmínky (78):

78

a)

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu: tato podmínka je splněna mimo jiné tehdy, pokud podpora zvyšuje mobilitu občanů Unie a propojení regionů nebo napomáhá regionálnímu rozvoji (79);

příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

79

| b) | potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (80); |
| --- | --- |

b)

potřeba státního zásahu: podpora musí být zaměřena na situace, v nichž může přinést materiální zlepšení, které trh sám není schopen poskytnout (80);

potřeba státního zásahu

80

| c) | existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (81); |
| --- | --- |

c)

existence motivačního účinku: tato podmínka je splněna, je-li pravděpodobné, že by se při neexistenci provozní podpory a s ohledem na možné poskytnutí investiční podpory a objem přepravy výrazně snížil objem činnosti dotyčného letiště (81);

existence motivačního účinku

81

| d) | přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (82); |
| --- | --- |

d)

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum): aby byla provozní podpora letištím přiměřená, musí být omezena na minimum potřebné k uskutečnění podporované činnosti (82);

přiměřenost výše podpory (podpora omezená na nezbytné minimum)

82

| e) | zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (83). |
| --- | --- |

e)

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod (83).

zamezení nežádoucím negativním účinkům na hospodářskou soutěž a obchod

83

a)   Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

Příspěvek k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu

| (296) | V bodě 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je objasněno, že „duplikace neziskových letišť nepřispívá k cíli společného zájmu“. Komise se domnívá, že tvrzení uvedená v 259. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění ohledně slučitelnosti investiční podpory ve prospěch společností FGAZ/FZG podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jsou stejně tak použitelná i na slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Z tohoto důvodu Komise konstatuje, že provozní podpora poskytnutá společnostem FGAZ/FZG představuje pouze duplikaci neziskového letiště, nepřispívá proto k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu. Nakolik provozní podpora pro společnosti FGAZ/FZG představuje státní podporu, nelze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. |
| --- | --- |

(296)

V bodě 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 je objasněno, že „duplikace neziskových letišť nepřispívá k cíli společného zájmu“. Komise se domnívá, že tvrzení uvedená v 259. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění ohledně slučitelnosti investiční podpory ve prospěch společností FGAZ/FZG podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 jsou stejně tak použitelná i na slučitelnost provozní podpory podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Z tohoto důvodu Komise konstatuje, že provozní podpora poskytnutá společnostem FGAZ/FZG představuje pouze duplikaci neziskového letiště, nepřispívá proto k dosažení jasně vymezeného cíle společného zájmu. Nakolik provozní podpora pro společnosti FGAZ/FZG představuje státní podporu, nelze tuto podporu považovat za slučitelnou s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy.

duplikace neziskových letišť nepřispívá k cíli společného zájmu

Závěr

Závěr

| (297) | Komise dospěla k závěru, že provozní podpora poskytnutá společnostem FGAZ/FZG není slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy ani podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Jelikož Německo nepředložilo a ani Komise nezjistila jiné důvody slučitelnosti, vyvozuje se tudíž závěr, že nakolik provozní podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(297)

Komise dospěla k závěru, že provozní podpora poskytnutá společnostem FGAZ/FZG není slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy ani podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy. Jelikož Německo nepředložilo a ani Komise nezjistila jiné důvody slučitelnosti, vyvozuje se tudíž závěr, že nakolik provozní podpora ve prospěch společností FGAZ/FZG představuje státní podporu, není tato podpora slučitelná s vnitřním trhem.

7.2.   MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

MOŽNÁ PODPORA V SOUVISLOSTI S BANKOVNÍM ÚVĚREM A PŘÍSTUPEM KE SDRUŽENÉ HOTOVOSTI SPOLKOVÉ ZEMĚ PORÝNÍ-FALC

7.2.1.   EXISTENCE PODPORY

7.2.1.1.   
  Hospodářská činnost a pojem podnik

Hospodářská činnost a pojem podnik

| (298) | Z důvodů uvedených v 173. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je třeba společnosti FGAZ/FZG považovat za podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. |
| --- | --- |

(298)

Z důvodů uvedených v 173. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění je třeba společnosti FGAZ/FZG považovat za podnik ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.

7.2.1.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (299) | Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu. |
| --- | --- |

(299)

Aby dotyčné opatření představovalo státní podporu, musí být financováno ze státních prostředků a rozhodnutí o provedení opatření musí být přičitatelné státu.

| (300) | Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (84). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (85). |
| --- | --- |

(300)

Pojem státní podpory se vztahuje na jakoukoli výhodu poskytnutou ze státních prostředků samotným státem nebo zprostředkujícím subjektem jednajícím na základě pravomocí, které mu byly svěřeny (84). Zdroje místních orgánů představují pro účely použití článku 107 Smlouvy státní prostředky (85).

84

85

100 % státní záruka

100 % státní záruka

| (301) | Státní záruky znamenají možnou ztrátu státních prostředků. Jelikož 100 % státní záruku vydala přímo spolková země Porýní-Falc, byla tato záruka poskytnuta ze státních prostředků a lze ji rovněž přičíst státu. |
| --- | --- |

(301)

Státní záruky znamenají možnou ztrátu státních prostředků. Jelikož 100 % státní záruku vydala přímo spolková země Porýní-Falc, byla tato záruka poskytnuta ze státních prostředků a lze ji rovněž přičíst státu.

Sdružená hotovost spolkové země

Sdružená hotovost spolkové země

| (302) | Německo uvedlo, že sdružená hotovost spolkové země Porýní-Falc není financována přímo z veřejného rozpočtu spolkové země. Německo tvrdilo, že veškeré finanční prostředky ve sdružené hotovosti pocházejí od zúčastněných podniků, nebo jsou získány ve formě úvěrů na kapitálovém trhu. |
| --- | --- |

(302)

Německo uvedlo, že sdružená hotovost spolkové země Porýní-Falc není financována přímo z veřejného rozpočtu spolkové země. Německo tvrdilo, že veškeré finanční prostředky ve sdružené hotovosti pocházejí od zúčastněných podniků, nebo jsou získány ve formě úvěrů na kapitálovém trhu.

| (303) | Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad prostředky ve sdružené hotovosti přímou či nepřímou kontrolu, což znamená, že se jedná o státní prostředky. Přístup ke sdružené hotovosti mají za prvé pouze podniky, v nichž má spolková země Porýní-Falc většinový podíl (nejméně 50 %). Vzhledem ke skutečnosti, že většinovým vlastníkem těchto podniků je stát, jedná se jednoznačně o veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (86). Jelikož jsou všechny zúčastněné podniky veřejnými podniky, jejich zdroje představují státní prostředky. Samotná tato skutečnost znamená, že finanční prostředky ve sdružené hotovosti představují státní prostředky, pokud jsou tvořeny vklady zúčastněných podniků. |
| --- | --- |

(303)

Komise se domnívá, že v daném případě měl stát v rozhodné době nad prostředky ve sdružené hotovosti přímou či nepřímou kontrolu, což znamená, že se jedná o státní prostředky. Přístup ke sdružené hotovosti mají za prvé pouze podniky, v nichž má spolková země Porýní-Falc většinový podíl (nejméně 50 %). Vzhledem ke skutečnosti, že většinovým vlastníkem těchto podniků je stát, jedná se jednoznačně o veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice Komise 2006/111/ES (86). Jelikož jsou všechny zúčastněné podniky veřejnými podniky, jejich zdroje představují státní prostředky. Samotná tato skutečnost znamená, že finanční prostředky ve sdružené hotovosti představují státní prostředky, pokud jsou tvořeny vklady zúčastněných podniků.

86

| (304) | Za druhé, jestliže vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti nepostačují k pokrytí potřeby likvidity u určitého účastníka, získá spolková země Porýní-Falc krátkodobé financování na finančním trhu vlastním jménem a převede tyto finanční prostředky na podniky, které mají ke sdružené hotovosti přístup. Jelikož spolková země pořizuje potřebné úvěry vlastním jménem, je třeba mít za to, že i takto získané finanční prostředky představují státní prostředky. |
| --- | --- |

(304)

Za druhé, jestliže vklady zúčastněných podniků do sdružené hotovosti nepostačují k pokrytí potřeby likvidity u určitého účastníka, získá spolková země Porýní-Falc krátkodobé financování na finančním trhu vlastním jménem a převede tyto finanční prostředky na podniky, které mají ke sdružené hotovosti přístup. Jelikož spolková země pořizuje potřebné úvěry vlastním jménem, je třeba mít za to, že i takto získané finanční prostředky představují státní prostředky.

| (305) | Komise se tudíž domnívá, že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti jsou financovány ze státních prostředků, jelikož vklady zúčastněných podniků i úvěry pořízené spolkovou zemí k odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti představují státní prostředky. |
| --- | --- |

(305)

Komise se tudíž domnívá, že finanční prostředky poskytnuté ze sdružené hotovosti jsou financovány ze státních prostředků, jelikož vklady zúčastněných podniků i úvěry pořízené spolkovou zemí k odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti představují státní prostředky.

| (306) | Mimoto je zřejmé, že spolková země má nad fungováním sdružené hotovosti rozsáhlou kontrolu, takže financování poskytnuté zúčastněným podnikům lze přičíst státu. Komise za prvé podotýká, že smlouva o přístupu ke sdružené hotovosti je uzavřena mezi spolkovou zemí a dotyčnými podniky. Rozhodnutí o umožnění přístupu dotyčného podniku ke sdružené hotovosti přijímá tudíž přímo spolková země. Spolková země rozhoduje rovněž o maximální částce, kterou může zúčastněný podnik ze sdružené hotovosti čerpat ve formě úvěrové linky. Spolková země Porýní-Falc mimoto přímo řídí každodenní operace v rámci sdružené hotovosti prostřednictvím „Landeshauptkasse“, což je instituce Ministerstva financí spolkové země Porýní-Falc. „Landeshauptkasse“ rovněž oficiálně zastupuje spolkovou zemi při získávání finančních prostředků na trhu za účelem odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti. |
| --- | --- |

(306)

Mimoto je zřejmé, že spolková země má nad fungováním sdružené hotovosti rozsáhlou kontrolu, takže financování poskytnuté zúčastněným podnikům lze přičíst státu. Komise za prvé podotýká, že smlouva o přístupu ke sdružené hotovosti je uzavřena mezi spolkovou zemí a dotyčnými podniky. Rozhodnutí o umožnění přístupu dotyčného podniku ke sdružené hotovosti přijímá tudíž přímo spolková země. Spolková země rozhoduje rovněž o maximální částce, kterou může zúčastněný podnik ze sdružené hotovosti čerpat ve formě úvěrové linky. Spolková země Porýní-Falc mimoto přímo řídí každodenní operace v rámci sdružené hotovosti prostřednictvím „Landeshauptkasse“, což je instituce Ministerstva financí spolkové země Porýní-Falc. „Landeshauptkasse“ rovněž oficiálně zastupuje spolkovou zemi při získávání finančních prostředků na trhu za účelem odstranění nedostatku likvidity ve sdružené hotovosti.

Landeshauptkasse

Landeshauptkasse

| (307) | Na základě těchto prvků se zdá, že stát může přímo kontrolovat činnosti v souvislosti se sdruženou hotovostí, přičemž nejdůležitější otázkou je to, který podnik se může zúčastnit a jaká individuální úvěrová linka bude jednotlivým zúčastněným podnikům poskytnuta. Rozhodnutí týkající se přístupu ke sdružené hotovosti a míry účasti lze tudíž přičíst státu. |
| --- | --- |

(307)

Na základě těchto prvků se zdá, že stát může přímo kontrolovat činnosti v souvislosti se sdruženou hotovostí, přičemž nejdůležitější otázkou je to, který podnik se může zúčastnit a jaká individuální úvěrová linka bude jednotlivým zúčastněným podnikům poskytnuta. Rozhodnutí týkající se přístupu ke sdružené hotovosti a míry účasti lze tudíž přičíst státu.

Úvěr poskytnutý společností Sparkasse Südwestpfalz

Úvěr poskytnutý společností Sparkasse Südwestpfalz

| (308) | Co se týká samotného úvěru, Komise uznává, že společnost Sparkasse Südwestpfalz je nezávislá banka, která přijímá rozhodnutí o poskytnutí úvěrů v rámci vlastní odpovědnosti. Neexistují jednoznačné náznaky toho, že rozhodnutí o poskytnutí úvěru společnostem FGAZ/FZG lze přičíst státu. Komise proto usuzuje, že opatření nelze přičíst státu. |
| --- | --- |

(308)

Co se týká samotného úvěru, Komise uznává, že společnost Sparkasse Südwestpfalz je nezávislá banka, která přijímá rozhodnutí o poskytnutí úvěrů v rámci vlastní odpovědnosti. Neexistují jednoznačné náznaky toho, že rozhodnutí o poskytnutí úvěru společnostem FGAZ/FZG lze přičíst státu. Komise proto usuzuje, že opatření nelze přičíst státu.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.1.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

100 % státní záruka

100 % státní záruka

| (309) | Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách nepředstavuje individuální státní záruka podporu v případě, jsou-li splněny všechny tyto podmínky: „a) dlužník nemá finanční potíže [...], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit; [...] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku [...]; d) za záruku se platí běžná tržní cena [...]“. |
| --- | --- |

(309)

Podle bodu 3.2 sdělení o zárukách nepředstavuje individuální státní záruka podporu v případě, jsou-li splněny všechny tyto podmínky: „a) dlužník nemá finanční potíže [...], b) rozsah poskytnuté záruky lze náležitě změřit; [...] c) záruka nepokrývá více než 80 % nesplacené půjčky nebo jiného finančního závazku [...]; d) za záruku se platí běžná tržní cena [...]“.

| (310) | V daném případě poskytla spolková země Porýní-Falc 100 % záruku s cílem zajistit úvěr ve prospěch společností FGAZ/FZG, záruka tudíž překračuje prahovou hodnotu ve výši 80 % nesplacené půjčky. Jak je objasněno níže, za záruku se rovněž neplatí běžná tržní cena. Záruka proto jednoznačně zahrnuje výhodu. |
| --- | --- |

(310)

V daném případě poskytla spolková země Porýní-Falc 100 % záruku s cílem zajistit úvěr ve prospěch společností FGAZ/FZG, záruka tudíž překračuje prahovou hodnotu ve výši 80 % nesplacené půjčky. Jak je objasněno níže, za záruku se rovněž neplatí běžná tržní cena. Záruka proto jednoznačně zahrnuje výhodu.

| (311) | Podle bodu 4.2 druhého pododstavce sdělení o zárukách lze výhodu vypočítat jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro společnosti FGAZ/FZG platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie. |
| --- | --- |

(311)

Podle bodu 4.2 druhého pododstavce sdělení o zárukách lze výhodu vypočítat jako rozdíl mezi zvláštní tržní úrokovou mírou, která by pro společnosti FGAZ/FZG platila bez záruky, a sazbou získanou na základě státní záruky po odečtení zaplacené prémie.

| (312) | Co se týká záruky, kterou vydala spolková země, Komise připomíná, že společnosti FGAZ/FZG tuto 100 % záruku získaly bezplatně a bez kolaterálu. Je zřejmé, že za běžných tržních podmínek by společnosti FGAZ/FZG musely zaplatit prémii, aby od třetí osoby získaly záruku za své úvěry. |
| --- | --- |

(312)

Co se týká záruky, kterou vydala spolková země, Komise připomíná, že společnosti FGAZ/FZG tuto 100 % záruku získaly bezplatně a bez kolaterálu. Je zřejmé, že za běžných tržních podmínek by společnosti FGAZ/FZG musely zaplatit prémii, aby od třetí osoby získaly záruku za své úvěry.

| (313) | Jelikož společnosti FGAZ/FZG nemusely prémii platit, byla jim poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by jinak na trhu nezískaly. Částka této výhody odpovídá prémii, kterou by společnosti FGAZ/FZG musely zaplatit za běžných tržních podmínek. |
| --- | --- |

(313)

Jelikož společnosti FGAZ/FZG nemusely prémii platit, byla jim poskytnuta hospodářská výhoda, kterou by jinak na trhu nezískaly. Částka této výhody odpovídá prémii, kterou by společnosti FGAZ/FZG musely zaplatit za běžných tržních podmínek.

Sdružená hotovost spolkové země

Sdružená hotovost spolkové země

| (314) | Co se týká přístupu společností FGAZ/FZG ke sdružené hotovosti, Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: společnost FGAZ požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Účtovanými úrokovými sazbami jsou tržní sazby pro pohotové peníze, a to ve výši, která je dostupná pro samotnou spolkovou zemi. Pokud vklady zúčastněných podniků nepostačují k pokrytí požadavku, doplní spolková země sdruženou hotovost prostřednictvím úvěrů, které pořizuje vlastním jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. dceřiným podnikům spolkové země, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země, aniž by se posuzovala jejich schopnost splácet úvěr. Komise mimoto podotýká, že toto financování mají podniky k dispozici na neomezenou dobu. |
| --- | --- |

(314)

Co se týká přístupu společností FGAZ/FZG ke sdružené hotovosti, Německo objasnilo, že sdružená hotovost funguje následovně: společnost FGAZ požádá o finanční prostředky ze sdružené hotovosti, aby zajistila likviditu, a spolková země tyto prostředky poskytne ze sdružené hotovosti. Účtovanými úrokovými sazbami jsou tržní sazby pro pohotové peníze, a to ve výši, která je dostupná pro samotnou spolkovou zemi. Pokud vklady zúčastněných podniků nepostačují k pokrytí požadavku, doplní spolková země sdruženou hotovost prostřednictvím úvěrů, které pořizuje vlastním jménem. Německo rovněž objasnilo, že spolková země v zásadě přenáší podmínky, jež získá na kapitálovém trhu, na subjekty, které mají ke sdružené hotovosti přístup, čímž účastníkům, tj. dceřiným podnikům spolkové země, umožňuje refinancovat se za stejných podmínek jako spolková země, aniž by se posuzovala jejich schopnost splácet úvěr. Komise mimoto podotýká, že toto financování mají podniky k dispozici na neomezenou dobu.

| (315) | Na základě tohoto mechanismu je společnosti FGAZ poskytnuta výhoda v případě, jsou-li podmínky, za nichž spolková země poskytuje úvěry ze sdružené hotovosti, příznivější než podmínky, které by společnost FGAZ mohla získat na trhu. Podmínky pro čerpání úvěrů ze sdružené hotovosti jsou stejné jako podmínky, které při refinancování platí pro spolkovou zemi. Jelikož spolková země může jakožto orgán veřejné moci pořizovat úvěry s velmi příznivými sazbami (poněvadž riziko selhání prakticky neexistuje), má Komise za to, že sazba, za níž může společnost FGAZ získat úvěr ze sdružené hotovosti, je příznivější, než by byla jinak schopna získat. Společnost FGAZ nemusí mimoto za tyto úvěry poskytovat kolaterál a nebere se v potaz její finanční situace/schopnost splácet úvěr. Tím, že spolková země umožnila společnosti FGAZ přístup ke sdružené hotovosti, poskytla podniku FGAZ/FZG hospodářskou výhodu (87). |
| --- | --- |

(315)

Na základě tohoto mechanismu je společnosti FGAZ poskytnuta výhoda v případě, jsou-li podmínky, za nichž spolková země poskytuje úvěry ze sdružené hotovosti, příznivější než podmínky, které by společnost FGAZ mohla získat na trhu. Podmínky pro čerpání úvěrů ze sdružené hotovosti jsou stejné jako podmínky, které při refinancování platí pro spolkovou zemi. Jelikož spolková země může jakožto orgán veřejné moci pořizovat úvěry s velmi příznivými sazbami (poněvadž riziko selhání prakticky neexistuje), má Komise za to, že sazba, za níž může společnost FGAZ získat úvěr ze sdružené hotovosti, je příznivější, než by byla jinak schopna získat. Společnost FGAZ nemusí mimoto za tyto úvěry poskytovat kolaterál a nebere se v potaz její finanční situace/schopnost splácet úvěr. Tím, že spolková země umožnila společnosti FGAZ přístup ke sdružené hotovosti, poskytla podniku FGAZ/FZG hospodářskou výhodu (87).

87

7.2.1.4.   
  Selektivita

Selektivita

| (316) | Jelikož 100 % záruka a právo na přístup ke sdružené hotovosti byly poskytnuty pouze společnostem FGAZ/FZG (a v případě sdružené hotovosti i dalším podnikům, v nichž spolková země vlastní většinový podíl), je nutno mít za to, že obě opatření jsou selektivní. |
| --- | --- |

(316)

Jelikož 100 % záruka a právo na přístup ke sdružené hotovosti byly poskytnuty pouze společnostem FGAZ/FZG (a v případě sdružené hotovosti i dalším podnikům, v nichž spolková země vlastní většinový podíl), je nutno mít za to, že obě opatření jsou selektivní.

7.2.1.5.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (317) | Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 233. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnostem FGAZ/FZG může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(317)

Z týchž důvodů, jaké byly uvedeny v 233. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, se Komise domnívá, že selektivní hospodářská výhoda poskytnutá společnostem FGAZ/FZG může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

7.2.1.6.   
  Závěr

Závěr

| (318) | Komise závěrem konstatuje, že spolková země tím, že společnostem FGAZ/FZG poskytla bezplatně 100 % záruku za úvěr a společnosti FGAZ umožnila přístup ke sdružené hotovosti, poskytla společnostem FGAZ/FZG státní podporu. |
| --- | --- |

(318)

Komise závěrem konstatuje, že spolková země tím, že společnostem FGAZ/FZG poskytla bezplatně 100 % záruku za úvěr a společnosti FGAZ umožnila přístup ke sdružené hotovosti, poskytla společnostem FGAZ/FZG státní podporu.

| (319) | Komise dospěla rovněž k závěru, že úvěr poskytnutý společností Sparkasse Südwestpfalz státní podporu nepředstavuje. |
| --- | --- |

(319)

Komise dospěla rovněž k závěru, že úvěr poskytnutý společností Sparkasse Südwestpfalz státní podporu nepředstavuje.

Sparkasse Südwestpfalz

7.2.2.   SLUČITELNOST

| (320) | Komise se domnívá, že úvahy týkající se slučitelnosti, které byly uvedeny v 248. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění a v 283. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění s ohledem na státní podporu ve formě přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, platí i pro státní podporu ve formě záruky a přístupu ke sdružené hotovosti. Komise tudíž konstatuje, že státní podpora, která byla společnostem FGAZ/FZG poskytnuta prostřednictvím 100 % záruky vydané bezplatně a přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země, není slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(320)

Komise se domnívá, že úvahy týkající se slučitelnosti, které byly uvedeny v 248. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění a v 283. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění s ohledem na státní podporu ve formě přímých investičních grantů a každoročních kapitálových injekcí, platí i pro státní podporu ve formě záruky a přístupu ke sdružené hotovosti. Komise tudíž konstatuje, že státní podpora, která byla společnostem FGAZ/FZG poskytnuta prostřednictvím 100 % záruky vydané bezplatně a přístupu ke sdružené hotovosti spolkové země, není slučitelná s vnitřním trhem.

7.3.   SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ A DOHODA O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH UZAVŘENÁ SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR

SLEVY Z LETIŠTNÍCH POPLATKŮ A DOHODA O MARKETINGOVÝCH SLUŽBÁCH UZAVŘENÁ SE SPOLEČNOSTÍ RYANAIR

7.3.1.   EXISTENCE PODPORY

7.3.1.1.   
  Hospodářská činnost a pojem podnik

Hospodářská činnost a pojem podnik

| (321) | Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Je proto třeba analyzovat, zda ujednání mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytla zmíněným společnostem hospodářskou výhodu, pokud je lze přičíst státu a pokud zahrnují převod státních prostředků. |
| --- | --- |

(321)

Poskytováním služeb letecké dopravy vykonávají letecké společnosti hospodářskou činnost, představují tudíž podniky ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy. Je proto třeba analyzovat, zda ujednání mezi leteckými společnostmi a dotyčným letištěm poskytla zmíněným společnostem hospodářskou výhodu, pokud je lze přičíst státu a pokud zahrnují převod státních prostředků.

7.3.1.2.   
  Státní prostředky a přičitatelnost státu

Státní prostředky a přičitatelnost státu

| (322) | Opatření musí být přičitatelné státu a musí být provedeno ze státních prostředků. Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine (88) konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky. V souladu s rozhodovací praxí Komise se proto usuzuje, že bez ohledu na skutečnost, zda je veřejný podnik ztrátový nebo ziskový, je třeba veškeré jeho zdroje pokládat za státní prostředky (89). |
| --- | --- |

(322)

Opatření musí být přičitatelné státu a musí být provedeno ze státních prostředků. Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine (88) konstatoval, že zdroje podniku soukromého práva, který je většinově ve veřejném vlastnictví, představují státní prostředky. V souladu s rozhodovací praxí Komise se proto usuzuje, že bez ohledu na skutečnost, zda je veřejný podnik ztrátový nebo ziskový, je třeba veškeré jeho zdroje pokládat za státní prostředky (89).

88

89

| (323) | Co se týká přičitatelnosti, Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine dále uvedl, že skutečnost, že stát nebo státní subjekt je jediným nebo většinovým akcionářem podniku, nepostačuje k vyvození závěru, že převod prostředků ze strany tohoto podniku lze přičíst veřejným akcionářům (90). Podle Soudního dvora nelze ani v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv na jeho činnost, automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává, jelikož veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechal, jednat s větší či menší nezávislostí. |
| --- | --- |

(323)

Co se týká přičitatelnosti, Soudní dvůr v rozsudku ve věci Stardust Marine dále uvedl, že skutečnost, že stát nebo státní subjekt je jediným nebo většinovým akcionářem podniku, nepostačuje k vyvození závěru, že převod prostředků ze strany tohoto podniku lze přičíst veřejným akcionářům (90). Podle Soudního dvora nelze ani v případě, že stát může kontrolovat veřejný podnik a vykonávat rozhodující vliv na jeho činnost, automaticky předpokládat, že tuto kontrolu v konkrétním případě skutečně vykonává, jelikož veřejný podnik může v závislosti na míře samostatnosti, kterou mu stát ponechal, jednat s větší či menší nezávislostí.

90

| (324) | Podle Soudního dvora jsou možné ukazatele, od nichž lze odvodit přičitatelnost státu, tyto (91):






  a) | fakt, že dotyčný subjekt nemohl přijmout sporné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky orgánů veřejné moci; |
| --- | --- | --- |

(324)

Podle Soudního dvora jsou možné ukazatele, od nichž lze odvodit přičitatelnost státu, tyto (91):

91

a)

fakt, že dotyčný subjekt nemohl přijmout sporné rozhodnutí, aniž by zohlednil požadavky orgánů veřejné moci;

| b) | skutečnost, že podnik musel zohlednit směrnice vydané orgány veřejné moci; |
| --- | --- |

b)

skutečnost, že podnik musel zohlednit směrnice vydané orgány veřejné moci;

| c) | začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy; |
| --- | --- |

c)

začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy;

| d) | povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty; |
| --- | --- |

d)

povaha činností podniku a jejich výkon na trhu v rámci běžných podmínek hospodářské soutěže se soukromými subjekty;

| e) | právní postavení podniku; |
| --- | --- |

e)

právní postavení podniku;

| f) | intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku; |
| --- | --- |

f)

intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci nad vedením podniku;

| g) | jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky. |
| --- | --- |

g)

jakýkoliv jiný ukazatel, který by svědčil o účasti orgánů veřejné moci na přijetí dotyčného opatření nebo o nepravděpodobnosti toho, že se přijetí neúčastnily, s ohledem na rozsah tohoto opatření, jeho obsah nebo podmínky.

Státní prostředky

Státní prostředky

| (325) | Komise podotýká, že společnosti FGAZ/FZG jsou zcela ve vlastnictví státu, přičemž 50 % podíl vlastní spolková země Porýní-Falc a 50 % podíl je ve vlastnictví svazu ZEF. Společnosti FGAZ/FZG je tudíž nutno pokládat za veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES. Lze mít za to, že stát jakožto jediný akcionář společností FGAZ/FZG a jakožto subjekt, který jmenuje (totožné) dozorčí rady společností FGAZ/FZG (které zase jmenují představenstvo), vykonává rozhodující vliv na společnosti FGAZ/FZG a může kontrolovat jejich zdroje. Jakákoli výhoda poskytnutá z prostředků společností FGAZ/FZG znamená ztrátu státních prostředků, představuje tudíž převod státních prostředků. |
| --- | --- |

(325)

Komise podotýká, že společnosti FGAZ/FZG jsou zcela ve vlastnictví státu, přičemž 50 % podíl vlastní spolková země Porýní-Falc a 50 % podíl je ve vlastnictví svazu ZEF. Společnosti FGAZ/FZG je tudíž nutno pokládat za veřejné podniky ve smyslu čl. 2 písm. b) směrnice 2006/111/ES. Lze mít za to, že stát jakožto jediný akcionář společností FGAZ/FZG a jakožto subjekt, který jmenuje (totožné) dozorčí rady společností FGAZ/FZG (které zase jmenují představenstvo), vykonává rozhodující vliv na společnosti FGAZ/FZG a může kontrolovat jejich zdroje. Jakákoli výhoda poskytnutá z prostředků společností FGAZ/FZG znamená ztrátu státních prostředků, představuje tudíž převod státních prostředků.

Přičitatelnost

Přičitatelnost

| (326) | Ačkoliv Německo tvrdilo, že uzavření smluv mezi leteckými společnostmi a společností FZG nelze přičíst státu, uznalo, že se stát – zastoupený spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF – na něm podílel nepřímo, konkrétně prostřednictvím svých zástupců v dozorčí radě mateřského podniku společnosti FZG, tj. FGAZ. Podle stanov společností FGAZ a FZG tvoří dozorčí rady obou subjektů výhradně zástupci jmenovaní orgány veřejné moci, konkrétně spolkovou zemí a svazem ZEF. Zástupce, kterého jmenuje spolková země, je automaticky předsedou obou dozorčích rad. Dozorčí rady jmenují představenstvo společností FGAZ a FZG. U obou subjektů musí dozorčí rady schválit veškeré transakce s částkou přesahující [...] EUR, což jim umožňuje vykonávat rozsáhlou kontrolu nad hospodářskými činnostmi společností FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(326)

Ačkoliv Německo tvrdilo, že uzavření smluv mezi leteckými společnostmi a společností FZG nelze přičíst státu, uznalo, že se stát – zastoupený spolkovou zemí Porýní-Falc a svazem ZEF – na něm podílel nepřímo, konkrétně prostřednictvím svých zástupců v dozorčí radě mateřského podniku společnosti FZG, tj. FGAZ. Podle stanov společností FGAZ a FZG tvoří dozorčí rady obou subjektů výhradně zástupci jmenovaní orgány veřejné moci, konkrétně spolkovou zemí a svazem ZEF. Zástupce, kterého jmenuje spolková země, je automaticky předsedou obou dozorčích rad. Dozorčí rady jmenují představenstvo společností FGAZ a FZG. U obou subjektů musí dozorčí rady schválit veškeré transakce s částkou přesahující [...] EUR, což jim umožňuje vykonávat rozsáhlou kontrolu nad hospodářskými činnostmi společností FGAZ/FZG.

| (327) | Za druhé, zápisy ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ prokazují, že dozorčí rada byla informována a konzultována ohledně sjednávání a uzavírání smluv s leteckými společnostmi. Zápisy mimoto rovněž prokazují, že při uzavírání smluv muselo vedení společností FGAZ/FZG vzít v úvahu požadavky orgánů veřejné moci. Zápis ze zasedání dozorčí rady dne 13. července 2006 například prokazuje, že poté, co představenstvo informovalo o úspěšném uzavření smlouvy se společností Germanwings, předseda dozorčí rady uvedl, že spolková země je vývojem velmi potěšena, a podotkl, že to může vést k vytvoření pracovních příležitostí a pomůže to z ekonomického hlediska odůvodnit existenci letiště. Předseda rovněž předpokládal, že tyto pozitivní dopady (tvorba pracovních příležitostí a ekonomické odůvodnění existence letiště) mohou vést k prodloužení dohody o převodu zisku a ztrát uzavřené mezi společnostmi FGAZ a FZG. Jelikož společnost FZG byla na dohodě o převodu zisku a ztrát zcela závislá, aby mohla hradit své provozní ztráty, a jelikož spolková země a svaz ZEF měly pravomoc dohodu o převodu zisku a ztrát neprodloužit či přestat poskytovat kapitálové injekce, které umožňují její činnost, je zřejmé, že vedení společností FGAZ/FZG muselo zohlednit požadavky orgánů veřejné moci, pokud chtělo zajistit své ekonomické přežití. |
| --- | --- |

(327)

Za druhé, zápisy ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ prokazují, že dozorčí rada byla informována a konzultována ohledně sjednávání a uzavírání smluv s leteckými společnostmi. Zápisy mimoto rovněž prokazují, že při uzavírání smluv muselo vedení společností FGAZ/FZG vzít v úvahu požadavky orgánů veřejné moci. Zápis ze zasedání dozorčí rady dne 13. července 2006 například prokazuje, že poté, co představenstvo informovalo o úspěšném uzavření smlouvy se společností Germanwings, předseda dozorčí rady uvedl, že spolková země je vývojem velmi potěšena, a podotkl, že to může vést k vytvoření pracovních příležitostí a pomůže to z ekonomického hlediska odůvodnit existenci letiště. Předseda rovněž předpokládal, že tyto pozitivní dopady (tvorba pracovních příležitostí a ekonomické odůvodnění existence letiště) mohou vést k prodloužení dohody o převodu zisku a ztrát uzavřené mezi společnostmi FGAZ a FZG. Jelikož společnost FZG byla na dohodě o převodu zisku a ztrát zcela závislá, aby mohla hradit své provozní ztráty, a jelikož spolková země a svaz ZEF měly pravomoc dohodu o převodu zisku a ztrát neprodloužit či přestat poskytovat kapitálové injekce, které umožňují její činnost, je zřejmé, že vedení společností FGAZ/FZG muselo zohlednit požadavky orgánů veřejné moci, pokud chtělo zajistit své ekonomické přežití.

| (328) | V zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 13. července 2006 se rovněž uvádí, že vojenské cvičení, které se uskutečnilo na letišti Zweibrücken, vedlo ke stížnostem obyvatel na hluk. Vedení podotklo, že vojenské cvičení nizozemských vzdušných sil vytvořilo značné příjmy. Předseda nicméně navrhl, aby vedení v budoucnu pečlivě uvážilo, zda by se měla vojenská cvičení uskutečnit, a aby obyvatele včas informovalo. To vše svědčí o tom, že se orgány veřejné moci podílely na každodenních rozhodnutích vedení společností FGAZ/FZG a že je schvalovaly. |
| --- | --- |

(328)

V zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 13. července 2006 se rovněž uvádí, že vojenské cvičení, které se uskutečnilo na letišti Zweibrücken, vedlo ke stížnostem obyvatel na hluk. Vedení podotklo, že vojenské cvičení nizozemských vzdušných sil vytvořilo značné příjmy. Předseda nicméně navrhl, aby vedení v budoucnu pečlivě uvážilo, zda by se měla vojenská cvičení uskutečnit, a aby obyvatele včas informovalo. To vše svědčí o tom, že se orgány veřejné moci podílely na každodenních rozhodnutích vedení společností FGAZ/FZG a že je schvalovaly.

| (329) | Ze zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 26. června 2009 vyplývá, že se stát zastoupený spolkovou zemí Porýní-Falc přímo podílel na jednáních s leteckými společnostmi. V zápisu je obsažena zpráva představenstva pro dozorčí radu, která zmiňuje schůzku vedení společnosti, zástupce Ministra hospodářství spolkové země Porýní-Falc a společnosti Ryanair v Londýně. Na této schůzce byl projednán vztah mezi společností Ryanair a letištěm Zweibrücken. Aktivní účast ministerstva lze kromě přítomnosti zástupce na těchto obchodních jednáních odvodit z toho, že zástupce ministerstva společnosti Ryanair připomenul, že by obsluhování letiště Saarbrücken vláda spolkové republiky Porýní-Falc pokládala za „nepříjemné“. |
| --- | --- |

(329)

Ze zápisu ze zasedání dozorčí rady dne 26. června 2009 vyplývá, že se stát zastoupený spolkovou zemí Porýní-Falc přímo podílel na jednáních s leteckými společnostmi. V zápisu je obsažena zpráva představenstva pro dozorčí radu, která zmiňuje schůzku vedení společnosti, zástupce Ministra hospodářství spolkové země Porýní-Falc a společnosti Ryanair v Londýně. Na této schůzce byl projednán vztah mezi společností Ryanair a letištěm Zweibrücken. Aktivní účast ministerstva lze kromě přítomnosti zástupce na těchto obchodních jednáních odvodit z toho, že zástupce ministerstva společnosti Ryanair připomenul, že by obsluhování letiště Saarbrücken vláda spolkové republiky Porýní-Falc pokládala za „nepříjemné“.

| (330) | Budoucí činnost společnosti Ryanair na letišti Zweibrücken byla poté projednána v dozorčí radě, která se domnívala, že bez výrazného zlepšení letového řádu společnosti Ryanair a vzhledem k peněžnímu příspěvku požadovanému společností Ryanair (92) je vhodné podpořit návrh představenstva na ukončení vztahu. Vzhledem ke skutečnosti, že by s ohledem na peněžní příspěvek požadovaný společností Ryanair musela dozorčí rada schválit novou smlouvu, a vzhledem k účasti orgánů veřejné moci na jednáních je zřejmé, že dozorčí rada vykonávala rozsáhlou kontrolu nad obchodním rozhodováním vedení společnosti. To lze považovat za další známku toho, že vedení muselo při rozhodování vzít v úvahu požadavky orgánů veřejné moci, a prokazuje to i úroveň kontroly a vlivu dozorčí rady, pokud jde o obchodní rozhodnutí společností FGAZ/FZG. |
| --- | --- |

(330)

Budoucí činnost společnosti Ryanair na letišti Zweibrücken byla poté projednána v dozorčí radě, která se domnívala, že bez výrazného zlepšení letového řádu společnosti Ryanair a vzhledem k peněžnímu příspěvku požadovanému společností Ryanair (92) je vhodné podpořit návrh představenstva na ukončení vztahu. Vzhledem ke skutečnosti, že by s ohledem na peněžní příspěvek požadovaný společností Ryanair musela dozorčí rada schválit novou smlouvu, a vzhledem k účasti orgánů veřejné moci na jednáních je zřejmé, že dozorčí rada vykonávala rozsáhlou kontrolu nad obchodním rozhodováním vedení společnosti. To lze považovat za další známku toho, že vedení muselo při rozhodování vzít v úvahu požadavky orgánů veřejné moci, a prokazuje to i úroveň kontroly a vlivu dozorčí rady, pokud jde o obchodní rozhodnutí společností FGAZ/FZG.

92

| (331) | Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že existují dostatečné ukazatele, aby bylo možno konstatovat, že uzavření smluv mezi společnostmi FGAZ/FZG a jednotlivými leteckými společnostmi, které se týkaly poskytování letištních služeb, lze přičíst státu. |
| --- | --- |

(331)

Vzhledem k těmto úvahám se Komise domnívá, že existují dostatečné ukazatele, aby bylo možno konstatovat, že uzavření smluv mezi společnostmi FGAZ/FZG a jednotlivými leteckými společnostmi, které se týkaly poskytování letištních služeb, lze přičíst státu.

7.3.1.3.   
  Hospodářská výhoda

Hospodářská výhoda

| (332) | Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby. |
| --- | --- |

(332)

Za účelem posouzení, zda dohoda mezi letištěm ve veřejném vlastnictví a leteckou společností poskytuje této společnosti hospodářskou výhodu, je nutno analyzovat, zda je tato dohoda v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu. Při použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dohodu mezi letištěm a leteckou společností je třeba posoudit, zda by ke dni uzavření dohody obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával, že tato dohoda povede k vyššímu zisku, než jakého by bylo jinak dosaženo. Tento vyšší zisk je vyčíslen rozdílem mezi inkrementálními příjmy, jež mají být podle očekávání vytvořeny na základě smlouvy (tj. rozdíl mezi příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla smlouva uzavřena, a příjmy, jichž by bylo dosaženo, pokud by žádná smlouva neexistovala) a inkrementálními náklady vyplývajícími pravděpodobně ze smlouvy (tj. rozdíl mezi náklady, které by vznikly, pokud by byla smlouva uzavřena, a náklady, které by vznikly, pokud by žádná smlouva neexistovala), přičemž výsledné peněžní toky jsou diskontovány pomocí příslušné diskontní sazby.

| (333) | V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související se smlouvou. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...]“ (93). |
| --- | --- |

(333)

V této analýze je nutno zohlednit veškeré příslušné inkrementální příjmy a náklady související se smlouvou. Jednotlivé prvky (slevy z letištních poplatků, marketingové příspěvky, jiné finanční pobídky) nelze posuzovat zvlášť. Jak je uvedeno v rozsudku ve věci Charleroi: „Přitom je nezbytné v rámci použití kritéria soukromého investora posuzovat obchodní transakci jako celek, aby se ověřilo, zda státní entita a entita jí ovládaná se společně chovaly jako hospodárné subjekty v tržním hospodářství. Komise má totiž povinnost při hodnocení sporných opatření zohlednit všechny relevantní skutečnosti a jejich kontext [...]“ (93).

93

| (334) | Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě smlouvy, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla smlouva uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky. |
| --- | --- |

(334)

Očekávané inkrementální příjmy musí zahrnovat zejména příjmy z letištních poplatků s přihlédnutím ke slevám a další dopravě očekávané na základě smlouvy, jakož i předpokládané příjmy z jiných než leteckých činností, jichž je dosahováno prostřednictvím další dopravy. Očekávané inkrementální náklady musí zahrnovat zejména všechny inkrementální provozní a investiční náklady, které by nevznikly, kdyby nebyla smlouva uzavřena, a rovněž náklady na marketingové příspěvky a další finanční pobídky.

| (335) | Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné (94). |
| --- | --- |

(335)

Komise v této souvislosti rovněž uvádí, že cenová diferenciace (včetně marketingové podpory a jiných pobídek) je běžným obchodním postupem. Politiky diferencovaných cen by však měly být obchodně odůvodněné (94).

94

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dotyčné dohody, zejména na dohodu se společností Ryanair

Použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu na dotyčné dohody, zejména na dohodu se společností Ryanair

| (336) | Pro účely použití této zásady se Komise s přihlédnutím ke skutkovým okolnostem daného případu domnívá, že jako první krok je nutno odpovědět na tyto otázky:






  a) | Je třeba dohodu o marketingových službách a dohodu o poskytování letištních služeb, které byly podepsány v rozmezí dvou týdnů, analyzovat společně, nebo je nutné je posoudit zvlášť? |
| --- | --- | --- |

(336)

Pro účely použití této zásady se Komise s přihlédnutím ke skutkovým okolnostem daného případu domnívá, že jako první krok je nutno odpovědět na tyto otázky:

a)

Je třeba dohodu o marketingových službách a dohodu o poskytování letištních služeb, které byly podepsány v rozmezí dvou týdnů, analyzovat společně, nebo je nutné je posoudit zvlášť?

| b) | Jaké přínosy by mohl hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt na místě společností FGAZ/FZG očekávat od dohod o marketingových službách? |
| --- | --- |

b)

Jaké přínosy by mohl hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt na místě společností FGAZ/FZG očekávat od dohod o marketingových službách?

| c) | Je pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vhodné porovnat podmínky dohod o poskytování letištních služeb, na něž se odkazuje ve formálním vyšetřovacím řízení, s letištními poplatky uplatňovanými na jiných letištích? |
| --- | --- |

c)

Je pro účely použití kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu vhodné porovnat podmínky dohod o poskytování letištních služeb, na něž se odkazuje ve formálním vyšetřovacím řízení, s letištními poplatky uplatňovanými na jiných letištích?

| (337) | Po zodpovězení těchto otázek použije Komise v dalším kroku zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu na jednotlivá projednávaná opatření. |
| --- | --- |

(337)

Po zodpovězení těchto otázek použije Komise v dalším kroku zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu na jednotlivá projednávaná opatření.

a)   Co se týká společné analýzy dohody o marketingových službách a dohody o poskytování letištních služeb

Co se týká společné analýzy dohody o marketingových službách a dohody o poskytování letištních služeb

| (338) | Komise se domnívá, že oba druhy opatření, jichž se v daném případě formální šetření týká, a to dohodu o letištních službách a dohody o marketingových službách, je nutno posoudit společně jako jedno opatření. Tento přístup se týká dohody o letištních službách, která byla uzavřena mezi společnostmi Ryanair a FZG, na straně jedné a dohod o marketingových službách uzavřených mezi společnostmi FZG a Ryanair a mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc na straně druhé. Společnost Ryanair nezpochybnila skutečnost, že dohodu o marketingových službách, která byla uzavřena přímo mezi společnostmi Ryanair a FZG, je nutno posoudit společně s dohodou o poskytování letištních služeb. Podle názoru Komise totéž platí pro dohodu o marketingových službách uzavřenou se společností AMS. |
| --- | --- |

(338)

Komise se domnívá, že oba druhy opatření, jichž se v daném případě formální šetření týká, a to dohodu o letištních službách a dohody o marketingových službách, je nutno posoudit společně jako jedno opatření. Tento přístup se týká dohody o letištních službách, která byla uzavřena mezi společnostmi Ryanair a FZG, na straně jedné a dohod o marketingových službách uzavřených mezi společnostmi FZG a Ryanair a mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc na straně druhé. Společnost Ryanair nezpochybnila skutečnost, že dohodu o marketingových službách, která byla uzavřena přímo mezi společnostmi Ryanair a FZG, je nutno posoudit společně s dohodou o poskytování letištních služeb. Podle názoru Komise totéž platí pro dohodu o marketingových službách uzavřenou se společností AMS.

| (339) | Existuje řada signálů, které naznačují, že tyto dohody je nutno posoudit jako jedno opatření, jelikož byly uzavřeny v rámci jedné transakce. |
| --- | --- |

(339)

Existuje řada signálů, které naznačují, že tyto dohody je nutno posoudit jako jedno opatření, jelikož byly uzavřeny v rámci jedné transakce.

| (340) | Za prvé, všechny smlouvy uzavřely v zásadě stejné strany, a to téměř ve stejném okamžiku:






  a) | Společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Dohodu o marketingových službách podepsal jménem společnosti AMS pan Edward Wilson, který byl v té době ředitelem společnosti AMS a současně ředitelem společnosti Ryanair (95). Pro účely použití pravidel státní podpory se společnosti AMS a Ryanair považují za jeden podnik v tom smyslu, že společnost AMS jedná jako zprostředkovatel v zájmu společnosti Ryanair a pod její kontrolou. U předmětných dohod to lze odvodit rovněž ze skutečnosti, že se v preambuli dohody o marketingových službách uvádí, že „společnost AMS má výhradní licenci k nabízení marketingových služeb na internetových stránkách www.ryanair.com, internetových stránkách irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“.
  V 326. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění bylo uvedeno, že rozhodnutí společností FGAZ/FZG uzavřít dohody o poskytování letištních služeb s leteckými společnostmi, jako je Ryanair, lze přičíst státu. Kontrolní vliv na společnosti FGAZ/FZG vykonávaly v tomto ohledu spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF. Jelikož to však byla vždy spolková země, která jmenovala předsedu dozorčí rady společností FGAZ/FZG, a spolková země ve skutečnosti financovala 95 % a 80 % ztrát společností FGAZ/FZG (měla tudíž významný vliv na svaz ZEF a větší finanční účast v podniku), lze mít s jistotou za to, že spolková země vykonávala skutečnou kontrolu nad společnostmi FGAZ/FZG. Co se týká obchodního vztahu mezi společnostmi Ryanair a FGAZ/FZG na straně jedné a spolkovou zemí Porýní-Falc na straně druhé, Komise konstatuje, že zájem společností FGAZ/FZG a spolkové země na uzavření příslušných dohod se velmi velkou měrou shodoval: obě strany měly zájem na zvýšení objemu přepravy na letišti a pro spolkovou zemi mělo malý význam, zda smlouvu (jejíž náklady bude muset později hradit na základě dohody o převodu zisku a ztrát) uzavřely společnosti FGAZ/FZG, nebo zda uzavře smlouvu sama. Vzhledem k tomu nemůže skutečnost, že jedna z dohod o marketingových službách byla uzavřena přímo se spolkovou zemí, zatímco dohoda o poskytování letištních služeb byla uzavřena s její závislou dceřinou společností, mluvit proti posouzení dohod jako jedné obchodní transakce. |
| --- | --- | --- |

(340)

Za prvé, všechny smlouvy uzavřely v zásadě stejné strany, a to téměř ve stejném okamžiku:

a)

Společnost AMS je 100 % dceřinou společností společnosti Ryanair. Dohodu o marketingových službách podepsal jménem společnosti AMS pan Edward Wilson, který byl v té době ředitelem společnosti AMS a současně ředitelem společnosti Ryanair (95). Pro účely použití pravidel státní podpory se společnosti AMS a Ryanair považují za jeden podnik v tom smyslu, že společnost AMS jedná jako zprostředkovatel v zájmu společnosti Ryanair a pod její kontrolou. U předmětných dohod to lze odvodit rovněž ze skutečnosti, že se v preambuli dohody o marketingových službách uvádí, že „společnost AMS má výhradní licenci k nabízení marketingových služeb na internetových stránkách www.ryanair.com, internetových stránkách irské nízkonákladové letecké společnosti Ryanair“.

95

V 326. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění bylo uvedeno, že rozhodnutí společností FGAZ/FZG uzavřít dohody o poskytování letištních služeb s leteckými společnostmi, jako je Ryanair, lze přičíst státu. Kontrolní vliv na společnosti FGAZ/FZG vykonávaly v tomto ohledu spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF. Jelikož to však byla vždy spolková země, která jmenovala předsedu dozorčí rady společností FGAZ/FZG, a spolková země ve skutečnosti financovala 95 % a 80 % ztrát společností FGAZ/FZG (měla tudíž významný vliv na svaz ZEF a větší finanční účast v podniku), lze mít s jistotou za to, že spolková země vykonávala skutečnou kontrolu nad společnostmi FGAZ/FZG. Co se týká obchodního vztahu mezi společnostmi Ryanair a FGAZ/FZG na straně jedné a spolkovou zemí Porýní-Falc na straně druhé, Komise konstatuje, že zájem společností FGAZ/FZG a spolkové země na uzavření příslušných dohod se velmi velkou měrou shodoval: obě strany měly zájem na zvýšení objemu přepravy na letišti a pro spolkovou zemi mělo malý význam, zda smlouvu (jejíž náklady bude muset později hradit na základě dohody o převodu zisku a ztrát) uzavřely společnosti FGAZ/FZG, nebo zda uzavře smlouvu sama. Vzhledem k tomu nemůže skutečnost, že jedna z dohod o marketingových službách byla uzavřena přímo se spolkovou zemí, zatímco dohoda o poskytování letištních služeb byla uzavřena s její závislou dceřinou společností, mluvit proti posouzení dohod jako jedné obchodní transakce.

| b) | Dohody byly rovněž uzavřeny téměř ve stejnou dobu, jelikož dohoda o poskytování letištních služeb (ze dne 22. září 2008) byla uzavřena přesně dva týdny před uzavřením dohody o marketingových službách se společností AMS (6. října 2008). |
| --- | --- |

b)

Dohody byly rovněž uzavřeny téměř ve stejnou dobu, jelikož dohoda o poskytování letištních služeb (ze dne 22. září 2008) byla uzavřena přesně dva týdny před uzavřením dohody o marketingových službách se společností AMS (6. října 2008).

| (341) | Za druhé, dohoda o marketingových službách uzavřená se společností AMS v prvním oddíle nazvaném „Účel dohody“ uvádí, že dohoda je „založena na závazku společnosti Ryanair provozovat linku mezi Zweibrückenem a Londýnem“. Tato formulace stanoví jednoznačnou přímou souvislost mezi dohodou o službách a marketingovou dohodou v tom smyslu, že jedna bez druhé by uzavřena nebyla. Dohoda o marketingových službách je založena na uzavření dohody o letištních službách a službách poskytovaných společností Ryanair. V preambuli dohody o marketingových službách se dále uvádí, že se spolková země Porýní-Falc hodlá zaměřit na cestující společnosti Ryanair s cílem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání v regionu, a zejména letiště Zweibrücken jako destinaci. |
| --- | --- |

(341)

Za druhé, dohoda o marketingových službách uzavřená se společností AMS v prvním oddíle nazvaném „Účel dohody“ uvádí, že dohoda je „založena na závazku společnosti Ryanair provozovat linku mezi Zweibrückenem a Londýnem“. Tato formulace stanoví jednoznačnou přímou souvislost mezi dohodou o službách a marketingovou dohodou v tom smyslu, že jedna bez druhé by uzavřena nebyla. Dohoda o marketingových službách je založena na uzavření dohody o letištních službách a službách poskytovaných společností Ryanair. V preambuli dohody o marketingových službách se dále uvádí, že se spolková země Porýní-Falc hodlá zaměřit na cestující společnosti Ryanair s cílem propagovat možnosti cestovního ruchu a podnikání v regionu, a zejména letiště Zweibrücken jako destinaci.

| (342) | Za třetí, v dohodě o marketingových službách se v preambuli uvádí, že se spolková země Porýní-Falc rozhodla „aktivně propagovat u cestujících v mezinárodní letecké dopravě letiště Zweibrücken jako prázdninovou destinaci a rovněž jako atraktivní obchodní centrum“. To naznačuje, že prvořadým a specifickým cílem uzavření dohody o marketingových službách byla propagace konkrétně letiště Zweibrücken (a okolní oblasti). |
| --- | --- |

(342)

Za třetí, v dohodě o marketingových službách se v preambuli uvádí, že se spolková země Porýní-Falc rozhodla „aktivně propagovat u cestujících v mezinárodní letecké dopravě letiště Zweibrücken jako prázdninovou destinaci a rovněž jako atraktivní obchodní centrum“. To naznačuje, že prvořadým a specifickým cílem uzavření dohody o marketingových službách byla propagace konkrétně letiště Zweibrücken (a okolní oblasti).

| (343) | Za čtvrté, dohoda o marketingových službách výslovně stanoví, že v pravém sloupci na stránce destinace Zweibrücken budou umístěny dva odkazy a pět odstavců v oddílu Top Five Things To Do (Pět nejlepších věcí, co dělat) na internetových stránkách Ryanair.com věnovaných destinaci Zweibrücken. Z těchto ustanovení lze odvodit, že účelem dohody je podporovat výslovně letiště Zweibrücken, a nikoli celou spolkovou zemi Porýní-Falc. |
| --- | --- |

(343)

Za čtvrté, dohoda o marketingových službách výslovně stanoví, že v pravém sloupci na stránce destinace Zweibrücken budou umístěny dva odkazy a pět odstavců v oddílu Top Five Things To Do (Pět nejlepších věcí, co dělat) na internetových stránkách Ryanair.com věnovaných destinaci Zweibrücken. Z těchto ustanovení lze odvodit, že účelem dohody je podporovat výslovně letiště Zweibrücken, a nikoli celou spolkovou zemi Porýní-Falc.

Top Five Things To Do

| (344) | Za páté, spolková země Porýní-Falc může dohodu okamžitě ukončit, pokud společnost Ryanair přestane linku mezi Zweibrückenem a Londýnem provozovat. To opět prokazuje, že dohoda o marketingových službách a dohoda o poskytování letištních služeb jsou neoddělitelně spojené. |
| --- | --- |

(344)

Za páté, spolková země Porýní-Falc může dohodu okamžitě ukončit, pokud společnost Ryanair přestane linku mezi Zweibrückenem a Londýnem provozovat. To opět prokazuje, že dohoda o marketingových službách a dohoda o poskytování letištních služeb jsou neoddělitelně spojené.

| (345) | Dohoda o marketingových službách, která byla uzavřena mezi spolkovou zemí Porýní-Falc a společností AMS, je tudíž neoddělitelně spojena s dohodou o poskytování letištních služeb, kterou podepsaly společnosti Ryanair a FZG. Výše uvedené úvahy prokazují, že bez dohody o poskytování letištních služeb by dohoda o marketingových službách uzavřena nebyla. V dohodě o marketingových službách se výslovně uvádí, že dohoda je založena na dopravním spojení mezi Zweibrückenem a Londýnem zajišťovaném společností Ryanair, a v zásadě předpokládá marketingové služby zaměřené na propagaci této trasy. Současně se zdá, že uzavření dohody o poskytování letištních služeb záviselo na dohodě o marketingových službách: ačkoli byla dohoda o poskytování letištních služeb uzavřena dříve, neukládala společnosti Ryanair povinnost provozovat leteckou dopravu z letiště Zweibrücken. Místo toho výslovně stanovila, že „pokud nebude letecká doprava zahájena do dne 28. října 2008, dohoda zanikne, aniž by kterékoli straně vznikly nějaké povinnosti“. Společnost Ryanair ve skutečnosti zahájila provozování činnosti na letišti Zweibrücken až po uzavření smlouvy se společností AMS. |
| --- | --- |

(345)

Dohoda o marketingových službách, která byla uzavřena mezi spolkovou zemí Porýní-Falc a společností AMS, je tudíž neoddělitelně spojena s dohodou o poskytování letištních služeb, kterou podepsaly společnosti Ryanair a FZG. Výše uvedené úvahy prokazují, že bez dohody o poskytování letištních služeb by dohoda o marketingových službách uzavřena nebyla. V dohodě o marketingových službách se výslovně uvádí, že dohoda je založena na dopravním spojení mezi Zweibrückenem a Londýnem zajišťovaném společností Ryanair, a v zásadě předpokládá marketingové služby zaměřené na propagaci této trasy. Současně se zdá, že uzavření dohody o poskytování letištních služeb záviselo na dohodě o marketingových službách: ačkoli byla dohoda o poskytování letištních služeb uzavřena dříve, neukládala společnosti Ryanair povinnost provozovat leteckou dopravu z letiště Zweibrücken. Místo toho výslovně stanovila, že „pokud nebude letecká doprava zahájena do dne 28. října 2008, dohoda zanikne, aniž by kterékoli straně vznikly nějaké povinnosti“. Společnost Ryanair ve skutečnosti zahájila provozování činnosti na letišti Zweibrücken až po uzavření smlouvy se společností AMS.

| (346) | Z těchto důvodů považuje Komise za vhodné analyzovat dohodu o poskytování letištních služeb ze dne 22. září 2008 a dohodu o marketingových službách ze dne 6. října 2008 společně za účelem posouzení, zda představují státní podporu, či nikoli. |
| --- | --- |

(346)

Z těchto důvodů považuje Komise za vhodné analyzovat dohodu o poskytování letištních služeb ze dne 22. září 2008 a dohodu o marketingových službách ze dne 6. října 2008 společně za účelem posouzení, zda představují státní podporu, či nikoli.

b)   Co se týká přínosů, které by tržně jednající hospodářský subjekt mohl očekávat od dohod o marketingových službách, a ceny, kterou by byl za tyto služby ochoten zaplatit

Co se týká přínosů, které by tržně jednající hospodářský subjekt mohl očekávat od dohod o marketingových službách, a ceny, kterou by byl za tyto služby ochoten zaplatit

| (347) | Aby bylo možné použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu na daný případ, je třeba chování společností FGAZ/FZG a spolkové země jako stran dohody o poskytování letištních služeb uzavřené se společností Rynair a dohody o marketingových službách uzavřené se společností AMS porovnat s chováním hypotetického, tržně jednajícího hospodářského subjektu, který je pověřen provozováním letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(347)

Aby bylo možné použít zásadu tržně jednajícího hospodářského subjektu na daný případ, je třeba chování společností FGAZ/FZG a spolkové země jako stran dohody o poskytování letištních služeb uzavřené se společností Rynair a dohody o marketingových službách uzavřené se společností AMS porovnat s chováním hypotetického, tržně jednajícího hospodářského subjektu, který je pověřen provozováním letiště Zweibrücken.

| (348) | Při analýze dotyčné transakce je vhodné posoudit přínosy, které by hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt vedený vyhlídkami na dosažení zisku mohl získat z pořízení marketingových služeb. Při této analýze by se neměl brát v potaz celkový dopad těchto služeb na cestovní ruch a hospodářské výsledky regionu. V úvahu je nutno vzít pouze dopad těchto služeb na ziskovost letiště, jelikož hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt by se zajímal pouze o to. |
| --- | --- |

(348)

Při analýze dotyčné transakce je vhodné posoudit přínosy, které by hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt vedený vyhlídkami na dosažení zisku mohl získat z pořízení marketingových služeb. Při této analýze by se neměl brát v potaz celkový dopad těchto služeb na cestovní ruch a hospodářské výsledky regionu. V úvahu je nutno vzít pouze dopad těchto služeb na ziskovost letiště, jelikož hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt by se zajímal pouze o to.

| (349) | Marketingové služby by tudíž měly stimulovat osobní přepravu na leteckých trasách, na něž se vztahují dohody o marketingových službách a odpovídající dohody o poskytování letištních služeb, jelikož marketingové služby mají propagovat tyto letecké trasy. Ačkoli z tohoto dopadu bude mít prospěch především dotyčná letecká společnost, může být výhodný i pro provozovatele letiště. Zvýšení osobní přepravy může vést k zvýšení příjmů provozovatele letiště plynoucích z určitých letištních poplatků a rovněž k zvýšení příjmů z jiných než leteckých činností, zejména parkovišť, restaurací a jiných podniků. |
| --- | --- |

(349)

Marketingové služby by tudíž měly stimulovat osobní přepravu na leteckých trasách, na něž se vztahují dohody o marketingových službách a odpovídající dohody o poskytování letištních služeb, jelikož marketingové služby mají propagovat tyto letecké trasy. Ačkoli z tohoto dopadu bude mít prospěch především dotyčná letecká společnost, může být výhodný i pro provozovatele letiště. Zvýšení osobní přepravy může vést k zvýšení příjmů provozovatele letiště plynoucích z určitých letištních poplatků a rovněž k zvýšení příjmů z jiných než leteckých činností, zejména parkovišť, restaurací a jiných podniků.

| (350) | Nelze tudíž pochybovat o tom, že by tržně jednající hospodářský subjekt provozující letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země vzal tyto pozitivní dopady v úvahu, pokud by zvažoval uzavření dohody o marketingových službách a odpovídající dohody o poskytování letištních služeb. Tržně jednající hospodářský subjekt by vzal v úvahu dopad dotyčné letecké trasy na budoucí příjmy a náklady a odhadl by zvýšení počtu cestujících, kteří tyto trasy využívají, což by odráželo možný pozitivní dopad marketingových služeb. Tento dopad by byl vyhodnocen pro celou dobu provozování dotyčných leteckých tras, která je stanovena v dohodě o poskytování letištních služeb a dohodě o marketingových službách. |
| --- | --- |

(350)

Nelze tudíž pochybovat o tom, že by tržně jednající hospodářský subjekt provozující letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země vzal tyto pozitivní dopady v úvahu, pokud by zvažoval uzavření dohody o marketingových službách a odpovídající dohody o poskytování letištních služeb. Tržně jednající hospodářský subjekt by vzal v úvahu dopad dotyčné letecké trasy na budoucí příjmy a náklady a odhadl by zvýšení počtu cestujících, kteří tyto trasy využívají, což by odráželo možný pozitivní dopad marketingových služeb. Tento dopad by byl vyhodnocen pro celou dobu provozování dotyčných leteckých tras, která je stanovena v dohodě o poskytování letištních služeb a dohodě o marketingových službách.

| (351) | Pokud provozovatel letiště uzavírá dohodu týkající se propagace určitých leteckých tras, je běžnou praxí odhadnout faktor vytíženosti sedadel (96) na těchto leteckých trasách a zohlednit toto při posuzování budoucích příjmů. Komise v tomto ohledu souhlasí se společností Ryanair, konkrétně s tím, že dohody o marketingových službách neznamenají pro provozovatele letiště pouze náklady, nýbrž že lze očekávat, že mu přinesou i určité výhody. |
| --- | --- |

(351)

Pokud provozovatel letiště uzavírá dohodu týkající se propagace určitých leteckých tras, je běžnou praxí odhadnout faktor vytíženosti sedadel (96) na těchto leteckých trasách a zohlednit toto při posuzování budoucích příjmů. Komise v tomto ohledu souhlasí se společností Ryanair, konkrétně s tím, že dohody o marketingových službách neznamenají pro provozovatele letiště pouze náklady, nýbrž že lze očekávat, že mu přinesou i určité výhody.

96

| (352) | Mimoto je vhodné určit, zda by u hypotetického, tržně jednajícího hospodářského subjektu, který provozuje letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země, bylo možno přiměřeně očekávat a vyčíslit i jiné přínosy, tj. jiné přínosy než přínosy plynoucí z pozitivního dopadu na osobní přepravu na leteckých trasách, na něž se vztahuje dohoda o marketingových službách, v době provozování těchto tras stanovené v dohodě o marketingových službách nebo v dohodě o poskytování letištních služeb. |
| --- | --- |

(352)

Mimoto je vhodné určit, zda by u hypotetického, tržně jednajícího hospodářského subjektu, který provozuje letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země, bylo možno přiměřeně očekávat a vyčíslit i jiné přínosy, tj. jiné přínosy než přínosy plynoucí z pozitivního dopadu na osobní přepravu na leteckých trasách, na něž se vztahuje dohoda o marketingových službách, v době provozování těchto tras stanovené v dohodě o marketingových službách nebo v dohodě o poskytování letištních služeb.

| (353) | Některé zúčastněné třetí strany toto tvrzení potvrdily, konkrétně společnost Ryanair ve své studii ze dne 17. ledna 2014. Studie ze dne 17. ledna 2014 vychází z teorie, že marketingové služby pořízené provozovatelem letiště, jako jsou společnosti FGAZ/FZG a spolková země, pomohou zlepšit image značky letiště a v důsledku toho povedou k udržitelnému zvýšení počtu cestujících, kteří letiště využívají, a nikoli pouze k zvýšení počtu cestujících na leteckých trasách, na něž se vztahuje dohoda o marketingových službách a dohoda o poskytování letištních služeb, a to po dobu provozování těchto tras, která je stanovena ve zmíněných dohodách. Společnost Ryanair ve své studii zejména tvrdila, že tyto marketingové služby budou mít udržitelné pozitivní dopady na osobní přepravu na letišti i poté, co platnost dohody o marketingových službách skončí. |
| --- | --- |

(353)

Některé zúčastněné třetí strany toto tvrzení potvrdily, konkrétně společnost Ryanair ve své studii ze dne 17. ledna 2014. Studie ze dne 17. ledna 2014 vychází z teorie, že marketingové služby pořízené provozovatelem letiště, jako jsou společnosti FGAZ/FZG a spolková země, pomohou zlepšit image značky letiště a v důsledku toho povedou k udržitelnému zvýšení počtu cestujících, kteří letiště využívají, a nikoli pouze k zvýšení počtu cestujících na leteckých trasách, na něž se vztahuje dohoda o marketingových službách a dohoda o poskytování letištních služeb, a to po dobu provozování těchto tras, která je stanovena ve zmíněných dohodách. Společnost Ryanair ve své studii zejména tvrdila, že tyto marketingové služby budou mít udržitelné pozitivní dopady na osobní přepravu na letišti i poté, co platnost dohody o marketingových službách skončí.

| (354) | Za prvé je třeba uvést, že nic nenasvědčuje tomu, že v době uzavření dohody o marketingových službách provozovatel letiště nebo spolková země alespoň zvažovali, neřkuli vyčíslili, možné pozitivní dopady dohody o marketingových službách na jiné letecké trasy, než jsou trasy, na něž se dohoda vztahuje, nebo možnost přetrvávání těchto dopadů po skončení platnosti dohody. Německo mimoto nenavrhlo žádnou metodu odhadu možné hodnoty, kterou by hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt provozující letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země mohl těmto dopadům přičíst při posuzování toho, zda dohody v roce 2008 uzavře, či neuzavře. |
| --- | --- |

(354)

Za prvé je třeba uvést, že nic nenasvědčuje tomu, že v době uzavření dohody o marketingových službách provozovatel letiště nebo spolková země alespoň zvažovali, neřkuli vyčíslili, možné pozitivní dopady dohody o marketingových službách na jiné letecké trasy, než jsou trasy, na něž se dohoda vztahuje, nebo možnost přetrvávání těchto dopadů po skončení platnosti dohody. Německo mimoto nenavrhlo žádnou metodu odhadu možné hodnoty, kterou by hypotetický, tržně jednající hospodářský subjekt provozující letiště Zweibrücken místo společností FGAZ/FZG a spolkové země mohl těmto dopadům přičíst při posuzování toho, zda dohody v roce 2008 uzavře, či neuzavře.

| (355) | Na základě dostupných informací mimoto nelze posoudit udržitelnost těchto dopadů. Je možné, že propagace letiště Zweibrücken a dotyčného regionu na internetových stránkách společnosti Ryanair mohla lidi podnítit k návštěvě tohoto místa a k zakoupení letenek společnosti Ryanair na letiště Zweibrücken v době, kdy byla tato reklama poprvé vyvěšena na internetových stránkách, nebo těsně poté. Je však velmi nepravděpodobné, že dopad této reklamy na návštěvníky přetrvával nebo ovlivňoval nákupy letenek déle než několik týdnů po jejím vyvěšení na internetových stránkách společnosti Ryanair. Reklamní kampaň má s větší pravděpodobností udržitelný dopad, pokud propagační činnosti zahrnují jedno či více reklamních médií, s nimiž zákazníci přicházejí v daném období pravidelně do kontaktu. Reklamní kampaň zahrnující celoplošné televizní a rozhlasové stanice, oblíbené internetové stránky a/nebo různé reklamní plakáty vyvěšené na veřejných místech nebo ve veřejných prostorách může mít například udržitelný dopad, pokud spotřebitelé přicházejí s těmito médii pravidelně do kontaktu. Propagační činnosti omezené pouze na internetové stránky společnosti Ryanair však nebudou mít s vysokou pravděpodobností dopad přetrvávající dlouho po skončení propagace. |
| --- | --- |

(355)

Na základě dostupných informací mimoto nelze posoudit udržitelnost těchto dopadů. Je možné, že propagace letiště Zweibrücken a dotyčného regionu na internetových stránkách společnosti Ryanair mohla lidi podnítit k návštěvě tohoto místa a k zakoupení letenek společnosti Ryanair na letiště Zweibrücken v době, kdy byla tato reklama poprvé vyvěšena na internetových stránkách, nebo těsně poté. Je však velmi nepravděpodobné, že dopad této reklamy na návštěvníky přetrvával nebo ovlivňoval nákupy letenek déle než několik týdnů po jejím vyvěšení na internetových stránkách společnosti Ryanair. Reklamní kampaň má s větší pravděpodobností udržitelný dopad, pokud propagační činnosti zahrnují jedno či více reklamních médií, s nimiž zákazníci přicházejí v daném období pravidelně do kontaktu. Reklamní kampaň zahrnující celoplošné televizní a rozhlasové stanice, oblíbené internetové stránky a/nebo různé reklamní plakáty vyvěšené na veřejných místech nebo ve veřejných prostorách může mít například udržitelný dopad, pokud spotřebitelé přicházejí s těmito médii pravidelně do kontaktu. Propagační činnosti omezené pouze na internetové stránky společnosti Ryanair však nebudou mít s vysokou pravděpodobností dopad přetrvávající dlouho po skončení propagace.

| (356) | Ve skutečnosti je velmi pravděpodobné, že většina lidí nenavštěvuje internetové stránky společnosti Ryanair dostatečně často k tomu, aby v nich reklama pouze na těchto internetových stránkách zanechala jasnou vzpomínku na dotčený region. Toto tvrzení dokládají dva faktory. Za prvé, podle podmínek dohody o marketingových službách byla propagace regionu Zweibrücken na domovské stránce internetových stránek společnosti Ryanair omezena na pět odstavců o 150 slovech pod nadpisem „Pět nejlepších věcí, co dělat“ na stránkách destinace Zweibrücken, uvedení odkazu po velmi krátkou dobu (šestnáct dnů) na domovské stránce www.ryanair.com vedoucímu na stránky zpřístupněné spolkovou zemí a uvedení dvou odkazů na stránce destinace Zweibrücken vedoucích opět na stránky zpřístupněné spolkovou zemí. Jak typ propagačních činností (pouhý odkaz s omezenou marketingovou hodnotou), tak i krátká doba významně omezily dopad těchto činností po skončení propagace, zejména v důsledku toho, že tyto činnosti byly omezeny pouze na internetové stránky společnosti Ryanair a nebyly podpořeny jinými médii. Za druhé, většina marketingových činností uvedených v dohodě uzavřené se společností AMS souvisela pouze s internetovými stránkami pro destinaci Zweibrücken. Je velmi pravděpodobné, že většina lidí tyto stránky nenavštěvuje často; v případě, že tak činí, je to pravděpodobně jen z toho důvodu, že se o tuto destinaci již zajímají. |
| --- | --- |

(356)

Ve skutečnosti je velmi pravděpodobné, že většina lidí nenavštěvuje internetové stránky společnosti Ryanair dostatečně často k tomu, aby v nich reklama pouze na těchto internetových stránkách zanechala jasnou vzpomínku na dotčený region. Toto tvrzení dokládají dva faktory. Za prvé, podle podmínek dohody o marketingových službách byla propagace regionu Zweibrücken na domovské stránce internetových stránek společnosti Ryanair omezena na pět odstavců o 150 slovech pod nadpisem „Pět nejlepších věcí, co dělat“ na stránkách destinace Zweibrücken, uvedení odkazu po velmi krátkou dobu (šestnáct dnů) na domovské stránce www.ryanair.com vedoucímu na stránky zpřístupněné spolkovou zemí a uvedení dvou odkazů na stránce destinace Zweibrücken vedoucích opět na stránky zpřístupněné spolkovou zemí. Jak typ propagačních činností (pouhý odkaz s omezenou marketingovou hodnotou), tak i krátká doba významně omezily dopad těchto činností po skončení propagace, zejména v důsledku toho, že tyto činnosti byly omezeny pouze na internetové stránky společnosti Ryanair a nebyly podpořeny jinými médii. Za druhé, většina marketingových činností uvedených v dohodě uzavřené se společností AMS souvisela pouze s internetovými stránkami pro destinaci Zweibrücken. Je velmi pravděpodobné, že většina lidí tyto stránky nenavštěvuje často; v případě, že tak činí, je to pravděpodobně jen z toho důvodu, že se o tuto destinaci již zajímají.

| (357) | I kdyby proto marketingové služby zvýšily objem osobní přepravy na leteckých trasách, jichž se týkaly dohody o marketingových službách, po dobu jejich provádění, je velmi pravděpodobné, že po skončení jejich platnosti byl tento dopad nulový či zanedbatelný a že podobně zanedbatelný byl i dopad na ostatní letecké trasy. |
| --- | --- |

(357)

I kdyby proto marketingové služby zvýšily objem osobní přepravy na leteckých trasách, jichž se týkaly dohody o marketingových službách, po dobu jejich provádění, je velmi pravděpodobné, že po skončení jejich platnosti byl tento dopad nulový či zanedbatelný a že podobně zanedbatelný byl i dopad na ostatní letecké trasy.

| (358) | Ze studií společnosti Ryanair ze dne 17. a 31. ledna 2014 rovněž vyplývá, že vytvoření přínosů mimo letecké trasy, na něž se dohody o marketingových službách vztahovaly, nebo přínosů přetrvávajících po ukončení jejich provádění pro tyto trasy, jak bylo stanoveno v dohodě o marketingových službách a dohodě o poskytování letištních služeb, je mimořádně nejisté a nelze je vyčíslit s takovou mírou spolehlivosti, kterou by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt považoval za dostatečnou. |
| --- | --- |

(358)

Ze studií společnosti Ryanair ze dne 17. a 31. ledna 2014 rovněž vyplývá, že vytvoření přínosů mimo letecké trasy, na něž se dohody o marketingových službách vztahovaly, nebo přínosů přetrvávajících po ukončení jejich provádění pro tyto trasy, jak bylo stanoveno v dohodě o marketingových službách a dohodě o poskytování letištních služeb, je mimořádně nejisté a nelze je vyčíslit s takovou mírou spolehlivosti, kterou by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt považoval za dostatečnou.

| (359) | Podle studie ze dne 17. ledna 2014 jsou například „budoucí inkrementální zisky po plánovaném skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb přirozeně nejisté“. Tato studie mimoto navrhuje dvě metody předběžného posouzení pozitivních dopadů dohod o marketingových službách: metodu „peněžních toků“ a metodu „kapitalizace“. |
| --- | --- |

(359)

Podle studie ze dne 17. ledna 2014 jsou například „budoucí inkrementální zisky po plánovaném skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb přirozeně nejisté“. Tato studie mimoto navrhuje dvě metody předběžného posouzení pozitivních dopadů dohod o marketingových službách: metodu „peněžních toků“ a metodu „kapitalizace“.

| (360) | Metoda „peněžních toků“ zahrnuje ohodnocení přínosů dohod o marketingových službách a dohod o poskytování letištních služeb na základě posouzení budoucích příjmů, které může provozovatel letiště získat v důsledku dohody o poskytování marketingových a letištních služeb, po odečtení příslušných nákladů. Podle metody „kapitalizace“ se zlepšení image značky letiště prostřednictvím marketingových služeb považuje za nehmotný majetek, který je pořízen za cenu stanovenou v dohodě o marketingových službách. |
| --- | --- |

(360)

Metoda „peněžních toků“ zahrnuje ohodnocení přínosů dohod o marketingových službách a dohod o poskytování letištních služeb na základě posouzení budoucích příjmů, které může provozovatel letiště získat v důsledku dohody o poskytování marketingových a letištních služeb, po odečtení příslušných nákladů. Podle metody „kapitalizace“ se zlepšení image značky letiště prostřednictvím marketingových služeb považuje za nehmotný majetek, který je pořízen za cenu stanovenou v dohodě o marketingových službách.

| (361) | Studie však zdůrazňuje významné potíže spojené s postupem založeným na „kapitalizaci“ a uvádí, že výsledky získané pomocí této metody nemusí být spolehlivé; ve studii se jako vhodnější doporučuje postup založený na „peněžních tocích“. Ve studii se zejména konstatuje:

  „Postup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. Určení části nákladů na marketing, které jsou zaměřeny na vytvoření očekávaných budoucích příjmů letiště (tj. investice do nehmotných aktiv letiště), v porovnání se stávajícími příjmy letiště však může být obtížné.“

  Ve studii je rovněž zdůrazněno:

  „Za účelem uplatňování postupu založeného na kapitalizaci je nutno odhadnout průměrnou dobu, po kterou bude letiště schopno udržet si zákazníka v důsledku marketingové kampaně společnosti AMS. V praxi bude velmi obtížné odhadnout průměrnou dobu udržení zákazníka po skončení kampaně společnosti AMS kvůli nedostatečným údajům.“ |
| --- | --- |

(361)

Studie však zdůrazňuje významné potíže spojené s postupem založeným na „kapitalizaci“ a uvádí, že výsledky získané pomocí této metody nemusí být spolehlivé; ve studii se jako vhodnější doporučuje postup založený na „peněžních tocích“. Ve studii se zejména konstatuje:

„Postup založený na kapitalizaci by zohlednil pouze část nákladů na marketing, které lze přičíst nehmotným aktivům letiště. Určení části nákladů na marketing, které jsou zaměřeny na vytvoření očekávaných budoucích příjmů letiště (tj. investice do nehmotných aktiv letiště), v porovnání se stávajícími příjmy letiště však může být obtížné.“

Ve studii je rovněž zdůrazněno:

„Za účelem uplatňování postupu založeného na kapitalizaci je nutno odhadnout průměrnou dobu, po kterou bude letiště schopno udržet si zákazníka v důsledku marketingové kampaně společnosti AMS. V praxi bude velmi obtížné odhadnout průměrnou dobu udržení zákazníka po skončení kampaně společnosti AMS kvůli nedostatečným údajům.“

| (362) | Studie ze dne 31. ledna 2014 se zabývá uplatňováním postupu založeného na „peněžních tocích“ v praxi. Podle tohoto postupu jsou přínosy dohod o marketingových službách a dohod o poskytování letištních služeb, které přetrvávají po skončení platnosti dohody o marketingových službách, vyjádřeny jako „konečná hodnota“, která je vypočítána ke dni skončení platnosti dohody. Tato konečná hodnota se vypočítává na základě inkrementálních zisků očekávaných od dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách během posledního roku uplatňování dohody o poskytování letištních služeb. Tyto zisky se promítnou do následujícího období, jehož délka je stejná jako doba platnosti dohody o poskytování letištních služeb, a jsou upraveny k zohlednění tempa růstu trhu letecké dopravy v Evropě a faktoru pravděpodobnosti, který má vyjádřit schopnost dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách přispívat k ziskům letiště po skončení platnosti těchto dohod. Podle studie ze dne 31. ledna 2014 závisí schopnost zajistit trvalé přínosy na různých faktorech, „včetně větší důležitosti a silnější značky spolu se síťovými externalitami a stálými cestujícími“, ačkoli ohledně těchto faktorů nebyly poskytnuty žádné podrobnosti. Tato metoda mimoto bere v úvahu diskontní sazbu, která odráží kapitálové náklady. |
| --- | --- |

(362)

Studie ze dne 31. ledna 2014 se zabývá uplatňováním postupu založeného na „peněžních tocích“ v praxi. Podle tohoto postupu jsou přínosy dohod o marketingových službách a dohod o poskytování letištních služeb, které přetrvávají po skončení platnosti dohody o marketingových službách, vyjádřeny jako „konečná hodnota“, která je vypočítána ke dni skončení platnosti dohody. Tato konečná hodnota se vypočítává na základě inkrementálních zisků očekávaných od dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách během posledního roku uplatňování dohody o poskytování letištních služeb. Tyto zisky se promítnou do následujícího období, jehož délka je stejná jako doba platnosti dohody o poskytování letištních služeb, a jsou upraveny k zohlednění tempa růstu trhu letecké dopravy v Evropě a faktoru pravděpodobnosti, který má vyjádřit schopnost dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách přispívat k ziskům letiště po skončení platnosti těchto dohod. Podle studie ze dne 31. ledna 2014 závisí schopnost zajistit trvalé přínosy na různých faktorech, „včetně větší důležitosti a silnější značky spolu se síťovými externalitami a stálými cestujícími“, ačkoli ohledně těchto faktorů nebyly poskytnuty žádné podrobnosti. Tato metoda mimoto bere v úvahu diskontní sazbu, která odráží kapitálové náklady.

| (363) | Ve studii je navržen faktor pravděpodobnosti 30 %, což se pokládá za přiměřené. Tato velmi teoretická studie však neobsahuje žádné přesvědčivé údaje týkající se tohoto faktoru, a to kvantitativní ani kvalitativní. K doložení této 30 % míry se nezakládá na skutečnostech týkajících se činnosti společnosti Ryanair, trhů letecké dopravy nebo letištních služeb. Nestanoví ani žádnou souvislost mezi touto mírou a faktory, které mimochodem zmiňuje (důležitost, silná značka, síťové externality a stálí cestující), a neuvádí, že se předpokládá, že tyto faktory zajistí přetrvávání přínosů dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách i po skončení jejich platnosti. Při analýze toho, nakolik mohly tyto služby ovlivnit zmíněné faktory, nevychází studie z konkrétního obsahu marketingových služeb uvedených v jednotlivých smlouvách se společností AMS. |
| --- | --- |

(363)

Ve studii je navržen faktor pravděpodobnosti 30 %, což se pokládá za přiměřené. Tato velmi teoretická studie však neobsahuje žádné přesvědčivé údaje týkající se tohoto faktoru, a to kvantitativní ani kvalitativní. K doložení této 30 % míry se nezakládá na skutečnostech týkajících se činnosti společnosti Ryanair, trhů letecké dopravy nebo letištních služeb. Nestanoví ani žádnou souvislost mezi touto mírou a faktory, které mimochodem zmiňuje (důležitost, silná značka, síťové externality a stálí cestující), a neuvádí, že se předpokládá, že tyto faktory zajistí přetrvávání přínosů dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách i po skončení jejich platnosti. Při analýze toho, nakolik mohly tyto služby ovlivnit zmíněné faktory, nevychází studie z konkrétního obsahu marketingových služeb uvedených v jednotlivých smlouvách se společností AMS.

| (364) | Studie mimoto neprokazuje, že je pravděpodobné, že po skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách budou i v budoucnu přetrvávat zisky provozovatele letiště vytvořené těmito dohodami v posledním roce jejich provádění. Studie nepředkládá ani žádné důkazy ohledně toho, že vhodným ukazatelem pro měření dopadu dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách na dané letiště je tempo růstu trhu letecké dopravy v Evropě. |
| --- | --- |

(364)

Studie mimoto neprokazuje, že je pravděpodobné, že po skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách budou i v budoucnu přetrvávat zisky provozovatele letiště vytvořené těmito dohodami v posledním roce jejich provádění. Studie nepředkládá ani žádné důkazy ohledně toho, že vhodným ukazatelem pro měření dopadu dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách na dané letiště je tempo růstu trhu letecké dopravy v Evropě.

| (365) | „Konečnou hodnotu“ vypočítanou pomocí metody, kterou navrhla společnost Ryanair, by proto obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt při rozhodování o uzavření dohody s největší pravděpodobností nebral v potaz. |
| --- | --- |

(365)

„Konečnou hodnotu“ vypočítanou pomocí metody, kterou navrhla společnost Ryanair, by proto obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt při rozhodování o uzavření dohody s největší pravděpodobností nebral v potaz.

| (366) | Studie ze dne 31. ledna 2014 proto prokazuje, že postup založený na „peněžních tocích“ vede stejně jako metoda „kapitalizace“ pouze k velmi nejistým a nespolehlivým výsledkům. |
| --- | --- |

(366)

Studie ze dne 31. ledna 2014 proto prokazuje, že postup založený na „peněžních tocích“ vede stejně jako metoda „kapitalizace“ pouze k velmi nejistým a nespolehlivým výsledkům.

| (367) | Německo ani žádná zúčastněná třetí strana mimoto nepředložily důkazy, že metoda, kterou společnost Ryanair uvedla ve studii ze dne 31. ledna 2014, či jakákoli jiná metoda k vyčíslení zisků po skončení platnosti dohod o poskytování letištních služeb a dohod o marketingových službách je úspěšně uplatňována provozovateli regionálních letišť, kteří jsou srovnatelní s provozovatelem letiště Zweibrücken. Německo se ke studiím ze dne 17. a 31. ledna 2014 nevyjádřilo. |
| --- | --- |

(367)

Německo ani žádná zúčastněná třetí strana mimoto nepředložily důkazy, že metoda, kterou společnost Ryanair uvedla ve studii ze dne 31. ledna 2014, či jakákoli jiná metoda k vyčíslení zisků po skončení platnosti dohod o poskytování letištních služeb a dohod o marketingových službách je úspěšně uplatňována provozovateli regionálních letišť, kteří jsou srovnatelní s provozovatelem letiště Zweibrücken. Německo se ke studiím ze dne 17. a 31. ledna 2014 nevyjádřilo.

| (368) | Konečná hodnota vypočítaná metodou navrženou společností Ryanair je pozitivní (a může tudíž vést k vyšší rentabilitě dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách) pouze tehdy, je-li inkrementální zisk očekávaný u těchto dohod během posledního roku uplatňování dohody o poskytování letištních služeb kladný. Je-li záporný, zohlednění konečné hodnoty obvykle rentabilitu dohod snižuje. Níže bude prokázáno (viz 378. bod odůvodnění a následující body odůvodnění), že dohody z roku 2008 vedly k záporným inkrementálním peněžním tokům. |
| --- | --- |

(368)

Konečná hodnota vypočítaná metodou navrženou společností Ryanair je pozitivní (a může tudíž vést k vyšší rentabilitě dohody o poskytování letištních služeb a dohody o marketingových službách) pouze tehdy, je-li inkrementální zisk očekávaný u těchto dohod během posledního roku uplatňování dohody o poskytování letištních služeb kladný. Je-li záporný, zohlednění konečné hodnoty obvykle rentabilitu dohod snižuje. Níže bude prokázáno (viz 378. bod odůvodnění a následující body odůvodnění), že dohody z roku 2008 vedly k záporným inkrementálním peněžním tokům.

| (369) | Jak bylo uvedeno výše (viz 341. bod odůvodnění a následující body odůvodnění), marketingové služby se mimoto jednoznačně zaměřují na osoby, které pravděpodobně využijí trasu, jíž se dohoda o marketingových službách týká. Nebude-li provoz na této trase po skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb pokračovat, je nepravděpodobné, že marketingové služby budou mít i nadále pozitivní dopad na osobní přepravu na letišti po skončení platnosti dohody. Pro provozovatele letiště je velmi obtížné posoudit pravděpodobnost toho, že letecká společnost bude trasu provozovat i po uplynutí doby, k níž se zavázala v dohodě o poskytování letištních služeb. Zejména nízkonákladové letecké společnosti ukazují, že pokud jde o otevírání a uzavírání tras, reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, které se většinou mění velmi rychle. Při uzavírání transakce, jako je transakce posuzovaná v daném případě, by se proto obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt nespoléhal na to, že letecká společnost bude dotyčnou trasu provozovat i po skončení platnosti dohody. |
| --- | --- |

(369)

Jak bylo uvedeno výše (viz 341. bod odůvodnění a následující body odůvodnění), marketingové služby se mimoto jednoznačně zaměřují na osoby, které pravděpodobně využijí trasu, jíž se dohoda o marketingových službách týká. Nebude-li provoz na této trase po skončení platnosti dohody o poskytování letištních služeb pokračovat, je nepravděpodobné, že marketingové služby budou mít i nadále pozitivní dopad na osobní přepravu na letišti po skončení platnosti dohody. Pro provozovatele letiště je velmi obtížné posoudit pravděpodobnost toho, že letecká společnost bude trasu provozovat i po uplynutí doby, k níž se zavázala v dohodě o poskytování letištních služeb. Zejména nízkonákladové letecké společnosti ukazují, že pokud jde o otevírání a uzavírání tras, reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, které se většinou mění velmi rychle. Při uzavírání transakce, jako je transakce posuzovaná v daném případě, by se proto obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt nespoléhal na to, že letecká společnost bude dotyčnou trasu provozovat i po skončení platnosti dohody.

| (370) | Z výše uvedených skutečností je zřejmé, že jedinou výhodou, kterou by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával u dohody o marketingových službách a kterou by vyčíslil při rozhodování o uzavření či neuzavření takovéto dohody společně s dohodou o poskytování letištních služeb, by bylo to, že marketingové služby budou mít pozitivní dopad na počet cestujících, kteří využívají trasy, jichž se dotyčné dohody týkají, po dobu provozování těchto tras, která je stanovená v dohodách. Komise se domnívá, že jakékoli jiné potenciální přínosy jsou příliš nejisté, než aby je bylo možno vyčíslit a vzít v úvahu. |
| --- | --- |

(370)

Z výše uvedených skutečností je zřejmé, že jedinou výhodou, kterou by obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt očekával u dohody o marketingových službách a kterou by vyčíslil při rozhodování o uzavření či neuzavření takovéto dohody společně s dohodou o poskytování letištních služeb, by bylo to, že marketingové služby budou mít pozitivní dopad na počet cestujících, kteří využívají trasy, jichž se dotyčné dohody týkají, po dobu provozování těchto tras, která je stanovená v dohodách. Komise se domnívá, že jakékoli jiné potenciální přínosy jsou příliš nejisté, než aby je bylo možno vyčíslit a vzít v úvahu.

c)   Srovnatelnost letiště Zweibrücken s ostatními evropskými letišti

Srovnatelnost letiště Zweibrücken s ostatními evropskými letišti

| (371) | Podle nových pokynů týkajících se uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze existenci podpory letecké společnosti využívající určité letiště v zásadě vyloučit, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo pokud lze analýzou ex ante (tj. analýzou založenou na informacích, které byly dostupné v době, kdy byla podpora poskytnuta, a na vývoji, který bylo možno v té době předvídat) prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště (97). Pokud však jde o první přístup (srovnání s „tržní cenou“), Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Proto se domnívá, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante (98). |
| --- | --- |

(371)

Podle nových pokynů týkajících se uplatňování zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu lze existenci podpory letecké společnosti využívající určité letiště v zásadě vyloučit, pokud cena účtovaná za letištní služby odpovídá tržní ceně, nebo pokud lze analýzou ex ante (tj. analýzou založenou na informacích, které byly dostupné v době, kdy byla podpora poskytnuta, a na vývoji, který bylo možno v té době předvídat) prokázat, že ujednání mezi letištěm a leteckou společností bude mít kladný inkrementální přínos k zisku letiště (97). Pokud však jde o první přístup (srovnání s „tržní cenou“), Komise má pochybnosti, zda je v současnosti možné určit příslušnou referenční hodnotu, která by ukázala skutečnou tržní cenu služeb, jež letiště poskytují. Proto se domnívá, že nejvhodnějším kritériem pro posouzení ujednání, která letiště uzavřela s jednotlivými leteckými společnostmi, je analýza inkrementální ziskovosti ex ante (98).

ex ante

97

ex ante

98

| (372) | Je třeba uvést, že obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti (99). |
| --- | --- |

(372)

Je třeba uvést, že obecně může být použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na základě průměrné ceny na jiných podobných trzích užitečné, pokud lze tuto cenu přiměřeně určit nebo ji odvodit z jiných tržních ukazatelů. V případě letištních služeb však není tato metoda relevantní, jelikož se struktura nákladů a příjmů mezi jednotlivými letišti obvykle velmi liší. Důvodem je skutečnost, že náklady a příjmy závisejí na stupni rozvoje letiště, na počtu leteckých společností, které letiště využívají, na jeho kapacitě, pokud jde o objem osobní přepravy, na stavu infrastruktury a souvisejících investicích, na regulačním rámci, který se může mezi jednotlivými členskými státy lišit, a na dluzích či jiných závazcích, jež letiště přijalo v minulosti (99).

99

| (373) | Čistě srovnávací analýzu mimoto ztěžuje liberalizace trhu letecké dopravy. Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik s ohledem na osobní přepravu a související obchodní a finanční závazky, běžné systémy pobídek a změnu rozdělení rizik během doby trvání dohod. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího. |
| --- | --- |

(373)

Čistě srovnávací analýzu mimoto ztěžuje liberalizace trhu letecké dopravy. Jak je patrné v daném případě, obchodní vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi nejsou založeny vždy výhradně na zveřejněném ceníku poplatků. Tyto obchodní vztahy jsou spíše velmi rozmanité. Zahrnují sdílení rizik s ohledem na osobní přepravu a související obchodní a finanční závazky, běžné systémy pobídek a změnu rozdělení rizik během doby trvání dohod. Jednu transakci proto nelze porovnat s jinou transakcí na základě ceny obrátky nebo ceny stanovené za cestujícího.

| (374) | I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly stanoveny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Tržně jednající hospodářský subjekt by tudíž neměl pobídku k nabízení zboží nebo služeb za referenční „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě. |
| --- | --- |

(374)

I za předpokladu, že by na základě přesvědčivé srovnávací analýzy bylo možno zjistit, že „ceny“ v rámci různých transakcí, které jsou předmětem posouzení, odpovídají „tržním cenám“ nebo jsou vyšší než „tržní ceny“ zjištěné prostřednictvím srovnávacího vzorku transakcí, nemohla by Komise vyvodit závěr, že tyto transakce jsou v souladu se zásadou tržně jednajícího hospodářského subjektu, jestliže se ukáže, že v době, kdy byly stanoveny, provozovatel letiště očekával, že vytvoří vyšší inkrementální náklady než inkrementální příjmy. Tržně jednající hospodářský subjekt by tudíž neměl pobídku k nabízení zboží nebo služeb za referenční „tržní cenu“, pokud by to vedlo k inkrementální ztrátě.

| (375) | Za této situace se Komise domnívá, že s přihlédnutím ke všem informacím, které má k dispozici, není důvod odchýlit se od přístupu doporučeného v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, pokud jde o použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi, tj. analýzy inkrementální ziskovosti ex ante. |
| --- | --- |

(375)

Za této situace se Komise domnívá, že s přihlédnutím ke všem informacím, které má k dispozici, není důvod odchýlit se od přístupu doporučeného v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014, pokud jde o použití zásady tržně jednajícího hospodářského subjektu na vztahy mezi letišti a leteckými společnostmi, tj. analýzy inkrementální ziskovosti ex ante.

ex ante

7.3.1.4.   
  Posouzení inkrementálních nákladů a příjmů

Posouzení inkrementálních nákladů a příjmů

Časový horizont

Časový horizont

| (376) | Při rozhodování o tom, zda uzavřít či neuzavřít dohodu o poskytování letištních služeb a/nebo dohodu o marketingových službách, by tržně jednající hospodářský subjekt zvolil za časový horizont svého posouzení dobu platnosti dotyčných dohod nebo dobu stanovenou v jednotlivé dohodě. Jinými slovy, vyhodnotil by inkrementální náklady a příjmy během doby platnosti dohod. |
| --- | --- |

(376)

Při rozhodování o tom, zda uzavřít či neuzavřít dohodu o poskytování letištních služeb a/nebo dohodu o marketingových službách, by tržně jednající hospodářský subjekt zvolil za časový horizont svého posouzení dobu platnosti dotyčných dohod nebo dobu stanovenou v jednotlivé dohodě. Jinými slovy, vyhodnotil by inkrementální náklady a příjmy během doby platnosti dohod.

| (377) | Zvolit delší období se nejeví jako odůvodněné. Obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt by v okamžiku podpisu dohod nepočítal s jejich obnovením po uplynutí doby platnosti, ať už za stejných, nebo nových podmínek. Obezřetný hospodářský subjekt by si byl obvykle vědom toho, že nízkonákladové společnosti jako Ryanair vždy byly a jsou známy tím, že reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, a to při otevírání i uzavírání tras a při zvyšování či snižování počtu letů. |
| --- | --- |

(377)

Zvolit delší období se nejeví jako odůvodněné. Obezřetný, tržně jednající hospodářský subjekt by v okamžiku podpisu dohod nepočítal s jejich obnovením po uplynutí doby platnosti, ať už za stejných, nebo nových podmínek. Obezřetný hospodářský subjekt by si byl obvykle vědom toho, že nízkonákladové společnosti jako Ryanair vždy byly a jsou známy tím, že reagují velmi citlivě na podmínky na trhu, a to při otevírání i uzavírání tras a při zvyšování či snižování počtu letů.

Posouzení

Posouzení

| (378) | Německo uvedlo, že společnosti FGAZ/FZG nevyhotovily před uzavřením individuálních dohod o poskytování letištních služeb s jednotlivými leteckými společnostmi předem vypracované obchodní plány. Německo objasnilo, že jelikož většinu nákladů letiště lze považovat za fixní náklady a že rozšíření komerčních činností nevede k významným dodatečným nákladům, nebyly takovéto předem vypracované obchodní plány zapotřebí. |
| --- | --- |

(378)

Německo uvedlo, že společnosti FGAZ/FZG nevyhotovily před uzavřením individuálních dohod o poskytování letištních služeb s jednotlivými leteckými společnostmi předem vypracované obchodní plány. Německo objasnilo, že jelikož většinu nákladů letiště lze považovat za fixní náklady a že rozšíření komerčních činností nevede k významným dodatečným nákladům, nebyly takovéto předem vypracované obchodní plány zapotřebí.

| (379) | Na žádost Komise však Německo vyhotovilo přehled inkrementálních nákladů a příjmů, jež bylo možno očekávat v době uzavření příslušných dohod. Německo připravilo tyto údaje pro každou z dohod, které byly s leteckými společnostmi uzavřeny v době, která je předmětem šetření, tj. 2000–2009, jak je shrnuto v tabulce 8.

  Tabulka 8


  Inkrementální ziskovost smluv se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair | Germanwings
  (smlouva 15. září 2006–15. září 2009) | Germanwings
  (smlouva 30. června 2008–31. prosince 2011) (100) | TUIFly
  (smlouva 1. dubna 2008–31. března 2011) (101) | Ryanair
  (smlouva 22. září 2008–21. září 2009) (102) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Očekávaný počet cestujících | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Očekávané dodatečné příjmy z leteckých činností | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Očekávané dodatečné příjmy z jiných než leteckých činností | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Očekávané dodatečné náklady | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Marketingová podpora | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Očekávaný jmenovitý výsledek | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Diskontní sazba | (...) | (...) | (...) | (...) |
| Očekávaný diskontovaný výsledek | (...) | (...) | (...) | (...) |

(379)

Na žádost Komise však Německo vyhotovilo přehled inkrementálních nákladů a příjmů, jež bylo možno očekávat v době uzavření příslušných dohod. Německo připravilo tyto údaje pro každou z dohod, které byly s leteckými společnostmi uzavřeny v době, která je předmětem šetření, tj. 2000–2009, jak je shrnuto v tabulce 8.

Tabulka 8

Tabulka 8

Inkrementální ziskovost smluv se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair

Inkrementální ziskovost smluv se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair

Germanwings

(smlouva 15. září 2006–15. září 2009)

Germanwings

(smlouva 30. června 2008–31. prosince 2011) (100)

100

TUIFly

(smlouva 1. dubna 2008–31. března 2011) (101)

101

Ryanair

(smlouva 22. září 2008–21. září 2009) (102)

102

Očekávaný počet cestujících

(...)

(...)

(...)

(...)

Očekávané dodatečné příjmy z leteckých činností

(...)

(...)

(...)

(...)

Očekávané dodatečné příjmy z jiných než leteckých činností

(...)

(...)

(...)

(...)

Očekávané dodatečné náklady

(...)

(...)

(...)

(...)

Marketingová podpora

(...)

(...)

(...)

(...)

Očekávaný jmenovitý výsledek

(...)

(...)

(...)

(...)

Diskontní sazba

(...)

(...)

(...)

(...)

Očekávaný diskontovaný výsledek

(...)

(...)

(...)

(...)

| (380) | Při vypracovávání tabulky 8 vzalo Německo v úvahu tyto aspekty:






  a) | Očekávané počty cestujících byly odvozeny z předpokládaného počtu letů týdně a byly extrapolovány pro dobu trvání smlouvy. |
| --- | --- | --- |

(380)

Při vypracovávání tabulky 8 vzalo Německo v úvahu tyto aspekty:

a)

Očekávané počty cestujících byly odvozeny z předpokládaného počtu letů týdně a byly extrapolovány pro dobu trvání smlouvy.

| b) | Očekávané příjmy z leteckých činností (manipulační a přistávací poplatky, úklid a odmrazování atd.) byly vypočítány pro dobu platnosti dohody na základě podmínek sjednaných s každou leteckou společností a s přihlédnutím k příslušným slevám a pobídkám. |
| --- | --- |

b)

Očekávané příjmy z leteckých činností (manipulační a přistávací poplatky, úklid a odmrazování atd.) byly vypočítány pro dobu platnosti dohody na základě podmínek sjednaných s každou leteckou společností a s přihlédnutím k příslušným slevám a pobídkám.

| c) | Rovněž očekávané příjmy z jiných než leteckých činností (parkovací poplatky, výdaje v terminálu atd.) byly vypočítány pro dobu platnosti dohody. |
| --- | --- |

c)

Rovněž očekávané příjmy z jiných než leteckých činností (parkovací poplatky, výdaje v terminálu atd.) byly vypočítány pro dobu platnosti dohody.

| d) | Očekávané inkrementální náklady byly vypočítány pro dobu platnosti dohody s přihlédnutím k amortizaci investic potřebných k odbavování komerční letecké dopravy (nový terminál, nové odbavovací přepážky, parkoviště atd.) a rovněž k dodatečným nákladům na zaměstnance a materiál. Vzaty v úvahu byly pouze náklady vyvolané každou jednotlivou leteckou společností. Na tomto základě Německo tvrdilo, že náklady na nový terminál a přijetí nových zaměstnanců byly původně zapříčiněny tím, že činnost z letiště Zweibrücken začala vykonávat společnost Germanwings, takže tyto náklady byly přiděleny většinou první smlouvě se společností Germanwings. |
| --- | --- |

d)

Očekávané inkrementální náklady byly vypočítány pro dobu platnosti dohody s přihlédnutím k amortizaci investic potřebných k odbavování komerční letecké dopravy (nový terminál, nové odbavovací přepážky, parkoviště atd.) a rovněž k dodatečným nákladům na zaměstnance a materiál. Vzaty v úvahu byly pouze náklady vyvolané každou jednotlivou leteckou společností. Na tomto základě Německo tvrdilo, že náklady na nový terminál a přijetí nových zaměstnanců byly původně zapříčiněny tím, že činnost z letiště Zweibrücken začala vykonávat společnost Germanwings, takže tyto náklady byly přiděleny většinou první smlouvě se společností Germanwings.

| e) | Na žádost Komise byly jako inkrementální náklady na smlouvu se společností Ryanair vzaty v úvahu platby marketingové podpory ve prospěch společnosti Ryanair na základě dohody uzavřené mezi spolkovou zemí a společností AMS. |
| --- | --- |

e)

Na žádost Komise byly jako inkrementální náklady na smlouvu se společností Ryanair vzaty v úvahu platby marketingové podpory ve prospěch společnosti Ryanair na základě dohody uzavřené mezi spolkovou zemí a společností AMS.

| f) | Diskontní sazba vycházela z diskontních sazeb německé Bundesbank počínaje rokem 2008. |
| --- | --- |

f)

Diskontní sazba vycházela z diskontních sazeb německé Bundesbank počínaje rokem 2008.

Bundesbank

| (381) | Komise konstatuje, že přístup, který Německo přijalo při odhadu počtu cestujících a výpočtu očekávaných inkrementálních příjmů z leteckých a jiných než leteckých činností, je vhodný. Totéž platí pro diskontní slevy. |
| --- | --- |

(381)

Komise konstatuje, že přístup, který Německo přijalo při odhadu počtu cestujících a výpočtu očekávaných inkrementálních příjmů z leteckých a jiných než leteckých činností, je vhodný. Totéž platí pro diskontní slevy.

| (382) | Komise bere dále na vědomí nesouhlas Německa s tím, že při výpočtu inkrementálních příjmů pouze pro dobu platnosti smlouvy nejsou zohledněny dlouhodobě realizované zisky. V reakci na to Komise odkazuje na své odůvodnění uvedené v 376. a 377. bodě odůvodnění, že je skutečně vhodné zohlednit pouze inkrementální náklady a příjmy vzniklé během doby platnosti dohody. |
| --- | --- |

(382)

Komise bere dále na vědomí nesouhlas Německa s tím, že při výpočtu inkrementálních příjmů pouze pro dobu platnosti smlouvy nejsou zohledněny dlouhodobě realizované zisky. V reakci na to Komise odkazuje na své odůvodnění uvedené v 376. a 377. bodě odůvodnění, že je skutečně vhodné zohlednit pouze inkrementální náklady a příjmy vzniklé během doby platnosti dohody.

| (383) | Komise bere na vědomí i podání Německa, podle něhož by se nemělo usuzovat, že dohoda o marketingových službách vytváří pouze náklady, nýbrž že by se mělo mít za to, že vytváří také příjmy. Německo nenavrhlo žádnou metodu určení zvláštních inkrementálních příjmů vytvořených dohodou o marketingových službách mimo zvýšení objemu přepravy (a tudíž rovněž příjmů z jiných než leteckých činností) na letišti. Komise již každopádně v 347. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění určila, že by tržně jednající hospodářský subjekt vzal při posuzování pozitivních dopadů dohody o marketingových službách v úvahu pouze inkrementální příjmy letiště. |
| --- | --- |

(383)

Komise bere na vědomí i podání Německa, podle něhož by se nemělo usuzovat, že dohoda o marketingových službách vytváří pouze náklady, nýbrž že by se mělo mít za to, že vytváří také příjmy. Německo nenavrhlo žádnou metodu určení zvláštních inkrementálních příjmů vytvořených dohodou o marketingových službách mimo zvýšení objemu přepravy (a tudíž rovněž příjmů z jiných než leteckých činností) na letišti. Komise již každopádně v 347. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění určila, že by tržně jednající hospodářský subjekt vzal při posuzování pozitivních dopadů dohody o marketingových službách v úvahu pouze inkrementální příjmy letiště.

| (384) | Co se týká konkrétně inkrementálních provozních nákladů, Komise musí vycházet z údajů, které poskytly Německo a společnosti FGAZ/FZG, pokud se jeví jako přiměřené, jelikož sama není schopna tyto náklady nezávisle odhadnout. Totéž platí v zásadě pro inkrementální investiční náklady, jelikož Německo a společnosti FGAZ/FZG mohou lépe odhadnout, které investice lze přímo vysledovat ke konkrétní dohodě o poskytování letištních služeb. Poté, co Komise analyzovala informace, které Německo poskytlo, pokládá celkový výpočet inkrementálních nákladů za přiměřený. |
| --- | --- |

(384)

Co se týká konkrétně inkrementálních provozních nákladů, Komise musí vycházet z údajů, které poskytly Německo a společnosti FGAZ/FZG, pokud se jeví jako přiměřené, jelikož sama není schopna tyto náklady nezávisle odhadnout. Totéž platí v zásadě pro inkrementální investiční náklady, jelikož Německo a společnosti FGAZ/FZG mohou lépe odhadnout, které investice lze přímo vysledovat ke konkrétní dohodě o poskytování letištních služeb. Poté, co Komise analyzovala informace, které Německo poskytlo, pokládá celkový výpočet inkrementálních nákladů za přiměřený.

| (385) | Za přiměřené se pokládá i to, že přijetí dodatečných zaměstnanců pro obsluhu společnosti Germanwings a počáteční investice určené na renovaci terminálu lze odvodit od první dohody uzavřené se společností Germanwings, jelikož tato dohoda měla za následek prudký rozvoj komerční letecké dopravy na letišti Zweibrücken. |
| --- | --- |

(385)

Za přiměřené se pokládá i to, že přijetí dodatečných zaměstnanců pro obsluhu společnosti Germanwings a počáteční investice určené na renovaci terminálu lze odvodit od první dohody uzavřené se společností Germanwings, jelikož tato dohoda měla za následek prudký rozvoj komerční letecké dopravy na letišti Zweibrücken.

Závěr

Závěr

| (386) | Jelikož očekávaný diskontovaný výsledek je u první dohody se společností Germanwings, jakož i u dohod se společnostmi TUIFly a Ryanair záporný, Komise konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG nejednaly při uzavírání těchto dohod jako tržně jednající hospodářský subjekt. Letiště nemohlo očekávat pokrytí alespoň inkrementálních nákladů vzniklých v důsledku některé z těchto dohod. Jelikož se společnosti FGAZ/FZG tudíž nechovaly jako tržně jednající hospodářský subjekt, poskytlo jejich rozhodnutí o uzavření dohod za těchto podmínek společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(386)

Jelikož očekávaný diskontovaný výsledek je u první dohody se společností Germanwings, jakož i u dohod se společnostmi TUIFly a Ryanair záporný, Komise konstatuje, že společnosti FGAZ/FZG nejednaly při uzavírání těchto dohod jako tržně jednající hospodářský subjekt. Letiště nemohlo očekávat pokrytí alespoň inkrementálních nákladů vzniklých v důsledku některé z těchto dohod. Jelikož se společnosti FGAZ/FZG tudíž nechovaly jako tržně jednající hospodářský subjekt, poskytlo jejich rozhodnutí o uzavření dohod za těchto podmínek společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair hospodářskou výhodu.

| (387) | U druhé dohody se společností Germanwings bylo naopak možno očekávat kladný diskontovaný výsledek. Při uzavření této dohody proto společnosti FGAZ/FZG neposkytly společnosti Germanwings hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(387)

U druhé dohody se společností Germanwings bylo naopak možno očekávat kladný diskontovaný výsledek. Při uzavření této dohody proto společnosti FGAZ/FZG neposkytly společnosti Germanwings hospodářskou výhodu.

7.3.1.5.   
  Selektivita

Selektivita

| (388) | Hospodářská výhoda zjištěná v 376. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění byla poskytnuta selektivně, jelikož z ní měly prospěch pouze společnosti vykonávající činnost z letiště Zweibrücken. |
| --- | --- |

(388)

Hospodářská výhoda zjištěná v 376. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění byla poskytnuta selektivně, jelikož z ní měly prospěch pouze společnosti vykonávající činnost z letiště Zweibrücken.

| (389) | V tomto ohledu je třeba odmítnout tvrzení Německa, že slevy z letištních poplatků poskytnuté leteckým společnostem provozujícím lety z letiště Zweibrücken nebyly selektivní. Německo tvrdilo, že slevy byly dostupné pro všechny letecké společnosti, které chtěly vykonávat činnost z letiště Zweibrücken, což údajně znamená, že nebyly selektivní. |
| --- | --- |

(389)

V tomto ohledu je třeba odmítnout tvrzení Německa, že slevy z letištních poplatků poskytnuté leteckým společnostem provozujícím lety z letiště Zweibrücken nebyly selektivní. Německo tvrdilo, že slevy byly dostupné pro všechny letecké společnosti, které chtěly vykonávat činnost z letiště Zweibrücken, což údajně znamená, že nebyly selektivní.

| (390) | Komise v reakci na to za prvé poznamenává, že se jednotlivé dohody uzavřené s leteckými společnostmi odchylují od ceníku poplatků i mezi sebou navzájem (viz 67.–72. bod odůvodnění), obsahují tudíž individuálně sjednané podmínky. Přesná výhoda, která byla poskytnuta, se pak jeví jako selektivní s ohledem na každou jednotlivou leteckou společnost. |
| --- | --- |

(390)

Komise v reakci na to za prvé poznamenává, že se jednotlivé dohody uzavřené s leteckými společnostmi odchylují od ceníku poplatků i mezi sebou navzájem (viz 67.–72. bod odůvodnění), obsahují tudíž individuálně sjednané podmínky. Přesná výhoda, která byla poskytnuta, se pak jeví jako selektivní s ohledem na každou jednotlivou leteckou společnost.

| (391) | Komise však za druhé podotýká, že i kdyby se ceník poplatků uplatňoval stejně na všechny letecké společnosti, které chtějí vykonávat činnost z letiště Zweibrücken, bylo by třeba výhodu poskytnutou na tomto základě považovat za selektivní. Jak uvedl generální advokát Mengozzi ve věci Deutsche Lufthansa AG v. Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, přijetí argumentace Německa by vedlo „od základů k popření možnosti kvalifikovat jako státní podpory podmínky, za kterých veřejný podnik nabízí své služby, pokud jsou tyto podmínky používány bez rozdílu na všechny jeho smluvní partnery“ (103). Generální advokát Mengozzi dále poznamenal:

  „Jak dle mého názoru správně upozornila Komise, takové vyloučení není v souladu ani s judikaturou Soudního dvora, podle které mohou mít selektivní povahu i veřejné zásahy, které se týkají bez rozdílu všech hospodářských subjektů určitého hospodářského odvětví ani s různými předchozími precedenty, ve kterých byly za selektivní považovány výhody vyplývající z dodání zboží nebo poskytnutí služeb veřejnými (nebo soukromými) podniky za stejné ceny nebo za stejných podmínek pro všechny subjekty vykonávající určitou činnost“
   (104). |
| --- | --- |

(391)

Komise však za druhé podotýká, že i kdyby se ceník poplatků uplatňoval stejně na všechny letecké společnosti, které chtějí vykonávat činnost z letiště Zweibrücken, bylo by třeba výhodu poskytnutou na tomto základě považovat za selektivní. Jak uvedl generální advokát Mengozzi ve věci Deutsche Lufthansa AG v. Flughafen Frankfurt-Hahn GmbH, přijetí argumentace Německa by vedlo „od základů k popření možnosti kvalifikovat jako státní podpory podmínky, za kterých veřejný podnik nabízí své služby, pokud jsou tyto podmínky používány bez rozdílu na všechny jeho smluvní partnery“ (103). Generální advokát Mengozzi dále poznamenal:

103

„Jak dle mého názoru správně upozornila Komise, takové vyloučení není v souladu ani s judikaturou Soudního dvora, podle které mohou mít selektivní povahu i veřejné zásahy, které se týkají bez rozdílu všech hospodářských subjektů určitého hospodářského odvětví ani s různými předchozími precedenty, ve kterých byly za selektivní považovány výhody vyplývající z dodání zboží nebo poskytnutí služeb veřejnými (nebo soukromými) podniky za stejné ceny nebo za stejných podmínek pro všechny subjekty vykonávající určitou činnost“
   (104).

104

7.3.1.6.   
  Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

Narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu

| (392) | U opatření podpory provedeného státem se má za to, že narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud může zlepšit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž příjemce soutěží (105). Pro veškeré praktické účely se proto má za to, že došlo k narušení hospodářské soutěže, jakmile stát poskytne finanční výhodu některému podniku v liberalizovaném odvětví, kde existuje (alespoň potenciálně) hospodářská soutěž. Podle judikatury evropských soudů může poskytnutí jakékoli podpory podniku působícímu na vnitřním trhu ovlivnit obchod mezi členskými státy (106). |
| --- | --- |

(392)

U opatření podpory provedeného státem se má za to, že narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, pokud může zlepšit konkurenční postavení příjemce oproti jiným podnikům, s nimiž příjemce soutěží (105). Pro veškeré praktické účely se proto má za to, že došlo k narušení hospodářské soutěže, jakmile stát poskytne finanční výhodu některému podniku v liberalizovaném odvětví, kde existuje (alespoň potenciálně) hospodářská soutěž. Podle judikatury evropských soudů může poskytnutí jakékoli podpory podniku působícímu na vnitřním trhu ovlivnit obchod mezi členskými státy (106).

105

106

| (393) | Od vstupu třetího balíčku týkajícího se liberalizace letecké dopravy v platnost dne 1. ledna 1993 (107) mohou letečtí dopravci volně provozovat lety na trasách v rámci Unie. Jak uvedl Evropský soudní dvůr:

  „V případě, kdy podnik vyvíjí činnost v odvětví, ve kterém si konkurují výrobci z různých členských států, jakákoli podpora, kterou může tento podnik obdržet od veřejných orgánů, může nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž do té míry, do které její nepřetržitá přítomnost na trhu brání konkurentům zvýšit jejich podíl na trhu a do které snižuje jejich možnosti zvýšení vývozu“
   (108). |
| --- | --- |

(393)

Od vstupu třetího balíčku týkajícího se liberalizace letecké dopravy v platnost dne 1. ledna 1993 (107) mohou letečtí dopravci volně provozovat lety na trasách v rámci Unie. Jak uvedl Evropský soudní dvůr:

107

„V případě, kdy podnik vyvíjí činnost v odvětví, ve kterém si konkurují výrobci z různých členských států, jakákoli podpora, kterou může tento podnik obdržet od veřejných orgánů, může nepříznivě ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž do té míry, do které její nepřetržitá přítomnost na trhu brání konkurentům zvýšit jejich podíl na trhu a do které snižuje jejich možnosti zvýšení vývozu“
   (108).

108

| (394) | Komise zjistila, že společnosti FGAZ/FZG a spolková země Porýní-Falc poskytly společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair selektivní výhodu. Tyto letecké společnosti působí na konkurenčním trhu v rámci celé Unie a výhoda, kterou získaly, mohla zlepšit jejich konkurenční postavení na tomto trhu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že výhoda poskytnutá společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(394)

Komise zjistila, že společnosti FGAZ/FZG a spolková země Porýní-Falc poskytly společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair selektivní výhodu. Tyto letecké společnosti působí na konkurenčním trhu v rámci celé Unie a výhoda, kterou získaly, mohla zlepšit jejich konkurenční postavení na tomto trhu. Na základě těchto skutečností Komise konstatuje, že výhoda poskytnutá společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

7.3.1.7.   
  Závěr

Závěr

| (395) | Z výše uvedených důvodů Komise konstatuje, že společnosti Germanwings, TUIFly a Ryanair obdržely státní podporu ve výši přibližně 1 054 985 EUR, 232 781 EUR resp. 464 879 EUR. |
| --- | --- |

(395)

Z výše uvedených důvodů Komise konstatuje, že společnosti Germanwings, TUIFly a Ryanair obdržely státní podporu ve výši přibližně 1 054 985 EUR, 232 781 EUR resp. 464 879 EUR.

7.3.2.   SLUČITELNOST

| (396) | Komise podotýká, že Německo nepředložilo žádná tvrzení, která by prokazovala, že podpora poskytnutá společnostem TUIFly, Germanwings a Ryanair je slučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(396)

Komise podotýká, že Německo nepředložilo žádná tvrzení, která by prokazovala, že podpora poskytnutá společnostem TUIFly, Germanwings a Ryanair je slučitelná s vnitřním trhem.

| (397) | Na základě judikatury Soudního dvora (109) Komise připomíná, že je povinností Německa uvést právní základ, podle něhož by bylo možno opatření státní podpory pokládat za slučitelné s vnitřním trhem, a prokázat, že jsou splněny všechny požadované podmínky. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise Německo požádala, aby poskytlo informace ohledně toho, zda by bylo možno slučitelnost zjistit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Německo však nepředložilo žádná podání s cílem prokázat, že jsou splněny příslušné podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Ani zúčastněné strany, které podaly připomínky, nepředložily žádná tvrzení prokazující slučitelnost opatření státní podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(397)

Na základě judikatury Soudního dvora (109) Komise připomíná, že je povinností Německa uvést právní základ, podle něhož by bylo možno opatření státní podpory pokládat za slučitelné s vnitřním trhem, a prokázat, že jsou splněny všechny požadované podmínky. V rozhodnutí o zahájení řízení Komise Německo požádala, aby poskytlo informace ohledně toho, zda by bylo možno slučitelnost zjistit podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Německo však nepředložilo žádná podání s cílem prokázat, že jsou splněny příslušné podmínky pro slučitelnou podporu na zahájení činnosti podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. Ani zúčastněné strany, které podaly připomínky, nepředložily žádná tvrzení prokazující slučitelnost opatření státní podpory s vnitřním trhem.

109

| (398) | Komise však pokládá za užitečné stručně posoudit, zda by bylo možno dotyčnou státní podporu pokládat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti. |
| --- | --- |

(398)

Komise však pokládá za užitečné stručně posoudit, zda by bylo možno dotyčnou státní podporu pokládat za slučitelnou podporu na zahájení činnosti.

7.3.2.1.   
  Platný právní rámec

Platný právní rámec

| (399) | Co se týká podpory na zahájení činnosti, v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se uvádí:

  „Komise použije zásady obsažené v těchto pokynech na všechna oznámená opatření podpory na zahájení činnosti, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, ode dne 4. dubna 2014, a to i tehdy, pokud opatření byla oznámena před tímto dnem. V souladu se sdělením Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory uplatní Komise na protiprávní podpory leteckým společnostem na zahájení činnosti pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v těchto pokynech tedy nepoužije v případě protiprávních podpor leteckým společnostem na zahájení činnosti poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014
  “
   (110). |
| --- | --- |

(399)

Co se týká podpory na zahájení činnosti, v pokynech pro leteckou dopravu z roku 2014 se uvádí:

„Komise použije zásady obsažené v těchto pokynech na všechna oznámená opatření podpory na zahájení činnosti, ohledně nichž má přijmout rozhodnutí, ode dne 4. dubna 2014, a to i tehdy, pokud opatření byla oznámena před tímto dnem. V souladu se sdělením Komise o stanovení použitelných pravidel pro posuzování protiprávní státní podpory uplatní Komise na protiprávní podpory leteckým společnostem na zahájení činnosti pravidla platná v době, kdy byla podpora poskytnuta. Zásady obsažené v těchto pokynech tedy nepoužije v případě protiprávních podpor leteckým společnostem na zahájení činnosti poskytnutých přede dnem 4. dubna 2014
  “
   (110).

110

| (400) | V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je naopak stanoveno:

  „Komise přezkoumá slučitelnost ... podpor na zahájení činnosti poskytnutých bez povolení, a tedy porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy [nyní čl. 108 odst. 3 Smlouvy] na základě těchto pokynů, pokud poskytování podpory začalo po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“. |
| --- | --- |

(400)

V pokynech pro leteckou dopravu z roku 2005 je naopak stanoveno:

„Komise přezkoumá slučitelnost ... podpor na zahájení činnosti poskytnutých bez povolení, a tedy porušením čl. 88 odst. 3 Smlouvy [nyní čl. 108 odst. 3 Smlouvy] na základě těchto pokynů, pokud poskytování podpory začalo po jejich zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie“.

| (401) | Jelikož dohody se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair byly uzavřeny po zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 v Úředním věstníku dne 9. prosince 2005, představují tyto pokyny platný právní základ pro posouzení jejich slučitelnosti s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(401)

Jelikož dohody se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair byly uzavřeny po zveřejnění pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 v Úředním věstníku dne 9. prosince 2005, představují tyto pokyny platný právní základ pro posouzení jejich slučitelnosti s vnitřním trhem.

Úředním věstníku

7.3.2.2.   
  Posouzení slučitelnosti podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

Posouzení slučitelnosti podle pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005

| (402) | Jelikož podmínky slučitelnosti podpory na zahájení činnosti, které jsou stanoveny v bodě 79 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jsou kumulativní, Komise se domnívá, že je nezbytné prokázat pouze to, že není splněna jedna z těchto podmínek, aby bylo možno konstatovat, že podpora pro letecké společnosti není slučitelná. Komise začne svou analýzu podmínkou stanovenou v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005. |
| --- | --- |

(402)

Jelikož podmínky slučitelnosti podpory na zahájení činnosti, které jsou stanoveny v bodě 79 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005, jsou kumulativní, Komise se domnívá, že je nezbytné prokázat pouze to, že není splněna jedna z těchto podmínek, aby bylo možno konstatovat, že podpora pro letecké společnosti není slučitelná. Komise začne svou analýzu podmínkou stanovenou v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

| (403) | V bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se mimo jiné vyžaduje, aby výše podpory nepřesáhla v žádném roce 50 % částky celkových způsobilých nákladů daného roku a aby celková podpora nepřesáhla v průměru 30 % způsobilých nákladů. Způsobilé náklady jsou definovány jako „dodatečné náklady na zahájení činnosti, které se pojí se spuštěním nové trasy nebo četnosti a které by letecký subjekt nemusel hradit v obvyklém rytmu cestovních letů“ (111). |
| --- | --- |

(403)

V bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 se mimo jiné vyžaduje, aby výše podpory nepřesáhla v žádném roce 50 % částky celkových způsobilých nákladů daného roku a aby celková podpora nepřesáhla v průměru 30 % způsobilých nákladů. Způsobilé náklady jsou definovány jako „dodatečné náklady na zahájení činnosti, které se pojí se spuštěním nové trasy nebo četnosti a které by letecký subjekt nemusel hradit v obvyklém rytmu cestovních letů“ (111).

111

| (404) | V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dohody se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair nestanoví žádnou souvislost mezi poskytnutou podporou a způsobilými náklady. Německo bylo proto požádáno, aby poskytlo údaje o vztahu mezi podporou a způsobilými náklady. Německo ani třetí strany, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, takovéto informace neposkytly. Na základě těchto skutečností Komise vzhledem k tomu, že dohody s dotyčnými leteckými společnostmi neodkazují na náklady leteckých společností, natož na způsobilé náklady, konstatuje, že podmínka slučitelnosti stanovená v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 není splněna. |
| --- | --- |

(404)

V rozhodnutí o zahájení řízení Komise uvedla, že dohody se společnostmi Germanwings, TUIFly a Ryanair nestanoví žádnou souvislost mezi poskytnutou podporou a způsobilými náklady. Německo bylo proto požádáno, aby poskytlo údaje o vztahu mezi podporou a způsobilými náklady. Německo ani třetí strany, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, takovéto informace neposkytly. Na základě těchto skutečností Komise vzhledem k tomu, že dohody s dotyčnými leteckými společnostmi neodkazují na náklady leteckých společností, natož na způsobilé náklady, konstatuje, že podmínka slučitelnosti stanovená v bodě 79 písm. d) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005 není splněna.

| (405) | Podporu pro letecké společnosti nelze prohlásit za slučitelnou podporu na zahájení činnosti, jelikož přinejmenším jedna podmínka slučitelnosti není splněna. Státní podpora poskytnutá společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair proto představuje protiprávní a neslučitelnou státní podporu, kterou je nutno navrátit. |
| --- | --- |

(405)

Podporu pro letecké společnosti nelze prohlásit za slučitelnou podporu na zahájení činnosti, jelikož přinejmenším jedna podmínka slučitelnosti není splněna. Státní podpora poskytnutá společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair proto představuje protiprávní a neslučitelnou státní podporu, kterou je nutno navrátit.

8.   NAVRÁCENÍ PODPORY

NAVRÁCENÍ PODPORY

| (406) | Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (112). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (113). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (114). |
| --- | --- |

(406)

Podle Smlouvy a ustálené judikatury Soudního dvora je Komise v případě, že zjistí, že podpora není slučitelná s vnitřním trhem, oprávněna rozhodnout, že dotyčný stát takovou podporu zruší nebo upraví (112). Soudní dvůr rovněž opakovaně rozhodl, že povinnost členského státu zrušit podporu, kterou Komise prohlásila za neslučitelnou s vnitřním trhem, slouží k obnovení dřívějšího stavu (113). Soudní dvůr v tomto ohledu stanovil, že tohoto cíle je dosaženo, jakmile příjemce vrátí protiprávní podporu, čímž ztrácí výhodu, kterou měl na trhu ve vztahu ke svým soutěžitelům, a obnoví se stav, který předcházel poskytnutí podpory (114).

112

113

114

| (407) | V souladu s touto judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (115) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“. |
| --- | --- |

(407)

V souladu s touto judikaturou článek 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (115) stanoví, že „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil“.

115

| (408) | Státní podpora uvedená výše (viz 282., 297., 318., 320., 395. a 405. bod odůvodnění s přihlédnutím k 198. až 200. bodu odůvodnění) musí být proto navrácena Německu, pokud již byla vyplacena. |
| --- | --- |

(408)

Státní podpora uvedená výše (viz 282., 297., 318., 320., 395. a 405. bod odůvodnění s přihlédnutím k 198. až 200. bodu odůvodnění) musí být proto navrácena Německu, pokud již byla vyplacena.

| (409) | V tabulce 9 jsou uvedeny přibližné částky, které mají být navráceny.

  Tabulka 9


  Informace o přibližných částkách obdržené podpory, podpory, která má být navrácena, a podpory, která již byla navrácena










  Totožnost příjemce | Celková přibližná částka obdržené podpory (v EUR) | Celková přibližná částka podpory, která má být navrácena (116) (v EUR)
  (jistina) | Celková částka, která již byla navrácena (v EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Jistina | Úroky z vymáhané podpory (117) |
| FGAZ/FZG: přímé investiční granty | | | | |
| FGAZ/FZG: kapitálové injekce | | | | |
| FGAZ/FZG: 100 % záruka | | | | |
| FGAZ/FZG: přístup ke sdružené hotovosti | | | | |
| Germanwings | 1 115 971 | 1 115 971 | | |
| TUIFly | 233 002 | 233 002 | | |
| Ryanair/AMS | 469 132 | 469 132 | | |

(409)

V tabulce 9 jsou uvedeny přibližné částky, které mají být navráceny.

Tabulka 9

Tabulka 9

Informace o přibližných částkách obdržené podpory, podpory, která má být navrácena, a podpory, která již byla navrácena

Informace o přibližných částkách obdržené podpory, podpory, která má být navrácena, a podpory, která již byla navrácena

Totožnost příjemce

Celková přibližná částka obdržené podpory (v EUR)

Celková přibližná částka podpory, která má být navrácena (116) (v EUR)

116

(jistina)

Celková částka, která již byla navrácena (v EUR)

Jistina

Úroky z vymáhané podpory (117)

117

FGAZ/FZG: přímé investiční granty

FGAZ/FZG: kapitálové injekce

FGAZ/FZG: 100 % záruka

FGAZ/FZG: přístup ke sdružené hotovosti

Germanwings

1 115 971

1 115 971

TUIFly

233 002

233 002

Ryanair/AMS

469 132

469 132

| (410) | Aby se zohlednila faktická výhoda, kterou letecká společnost a její dceřiné společností získaly na základě dohod, mohou být částky uvedené v tabulce 9 upraveny podle podpůrných důkazů předložených Německem, a to na základě i) rozdílu mezi skutečnými platbami uvedenými ex post, které letecká společnost provedla v souvislosti s letištními poplatky (včetně přistávacího poplatku, poplatku za cestujícího a pozemního odbavování podle dohody o poskytování letištních služeb), na straně jedné a odhadovanými peněžními toky (ex ante) u těchto položek příjmů, jak je uvedeno v tabulce 8, na straně druhé a ii) rozdílu mezi skutečnými platbami za marketing uvedenými ex post, které byly uhrazeny letecké společnosti nebo jejím dceřiným společnostem na základě dohod o marketingových službách, na straně jedné a náklady na marketing, které se předpokládaly ex ante a které odpovídají částkám uvedeným v tabulce 8 na straně druhé, |
| --- | --- |

(410)

Aby se zohlednila faktická výhoda, kterou letecká společnost a její dceřiné společností získaly na základě dohod, mohou být částky uvedené v tabulce 9 upraveny podle podpůrných důkazů předložených Německem, a to na základě i) rozdílu mezi skutečnými platbami uvedenými ex post, které letecká společnost provedla v souvislosti s letištními poplatky (včetně přistávacího poplatku, poplatku za cestujícího a pozemního odbavování podle dohody o poskytování letištních služeb), na straně jedné a odhadovanými peněžními toky (ex ante) u těchto položek příjmů, jak je uvedeno v tabulce 8, na straně druhé a ii) rozdílu mezi skutečnými platbami za marketing uvedenými ex post, které byly uhrazeny letecké společnosti nebo jejím dceřiným společnostem na základě dohod o marketingových službách, na straně jedné a náklady na marketing, které se předpokládaly ex ante a které odpovídají částkám uvedeným v tabulce 8 na straně druhé,

ex post

ex ante

ex post

ex ante

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Státní podpora, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy společnostem Flugplatz GmbH Aeroville Zweibrücken („FGAZ“)/Flughafen Zweibrücken GmbH („FZG“) v období od roku 2000 do roku 2009 ve formě přímých investičních grantů, každoročních kapitálových injekcí, bezplatného poskytnutí 100 % záruky za bankovní úvěr a přístupu společnosti FGAZ ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc, není slučitelná s vnitřním trhem.

2.   Státní podpora, kterou Německo poskytlo protiprávně v rozporu s čl. 108 odst. 3 Smlouvy společnostem Germanwings, TUIFly a Ryanair/AMS prostřednictvím dohod o poskytování letištních služeb a dohod o marketingových službách, jež byly uzavřeny dne 15. září 2006 (Germanwings), 1. dubna 2008 (TUIFly) a 22. září 2008/6. října 2008 (Ryanair/Airport Marketing Services („AMS“)), není slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Úvěr, který společnosti FZG poskytla společnost Sparkasse Südwestpfalz, nepředstavuje státní podporu.

2.   Dohoda o poskytování letištních služeb, kterou společnost FZG uzavřela se společností Germanwings dne 30. června 2008, nepředstavuje státní podporu.

Článek 3

1.   Německo získá od příjemců zpět neslučitelnou podporu uvedenou v článku 1.

2.   Společnosti FGAZ a FZG odpovídají společně za navrácení státní podpory, kterou obdržela některá z nich.

3.   Společnosti Ryanair a AMS odpovídají společně za navrácení státní podpory, kterou obdržela některá z nich.

4.   Navráceny musí být tyto částky:

| a) | co se týká přímých investičních grantů, které spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF poskytly společnosti FZG: částka ve výši 20 564 170 EUR poskytnutá v období od 12. prosince 2000 do 31. prosince 2009, po odečtení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, a to v míře, v jaké se na ně vztahovaly přímé investiční granty; |
| --- | --- |

a)

co se týká přímých investičních grantů, které spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF poskytly společnosti FZG: částka ve výši 20 564 170 EUR poskytnutá v období od 12. prosince 2000 do 31. prosince 2009, po odečtení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, a to v míře, v jaké se na ně vztahovaly přímé investiční granty;

| b) | co se týká každoročních kapitálových injekcí, které spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF poskytly společnosti FGAZ: částka ve výši 26 629 000 EUR poskytnutá mezi roky 2000 a 2009, po odečtení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, a to v míře, v jaké se na ně vztahovaly každoroční kapitálové injekce, a po odečtení částek, které byly poskytnuty přede dnem 12. prosince 2000; |
| --- | --- |

b)

co se týká každoročních kapitálových injekcí, které spolková země Porýní-Falc a svaz ZEF poskytly společnosti FGAZ: částka ve výši 26 629 000 EUR poskytnutá mezi roky 2000 a 2009, po odečtení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz, a to v míře, v jaké se na ně vztahovaly každoroční kapitálové injekce, a po odečtení částek, které byly poskytnuty přede dnem 12. prosince 2000;

| c) | co se týká 100 % záruky za úvěr, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc společnosti FZG: peněžní ekvivalent hodnoty záruky, který se určí podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk; |
| --- | --- |

c)

co se týká 100 % záruky za úvěr, kterou poskytla spolková země Porýní-Falc společnosti FZG: peněžní ekvivalent hodnoty záruky, který se určí podle sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk;

| d) | co se týká přístupu společnosti FGAZ ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc: peněžní ekvivalent výhodných úvěrových podmínek, který je nutno určit podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007, po odečtení případné výhody plynoucí z úvěrů, jež byly použity k úhradě nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz; |
| --- | --- |

d)

co se týká přístupu společnosti FGAZ ke sdružené hotovosti spolkové země Porýní-Falc: peněžní ekvivalent výhodných úvěrových podmínek, který je nutno určit podle sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007, po odečtení případné výhody plynoucí z úvěrů, jež byly použity k úhradě nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 Luftsicherheitsgesetz;

| e) | co se týká dohody o poskytování letištních služeb, která byla dne 15. září 2006 uzavřena mezi společnostmi Germanwings a FZG: částka neslučitelné podpory; |
| --- | --- |

e)

co se týká dohody o poskytování letištních služeb, která byla dne 15. září 2006 uzavřena mezi společnostmi Germanwings a FZG: částka neslučitelné podpory;

| f) | co se týká dohody o poskytování letištních služeb, která byla dne 1. dubna 2008 uzavřena mezi společnostmi TUIFly a FZG: částka neslučitelné podpory; |
| --- | --- |

f)

co se týká dohody o poskytování letištních služeb, která byla dne 1. dubna 2008 uzavřena mezi společnostmi TUIFly a FZG: částka neslučitelné podpory;

| g) | co se týká dohody o poskytování letištních služeb a dohod o marketingových službách, které byly dne 22. září 2008 uzavřeny mezi společnostmi Ryanair a FZG a dne 6. října 2008 mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc: částka neslučitelné podpory. |
| --- | --- |

g)

co se týká dohody o poskytování letištních služeb a dohod o marketingových službách, které byly dne 22. září 2008 uzavřeny mezi společnostmi Ryanair a FZG a dne 6. října 2008 mezi společností AMS a spolkovou zemí Porýní-Falc: částka neslučitelné podpory.

5.   Částky, které mají být navráceny, jsou úročeny ode dne, kdy byly dány příjemcům k dispozici, do dne jejich skutečného navrácení.

6.   Německo poskytne údaje o přesných datech, k nimž byla podpora poskytnutá státem dána k dispozici příslušným příjemcům.

7.   Úroky se počítají jako složené úroky v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (118).

8.   Veškeré neprovedené platby podpory uvedené v článku 1 Německo s účinností ode dne přijetí tohoto rozhodnutí zruší.

Článek 4

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s bezodkladně a účinně.

2.   Německo zajistí, aby bylo toto rozhodnutí provedeno ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 5

1.   Do dvou měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Německo tyto informace:

| a) | celkovou částku podpory, kterou příjemci obdrželi, a konkrétně:






  i) | částku přímých investičních grantů, kapitálových injekcí a peněžního ekvivalentu výhodných úvěrů, jež byly určeny na uhrazení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG; |
| --- | --- | --- |

a)

celkovou částku podpory, kterou příjemci obdrželi, a konkrétně:

i)

částku přímých investičních grantů, kapitálových injekcí a peněžního ekvivalentu výhodných úvěrů, jež byly určeny na uhrazení nákladů na služby jednotky požární ochrany a nákladů, na jejichž úhradu má provozovatel letiště nárok podle § 8 odst. 3 LuftSiG;

| ii) | informace o schopnosti společností FGAZ/FZG splácet úvěr v době vydání 100 % záruky a v době poskytnutí jednotlivých úvěrů ze sdružené hotovosti s cílem umožnit Komisi určit peněžní ekvivalent záruky a výhodných podmínek úvěrů poskytnutých ze sdružené hotovosti v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk resp. sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007; |
| --- | --- |

ii)

informace o schopnosti společností FGAZ/FZG splácet úvěr v době vydání 100 % záruky a v době poskytnutí jednotlivých úvěrů ze sdružené hotovosti s cílem umožnit Komisi určit peněžní ekvivalent záruky a výhodných podmínek úvěrů poskytnutých ze sdružené hotovosti v souladu se sdělením Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk resp. sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007;

| b) | celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), kterou musí každý příjemce navrátit; |
| --- | --- |

b)

celkovou částku (jistinu a úroky z vymáhané podpory), kterou musí každý příjemce navrátit;

| c) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí; |
| --- | --- |

c)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření ke splnění tohoto rozhodnutí;

| d) | doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

d)

doklady prokazující, že příjemcům bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Německo bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých k provedení tohoto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na žádost Komise Německo neprodleně předloží informace o již přijatých či plánovaných opatřeních k dosažení souladu s tímto rozhodnutím. Poskytne rovněž podrobné informace o výši podpory a úroků, které již příjemci vrátili.

Článek 6

Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.

V Bruselu dne 1. října 2014.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

místopředseda

---

(1)  S účinkem ode dne 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES stávají články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě totožné. Pro účely tohoto rozhodnutí by se odkazy na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU měly případně považovat za odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. Smlouva o fungování EU zavedla rovněž některé změny v terminologii, například nahrazení slova „Společenství“ slovem „Unie“ nebo výrazu „společný trh“ výrazem „vnitřní trh“. V tomto rozhodnutí se používá terminologie podle Smlouvy o fungování EU.

1

(2)  
  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 56.

2

(3)  Písemná otázka E-6470/08 poslankyně Hiltrudy Breyerové (Verts/ALE) ze dne 2. prosince 2008 určená Komisi, která se týkala dotování letiště Zweibrücken spolkovou zemí Porýní-Falc.

3

(4)  
  Úř. věst. C 216, 21.7.2012, s. 56.

4

(5)  Sdělení Komise – Pokyny ke státní podpoře letišť a leteckých společností (Úř. věst. C 99, 4.4.2014, s. 3).

5

(6)  Použití článků 92 a 93 Smlouvy o ES a článku 61 Dohody o EHP na státní podpory v odvětví letecké dopravy (Úř. věst. C 350, 10.12.1994, s. 5).

6

(7)  Sdělení Komise – Pokyny Společenství pro financování letišť a pro státní podpory na zahájení činnosti pro letecké společnosti s odletem z regionálních letišť (Úř. věst. C 312, 9.12.2005, s. 1).

7

(8)  
  Úř. věst. C 113, 15.4.2014, s. 30.

8

(9)  Nařízení č. 1 ze dne 15. dubna 1958 o užívání jazyků v Evropském hospodářském společenství (Úř. věst. 17, 6.10.1958, s. 385/58).

9

(10)  Rozhodnutí Komise ze dne 22. prosince 1993 – K(93) 3964/6 – Konver I – a rozhodnutí Komise ze dne 21. prosince 1995 – K(95) 3208 – Konver II. Projekty přeměny přijaté spolkovou zemí Porýní-Falc zahrnovaly projekt týkající se „vojenského letiště Zweibrücken“. Financování Unií dosáhlo částky ve výši 9 milionů EUR.

10

(11)  http://www.flughafen-zweibruecken.de/de/wir-ueber-uns-de/daten-und-fakten-de

11

(12)  Všechny vzdálenosti v silničních km podle nejrychlejší trasy. Zdroj: maps.google.com, prohlíženo dne 25. června 2014.

12

(13)  Desel Consulting a Airport Research Center GmbH,
  „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, září 2009, s. 56.

13

„Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH

(*1)  Informace, na něž se vztahuje profesní tajemství.

*1

(14)  Rozsudek ve spojených věcech Mitteldeutsche Flughafen AG a Flughafen Leipzig Halle GmbH v. Komise, T-443/08 a T-455/08 (dále jen „rozsudek ve věci Leipzig/Halle“), Sb. rozh. 2011, s. II-1311, zejména body 93 a 94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, C-288/11 P, Sb. rozh. 2012, ECLI:EU:C:2012:821.

14

(15)  Rozhodnutí Komise 2005/842/ES ze dne 28. listopadu 2005 o použití čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby poskytované určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 312, 29.11.2005, s. 67).

15

(16)  Rozhodnutí Komise 2012/21/EU ze dne 20. prosince 2011 o použití čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie na státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby udělené určitým podnikům pověřeným poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu (Úř. věst. L 7, 11.1.2012, s. 3).

16

(17)  Sdělení Komise – Rámec Evropské unie pro státní podporu ve formě vyrovnávací platby za závazek veřejné služby (2011) (Úř. věst. C 8, 11.1.2012, s. 15).

17

(18)  Sdělení Komise: Pokyny Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (2004) (Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2).

18

(19)  Sdělení Komise o revizi metody stanovování referenčních a diskontních sazeb ze dne 12. prosince 2007 (Úř. věst. C 14, 19.1.2008, s. 6).

19

(20)  Sdělení Komise o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory ve formě záruk (Úř. věst. C 155, 20.6.2008, s. 10).

20

(21)  Předloženo jako příloha 8 podání Německa ze dne 27. ledna 2011.

21

(22)  Prof. Dr. Heuer a Prof. Dr. Klophaus ve spolupráci s Dr. Bersterem a p. Wilkenem, Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt, leden 2006, „
  Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Zweibrücken
  “, s. 146; Desel Consulting a Airport Research Center GmbH,
  „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, září 2009, s. 85.

22

Regionalökonomische Bedeutung und Perspektiven des Flugplatzes Zweibrücken

„Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH,

(23)  Dohoda o poskytování letištních služeb uzavřená mezi společnostmi Ryanair a FZG dne 22. září 2008, oddíl 3.

23

(24)  Dokument společnosti Oxera s názvem „Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu?“ (How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?), vyhotovený pro společnost Ryanair, 17. ledna 2014.

24

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test?

(25)  Dokument společnosti Oxera s názvem „Jak by se mělo zacházet s dohodami se společností AMS v rámci analýzy ziskovosti jako součásti kritéria tržně jednajícího hospodářského subjektu? – Uplatňování v praxi“ (How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application), vyhotovený pro společnost Ryanair, 31. ledna 2014.

25

How should AMS agreements be treated within the profitability analysis as part of the market economy operator test? – Practical application

(26)  Věc Komise v. Itálie, C-35/96, Recueil 1998, s. I-3851; věc Höfner a Elser, C-41/90, Recueil 1991, s. I-1979; věc Fédération Française des Sociétés d'Assurances v. Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, C-244/94, Recueil 1995, s. I-4013; věc Job Centre, C-55/96, Recueil 1997, s. I-7119.

26

(27)  Věc Komise v. Itálie, 118/85, Recueil 1987, s. 2599; věc Komise v. Itálie, 35/96, Recueil 1998, s. I-3851.

27

(28)  Rozsudek ve věci Leipzig/Halle, zejména body 93–94; potvrzený rozsudkem ve věci Mitteldeutsche Flughafen a Flughafen Leipzig-Halle v. Komise, C-288/11 P, Sb. rozh. 2012, ECLI:EU:C:2012:821; viz rovněž věc Aéroports de Paris v. Komise, T-128/89, Recueil 2000, s. II-3929, potvrzený rozsudkem ve věci Aéroports de Paris v. Komise, C-82/01P, Recueil 2002, s. I-9297, a věc Ryanair v. Komise, T-196/04 (dále jen „rozsudek ve věci Charleroi“), Sb. rozh. 2008, s. II-3643.

28

(29)  Věci Poucet v. AGV a Pistre v. Cancave, C-159/91 a C-160/91, Recueil 1993, s. I-637.

29

(30)  Rozsudek ve věci Leipzig-Halle, body 42–43.

30

(31)  Věc Hydrotherm, C-170/83, Recueil 1984, s. I-2999, bod 11. Viz rovněž věc Pollmeier Malchow v. Komise, T-137/02, Sb. rozh. 2004, s. II-3541, bod 50.

31

(32)  Společné vykonávání hospodářské činnosti se obvykle posuzuje tak, že se vyhodnotí existence funkčních, ekonomických a organických vazeb mezi subjekty. Viz například věc Acea Electrabel Produzione SpA v. Komise, C-480/09 P, Sb. rozh. 2010, s. I-13355, body 47 až 55; věc Ministero dell'Economica e delle Finanze v. Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další, C-222/04, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 112.

32

(33)  Věc Acea Electrabel Produzione SpA v. Komise, C-480/09 P, Sb. rozh. 2010, s. I-13355, body 47–55; věc Cassa di Risparmio di Firenze SpA a další, C-222/04, Sb. rozh. 2006, s. I-289, bod 112.

33

(34)  Rozsudek ve věci Leipzig/Halle, bod 95. Analogicky viz rovněž věc FENIN v. Komise, C-205/03 P, Sb. rozh. 2006, s. I-6295, bod 26.

34

(35)  Viz zápis ze zasedání dozorčí rady společnosti FGAZ ze dne 2. října 2006, v němž se uvádí, že letiště dostává za poskytování služeb vojenským uživatelům odměnu.

35

(36)  Věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43.

36

(37)  Věc Komise v. Itálie, C-118/85, Recueil 1987, s. 2599, body 7 a 8 a věc Bodson/Pompes funèbres des régions libérées, C-30/87, Recueil 1988, s. 2479, bod 18.

37

(38)  Věc Cali & Figli v. Servizi ecologici porto di Genova, C-343/95, Recueil 1997, s. I-1547; rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/02; rozhodnutí Komise ze dne 16. října 2002 ve věci N438/02, Subvence správ přístavů na výkon úkolů podřízených veřejné moci (Úř. věst. C 284, 21.11.2002).

38

(39)  Rozhodnutí Komise ze dne 19. března 2003 ve věci N309/02.

39

(40)  Viz zejména věc SAT Fluggesellschaft v. Eurocontrol, C-364/92, Recueil 1994, s. I-43, bod 30 a věc Selex Sistemi Integrati v. Komise, C-113/07 P, Sb. rozh. 2009, s. I-2207, bod 71.

40

(41)  Viz mj. věc Wolfgang Heiser v. Finanzamt Innsbruck, C-172/03, Sb. rozh. 2005, s. I-01627, bod 36 a citovaná judikatura.

41

(42)  Rozhodnutí Komise ze dne 20. února 2014 ve věci státní podpory SA.35847 (2012/N) – Česká republika – letiště Ostrava, dosud nezveřejněno v Úř. věst., 16. bod odůvodnění.

42

(43)  Letiště Zweibrücken není uvedeno ve Vojenské letecké informační příručce pro Německo (MIL AIP Německo), jež obsahuje seznam všech vojenských letišť v Německu.

43

(44)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

44

(45)  Spojené věci Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, bod 108.

45

(46)  Věc Syndicat français de l'Express international (SFEI) a další v. La Poste a další, C-39/94, Recueil 1996, s. I-3547, bod 60 a věc Španělské království v. Komise Evropských společenství, C-342/96, Recueil 1999, s. I-2459, bod 41.

46

(47)  Věc Italská republika v. Komise Evropských společenství, 173/73, Recueil 1974, s. 709, bod 13.

47

(48)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397, bod 69.

48

(49)  Věc Itálie v. Komise („ALFA Romeo“), C-305/89, Recueil 1991, s. I-1603, bod 23; věc Alitalia v. Komise, T-296/97, Recueil 2000, s. II-3871, bod 84.

49

(50)  Věc Belgie v. Komise, 40/85, Recueil 1986, s. I-2321.

50

(51)  Rozsudek ve věci Stardust Marine, bod 71.

51

(52)  Věc Evropská komise v. Électricité de France (EDF), C-124/10P (dále jen „rozsudek ve věci EDF“), Sb. rozh. 2012, ECLI:EU:C:2012:318, bod 85.

52

(53)  Viz poznámka pod čarou 22.

53

(54)  Věc Het Vlaamse Gewest v. Komise, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717.

54

(55)  
  Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003
  , Ministerium für Wirtschaft, Verkehr, Landwirtschaft und Weinbau, 15. května 2003.

55

Vorlage für den Ministerrat, Gemeinsame Kabinettssitzung der Regierung des Saarlandes und der Landesregierung von Rheinland-Pfalz am 27. Mai 2003

(56)  
  Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums, 15. května 2003.

56

Einschätzung der rheinland-pfälzischen Innenministeriums

(57)  Věc Fleuren Compost v. Komise, T-109/01, Recueil 2004, s. II-127.

57

(58)  
  Úř. věst. C 119, 22.5.2002, s. 22.

58

(59)  Bod 173 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

59

(60)  Bod 172 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

60

(61)  Bod 25 písm. v) pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

61

(62)  Vyjádřeno jako hospodářský výsledek před úroky, zdaněním a odpisy (EBITDA).

62

(63)  Desel Consulting a Airport Research Center GmbH,
  „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, září 2009; Intraplan Consult GmbH, „
  Luftverkehrsprognose Flughafen Saarbrücken – Vorgehensweise und Ergebnisse
  “, říjen 2010.

63

„Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH

Luftverkehrsprognose Flughafen Saarbrücken – Vorgehensweise und Ergebnisse

(64)  Rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.26190 – Německo – letiště Saarbrücken, dosud nezveřejněno v Úř. věst.

64

(65)  Komise podotýká, že podle společnosti TUIFly bylo její rozhodnutí o odchodu z letiště Saarbrücken a přemístění se na letiště Zweibrücken motivováno bezpečnostními problémy v souvislosti s přistávací a vzletovou dráhou na letišti Saarbrücken. Německo na druhou stranu v rámci formálního vyšetřovacího řízení ve věci SA.26190 tvrdilo, že rozhodnutí leteckých společností o odchodu z letiště Saarbrücken nebyla nikdy zdůvodněna odkazem na infrastrukturu na letišti Saarbrücken. Komise nemůže spekulovat o tom, jaké byly přesné důvody společnosti TUIFly, pokud jde o její přemístění z letiště Saarbrücken na letiště Zweibrücken.

65

(66)  Letiště Leipzig/Halle například soutěžilo s letištěm Vatry (Francie) s ohledem na zřízení evropského leteckého uzlu DHL. Viz rozsudek ve věci Leipzig/Halle, bod 93.

66

(67)  Reakce letiště Liege na veřejné konzultace k pokynům pro leteckou dopravu z roku 2014.

67

(68)  Desel Consulting a Airport Research Center GmbH,
  „Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH, září 2009.

68

„Fluggast- und Flugbewegungsprognose für den Flughafen Zweibrücken bis zum Jahr 2025“, Gutachten im Auftrag der Flughafen Zweibrücken GmbH

(69)  Rozhodnutí Komise ze dne 1. října 2014 o státní podpoře SA.26190 – Německo – letiště Saarbrücken, dosud nezveřejněno v Úř. věst.

69

(70)  
  Úř. věst. C 297, 29.11.2005.

70

(71)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, bod 66. Viz rovněž článek 4 rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu z roku 2005.

71

(72)  Viz rozhodnutí N 381/04 – Francie – Projekt vysokorychlostní telekomunikační sítě v oblasti Pyrénées-Atlantiques (DORSAL) (Úř. věst. C 162, 2.7.2005, s. 5).

72

(73)  Viz pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, bod 72.

73

(74)  Bod 72 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014. Viz rovněž bod 34 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2005.

74

(75)  Viz rovněž věc Colt Télécommunications France v. Komise, T-79/10, Sb. rozh. 2013, ECLI:EU:T:2013:463, body 150–151, 154, 158 a 166.

75

(76)  Tamtéž, body 92, 119.

76

(77)  Podání Německa ze dne 27. ledna 2011, s. 17: „
  Aus der Aufstufung des Flughafens [vom Verkehrslandeplatz zum Verkehrsflughafen] folgt des Weiteren eine Betriebspflicht des Flughafens
  “.

77

Aus der Aufstufung des Flughafens [vom Verkehrslandeplatz zum Verkehrsflughafen] folgt des Weiteren eine Betriebspflicht des Flughafens

(78)  Podle bodu 137 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014 se na provozní podporu poskytnutou v minulosti nevztahují všechny podmínky stanovené v oddíle 5.1 pokynů.

78

(79)  Body 137, 113 a 114 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

79

(80)  Body 137 a 116 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

80

(81)  Body 137 a 124 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

81

(82)  Body 137 a 125 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

82

(83)  Body 137 a 131 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

83

(84)  Věc Francie v. Komise („Stardust Marine“), C-482/99, Recueil 2002, s. I-4397.

84

(85)  Spojené věci Nord-Pas-de-Calais, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, ECLI:EU:T:2011:209, bod 108.

85

(86)  Směrnice Komise 2006/111/ES ze dne 16. listopadu 2006 o zprůhlednění finančních vztahů mezi členskými státy a veřejnými podniky a o finanční průhlednosti uvnitř jednotlivých podniků (Úř. věst. L 318, 17.11.2006, s. 17).

86

(87)  Účinek sdružené hotovosti je dosti podobný 100 % záruce, která byla společnostem FGAZ/FZG poskytnuta bez účtování prémie či požadování kolaterálu. Spolková země nese riziko selhání společností FGAZ/FZG, aniž by za to obdržela jakoukoli kompenzaci.

87

(88)  Rozsudek ve věci Stardust Marine, bod 51 a následující body.

88

(89)  Viz např. rozhodnutí Komise C 41/2005, Uvízlé náklady Maďarsko (Úř. věst. C 324, 21.12.2005, s. 12) s dalšími odkazy.

89

(90)  Rozsudek ve věci Stardust Marine, bod 51 a následující body.

90

(91)  Tamtéž.

91

(92)  V průběhu této schůzky společnost Ryanair nabídla, že během zimního období zachová linku mezi Londýnem a Zweibrückenem „za částku ve výši [...] EUR“ a že by byla ochotna zahájit z letiště Zweibrücken provoz na dvou nových trasách (Barcelona a Alicante) „za částku ve výši [...] EUR“.

92

(93)  Věc Ryanair v. Komise, T-196/04, Sb. rozh. 2008, s. II-3643, bod 59.

93

(94)  Viz rozhodnutí Komise 2011/60/EU ze dne 27. ledna 2010 o státní podpoře C 12/08 (ex NN 74/07) – Slovensko – Dohoda mezi letištěm Bratislava a společností Ryanair (Úř. věst. L 27, 1.2.2011, s. 24).

94

(95)  Viz http://corporate.ryanair.com/investors/biographies/, prohlíženo dne 23. června 2014.

95

(96)  Faktor vytíženosti sedadel je definován jako podíl obsazených míst v letadle provozovaném na dotyčné letecké trase.

96

(97)  Viz bod 53 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

97

(98)  Viz body 59 a 61 pokynů pro leteckou dopravu z roku 2014.

98

(99)  Viz poznámka pod čarou 94.

99

(100)  [...]

100

(101)  [...]

101

(102)  [...]

102

(103)  Stanovisko generálního advokáta ve věci Lufthansa v. Flughafen Frankfurt-Hahn, C-284/12, Sb. rozh. 2013, dosud nezveřejněno, bod 50.

103

(104)  Tamtéž (poznámky pod čarou vynechány). Viz rovněž tamtéž, body 51 a 52.

104

(105)  Věc Philip Morris Holland BV v. Komise Evropských společenství, 730/79, Recueil 1980, s. 267, bod 11 a spojené věci Alzetta Mauro a další v. Komise Evropských společenství, T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 až 607/97, T-1/98, T-3/98 až T-6/98 a T-23/98, Recueil 2000, s. II-2325, bod 80.

105

(106)  Věc Philip Morris Holland BV v. Komise Evropských společenství, 730/79, Recueil 1980, s. 2671, body 11 a 12 a věc Het Vlaamse Gewest (Vlámský region) v. Komise Evropských společenství, T-214/95, Recueil 1998, s. II-717, body 48–50.

106

(107)  Nařízení Rady (EHS) č. 2407/92 ze dne 23. července 1992 o vydávání licencí leteckým dopravcům (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 1), nařízení Rady (EHS) č. 2408/92 ze dne 23. července 1992 o přístupu leteckých dopravců Společenství na letecké trasy uvnitř Společenství (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 8) a nařízení Rady (EHS) č. 2409/92 ze dne 23. července 1992 o tarifech a sazbách za letecké služby (Úř. věst. L 240, 24.8.1992, s. 15.

107

(108)  Věc Itálie v. Komise, C-305/89, Recueil 1991, s. I-2289, bod 26.

108

(109)  Viz zejména věc Itálie v. Komise, C-364/90, Recueil 1993, s. I-2097, bod 20.

109

(110)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2014, bod 174.

110

(111)  Pokyny pro leteckou dopravu z roku 2005, bod 79 písm. e).

111

(112)  Věc Komise v. Německo, C-70/72, Recueil 1973, s. 813, bod 13.

112

(113)  Spojené věci Španělsko v. Komise, C-278/92, C-279/92 a C-280/92, Recueil 1994, s. I-4103, bod 75.

113

(114)  Věc Belgie v. Komise, C-75/97, Recueil 1999, s. I-3671, body 64 a 65.

114

(115)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

115

(116)  Částky, které mají být získány zpět od společností FGAZ/FZG, je nutno vypočítat podle vzorce stanoveného v článku 3 a v této fázi je nelze přibližně určit.

116

(117)  Jelikož je podpora leteckým společnostem poskytnuta během dotčeného období nepřetržitě, považuje Komise za přijatelné stanovit jako datum, od něhož mají být vypočítány úroky z vymáhané podpory, poslední den období, pro něž byla částka podpory vypočítána (např. 31. prosinec, je-li dotyčným obdobím kalendářní rok, nebo 31. říjen, pokud dotyčné období začíná 1. ledna a končí 31. října). Komise tím, že zvolila poslední den dotyčného období, přijímá přístup, který je pro příjemce nejpříznivější.

117

(118)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

118

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/132 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/132

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/153

ze dne 2. července 2015

o opatřeních SA.31883 – 2015/N, 2011/C, která Rakousko uskutečnilo a plánuje dále uskutečnit ve prospěch společnosti Österreichische Volksbanken-AG a sdružení Volksbanken a o změně rozhodnutí 2013/298/EU

(oznámeno pod číslem C(2015) 4635)

(Pouze německé znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, a zejména na čl. 62 odst. 1 písm. a) této dohody,

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními (1),

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 9. prosince 2008 (2) (dále jen „rozhodnutí z roku 2008“) schválila Komise rakouský režim podpory bank, který byl následně čtyřikrát prodloužen (3) a jehož platnost skončila dne 30. června 2011. |
| --- | --- |

(1)

Dne 9. prosince 2008 (2) (dále jen „rozhodnutí z roku 2008“) schválila Komise rakouský režim podpory bank, který byl následně čtyřikrát prodloužen (3) a jehož platnost skončila dne 30. června 2011.

2

3

| (2) | V dubnu 2009 obdržela společnost Österreichische Volksbanken-AG (dále jen „ÖVAG“) v rámci rakouského režimu podpory bank kapitálový vklad ve výši 1 miliardy EUR. Vedle toho vydala společnost v rámci režimu podpory ve dnech 9. února, 18. března a 14. září 2009 tři emise dluhových nástrojů ručené státem, každou ve výši 1 miliardy EUR. Rakousko tato opatření podpory poskytlo za předpokladu, že ÖVAG je finanční instituce v dobrém stavu, a dne 29. září 2009 předložilo plán oživení. |
| --- | --- |

(2)

V dubnu 2009 obdržela společnost Österreichische Volksbanken-AG (dále jen „ÖVAG“) v rámci rakouského režimu podpory bank kapitálový vklad ve výši 1 miliardy EUR. Vedle toho vydala společnost v rámci režimu podpory ve dnech 9. února, 18. března a 14. září 2009 tři emise dluhových nástrojů ručené státem, každou ve výši 1 miliardy EUR. Rakousko tato opatření podpory poskytlo za předpokladu, že ÖVAG je finanční instituce v dobrém stavu, a dne 29. září 2009 předložilo plán oživení.

| (3) | V průběhu právního přezkumu režimu podpory však Komise dospěla k závěru, že se v souladu s kritérii stanovenými v příloze sdělení Komise Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (4) (dále jen „sdělení o rekapitalizaci“) nebylo možné v době poskytnutí kapitálového vkladu domnívat, že banka je v dobrém stavu ve smyslu sdělení o rekapitalizaci. Ačkoliv bylo Rakousko dále toho názoru, že se v případě banky ÖVAG jedná o banku v dobrém stavu, předložilo dne 2. listopadu 2010 plán restrukturalizace banky ÖVAG. |
| --- | --- |

(3)

V průběhu právního přezkumu režimu podpory však Komise dospěla k závěru, že se v souladu s kritérii stanovenými v příloze sdělení Komise Rekapitalizace finančních institucí během současné finanční krize: omezení podpory na nezbytné minimum a záruky proti neoprávněnému narušení hospodářské soutěže (4) (dále jen „sdělení o rekapitalizaci“) nebylo možné v době poskytnutí kapitálového vkladu domnívat, že banka je v dobrém stavu ve smyslu sdělení o rekapitalizaci. Ačkoliv bylo Rakousko dále toho názoru, že se v případě banky ÖVAG jedná o banku v dobrém stavu, předložilo dne 2. listopadu 2010 plán restrukturalizace banky ÖVAG.

4

| (4) | Dopisem ze dne 9. prosince 2011 (5) uvědomila Komise Rakousko o svém rozhodnutí zahájit ve věci kapitálového vkladu ve výši 1 miliardy EUR a záruky ve výši 3 miliard EUR, které Rakousko poskytlo společnosti ÖVAG, řízení v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) a požádala Rakousko o zaslání pozměněného plánu restrukturalizace, jehož konečné znění bylo předloženo dne 4. září 2012 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2012“). |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 9. prosince 2011 (5) uvědomila Komise Rakousko o svém rozhodnutí zahájit ve věci kapitálového vkladu ve výši 1 miliardy EUR a záruky ve výši 3 miliard EUR, které Rakousko poskytlo společnosti ÖVAG, řízení v souladu s čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“) a požádala Rakousko o zaslání pozměněného plánu restrukturalizace, jehož konečné znění bylo předloženo dne 4. září 2012 (dále jen „plán restrukturalizace z roku 2012“).

5

| (5) | Dne 19. září 2012 ukončila Komise formální vyšetřovací řízení rozhodnutím (rozhodnutí roku z 2012), jímž prohlásila podporu na restrukturalizaci ÖVAG, včetně opatření uvedených v 2. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, kapitálového vkladu ve výši 250 milionů EUR v podobě kmenových akcií a záruky za aktiva, čímž se kapitál navýšil o 100 milionů EUR, za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí z roku 2012“). (6) Toto rozhodnutí bylo založeno na plánu restrukturalizace z roku 2012 a na seznamu závazků uvedeném v příloze rozhodnutí z roku 2012 (dále jen „seznam závazků z roku 2012“). |
| --- | --- |

(5)

Dne 19. září 2012 ukončila Komise formální vyšetřovací řízení rozhodnutím (rozhodnutí roku z 2012), jímž prohlásila podporu na restrukturalizaci ÖVAG, včetně opatření uvedených v 2. bodu odůvodnění tohoto rozhodnutí, kapitálového vkladu ve výši 250 milionů EUR v podobě kmenových akcií a záruky za aktiva, čímž se kapitál navýšil o 100 milionů EUR, za slučitelnou s vnitřním trhem (dále jen „rozhodnutí z roku 2012“). (6) Toto rozhodnutí bylo založeno na plánu restrukturalizace z roku 2012 a na seznamu závazků uvedeném v příloze rozhodnutí z roku 2012 (dále jen „seznam závazků z roku 2012“).

6

| (6) | Rozhodnutí z roku 2012 bylo založeno na nové organizaci sdružení Volksbanken v Rakousku (dále jen „sdružení“), jehož členové mají společnou odpovědnost za ručení. Toto sdružení zahrnovalo 51 nezávislých primárních bank a ÖVAG. Zatímco primární banky měly vůči ÖVAG pouze omezené ručení, ručila ÖVAG ve své funkci jako ústřední institut v rámci modelu společné odpovědnosti za všechny závazky sdružení. (7) |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutí z roku 2012 bylo založeno na nové organizaci sdružení Volksbanken v Rakousku (dále jen „sdružení“), jehož členové mají společnou odpovědnost za ručení. Toto sdružení zahrnovalo 51 nezávislých primárních bank a ÖVAG. Zatímco primární banky měly vůči ÖVAG pouze omezené ručení, ručila ÖVAG ve své funkci jako ústřední institut v rámci modelu společné odpovědnosti za všechny závazky sdružení. (7)

7

| (7) | Z podrobného přezkumu provedeného Evropskou centrální bankou a Evropským orgánem pro bankovnictví (dále jen komplexní hodnocení ECB a EBA (tzv. „Comprehensive Assessment“)), jehož výsledky byly zveřejněny dne 26. října 2014, vyplynulo, že jak v základním scénáři, tak v zátěžovém scénáři je na úrovni sdružení (které zahrnuje ÖVAG) u kmenového kapitálu tier 1 (dále jen „CET1“) konstatován chybějící kapitál. |
| --- | --- |

(7)

Z podrobného přezkumu provedeného Evropskou centrální bankou a Evropským orgánem pro bankovnictví (dále jen komplexní hodnocení ECB a EBA (tzv. „Comprehensive Assessment“)), jehož výsledky byly zveřejněny dne 26. října 2014, vyplynulo, že jak v základním scénáři, tak v zátěžovém scénáři je na úrovni sdružení (které zahrnuje ÖVAG) u kmenového kapitálu tier 1 (dále jen „CET1“) konstatován chybějící kapitál.

| (8) | Rakousko veřejně prohlásilo, že neposkytne sdružení žádné další prostředky. Opatření, která tehdy sdružení zvažovalo k doplnění tohoto chybějícího kapitálu (zejména prodej všech dceřiných společností nepatřících k hlavní oblasti podnikání a další snížení rizikově vážených aktiv (dále jen „RVA“)), by sama o sobě nestačila k doplnění chybějícího kapitálu v termínu předepsaném jednotným mechanismem dohledu (Single Supervisory Mechanism, dále jen „SSM“). |
| --- | --- |

(8)

Rakousko veřejně prohlásilo, že neposkytne sdružení žádné další prostředky. Opatření, která tehdy sdružení zvažovalo k doplnění tohoto chybějícího kapitálu (zejména prodej všech dceřiných společností nepatřících k hlavní oblasti podnikání a další snížení rizikově vážených aktiv (dále jen „RVA“)), by sama o sobě nestačila k doplnění chybějícího kapitálu v termínu předepsaném jednotným mechanismem dohledu (Single Supervisory Mechanism, dále jen „SSM“).

| (9) | Dne 23. prosince 2014 se konala mimořádná valná hromada banky ÖVAG, na níž bylo rozhodnuto, s výhradou povolení vnitrostátních regulačních orgánů, SSM a Komise, zahájit potřebné kroky k uspořádání ÖVAG jako společnosti v likvidaci. Hlavní funkce ÖVAG jako ústřední organizace sdružení by vůči sdružení, jehož součástí je společná odpovědnost za ručení, byly podle plánu restrukturalizace (dále jen „nový plán restrukturalizace“) přeneseny na jednu z primárních bank. |
| --- | --- |

(9)

Dne 23. prosince 2014 se konala mimořádná valná hromada banky ÖVAG, na níž bylo rozhodnuto, s výhradou povolení vnitrostátních regulačních orgánů, SSM a Komise, zahájit potřebné kroky k uspořádání ÖVAG jako společnosti v likvidaci. Hlavní funkce ÖVAG jako ústřední organizace sdružení by vůči sdružení, jehož součástí je společná odpovědnost za ručení, byly podle plánu restrukturalizace (dále jen „nový plán restrukturalizace“) přeneseny na jednu z primárních bank.

| (10) | Nový plán restrukturalizace představuje oproti plánu restrukturalizace z roku 2012 výraznou změnu a vyžaduje pozměňující rozhodnutí Komise. |
| --- | --- |

(10)

Nový plán restrukturalizace představuje oproti plánu restrukturalizace z roku 2012 výraznou změnu a vyžaduje pozměňující rozhodnutí Komise.

| (11) | V období od října 2014 do června 2015 projednávala Komise, Rakousko, SSM a sdružení nový plán restrukturalizace na řadě telekonferencí a písemnou formou. Komise se dne 18. prosince 2014 setkala s představiteli banky ÖVAG a Rakouska a dne 7. května 2015 se zástupci sdružení. |
| --- | --- |

(11)

V období od října 2014 do června 2015 projednávala Komise, Rakousko, SSM a sdružení nový plán restrukturalizace na řadě telekonferencí a písemnou formou. Komise se dne 18. prosince 2014 setkala s představiteli banky ÖVAG a Rakouska a dne 7. května 2015 se zástupci sdružení.

| (12) | Dne 28. května 2015 schválilo shromáždění akcionářů ÖVAG přenesení hlavních funkcí banky na Volksbank Wien-Baden (dále jen „VBWB“) a vznik společnosti v likvidaci pro zbývající funkce v souladu s § 162 spolkového zákona o sanaci a likvidaci bank (dále jen „BaSAG“). |
| --- | --- |

(12)

Dne 28. května 2015 schválilo shromáždění akcionářů ÖVAG přenesení hlavních funkcí banky na Volksbank Wien-Baden (dále jen „VBWB“) a vznik společnosti v likvidaci pro zbývající funkce v souladu s § 162 spolkového zákona o sanaci a likvidaci bank (dále jen „BaSAG“).

| (13) | Dne 29. května 2015 souhlasilo shromáždění akcionářů VBWB s přenesením hlavních funkcí banky ÖVAG a s navýšením kapitálu ve výši 113 milionů EUR. |
| --- | --- |

(13)

Dne 29. května 2015 souhlasilo shromáždění akcionářů VBWB s přenesením hlavních funkcí banky ÖVAG a s navýšením kapitálu ve výši 113 milionů EUR.

| (14) | Dne 29. května 2015 již regionální Volksbanken, které představují 97,83 % RVA sdružení, podepsaly smlouvu o sdružení a smlouvu o spolupráci. |
| --- | --- |

(14)

Dne 29. května 2015 již regionální Volksbanken, které představují 97,83 % RVA sdružení, podepsaly smlouvu o sdružení a smlouvu o spolupráci.

| (15) | Sdružení předložilo konečné znění nového plánu restrukturalizace dne 23. června 2015. |
| --- | --- |

(15)

Sdružení předložilo konečné znění nového plánu restrukturalizace dne 23. června 2015.

| (16) | Dne 25. června 2015 předložilo Rakousko seznam závazků, který je připojen v příloze tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(16)

Dne 25. června 2015 předložilo Rakousko seznam závazků, který je připojen v příloze tohoto rozhodnutí.

| (17) | Protože toto rozhodnutí se vydává na základě pravomocí Komise v oblasti státní podpory, žádným způsobem jím nejsou dotčeny případné závazky při kontrole fúze, které mohou platit pro strany účastnící se transakce. |
| --- | --- |

(17)

Protože toto rozhodnutí se vydává na základě pravomocí Komise v oblasti státní podpory, žádným způsobem jím nejsou dotčeny případné závazky při kontrole fúze, které mohou platit pro strany účastnící se transakce.

2.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ, JEŽ BYLA A JEŠTĚ MAJÍ BÝT PŘIJATA

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ, JEŽ BYLA A JEŠTĚ MAJÍ BÝT PŘIJATA

2.1.   PŘÍJEMCE A JEHO POTÍŽE

| (18) | Sdružení v současnosti tvoří i) 51 právně samostatných primárních bank (41 regionálních družstevních bank, pět speciálních bank, čtyři úvěrová družstva a jedna stavební spořitelna), ii) ústřední organizace ÖVAG a iii) ze zákona zřízená společnost ručící za vklady Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. ÖVAG je ústřední organizace sdružení a poskytuje služby primárním bankám ve formě centralizovaných činností správy a řízení likvidity. Primární banky jsou banky malé (bilanční suma v rozmezí 65 milionů EUR až 3 600 milionů EUR) a poskytují bankovní služby převážně soukromým a firemním zákazníkům na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

(18)

Sdružení v současnosti tvoří i) 51 právně samostatných primárních bank (41 regionálních družstevních bank, pět speciálních bank, čtyři úvěrová družstva a jedna stavební spořitelna), ii) ústřední organizace ÖVAG a iii) ze zákona zřízená společnost ručící za vklady Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. ÖVAG je ústřední organizace sdružení a poskytuje služby primárním bankám ve formě centralizovaných činností správy a řízení likvidity. Primární banky jsou banky malé (bilanční suma v rozmezí 65 milionů EUR až 3 600 milionů EUR) a poskytují bankovní služby převážně soukromým a firemním zákazníkům na místní a regionální úrovni.

| (19) | Sdružení má v Rakousku podíl na trhu ve výši asi 6 % a obsluhuje přibližně 900 000 soukromých a 80 000 firemních zákazníků. Primární banky mají více než 500 poboček a 4 900 zaměstnanců. Celkový objem pohledávek za klienty činí kolem 30 miliard EUR, celkový objem závazků vůči klientům asi 27 miliard EUR. |
| --- | --- |

(19)

Sdružení má v Rakousku podíl na trhu ve výši asi 6 % a obsluhuje přibližně 900 000 soukromých a 80 000 firemních zákazníků. Primární banky mají více než 500 poboček a 4 900 zaměstnanců. Celkový objem pohledávek za klienty činí kolem 30 miliard EUR, celkový objem závazků vůči klientům asi 27 miliard EUR.

| (20) | Členové sdružení mají na základě smlouvy o sdružení společnou odpovědnost za ručení i společnou odpovědnost za likviditu (regulovaný transfer likvidity). V současném systému ručí ústřední organizace (ÖVAG) neomezeně za primární banky, zatímco ručení primárních bank za ústřední organizaci je omezené v tom smyslu, že poměr vlastních prostředků primární banky nesmí v souvislosti s ručením poklesnout pod minimální regulační požadavky. |
| --- | --- |

(20)

Členové sdružení mají na základě smlouvy o sdružení společnou odpovědnost za ručení i společnou odpovědnost za likviditu (regulovaný transfer likvidity). V současném systému ručí ústřední organizace (ÖVAG) neomezeně za primární banky, zatímco ručení primárních bank za ústřední organizaci je omezené v tom smyslu, že poměr vlastních prostředků primární banky nesmí v souvislosti s ručením poklesnout pod minimální regulační požadavky.

| (21) | ÖVAG je v současnosti z 51,6 % ve vlastnictví primárních bank, a to prostřednictvím jejich podílové společnosti Volksbanken Holding. Rakouský stát má v bance ÖVAG podíl 43,3 %. Dalšími významnými podílníky jsou DZ Bank AG (3,8 %) a Raiffeisen Zentralbank (0,9 %); 0,4 % vlastní jiní podílníci. |
| --- | --- |

(21)

ÖVAG je v současnosti z 51,6 % ve vlastnictví primárních bank, a to prostřednictvím jejich podílové společnosti Volksbanken Holding. Rakouský stát má v bance ÖVAG podíl 43,3 %. Dalšími významnými podílníky jsou DZ Bank AG (3,8 %) a Raiffeisen Zentralbank (0,9 %); 0,4 % vlastní jiní podílníci.

| (22) | Nejdůležitější zeměpisný trh pro sdružení je Rakousko. Vedle toho však byla ÖVAG činná i v řadě středoevropských a východoevropských zemí, v nichž však s výjimkou Rumunska měla jen velmi malý tržní podíl. |
| --- | --- |

(22)

Nejdůležitější zeměpisný trh pro sdružení je Rakousko. Vedle toho však byla ÖVAG činná i v řadě středoevropských a východoevropských zemí, v nichž však s výjimkou Rumunska měla jen velmi malý tržní podíl.

| (23) | Problémy společnosti ÖVAG měly řadu příčin: její působení ve středoevropských a východoevropských zemích prostřednictvím jejích retailových dceřiných společností sdružených ve společnosti VB International AG (dále jen „VBI“), její činnost v oblasti financování veřejných subjektů a financování infrastruktury, činnosti v oblasti nemovitostí, skutečnost, že součástí investičního portfolia byly mimo jiné i nástroje vydané společností Lehman Brothers a islandskými bankami a její závislost na refinancování na mezibankovním trhu (8). Vinou těchto faktorů utrpěla ÖVAG od roku 2008 značné ztráty a Rakousko jí v roce 2009 muselo poskytnout podporu (9). Vzhledem k vysokým ztrátám v roce 2011 byla přijata další státní opatření (10). Navzdory úsilí o restrukturalizaci v roce 2014 vznikl podle komplexního hodnocení ECB a EBA z roku 2014 další chybějící kapitál na úrovni sdružení (včetně ÖVAG), což bylo způsobeno především riziky a slabými stránkami společnosti ÖVAG (11). |
| --- | --- |

(23)

Problémy společnosti ÖVAG měly řadu příčin: její působení ve středoevropských a východoevropských zemích prostřednictvím jejích retailových dceřiných společností sdružených ve společnosti VB International AG (dále jen „VBI“), její činnost v oblasti financování veřejných subjektů a financování infrastruktury, činnosti v oblasti nemovitostí, skutečnost, že součástí investičního portfolia byly mimo jiné i nástroje vydané společností Lehman Brothers a islandskými bankami a její závislost na refinancování na mezibankovním trhu (8). Vinou těchto faktorů utrpěla ÖVAG od roku 2008 značné ztráty a Rakousko jí v roce 2009 muselo poskytnout podporu (9). Vzhledem k vysokým ztrátám v roce 2011 byla přijata další státní opatření (10). Navzdory úsilí o restrukturalizaci v roce 2014 vznikl podle komplexního hodnocení ECB a EBA z roku 2014 další chybějící kapitál na úrovni sdružení (včetně ÖVAG), což bylo způsobeno především riziky a slabými stránkami společnosti ÖVAG (11).

8

9

10

11

2.2.   OPATŘENÍ PODPORY Z ROKU 2009 A NÁSLEDNÁ RESTRUKTURALIZACE

Opatření podpory

Opatření podpory

| (24) | V dubnu 2009 upsalo Rakousko podílové listy společnosti ÖVAG ve výši 1 miliardy EUR (dále jen „kapitálový vklad z roku 2009“). Díky těmto upsaným podílovým listům stát sice nezískal žádná hlasovací práva, získal však preferenční kupon a právo na konverzi. Podílové listy byly časově neomezené a bylo s nimi nakládáno jako s kmenovým kapitálem tier 1. Tyto podílové listy nadále absorbují případné ztráty poměrně k celkovému podílu kapitálu podílejícího se na ztrátě. Banka měla právo podílové listy kdykoliv splatit, a to v celku nebo v tranších. Stát měl právo vyměnit podílové listy za kmenové akcie ÖVAG; k takové výměně však nedošlo. |
| --- | --- |

(24)

V dubnu 2009 upsalo Rakousko podílové listy společnosti ÖVAG ve výši 1 miliardy EUR (dále jen „kapitálový vklad z roku 2009“). Díky těmto upsaným podílovým listům stát sice nezískal žádná hlasovací práva, získal však preferenční kupon a právo na konverzi. Podílové listy byly časově neomezené a bylo s nimi nakládáno jako s kmenovým kapitálem tier 1. Tyto podílové listy nadále absorbují případné ztráty poměrně k celkovému podílu kapitálu podílejícího se na ztrátě. Banka měla právo podílové listy kdykoliv splatit, a to v celku nebo v tranších. Stát měl právo vyměnit podílové listy za kmenové akcie ÖVAG; k takové výměně však nedošlo.

| (25) | Společnost ÖVAG navíc obdržela v rámci rakouského režimu podpory bank státní záruky a v roce 2009 vydala státem ručené emise v objemu 3 miliard EUR se splatností v letech 2012 a 2013. |
| --- | --- |

(25)

Společnost ÖVAG navíc obdržela v rámci rakouského režimu podpory bank státní záruky a v roce 2009 vydala státem ručené emise v objemu 3 miliard EUR se splatností v letech 2012 a 2013.

Restrukturalizace

Restrukturalizace

| (26) | ÖVAG zahájila již v roce 2009 proces restrukturalizace, jehož cílem bylo mimo jiné i externalizovat činnosti, které byly hlavní příčinou problémů banky. Určitá rizika pocházející ze starého portfolia však bance v roce 2011 přinesla nové problémy. Šlo zejména o tato rizika:






  a) | ztráty v dceřiných společnostech sdružených ve VBI a snížení účetní hodnoty ÖVAG v celkové výši 380 milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(26)

ÖVAG zahájila již v roce 2009 proces restrukturalizace, jehož cílem bylo mimo jiné i externalizovat činnosti, které byly hlavní příčinou problémů banky. Určitá rizika pocházející ze starého portfolia však bance v roce 2011 přinesla nové problémy. Šlo zejména o tato rizika:

a)

ztráty v dceřiných společnostech sdružených ve VBI a snížení účetní hodnoty ÖVAG v celkové výši 380 milionů EUR;

| b) | snížení hodnoty ve výši 300 milionů EUR u investicí ÖVAG souvisejících se zeměmi, které byly dluhovou krizí postiženy nejvíce; |
| --- | --- |

b)

snížení hodnoty ve výši 300 milionů EUR u investicí ÖVAG souvisejících se zeměmi, které byly dluhovou krizí postiženy nejvíce;

| c) | odpisy zbývající majetkové účasti společnosti ÖVAG na společnosti Kommunalkredit ve výši 142 milionů EUR; |
| --- | --- |

c)

odpisy zbývající majetkové účasti společnosti ÖVAG na společnosti Kommunalkredit ve výši 142 milionů EUR;

| d) | oprava účetní hodnoty společnosti Investkredit (dále jen „IK“) o minus 323 milionů EUR v rámci fúze se společností ÖVAG. |
| --- | --- |

d)

oprava účetní hodnoty společnosti Investkredit (dále jen „IK“) o minus 323 milionů EUR v rámci fúze se společností ÖVAG.

2.3.   OPATŘENÍ PODPORY Z ROKU 2012 A NÁSLEDNÁ RESTRUKTURALIZACE

Opatření podpory

Opatření podpory

| (27) | Rozsah ztrát ÖVAG v roce 2011 si vyžádal další opatření státní podpory, a sice kapitálový vklad ze strany státu ve výši 250 milionů EUR v podobě kmenových akcií (dále jen „kapitálový vklad z roku 2012“) a záruku za aktiva. |
| --- | --- |

(27)

Rozsah ztrát ÖVAG v roce 2011 si vyžádal další opatření státní podpory, a sice kapitálový vklad ze strany státu ve výši 250 milionů EUR v podobě kmenových akcií (dále jen „kapitálový vklad z roku 2012“) a záruku za aktiva.

| (28) | Kapitálový vklad z roku 2012 byl proveden ve dvou fázích. Nejdříve byl o 70 % snížen kapitál banky, aby se vyrovnaly kumulované ztráty. Tímto snížením kapitálu se poměrně snížily rovněž podílové listy, které poskytlo Rakousko v roce 2009, takže podíl státního kapitálu v ÖVAG činil již jen 300 milionů EUR. Ve druhé fázi získala banka ÖVAG nový kapitál ve výši celkem 484 milionů EUR, z toho 250 milionů EUR upsalo Rakousko, zbývající část Volksbanken Holding. Cena za akcii činila 2,181 EUR. |
| --- | --- |

(28)

Kapitálový vklad z roku 2012 byl proveden ve dvou fázích. Nejdříve byl o 70 % snížen kapitál banky, aby se vyrovnaly kumulované ztráty. Tímto snížením kapitálu se poměrně snížily rovněž podílové listy, které poskytlo Rakousko v roce 2009, takže podíl státního kapitálu v ÖVAG činil již jen 300 milionů EUR. Ve druhé fázi získala banka ÖVAG nový kapitál ve výši celkem 484 milionů EUR, z toho 250 milionů EUR upsalo Rakousko, zbývající část Volksbanken Holding. Cena za akcii činila 2,181 EUR.

| (29) | V důsledku toho vzrostl podíl státu v ÖVAG na 43,4 %. Stát je tedy po Volksbanken Holding (tehdy 50,2 %) druhým největším akcionářem. Podíly ostatních akcionářů, kteří se na kapitálovém vkladu nepodíleli, byly rozředěny na následující hodnoty platné k tehdejšímu datu: DZ-Bank: 3,8 %, ERGO: 1,5 %, RZB: 0,9 %, drobní akcionáři: 0,1 %. |
| --- | --- |

(29)

V důsledku toho vzrostl podíl státu v ÖVAG na 43,4 %. Stát je tedy po Volksbanken Holding (tehdy 50,2 %) druhým největším akcionářem. Podíly ostatních akcionářů, kteří se na kapitálovém vkladu nepodíleli, byly rozředěny na následující hodnoty platné k tehdejšímu datu: DZ-Bank: 3,8 %, ERGO: 1,5 %, RZB: 0,9 %, drobní akcionáři: 0,1 %.

| (30) | Zárukou za aktiva, jíž byly pokryty ztráty z pojištěného portfolia nesplácených úvěrů, byl zvýšen kapitál ÖVAG o 100 milionů EUR. ÖVAG může záruku využít pouze za zcela přesných podmínek, které budou přezkoumány ke dni 31. prosince 2015 (12). Záruka za aktiva bude zhodnocena ve výši 10 % ročně (tj. jako kapitálový vklad) a zanikne ke dni 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(30)

Zárukou za aktiva, jíž byly pokryty ztráty z pojištěného portfolia nesplácených úvěrů, byl zvýšen kapitál ÖVAG o 100 milionů EUR. ÖVAG může záruku využít pouze za zcela přesných podmínek, které budou přezkoumány ke dni 31. prosince 2015 (12). Záruka za aktiva bude zhodnocena ve výši 10 % ročně (tj. jako kapitálový vklad) a zanikne ke dni 1. ledna 2016.

12

Restrukturalizace

Restrukturalizace

| (31) | V rámci opatření podpory z roku 2012 společnost ÖVAG přepracovala svůj původní plán restrukturalizace a rozhodla se provést důkladnější restrukturalizaci. Tato opatření byla rozhodnutím z roku 2012 schválena. Plán restrukturalizace z roku 2012, na němž bylo založeno rozhodnutí z roku 2012, předpokládal mimo jiné tyto body:






  a) | ÖVAG vytvoří interní segment zabývající se ukončením činností, do něhož převede určitá aktiva, tzv. segment vedlejších činností. |
| --- | --- | --- |

(31)

V rámci opatření podpory z roku 2012 společnost ÖVAG přepracovala svůj původní plán restrukturalizace a rozhodla se provést důkladnější restrukturalizaci. Tato opatření byla rozhodnutím z roku 2012 schválena. Plán restrukturalizace z roku 2012, na němž bylo založeno rozhodnutí z roku 2012, předpokládal mimo jiné tyto body:

a)

ÖVAG vytvoří interní segment zabývající se ukončením činností, do něhož převede určitá aktiva, tzv. segment vedlejších činností.

| b) | Bilanční suma a rizikově vážená aktiva (RVA) banky ÖVAG se ke dni 31. prosince 2017 sníží na 18,4 miliardy EUR, resp. na 10,1 miliardy EUR. Největšího poklesu má být dosaženo v segmentu vedlejších činností, přičemž bilanční suma a RVA segmentu hlavních činností se má snížit jen mírně (cílové hodnoty činily 5,4 miliardy EUR, resp. 4,5 miliardy EUR k 31. prosinci 2017). |
| --- | --- |

b)

Bilanční suma a rizikově vážená aktiva (RVA) banky ÖVAG se ke dni 31. prosince 2017 sníží na 18,4 miliardy EUR, resp. na 10,1 miliardy EUR. Největšího poklesu má být dosaženo v segmentu vedlejších činností, přičemž bilanční suma a RVA segmentu hlavních činností se má snížit jen mírně (cílové hodnoty činily 5,4 miliardy EUR, resp. 4,5 miliardy EUR k 31. prosinci 2017).

| c) | ÖVAG bude v rámci segmentu hlavních činností vykonávat pouze činnosti jako ústřední organizace pro sdružení a nabízet produkty a služby primárním bankám a jejich klientům. Uzavírat úvěrové obchody se třetími stranami svým vlastním jménem již nebude ÖVAG povoleno. |
| --- | --- |

c)

ÖVAG bude v rámci segmentu hlavních činností vykonávat pouze činnosti jako ústřední organizace pro sdružení a nabízet produkty a služby primárním bankám a jejich klientům. Uzavírat úvěrové obchody se třetími stranami svým vlastním jménem již nebude ÖVAG povoleno.

| d) | ÖVAG se stáhne z určitých obchodních oblastí, zejména z oblasti „obnovitelné energie“ a „modelové financování“. |
| --- | --- |

d)

ÖVAG se stáhne z určitých obchodních oblastí, zejména z oblasti „obnovitelné energie“ a „modelové financování“.

| e) | ÖVAG prodá své podíly v podnicích VBLI, Malta/IK Malta Volksbank, Volksbank Romania a RZB stranám nezávislým na sdružení a na Rakouské republice. |
| --- | --- |

e)

ÖVAG prodá své podíly v podnicích VBLI, Malta/IK Malta Volksbank, Volksbank Romania a RZB stranám nezávislým na sdružení a na Rakouské republice.

| f) | Společníci DZ Bank, Ergo Gruppe a RZB provedou určitá opatření k posílení vlastního kapitálu ÖVAG. |
| --- | --- |

f)

Společníci DZ Bank, Ergo Gruppe a RZB provedou určitá opatření k posílení vlastního kapitálu ÖVAG.

| g) | ÖVAG nebude smět až do konce období restrukturalizace dne 31. prosince 2017 provádět žádné akvizice, vyplácet dividendy, provádět cenové vedení v oblasti internetového bankovnictví (Live Bank), odkazovat v reklamě na finanční prostředky státní podpory a odměňování svých vedoucích pracovníků podřídí určitým pravidlům. |
| --- | --- |

g)

ÖVAG nebude smět až do konce období restrukturalizace dne 31. prosince 2017 provádět žádné akvizice, vyplácet dividendy, provádět cenové vedení v oblasti internetového bankovnictví (Live Bank), odkazovat v reklamě na finanční prostředky státní podpory a odměňování svých vedoucích pracovníků podřídí určitým pravidlům.

| h) | ÖVAG se zaváže plně splatit zbývající státní majetkovou účast ve výši 300 milionů EUR do 31. prosince 2017, přičemž nejméně 150 milionů EUR bude nutné splatit do poloviny roku 2017. Primární banky se budou na tomto splácení podílet, nakolik to umožní minimální regulační požadavky na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

h)

ÖVAG se zaváže plně splatit zbývající státní majetkovou účast ve výši 300 milionů EUR do 31. prosince 2017, přičemž nejméně 150 milionů EUR bude nutné splatit do poloviny roku 2017. Primární banky se budou na tomto splácení podílet, nakolik to umožní minimální regulační požadavky na vlastní kapitál.

| (32) | V letech 2012 až 2014 se ÖVAG podařilo snížit svou bilanční sumu i RVA jak v segmentu vedlejších činností, tak v segmentu hlavních činností rychleji, než bylo stanoveno v rozhodnutí z roku 2012. Ke dni 31. prosince 2014 činila bilanční suma ÖVAG 15,1 miliardy EUR a RVA měla objem 8,7 miliardy EUR. Poměr kmenového kapitálu ÖVAG činil k 31. prosinci 2014 6,21 %. |
| --- | --- |

(32)

V letech 2012 až 2014 se ÖVAG podařilo snížit svou bilanční sumu i RVA jak v segmentu vedlejších činností, tak v segmentu hlavních činností rychleji, než bylo stanoveno v rozhodnutí z roku 2012. Ke dni 31. prosince 2014 činila bilanční suma ÖVAG 15,1 miliardy EUR a RVA měla objem 8,7 miliardy EUR. Poměr kmenového kapitálu ÖVAG činil k 31. prosinci 2014 6,21 %.

2.4.   KOMPLEXNÍ HODNOCENÍ ECB A EBA

| (33) | V roce 2014 provedla Evropská centrální banka (ECB) a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) komplexní hodnocení (tzv. „Comprehensive Assessment“), v jehož rámci byla zkoumána kvalita bilancí a finanční odolnost 130 největších bank eurozóny. Výsledky tohoto hodnocení byly zveřejněny dne 26. října 2014. Sdružení bylo prověřováno na konsolidovaném základě (včetně ÖVAG) v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (13) a článkem 30 rakouského zákona o bankovnictví (14). Sdružení bylo jednou z 25 bank, které ve zkoumaných scénářích nesplnily požadovaný minimální poměr vlastních prostředků. Vypočtený poměr CET1 pro sdružení činil pro rok 2016 v základním scénáři 7,2 % (prahová hodnota: 8 %) a v zátěžovém scénáři 2,1 % (prahová hodnota: 5,5 %). Maximální rozdíl mezi výsledkem testu a prahovou hodnotou odpovídá dodatečné potřebě kapitálu CET1 ve výši 865 milionů EUR. |
| --- | --- |

(33)

V roce 2014 provedla Evropská centrální banka (ECB) a Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) komplexní hodnocení (tzv. „Comprehensive Assessment“), v jehož rámci byla zkoumána kvalita bilancí a finanční odolnost 130 největších bank eurozóny. Výsledky tohoto hodnocení byly zveřejněny dne 26. října 2014. Sdružení bylo prověřováno na konsolidovaném základě (včetně ÖVAG) v souladu s článkem 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (13) a článkem 30 rakouského zákona o bankovnictví (14). Sdružení bylo jednou z 25 bank, které ve zkoumaných scénářích nesplnily požadovaný minimální poměr vlastních prostředků. Vypočtený poměr CET1 pro sdružení činil pro rok 2016 v základním scénáři 7,2 % (prahová hodnota: 8 %) a v zátěžovém scénáři 2,1 % (prahová hodnota: 5,5 %). Maximální rozdíl mezi výsledkem testu a prahovou hodnotou odpovídá dodatečné potřebě kapitálu CET1 ve výši 865 milionů EUR.

13

14

| (34) | ECB poskytla sdružení do 26. července 2015 čas, aby tuto potřebu kapitálu pokrylo a dosáhlo poměru CET1 ve výši 14,63 %. |
| --- | --- |

(34)

ECB poskytla sdružení do 26. července 2015 čas, aby tuto potřebu kapitálu pokrylo a dosáhlo poměru CET1 ve výši 14,63 %.

2.5.   NOVĚ OZNÁMENÝ PLÁN RESTRUKTURALIZACE Z ROKU 2015

| (35) | Vzhledem k popsaným obtížím zahájilo sdružení se souhlasem Rakouské republiky zásadní transformaci. Tento plán restrukturalizace je založen na těchto základních zásadách:






  a) | funkce ústřední organizace přechází z ÖVAG na Volksbank Wien-Baden; |
| --- | --- | --- |

(35)

Vzhledem k popsaným obtížím zahájilo sdružení se souhlasem Rakouské republiky zásadní transformaci. Tento plán restrukturalizace je založen na těchto základních zásadách:

a)

funkce ústřední organizace přechází z ÖVAG na Volksbank Wien-Baden;

| b) | po vyčlenění ústřední organizace bude ÖVAG ze sdružení dekonsolidována; |
| --- | --- |

b)

po vyčlenění ústřední organizace bude ÖVAG ze sdružení dekonsolidována;

| c) | dekonsolidovaná ÖVAG vstoupí do likvidace a vzdá se své bankovní licence, takže již nebude muset splňovat požadavky na minimální vlastní prostředky platné pro banky; |
| --- | --- |

c)

dekonsolidovaná ÖVAG vstoupí do likvidace a vzdá se své bankovní licence, takže již nebude muset splňovat požadavky na minimální vlastní prostředky platné pro banky;

| d) | 51 primárních bank sdružení fúzuje do deseti větších institucí a bude spolupracovat intenzivněji než dosud; |
| --- | --- |

d)

51 primárních bank sdružení fúzuje do deseti větších institucí a bude spolupracovat intenzivněji než dosud;

| e) | primární banky budou do budoucna ručit za závazky sdružení neomezeně, namísto dosavadní praxe, kdy bylo ručení omezeno tím, aby mohly splňovat minimální regulační požadavky na vlastní prostředky. |
| --- | --- |

e)

primární banky budou do budoucna ručit za závazky sdružení neomezeně, namísto dosavadní praxe, kdy bylo ručení omezeno tím, aby mohly splňovat minimální regulační požadavky na vlastní prostředky.

| (36) | Opatření plánu transformace, a především ukončení činnosti ÖVAG se zrušením její bankovní licence a její dekonsolidace ze sdružení umožní sdružení ihned docílit poměru CET1 v rozmezí [9–11] (*1) %. Dále přijalo sdružení doplňková opatření, která mají uvolnit vlastní kapitál. Sem patří mimo jiné ukončování rizikových pozic v oblasti Corporates a nemovitostí (kumulovaný dopad CET1 od ledna 2014 do prosince 2017 ve výši [100–200] milionů EUR), prodej produktových společností ([100–200] milionů EUR) a prodej cenných papírů ([50–100] milionů EUR). Nicméně těmito opatřeními lze dosáhnout do konce roku 2017 uvolnění vlastního kapitálu pouze ve výši [450–550] milionů EUR, což nestačí k doplnění chybějícího kapitálu ve výši 865 milionů EUR. |
| --- | --- |

(36)

Opatření plánu transformace, a především ukončení činnosti ÖVAG se zrušením její bankovní licence a její dekonsolidace ze sdružení umožní sdružení ihned docílit poměru CET1 v rozmezí [9–11] (*1) %. Dále přijalo sdružení doplňková opatření, která mají uvolnit vlastní kapitál. Sem patří mimo jiné ukončování rizikových pozic v oblasti Corporates a nemovitostí (kumulovaný dopad CET1 od ledna 2014 do prosince 2017 ve výši [100–200] milionů EUR), prodej produktových společností ([100–200] milionů EUR) a prodej cenných papírů ([50–100] milionů EUR). Nicméně těmito opatřeními lze dosáhnout do konce roku 2017 uvolnění vlastního kapitálu pouze ve výši [450–550] milionů EUR, což nestačí k doplnění chybějícího kapitálu ve výši 865 milionů EUR.

*1

Převedení funkce ústřední organizace

Převedení funkce ústřední organizace

| (37) | VBWB převezme funkci ústřední organizace sdružení, již dosud zastávala společnost ÖVAG. Aktiva potřebná pro výkon této funkce budou převedena spolu s příslušnými pasivy ze společnosti ÖVAG na VBWB dne 30. června 2015 se zpětnou účinností ke dni 1. ledna 2015. V součtu budou převedena aktiva a pasiva ve výši téměř 8,6 miliardy EUR. Tato částka zahrnuje všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu hlavních činností, s výjimkou tří menších účastí (VB Factoring, VB Mobilienleasing a VB Investments), jež ve společnosti ÖVAG zůstávají a tvoří méně než 10 % celkové částky. |
| --- | --- |

(37)

VBWB převezme funkci ústřední organizace sdružení, již dosud zastávala společnost ÖVAG. Aktiva potřebná pro výkon této funkce budou převedena spolu s příslušnými pasivy ze společnosti ÖVAG na VBWB dne 30. června 2015 se zpětnou účinností ke dni 1. ledna 2015. V součtu budou převedena aktiva a pasiva ve výši téměř 8,6 miliardy EUR. Tato částka zahrnuje všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu hlavních činností, s výjimkou tří menších účastí (VB Factoring, VB Mobilienleasing a VB Investments), jež ve společnosti ÖVAG zůstávají a tvoří méně než 10 % celkové částky.

Dekonsolidace a likvidace ÖVAG

Dekonsolidace a likvidace ÖVAG

| (38) | Po převedení funkce ústřední organizace a příslušných aktiv a pasiv vstoupí společnost ÖVAG dne 4. července 2015 do likvidace a bude přeměněna na společnost v likvidaci ve smyslu § 162 BaSAG. Jméno společnosti se změní na immigon portfolioabbau ag (dále jen „Immigon“). Zbývající aktiva ve výši 7,4 miliardy EUR budou zlikvidována do 31. prosince 2017. Zahrnují všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu vedlejších činností a dále účasti ve VB Factoring, VB Mobilienleasing a VB Investments uvedené v 37. bodu odůvodnění. |
| --- | --- |

(38)

Po převedení funkce ústřední organizace a příslušných aktiv a pasiv vstoupí společnost ÖVAG dne 4. července 2015 do likvidace a bude přeměněna na společnost v likvidaci ve smyslu § 162 BaSAG. Jméno společnosti se změní na immigon portfolioabbau ag (dále jen „Immigon“). Zbývající aktiva ve výši 7,4 miliardy EUR budou zlikvidována do 31. prosince 2017. Zahrnují všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu vedlejších činností a dále účasti ve VB Factoring, VB Mobilienleasing a VB Investments uvedené v 37. bodu odůvodnění.

| (39) | Příjmy z likvidace podle současného plánu dostačují k tomu, aby úplně pokryly všechny zbývající závazky. Vlastní kapitál ÖVAG a majetková účast se v průběhu likvidace sníží o 96,65 %. Toto snížení se týká také zbytkové majetkové účasti státu ve výši 300 milionů EUR. |
| --- | --- |

(39)

Příjmy z likvidace podle současného plánu dostačují k tomu, aby úplně pokryly všechny zbývající závazky. Vlastní kapitál ÖVAG a majetková účast se v průběhu likvidace sníží o 96,65 %. Toto snížení se týká také zbytkové majetkové účasti státu ve výši 300 milionů EUR.

| (40) | Současná záruka za aktiva zůstane v ÖVAG/Immigon, bude však pozměněna. Podle současné úpravy musí být všechna způsobilá aktiva přihlášena do 31. prosince 2015. Částka příslušných nároků pak bude proplacena do 31. července 2016. Podle pozměněné dohody zůstává 31. prosinec 2015 rozhodným dnem pro přihlášení nároků. Proplacení těchto nároků však může být požadováno kdykoliv v období mezi 31. prosincem 2015 a koncem období likvidace v roce 2017. Současně se snižuje prahová hodnota, pod kterou může ÖVAG/Immigon požadovat proplacení nároků, a to z poměru kmenového kapitálu (CET) ve výši 10 % na poměr vlastního kapitálu 0, což znamená, že nároky ze záruky mohou být proplaceny jen tehdy, pokud by se ÖVAG/Immigon v průběhu procesu likvidace jinak stala insolventní. Poplatek za záruky činí i v době prodlouženého období proplácení 10 % ročně. |
| --- | --- |

(40)

Současná záruka za aktiva zůstane v ÖVAG/Immigon, bude však pozměněna. Podle současné úpravy musí být všechna způsobilá aktiva přihlášena do 31. prosince 2015. Částka příslušných nároků pak bude proplacena do 31. července 2016. Podle pozměněné dohody zůstává 31. prosinec 2015 rozhodným dnem pro přihlášení nároků. Proplacení těchto nároků však může být požadováno kdykoliv v období mezi 31. prosincem 2015 a koncem období likvidace v roce 2017. Současně se snižuje prahová hodnota, pod kterou může ÖVAG/Immigon požadovat proplacení nároků, a to z poměru kmenového kapitálu (CET) ve výši 10 % na poměr vlastního kapitálu 0, což znamená, že nároky ze záruky mohou být proplaceny jen tehdy, pokud by se ÖVAG/Immigon v průběhu procesu likvidace jinak stala insolventní. Poplatek za záruky činí i v době prodlouženého období proplácení 10 % ročně.

| (41) | Aby bylo možné realizovat pozitivní dopady této transformace na kapitál, musí sdružení přijmout dvě důležitá opatření:






  a) | vrátit bankovní licenci ÖVAG/Immigon, aby byl tento podnik osvobozen od požadavků na vlastní kapitál platných pro samostatné banky; |
| --- | --- | --- |

(41)

Aby bylo možné realizovat pozitivní dopady této transformace na kapitál, musí sdružení přijmout dvě důležitá opatření:

a)

vrátit bankovní licenci ÖVAG/Immigon, aby byl tento podnik osvobozen od požadavků na vlastní kapitál platných pro samostatné banky;

| b) | dekonsolidovat ÖVAG/Immigon ze sdružení, aby konsolidované sdružení nemuselo plnit požadavky na vlastní kapitál pro ÖVAG/Immigon. |
| --- | --- |

b)

dekonsolidovat ÖVAG/Immigon ze sdružení, aby konsolidované sdružení nemuselo plnit požadavky na vlastní kapitál pro ÖVAG/Immigon.

| (42) | Dne 10. prosince 2014 podepsala společnost ÖVAG smlouvu s rumunskou bankou Banca Transilvania o prodeji svého 51 % podílu v bance Volksbank Romania SA; tím byla odstraněna významná překážka bránící vrácení bankovní licence. K uzavření došlo dne 7. dubna 2015. Tím společnost ÖVAG současně splnila svůj úkol z plánu restrukturalizace z roku 2012. Kromě toho dokončila ÖVAG v září 2014 prodej VB Malta a rozhodla o likvidaci IK Malta. Tím splnila podmínky rozhodnutí z roku 2012. |
| --- | --- |

(42)

Dne 10. prosince 2014 podepsala společnost ÖVAG smlouvu s rumunskou bankou Banca Transilvania o prodeji svého 51 % podílu v bance Volksbank Romania SA; tím byla odstraněna významná překážka bránící vrácení bankovní licence. K uzavření došlo dne 7. dubna 2015. Tím společnost ÖVAG současně splnila svůj úkol z plánu restrukturalizace z roku 2012. Kromě toho dokončila ÖVAG v září 2014 prodej VB Malta a rozhodla o likvidaci IK Malta. Tím splnila podmínky rozhodnutí z roku 2012.

| (43) | Aby mohla být společnost Immigon dekonsolidována, musí sdružení snížit svůj podíl v Immigon na menšinový. Za tímto účelem převede 8,5 % z celkových 51,6 % základního kapitálu, které Volksbanken Holding drží, na třetí osobu nezávislou na sdružení, totiž účelovou společnost GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH. |
| --- | --- |

(43)

Aby mohla být společnost Immigon dekonsolidována, musí sdružení snížit svůj podíl v Immigon na menšinový. Za tímto účelem převede 8,5 % z celkových 51,6 % základního kapitálu, které Volksbanken Holding drží, na třetí osobu nezávislou na sdružení, totiž účelovou společnost GPVAUBEOE Beteiligungen GmbH.

| (44) | V rámci převedení funkce ústřední organizace přechází velká část závazků ÖVAG vůči sdružení na banku VBWB. Přesto bude sdružení po rozdělení vůči Immigon v rizikové pozici ve výši [700–800] milionů EUR tvořené různými finančními nástroji, které byly využívány k financování ÖVAG. |
| --- | --- |

(44)

V rámci převedení funkce ústřední organizace přechází velká část závazků ÖVAG vůči sdružení na banku VBWB. Přesto bude sdružení po rozdělení vůči Immigon v rizikové pozici ve výši [700–800] milionů EUR tvořené různými finančními nástroji, které byly využívány k financování ÖVAG.

| (45) | Aby bylo toto riziko ze zbytkových pozic vůči společnosti Immigon neutralizováno, přijímá sdružení tato opatření:






  a) | pozice v hodnotě mezi [200–300] miliony EUR budou ihned prodány na trhu. Hodnota zbývajících pozic činí [400–600] milionů EUR. Prodej způsobí sdružení ztráty ve výši od [0–100] milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(45)

Aby bylo toto riziko ze zbytkových pozic vůči společnosti Immigon neutralizováno, přijímá sdružení tato opatření:

a)

pozice v hodnotě mezi [200–300] miliony EUR budou ihned prodány na trhu. Hodnota zbývajících pozic činí [400–600] milionů EUR. Prodej způsobí sdružení ztráty ve výši od [0–100] milionů EUR;

| b) | zbývající pozice v hodnotě od [400–600] milionů EUR budou pokryty tržní zárukou s ročními náklady ve výši [0–5] % garantované částky. Tato záruka se uplatní teprve poté, co sdružení samo absorbuje ztráty z garantovaných pozic ve výši [0–200] milionů EUR; |
| --- | --- |

b)

zbývající pozice v hodnotě od [400–600] milionů EUR budou pokryty tržní zárukou s ročními náklady ve výši [0–5] % garantované částky. Tato záruka se uplatní teprve poté, co sdružení samo absorbuje ztráty z garantovaných pozic ve výši [0–200] milionů EUR;

| c) | sdružení na tuto první tranši ztrát ve výši [0–200] milionů EUR vytvoří rezervy ve stejné výši. Hospodářský výsledek roku 2015 se tím sníží o dalších [0–200] milionů EUR. |
| --- | --- |

c)

sdružení na tuto první tranši ztrát ve výši [0–200] milionů EUR vytvoří rezervy ve stejné výši. Hospodářský výsledek roku 2015 se tím sníží o dalších [0–200] milionů EUR.

Transformace sdružení

Transformace sdružení

| (46) | Sdružení v současné době tvoří 51 primárních bank. V rámci plánu transformace bude těchto 51 institucí fúzovat do deseti větších bank. Jde o osm regionálních bank s bilančními sumami od 1,9 miliardy EUR po 5,3 miliardy EUR, jež budou aktivní v různých částech území Rakouska, a dále o dvě speciální banky, Sparda Bank Austria (0,8 miliardy EUR) a Ärzte-/Apothekerbank (1,1 miliardy EUR). Potřebné fúze se uskuteční do konce roku 2017. Stavební spořitelny sdružení, které jsou spojeny ve společnosti start:bausparkasse, budou pravděpodobně prodány. |
| --- | --- |

(46)

Sdružení v současné době tvoří 51 primárních bank. V rámci plánu transformace bude těchto 51 institucí fúzovat do deseti větších bank. Jde o osm regionálních bank s bilančními sumami od 1,9 miliardy EUR po 5,3 miliardy EUR, jež budou aktivní v různých částech území Rakouska, a dále o dvě speciální banky, Sparda Bank Austria (0,8 miliardy EUR) a Ärzte-/Apothekerbank (1,1 miliardy EUR). Potřebné fúze se uskuteční do konce roku 2017. Stavební spořitelny sdružení, které jsou spojeny ve společnosti start:bausparkasse, budou pravděpodobně prodány.

| (47) | Vztahy mezi primárními bankami uvnitř sdružení budou upraveny dvěma smlouvami, smlouvou o sdružení podle § 30a BWG a smlouvou o spolupráci. |
| --- | --- |

(47)

Vztahy mezi primárními bankami uvnitř sdružení budou upraveny dvěma smlouvami, smlouvou o sdružení podle § 30a BWG a smlouvou o spolupráci.

| (48) | Smlouva o sdružení bude uzavřena mezi ústřední organizací v podobě VBWB, primárními bankami sdružení a společností Volksbank Haftungsgenossenschaft eG a bude obsahovat tyto podstatné body:






  a) | ústřední organizace zajišťuje primárním bankám přísun likvidity a dodržování minimálních regulačních požadavků týkajících se vlastních prostředků. Členové se zavazují uzavírat pro účel distribuce vlastních prostředků dohody o fund-transfer-pricing; |
| --- | --- | --- |

(48)

Smlouva o sdružení bude uzavřena mezi ústřední organizací v podobě VBWB, primárními bankami sdružení a společností Volksbank Haftungsgenossenschaft eG a bude obsahovat tyto podstatné body:

a)

ústřední organizace zajišťuje primárním bankám přísun likvidity a dodržování minimálních regulačních požadavků týkajících se vlastních prostředků. Členové se zavazují uzavírat pro účel distribuce vlastních prostředků dohody o fund-transfer-pricing;

| b) | ústřední organizace bude jako doposud neomezeně ručit v případě příspěvků členům. Podle nové smlouvy o sdružení budou také primární banky ručit neomezeně; |
| --- | --- |

b)

ústřední organizace bude jako doposud neomezeně ručit v případě příspěvků členům. Podle nové smlouvy o sdružení budou také primární banky ručit neomezeně;

| c) | ústřední organizace získá silnější práva udělovat pokyny a nově bude moci udělovat i pokyny, které naruší zájmy jednotlivých bank, jež jsou členy sdružení. V případě jejich porušení může vyslovit sankce. Tato silnější práva udělovat pokyny se týkají zejména správně-technického, finančního a technického dohledu, plánování a controllingu sdružení, dodržování právních ustanovení o dohledu, interních kontrolních mechanismů pro členy, hodnocení rizik, měření rizik a kontrolních postupů pro rizika a kritérií pro běžnou obchodní činnost členů; |
| --- | --- |

c)

ústřední organizace získá silnější práva udělovat pokyny a nově bude moci udělovat i pokyny, které naruší zájmy jednotlivých bank, jež jsou členy sdružení. V případě jejich porušení může vyslovit sankce. Tato silnější práva udělovat pokyny se týkají zejména správně-technického, finančního a technického dohledu, plánování a controllingu sdružení, dodržování právních ustanovení o dohledu, interních kontrolních mechanismů pro členy, hodnocení rizik, měření rizik a kontrolních postupů pro rizika a kritérií pro běžnou obchodní činnost členů;

| d) | čerpání a snížení kapitálu bude jako doposud přípustné pouze se souhlasem ústřední organizace. |
| --- | --- |

d)

čerpání a snížení kapitálu bude jako doposud přípustné pouze se souhlasem ústřední organizace.

| (49) | Smlouva o spolupráci upravuje oblasti, které nejsou pokryty smlouvou o sdružení. Smluvními partnery jsou primární banky sdružení a Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Cílem smlouvy o sdružení je využití synergií ve sdružení realizací plánovaných fúzí a intenzivnější spolupráce členů. Rozhodovací pravomoci pro oblasti, na něž se vztahuje smlouva o spolupráci, budou přeneseny na společnost Volksbank Haftungsgenossenschaft. Rozhodnutí představenstva Volksbank Haftungsgenossenschaft budou pro smluvní partnery závazná. Smlouva o spolupráci upravuje zejména oblasti marketingu, jednotné odbytové strategie, produktové politiky včetně rámcových smluv s třetími stranami, controllingu odbytu, optimalizace a standardizace provozních postupů, pořizování IT a právního zastupování. |
| --- | --- |

(49)

Smlouva o spolupráci upravuje oblasti, které nejsou pokryty smlouvou o sdružení. Smluvními partnery jsou primární banky sdružení a Volksbank Haftungsgenossenschaft eG. Cílem smlouvy o sdružení je využití synergií ve sdružení realizací plánovaných fúzí a intenzivnější spolupráce členů. Rozhodovací pravomoci pro oblasti, na něž se vztahuje smlouva o spolupráci, budou přeneseny na společnost Volksbank Haftungsgenossenschaft. Rozhodnutí představenstva Volksbank Haftungsgenossenschaft budou pro smluvní partnery závazná. Smlouva o spolupráci upravuje zejména oblasti marketingu, jednotné odbytové strategie, produktové politiky včetně rámcových smluv s třetími stranami, controllingu odbytu, optimalizace a standardizace provozních postupů, pořizování IT a právního zastupování.

| (50) | V případě sporů ústřední organizace rozhoduje, zda opatření podle smlouvy o spolupráci nezasahuje nepřípustně do jejích kompetencí podle smlouvy o sdružení. V případě, že regulátor bude požadovat změny smlouvy o sdružení, obsahuje smlouva o spolupráci ustanovení o výhradě, které umožní také příslušnou úpravu smlouvy o spolupráci. |
| --- | --- |

(50)

V případě sporů ústřední organizace rozhoduje, zda opatření podle smlouvy o spolupráci nezasahuje nepřípustně do jejích kompetencí podle smlouvy o sdružení. V případě, že regulátor bude požadovat změny smlouvy o sdružení, obsahuje smlouva o spolupráci ustanovení o výhradě, které umožní také příslušnou úpravu smlouvy o spolupráci.

| (51) | Cílová struktura plánu transformace má podobu kombinace osmi silných regionálních bank s ústřední organizací a dvěma speciálními bankami. Místní pobočky se soustředí na odbyt a péči o místní klienty, zatímco správa bude koncentrována v regionálních bankách a v ústřední organizaci. |
| --- | --- |

(51)

Cílová struktura plánu transformace má podobu kombinace osmi silných regionálních bank s ústřední organizací a dvěma speciálními bankami. Místní pobočky se soustředí na odbyt a péči o místní klienty, zatímco správa bude koncentrována v regionálních bankách a v ústřední organizaci.

| (52) | Sdružení se zaměří na zákazníky v Rakousku, přičemž v centru pozornosti by měly být obchody s malými a středními podniky a osobami samostatně výdělečně činnými, financování bydlení a péče o movité klienty. |
| --- | --- |

(52)

Sdružení se zaměří na zákazníky v Rakousku, přičemž v centru pozornosti by měly být obchody s malými a středními podniky a osobami samostatně výdělečně činnými, financování bydlení a péče o movité klienty.

Finanční plánování

Finanční plánování

| (53) | Na základě nového plánu restrukturalizace předložilo sdružení Komisi kalkulace předpokládaného vývoje rozhodujících finančních ukazatelů na následujících pět let. Tyto výpočty byly provedeny pro dva scénáře, základní a zátěžový. |
| --- | --- |

(53)

Na základě nového plánu restrukturalizace předložilo sdružení Komisi kalkulace předpokládaného vývoje rozhodujících finančních ukazatelů na následujících pět let. Tyto výpočty byly provedeny pro dva scénáře, základní a zátěžový.

| (54) | Předložený finanční plán zahrnuje dopady neutralizace rizika vyplývajícího z pozic společnosti Immigon (15) a prognózované platby z titulu podílových práv Rakouské republiky v rámci seznamu závazků. |
| --- | --- |

(54)

Předložený finanční plán zahrnuje dopady neutralizace rizika vyplývajícího z pozic společnosti Immigon (15) a prognózované platby z titulu podílových práv Rakouské republiky v rámci seznamu závazků.

15

| (55) | Základní scénář je založen na předpokladu mírného hospodářského růstu klíčového rakouského trhu, který činí nominálně 0,8 % (2015), 1,5 % (2016) a 1,7 % v následujících letech až do roku 2019. Roční míra inflace se pohybuje od 1,1 % do 2,2 %, tříměsíční Euribor vzrůstá z 0,1 % v roce 2015 na 1,9 % v roce 2019. Za těchto předpokladů předpovídá sdružení v obchodním roce 2015 ztrátu, ale pozitivní rentabilitu vlastního kapitálu (Return on Equity – RoE) ve výši [8–9] % pro obchodní rok 2019. Poměr CET1 má vzrůst z [9–11] % v roce 2015 na [11–13] % v roce 2019. Vývoj dalších ukazatelů je uveden v následující tabulce.

  Tabulka 1


  Finanční ukazatele podle základního scénáře

  (...) |
| --- | --- |

(55)

Základní scénář je založen na předpokladu mírného hospodářského růstu klíčového rakouského trhu, který činí nominálně 0,8 % (2015), 1,5 % (2016) a 1,7 % v následujících letech až do roku 2019. Roční míra inflace se pohybuje od 1,1 % do 2,2 %, tříměsíční Euribor vzrůstá z 0,1 % v roce 2015 na 1,9 % v roce 2019. Za těchto předpokladů předpovídá sdružení v obchodním roce 2015 ztrátu, ale pozitivní rentabilitu vlastního kapitálu (Return on Equity – RoE) ve výši [8–9] % pro obchodní rok 2019. Poměr CET1 má vzrůst z [9–11] % v roce 2015 na [11–13] % v roce 2019. Vývoj dalších ukazatelů je uveden v následující tabulce.

Return on Equity – RoE

Tabulka 1

Tabulka 1

Finanční ukazatele podle základního scénáře

Finanční ukazatele podle základního scénáře

(...)

| (56) | Zátěžový scénář je založen na předpokladu úvěrové krize vyvolané slabostí evropského bankovního sektoru, kterou činnost zahraničních investorů a ECB nedokáže napravit. Reálný hospodářský růst je mírně záporný, přičemž pomalé oživení nastává od roku 2017. V letech 2015 a 2016 je míra inflace záporná, v následujících letech mírně kladná. Úrokové míry zůstávají mimořádně nízké a švýcarský frank se dále zhodnocuje oproti euru. Za těchto předpokladů předpovídá sdružení negativní rentabilitu vlastního kapitálu (Return on Equity – RoE) pro obchodní roky 2015 a 2016, jež má však v roce 2019 vzrůst na [5–8] %. Poměr CET1 má vzrůst z [8–10] % v roce 2015 na [10–12] % v roce 2019. Vývoj dalších ukazatelů je uveden v následující tabulce.

  Tabulka 2


  Finanční ukazatele podle zátěžového scénáře

  (...) |
| --- | --- |

(56)

Zátěžový scénář je založen na předpokladu úvěrové krize vyvolané slabostí evropského bankovního sektoru, kterou činnost zahraničních investorů a ECB nedokáže napravit. Reálný hospodářský růst je mírně záporný, přičemž pomalé oživení nastává od roku 2017. V letech 2015 a 2016 je míra inflace záporná, v následujících letech mírně kladná. Úrokové míry zůstávají mimořádně nízké a švýcarský frank se dále zhodnocuje oproti euru. Za těchto předpokladů předpovídá sdružení negativní rentabilitu vlastního kapitálu (Return on Equity – RoE) pro obchodní roky 2015 a 2016, jež má však v roce 2019 vzrůst na [5–8] %. Poměr CET1 má vzrůst z [8–10] % v roce 2015 na [10–12] % v roce 2019. Vývoj dalších ukazatelů je uveden v následující tabulce.

Return on Equity – RoE

Tabulka 2

Tabulka 2

Finanční ukazatele podle zátěžového scénáře

Finanční ukazatele podle zátěžového scénáře

(...)

Nové závazky a opatření ke kompenzaci Rakouska

Nové závazky a opatření ke kompenzaci Rakouska

| (57) | Rakousko předložilo k provedení nového plánu restrukturalizace řadu závazků. Jsou uvedeny ve zvláštním dokumentu, který je připojen jako příloha k tomuto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(57)

Rakousko předložilo k provedení nového plánu restrukturalizace řadu závazků. Jsou uvedeny ve zvláštním dokumentu, který je připojen jako příloha k tomuto rozhodnutí.

| (58) | Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je nový plán restrukturalizace řádně prováděn. Rakousko jmenuje správce pověřeného dohledem, který bude Komisi podporovat při plnění její povinnosti prověřit správné provádění rozhodnutí. Správce pověřený dohledem bude každých šest měsíců předkládat zprávu o dohledu. První zprávu je třeba předložit nejpozději šest měsíců od schválení plánu restrukturalizace. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace. |
| --- | --- |

(58)

Podle oddílu 5 sdělení o restrukturalizaci musí být pravidelně předkládány zprávy, aby Komise mohla zkontrolovat, zda je nový plán restrukturalizace řádně prováděn. Rakousko jmenuje správce pověřeného dohledem, který bude Komisi podporovat při plnění její povinnosti prověřit správné provádění rozhodnutí. Správce pověřený dohledem bude každých šest měsíců předkládat zprávu o dohledu. První zprávu je třeba předložit nejpozději šest měsíců od schválení plánu restrukturalizace. Podle názoru Komise je tedy zaručena řádná kontrola provádění plánu restrukturalizace.

Souhlas regulátora s plánem restrukturalizace

Souhlas regulátora s plánem restrukturalizace

| (59) | Nový plán restrukturalizace, který byl oznámen Komisi, je v souladu s plánem zvýšení kapitálu předloženým ECB, resp. SSM, a jeho cílem je sdružení nově uspořádat tak, aby bylo možné doplnit chybějící kapitál zjištěný v komplexním hodnocení ECB a EBA. |
| --- | --- |

(59)

Nový plán restrukturalizace, který byl oznámen Komisi, je v souladu s plánem zvýšení kapitálu předloženým ECB, resp. SSM, a jeho cílem je sdružení nově uspořádat tak, aby bylo možné doplnit chybějící kapitál zjištěný v komplexním hodnocení ECB a EBA.

| (60) | SSM stanovil požadavek dohledu na vlastní kapitál ve výši 14,63 %, který má být plněn od 26. července 2015. K tomuto datu SSM tento požadavek dohledu na vlastní kapitál znovu přezkoumá a vezme přitom v úvahu též provádění nového plánu restrukturalizace. Postup provádění začíná zápisem opatření uvedených v 35. bodu odůvodnění písm. a), b) a c) do rakouského obchodního rejstříku. Aby mohl rakouský rejstříkový soud zápis provést, musí SSM jako příslušný orgán dohledu udělit ke změnám souhlas. |
| --- | --- |

(60)

SSM stanovil požadavek dohledu na vlastní kapitál ve výši 14,63 %, který má být plněn od 26. července 2015. K tomuto datu SSM tento požadavek dohledu na vlastní kapitál znovu přezkoumá a vezme přitom v úvahu též provádění nového plánu restrukturalizace. Postup provádění začíná zápisem opatření uvedených v 35. bodu odůvodnění písm. a), b) a c) do rakouského obchodního rejstříku. Aby mohl rakouský rejstříkový soud zápis provést, musí SSM jako příslušný orgán dohledu udělit ke změnám souhlas.

3.   FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

FORMÁLNÍ VYŠETŘOVACÍ ŘÍZENÍ

| (61) | Komise připomíná, že zahájila formální vyšetřovací řízení, v jehož důsledku bylo přijato rozhodnutí z roku 2012. V souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (16) bylo nutné toto rozhodnutí pozměnit. |
| --- | --- |

(61)

Komise připomíná, že zahájila formální vyšetřovací řízení, v jehož důsledku bylo přijato rozhodnutí z roku 2012. V souladu s čl. 7 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (16) bylo nutné toto rozhodnutí pozměnit.

16

4.   PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM

PŘIPOMÍNKY PŘEDLOŽENÉ RAKOUSKEM

| (62) | Rakousko ve svých veřejných prohlášeních vyloučilo jakoukoli novou podporu sdružení. Proto také Rakousko zastává názor, že se v případě předloženého plánu restrukturalizace nejedná o novou podporu. |
| --- | --- |

(62)

Rakousko ve svých veřejných prohlášeních vyloučilo jakoukoli novou podporu sdružení. Proto také Rakousko zastává názor, že se v případě předloženého plánu restrukturalizace nejedná o novou podporu.

| (63) | Rakousko však uznává, že v případě nového plánu restrukturalizace jde o výraznou změnu oproti plánu restrukturalizace z roku 2012, takže před jeho provedením je nutné přijmout pozměňující rozhodnutí Komise. Proto Rakousko ohlásilo nový plán restrukturalizace Komisi. |
| --- | --- |

(63)

Rakousko však uznává, že v případě nového plánu restrukturalizace jde o výraznou změnu oproti plánu restrukturalizace z roku 2012, takže před jeho provedením je nutné přijmout pozměňující rozhodnutí Komise. Proto Rakousko ohlásilo nový plán restrukturalizace Komisi.

| (64) | Rakousko dále uznává, že z hlediska práva podpory je třeba sdružení považovat za nástupce společnosti ÖVAG, a tedy také za adresáta tohoto pozměňujícího rozhodnutí. |
| --- | --- |

(64)

Rakousko dále uznává, že z hlediska práva podpory je třeba sdružení považovat za nástupce společnosti ÖVAG, a tedy také za adresáta tohoto pozměňujícího rozhodnutí.

| (65) | Současně Rakousko uplatňuje, že nový plán restrukturalizace s příslušným seznamem závazků zachovává rovnováhu rozhodnutí z roku 2012, a proto je zachována též původní slučitelnost podpory. |
| --- | --- |

(65)

Současně Rakousko uplatňuje, že nový plán restrukturalizace s příslušným seznamem závazků zachovává rovnováhu rozhodnutí z roku 2012, a proto je zachována též původní slučitelnost podpory.

5.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ Z HLEDISKA PRÁVA PODPORY

POSOUZENÍ OPATŘENÍ Z HLEDISKA PRÁVA PODPORY

5.1.   STÁTNÍ PODPORA

Existence státní podpory a hospodářský nástupce

Existence státní podpory a hospodářský nástupce

| (66) | Pokud jde o opatření, jež Komise schválila v letech 2009 a 2012 jako pomoc pro restrukturalizaci banky ÖVAG, dospěla již Komise k závěru, že tato opatření představují státní podporu. Proto není nutné provádět v tomto rozhodnutí nové přezkoumání těchto opatření z hlediska existence státní podpory. |
| --- | --- |

(66)

Pokud jde o opatření, jež Komise schválila v letech 2009 a 2012 jako pomoc pro restrukturalizaci banky ÖVAG, dospěla již Komise k závěru, že tato opatření představují státní podporu. Proto není nutné provádět v tomto rozhodnutí nové přezkoumání těchto opatření z hlediska existence státní podpory.

| (67) | Ústřední prvek plánu restrukturalizace z roku 2012, na nějž se rozhodnutí z roku 2012 odvolává, spočíval v nové orientaci ÖVAG na svou funkci ústřední organizace jakožto součásti společné odpovědnosti za ručení s primárními bankami. V rámci tohoto systému ručila ÖVAG jako ústřední organizace za primární banky neomezeně, zatímco ručení primárních bank za ústřední organizaci bylo omezené v tom smyslu, že poměr vlastních prostředků primární banky nesměl poklesnout pod minimální regulační požadavky. |
| --- | --- |

(67)

Ústřední prvek plánu restrukturalizace z roku 2012, na nějž se rozhodnutí z roku 2012 odvolává, spočíval v nové orientaci ÖVAG na svou funkci ústřední organizace jakožto součásti společné odpovědnosti za ručení s primárními bankami. V rámci tohoto systému ručila ÖVAG jako ústřední organizace za primární banky neomezeně, zatímco ručení primárních bank za ústřední organizaci bylo omezené v tom smyslu, že poměr vlastních prostředků primární banky nesměl poklesnout pod minimální regulační požadavky.

| (68) | Některé závazky Rakouska z roku 2012 se týkaly také primárních bank: zajištěny byly určité toky příjmů ÖVAG jako ústředního institutu (závazek 9) a primární banky byly zavázány podpořit splacení majetkové účasti ÖVAG, „pokud to umožní minimální regulační požadavky“ (závazek 11.2). Tyto závazky byly nezbytné vzhledem ke zvláštním ujednáním o ručení ve sdružení, aby mohla být podpora prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem. Ve spojení se zvláštními ujednáními o ručení tyto závazky Komisi umožnily pojednat ÖVAG a sdružení odděleně. |
| --- | --- |

(68)

Některé závazky Rakouska z roku 2012 se týkaly také primárních bank: zajištěny byly určité toky příjmů ÖVAG jako ústředního institutu (závazek 9) a primární banky byly zavázány podpořit splacení majetkové účasti ÖVAG, „pokud to umožní minimální regulační požadavky“ (závazek 11.2). Tyto závazky byly nezbytné vzhledem ke zvláštním ujednáním o ručení ve sdružení, aby mohla být podpora prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem. Ve spojení se zvláštními ujednáními o ručení tyto závazky Komisi umožnily pojednat ÖVAG a sdružení odděleně.

| (69) | Podle nového plánu restrukturalizace bude hlavní činnosti banky ÖVAG nadále vykonávat VBWB, což je jedna z primárních bank. Tím převezme VBWB úlohu ÖVAG jako ústřední organizace sdružení, přičemž současně VBWB převezme od ÖVAG funkce a aktiva. Celkem budou převedena aktiva a pasiva ve výši 8,6 miliardy EUR. Tato částka obsahuje všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu hlavních činností, s výjimkou tří menších účastí – VB Factoring (s bilanční sumou 86 milionů EUR), VB Mobilienleasing (700 milionů EUR) a VB Investments (30 milionů EUR), jež zůstanou ve společnosti v likvidaci Immigon. |
| --- | --- |

(69)

Podle nového plánu restrukturalizace bude hlavní činnosti banky ÖVAG nadále vykonávat VBWB, což je jedna z primárních bank. Tím převezme VBWB úlohu ÖVAG jako ústřední organizace sdružení, přičemž současně VBWB převezme od ÖVAG funkce a aktiva. Celkem budou převedena aktiva a pasiva ve výši 8,6 miliardy EUR. Tato částka obsahuje všechny činnosti započítané v rozhodnutí z roku 2012 do segmentu hlavních činností, s výjimkou tří menších účastí – VB Factoring (s bilanční sumou 86 milionů EUR), VB Mobilienleasing (700 milionů EUR) a VB Investments (30 milionů EUR), jež zůstanou ve společnosti v likvidaci Immigon.

| (70) | Na rozdíl od dřívější asymetrické struktury ručení mezi primárními bankami a ústřední organizací bude nyní sdružení podle nového plánu restrukturalizace integrováno do jednoho systému ručení. Ve spojení s dalšími strukturálními změnami ve sdružení (viz 49. bod odůvodnění) nemůže být nová ústřední organizace, tedy VBWB, posuzována odděleně od primárních bank. Tento názor je potvrzen také konsolidovaným přístupem SSM v komplexním hodnocení, jakož i skutečností, že byl formulován požadavek na vlastní kapitál na agregované bázi (sdružení). |
| --- | --- |

(70)

Na rozdíl od dřívější asymetrické struktury ručení mezi primárními bankami a ústřední organizací bude nyní sdružení podle nového plánu restrukturalizace integrováno do jednoho systému ručení. Ve spojení s dalšími strukturálními změnami ve sdružení (viz 49. bod odůvodnění) nemůže být nová ústřední organizace, tedy VBWB, posuzována odděleně od primárních bank. Tento názor je potvrzen také konsolidovaným přístupem SSM v komplexním hodnocení, jakož i skutečností, že byl formulován požadavek na vlastní kapitál na agregované bázi (sdružení).

| (71) | Z těchto důvodů je Komise názoru, že na sdružení je třeba pohlížet jako na hospodářského nástupce společnosti ÖVAG, která byla podporována podle rozhodnutí z roku 2012. Sdružení je tedy příjemcem stávající podpory. |
| --- | --- |

(71)

Z těchto důvodů je Komise názoru, že na sdružení je třeba pohlížet jako na hospodářského nástupce společnosti ÖVAG, která byla podporována podle rozhodnutí z roku 2012. Sdružení je tedy příjemcem stávající podpory.

Žádná nová státní podpora pro společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB nebo sdružení

Žádná nová státní podpora pro společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB nebo sdružení

| (72) | Kromě otázky přechodu stávající podpory na hospodářského nástupce musí Komise navíc přezkoumat, není-li s novým plánem restrukturalizace spojena nová státní podpora. |
| --- | --- |

(72)

Kromě otázky přechodu stávající podpory na hospodářského nástupce musí Komise navíc přezkoumat, není-li s novým plánem restrukturalizace spojena nová státní podpora.

| (73) | Komise trvá na tom, že podle Rakouska nebudou při provádění nového plánu restrukturalizace poskytnuty žádné nové státní podpory. |
| --- | --- |

(73)

Komise trvá na tom, že podle Rakouska nebudou při provádění nového plánu restrukturalizace poskytnuty žádné nové státní podpory.

| (74) | Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy“. Aby mohlo být opatření považováno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1, musí kumulativně splňovat tyto podmínky: a) opatření musí být možno připsat státu a musí být financováno ze státních prostředků, b) musí zvýhodňovat příjemce, c) toto zvýhodnění musí být selektivní a d) narušuje hospodářskou soutěž nebo ji může narušit a musí být schopno ovlivňovat obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(74)

Podle čl. 107 odst. 1 SFEU jsou „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, neslučitelné s vnitřním trhem, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy“. Aby mohlo být opatření považováno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1, musí kumulativně splňovat tyto podmínky: a) opatření musí být možno připsat státu a musí být financováno ze státních prostředků, b) musí zvýhodňovat příjemce, c) toto zvýhodnění musí být selektivní a d) narušuje hospodářskou soutěž nebo ji může narušit a musí být schopno ovlivňovat obchod mezi členskými státy.

| (75) | Nový plán restrukturalizace neposkytuje ani společnosti ÖVAG, ani společnosti Immigon novou výhodu. ÖVAG vstupuje do likvidace, segment jejích hlavních činností a příslušná pasiva se převádějí na VBWB a zbývající aktiva budou likvidována prostřednictvím společnosti v likvidaci Immigon. Podle současného plánu restrukturalizace bude při likvidaci společnosti Immigon téměř zcela spotřebován vlastní kapitál, aniž by bylo nutno využít záruky za aktiva. Proto se předpokládá, že rizika spojená s nástroji CET1 společnosti ÖVAG nastanou, mj. jde o ztrátu Rakouské republiky z podílu v ÖVAG ve výši 250 milionů EUR a o ztrátu z nevypořádaných majetkových účastí v nominální výši 300 milionů EUR. |
| --- | --- |

(75)

Nový plán restrukturalizace neposkytuje ani společnosti ÖVAG, ani společnosti Immigon novou výhodu. ÖVAG vstupuje do likvidace, segment jejích hlavních činností a příslušná pasiva se převádějí na VBWB a zbývající aktiva budou likvidována prostřednictvím společnosti v likvidaci Immigon. Podle současného plánu restrukturalizace bude při likvidaci společnosti Immigon téměř zcela spotřebován vlastní kapitál, aniž by bylo nutno využít záruky za aktiva. Proto se předpokládá, že rizika spojená s nástroji CET1 společnosti ÖVAG nastanou, mj. jde o ztrátu Rakouské republiky z podílu v ÖVAG ve výši 250 milionů EUR a o ztrátu z nevypořádaných majetkových účastí v nominální výši 300 milionů EUR.

| (76) | Tato záruka za aktiva zůstane nadále ve společnosti ÖVAG/Immigon. Podle současných smluvních ujednání může být záruka čerpána pouze dne 31. prosince 2015, a to na nároky přihlášené do tohoto data a pouze do výše, která je nezbytná k dosažení poměru CET1 ve výši 10 %. Podle rakouských údajů přesahují cenné papíry již přihlášené k náhradě v součtu částku 100 milionů EUR, na kterou je záruka za aktiva omezena. O oprávnění přihlášených nároků se sice rozhodne teprve dne 31. prosince 2015, vedení společnosti však dle svých zákonných povinností chránit zájmy vlastníků nemá jinou možnost než přihlásit do konce roku 2015 všechny možné nároky. |
| --- | --- |

(76)

Tato záruka za aktiva zůstane nadále ve společnosti ÖVAG/Immigon. Podle současných smluvních ujednání může být záruka čerpána pouze dne 31. prosince 2015, a to na nároky přihlášené do tohoto data a pouze do výše, která je nezbytná k dosažení poměru CET1 ve výši 10 %. Podle rakouských údajů přesahují cenné papíry již přihlášené k náhradě v součtu částku 100 milionů EUR, na kterou je záruka za aktiva omezena. O oprávnění přihlášených nároků se sice rozhodne teprve dne 31. prosince 2015, vedení společnosti však dle svých zákonných povinností chránit zájmy vlastníků nemá jinou možnost než přihlásit do konce roku 2015 všechny možné nároky.

| (77) | Ke dni 31. prosince 2015 nebude již společnost v likvidaci Immigon muset splňovat kapitálové požadavky, a proto je obtížné vyhodnotit podmínku výplaty ze záruky, která je vázána na splnění poměru CET1. Protože toto hodnocení je výhradně věcí vnitrostátních právních předpisů, akceptuje Komise připomínky Rakouska, podle nichž je Rakousko názoru, že převedení ÖVAG na společnost v likvidaci podle § 162 BaSAG nemá vliv na trvání záruky za nesplacení rakouské federace. Podle připomínek Rakouska a vzhledem ke skutečnosti, že kapitál společnosti Immigon bude ke dni 31. prosince 2015 snížen již o 96,65 %, musí být podmínka vázaná na poměr CET1 ve výši 10 % považována za splněnou. Proto bude nutná plná výplata všech nároků posouzených ke dni 31. prosince 2015 jako oprávněné. |
| --- | --- |

(77)

Ke dni 31. prosince 2015 nebude již společnost v likvidaci Immigon muset splňovat kapitálové požadavky, a proto je obtížné vyhodnotit podmínku výplaty ze záruky, která je vázána na splnění poměru CET1. Protože toto hodnocení je výhradně věcí vnitrostátních právních předpisů, akceptuje Komise připomínky Rakouska, podle nichž je Rakousko názoru, že převedení ÖVAG na společnost v likvidaci podle § 162 BaSAG nemá vliv na trvání záruky za nesplacení rakouské federace. Podle připomínek Rakouska a vzhledem ke skutečnosti, že kapitál společnosti Immigon bude ke dni 31. prosince 2015 snížen již o 96,65 %, musí být podmínka vázaná na poměr CET1 ve výši 10 % považována za splněnou. Proto bude nutná plná výplata všech nároků posouzených ke dni 31. prosince 2015 jako oprávněné.

| (78) | Za těchto podmínek změny záruční smlouvy – a) prodloužení doby plnění pro platby ze záruky bez svolení přihlašovat po 31. prosinci 2015 další nároky a b) omezení pro platby ze záruky na případ, kdy by jinak kapitál společnosti Immigon klesnul do záporných hodnot – snižují riziko ručitele, že platby ze záruky nastanou. Kromě toho se prodlužuje poplatek za záruku ve výši 10 % ročně o dva roky. Tyto změny tedy pouze posilují pozici ručitele a neposkytují společnosti ÖVAG/Immigon žádnou další výhodu. |
| --- | --- |

(78)

Za těchto podmínek změny záruční smlouvy – a) prodloužení doby plnění pro platby ze záruky bez svolení přihlašovat po 31. prosinci 2015 další nároky a b) omezení pro platby ze záruky na případ, kdy by jinak kapitál společnosti Immigon klesnul do záporných hodnot – snižují riziko ručitele, že platby ze záruky nastanou. Kromě toho se prodlužuje poplatek za záruku ve výši 10 % ročně o dva roky. Tyto změny tedy pouze posilují pozici ručitele a neposkytují společnosti ÖVAG/Immigon žádnou další výhodu.

| (79) | Ani sdružení, včetně nové ústřední organizace VBWB, nezískává s novým plánem restrukturalizace žádnou novou výhodu. Jak bylo výše vysvětleno, (17) sdružení je příjemcem současné podpory. Podle rozhodnutí z roku 2012 se musely primární banky podílet na splácení zbývající majetkové účasti státu ve výši 300 milionů EUR, které se má uskutečnit do konce prosince 2017, pokud to dovolí minimální regulační požadavky na vlastní kapitál. Budiž připomenuto, že chybějící kapitál zjištěný v komplexním hodnocení nebyl konstatován pouze na úrovni ÖVAG, nýbrž na úrovni sdružení jako celku. |
| --- | --- |

(79)

Ani sdružení, včetně nové ústřední organizace VBWB, nezískává s novým plánem restrukturalizace žádnou novou výhodu. Jak bylo výše vysvětleno, (17) sdružení je příjemcem současné podpory. Podle rozhodnutí z roku 2012 se musely primární banky podílet na splácení zbývající majetkové účasti státu ve výši 300 milionů EUR, které se má uskutečnit do konce prosince 2017, pokud to dovolí minimální regulační požadavky na vlastní kapitál. Budiž připomenuto, že chybějící kapitál zjištěný v komplexním hodnocení nebyl konstatován pouze na úrovni ÖVAG, nýbrž na úrovni sdružení jako celku.

17

| (80) | Zatímco riziková majetková účast bude spotřebována na reorganizaci banky ÖVAG/Immigon, předpokládá se v nových rakouských závazcích, že sdružení zaplatí Rakousku částku ve výši 300 milionů EUR (a to udělením podílových práv pro Rakousko). Sdružení přislíbilo vyplatit do konce roku [2020–2025] celkem 300 milionů EUR, přičemž pro [...], [...] a [...] jsou stanoveny pevné kumulativní prahové hodnoty plateb. |
| --- | --- |

(80)

Zatímco riziková majetková účast bude spotřebována na reorganizaci banky ÖVAG/Immigon, předpokládá se v nových rakouských závazcích, že sdružení zaplatí Rakousku částku ve výši 300 milionů EUR (a to udělením podílových práv pro Rakousko). Sdružení přislíbilo vyplatit do konce roku [2020–2025] celkem 300 milionů EUR, přičemž pro [...], [...] a [...] jsou stanoveny pevné kumulativní prahové hodnoty plateb.

| (81) | Novým závazným závazkem zaplatit Rakousku 300 milionů EUR obnovuje sdružení nárok na výši částky, která měla být původně splacena. Tento původní nárok se v průběhu likvidace ÖVAG ztrácí, protože nastávají rizika obsažená v majetkové účasti. Přestože je nový splátkový kalendář oproti původnímu závazku spojen se značnými nedoplatky, je třeba mít na paměti, že jak v případě prosté likvidace ÖVAG, tak v případě nerealistické konstelace likvidace celého sdružení by všechny pohledávky státu, vlastní kapitál i majetková účast byly ztraceny. |
| --- | --- |

(81)

Novým závazným závazkem zaplatit Rakousku 300 milionů EUR obnovuje sdružení nárok na výši částky, která měla být původně splacena. Tento původní nárok se v průběhu likvidace ÖVAG ztrácí, protože nastávají rizika obsažená v majetkové účasti. Přestože je nový splátkový kalendář oproti původnímu závazku spojen se značnými nedoplatky, je třeba mít na paměti, že jak v případě prosté likvidace ÖVAG, tak v případě nerealistické konstelace likvidace celého sdružení by všechny pohledávky státu, vlastní kapitál i majetková účast byly ztraceny.

| (82) | Nadto je tento nový závazek pro sdružení závazný, přičemž výplata z titulu podílových práv zůstává závislá na zisku. Současně je v těchto závazcích zajištěno, že tyto platby budou mít vyšší prioritu než všechny ostatní platby dividend. Rakousko dále obdrží – navíc k dividendám z titulu podílových práv – v případě výplaty dividend stranám mimo konsolidované sdružení náhradu ve výši této výplaty. |
| --- | --- |

(82)

Nadto je tento nový závazek pro sdružení závazný, přičemž výplata z titulu podílových práv zůstává závislá na zisku. Současně je v těchto závazcích zajištěno, že tyto platby budou mít vyšší prioritu než všechny ostatní platby dividend. Rakousko dále obdrží – navíc k dividendám z titulu podílových práv – v případě výplaty dividend stranám mimo konsolidované sdružení náhradu ve výši této výplaty.

| (83) | Kromě toho obdrží Rakousko podíl v bance VBWB ve výši 25 % + 1 akcie jako jistotu pro platby z titulu podílových práv. Nebude-li dodržena některá z prahových hodnot pro výplatu, převedou akcionáři VBWB na Rakousko bezplatně další akcie, které zvýší podíl Rakouska v bance VBWB na [26–40] %. Nadto může Rakousko v tento okamžik zpeněžit jistotu. |
| --- | --- |

(83)

Kromě toho obdrží Rakousko podíl v bance VBWB ve výši 25 % + 1 akcie jako jistotu pro platby z titulu podílových práv. Nebude-li dodržena některá z prahových hodnot pro výplatu, převedou akcionáři VBWB na Rakousko bezplatně další akcie, které zvýší podíl Rakouska v bance VBWB na [26–40] %. Nadto může Rakousko v tento okamžik zpeněžit jistotu.

| (84) | Přestože se nový závazek v některých aspektech liší od původního závazku, je s tímto původním závazkem rovnocenný; proto nezískávají společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB ani sdružení žádnou výhodu. |
| --- | --- |

(84)

Přestože se nový závazek v některých aspektech liší od původního závazku, je s tímto původním závazkem rovnocenný; proto nezískávají společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB ani sdružení žádnou výhodu.

| (85) | Mimo nového závazku realizovat nově poskytnuté podílové právo z VBWG částkou ve výši původní hodnoty majetkového podílu v ÖVAG neobsahuje nový plán restrukturalizace žádné další podstatné změny ve vztahu k Rakouské republice, které by mohly být hodnoceny jako poskytnutí výhody VBWB nebo sdružení. |
| --- | --- |

(85)

Mimo nového závazku realizovat nově poskytnuté podílové právo z VBWG částkou ve výši původní hodnoty majetkového podílu v ÖVAG neobsahuje nový plán restrukturalizace žádné další podstatné změny ve vztahu k Rakouské republice, které by mohly být hodnoceny jako poskytnutí výhody VBWB nebo sdružení.

| (86) | Protože tedy nový plán restrukturalizace neposkytuje společnostem ÖVAG, Immigon, VBWB ani sdružení žádnou výhodu, není potřeba posuzovat ostatní kumulativní kritéria státní podpory. Na základě této skutečnosti je Komise názoru, že opatření předpokládaná v novém plánu restrukturalizace nenaplňují podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto nepřestavují pro společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB nebo sdružení novou podporu ve smyslu tohoto článku. |
| --- | --- |

(86)

Protože tedy nový plán restrukturalizace neposkytuje společnostem ÖVAG, Immigon, VBWB ani sdružení žádnou výhodu, není potřeba posuzovat ostatní kumulativní kritéria státní podpory. Na základě této skutečnosti je Komise názoru, že opatření předpokládaná v novém plánu restrukturalizace nenaplňují podmínky čl. 107 odst. 1 SFEU, a proto nepřestavují pro společnosti ÖVAG, Immigon, VBWB nebo sdružení novou podporu ve smyslu tohoto článku.

5.2.   HODNOCENÍ PRÁVNÍ SLUČITELNOSTI OPATŘENÍ

| (87) | Jak je vyloženo v části 5.1, nový plán restrukturalizace neobsahuje novou podporu. Podpora banky ÖVAG schválená v rozhodnutí z roku 2012 však přechází na sdružení jako hospodářského nástupce ÖVAG. |
| --- | --- |

(87)

Jak je vyloženo v části 5.1, nový plán restrukturalizace neobsahuje novou podporu. Podpora banky ÖVAG schválená v rozhodnutí z roku 2012 však přechází na sdružení jako hospodářského nástupce ÖVAG.

| (88) | Z hlediska rozhodnutí z roku 2012 musí Komise přezkoumat, zda opatření podpory z roku 2012 jsou slučitelná s vnitřním trhem i podle nového plánu restrukturalizace a seznamu závazků. Toto přezkoumání musí být provedeno na právním základě platném pro rozhodnutí z roku 2012, to znamená na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 (18) a na základě sdělení o restrukturalizaci (19). |
| --- | --- |

(88)

Z hlediska rozhodnutí z roku 2012 musí Komise přezkoumat, zda opatření podpory z roku 2012 jsou slučitelná s vnitřním trhem i podle nového plánu restrukturalizace a seznamu závazků. Toto přezkoumání musí být provedeno na právním základě platném pro rozhodnutí z roku 2012, to znamená na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011 (18) a na základě sdělení o restrukturalizaci (19).

18

19

| (89) | .83. až 92. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2012, v nichž byla slučitelnost podpory z roku 2012 zkoumána na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011, zůstávají beze změny v platnosti. Kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý bance ÖVAG a zbývající majetková účast ve výši 300 milionů EUR zůstanou ve společnosti Immigon a podle plánu likvidace budou do roku 2017 zcela spotřebovány. |
| --- | --- |

(89)

.83. až 92. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2012, v nichž byla slučitelnost podpory z roku 2012 zkoumána na základě sdělení o rekapitalizaci a sdělení o prodloužení z roku 2011, zůstávají beze změny v platnosti. Kapitálový vklad ve výši 250 milionů EUR poskytnutý bance ÖVAG a zbývající majetková účast ve výši 300 milionů EUR zůstanou ve společnosti Immigon a podle plánu likvidace budou do roku 2017 zcela spotřebovány.

| (90) | Jak je vysvětleno v 93. bodu odůvodnění rozhodnutí z roku 2012, v souladu se sdělením o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v období současné krize slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU pouze tehdy, pokud vede k obnovení životaschopnosti banky, zahrnuje dostatečný vlastní příspěvek a přiměřené sdílení nákladů, jakož i dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Pokud jde o tyto tři prvky, musí Komise přezkoumat, nakolik předložené změny plánu restrukturalizace a seznamu závazků zachovávají slučitelnost opatření, která byla konstatována v rozhodnutí z roku 2012. |
| --- | --- |

(90)

Jak je vysvětleno v 93. bodu odůvodnění rozhodnutí z roku 2012, v souladu se sdělením o restrukturalizaci je restrukturalizace finanční instituce v období současné krize slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 107 odst. 3 písm. b) SFEU pouze tehdy, pokud vede k obnovení životaschopnosti banky, zahrnuje dostatečný vlastní příspěvek a přiměřené sdílení nákladů, jakož i dostatečná opatření k omezení narušení hospodářské soutěže. Pokud jde o tyto tři prvky, musí Komise přezkoumat, nakolik předložené změny plánu restrukturalizace a seznamu závazků zachovávají slučitelnost opatření, která byla konstatována v rozhodnutí z roku 2012.

Životaschopnost podle základního scénáře

Životaschopnost podle základního scénáře

| (91) | Jak je konstatováno v 71. bodu odůvodnění, přechází podpora z roku 2012 na sdružení, které je do nového plánu restrukturalizace zahrnuto jako celek. Je třeba přezkoumat, zda dlouhodobá životaschopnost sdružení v jeho nové podobě podle nového plánu restrukturalizace bude do roku 2019 obnovena. |
| --- | --- |

(91)

Jak je konstatováno v 71. bodu odůvodnění, přechází podpora z roku 2012 na sdružení, které je do nového plánu restrukturalizace zahrnuto jako celek. Je třeba přezkoumat, zda dlouhodobá životaschopnost sdružení v jeho nové podobě podle nového plánu restrukturalizace bude do roku 2019 obnovena.

| (92) | Za tímto účelem předložilo Rakousko finanční plán do roku 2019, jehož základní i zátěžový scénář zahrnuje celé sdružení a na jehož základě provedla Komise svou analýzu. |
| --- | --- |

(92)

Za tímto účelem předložilo Rakousko finanční plán do roku 2019, jehož základní i zátěžový scénář zahrnuje celé sdružení a na jehož základě provedla Komise svou analýzu.

| (93) | Transformaci sdružení prostřednictvím fúze místních primárních bank do regionálních institucí lze hodnotit jako výhodnou do té míry, v níž rozdíly v kapitálové vybavenosti a ziskovosti panující ve sdružení budou částečně vyrovnány a bude možno využít úspory z rozsahu a potenciál synergie. Následující graf zřetelně znázorňuje snížený rozptyl v kapitálové vybavenosti (CET1) a rentabilitě vlastního kapitálu (RoE) při porovnání „starého“ a „nového“ sdružení. |
| --- | --- |

(93)

Transformaci sdružení prostřednictvím fúze místních primárních bank do regionálních institucí lze hodnotit jako výhodnou do té míry, v níž rozdíly v kapitálové vybavenosti a ziskovosti panující ve sdružení budou částečně vyrovnány a bude možno využít úspory z rozsahu a potenciál synergie. Následující graf zřetelně znázorňuje snížený rozptyl v kapitálové vybavenosti (CET1) a rentabilitě vlastního kapitálu (RoE) při porovnání „starého“ a „nového“ sdružení.

Image 1

| (94) | Komise uvítala, že potenciální synergie byly do finančního plánu zahrnuty pouze na straně nákladů, které jsou snáze kvantifikovatelné než příjmy, a to pouze ve výši [70–80] % již identifikovaného potenciálu. U osobních nákladů se počítá s méně než [10–20] % ročně a u věcných nákladů s méně než [5–10] % ročně, a proto je Komise názoru, že byl zvolen spíše opatrný přístup a kromě synergií zahrnutých do finančního plánu může existovat ještě vyšší potenciál. |
| --- | --- |

(94)

Komise uvítala, že potenciální synergie byly do finančního plánu zahrnuty pouze na straně nákladů, které jsou snáze kvantifikovatelné než příjmy, a to pouze ve výši [70–80] % již identifikovaného potenciálu. U osobních nákladů se počítá s méně než [10–20] % ročně a u věcných nákladů s méně než [5–10] % ročně, a proto je Komise názoru, že byl zvolen spíše opatrný přístup a kromě synergií zahrnutých do finančního plánu může existovat ještě vyšší potenciál.

| (95) | Obchodní strategie sdružení v jeho nové formě zůstává v podstatě beze změn. Je jasně zaměřeno na místní a regionální klienty ze soukromé i firemní sféry a na obchody s malými a středními podniky. Tyto oblasti již dnes tvoří podstatnou část portfolia, jsou ziskové a ani v rozhodnutí z roku 2012 nebyly považovány za problematické. Podle základního scénáře porostou úročená aktiva v těchto oblastech do roku 2019 asi o [5–7] %, tedy o méně než polovinu předpokládaného reálného hospodářského růstu ve výši 15 % za stejné období. (20) Pouze ve speciálních obchodních oblastech, jako například u služeb spojených s investicemi do cenných papírů, se usiluje o vyšší míru růstu. Vzhledem k velmi omezenému rozsahu těchto oblastí se jeví předpoklad vyššího růstu jako oprávněný. |
| --- | --- |

(95)

Obchodní strategie sdružení v jeho nové formě zůstává v podstatě beze změn. Je jasně zaměřeno na místní a regionální klienty ze soukromé i firemní sféry a na obchody s malými a středními podniky. Tyto oblasti již dnes tvoří podstatnou část portfolia, jsou ziskové a ani v rozhodnutí z roku 2012 nebyly považovány za problematické. Podle základního scénáře porostou úročená aktiva v těchto oblastech do roku 2019 asi o [5–7] %, tedy o méně než polovinu předpokládaného reálného hospodářského růstu ve výši 15 % za stejné období. (20) Pouze ve speciálních obchodních oblastech, jako například u služeb spojených s investicemi do cenných papírů, se usiluje o vyšší míru růstu. Vzhledem k velmi omezenému rozsahu těchto oblastí se jeví předpoklad vyššího růstu jako oprávněný.

20

| (96) | Na straně pasiv je třeba zdůraznit zvlášť velkou důležitost obchodů se vklady soukromých klientů (asi 80 % všech pasiv). Tento druh financování se podle pravidel Basel III hodnotí jako zvláště spolehlivý, a proto se také započítává v náležité výši do ukazatelů financování, jako jsou Liquidity Coverage Ratio a Net Stable Funding Ratio. Sdružení rovněž dodalo doklady prokazující vysokou stabilitu vkladových obchodů i během krize, takže Komise hodnotí stav financování sdružení jako jeho zvláště silnou stránku. Rovněž ve vkladových obchodech je růst do roku 2019 ve výši asi [5–7] % o více než 50 % nižší než předpokládaný reálný hospodářský růst. |
| --- | --- |

(96)

Na straně pasiv je třeba zdůraznit zvlášť velkou důležitost obchodů se vklady soukromých klientů (asi 80 % všech pasiv). Tento druh financování se podle pravidel Basel III hodnotí jako zvláště spolehlivý, a proto se také započítává v náležité výši do ukazatelů financování, jako jsou Liquidity Coverage Ratio a Net Stable Funding Ratio. Sdružení rovněž dodalo doklady prokazující vysokou stabilitu vkladových obchodů i během krize, takže Komise hodnotí stav financování sdružení jako jeho zvláště silnou stránku. Rovněž ve vkladových obchodech je růst do roku 2019 ve výši asi [5–7] % o více než 50 % nižší než předpokládaný reálný hospodářský růst.

| (97) | Rovněž předpokládaná rizika u jednotlivých úvěrových portfolií se jeví jako přijatelná. Podle základního scénáře odpovídají naplánované hodnoty pro předcházení rizik a snížení hodnoty standardním rizikovým sazbám ve výši asi [7–15] bazických bodů u soukromých klientů a [30–45] bazických bodů u obchodů s podniky. Tyto předpoklady se jeví jako přiměřené hospodářské situaci rakouského úvěrového trhu, i když nejsou konzervativní. |
| --- | --- |

(97)

Rovněž předpokládaná rizika u jednotlivých úvěrových portfolií se jeví jako přijatelná. Podle základního scénáře odpovídají naplánované hodnoty pro předcházení rizik a snížení hodnoty standardním rizikovým sazbám ve výši asi [7–15] bazických bodů u soukromých klientů a [30–45] bazických bodů u obchodů s podniky. Tyto předpoklady se jeví jako přiměřené hospodářské situaci rakouského úvěrového trhu, i když nejsou konzervativní.

| (98) | Plán podle základního scénáře vede sdružení od negativní rentability vlastního kapitálu s poměrem CET1 ve výši [9–11] % v roce 2015 k rentabilitě vlastního kapitálu po zdanění ve výši [8–9] % s poměrem CET1 ve výši [11–13] % v roce 2019. Vzhledem k umírněnému rizikovému profilu obchodního modelu sdružení lze plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu po zdanění hodnotit jako přiměřené zhodnocení kapitálu. |
| --- | --- |

(98)

Plán podle základního scénáře vede sdružení od negativní rentability vlastního kapitálu s poměrem CET1 ve výši [9–11] % v roce 2015 k rentabilitě vlastního kapitálu po zdanění ve výši [8–9] % s poměrem CET1 ve výši [11–13] % v roce 2019. Vzhledem k umírněnému rizikovému profilu obchodního modelu sdružení lze plánovanou rentabilitu vlastního kapitálu po zdanění hodnotit jako přiměřené zhodnocení kapitálu.

| (99) | Úvahy o finančním plánu vzhledem k růstu, likviditě, nákladům, řízení rizik a rentabilitě uvedené v 94. až 98. bodu odůvodnění umožňují Komisi učinit závěr, že plán je vypracován řádně a na základě předběžné opatrnosti a je schopen zajistit dlouhodobou životaschopnost sdružení a tím jeho schopnost fungovat na kapitálových trzích. |
| --- | --- |

(99)

Úvahy o finančním plánu vzhledem k růstu, likviditě, nákladům, řízení rizik a rentabilitě uvedené v 94. až 98. bodu odůvodnění umožňují Komisi učinit závěr, že plán je vypracován řádně a na základě předběžné opatrnosti a je schopen zajistit dlouhodobou životaschopnost sdružení a tím jeho schopnost fungovat na kapitálových trzích.

Životaschopnost podle zátěžového scénáře

Životaschopnost podle zátěžového scénáře

| (100) | Toto hodnocení dlouhodobé životaschopnosti potvrzuje i zátěžový scénář. V něm se předpokládá zátěž způsobená zároveň vlivem a) déle trvajícího prostředí nízkých úroků, než se v současné době plánuje, a b) úvěrové krize. Zatímco déle trvající nízké úroky tlačí na ziskovou marži, musí být současně úvěrová krize financována vyšším předcházením rizik a snížením hodnoty a také obecně vyšší váhou rizik v úvěrovém portfoliu, což povede k vyšším požadavkům na vlastní kapitál. |
| --- | --- |

(100)

Toto hodnocení dlouhodobé životaschopnosti potvrzuje i zátěžový scénář. V něm se předpokládá zátěž způsobená zároveň vlivem a) déle trvajícího prostředí nízkých úroků, než se v současné době plánuje, a b) úvěrové krize. Zatímco déle trvající nízké úroky tlačí na ziskovou marži, musí být současně úvěrová krize financována vyšším předcházením rizik a snížením hodnoty a také obecně vyšší váhou rizik v úvěrovém portfoliu, což povede k vyšším požadavkům na vlastní kapitál.

| (101) | Vlivem snížené ziskovosti a dodatečné potřeby předcházení rizik a snížení hodnoty by sdružení utrpělo v roce 2015 výrazné a v roce 2016 další lehčí ztráty. Je však zřejmé, že tyto ztráty by bylo možné zachytit i bez zvláštních protiopatření, jako např. úsporného programu nebo úpravy cenových marží, pomocí momentálního poměru kmenového kapitálu a že by dlouhodobou ziskovost sdružení narušily jen podmíněně. Poměr kmenového kapitálu podle tohoto scénáře neklesne pod [8–10] % a sdružení i navzdory tomu dosáhne v roce 2019 rentability po zdanění ve výši [5–8] %. |
| --- | --- |

(101)

Vlivem snížené ziskovosti a dodatečné potřeby předcházení rizik a snížení hodnoty by sdružení utrpělo v roce 2015 výrazné a v roce 2016 další lehčí ztráty. Je však zřejmé, že tyto ztráty by bylo možné zachytit i bez zvláštních protiopatření, jako např. úsporného programu nebo úpravy cenových marží, pomocí momentálního poměru kmenového kapitálu a že by dlouhodobou ziskovost sdružení narušily jen podmíněně. Poměr kmenového kapitálu podle tohoto scénáře neklesne pod [8–10] % a sdružení i navzdory tomu dosáhne v roce 2019 rentability po zdanění ve výši [5–8] %.

Požadavky dohledu

Požadavky dohledu

| (102) | V důsledku chybějícího kapitálu konstatovaného v komplexním hodnocení orgánu dohledu z roku 2014 má sdružení v současné době předepsáno dosáhnout do 26. července 2015 poměru kmenového kapitálu CET1 ve výši 14,63 %. Finanční plán ve své aktuální formě tohoto poměru nedosahuje. |
| --- | --- |

(102)

V důsledku chybějícího kapitálu konstatovaného v komplexním hodnocení orgánu dohledu z roku 2014 má sdružení v současné době předepsáno dosáhnout do 26. července 2015 poměru kmenového kapitálu CET1 ve výši 14,63 %. Finanční plán ve své aktuální formě tohoto poměru nedosahuje.

| (103) | Komise dále trvá na tom, že opatření sdružení k neutralizaci rizika vyplývajícího z pozic vůči společnosti Immigon (21) budou mít negativní dopad na poměr CET1 ve výši asi [0–2] %. Navíc předložený výpočet vychází z předpokladu, že tyto pozice [...] a [...] mohou být redukovány dalšími prodeji. Tyto prodeje by vedly k očekávaným ztrátám ve výši [0–200] milionů EUR, s dodatečným rizikem ztráty ve výši [0–100] milionů EUR, kdyby plánované prodeje nemohly být realizovány a ztrátová tranše ve výši [0–200] milionů EUR by se stala plně splatnou. Dodatečné ztráty ve výši [0–100] milionů EUR by snížily poměr CET1 o další [0–2] procentní body. |
| --- | --- |

(103)

Komise dále trvá na tom, že opatření sdružení k neutralizaci rizika vyplývajícího z pozic vůči společnosti Immigon (21) budou mít negativní dopad na poměr CET1 ve výši asi [0–2] %. Navíc předložený výpočet vychází z předpokladu, že tyto pozice [...] a [...] mohou být redukovány dalšími prodeji. Tyto prodeje by vedly k očekávaným ztrátám ve výši [0–200] milionů EUR, s dodatečným rizikem ztráty ve výši [0–100] milionů EUR, kdyby plánované prodeje nemohly být realizovány a ztrátová tranše ve výši [0–200] milionů EUR by se stala plně splatnou. Dodatečné ztráty ve výši [0–100] milionů EUR by snížily poměr CET1 o další [0–2] procentní body.

21

| (104) | Naproti tomu nalezlo sdružení vedle nového plánu restrukturalizace další opatření, aby redukovalo svá rizikově vážená aktiva nad míru předpokládanou v plánu. Další možná opatření zahrnují konverzi pohledávek úvěrového portfolia malých a středních podniků na cenné papíry a prodej start:bausparkasse a IMMO-Bank, jejichž provedení by zvýšilo poměr kmenového kapitálu až na [10–15] %, se započtením předpokládaných prahových hodnot pro platby z titulu podílových práv Rakouska. Komise trvá na tom, že současné provedení všech těchto opatření – bude-li nutné – bude mít negativní dopad na budoucí životaschopnost banky. |
| --- | --- |

(104)

Naproti tomu nalezlo sdružení vedle nového plánu restrukturalizace další opatření, aby redukovalo svá rizikově vážená aktiva nad míru předpokládanou v plánu. Další možná opatření zahrnují konverzi pohledávek úvěrového portfolia malých a středních podniků na cenné papíry a prodej start:bausparkasse a IMMO-Bank, jejichž provedení by zvýšilo poměr kmenového kapitálu až na [10–15] %, se započtením předpokládaných prahových hodnot pro platby z titulu podílových práv Rakouska. Komise trvá na tom, že současné provedení všech těchto opatření – bude-li nutné – bude mít negativní dopad na budoucí životaschopnost banky.

| (105) | Komise však vzhledem k omezené výši rizik a rozsahu uvedených opatření s RVA shledává, že plán poskytuje dostatečně velký prostor pro omezení negativních dopadů na životaschopnost. Tento názor potvrzuje pozitivní hodnocení SSM ohledně opatření uvedených v 35. bodu odůvodnění písm. a), b) a c), pokud jde o jejich zápis do rakouského obchodního rejstříku. Toto pozitivní hodnocení SSM se opírá o stejný plán, na němž je založeno i toto rozhodnutí. Komise proto předpokládá, že též SSM bude považovat sdružení – též se započtením případných rizik v plánu – za schopné splnit regulační kapitálové požadavky platné po přezkumu z 26. července 2015. |
| --- | --- |

(105)

Komise však vzhledem k omezené výši rizik a rozsahu uvedených opatření s RVA shledává, že plán poskytuje dostatečně velký prostor pro omezení negativních dopadů na životaschopnost. Tento názor potvrzuje pozitivní hodnocení SSM ohledně opatření uvedených v 35. bodu odůvodnění písm. a), b) a c), pokud jde o jejich zápis do rakouského obchodního rejstříku. Toto pozitivní hodnocení SSM se opírá o stejný plán, na němž je založeno i toto rozhodnutí. Komise proto předpokládá, že též SSM bude považovat sdružení – též se započtením případných rizik v plánu – za schopné splnit regulační kapitálové požadavky platné po přezkumu z 26. července 2015.

Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

Vlastní příspěvek a sdílení nákladů

| (106) | Komise musí zajistit, aby nový seznam závazků mohl nahradit seznam závazků z roku 2012 a zajistit slučitelnost současné podpory pro sdružení, jež je hospodářským nástupcem banky ÖVAG. V tomto kontextu je třeba přezkoumat, zda vlastní příspěvek a sdílení nákladů jsou přiměřené. |
| --- | --- |

(106)

Komise musí zajistit, aby nový seznam závazků mohl nahradit seznam závazků z roku 2012 a zajistit slučitelnost současné podpory pro sdružení, jež je hospodářským nástupcem banky ÖVAG. V tomto kontextu je třeba přezkoumat, zda vlastní příspěvek a sdílení nákladů jsou přiměřené.

| (107) | Pokud jde o vlastní příspěvek a sdílení nákladů, seznam závazků, který byl připojen jako příloha k rozhodnutí z roku 2012, obsahoval ustanovení o poplatku a splátkách a) záruky za aktiva a b) majetkové účasti a dále zákaz dividend. |
| --- | --- |

(107)

Pokud jde o vlastní příspěvek a sdílení nákladů, seznam závazků, který byl připojen jako příloha k rozhodnutí z roku 2012, obsahoval ustanovení o poplatku a splátkách a) záruky za aktiva a b) majetkové účasti a dále zákaz dividend.

| (108) | Pokud jde o změny záruky za aktiva, současný plán likvidace není pro solventní likvidaci založen na hotovostních platbách ze záruky. Pokud by se splnily všechny předpoklady a společnost v likvidaci by zůstala solventní bez využití záruky, přispělo by hotovostní vyplacení celé částky všech oprávněných nároků ze záruky, které nastane v červenci 2016, pouze ke zvýšení likvidační podstaty společnosti, která by pak na konci likvidace byla k dispozici všem vlastníkům majetkové účasti a vlastního kapitálu. Aktuální plán, který předpokládá vyplacení záruky pouze v případě hrozící insolvence společnosti Immigon, snižuje na minimum riziko, že bude státní podpora využita k odškodnění vlastníků nástrojů vlastního kapitálu. |
| --- | --- |

(108)

Pokud jde o změny záruky za aktiva, současný plán likvidace není pro solventní likvidaci založen na hotovostních platbách ze záruky. Pokud by se splnily všechny předpoklady a společnost v likvidaci by zůstala solventní bez využití záruky, přispělo by hotovostní vyplacení celé částky všech oprávněných nároků ze záruky, které nastane v červenci 2016, pouze ke zvýšení likvidační podstaty společnosti, která by pak na konci likvidace byla k dispozici všem vlastníkům majetkové účasti a vlastního kapitálu. Aktuální plán, který předpokládá vyplacení záruky pouze v případě hrozící insolvence společnosti Immigon, snižuje na minimum riziko, že bude státní podpora využita k odškodnění vlastníků nástrojů vlastního kapitálu.

| (109) | Podle seznamu závazků z roku 2012 musí ÖVAG do konce roku 2017 splatit 300 milionů EUR majetkové účasti, přičemž sdružení se musí na splácení podílet, nakolik to umožní minimální regulační požadavky na vlastní kapitál (22). Z formulace jasně plyne, že v případě tohoto závazku jde spíše o prohlášení záměru než o právně závazný závazek. |
| --- | --- |

(109)

Podle seznamu závazků z roku 2012 musí ÖVAG do konce roku 2017 splatit 300 milionů EUR majetkové účasti, přičemž sdružení se musí na splácení podílet, nakolik to umožní minimální regulační požadavky na vlastní kapitál (22). Z formulace jasně plyne, že v případě tohoto závazku jde spíše o prohlášení záměru než o právně závazný závazek.

22

| (110) | V novém seznamu závazků existuje nová závazná povinnost pro sdružení. Konkrétně se sdružení zavázalo, že poskytne Rakousku nový finanční nástroj (podílové právo) nominálně zanedbatelné hodnoty, k němuž se váže nárok získat výplaty závislé na zisku, které mají vyšší prioritu než všechny ostatní hybridní výplaty nebo výplaty dividend a v součtu do roku [2020–2025] mají dosáhnout až 300 milionů EUR, po případném odečtení plateb obdržených z likvidační podstaty ÖVAG. |
| --- | --- |

(110)

V novém seznamu závazků existuje nová závazná povinnost pro sdružení. Konkrétně se sdružení zavázalo, že poskytne Rakousku nový finanční nástroj (podílové právo) nominálně zanedbatelné hodnoty, k němuž se váže nárok získat výplaty závislé na zisku, které mají vyšší prioritu než všechny ostatní hybridní výplaty nebo výplaty dividend a v součtu do roku [2020–2025] mají dosáhnout až 300 milionů EUR, po případném odečtení plateb obdržených z likvidační podstaty ÖVAG.

| (111) | Platební toky odpovídající podílovému právu jsou dále zajištěny takto: Rakousko získá podíl na bance VBWB ve výši 25 % + 1 akcie (blokační menšina) jako jistotu a dále právo jmenovat polovinu členů dozorčí rady VBWB. |
| --- | --- |

(111)

Platební toky odpovídající podílovému právu jsou dále zajištěny takto: Rakousko získá podíl na bance VBWB ve výši 25 % + 1 akcie (blokační menšina) jako jistotu a dále právo jmenovat polovinu členů dozorčí rady VBWB.

| (112) | Za tímto účelem je podílové právo opatřeno těmito kumulativními prahovými hodnotami pro výplatu: [0–50] milionů EUR v roce [...], [0–100] milionů EUR v roce [...], [0–200] milionů EUR v roce [...] a 300 milionů EUR v roce [2020–2025]. Nebude-li některá z těchto prahových hodnot dosažena, obdrží Rakousko právo zpeněžit svůj akciový podíl držený jako jistotu, který by jinak po obdržení celé částky 300 milionů EUR přešel bezúplatně zpět do vlastnictví sdružení. V případě nedodržení některé z prahových hodnot pro výplatu obdrží Rakousko dalších [1–15] % akcií VBWB a právo tyto jistoty zpeněžit. Kromě toho musí sdružení předložit nový plán restrukturalizace, který pak Rakousko musí oznámit Komisi. |
| --- | --- |

(112)

Za tímto účelem je podílové právo opatřeno těmito kumulativními prahovými hodnotami pro výplatu: [0–50] milionů EUR v roce [...], [0–100] milionů EUR v roce [...], [0–200] milionů EUR v roce [...] a 300 milionů EUR v roce [2020–2025]. Nebude-li některá z těchto prahových hodnot dosažena, obdrží Rakousko právo zpeněžit svůj akciový podíl držený jako jistotu, který by jinak po obdržení celé částky 300 milionů EUR přešel bezúplatně zpět do vlastnictví sdružení. V případě nedodržení některé z prahových hodnot pro výplatu obdrží Rakousko dalších [1–15] % akcií VBWB a právo tyto jistoty zpeněžit. Kromě toho musí sdružení předložit nový plán restrukturalizace, který pak Rakousko musí oznámit Komisi.

| (113) | Komise přezkoumala dopad takového nového pravidla pro splácení na plán restrukturalizace a dospěla k závěru, že plán restrukturalizace je dostatečně robustní, aby bylo možno uskutečnit splátky dle plánu, aniž by byl poměr kmenového kapitálu nadměrně zatížen. Prahová hodnota [0–50] milionů EUR pro [...] zůstává i podle předloženého zátěžového scénáře uskutečnitelná. Komise však konstatuje, že současné provedení všech nalezených opatření snižujících RVA (23) by mělo negativní dopad na životaschopnost banky, což by pak mohlo ohrozit plán splácení. |
| --- | --- |

(113)

Komise přezkoumala dopad takového nového pravidla pro splácení na plán restrukturalizace a dospěla k závěru, že plán restrukturalizace je dostatečně robustní, aby bylo možno uskutečnit splátky dle plánu, aniž by byl poměr kmenového kapitálu nadměrně zatížen. Prahová hodnota [0–50] milionů EUR pro [...] zůstává i podle předloženého zátěžového scénáře uskutečnitelná. Komise však konstatuje, že současné provedení všech nalezených opatření snižujících RVA (23) by mělo negativní dopad na životaschopnost banky, což by pak mohlo ohrozit plán splácení.

23

| (114) | Podle názoru Komise nový závazek týkající se splácení podpory zajišťuje nadále slučitelnost současné podpory z těchto důvodů:






  a) | tímto novým závazkem vzniká Rakousku nový nárok, který adekvátně nahrazuje zaniklý nárok vůči společnosti ÖVAG. Od společnosti ÖVAG v likvidaci se neočekává, že by splatila větší část majetkové účasti, než kolik může získat jako přebytek z likvidace; |
| --- | --- | --- |

(114)

Podle názoru Komise nový závazek týkající se splácení podpory zajišťuje nadále slučitelnost současné podpory z těchto důvodů:

a)

tímto novým závazkem vzniká Rakousku nový nárok, který adekvátně nahrazuje zaniklý nárok vůči společnosti ÖVAG. Od společnosti ÖVAG v likvidaci se neočekává, že by splatila větší část majetkové účasti, než kolik může získat jako přebytek z likvidace;

| b) | kombinace kumulativních prahových hodnot a dále popsaných dobrovolných výplat (24) z titulu podílových práv představují přiměřený kompromis mezi jistotou splacení podpory a obnovením životaschopnosti sdružení; |
| --- | --- |

b)

kombinace kumulativních prahových hodnot a dále popsaných dobrovolných výplat (24) z titulu podílových práv představují přiměřený kompromis mezi jistotou splacení podpory a obnovením životaschopnosti sdružení;

24

| c) | na tomto základě lze rozložení povinnosti splácet akceptovat; |
| --- | --- |

c)

na tomto základě lze rozložení povinnosti splácet akceptovat;

| d) | Rakousko může v případě potřeby využít svou blokační menšinu, aby nový plán restrukturalizace pozměnilo. |
| --- | --- |

d)

Rakousko může v případě potřeby využít svou blokační menšinu, aby nový plán restrukturalizace pozměnilo.

| (115) | Příslušný závazek zákazu dividend, který byl připojen k rozhodnutí z roku 2012 jako příloha, (25) platí nadále v pozměněné formě. Podle nového závazku mohou být dividendy vypláceny externím investorům, jestliže:






  a) | součet všech výplat je nižší než [5–8] milionů EUR; |
| --- | --- | --- |

(115)

Příslušný závazek zákazu dividend, který byl připojen k rozhodnutí z roku 2012 jako příloha, (25) platí nadále v pozměněné formě. Podle nového závazku mohou být dividendy vypláceny externím investorům, jestliže:

25

a)

součet všech výplat je nižší než [5–8] milionů EUR;

| b) | podílové právo bylo přednostně uspokojeno v souladu s dohodnutými prahovými hodnotami a ve stejném roce v nejméně stejné výši; |
| --- | --- |

b)

podílové právo bylo přednostně uspokojeno v souladu s dohodnutými prahovými hodnotami a ve stejném roce v nejméně stejné výši;

| c) | Rakousko obdrží dodatečnou vyrovnávací platbu ve stejné výši jako navrhované dividendy; a |
| --- | --- |

c)

Rakousko obdrží dodatečnou vyrovnávací platbu ve stejné výši jako navrhované dividendy; a

| d) | byl generován nový externí základní kapitál v nejméně stejné výši jako dividendy plus vyrovnávací platba. |
| --- | --- |

d)

byl generován nový externí základní kapitál v nejméně stejné výši jako dividendy plus vyrovnávací platba.

| (116) | Komise konstatuje, že kombinace povinnosti prioritních splátek, vyrovnávací platby a generování nového externího základního kapitálu stačí k zajištění, že podpora nebude sloužit ke zhodnocení kapitálu a že případné dividendy budou vypláceny výhradně z čistého zisku. |
| --- | --- |

(116)

Komise konstatuje, že kombinace povinnosti prioritních splátek, vyrovnávací platby a generování nového externího základního kapitálu stačí k zajištění, že podpora nebude sloužit ke zhodnocení kapitálu a že případné dividendy budou vypláceny výhradně z čistého zisku.

| (117) | Celkově Komise konstatuje, že nový seznam závazků zajišťuje slučitelnost stávající podpory z hlediska vlastního příspěvku a sdílení nákladů. |
| --- | --- |

(117)

Celkově Komise konstatuje, že nový seznam závazků zajišťuje slučitelnost stávající podpory z hlediska vlastního příspěvku a sdílení nákladů.

Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

Opatření k omezení narušení hospodářské soutěže

| (118) | Komise musí přezkoumat, zda nový seznam závazků přiměřeně nahrazuje seznam závazků z roku 2012 a může nadále zajistit slučitelnost stávající podpory pro sdružení. Musí proto přezkoumat, zda případné narušení hospodářské soutěže vlivem podpory je omezeno na co nejmenší míru. |
| --- | --- |

(118)

Komise musí přezkoumat, zda nový seznam závazků přiměřeně nahrazuje seznam závazků z roku 2012 a může nadále zajistit slučitelnost stávající podpory pro sdružení. Musí proto přezkoumat, zda případné narušení hospodářské soutěže vlivem podpory je omezeno na co nejmenší míru.

| (119) | Seznam závazků z roku 2012 obsahoval řadu opatření k minimalizaci narušení hospodářské soutěže, jež se vztahovala přímo na společnost ÖVAG: i) snížení bilanční sumy a RVA, ii) omezení obchodní činnosti ÖVAG na obchody se sdružením ve smyslu činnosti jako ústřední organizace sdružení, iii) zákaz akvizicí, iv) zákaz cenového vedení dceřiné společnosti ÖVAG Live Bank (v oblasti internetového bankovnictví), v) zákaz použití prostředků opatření podpory pro účely reklamy a vi) pravidla postupu týkající se protiplnění a řízení rizik. |
| --- | --- |

(119)

Seznam závazků z roku 2012 obsahoval řadu opatření k minimalizaci narušení hospodářské soutěže, jež se vztahovala přímo na společnost ÖVAG: i) snížení bilanční sumy a RVA, ii) omezení obchodní činnosti ÖVAG na obchody se sdružením ve smyslu činnosti jako ústřední organizace sdružení, iii) zákaz akvizicí, iv) zákaz cenového vedení dceřiné společnosti ÖVAG Live Bank (v oblasti internetového bankovnictví), v) zákaz použití prostředků opatření podpory pro účely reklamy a vi) pravidla postupu týkající se protiplnění a řízení rizik.

| (120) | Nový seznam závazků připojený jako příloha k tomuto rozhodnutí zachovává původní rovnováhu, pokud jde o omezení narušení hospodářské soutěže vlivem podpory. Ke snížení bilanční sumy a RVA dochází v průběhu likvidace ÖVAG, zatímco zaměření na funkce ústřední organizace sdružení se řeší převodem těchto funkcí na banku VBWB. Nový seznam závazků zachovává rovněž zákazy cenového vedení, akvizicí a použití prostředků opatření podpory pro účely reklamy a přebírá také ostatní pravidla postupu. |
| --- | --- |

(120)

Nový seznam závazků připojený jako příloha k tomuto rozhodnutí zachovává původní rovnováhu, pokud jde o omezení narušení hospodářské soutěže vlivem podpory. Ke snížení bilanční sumy a RVA dochází v průběhu likvidace ÖVAG, zatímco zaměření na funkce ústřední organizace sdružení se řeší převodem těchto funkcí na banku VBWB. Nový seznam závazků zachovává rovněž zákazy cenového vedení, akvizicí a použití prostředků opatření podpory pro účely reklamy a přebírá také ostatní pravidla postupu.

| (121) | V rámci zákazu cenového vedení nesmí Live Bank nabízet klientům v oblasti vkladů lepší úrokové podmínky (pro všechny lhůty splatnosti) než konkurent se třetími nejlepšími podmínkami na rakouském trhu v oblasti přímého internetového bankovnictví. |
| --- | --- |

(121)

V rámci zákazu cenového vedení nesmí Live Bank nabízet klientům v oblasti vkladů lepší úrokové podmínky (pro všechny lhůty splatnosti) než konkurent se třetími nejlepšími podmínkami na rakouském trhu v oblasti přímého internetového bankovnictví.

| (122) | Pro sdružení platí zákaz akvizicí, což znamená, že sdružení nesmí nabývat kontrolní ani menšinové účasti ani balíky aktiv. Jedinými výjimkami jsou a) akvizice, které je třeba provést k zachování finanční stability a/nebo stability sdružení nebo v zájmu fungující hospodářské soutěže, pokud byly Komisí předem schváleny, a b) akvizice, které z hlediska řízení stávajících závazků klientů ve finančních potížích patří k běžným činnostem banky. |
| --- | --- |

(122)

Pro sdružení platí zákaz akvizicí, což znamená, že sdružení nesmí nabývat kontrolní ani menšinové účasti ani balíky aktiv. Jedinými výjimkami jsou a) akvizice, které je třeba provést k zachování finanční stability a/nebo stability sdružení nebo v zájmu fungující hospodářské soutěže, pokud byly Komisí předem schváleny, a b) akvizice, které z hlediska řízení stávajících závazků klientů ve finančních potížích patří k běžným činnostem banky.

| (123) | Pro sdružení dále platí zákaz reklamy, což znamená, že sdružení nesmí použít prostředky opatření podpory nebo z nich plynoucí výhody pro účely reklamy. |
| --- | --- |

(123)

Pro sdružení dále platí zákaz reklamy, což znamená, že sdružení nesmí použít prostředky opatření podpory nebo z nich plynoucí výhody pro účely reklamy.

| (124) | Další pravidla postupu obsahují povinnost sdružení zajistit přiměřené systémy odměn a řízení rizik. Systémy odměn sdružení musí být transparentní, musí být založeny na motivačních pobídkách, které zamezí podstupování nepřiměřených rizik, a musí sledovat udržitelné a dlouhodobé cíle podniku. Sdružení dále prohloubí řízení rizik a bude provádět obezřetnostní, řádnou a udržitelnou obchodní politiku. |
| --- | --- |

(124)

Další pravidla postupu obsahují povinnost sdružení zajistit přiměřené systémy odměn a řízení rizik. Systémy odměn sdružení musí být transparentní, musí být založeny na motivačních pobídkách, které zamezí podstupování nepřiměřených rizik, a musí sledovat udržitelné a dlouhodobé cíle podniku. Sdružení dále prohloubí řízení rizik a bude provádět obezřetnostní, řádnou a udržitelnou obchodní politiku.

| (125) | Proto Komise zastává názor, že nový seznam závazků přiměřeně omezuje narušení hospodářské soutěže vlivem stávající podpory ve prospěch ÖVAG, |
| --- | --- |

(125)

Proto Komise zastává názor, že nový seznam závazků přiměřeně omezuje narušení hospodářské soutěže vlivem stávající podpory ve prospěch ÖVAG,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Opatření obsažená v plánu restrukturalizace ze dne 23. června 2015 a s nimi související seznam závazků nepředstavují novou státní podporu.

2.   Opatření obsažená v plánu restrukturalizace ze dne 23. června 2015 a s nimi související seznam závazků jsou takové povahy, že opatření, na něž odkazuje čl. 1 odst. 1 rozhodnutí 2013/298/EU, zůstávají slučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Článek 2 rozhodnutí 2013/298/EU se nahrazuje slovy:

„Článek 2

Rakousko zajistí, že plán restrukturalizace předložený dne 23. června 2015 bude plně proveden, včetně závazků uvedených v příloze tohoto rozhodnutí.“

2.   Příloha rozhodnutí 2013/298/EU se nahrazuje přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno Rakouské republice.

V Bruselu dne 2. července 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. C 46, 17.2.2012, s. 3.

1

(2)  Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2008 ve věci podpory N 557/2008 – Maßnahmen nach dem Finanzmarktstabilitäts- und dem Interbankmarktstärkungsgesetz für Kreditinstitute und Versicherungsunternehmen in Österreich (Opatření podle zákona o stabilitě finančního trhu a posílení mezibankovního trhu pro úvěrové instituce a pojišťovny v Rakousku) (Úř. věst. C 3, 8.1.2009, s. 2).

2

(3)  První prodloužení režimu podpory, včetně některých změn, bylo schváleno dne 30. června 2009 (Úř. věst. C 172, 24.7.2009, s. 4), druhé prodloužení dne 17. prosince 2009 (Úř. věst. C 28, 4.2.2010, s. 6), třetí prodloužení dne 25. června 2010 (Úř. věst. C 250, 17.9.2010, s. 4) a čtvrté prodloužení dne 16. prosince 2010 (Úř. věst. C 20, 21.1.2011, s. 3).

3

(4)  Srov. bod 13 a příloha sdělení Komise (Úř. věst. C 10, 15.1.2009, s. 2).

4

(5)  Rozhodnutí Komise ze dne 9. prosince 2011 ve věci režimu podpory SA.31883 (2011/C) (ex N516/10) – Restrukturalizace společnosti Österreichische Volksbanken-AG (Úř. věst. C 46, 17.2.2012, s. 3).

5

(6)  Rozhodnutí Komise 2013/298/EU ze dne 19. září 2012 o státní podpoře SA.31883 (2011/C) (ex N 516/2010), kterou Rakousko udělilo a plánuje udělit společnosti Österreichische Volksbanken-AG (Úř. věst. L 168, 20.6.2013, s. 30).

6

(7)  Sdružení je podrobněji popsáno v 18. bodu odůvodnění a násl.

7

(8)  Viz 13. a 14. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2012.

8

(9)  Viz 24. a 25. bod odůvodnění.

9

(10)  Další podrobnosti jsou uvedeny ve 27. až 30. bodu odůvodnění rozhodnutí z roku 2012.

10

(11)  Tento chybějící kapitál je podrobněji vysvětlen ve 33. bodu odůvodnění.

11

(12)  Další podrobnosti jsou uvedeny ve 24. až 29. bodu odůvodnění rozhodnutí z roku 2012.

12

(13)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1).

13

(14)  Zákon o bankovnictví (Bankwesengesetz, dále jen „BWG“).

14

(*1)  Důvěrné informace

*1

(15)  Viz 45. bod odůvodnění.

15

(16)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

16

(17)  Viz 66. až 71. bod odůvodnění.

17

(18)  Viz 82. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2012.

18

(19)  Viz 93. bod odůvodnění rozhodnutí z roku 2012.

19

(20)  Veškeré předpoklady hospodářského růstu a inflace jsou převzaty z jarní zprávy Komise 2015.

20

(21)  Viz 45. bod odůvodnění.

21

(22)  Bod 11.2 seznamu závazků v příloze rozhodnutí z roku 2012.

22

(23)  Tato opatření jsou podrobněji popsána ve100. bodu odůvodnění.

23

(24)  Viz 115. bod odůvodnění.

24

(25)  Viz bod 9.3 seznamu závazků, připojený k rozhodnutí z roku 2012 jako příloha.

25

---

PŘÍLOHA

„PŘÍLOHA

SEZNAM ZÁVAZKŮ PŘIJATÝCH VE VĚCI PODPORY SA.31883 ÖSTERREICHISCHE VOLKSBANKEN AG

PREAMBULE

Rozhodnutím Komise ze dne 19. září 2012 byla státní podpora SA.31883 (2011/C), kterou Rakousko udělilo společnosti Österreichische Volksbanken AG (ÖVAG), prohlášena za slučitelnou s vnitřním trhem.

V souvislosti s novou potřebou restrukturalizace sektoru Volksbanken byl se zřetelem k dosavadnímu seznamu závazků a plánu restrukturalizace a likvidace, jenž slouží jako jeho podklad, sestaven tento seznam závazků (‚plán restrukturalizace‘) společnosti ÖVAG. Ustanovení stávajícího seznamu závazků uvedeného v příloze rozhodnutí Komise ze dne 19. září 2012 tím pozbývají platnosti.

Upravený plán restrukturalizace nestanoví žádná další podpůrná opatření pro společnost ÖVAG. Snížení základního kapitálu ÖVAG, včetně podílu Rakouské republiky ve výši 43,3 % (což odpovídá přibližně 250 milionům EUR), i současné snížení majetkové účasti Rakouské republiky ve výši 300 milionů EUR o 96,65 % nepředstavují novou podporu ve smyslu čl. 1 písm. c) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (1).

Rakouská republika přijímá následující závazky ohledně společnosti Österreichische Volksbanken-Aktiengesellschaft (dále jen ‚ÖVAG‘) a sdružení Volksbanken zastoupeného společností Volksbank Wien-Baden AG (dále jen ‚VBWB‘) jako novou ústřední organizací sdružení, aby Evropská komise mohla učinit rozhodnutí podle čl. 107 odst. 3 písm. b) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) o tom, zda je podpora udělená společnosti ÖVAG slučitelná s vnitřním trhem.

Toto znění je třeba vykládat ve všeobecných souvislostech práva Unie a s odkazem na nařízení (ES) č. 659/1999, jakož i s ohledem na rozhodnutí, k němuž jsou tyto závazky připojeny jako závazky a/nebo podmínky a povinnosti.

1.   Všeobecné informace

1.1.   Rakousko zajistí, že plán restrukturalizace předložený koncem června 2015 pro ÖVAG bude řádně a plně proveden.

1.2.   Rakousko zajistí, že při provádění pránu restrukturalizace budou plně dodrženy následující závazky (dále jen ‚závazky‘).

1.3.   Období restrukturalizace končí dnem konání valné hromady společnosti VBWB, která rozhodne o účetní závěrce za rok 2019, nejpozději však dnem 30. června 2020. Následující závazky platí během období restrukturalizace, není-li stanoveno jinak.

2.   Plán restrukturalizace a likvidace

2.1.   Základní kapitál ÖVAG ve výši 577 328 623,46 EUR (včetně podílu Rakouské republiky ve výši 43,3 %) se snižuje na 19 335 951,23 EUR. Státní majetková účast ve výši 300 milionů EUR se snižuje ve stejném poměru o 96,65 %.

2.2.   Funkce ústřední organizace a ústřední instituce se převádějí se zpětnou platností ke dni 31. prosince 2014 z ÖVAG jako předávající společnosti na VBWB jako přijímající společnost při zachování existence předávající společnosti proti poskytnutí akcií.

2.3.   Po udělení souhlasu příslušného orgánu dohledu (ECB) vystoupí ÖVAG ke dni 4. července 2015 ze sdružení, po souhlasu regulačního orgánu bude provozována jako společnost v likvidaci ve smyslu § 162 spolkového zákona o sanaci a likvidaci bank (BaSAG) a jako taková již nebude mít bankovní licenci ve smyslu § 1 zákona o bankovnictví (BWG). Název společnosti v likvidaci se mění na ‚immigon portfolioabbau ag‘.

2.4.   Využití záruky rakouské federace za aktiva ve výši 100 milionů EUR je přípustné podle dohody o záruce za nesplacení ze dne 15. března 2013 ve znění návrhu dodatečné dohody ze dne 25. června 2015 ode dne 31. prosince 2015 do dne sestavení účetní závěrky ÖVAG za obchodní rok 2017 včetně.

2.5.   Podmínkou využití záruky za aktiva je částečná nebo úplná nedobytnost pohledávek ÖVAG nebo formální insolvence dlužníka a nutnost odvrátit existující nebo hrozící předlužení ÖVAG, s výhradou dodržení ostatních podmínek výše uvedené dodatečné dohody. Rozhodným dnem pro vyhodnocení zajištěných pohledávek ze seznamu pohledávek dle přílohy 1 dohody o záruce za nesplacení ze dne 15. března 2013 ve znění výše uvedené dodatečné dohody je 31. prosince 2015. Po tomto rozhodném dnu nebudou žádné další pohledávky akceptovány.

2.6.   Cílem plánu likvidace ÖVAG je zlikvidovat aktiva do 31. prosince 2017. Z plánu likvidace ÖVAG navíc vyplývá, že na konci zbude kladný likvidační zůstatek. Jako částečnou náhradu za snížení akciového kapitálu ÖVAG drženého Rakouskou republikou postoupí sdružení a Volksbanken Holding eGen své nároky z likvidačního zůstatku ÖVAG Rakouské republice. Sdružení dále vyslovilo příslib, že bude usilovat o to, aby také ostatní akcionáři ÖVAG postoupili své nároky Rakouské republice.

3.   Prodej účastí ÖVAG

V rámci provádění tohoto návrhu dohody o restrukturalizaci s Rakouskou republikou ze dne 23. června 2015 (dále jen ‚dohoda o restrukturalizaci‘) prodá ÖVAG všechny podíly v RZB v plném rozsahu do 31. prosince 2017 (dále jen ‚Signing‘).

4.   Opatření RZB

Rakousko zajistí, aby Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (RZB) realizovala plánovaná opatření na záchranu vlastního kapitálu ÖVAG, jak bylo stanoveno v dohodě o restrukturalizaci ze dne 26. dubna 2012, a to do [...] ve zbývající výši [0–20] milionů EUR.

5.   Nové rozdělování zisku sdružení

5.1.   Rozdělování zisku ve smyslu § 30a odst. 1 BWG z konsolidovaného sdružení úvěrových institucí Volksbanken třetím osobám (fyzickým nebo právnickým) je v zásadě možné jen tehdy, jsou-li splněny podmínky uvedené v bodech 5.2. až 5.6. této dohody.

5.2.   Uspokojení podílového práva Rakouské republiky se uskuteční v souladu s dohodou o restrukturalizaci; zejména nedodržení prahových hodnot v této dohodě uvedených opravňuje Rakouskou republiku nakládat s akciemi VBWB převedenými na ni podle dohody o restrukturalizaci.

5.3.   Uspokojení podílového práva Rakouské republiky v souladu s dohodou o restrukturalizaci se uskuteční prioritně nejméně ve výši rozdělení zisku.

5.4.   Celková výše rozdělení zisku je omezena částkou [5–8] milionů EUR ročně.

5.5.   Rakouská republika obdrží náhradu ve výši rozdělení zisku, nezávislou na bodu 5.3. Rozdělení zisku na podíly vlastních prostředků upsaných po 29. červnu 2015 za účelem posílení a sanace sdružení nezakládá výplatu náhrady Rakouské republice.

5.6.   Sdružení navýší nový externí základní kapitál (netto, po odečtení splátek), který dosáhne nejméně výše roční vyplácené částky a výplat náhrad (kompenzace za nezadržené zisky).

6.   Zákaz dividend ÖVAG

ÖVAG nevyplatí do konce likvidace žádné dividendy. Platby protiplnění podpor tímto zákazem nejsou dotčeny, je-li to právně oddělitelné.

7.   Zákaz cenového vedení

Bez předchozího souhlasu Komise nebude Live Bank až do konce likvidace nabízet v oblasti vkladů lepší úrokové podmínky (pro všechny lhůty splatnosti) než konkurent se třetími nejlepšími podmínkami na rakouském trhu v oblasti přímého internetového bankovnictví.

8.   Zastoupení Rakouské republiky ve Volksbank Wien-Baden AG jako ústřední organizaci sdružení

8.1.   Sdružení převede bezplatně na Rakouskou republiku s účinností ke dni rozdělení ÖVAG a přenesení funkce ústřední organizace sdružení na VBWB podíl ve výši 25 % plus jedné akcie (‚25 % + 1‘).

8.2.   V případě nesplnění splátky podle bodu 9.3. této dohody převede sdružení bezplatně na Rakouskou republiku další akcie VBWB až do celkové výše podílu [26–40] %. Rakouská republika navíc získá dispoziční právo k akciím, které drží podle ustanovení dohody o restrukturalizaci.

8.3.   Sdružení zajistí Rakouské republice právo jmenovat polovinu členů dozorčí rady VBWB, kterou určují vlastníci.

9.   Protiplnění podpor

9.1.   Záruka za aktiva ve výši 100 milionů EUR poskytnutá Rakouskou republikou společnosti ÖVAG se nadále zhodnocuje prémií 10 % ročně nezávisle na zisku.

9.2.   Společnost VBWB udělí v souladu s dohodou o restrukturalizaci Rakouské republice podílové právo ve výši 300 milionů EUR jako náhradu za státní majetkovou účast ve společnosti ÖVAG sníženou při jejím rozdělení. Od využití tohoto podílového práva se však odečte ta část státní majetkové účasti, která při rozdělení zůstane zachována a bude řádně vyrovnána.

9.3.   Výplata z titulu podílového práva se musí uskutečnit s účetní závěrkou banky VBWB [...] ve výši nejméně [0–50] milionů EUR a s účetní závěrkou banky VBWB [...] ve výši nejméně [0–100] milionů EUR. Nebude-li dosaženo jedné z těchto dvou prahových hodnot, musí být oznámen nový plán restrukturalizace. Budiž poznamenáno, že dohoda o restrukturalizaci předpokládá rozdělení majetkových podílů na společníky ve výši nejméně [0–200] milionů EUR s účetní závěrkou banky VBWB [...] a úplné rozdělení s účetní závěrkou banky VBWB [2020–2025].

10.   Ostatní závazky ohledně postupu

10.1.   ÖVAG a sdružení se zavazují k zákazu akvizicí. To se týká jak nabývání podniků s vlastní právní formou a nabývání podílů v podnicích, tak i balíků aktiv, které představují obchodní transakci nebo oblast činnosti. Výjimkou jsou akvizice, které je třeba provést k zachování finanční stability a/nebo stability sdružení nebo v zájmu fungující hospodářské soutěže, pokud byly Komisí předem schváleny. Výjimkou jsou dále akvizice, které z hlediska řízení stávajících závazků klientů ve finančních potížích patří k běžným činnostem banky.

10.2.   ÖVAG a sdružení nesmí použít prostředky opatření podpory nebo z nich plynoucí výhody pro účely reklamy.

10.3.   ÖVAG a sdružení musí přezkoumat své systémy odměn s ohledem na to, zda jsou motivující a přiměřené, a v rámci možností občanského práva zajistit, aby nesváděly k podstupování nepřiměřených rizik a aby sledovaly udržitelné a dlouhodobé cíle podniku a byly transparentní.

10.4.   ÖVAG a sdružení dále prohloubí sledování rizik a dohled nad nimi a budou provádět obezřetnostní, řádnou a udržitelnou obchodní politiku.

11.   Správce pověřený dozorem

11.1.   Rakousko zajistí, že úplnost a správnost realizace plánu restrukturalizace ÖVAG, jakož i úplnost a správnost splnění všech závazků tohoto seznamu bude průběžně kontrolována nezávislým a dostatečně kvalifikovaným správcem pověřeným dozorem, který je vázán povinností mlčenlivosti.

11.2.   Jmenování, úkoly, povinnosti a zproštění správce pověřeného dozorem se řídí postupem uvedeným v příloze ‚správce‘.

11.3.   Rakousko zajistí, že během celého provádění rozhodnutí bude mít Komise, případně správce neomezený přístup k veškerým informacím, které jsou pro dozor nad prováděním rozhodnutí nezbytné. Komise, případně správce jsou oprávněni požadovat od ÖVAG a sdružení objasnění a vysvětlení. Rakousko, ÖVAG a sdružení budou při všech dotazech týkajících se dozoru nad prováděním tohoto rozhodnutí obsáhle spolupracovat s Komisí a se správcem pověřeným dozorem.“

---

(1)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

1

---

| 10.2.2016 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 34/152 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 34/152

---

ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2016/154

ze dne 22. července 2015

o státní podpoře SA.13869 (C 68/2002) (ex NN 80/2002) Přeřazení účetních rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených osvobozením od daně do kapitálu, poskytnuté Francií ve prospěch společnosti EDF

(oznámeno pod číslem C(2015) 4959)

(Pouze francouzské znění je závazné)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 108 odst. 2 první pododstavec této smlouvy (1),

poté, co vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s těmito články (2),

a s ohledem na tyto připomínky,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Rozhodnutím ze dne 16. října 2002 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU („rozhodnutí o zahájení řízení“) ohledně zvýhodnění, které vyplývalo z neuhrazení daně z příjmu právnických osob, již měla zaplatit veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy „Électricité de France (E.D.F.), Service National“ („EDF“, která se koncem roku 2004 stala akciovou společností Électricité de France SA) při reorganizaci své rozvahy v roce 1997 u části účetních rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě („RAG“) a přeřazených do kapitálu společnosti. |
| --- | --- |

(1)

Rozhodnutím ze dne 16. října 2002 zahájila Komise formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU („rozhodnutí o zahájení řízení“) ohledně zvýhodnění, které vyplývalo z neuhrazení daně z příjmu právnických osob, již měla zaplatit veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy „Électricité de France (E.D.F.), Service National“ („EDF“, která se koncem roku 2004 stala akciovou společností Électricité de France SA) při reorganizaci své rozvahy v roce 1997 u části účetních rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě („RAG“) a přeřazených do kapitálu společnosti.

| (2) | Francouzské orgány v dopise ze dne 11. prosince 2002, kterým Komisi předaly své připomínky, popřely, že by společnost EDF získala daňové zvýhodnění, a zejména zdůraznily, že dodatečná kapitálová dotace napravila podkapitalizování společnosti, a byla proto oprávněná. |
| --- | --- |

(2)

Francouzské orgány v dopise ze dne 11. prosince 2002, kterým Komisi předaly své připomínky, popřely, že by společnost EDF získala daňové zvýhodnění, a zejména zdůraznily, že dodatečná kapitálová dotace napravila podkapitalizování společnosti, a byla proto oprávněná.

| (3) | Dopisem ze dne 21. ledna 2003 předala Komise Francii připomínky, které dostala pouze od jedné zúčastněné strany, a vyzvala ji, aby se k nim vyjádřila. Francie se k těmto připomínkám nevyjádřila. |
| --- | --- |

(3)

Dopisem ze dne 21. ledna 2003 předala Komise Francii připomínky, které dostala pouze od jedné zúčastněné strany, a vyzvala ji, aby se k nim vyjádřila. Francie se k těmto připomínkám nevyjádřila.

| (4) | Dne 12. února 2003 proběhlo mezi Komisí a francouzskými orgány technické jednání, po němž Komise dne 4. července 2003 požádala o informace. |
| --- | --- |

(4)

Dne 12. února 2003 proběhlo mezi Komisí a francouzskými orgány technické jednání, po němž Komise dne 4. července 2003 požádala o informace.

| (5) | Dne 11. listopadu 2003 poskytla Francie nové informace. Dne 17. listopadu 2003 bylo zorganizováno nové technické jednání mezi Komisí, francouzskými orgány a zástupci EDF. Dne 20. listopadu 2003 poskytly francouzské orgány dodatečné informace. |
| --- | --- |

(5)

Dne 11. listopadu 2003 poskytla Francie nové informace. Dne 17. listopadu 2003 bylo zorganizováno nové technické jednání mezi Komisí, francouzskými orgány a zástupci EDF. Dne 20. listopadu 2003 poskytly francouzské orgány dodatečné informace.

| (6) | Rozhodnutím ze dne 16. prosince 2003 (3) prohlásila Komise opatření podpory ve prospěch EDF za neslučitelné s vnitřním trhem a požadovala navrácení této podpory s úroky. Podpora byla vrácena v únoru roku 2004. |
| --- | --- |

(6)

Rozhodnutím ze dne 16. prosince 2003 (3) prohlásila Komise opatření podpory ve prospěch EDF za neslučitelné s vnitřním trhem a požadovala navrácení této podpory s úroky. Podpora byla vrácena v únoru roku 2004.

| (7) | Rozhodnutí Komise zrušil Tribunál svým rozsudkem ze dne 15. prosince 2009 (4). Francie proplatila EDF výši podpory, která byla vrácena v roce 2004. |
| --- | --- |

(7)

Rozhodnutí Komise zrušil Tribunál svým rozsudkem ze dne 15. prosince 2009 (4). Francie proplatila EDF výši podpory, která byla vrácena v roce 2004.

| (8) | Rozsudkem ze dne 5. června 2012 zamítl Soudní dvůr odvolání Komise proti rozsudku Tribunálu (5). |
| --- | --- |

(8)

Rozsudkem ze dne 5. června 2012 zamítl Soudní dvůr odvolání Komise proti rozsudku Tribunálu (5).

| (9) | Rozhodnutím ze dne 2. května 2013 rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení („rozhodnutí o rozšíření řízení“) (6). |
| --- | --- |

(9)

Rozhodnutím ze dne 2. května 2013 rozšířila Komise formální vyšetřovací řízení („rozhodnutí o rozšíření řízení“) (6).

| (10) | Dne 1. července 2013 předaly francouzské orgány Komisi své připomínky. |
| --- | --- |

(10)

Dne 1. července 2013 předaly francouzské orgány Komisi své připomínky.

| (11) | Dopisem ze dne 13. srpna 2013 předala Komise Francii připomínky ze dne 29. července 2013, které dostala pouze od jedné zúčastněné strany, a to společnosti EDF, a vyzvala ji, aby se k nim vyjádřila. Dne 11. října 2013 předložila Francie své vyjádření k připomínkám EDF. |
| --- | --- |

(11)

Dopisem ze dne 13. srpna 2013 předala Komise Francii připomínky ze dne 29. července 2013, které dostala pouze od jedné zúčastněné strany, a to společnosti EDF, a vyzvala ji, aby se k nim vyjádřila. Dne 11. října 2013 předložila Francie své vyjádření k připomínkám EDF.

| (12) | Dne 18. října 2013 předala EDF Komisi studii ze dne 15. října 2013, kterou vypracoval konzultant (kancelář Oxera). Dne 22. října 2013 předala Komise tuto studii Francii a vyzvala ji, aby se k ní vyjádřila. Tuto výzvu ale provázela výhrada, že studie byla předána více než dva a půl měsíce po lhůtě stanovené v rozhodnutí o rozšíření řízení a dále že byla vypracována až po rozhodnutí o investicích do EDF, na které se odvolávala Francie. Francie předložila své vyjádření ke studii dne 6. listopadu 2013. |
| --- | --- |

(12)

Dne 18. října 2013 předala EDF Komisi studii ze dne 15. října 2013, kterou vypracoval konzultant (kancelář Oxera). Dne 22. října 2013 předala Komise tuto studii Francii a vyzvala ji, aby se k ní vyjádřila. Tuto výzvu ale provázela výhrada, že studie byla předána více než dva a půl měsíce po lhůtě stanovené v rozhodnutí o rozšíření řízení a dále že byla vypracována až po rozhodnutí o investicích do EDF, na které se odvolávala Francie. Francie předložila své vyjádření ke studii dne 6. listopadu 2013.

| (13) | Jednání mezi Komisí a francouzskými orgány proběhlo dne 14. listopadu 2013. Dne 15. listopadu 2013 si Komise vyžádala nové informace a upřesnění ohledně připomínek Francie, které obdržela dne 23. prosince 2013. |
| --- | --- |

(13)

Jednání mezi Komisí a francouzskými orgány proběhlo dne 14. listopadu 2013. Dne 15. listopadu 2013 si Komise vyžádala nové informace a upřesnění ohledně připomínek Francie, které obdržela dne 23. prosince 2013.

| (14) | Dne 22. listopadu 2013 předala EDF Komisi právní stanovisko vypracované na žádost EDF jako doplněk jejích připomínek ze dne 29. července 2013 a na jejich podporu. |
| --- | --- |

(14)

Dne 22. listopadu 2013 předala EDF Komisi právní stanovisko vypracované na žádost EDF jako doplněk jejích připomínek ze dne 29. července 2013 a na jejich podporu.

| (15) | Na žádost EDF proběhlo dne 12. března 2014 jednání s Komisí za přítomnosti francouzských orgánů. |
| --- | --- |

(15)

Na žádost EDF proběhlo dne 12. března 2014 jednání s Komisí za přítomnosti francouzských orgánů.

| (16) | Dne 13. května 2014 požádala Komise Francii o případné vyjádření k právnímu stanovisku předanému EDF a dále o upřesnění a dodatečné informace, jež Francie poskytla dopisem ze dne 19. června 2014. |
| --- | --- |

(16)

Dne 13. května 2014 požádala Komise Francii o případné vyjádření k právnímu stanovisku předanému EDF a dále o upřesnění a dodatečné informace, jež Francie poskytla dopisem ze dne 19. června 2014.

1.   PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

PODROBNÝ POPIS OPATŘENÍ

1.1.   PŘÍJEMCE: EDF, VÝVOJ JEJÍ PRÁVNÍ FORMY A KAPITÁLU

| (17) | Společnost EDF vznikla zákonem č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946 o znárodnění elektrárenského a plynárenského průmyslu („zákon č. 46-628“), který svým prvním článkem znárodnil výrobu, dopravu, distribuci, dovoz a vývoz elektrické energie ve Francii. Tento zákon svěřil správu znárodněných elektrárenských podniků veřejnoprávní národní instituci průmyslové a obchodní povahy s názvem „Électricité de France (E.D.F.), Service National“. |
| --- | --- |

(17)

Společnost EDF vznikla zákonem č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946 o znárodnění elektrárenského a plynárenského průmyslu („zákon č. 46-628“), který svým prvním článkem znárodnil výrobu, dopravu, distribuci, dovoz a vývoz elektrické energie ve Francii. Tento zákon svěřil správu znárodněných elektrárenských podniků veřejnoprávní národní instituci průmyslové a obchodní povahy s názvem „Électricité de France (E.D.F.), Service National“.

| (18) | Článek 16 zákona č. 46-628 stanovil, že čistý zůstatek majetku, práv a závazků převedených na EDF tvoří její kapitál, patří celému národu, není převoditelný a v případě provozních ztrát musí být obnoven z pozdějších hospodářských výsledků. Podle článku 1 výnosu č. 56-493 ze dne 14. května 1956 o kapitálových dotacích ve prospěch společnosti EDF podléhaly tyto dotace pravidlům stanoveným v článku 16 výše uvedeného zákona. Podle článku 2 stejného výnosu přinášejí tyto dotace státu určitý úrok a dividendu. |
| --- | --- |

(18)

Článek 16 zákona č. 46-628 stanovil, že čistý zůstatek majetku, práv a závazků převedených na EDF tvoří její kapitál, patří celému národu, není převoditelný a v případě provozních ztrát musí být obnoven z pozdějších hospodářských výsledků. Podle článku 1 výnosu č. 56-493 ze dne 14. května 1956 o kapitálových dotacích ve prospěch společnosti EDF podléhaly tyto dotace pravidlům stanoveným v článku 16 výše uvedeného zákona. Podle článku 2 stejného výnosu přinášejí tyto dotace státu určitý úrok a dividendu.

| (19) | Podle zákona č. 46-628 byla společnost EDF od svého vzniku a stále byla i v roce 1997 národní veřejnoprávní institucí průmyslové a obchodní povahy, která nepodléhala ustanovením platným pro akciové společnosti. Na rozdíl od veřejnoprávní akciové společnosti nemá veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy základní kapitál, který by byl v držení jejích akcionářů (7). Bez ohledu na pojmy „kapitál“ a „kapitálová dotace“, které jsou používány v příslušných dokumentech, neměla EDF kvůli své právní formě veřejnoprávní právnické osoby základní kapitál. Zákon č. 2004-803 ze dne 9. srpna 2004 o veřejné službě zásobování elektřinou a plynem a o elektrárenských a plynárenských podnicích („zákon č. 2004-803“) počítal s budoucí změnou této právní formy. Zákon č. 2004-803 upřesňoval ve svém článku 24, že EDF, v níž měl stát držet více než 70 % kapitálu, bude podléhat zákonům platným pro akciové společnosti s výjimkou případů protikladných legislativních opatření. Článek 47 tohoto zákona počítal rovněž s pozdější přeměnou veřejnoprávní instituce EDF na akciovou společnost s výhradou vydání výnosu o její nové právní formě. Článek 46 upřesňoval, že rozvaha společnosti EDF k 31. prosinci 2004 bude vypracována na základě rozvahy k 31. prosinci 2003 a účtu zisků a ztrát za hospodářský rok 2004 veřejnoprávní instituce EDF. |
| --- | --- |

(19)

Podle zákona č. 46-628 byla společnost EDF od svého vzniku a stále byla i v roce 1997 národní veřejnoprávní institucí průmyslové a obchodní povahy, která nepodléhala ustanovením platným pro akciové společnosti. Na rozdíl od veřejnoprávní akciové společnosti nemá veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy základní kapitál, který by byl v držení jejích akcionářů (7). Bez ohledu na pojmy „kapitál“ a „kapitálová dotace“, které jsou používány v příslušných dokumentech, neměla EDF kvůli své právní formě veřejnoprávní právnické osoby základní kapitál. Zákon č. 2004-803 ze dne 9. srpna 2004 o veřejné službě zásobování elektřinou a plynem a o elektrárenských a plynárenských podnicích („zákon č. 2004-803“) počítal s budoucí změnou této právní formy. Zákon č. 2004-803 upřesňoval ve svém článku 24, že EDF, v níž měl stát držet více než 70 % kapitálu, bude podléhat zákonům platným pro akciové společnosti s výjimkou případů protikladných legislativních opatření. Článek 47 tohoto zákona počítal rovněž s pozdější přeměnou veřejnoprávní instituce EDF na akciovou společnost s výhradou vydání výnosu o její nové právní formě. Článek 46 upřesňoval, že rozvaha společnosti EDF k 31. prosinci 2004 bude vypracována na základě rozvahy k 31. prosinci 2003 a účtu zisků a ztrát za hospodářský rok 2004 veřejnoprávní instituce EDF.

7

| (20) | Přeměna EDF na akciovou společnost nabyla účinnosti provedením výnosu č. 2004-1224 ze dne 17. listopadu 2004 o stanovách akciové společnosti Électricité de France. Stanovy připojené k výnosu stanoví, že EDF bude napříště akciovou společností podléhající zákonům a předpisům, které se vztahují na obchodní společnosti, a to zejména obchodnímu zákoníku, pokud zvláštní ustanovení včetně vlastních stanov nestanoví jinak. |
| --- | --- |

(20)

Přeměna EDF na akciovou společnost nabyla účinnosti provedením výnosu č. 2004-1224 ze dne 17. listopadu 2004 o stanovách akciové společnosti Électricité de France. Stanovy připojené k výnosu stanoví, že EDF bude napříště akciovou společností podléhající zákonům a předpisům, které se vztahují na obchodní společnosti, a to zejména obchodnímu zákoníku, pokud zvláštní ustanovení včetně vlastních stanov nestanoví jinak.

| (21) | V článku 6 stanov EDF se uvádí, že se základní kapitál společnosti, který je v počátku v plném držení státu, stanoví na částku 8,129 miliardy EUR a je rozdělen na 1 625 800 000 akcií v ceně 5 EUR za akcii. Základní kapitál nové akciové společnosti EDF byl stanoven v listopadu roku 2004 ve stejném okamžiku jako do té doby kumulovaný kapitál a kapitálové dotace veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy EDF, tj. 8,1 miliardy EUR. Této výše kapitálu a kapitálových dotací bylo dosaženo provedením zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 o různých hospodářských a obchodních opatřeních („zákon č. 97-1026“) a od roku 1997 u ní nedošlo k žádné změně. |
| --- | --- |

(21)

V článku 6 stanov EDF se uvádí, že se základní kapitál společnosti, který je v počátku v plném držení státu, stanoví na částku 8,129 miliardy EUR a je rozdělen na 1 625 800 000 akcií v ceně 5 EUR za akcii. Základní kapitál nové akciové společnosti EDF byl stanoven v listopadu roku 2004 ve stejném okamžiku jako do té doby kumulovaný kapitál a kapitálové dotace veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy EDF, tj. 8,1 miliardy EUR. Této výše kapitálu a kapitálových dotací bylo dosaženo provedením zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 o různých hospodářských a obchodních opatřeních („zákon č. 97-1026“) a od roku 1997 u ní nedošlo k žádné změně.

| (22) | Jak stanoví zákon č. 2004-803 a stanovy EDF, stát má a musí vždy držet více než 70 % kapitálu společnosti. V listopadu roku 2005 byly nové akcie EDF, připuštěné ke kótování na burze Euronext, nabízeny za otevřenou cenu („OPO“, neboli „open price offer“), čímž došlo ke skutečnému otevření kapitálu společnosti EDF jiným akcionářům než pouze státu. |
| --- | --- |

(22)

Jak stanoví zákon č. 2004-803 a stanovy EDF, stát má a musí vždy držet více než 70 % kapitálu společnosti. V listopadu roku 2005 byly nové akcie EDF, připuštěné ke kótování na burze Euronext, nabízeny za otevřenou cenu („OPO“, neboli „open price offer“), čímž došlo ke skutečnému otevření kapitálu společnosti EDF jiným akcionářům než pouze státu.

1.2.   VYTVOŘENÍ ÚČETNÍCH REZERV NA OBNOVU HLAVNÍ PŘENOSOVÉ SÍTĚ

| (23) | Zákon č. 46-628 převedl svým článkem 36 na EDF všechny znárodněné elektrárenské koncese. Podle článku 37 tohoto zákona musí koncesionář dodržovat u všech těchto koncesí standardní zadávací dokumentaci. Různé koncese na přenos elektřiny, které stát takto převedl na EDF, byly v roce 1958 sloučeny v jedinou koncesi s názvem hlavní přenosová síť („Réseau d'alimentation générale – RAG“). |
| --- | --- |

(23)

Zákon č. 46-628 převedl svým článkem 36 na EDF všechny znárodněné elektrárenské koncese. Podle článku 37 tohoto zákona musí koncesionář dodržovat u všech těchto koncesí standardní zadávací dokumentaci. Různé koncese na přenos elektřiny, které stát takto převedl na EDF, byly v roce 1958 sloučeny v jedinou koncesi s názvem hlavní přenosová síť („Réseau d'alimentation générale – RAG“).

| (24) | Protože koncese neměly vlastní účetní pravidla, EDF již v roce 1946 usoudila, že se stala vlastníkem majetku, který byl součástí hlavní přenosové sítě, a zanesla tento majetek do aktiv své rozvahy. Podle článku 8 zadávací dokumentace schválené výnosem č. 56-1225 ze dne 28. listopadu 1956 musí EDF provádět na své náklady veškerou údržbu a obnovu, které jsou nezbytné pro udržování součástí koncese v řádném funkčním stavu. |
| --- | --- |

(24)

Protože koncese neměly vlastní účetní pravidla, EDF již v roce 1946 usoudila, že se stala vlastníkem majetku, který byl součástí hlavní přenosové sítě, a zanesla tento majetek do aktiv své rozvahy. Podle článku 8 zadávací dokumentace schválené výnosem č. 56-1225 ze dne 28. listopadu 1956 musí EDF provádět na své náklady veškerou údržbu a obnovu, které jsou nezbytné pro udržování součástí koncese v řádném funkčním stavu.

| (25) | Po změně obecné účetní osnovy v roce 1982, jež zavedla zvláštní pravidla pro majetek, který se měl vrátit státu na konci koncese, změnila EDF v roce 1987 svou účetní praxi, pokud jde o aktiva hlavní přenosové sítě, jež byla dosud považována za vlastní majetek, a zařadila je do rozvahové položky „Majetek v rámci koncese“. EDF uplatnila na tato aktiva zvláštní účetní pravidla, která existují ve Francii pro majetek v rámci koncese, který musí být vrácen státu po jejím ukončení, a pro obnovu hlavní přenosové sítě vytvořila rezervy osvobozené od zdanění. |
| --- | --- |

(25)

Po změně obecné účetní osnovy v roce 1982, jež zavedla zvláštní pravidla pro majetek, který se měl vrátit státu na konci koncese, změnila EDF v roce 1987 svou účetní praxi, pokud jde o aktiva hlavní přenosové sítě, jež byla dosud považována za vlastní majetek, a zařadila je do rozvahové položky „Majetek v rámci koncese“. EDF uplatnila na tato aktiva zvláštní účetní pravidla, která existují ve Francii pro majetek v rámci koncese, který musí být vrácen státu po jejím ukončení, a pro obnovu hlavní přenosové sítě vytvořila rezervy osvobozené od zdanění.

| (26) | Účetní dvůr ve zprávě z roku 1994 (8) usoudil, že v případě jediného a trvalého koncesionáře státu, jako je EDF, lze obtížně považovat majetek, který tvoří hlavní přenosovou síť, za majetek, který se má vrátit státu na konci koncese, ale lze jej naopak považovat za vlastní majetek hlavní přenosové sítě, který patří EDF. Jinými slovy, Účetnímu dvoru se nejevila jako oprávněná účetní změna, k níž přistoupila EDF v roce 1987 a která se projevila vytvořením rezerv osvobozených od daně. Mezi podnikem a dohlížecími správními orgány byly rychle podniknuty kroky k nápravě situace EDF. |
| --- | --- |

(26)

Účetní dvůr ve zprávě z roku 1994 (8) usoudil, že v případě jediného a trvalého koncesionáře státu, jako je EDF, lze obtížně považovat majetek, který tvoří hlavní přenosovou síť, za majetek, který se má vrátit státu na konci koncese, ale lze jej naopak považovat za vlastní majetek hlavní přenosové sítě, který patří EDF. Jinými slovy, Účetnímu dvoru se nejevila jako oprávněná účetní změna, k níž přistoupila EDF v roce 1987 a která se projevila vytvořením rezerv osvobozených od daně. Mezi podnikem a dohlížecími správními orgány byly rychle podniknuty kroky k nápravě situace EDF.

8

| (27) | V roce 1997 měla EDF ve svých účtech dva typy rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně: dosud nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF a nároky poskytovatele koncese ve výši 18,345 miliardy FRF, které odpovídaly již provedené obnově. |
| --- | --- |

(27)

V roce 1997 měla EDF ve svých účtech dva typy rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně: dosud nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF a nároky poskytovatele koncese ve výši 18,345 miliardy FRF, které odpovídaly již provedené obnově.

1.3.   PŘEŘAZENÍ ÚČETNÍCH REZERV

| (28) | Zákon č. 97-1026 vyjasnil postavení majetku, který tvoří hlavní přenosovou síť. Ve svém článku 4 tento zákon stanoví:






  „I. | Součásti hlavní přenosové sítě elektrické energie jsou považovány za vlastnictví společnosti Électricité de France od doby, kdy jí byla poskytnuta koncese na tuto síť. |
| --- | --- | --- |

(28)

Zákon č. 97-1026 vyjasnil postavení majetku, který tvoří hlavní přenosovou síť. Ve svém článku 4 tento zákon stanoví:

„I.

Součásti hlavní přenosové sítě elektrické energie jsou považovány za vlastnictví společnosti Électricité de France od doby, kdy jí byla poskytnuta koncese na tuto síť.

| II. | Pro potřeby uplatnění ustanovení odstavce I k 1. lednu 1997 se protihodnota hmotného majetku postoupeného v rámci koncese hlavní přenosové sítě, která je vedena v pasivech rozvahy společnosti Électricité de France, zapisuje po očištění od odpovídajících odchylek přehodnocení do položky ‚Kapitálové dotace‘ (...).“ |
| --- | --- |

II.

Pro potřeby uplatnění ustanovení odstavce I k 1. lednu 1997 se protihodnota hmotného majetku postoupeného v rámci koncese hlavní přenosové sítě, která je vedena v pasivech rozvahy společnosti Électricité de France, zapisuje po očištění od odpovídajících odchylek přehodnocení do položky ‚Kapitálové dotace‘ (...).“

| (29) | Každá transakce, která se týkala kapitálu EDF, vyžadovala přijetí odpovídajícího právního předpisu. Článek 16 zákonu č. 46-628 ve svém znění platném v roce 1997 totiž stanovil, že kapitál EDF je nepřevoditelný a patří celému národu. Kapitálové dotace EDF, které byly výsledkem přeřazení rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě, tak ve francouzském právu spadaly do oblasti zákonné úpravy. |
| --- | --- |

(29)

Každá transakce, která se týkala kapitálu EDF, vyžadovala přijetí odpovídajícího právního předpisu. Článek 16 zákonu č. 46-628 ve svém znění platném v roce 1997 totiž stanovil, že kapitál EDF je nepřevoditelný a patří celému národu. Kapitálové dotace EDF, které byly výsledkem přeřazení rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě, tak ve francouzském právu spadaly do oblasti zákonné úpravy.

| (30) | Zákon č. 97-1026 stanovil vlastnictví aktiv hlavní přenosové sítě. Zákon č. 97-1026 tak přeorganizoval rozvahu EDF. Rezervy, které EDF vytvořila v období 1987–1996 na obnovu hlavní přenosové sítě s výhledem na vrácení těchto aktiv státu, se tak staly, ať už byly či nebyly využité, bezpředmětné, pokud se vlastnictví majetku hlavní přenosové sítě považovalo za vlastnictví EDF. |
| --- | --- |

(30)

Zákon č. 97-1026 stanovil vlastnictví aktiv hlavní přenosové sítě. Zákon č. 97-1026 tak přeorganizoval rozvahu EDF. Rezervy, které EDF vytvořila v období 1987–1996 na obnovu hlavní přenosové sítě s výhledem na vrácení těchto aktiv státu, se tak staly, ať už byly či nebyly využité, bezpředmětné, pokud se vlastnictví majetku hlavní přenosové sítě považovalo za vlastnictví EDF.

| (31) | Dopis ministra hospodářství, financí a průmyslu, státního tajemníka pro rozpočet a státního tajemníka pro průmysl, zaslaný EDF dne 22. prosince 1997 (dále jen „dopis ministra hospodářství“) vysvětluje ve své příloze 1 restrukturalizaci rozvahy EDF podle článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997:






  „— | Přeřazení ‚nároků poskytovatele koncese‘ (18 345 563 605 F):






  — | Konsolidace v podobě kapitálových dotací protihodnoty hmotného majetku hlavní přenosové sítě postoupeného v rámci koncese ve výši 14 119 065 335 FRF. |
| --- | --- | --- | --- |

(31)

Dopis ministra hospodářství, financí a průmyslu, státního tajemníka pro rozpočet a státního tajemníka pro průmysl, zaslaný EDF dne 22. prosince 1997 (dále jen „dopis ministra hospodářství“) vysvětluje ve své příloze 1 restrukturalizaci rozvahy EDF podle článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997:

„—

Přeřazení ‚nároků poskytovatele koncese‘ (18 345 563 605 F):

—

Konsolidace v podobě kapitálových dotací protihodnoty hmotného majetku hlavní přenosové sítě postoupeného v rámci koncese ve výši 14 119 065 335 FRF.

| — | Sloučení odchylek přehodnocení hlavní přenosové sítě z roku 1959 (2 425 milionů FRF) a z roku 1976 (neodpisovaný investiční majetek: 97 milionů FRF) s položkou ‚Odchylky přehodnocení hlavní přenosové sítě‘, jejíž částka se tak mění z 1 720 milionů FRF na 4 145 milionů FRF. |
| --- | --- |

—

Sloučení odchylek přehodnocení hlavní přenosové sítě z roku 1959 (2 425 milionů FRF) a z roku 1976 (neodpisovaný investiční majetek: 97 milionů FRF) s položkou ‚Odchylky přehodnocení hlavní přenosové sítě‘, jejíž částka se tak mění z 1 720 milionů FRF na 4 145 milionů FRF.

| — | Sloučení regulatorních kapitálových rezerv, které se týkají přehodnocení odpisovaného investičního majetku z roku 1976 (1 704 milionů FRF), čímž se položka mění z 877 milionů FRF na 2 581 milionů FRF. |
| --- | --- |

—

Sloučení regulatorních kapitálových rezerv, které se týkají přehodnocení odpisovaného investičního majetku z roku 1976 (1 704 milionů FRF), čímž se položka mění z 877 milionů FRF na 2 581 milionů FRF.

| — | Přeřazení rezerv na obnovu, které není možné převést do nového účetního období (38 520 943 408 FRF) podle stanoviska Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) č. 97-06 ze dne 18. června 1997 věnovaného účetním změnám“. |
| --- | --- |

—

Přeřazení rezerv na obnovu, které není možné převést do nového účetního období (38 520 943 408 FRF) podle stanoviska Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) č. 97-06 ze dne 18. června 1997 věnovaného účetním změnám“.

| (32) | V rámci reorganizace rozvahy EDF se francouzské orgány řídily stanoviskem Národní účetní rady č. 97-06 ze dne 18. června 1997, které se týkalo změn účetních metod, změn odhadů, změn možností zdanění a opravy chyb (dále jen „stanovisko Národní účetní rady“) a které stanoví, že účetní opravy, jež se již svou povahou týkají zaúčtování minulých operací, „se zaúčtovávají do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny“. |
| --- | --- |

(32)

V rámci reorganizace rozvahy EDF se francouzské orgány řídily stanoviskem Národní účetní rady č. 97-06 ze dne 18. června 1997, které se týkalo změn účetních metod, změn odhadů, změn možností zdanění a opravy chyb (dále jen „stanovisko Národní účetní rady“) a které stanoví, že účetní opravy, jež se již svou povahou týkají zaúčtování minulých operací, „se zaúčtovávají do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny“.

se zaúčtovávají do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny

| (33) | V souladu se zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 a dopisem ministra hospodářství byly odchylky přehodnocení převedeny do položky „Vlastní kapitál“ bez zdanění, protože odpovídaly nadhodnotám vzniklým při přehodnocení s osvobozením od daně nebo v rámci režimu daňové neutrality následkem zákonů o přehodnocení z roku 1959 a roku 1976. |
| --- | --- |

(33)

V souladu se zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 a dopisem ministra hospodářství byly odchylky přehodnocení převedeny do položky „Vlastní kapitál“ bez zdanění, protože odpovídaly nadhodnotám vzniklým při přehodnocení s osvobozením od daně nebo v rámci režimu daňové neutrality následkem zákonů o přehodnocení z roku 1959 a roku 1976.

1.4.   DAŇOVÝ DOPAD PŘEŘAZENÍ ÚČETNÍCH REZERV

| (34) | Příloha 3 dopisu ministra hospodářství rovněž stanoví daňové důsledky přeorganizování rozvahy EDF. V důsledku přeřazení nepoužitých rezerv na obnovu ve výši 38,5 miliardy FRF a jejich převedením do nového účetního roku je zjištěna změna v čistých aktivech, která je zdaněna daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, jež platila v roce 1997. Francouzské orgány tak zdanily nevyužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF obvyklým způsobem. Naopak zdaněna nebyla ta část rezerv, které byly rovněž vytvořeny s osvobozením od daně a konsolidovány jako kapitálová dotace a které odpovídají nárokům poskytovatele koncese. |
| --- | --- |

(34)

Příloha 3 dopisu ministra hospodářství rovněž stanoví daňové důsledky přeorganizování rozvahy EDF. V důsledku přeřazení nepoužitých rezerv na obnovu ve výši 38,5 miliardy FRF a jejich převedením do nového účetního roku je zjištěna změna v čistých aktivech, která je zdaněna daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, jež platila v roce 1997. Francouzské orgány tak zdanily nevyužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF obvyklým způsobem. Naopak zdaněna nebyla ta část rezerv, které byly rovněž vytvořeny s osvobozením od daně a konsolidovány jako kapitálová dotace a které odpovídají nárokům poskytovatele koncese.

| (35) | Ve zprávě Generálního ředitelství daňové správy (Direction générale des impôts) ze dne 9. dubna 2002, již francouzské orgány poskytly Komisi, se uvádí, že „nároky poskytovatele koncese spojené s hlavní přenosovou sítí představují nepatřičný závazek, který jeho zahrnutí do kapitálu osvobodilo od daně neodůvodněně“, a že „tato rezerva měla být před svým zahrnutím do kapitálu převedena z pasiva podniku, kde byla chybně vedena, na účet čistého stavu, což by vedlo k pozitivní změně čistých aktiv podléhající zdanění podle článku 38-2“ Obecného daňového zákoníku. Francouzské orgány docházejí k závěru, že „takto získané daňové zvýhodnění [společnosti EDF v roce 1997] lze odhadnout na 5,88 miliardy franků (14,119 × 41,66 %)“. |
| --- | --- |

(35)

Ve zprávě Generálního ředitelství daňové správy (Direction générale des impôts) ze dne 9. dubna 2002, již francouzské orgány poskytly Komisi, se uvádí, že „nároky poskytovatele koncese spojené s hlavní přenosovou sítí představují nepatřičný závazek, který jeho zahrnutí do kapitálu osvobodilo od daně neodůvodněně“, a že „tato rezerva měla být před svým zahrnutím do kapitálu převedena z pasiva podniku, kde byla chybně vedena, na účet čistého stavu, což by vedlo k pozitivní změně čistých aktiv podléhající zdanění podle článku 38-2“ Obecného daňového zákoníku. Francouzské orgány docházejí k závěru, že „takto získané daňové zvýhodnění [společnosti EDF v roce 1997] lze odhadnout na 5,88 miliardy franků (14,119 × 41,66 %)“.

2.   ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ

| (36) | Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že nesprávné vytvoření dodatečných rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě v období 1987–1996 zvýhodnilo společnost EDF ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Toto opatření přineslo společnosti selektivní hospodářské zvýhodnění, které vyplynulo z rozdílu mezi kapitalizovanou hodnotou neuhrazené daně z příjmu právnických osob u rezerv za stejné období a částkou, již zaplatila EDF v roce 1997 po vstupu v platnost článku 4 zákona č. 97-1026. |
| --- | --- |

(36)

Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení dospěla Komise k závěru, že nesprávné vytvoření dodatečných rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě v období 1987–1996 zvýhodnilo společnost EDF ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Toto opatření přineslo společnosti selektivní hospodářské zvýhodnění, které vyplynulo z rozdílu mezi kapitalizovanou hodnotou neuhrazené daně z příjmu právnických osob u rezerv za stejné období a částkou, již zaplatila EDF v roce 1997 po vstupu v platnost článku 4 zákona č. 97-1026.

| (37) | Bez ohledu na skutečnost, že EDF působila ve Francii na řadě trhů, které podléhaly monopolním právům před vstupem v platnost směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (9), jíž se liberalizovalo elektrárenské odvětví, Komise usoudila, že předmětná opatření podpory ve prospěch EDF narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Vyplývalo to zejména ze skutečnosti, že přes výlučná práva, která měla EDF při výkonu určitých činností ve Francii, existovala na těchto trzích určitá míra obchodování mezi členskými státy. Volná hospodářská soutěž navíc existovala na návazných trzích, na nichž EDF již diverzifikovala své činnosti mimo oblast svých výlučných práv, a to jak z hlediska zeměpisného, tak odvětvového. Docházelo k tomu dlouho před liberalizací elektrárenského odvětví. |
| --- | --- |

(37)

Bez ohledu na skutečnost, že EDF působila ve Francii na řadě trhů, které podléhaly monopolním právům před vstupem v platnost směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (9), jíž se liberalizovalo elektrárenské odvětví, Komise usoudila, že předmětná opatření podpory ve prospěch EDF narušila nebo mohla narušit hospodářskou soutěž a ovlivnila obchod mezi členskými státy ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Vyplývalo to zejména ze skutečnosti, že přes výlučná práva, která měla EDF při výkonu určitých činností ve Francii, existovala na těchto trzích určitá míra obchodování mezi členskými státy. Volná hospodářská soutěž navíc existovala na návazných trzích, na nichž EDF již diverzifikovala své činnosti mimo oblast svých výlučných práv, a to jak z hlediska zeměpisného, tak odvětvového. Docházelo k tomu dlouho před liberalizací elektrárenského odvětví.

9

| (38) | Komise rovněž dospěla k závěru, že se jedná o novou podporu, která zřejmě v této fázi neumožňuje usoudit, že byly splněny podmínky uvedené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. Francouzské orgány mimoto nezmínily uplatnění ustanovení čl. 106 odst. 2 SFEU. |
| --- | --- |

(38)

Komise rovněž dospěla k závěru, že se jedná o novou podporu, která zřejmě v této fázi neumožňuje usoudit, že byly splněny podmínky uvedené v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU. Francouzské orgány mimoto nezmínily uplatnění ustanovení čl. 106 odst. 2 SFEU.

3.   PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ZÚČASTNĚNÉ STRANY

PŘIPOMÍNKY JEDNÉ ZÚČASTNĚNÉ STRANY

| (39) | Dopisem ze dne 6. ledna 2003 zaslalo Komisi v rámci formálního vyšetřovacího řízení připomínky Národní sdružení nezávislých producentů tepelné elektrické energie (Syndicat National des Producteurs Indépendants d'Électricité Thermique –SNPIET). Pokud jde o neuhrazení daně z příjmu právnických osob v roce 1997 u části rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě, uvádí se v těchto připomínkách, že se EDF v rámci svých činností nepodřídila pravidlům, která se běžně používají v průmyslových a obchodních společnostech, a to na rozdíl od toho, co stanoví zákon č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946. |
| --- | --- |

(39)

Dopisem ze dne 6. ledna 2003 zaslalo Komisi v rámci formálního vyšetřovacího řízení připomínky Národní sdružení nezávislých producentů tepelné elektrické energie (Syndicat National des Producteurs Indépendants d'Électricité Thermique –SNPIET). Pokud jde o neuhrazení daně z příjmu právnických osob v roce 1997 u části rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě, uvádí se v těchto připomínkách, že se EDF v rámci svých činností nepodřídila pravidlům, která se běžně používají v průmyslových a obchodních společnostech, a to na rozdíl od toho, co stanoví zákon č. 46-628 ze dne 8. dubna 1946.

4.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY FRANCIE K ROZHODNUTÍ O ZAHÁJENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (40) | Francouzské orgány sdělily své připomínky Komisi dopisem ze dne 11. prosince 2002. Popírají, že by neuhrazení daně z příjmu právnických osob v roce 1997 u části účetních rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě mělo povahu státní podpory. |
| --- | --- |

(40)

Francouzské orgány sdělily své připomínky Komisi dopisem ze dne 11. prosince 2002. Popírají, že by neuhrazení daně z příjmu právnických osob v roce 1997 u části účetních rezerv vytvořených s osvobozením od daně na obnovu hlavní přenosové sítě mělo povahu státní podpory.

| (41) | Předběžně francouzské orgány popírají výši rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě, již uvádí Komise. Francouzské orgány dále tvrdí, že v období 1987–1996 by EDF i bez rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě nebyla schopna platit daň z příjmu právnických osob vzhledem k silně schodkovým odkladům placení daní. Protože stát byl zároveň majitelem EDF a poskytovatelem koncese na hlavní přenosovou síť, francouzské orgány navíc usoudily, že nároky poskytovatele koncese nepředstavovaly pro stát reálně vymahatelný dluh. Při restrukturalizaci rozvahy v roce 1997 proto přidělily nároky poskytovatele koncese k vlastnímu kapitálu EDF, aby se opravilo její podkapitalizování, aniž je zdanily daní z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(41)

Předběžně francouzské orgány popírají výši rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě, již uvádí Komise. Francouzské orgány dále tvrdí, že v období 1987–1996 by EDF i bez rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě nebyla schopna platit daň z příjmu právnických osob vzhledem k silně schodkovým odkladům placení daní. Protože stát byl zároveň majitelem EDF a poskytovatelem koncese na hlavní přenosovou síť, francouzské orgány navíc usoudily, že nároky poskytovatele koncese nepředstavovaly pro stát reálně vymahatelný dluh. Při restrukturalizaci rozvahy v roce 1997 proto přidělily nároky poskytovatele koncese k vlastnímu kapitálu EDF, aby se opravilo její podkapitalizování, aniž je zdanily daní z příjmu právnických osob.

| (42) | Francouzské orgány usuzují, že účetní restrukturalizaci z roku 1997 lze považovat za doplňkovou kapitálovou dotaci ve výši, jež odpovídá částečnému osvobození od daně, jejímž cílem bylo rovněž opravit určité podkapitalizování. EDF a stát si údajně přály přeřadit kvazikapitál do kapitálu bez ohledu na daň z příjmu právnických osob. Za účinnější a neutrální se údajně považovalo převést nároky poskytovatele koncese přímo do kapitálu v jejich celkové výši místo toho, aby se provedla transakce stejné povahy, jež by spočívala v převedení čisté částky po zdanění daní z příjmu právnických osob do kapitálu, požadovat po EDF zaplacení daně z příjmu právnických osob odpovídající změně čistých aktiv, a poté přistoupit k dodatečné kapitálové dotaci ve výši rovnající se zaplacené dani. |
| --- | --- |

(42)

Francouzské orgány usuzují, že účetní restrukturalizaci z roku 1997 lze považovat za doplňkovou kapitálovou dotaci ve výši, jež odpovídá částečnému osvobození od daně, jejímž cílem bylo rovněž opravit určité podkapitalizování. EDF a stát si údajně přály přeřadit kvazikapitál do kapitálu bez ohledu na daň z příjmu právnických osob. Za účinnější a neutrální se údajně považovalo převést nároky poskytovatele koncese přímo do kapitálu v jejich celkové výši místo toho, aby se provedla transakce stejné povahy, jež by spočívala v převedení čisté částky po zdanění daní z příjmu právnických osob do kapitálu, požadovat po EDF zaplacení daně z příjmu právnických osob odpovídající změně čistých aktiv, a poté přistoupit k dodatečné kapitálové dotaci ve výši rovnající se zaplacené dani.

| (43) | Francouzské orgány se domnívají, že takovou dodatečnou dotaci opravňovaly výhledy na ziskovost, které EDF v roce 1997 nabízela a které se ostatně v následujících letech potvrdily. Za srovnatelných okolností by podle francouzských orgánů obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství takový kapitálový vklad provedl. |
| --- | --- |

(43)

Francouzské orgány se domnívají, že takovou dodatečnou dotaci opravňovaly výhledy na ziskovost, které EDF v roce 1997 nabízela a které se ostatně v následujících letech potvrdily. Za srovnatelných okolností by podle francouzských orgánů obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství takový kapitálový vklad provedl.

| (44) | Francouzské orgány rovněž popírají, že by vytvářením předmětných rezerv byla odměna státu v období 1987–1996 neoprávněně snižována. Uvádějí, že by i v případě vyššího čistého hospodářského výsledku nebyla odměna státu větší, protože v tomto období neodpovídala výše odměny předem stanovenému podílu na čistém hospodářském výsledku podniku. Tuto míru určoval volně stát v absolutní hodnotě a nemusela být stanovována v závislosti na finanční situaci podniku. Tato odměna navíc nebyla nutně odebírána z čistého zisku za každé účetní období. V tomto ohledu a vzhledem ke schodkovým převodům do nového účetního roku společnosti EDF francouzské orgány zdůrazňují, že stát nakonec v období 1987–1996 odebíral dividendu, jejíž výše výrazně přesahovala hranice stanovené v právu obchodních společností. |
| --- | --- |

(44)

Francouzské orgány rovněž popírají, že by vytvářením předmětných rezerv byla odměna státu v období 1987–1996 neoprávněně snižována. Uvádějí, že by i v případě vyššího čistého hospodářského výsledku nebyla odměna státu větší, protože v tomto období neodpovídala výše odměny předem stanovenému podílu na čistém hospodářském výsledku podniku. Tuto míru určoval volně stát v absolutní hodnotě a nemusela být stanovována v závislosti na finanční situaci podniku. Tato odměna navíc nebyla nutně odebírána z čistého zisku za každé účetní období. V tomto ohledu a vzhledem ke schodkovým převodům do nového účetního roku společnosti EDF francouzské orgány zdůrazňují, že stát nakonec v období 1987–1996 odebíral dividendu, jejíž výše výrazně přesahovala hranice stanovené v právu obchodních společností.

| (45) | Francouzské orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by se vytvoření rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě projevilo jako zvýhodnění, mělo by být toto zvýhodnění považováno za odstraněné zvýšením daně z příjmu právnických osob zaplacené v roce 1997. Domnívají se rovněž, že za období 1987–1996 zaplatila EDF státu částku přesahující daň z příjmu právnických osob, již by hradila obchodní společnost, která by nevytvářela rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě a která by vyplácela svému akcionáři dividendu ve výši 37,5 % čistého hospodářského výsledku po zdanění. |
| --- | --- |

(45)

Francouzské orgány se dále domnívají, že i v případě, kdy by se vytvoření rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě projevilo jako zvýhodnění, mělo by být toto zvýhodnění považováno za odstraněné zvýšením daně z příjmu právnických osob zaplacené v roce 1997. Domnívají se rovněž, že za období 1987–1996 zaplatila EDF státu částku přesahující daň z příjmu právnických osob, již by hradila obchodní společnost, která by nevytvářela rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě a která by vyplácela svému akcionáři dividendu ve výši 37,5 % čistého hospodářského výsledku po zdanění.

| (46) | Kromě toho francouzské orgány soudí, že pokud by měla být prokázána existence zvýhodnění, jednalo by se údajně o stávající a nikoliv novou podporu, a to z důvodu desetileté promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (10), která počíná dnem přidělení prvních prvků podpory. Vzhledem k tomu, že první žádost Komise o informace pochází z 10. července 2001, jsou případné prvky podpory přiznané před rokem 1991 údajně promlčeny. Francouzské orgány se domnívají, že zásah zákonodárce v roce 1997 neměl za důsledek přerušení této promlčecí lhůty, protože ho mohou mít pouze opatření Komise. Francouzské orgány se také domnívají, že se má každopádně jednat o stávající podporu, protože byla poskytnuta před liberalizací trhu s elektřinou. |
| --- | --- |

(46)

Kromě toho francouzské orgány soudí, že pokud by měla být prokázána existence zvýhodnění, jednalo by se údajně o stávající a nikoliv novou podporu, a to z důvodu desetileté promlčecí lhůty stanovené článkem 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 (10), která počíná dnem přidělení prvních prvků podpory. Vzhledem k tomu, že první žádost Komise o informace pochází z 10. července 2001, jsou případné prvky podpory přiznané před rokem 1991 údajně promlčeny. Francouzské orgány se domnívají, že zásah zákonodárce v roce 1997 neměl za důsledek přerušení této promlčecí lhůty, protože ho mohou mít pouze opatření Komise. Francouzské orgány se také domnívají, že se má každopádně jednat o stávající podporu, protože byla poskytnuta před liberalizací trhu s elektřinou.

10

| (47) | V dopise ze dne 20. listopadu 2003 francouzské orgány připomínají svá tvrzení ohledně rozdílů při přehodnocování, které jsou zahrnuty do výše nároků poskytovatele koncese a uváděny v účtech společnosti, a ohledně použití pravidla promlčení. K tomu tvrdí, že sazba daně z příjmu právnických osob, jež by měla být použita na restrukturalizaci rozvahy EDF, odpovídá sazbě z roku 1996 (36,67 %) a nikoliv sazbě z roku 1997 (41,66 %). Soudí totiž, že tato restrukturalizace proběhla na základě daňového prohlášení podaného dne 23. prosince 1997, to znamená po závěrce účetního roku 1996, ale před závěrkou účetního roku 1997. |
| --- | --- |

(47)

V dopise ze dne 20. listopadu 2003 francouzské orgány připomínají svá tvrzení ohledně rozdílů při přehodnocování, které jsou zahrnuty do výše nároků poskytovatele koncese a uváděny v účtech společnosti, a ohledně použití pravidla promlčení. K tomu tvrdí, že sazba daně z příjmu právnických osob, jež by měla být použita na restrukturalizaci rozvahy EDF, odpovídá sazbě z roku 1996 (36,67 %) a nikoliv sazbě z roku 1997 (41,66 %). Soudí totiž, že tato restrukturalizace proběhla na základě daňového prohlášení podaného dne 23. prosince 1997, to znamená po závěrce účetního roku 1996, ale před závěrkou účetního roku 1997.

| (48) | Francouzské orgány tak popírají tvrzení Komise, podle kterého byla EDF v roce 1997 údajně zvýhodněna nezaplacením daně z příjmu právnických osob u části rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně. |
| --- | --- |

(48)

Francouzské orgány tak popírají tvrzení Komise, podle kterého byla EDF v roce 1997 údajně zvýhodněna nezaplacením daně z příjmu právnických osob u části rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně.

5.   ROZSUDKY SOUDŮ EVROPSKÉ UNIE

ROZSUDKY SOUDŮ EVROPSKÉ UNIE

| (49) | Ve svém rozsudku ze dne 15. prosince 2009 zrušil Tribunál rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2003 s odůvodněním, že Komisi přísluší, aby ověřila, zda by obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství přistoupil za podobných okolností k investici ve srovnatelné výši. Tribunál se domníval, že Komise měla ověřit, zda transakce splňuje kritérium soukromého investora. Tribunál proto usoudil, že Komise provedla nesprávné právní posouzení a porušila článek 107 SFEU. |
| --- | --- |

(49)

Ve svém rozsudku ze dne 15. prosince 2009 zrušil Tribunál rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2003 s odůvodněním, že Komisi přísluší, aby ověřila, zda by obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství přistoupil za podobných okolností k investici ve srovnatelné výši. Tribunál se domníval, že Komise měla ověřit, zda transakce splňuje kritérium soukromého investora. Tribunál proto usoudil, že Komise provedla nesprávné právní posouzení a porušila článek 107 SFEU.

| (50) | Rozsudkem ze dne 5. června 2012 zamítl Soudní dvůr odvolání Komise proti rozsudku Tribunálu. Soudní dvůr zejména usoudil, že zjištění provedené Tribunálem, podle nějž povinnost Komise ověřit, zda kapitál byl vložen státem za obvyklých tržních podmínek, platí bez ohledu na formu, jakou ke kapitálovému vkladu došlo, není stiženo žádným nesprávným právním posouzením. Soudní dvůr rovněž usoudil, že ani posouzení Tribunálu, podle nějž lze kritérium soukromého investora uplatnit také v případě, kdy bylo použito prostředků daňové povahy, není stiženo nesprávným právním posouzením. |
| --- | --- |

(50)

Rozsudkem ze dne 5. června 2012 zamítl Soudní dvůr odvolání Komise proti rozsudku Tribunálu. Soudní dvůr zejména usoudil, že zjištění provedené Tribunálem, podle nějž povinnost Komise ověřit, zda kapitál byl vložen státem za obvyklých tržních podmínek, platí bez ohledu na formu, jakou ke kapitálovému vkladu došlo, není stiženo žádným nesprávným právním posouzením. Soudní dvůr rovněž usoudil, že ani posouzení Tribunálu, podle nějž lze kritérium soukromého investora uplatnit také v případě, kdy bylo použito prostředků daňové povahy, není stiženo nesprávným právním posouzením.

6.   ROZHODNUTÍ O ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

ROZHODNUTÍ O ROZŠÍŘENÍ FORMÁLNÍHO VYŠETŘOVACÍHO ŘÍZENÍ

| (51) | V důsledku zrušení rozhodnutí ze dne 16. prosince 2003 musí Komise přijmout podle článku 266 SFEU a článku 13 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 nové rozhodnutí, aby řízení uzavřela, a řídit se při tom právním názorem, který rozsudek Soudního dvora stanovil s konečnou platností. Protože rozhodnutí ze dne 16. prosince 2003 bylo zrušeno, Komise musela přezkoumat otázky vztahující se k článkům 3 a 4 tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(51)

V důsledku zrušení rozhodnutí ze dne 16. prosince 2003 musí Komise přijmout podle článku 266 SFEU a článku 13 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 nové rozhodnutí, aby řízení uzavřela, a řídit se při tom právním názorem, který rozsudek Soudního dvora stanovil s konečnou platností. Protože rozhodnutí ze dne 16. prosince 2003 bylo zrušeno, Komise musela přezkoumat otázky vztahující se k článkům 3 a 4 tohoto rozhodnutí.

| (52) | Na jedné straně Soudní dvůr a ani Tribunál neusoudily, že by rozhodnutí o zahájení řízení bylo stiženo nesrovnalostí. Může proto představovat základ pro nové konečné rozhodnutí. Na druhé straně Soudní dvůr jasně stanovil kritéria použitelnosti a uplatňování kritéria soukromého investora v tržním hospodářství. Tato kritéria vycházejí zejména z existence objektivních a ověřitelných prvků prokazujících, že záměrem rozhodnutí členského státu bylo skutečně provést investici do ovládaného veřejného podniku a že se toto rozhodnutí zakládalo na ekonomických posouzeních, která byla srovnatelná s posouzeními, které by si nechal před investováním vypracovat obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, aby tak zjistil budoucí návratnost (11). |
| --- | --- |

(52)

Na jedné straně Soudní dvůr a ani Tribunál neusoudily, že by rozhodnutí o zahájení řízení bylo stiženo nesrovnalostí. Může proto představovat základ pro nové konečné rozhodnutí. Na druhé straně Soudní dvůr jasně stanovil kritéria použitelnosti a uplatňování kritéria soukromého investora v tržním hospodářství. Tato kritéria vycházejí zejména z existence objektivních a ověřitelných prvků prokazujících, že záměrem rozhodnutí členského státu bylo skutečně provést investici do ovládaného veřejného podniku a že se toto rozhodnutí zakládalo na ekonomických posouzeních, která byla srovnatelná s posouzeními, které by si nechal před investováním vypracovat obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, aby tak zjistil budoucí návratnost (11).

11

| (53) | V rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení Komise poznamenala, že v této fázi správního řízení neexistuje žádný důkaz, prokázání nebo dokument na podporu tvrzení francouzských orgánů, podle nějž se má účetní reforma z roku 1997 rovnat doplňkové kapitálové dotaci ve výši odpovídající částečnému osvobození od daně. Na rozdíl od připomínek francouzských orgánů se také nezdá, že by taková doplňková kapitálová dotace nebyla podporou ale investicí, již by za srovnatelných okolností provedl obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství a jež by byla odůvodněna výhledy na návratnost, které nabízela EDF v roce 1997 a které se ostatně potvrdily v následujících rocích. |
| --- | --- |

(53)

V rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení Komise poznamenala, že v této fázi správního řízení neexistuje žádný důkaz, prokázání nebo dokument na podporu tvrzení francouzských orgánů, podle nějž se má účetní reforma z roku 1997 rovnat doplňkové kapitálové dotaci ve výši odpovídající částečnému osvobození od daně. Na rozdíl od připomínek francouzských orgánů se také nezdá, že by taková doplňková kapitálová dotace nebyla podporou ale investicí, již by za srovnatelných okolností provedl obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství a jež by byla odůvodněna výhledy na návratnost, které nabízela EDF v roce 1997 a které se ostatně potvrdily v následujících rocích.

| (54) | Komise proto v rozhodnutí o rozšíření řízení upřesnila vzhledem k dostupným informacím a dokumentům svou předběžnou analýzu případného hospodářského zvýhodnění, které mělo vyplývat ze skutečnosti, že EDF v roce 1997 neuhradila daň z příjmu právnických osob u části rezerv odpovídajících částce 14,119 miliardy FRF nároků poskytovatele koncese, která byla přeřazena do kapitálové dotace. |
| --- | --- |

(54)

Komise proto v rozhodnutí o rozšíření řízení upřesnila vzhledem k dostupným informacím a dokumentům svou předběžnou analýzu případného hospodářského zvýhodnění, které mělo vyplývat ze skutečnosti, že EDF v roce 1997 neuhradila daň z příjmu právnických osob u části rezerv odpovídajících částce 14,119 miliardy FRF nároků poskytovatele koncese, která byla přeřazena do kapitálové dotace.

| (55) | V tomto ohledu celkové posouzení skutečností tohoto konkrétního případu naznačovalo, že toto opatření vycházelo od veřejné moci, čímž by se zásada soukromého investora stala nepoužitelnou. Francouzské orgány totiž nepředložily žádnou informaci nebo podnikatelský plán, který by předcházel nebo byl souběžný s rozhodnutím nevybrat od EDF daň a dokládal výnosnost podobné transakce. S ohledem na kritéria stanovená Soudním dvorem Komise poznamenala, že z věcného hlediska je nutno, aby Francie patřičně určila dny vystavení dodaných dokumentů a také poskytla důkaz, že byly přezkoumány příslušnými ministry a úředníky a komorami parlamentu před přijetím sporného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(55)

V tomto ohledu celkové posouzení skutečností tohoto konkrétního případu naznačovalo, že toto opatření vycházelo od veřejné moci, čímž by se zásada soukromého investora stala nepoužitelnou. Francouzské orgány totiž nepředložily žádnou informaci nebo podnikatelský plán, který by předcházel nebo byl souběžný s rozhodnutím nevybrat od EDF daň a dokládal výnosnost podobné transakce. S ohledem na kritéria stanovená Soudním dvorem Komise poznamenala, že z věcného hlediska je nutno, aby Francie patřičně určila dny vystavení dodaných dokumentů a také poskytla důkaz, že byly přezkoumány příslušnými ministry a úředníky a komorami parlamentu před přijetím sporného rozhodnutí.

| (56) | Bez předložení těchto podkladů by se naopak jevilo, že Francie v rámci výkonu svých daňových pravomocí vyhradila restrukturalizaci rozvahy EDF odchylné daňové zacházení, pokud jde o přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, jak stanovil článek 4 zákona č. 97-1026. Žádné výslovné rozpočtové opatření nepřidělovalo předem tento daňový zdroj ve prospěch EDF a rovněž nebyla zavedena žádná pravidla nebo kontroly v oblasti investování, které by poskytly právní základ údajné investici. |
| --- | --- |

(56)

Bez předložení těchto podkladů by se naopak jevilo, že Francie v rámci výkonu svých daňových pravomocí vyhradila restrukturalizaci rozvahy EDF odchylné daňové zacházení, pokud jde o přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, jak stanovil článek 4 zákona č. 97-1026. Žádné výslovné rozpočtové opatření nepřidělovalo předem tento daňový zdroj ve prospěch EDF a rovněž nebyla zavedena žádná pravidla nebo kontroly v oblasti investování, které by poskytly právní základ údajné investici.

| (57) | Stejně tak Komise ve svém rozhodnutí o rozšíření řízení podpůrně poznamenala, že i v případě, že by bylo možno použít zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, její uplatnění by v této fázi umožnilo dojít k závěru, že soukromý investor by v roce 1997 neinvestoval 5,88 miliardy FRF do kapitálové dotace ve prospěch EDF. Bez podkladů poskytnutých francouzskými orgány bylo zřejmě vyloučeno, že by soukromý akcionář za běžných tržních podmínek provedl údajnou investici, aniž by předem prostudoval objektivní a spolehlivé studie vypracované pokud možno nestranným třetím investičním poradcem místo například podnikem-příjemcem, které by zejména doložily výnosnost investovaného kapitálu, časový horizont návratnosti investice a inherentní rizika jak v absolutním měřítku, tak vzhledem ke způsobům odměňování ve spojení s takovou investicí. |
| --- | --- |

(57)

Stejně tak Komise ve svém rozhodnutí o rozšíření řízení podpůrně poznamenala, že i v případě, že by bylo možno použít zásadu soukromého investora v tržním hospodářství, její uplatnění by v této fázi umožnilo dojít k závěru, že soukromý investor by v roce 1997 neinvestoval 5,88 miliardy FRF do kapitálové dotace ve prospěch EDF. Bez podkladů poskytnutých francouzskými orgány bylo zřejmě vyloučeno, že by soukromý akcionář za běžných tržních podmínek provedl údajnou investici, aniž by předem prostudoval objektivní a spolehlivé studie vypracované pokud možno nestranným třetím investičním poradcem místo například podnikem-příjemcem, které by zejména doložily výnosnost investovaného kapitálu, časový horizont návratnosti investice a inherentní rizika jak v absolutním měřítku, tak vzhledem ke způsobům odměňování ve spojení s takovou investicí.

| (58) | V tomto ohledu přidala Komise k faktorům, které by obezřetný soukromý investor zohlednil před tím, než by vložil své prostředky, nejistotu ohledně výše a vývoje nákladů na financování důchodů, jimž musela EDF v roce 1997 čelit v důsledku uplatnění svého zvláštního režimu důchodového zabezpečení, a jejich posouzení, ke kterému by investor mohl dospět v oné době. |
| --- | --- |

(58)

V tomto ohledu přidala Komise k faktorům, které by obezřetný soukromý investor zohlednil před tím, než by vložil své prostředky, nejistotu ohledně výše a vývoje nákladů na financování důchodů, jimž musela EDF v roce 1997 čelit v důsledku uplatnění svého zvláštního režimu důchodového zabezpečení, a jejich posouzení, ke kterému by investor mohl dospět v oné době.

| (59) | Za těchto podmínek se částečné osvobození od daně z příjmu právnických osob v roce 1997 nejevilo jako produktivní investice ze strany akcionářského státu, ale spíše jako odchylka daňové povahy, která mohla poskytnout EDF hospodářskou výhodu. |
| --- | --- |

(59)

Za těchto podmínek se částečné osvobození od daně z příjmu právnických osob v roce 1997 nejevilo jako produktivní investice ze strany akcionářského státu, ale spíše jako odchylka daňové povahy, která mohla poskytnout EDF hospodářskou výhodu.

| (60) | Dále se ukazovalo, že nevybrání daně z příjmu právnických osob, kterou měla EDF uhradit, představovalo zapojení státních prostředků a mohlo ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, čímž došlo ke splnění dalších podmínek uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU. |
| --- | --- |

(60)

Dále se ukazovalo, že nevybrání daně z příjmu právnických osob, kterou měla EDF uhradit, představovalo zapojení státních prostředků a mohlo ovlivnit hospodářskou soutěž a obchod mezi členskými státy, čímž došlo ke splnění dalších podmínek uplatnění čl. 107 odst. 1 SFEU.

| (61) | Bez právního základu, na kterém by bylo možno položit základ slučitelnosti s vnitřním trhem podpory na provoz, která posílila postavení EDF vůči jejím konkurentům, vyslovila Komise ve svém rozhodnutí ze dne 2. května 2013 pochyby ohledně slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Podobné pochyby byly vyjádřeny již v rozhodnutí o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(61)

Bez právního základu, na kterém by bylo možno položit základ slučitelnosti s vnitřním trhem podpory na provoz, která posílila postavení EDF vůči jejím konkurentům, vyslovila Komise ve svém rozhodnutí ze dne 2. května 2013 pochyby ohledně slučitelnosti podpory s vnitřním trhem. Podobné pochyby byly vyjádřeny již v rozhodnutí o zahájení řízení.

7.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH TŘETÍCH STRAN

| (62) | Dopisem ze dne 29. července 2013 předložila EDF připomínky k rozhodnutí o rozšíření řízení. EDF vyjadřuje tři hlavní kritické připomínky k logice uvažování použité v tomto rozhodnutí: i) rozhodnutí nepřihlíží k poučení z rozsudku Tribunálu a nezná skutečnou povahu navýšení kapitálu EDF provedeného státem; ii) rozhodnutí je přehnaně formální, když ve spojení s investicí chybně požaduje nutnou existenci podnikatelského plánu, zatímco navýšení kapitálu je výsledkem zralé a plánované úvahy, jak dokládá řada dokumentů z oné doby; a iii) rozhodnutí bez prokázání tvrdí, že žádný investor v situaci co nejbližší situaci státu by nepřistoupil na srovnatelnou investici, což je v rozporu s věcnými podklady, které EDF poskytla na podporu svých připomínek. |
| --- | --- |

(62)

Dopisem ze dne 29. července 2013 předložila EDF připomínky k rozhodnutí o rozšíření řízení. EDF vyjadřuje tři hlavní kritické připomínky k logice uvažování použité v tomto rozhodnutí: i) rozhodnutí nepřihlíží k poučení z rozsudku Tribunálu a nezná skutečnou povahu navýšení kapitálu EDF provedeného státem; ii) rozhodnutí je přehnaně formální, když ve spojení s investicí chybně požaduje nutnou existenci podnikatelského plánu, zatímco navýšení kapitálu je výsledkem zralé a plánované úvahy, jak dokládá řada dokumentů z oné doby; a iii) rozhodnutí bez prokázání tvrdí, že žádný investor v situaci co nejbližší situaci státu by nepřistoupil na srovnatelnou investici, což je v rozporu s věcnými podklady, které EDF poskytla na podporu svých připomínek.

| (63) | Podle EDF má Komise nadále analyzovat opatření přijaté francouzským státem v roce 1997 pouze z hlediska jeho údajných daňových dopadů, zatímco Tribunál tento přístup jasně odmítl. Jak se vyjádřil Tribunál, opatření provedené státem při přeřazení nároků poskytovatele koncese do kapitálu představuje navýšení kapitálu EDF, jehož cílem je opravit nevyváženost rozvahy EDF před otevřením trhů s energií hospodářské soutěži. Dopis ministra hospodářství ze dne 22. prosince 1997 neobsahuje žádné daňové rozhodnutí, které by se odlišovalo od zákona z roku 1997, ale pouze konstatuje daňové dopady. Přezkoumat je nutno pouze toto jediné a nedělitelné opatření navýšení kapitálu a nikoliv údajné daňové dopady, které jsou od něj v rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení uměle odděleny. |
| --- | --- |

(63)

Podle EDF má Komise nadále analyzovat opatření přijaté francouzským státem v roce 1997 pouze z hlediska jeho údajných daňových dopadů, zatímco Tribunál tento přístup jasně odmítl. Jak se vyjádřil Tribunál, opatření provedené státem při přeřazení nároků poskytovatele koncese do kapitálu představuje navýšení kapitálu EDF, jehož cílem je opravit nevyváženost rozvahy EDF před otevřením trhů s energií hospodářské soutěži. Dopis ministra hospodářství ze dne 22. prosince 1997 neobsahuje žádné daňové rozhodnutí, které by se odlišovalo od zákona z roku 1997, ale pouze konstatuje daňové dopady. Přezkoumat je nutno pouze toto jediné a nedělitelné opatření navýšení kapitálu a nikoliv údajné daňové dopady, které jsou od něj v rozhodnutí o rozšíření formálního vyšetřovacího řízení uměle odděleny.

| (64) | Podle EDF judikatura nevyžaduje žádný podnikatelský plán zvlášť věnovaný investicím, nestanoví v této oblasti žádný formalismus, ale vyžaduje objektivní a ověřitelné podklady, které předcházejí nebo jsou souběžné se šetřeným opatřením. Ostatně stát v roce 1997 žádný takový podnikatelský plán nepotřeboval. Ve správní radě EDF měl pět zástupců, od roku 1946 držel celý kapitál EDF a v době událostí znal podnik dokonale, podílel se na jeho správě a na určování strategického směrování v dlouhodobém výhledu. Podle EDF je takový dlouhodobý výhled údajně mimořádně důležitý v případě EDF vzhledem ke kapitálové náročnosti její činnosti a životnosti zařízení v řádu několika desítek roků, což může v některých případech znamenat 30 až 75 let. |
| --- | --- |

(64)

Podle EDF judikatura nevyžaduje žádný podnikatelský plán zvlášť věnovaný investicím, nestanoví v této oblasti žádný formalismus, ale vyžaduje objektivní a ověřitelné podklady, které předcházejí nebo jsou souběžné se šetřeným opatřením. Ostatně stát v roce 1997 žádný takový podnikatelský plán nepotřeboval. Ve správní radě EDF měl pět zástupců, od roku 1946 držel celý kapitál EDF a v době událostí znal podnik dokonale, podílel se na jeho správě a na určování strategického směrování v dlouhodobém výhledu. Podle EDF je takový dlouhodobý výhled údajně mimořádně důležitý v případě EDF vzhledem ke kapitálové náročnosti její činnosti a životnosti zařízení v řádu několika desítek roků, což může v některých případech znamenat 30 až 75 let.

| (65) | Podle EDF provedl stát investici na základě přesných výhledových analýz a posouzení jakožto akcionář a nikoliv veřejná moc, jak má dokládat řada dobových dokumentů. Již počínaje rokem 1995 tak EDF údajně začala pracovat spolu se svými dohlížecími ministerstvy na vyvození důsledků ze stanoviska Účetního dvora, jež je zmíněno v bodě odůvodnění 26. Tyto práce se týkaly zejména přeorganizování rozvahy podniku a výnosnosti kapitálu. Vyústily dne 8. dubna 1997 v podepsání podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000 a dne 2. dubna 1997 v souběžné předložení návrhu zákona o různých opatřeních hospodářské a finanční povahy, jehož článek 45 přebíral doslova ustanovení článku 4 zákona č. 97-1026. Přípravné práce Národního shromáždění a Senátu a i samotný zákon mají podle EDF prokazovat, že zásah státu odpovídá zásahu akcionáře: kapitálová dotace vedoucí k navýšení kapitálu EDF. |
| --- | --- |

(65)

Podle EDF provedl stát investici na základě přesných výhledových analýz a posouzení jakožto akcionář a nikoliv veřejná moc, jak má dokládat řada dobových dokumentů. Již počínaje rokem 1995 tak EDF údajně začala pracovat spolu se svými dohlížecími ministerstvy na vyvození důsledků ze stanoviska Účetního dvora, jež je zmíněno v bodě odůvodnění 26. Tyto práce se týkaly zejména přeorganizování rozvahy podniku a výnosnosti kapitálu. Vyústily dne 8. dubna 1997 v podepsání podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000 a dne 2. dubna 1997 v souběžné předložení návrhu zákona o různých opatřeních hospodářské a finanční povahy, jehož článek 45 přebíral doslova ustanovení článku 4 zákona č. 97-1026. Přípravné práce Národního shromáždění a Senátu a i samotný zákon mají podle EDF prokazovat, že zásah státu odpovídá zásahu akcionáře: kapitálová dotace vedoucí k navýšení kapitálu EDF.

| (66) | Jak má potvrzovat na čtyři desítky dobových dokumentů, které EDF připojuje ke svým písemným podkladům, byl stát ve svých analýzách a úvahách veden čtyřmi hlavními zájmy:






  — | zohlednit nové konkurenční prostředí při postupném otevírání trhů v důsledku směrnice 96/92/ES; |
| --- | --- | --- |

(66)

Jak má potvrzovat na čtyři desítky dobových dokumentů, které EDF připojuje ke svým písemným podkladům, byl stát ve svých analýzách a úvahách veden čtyřmi hlavními zájmy:

—

zohlednit nové konkurenční prostředí při postupném otevírání trhů v důsledku směrnice 96/92/ES;

| — | normalizovat své finanční vztahy s EDF na základě obecného práva odstraněním nejasností, které mohly existovat v minulosti; |
| --- | --- |

—

normalizovat své finanční vztahy s EDF na základě obecného práva odstraněním nejasností, které mohly existovat v minulosti;

| — | opravit výraznou nevyváženost, která ovlivňovala strukturu rozvahy EDF, posílením jejího vlastního kapitálu; |
| --- | --- |

—

opravit výraznou nevyváženost, která ovlivňovala strukturu rozvahy EDF, posílením jejího vlastního kapitálu;

| — | usnadnit mezinárodní srovnání s cílem zvýšit důvěryhodnost podniku ve finančních kruzích. |
| --- | --- |

—

usnadnit mezinárodní srovnání s cílem zvýšit důvěryhodnost podniku ve finančních kruzích.

| (67) | Podle EDF je dále kritérium obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství nejenom použitelné vzhledem k uvedeným odůvodněním, ale je k tomu v tomto konkrétním případě splněno, protože stát jednal, jak by jednal soukromý investor. Pro EDF se podle Soudního dvora (body 78 a 89 rozsudku) jedná o to určit, zda by EDF mohla získat stejné zvýhodnění, jakého se jí dostalo použitím státních prostředků, v běžných tržních podmínkách, a zda toto zvýhodnění má ve svých důsledcích povahu, která narušuje či může narušit hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(67)

Podle EDF je dále kritérium obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství nejenom použitelné vzhledem k uvedeným odůvodněním, ale je k tomu v tomto konkrétním případě splněno, protože stát jednal, jak by jednal soukromý investor. Pro EDF se podle Soudního dvora (body 78 a 89 rozsudku) jedná o to určit, zda by EDF mohla získat stejné zvýhodnění, jakého se jí dostalo použitím státních prostředků, v běžných tržních podmínkách, a zda toto zvýhodnění má ve svých důsledcích povahu, která narušuje či může narušit hospodářskou soutěž.

| (68) | Také zde má řada dobových dokumentů dokládat, že stát skutečně přezkoumal a kvantifikoval návratnost své investice, jak by učinil investor a jediný akcionář podniku s ohledem na dlouhodobý horizont. Odměna státu byla stanovena právě na tomto základě v podnikové smlouvě společnosti EDF na období 1997–2000 a tato odměna odpovídala v dotčené době odměnám akcionářů srovnatelných společností. Odhady částek, které by měla EDF vyplatit státu od roku 1997 do roku 2000, tak stát přezkoumal dříve, než smlouvu uzavřel. |
| --- | --- |

(68)

Také zde má řada dobových dokumentů dokládat, že stát skutečně přezkoumal a kvantifikoval návratnost své investice, jak by učinil investor a jediný akcionář podniku s ohledem na dlouhodobý horizont. Odměna státu byla stanovena právě na tomto základě v podnikové smlouvě společnosti EDF na období 1997–2000 a tato odměna odpovídala v dotčené době odměnám akcionářů srovnatelných společností. Odhady částek, které by měla EDF vyplatit státu od roku 1997 do roku 2000, tak stát přezkoumal dříve, než smlouvu uzavřel.

| (69) | Ve svých připomínkách z července roku 2013 předjímala EDF závěry studie objednané u kanceláře Oxera, která nebyla ještě vypracována v konečném znění v době, kdy EDF předložila své připomínky. EDF tvrdila, že studie kanceláře Oxera údajně porovnává očekávanou míru návratnosti investice státu z roku 1997 s mírou požadovanou na kapitálových trzích u podobné investice a prokazuje, že soukromý investor by za podmínek stanovených v podnikové smlouvě na období 1997–2000 k investici přistoupil. |
| --- | --- |

(69)

Ve svých připomínkách z července roku 2013 předjímala EDF závěry studie objednané u kanceláře Oxera, která nebyla ještě vypracována v konečném znění v době, kdy EDF předložila své připomínky. EDF tvrdila, že studie kanceláře Oxera údajně porovnává očekávanou míru návratnosti investice státu z roku 1997 s mírou požadovanou na kapitálových trzích u podobné investice a prokazuje, že soukromý investor by za podmínek stanovených v podnikové smlouvě na období 1997–2000 k investici přistoupil.

| (70) | EDF předala dne 18. října 2013 Komisi tuto studii kanceláře Oxera ze dne 15. října 2013 (12), aniž by se k ní dále vyjádřila. Jak předjímala EDF ve svých připomínkách z července roku 2013, studie kanceláře Oxera dochází k závěru, že obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by investoval do navýšení částky kapitálové dotace ve prospěch EDF. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že se výnos (míra návratnosti kapitálu), který by takový investor mohl v roce 1997 očekávat, pohyboval v rozmezí od 35 % do 15 % a v horizontu pěti roků v průměru 27 %, což v každém případě přesahuje návratnost ve výši 12,7 %, kterou by takový investor požadoval. Návratnost je vypočítána při zohlednění hodnoty prodeje nároků státu v EDF na začátku a na konci období. |
| --- | --- |

(70)

EDF předala dne 18. října 2013 Komisi tuto studii kanceláře Oxera ze dne 15. října 2013 (12), aniž by se k ní dále vyjádřila. Jak předjímala EDF ve svých připomínkách z července roku 2013, studie kanceláře Oxera dochází k závěru, že obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by investoval do navýšení částky kapitálové dotace ve prospěch EDF. Tento závěr vychází ze skutečnosti, že se výnos (míra návratnosti kapitálu), který by takový investor mohl v roce 1997 očekávat, pohyboval v rozmezí od 35 % do 15 % a v horizontu pěti roků v průměru 27 %, což v každém případě přesahuje návratnost ve výši 12,7 %, kterou by takový investor požadoval. Návratnost je vypočítána při zohlednění hodnoty prodeje nároků státu v EDF na začátku a na konci období.

12

| (71) | EDF se domnívá, že kromě nedostatečného vlastního kapitálu byly základní hospodářské ukazatele EDF v roce 1997 zdravé, jak zjistili analytici v oné době, kteří nevyjádřili žádné pochybnosti ohledně její finanční životaschopnosti nebo o jejích obchodních výhledech v okamžiku, kdy stát provedl svou investici. Finanční ohodnocení EDF bylo vynikající (Aaa u Moody's mezi rokem 1992 a rokem 1997, AAA u Standard & Poor's v období 1996–1997) a bylo by také zůstalo i v případě, že by ho bylo nutno snížit o jeden nebo dva stupně kvůli zohlednění státní záruky, kterou měla EDF jakožto veřejnoprávní instituce průmyslové nebo obchodní povahy. Z více dobových dokumentů vyplývá, že míra odměny francouzského státu ze strany EDF byla srovnatelná s mírou výnosnosti v podobě dividend společností indexu CAC40 (4,5 až 5 % kapitálu) a podniků činných v odvětví energie v Evropě (4,7 a 5,27 % – odhady pro rok 1996 a 1997). Uvedené má mimo to prokazovat, že EDF by bývala mohla získat stejnou výši kapitálu na kapitálových trzích, což znamená, že opatření nemělo ve svých důsledcích povahu, která by narušila hospodářskou soutěž. |
| --- | --- |

(71)

EDF se domnívá, že kromě nedostatečného vlastního kapitálu byly základní hospodářské ukazatele EDF v roce 1997 zdravé, jak zjistili analytici v oné době, kteří nevyjádřili žádné pochybnosti ohledně její finanční životaschopnosti nebo o jejích obchodních výhledech v okamžiku, kdy stát provedl svou investici. Finanční ohodnocení EDF bylo vynikající (Aaa u Moody's mezi rokem 1992 a rokem 1997, AAA u Standard & Poor's v období 1996–1997) a bylo by také zůstalo i v případě, že by ho bylo nutno snížit o jeden nebo dva stupně kvůli zohlednění státní záruky, kterou měla EDF jakožto veřejnoprávní instituce průmyslové nebo obchodní povahy. Z více dobových dokumentů vyplývá, že míra odměny francouzského státu ze strany EDF byla srovnatelná s mírou výnosnosti v podobě dividend společností indexu CAC40 (4,5 až 5 % kapitálu) a podniků činných v odvětví energie v Evropě (4,7 a 5,27 % – odhady pro rok 1996 a 1997). Uvedené má mimo to prokazovat, že EDF by bývala mohla získat stejnou výši kapitálu na kapitálových trzích, což znamená, že opatření nemělo ve svých důsledcích povahu, která by narušila hospodářskou soutěž.

| (72) | EDF se zejména domnívá, že soukromý investor, který by držel celý kapitál dceřiné společnosti, by byl za srovnatelných podmínek schopen provést podobnou investici do řečené dceřiné společnosti tím, že by převedl její pohledávku na kapitál, a to bez ohledu na povahu této pohledávky. Tuto analýzu podpořilo právní stanovisko vypracované na žádost EDF. Stát tím, že se pokusil upravit finanční strukturu, jež byla nevyvážená kvůli nedostatku vlastního kapitálu v poměru k finančnímu zadlužení, tak údajně rovněž umožnil, aby podnik mohl konkurovat ostatním hlavním provozovatelům odvětví v rámci Unie. Stejný akcionář by tak vědomě nenechával přetrvávat stav výrazné nevyváženosti v rozvaze své dceřiné společnosti v poměru ke zdravým hospodářským ukazatelům, když měl jednoduchý prostředek, jak tuto nevyváženost odstranit tím, že by pohledávku přeměnil na kapitál. |
| --- | --- |

(72)

EDF se zejména domnívá, že soukromý investor, který by držel celý kapitál dceřiné společnosti, by byl za srovnatelných podmínek schopen provést podobnou investici do řečené dceřiné společnosti tím, že by převedl její pohledávku na kapitál, a to bez ohledu na povahu této pohledávky. Tuto analýzu podpořilo právní stanovisko vypracované na žádost EDF. Stát tím, že se pokusil upravit finanční strukturu, jež byla nevyvážená kvůli nedostatku vlastního kapitálu v poměru k finančnímu zadlužení, tak údajně rovněž umožnil, aby podnik mohl konkurovat ostatním hlavním provozovatelům odvětví v rámci Unie. Stejný akcionář by tak vědomě nenechával přetrvávat stav výrazné nevyváženosti v rozvaze své dceřiné společnosti v poměru ke zdravým hospodářským ukazatelům, když měl jednoduchý prostředek, jak tuto nevyváženost odstranit tím, že by pohledávku přeměnil na kapitál.

| (73) | Pro EDF je tak zcela přiměřené domnívat se, že soukromý investor, který by se ocitl v postavení co nejpodobnějšímu postavení státu, to znamená 100 % akcionáře podniku, by při dlouhodobém výhledu na trhu s vysokou kapitálovou náročností, který se právě má otevřít hospodářské soutěži, provedl stejnou investici. |
| --- | --- |

(73)

Pro EDF je tak zcela přiměřené domnívat se, že soukromý investor, který by se ocitl v postavení co nejpodobnějšímu postavení státu, to znamená 100 % akcionáře podniku, by při dlouhodobém výhledu na trhu s vysokou kapitálovou náročností, který se právě má otevřít hospodářské soutěži, provedl stejnou investici.

8.   PŘIPOMÍNKY FRANCIE K ROZHODNUTÍ O ROZŠÍŘENÍ ŘÍZENÍ

PŘIPOMÍNKY FRANCIE K ROZHODNUTÍ O ROZŠÍŘENÍ ŘÍZENÍ

| (74) | Francouzské orgány se v zásadě domnívají, že stát postupoval jako obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, když převedl s osvobozením od daně z příjmu právnických osob nároky poskytovatele koncese na kapitálovou dotaci ve prospěch EDF. Domnívají se, že na rozdíl od výkladu použitého v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 16. října 2002 a rozhodnutí o rozšíření řízení ze dne 2. května 2013 musí Komise analyzovat opatření jako jediné opatření navýšení kapitálu EDF použitím článku 4 zákona č. 9-1026 a nikoli jako opatření, kterým se poskytlo osvobození od daně při přeřazení nároků poskytovatele koncese do kapitálu, které by šlo oddělit od ustavení uvedeného zákona. Vycházejí z informací obsažených v určitém počtu dokumentů z roku 1996 a 1997, které jsou součástí přílohy k jejich připomínkám a které podle nich podporují a potvrzují toto tvrzení. Tyto dokumenty jsou uvedeny v bodech odůvodnění 87 až 108. Podle francouzských orgánů potvrzují připomínky Francie další dokumenty, která předložila EDF. |
| --- | --- |

(74)

Francouzské orgány se v zásadě domnívají, že stát postupoval jako obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, když převedl s osvobozením od daně z příjmu právnických osob nároky poskytovatele koncese na kapitálovou dotaci ve prospěch EDF. Domnívají se, že na rozdíl od výkladu použitého v rozhodnutí o zahájení řízení ze dne 16. října 2002 a rozhodnutí o rozšíření řízení ze dne 2. května 2013 musí Komise analyzovat opatření jako jediné opatření navýšení kapitálu EDF použitím článku 4 zákona č. 9-1026 a nikoli jako opatření, kterým se poskytlo osvobození od daně při přeřazení nároků poskytovatele koncese do kapitálu, které by šlo oddělit od ustavení uvedeného zákona. Vycházejí z informací obsažených v určitém počtu dokumentů z roku 1996 a 1997, které jsou součástí přílohy k jejich připomínkám a které podle nich podporují a potvrzují toto tvrzení. Tyto dokumenty jsou uvedeny v bodech odůvodnění 87 až 108. Podle francouzských orgánů potvrzují připomínky Francie další dokumenty, která předložila EDF.

| (75) | Francouzské orgány podpůrně připomínají, že popírají výši podpory, a opakují své připomínky ze dne 20. listopadu 2003, podle nichž by se na příslušnou daň měla uplatňovat sazba z roku 1996 a nikoli sazba z roku 1997, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění 47. |
| --- | --- |

(75)

Francouzské orgány podpůrně připomínají, že popírají výši podpory, a opakují své připomínky ze dne 20. listopadu 2003, podle nichž by se na příslušnou daň měla uplatňovat sazba z roku 1996 a nikoli sazba z roku 1997, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění 47.

Použitelnost zásady soukromého investora v tržním hospodářství

Použitelnost zásady soukromého investora v tržním hospodářství

| (76) | Francouzské orgány popírají, že by sporné osvobození od daně bylo výsledkem zásahu Francie jako veřejné moci, čímž by se stala zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství nepoužitelná. Domnívají se, že Soudní dvůr po členském státu nepožaduje, aby v souvislosti se sporným opatřením předložil opravdový podnikatelský plán. |
| --- | --- |

(76)

Francouzské orgány popírají, že by sporné osvobození od daně bylo výsledkem zásahu Francie jako veřejné moci, čímž by se stala zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství nepoužitelná. Domnívají se, že Soudní dvůr po členském státu nepožaduje, aby v souvislosti se sporným opatřením předložil opravdový podnikatelský plán.

| (77) | V tomto ohledu za prvé připomínají, že EDF byla v roce 1997 obchodním a průmyslovým veřejnoprávním subjektem pod dohledem státu, který kvůli této skutečnosti velmi přesně znal podnik a rovněž jeho průmyslovou strategii a jeho finanční výhledy. Domnívají se proto, že informace a posouzení, které měl stát před přijetím sporného opatření, jsou přijatelné a prokazují návratnost investice. Komise musí provést globální analýzu zahrnující zejména tyto skutečnosti a rovněž každý další relevantní prvek. |
| --- | --- |

(77)

V tomto ohledu za prvé připomínají, že EDF byla v roce 1997 obchodním a průmyslovým veřejnoprávním subjektem pod dohledem státu, který kvůli této skutečnosti velmi přesně znal podnik a rovněž jeho průmyslovou strategii a jeho finanční výhledy. Domnívají se proto, že informace a posouzení, které měl stát před přijetím sporného opatření, jsou přijatelné a prokazují návratnost investice. Komise musí provést globální analýzu zahrnující zejména tyto skutečnosti a rovněž každý další relevantní prvek.

| (78) | Za druhé se francouzské orgány vzhledem k povaze a předmětu článku 4 zákona č. 97-1026 domnívají, že stát tím, že poskytl osvobození od daně v případě přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, jednal jako akcionář. Tomuto zákonu předcházelo totiž dne 8. dubna 1997 podepsání podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000, jejíž provedení předpokládalo přijetí legislativních opatření ohledně restrukturalizace rozvahy EDF. Dohlížecí orgány předtím informovaly EDF dopisem ze dne 12. července 1996, že tato smlouva má EDF stanovit náročný cíl ohledně odměny státu. Hlava III smlouvy počítala s odměnou státu, která se skládala ze dvou částí: i) odměny z kapitálových dotací v pevné sazbě ve výši 3 % a ii) doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku EDF, přičemž souhrnná částka těchto dvou částí nemohla přesáhnout 6 % výše kapitálových dotací. |
| --- | --- |

(78)

Za druhé se francouzské orgány vzhledem k povaze a předmětu článku 4 zákona č. 97-1026 domnívají, že stát tím, že poskytl osvobození od daně v případě přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, jednal jako akcionář. Tomuto zákonu předcházelo totiž dne 8. dubna 1997 podepsání podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000, jejíž provedení předpokládalo přijetí legislativních opatření ohledně restrukturalizace rozvahy EDF. Dohlížecí orgány předtím informovaly EDF dopisem ze dne 12. července 1996, že tato smlouva má EDF stanovit náročný cíl ohledně odměny státu. Hlava III smlouvy počítala s odměnou státu, která se skládala ze dvou částí: i) odměny z kapitálových dotací v pevné sazbě ve výši 3 % a ii) doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku EDF, přičemž souhrnná částka těchto dvou částí nemohla přesáhnout 6 % výše kapitálových dotací.

| (79) | Stát údajně přezkoumal tuto odměnu v podobě výhledů na dividendy a měl ji, pokud jde o doplňkovou odměnu, kvantifikovat na částku 3,5 miliardy FRF, která za celé období mohla dosáhnout výše až 6 miliard FRF, jak dokládá dopis dohlížecích orgánů EDF ze dne 22. dubna 1997. Tento odhad vycházel z hospodářských a finančních výhledů, které EDF předložila útvarům ministerstva financí dne 19. února 1997, a z hypotéz podnikové smlouvy. Zpráva zpravodaje Senátu k zákonu č. 97-1026 ze září roku 1997 zahrnovala rovněž analýzy útvarů ministerstva ohledně očekávaného dopadu na odměnu akcionářského státu v roce 1998, tj. 2,6 miliardy FRF, z toho 1,5 miliardy FRF v podobě pevné úrokové sazby a 1,1 miliardy FRF v podobně doplňkové odměny. Stát tak údajně provedl odhad budoucích výhledů na odměnu před tím, než přijal předmětné opatření, jak by učinil každý akcionář, který by si přál podílet se na navýšení kapitálu svého podniku. |
| --- | --- |

(79)

Stát údajně přezkoumal tuto odměnu v podobě výhledů na dividendy a měl ji, pokud jde o doplňkovou odměnu, kvantifikovat na částku 3,5 miliardy FRF, která za celé období mohla dosáhnout výše až 6 miliard FRF, jak dokládá dopis dohlížecích orgánů EDF ze dne 22. dubna 1997. Tento odhad vycházel z hospodářských a finančních výhledů, které EDF předložila útvarům ministerstva financí dne 19. února 1997, a z hypotéz podnikové smlouvy. Zpráva zpravodaje Senátu k zákonu č. 97-1026 ze září roku 1997 zahrnovala rovněž analýzy útvarů ministerstva ohledně očekávaného dopadu na odměnu akcionářského státu v roce 1998, tj. 2,6 miliardy FRF, z toho 1,5 miliardy FRF v podobě pevné úrokové sazby a 1,1 miliardy FRF v podobně doplňkové odměny. Stát tak údajně provedl odhad budoucích výhledů na odměnu před tím, než přijal předmětné opatření, jak by učinil každý akcionář, který by si přál podílet se na navýšení kapitálu svého podniku.

| (80) | Za třetí se francouzské orgány domnívají, že přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, a obecněji restrukturalizace rozvahy EDF a posílení vlastního kapitálu, představovalo řešení pro oslabenou finanční strukturu podniku. Pokud by toto oslabení pokračovalo, EDF by musela pravděpodobně čelit nárůstu úrokové míry u svého dluhu a potížím se svými obchodními partnery kvůli negativnímu vnímání rizika protiplnění. Takové obavy akcionářského státu údajně vyplývají z důvodové zprávy k článku 4 návrhu zákona, který se později stal zákonem č. 97-1026, a rovněž z projevu příslušného ministra, když předkládal návrh zákona v Senátě dne 2. října 1997. |
| --- | --- |

(80)

Za třetí se francouzské orgány domnívají, že přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese, a obecněji restrukturalizace rozvahy EDF a posílení vlastního kapitálu, představovalo řešení pro oslabenou finanční strukturu podniku. Pokud by toto oslabení pokračovalo, EDF by musela pravděpodobně čelit nárůstu úrokové míry u svého dluhu a potížím se svými obchodními partnery kvůli negativnímu vnímání rizika protiplnění. Takové obavy akcionářského státu údajně vyplývají z důvodové zprávy k článku 4 návrhu zákona, který se později stal zákonem č. 97-1026, a rovněž z projevu příslušného ministra, když předkládal návrh zákona v Senátě dne 2. října 1997.

| (81) | Zprávy poslance a senátora, kteří vystoupili v Národním shromáždění a v Senátu jako zpravodajové návrhu zákona, ostatně zdůrazňují pozitivní dopad restrukturalizace rozvahy EDF na poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem: první zpráva považovala tento vlastní kapitál (24,2 miliardy FRF) za nedostatečný v poměru k dluhům z půjček (131,9 miliardy FRF) a čistým aktivům (696,4 milionu FRF), přičemž by EDF posílením vlastního kapitálu získala strukturu rozvahy, jež by byla více v souladu se skutečným stavem jejího majetku, a zároveň by se umožnilo relevantnější srovnávání s jejími evropskými konkurenty; druhá zpráva navíc zdůraznila pozitivní dopad, který by pro EDF měla zvýšená důvěryhodnost ve finančních kruzích a u jejích možných partnerů. Pro francouzské orgány odpovídá proto posílení finanční struktury podniku zájmu obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci. |
| --- | --- |

(81)

Zprávy poslance a senátora, kteří vystoupili v Národním shromáždění a v Senátu jako zpravodajové návrhu zákona, ostatně zdůrazňují pozitivní dopad restrukturalizace rozvahy EDF na poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem: první zpráva považovala tento vlastní kapitál (24,2 miliardy FRF) za nedostatečný v poměru k dluhům z půjček (131,9 miliardy FRF) a čistým aktivům (696,4 milionu FRF), přičemž by EDF posílením vlastního kapitálu získala strukturu rozvahy, jež by byla více v souladu se skutečným stavem jejího majetku, a zároveň by se umožnilo relevantnější srovnávání s jejími evropskými konkurenty; druhá zpráva navíc zdůraznila pozitivní dopad, který by pro EDF měla zvýšená důvěryhodnost ve finančních kruzích a u jejích možných partnerů. Pro francouzské orgány odpovídá proto posílení finanční struktury podniku zájmu obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství ve srovnatelné situaci.

| (82) | Podle francouzských orgánů má z uvedeného vyplývat, že zkouška obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství je použitelná, protože stát údajně jednal jako akcionář, když přeřadil rezervy na nároky poskytovatele koncese do kapitálové dotace EDF, aniž by je zdanil. |
| --- | --- |

(82)

Podle francouzských orgánů má z uvedeného vyplývat, že zkouška obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství je použitelná, protože stát údajně jednal jako akcionář, když přeřadil rezervy na nároky poskytovatele koncese do kapitálové dotace EDF, aniž by je zdanil.

Uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství

Uplatnění zásady soukromého investora v tržním hospodářství

| (83) | Francouzské orgány nejprve připomínají, že podniková smlouva mezi státem a EDF počítala s odměnou státu, jež se skládala ze dvou částí: i) odměny z kapitálových dotací v pevné sazbě ve výši 3 % a ii) doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku EDF, což má dokazovat, že stát měl informace o očekávané návratnosti investovaného kapitálu. Jak má dále dokládat výše zmíněná zpráva poslance Národního shromáždění, mělo přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese do kapitálu vzhledem k pevné sazbě u kapitálových dotací za následek zvýšení absolutní hodnoty odměny státu, protože došlo k navýšení základu. |
| --- | --- |

(83)

Francouzské orgány nejprve připomínají, že podniková smlouva mezi státem a EDF počítala s odměnou státu, jež se skládala ze dvou částí: i) odměny z kapitálových dotací v pevné sazbě ve výši 3 % a ii) doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku EDF, což má dokazovat, že stát měl informace o očekávané návratnosti investovaného kapitálu. Jak má dále dokládat výše zmíněná zpráva poslance Národního shromáždění, mělo přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese do kapitálu vzhledem k pevné sazbě u kapitálových dotací za následek zvýšení absolutní hodnoty odměny státu, protože došlo k navýšení základu.

| (84) | Francouzské orgány se dále domnívají, že na návratnost investice do EDF z roku 1997 je nutno nahlížet v dlouhodobém horizontu s ohledem na budoucí platby ve prospěch státu a navýšení hodnoty podniku. K pozitivním čistým hospodářským výsledkům po zdanění a pozitivní odměně státu (1,4 miliardy FRF odměny státu navíc k 2,5 miliardy FRF v roce 1998) je údajně nutno přidat vytváření značných prostředků v období 1997–2000 ve výši téměř 70 miliard FRF, jak předpokládala podniková smlouva. Jak zdůrazňuje dopis EDF ze dne 19. února 1997, stát skutečně stanovil za cíl navýšení hodnoty majetku podniku v této částce, která vyplynula ze snížení zadlužení, vytváření aktiv a investiční činnosti na rozvoj, čímž se vytvořily výhledy na navýšení hodnoty kapitálu EDF. |
| --- | --- |

(84)

Francouzské orgány se dále domnívají, že na návratnost investice do EDF z roku 1997 je nutno nahlížet v dlouhodobém horizontu s ohledem na budoucí platby ve prospěch státu a navýšení hodnoty podniku. K pozitivním čistým hospodářským výsledkům po zdanění a pozitivní odměně státu (1,4 miliardy FRF odměny státu navíc k 2,5 miliardy FRF v roce 1998) je údajně nutno přidat vytváření značných prostředků v období 1997–2000 ve výši téměř 70 miliard FRF, jak předpokládala podniková smlouva. Jak zdůrazňuje dopis EDF ze dne 19. února 1997, stát skutečně stanovil za cíl navýšení hodnoty majetku podniku v této částce, která vyplynula ze snížení zadlužení, vytváření aktiv a investiční činnosti na rozvoj, čímž se vytvořily výhledy na navýšení hodnoty kapitálu EDF.

| (85) | Při posuzování rizik spojených s investicí akcionářský stát údajně zohlednil hlavní rysy převládající činnosti EDF, která se rozvíjí hlavně ve Francii a vychází ze zásady regulovaných sazeb, které mají pokrýt náklady podniku. Tyto vlastnosti mají snižovat riziko spojené s investicí, a proto také nároky na návratnost. Sdělení EDF ze dne 27. července 1996, které bylo předáno do Senátu dne 15. září 1997, údajně dokládá, že se odměňování akcionářů v zahraničních podnicích výrazně liší podle institucionálního a regulatorního prostředí daného odvětví v každé zemi. |
| --- | --- |

(85)

Při posuzování rizik spojených s investicí akcionářský stát údajně zohlednil hlavní rysy převládající činnosti EDF, která se rozvíjí hlavně ve Francii a vychází ze zásady regulovaných sazeb, které mají pokrýt náklady podniku. Tyto vlastnosti mají snižovat riziko spojené s investicí, a proto také nároky na návratnost. Sdělení EDF ze dne 27. července 1996, které bylo předáno do Senátu dne 15. září 1997, údajně dokládá, že se odměňování akcionářů v zahraničních podnicích výrazně liší podle institucionálního a regulatorního prostředí daného odvětví v každé zemi.

| (86) | Podle francouzských orgánů má z uvedeného vyplývat, že se stát choval jako obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, když přeřadil rezervy na nároky poskytovatele koncese do kapitálových dotací, aniž by vybral daň z příjmu právnických osob. Tento závěr mají kromě toho potvrzovat připomínky EDF, a to včetně studií a analýz, o které se opírají a které jsou uvedeny v bodech odůvodnění 62 až 73. Zejména v případě hospodářské studie kanceláře Oxera, již předala EDF, se francouzské orgány domnívají, že Komise musí provést stejnou analýzu pro určení, zda navýšení kapitálu EDF státem v roce 1997 má či nemá povahu uvážené investice. |
| --- | --- |

(86)

Podle francouzských orgánů má z uvedeného vyplývat, že se stát choval jako obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství, když přeřadil rezervy na nároky poskytovatele koncese do kapitálových dotací, aniž by vybral daň z příjmu právnických osob. Tento závěr mají kromě toho potvrzovat připomínky EDF, a to včetně studií a analýz, o které se opírají a které jsou uvedeny v bodech odůvodnění 62 až 73. Zejména v případě hospodářské studie kanceláře Oxera, již předala EDF, se francouzské orgány domnívají, že Komise musí provést stejnou analýzu pro určení, zda navýšení kapitálu EDF státem v roce 1997 má či nemá povahu uvážené investice.

Dokumenty předané Francií na podporu jejích připomínek

Dokumenty předané Francií na podporu jejích připomínek

| (87) | Na podporu své odpovědi na rozhodnutí o rozšíření řízení předaly francouzské orgány Komisi v příloze svých připomínek ze dne 1. července 2013 devět dokumentů. Těchto devět dokumentů je předloženo na podporu jejich tvrzení, které bylo již obsaženo v jejich připomínkách ze dne 11. prosince 2002 a podle nějž doplňkovou kapitálovou dotaci ve výši odpovídající nevybranému výnosu daně odůvodňovaly výhledy na ziskovost, které EDF v roce 1997 nabízela a které se ostatně v následujících rocích potvrdily. Aniž jsou dotčeny skutečnosti, které Francie ve svých připomínkách zdůrazňuje, je nutno provést systematickou analýzu hlavních prvků obsažených v těchto podkladech. |
| --- | --- |

(87)

Na podporu své odpovědi na rozhodnutí o rozšíření řízení předaly francouzské orgány Komisi v příloze svých připomínek ze dne 1. července 2013 devět dokumentů. Těchto devět dokumentů je předloženo na podporu jejich tvrzení, které bylo již obsaženo v jejich připomínkách ze dne 11. prosince 2002 a podle nějž doplňkovou kapitálovou dotaci ve výši odpovídající nevybranému výnosu daně odůvodňovaly výhledy na ziskovost, které EDF v roce 1997 nabízela a které se ostatně v následujících rocích potvrdily. Aniž jsou dotčeny skutečnosti, které Francie ve svých připomínkách zdůrazňuje, je nutno provést systematickou analýzu hlavních prvků obsažených v těchto podkladech.

| (88) | Dokumenty se týkají buď přípravy či provádění podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000, nebo diskuse o návrhu zákona, který se poté stal zákonem č. 97-1026. Jedná se o dokumenty z let 1996 až 1997, a tudíž jsou časově souběžné s údajným investičním rozhodnutím. Konkrétněji se jedná o podnikovou smlouvu na období 1997–2000 (13), dopisy ministrů dohlížejících na podnik (14), dopisy podniku správním útvarům ministerstva nebo Senátu a dokumenty a dvě zprávy Národního shromáždění a Senátu (15) v rámci přípravy rozpravy o návrhu zákona (16). Obsah dokumentů je podrobněji upřesněn níže. |
| --- | --- |

(88)

Dokumenty se týkají buď přípravy či provádění podnikové smlouvy mezi státem a EDF na období 1997–2000, nebo diskuse o návrhu zákona, který se poté stal zákonem č. 97-1026. Jedná se o dokumenty z let 1996 až 1997, a tudíž jsou časově souběžné s údajným investičním rozhodnutím. Konkrétněji se jedná o podnikovou smlouvu na období 1997–2000 (13), dopisy ministrů dohlížejících na podnik (14), dopisy podniku správním útvarům ministerstva nebo Senátu a dokumenty a dvě zprávy Národního shromáždění a Senátu (15) v rámci přípravy rozpravy o návrhu zákona (16). Obsah dokumentů je podrobněji upřesněn níže.

13

14

15

16

| (89) | Dopisem ze dne 12. července 1996 předsedovi společnosti EDF vyjadřují dohlížecí ministři uspokojení z výsledků smlouvy mezi EDF a státem o plánu na období 1993–1996 a vzhledem k jejímu uplynutí dne 31. prosince 1996 zahajují přípravné práce na smlouvě o plánu na období 1997–2000. Dopis kromě toho upřesňuje, že je nutno, aby stanovení finančních rovnovah smlouvy o plánu na období 1997–2000 zapadalo do nového rámce, kterým se v důsledku prací vedených od roku 1995 normalizuje účetní a daňová situace EDF. Tento dopis požadoval zahájení prací a jednání mezi příslušnými útvary a EDF a informoval podnik o prvních třech cílech, které musí budoucí smlouva zohlednit:






  — | za prvé, ministři požadovali, aby: „růst produktivity podniku mu umožnil pokračovat v politice snižování sazeb, a tím přispíval ke konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a ke zvyšování kupní síly domácích spotřebitelů“; |
| --- | --- | --- |

(89)

Dopisem ze dne 12. července 1996 předsedovi společnosti EDF vyjadřují dohlížecí ministři uspokojení z výsledků smlouvy mezi EDF a státem o plánu na období 1993–1996 a vzhledem k jejímu uplynutí dne 31. prosince 1996 zahajují přípravné práce na smlouvě o plánu na období 1997–2000. Dopis kromě toho upřesňuje, že je nutno, aby stanovení finančních rovnovah smlouvy o plánu na období 1997–2000 zapadalo do nového rámce, kterým se v důsledku prací vedených od roku 1995 normalizuje účetní a daňová situace EDF. Tento dopis požadoval zahájení prací a jednání mezi příslušnými útvary a EDF a informoval podnik o prvních třech cílech, které musí budoucí smlouva zohlednit:

—

za prvé, ministři požadovali, aby: „růst produktivity podniku mu umožnil pokračovat v politice snižování sazeb, a tím přispíval ke konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a ke zvyšování kupní síly domácích spotřebitelů“;

| — | EDF musela zároveň také zachovat stejné úsilí při snižování zadluženosti a stanovit si náročný cíl při odměňování státu s mechanismem podněcujícím EDF ke zlepšování jejích výsledků; |
| --- | --- |

—

EDF musela zároveň také zachovat stejné úsilí při snižování zadluženosti a stanovit si náročný cíl při odměňování státu s mechanismem podněcujícím EDF ke zlepšování jejích výsledků;

| — | smlouva o plánu měla také stanovit strategické směrování rozvoje EDF na mezinárodním poli určením pořadí priorit. |
| --- | --- |

—

smlouva o plánu měla také stanovit strategické směrování rozvoje EDF na mezinárodním poli určením pořadí priorit.

| (90) | Během přípravných prací na smlouvě zaslal dne 19. února 1997 finanční ředitel EDF ředitelství státní pokladny sdělení EDF ze dne 18. února 1997. Sdělení obsahovalo hlavní hypotéze finančního scénáře připojeného k podnikové smlouvě mezi EDF a státem na období 1997–2000, který zahrnoval zejména roční výsledkové účty a výhledové tabulky financování pro toto období. |
| --- | --- |

(90)

Během přípravných prací na smlouvě zaslal dne 19. února 1997 finanční ředitel EDF ředitelství státní pokladny sdělení EDF ze dne 18. února 1997. Sdělení obsahovalo hlavní hypotéze finančního scénáře připojeného k podnikové smlouvě mezi EDF a státem na období 1997–2000, který zahrnoval zejména roční výsledkové účty a výhledové tabulky financování pro toto období.

| (91) | Sdělení počítalo na období 1997–2000 s každoročním snižováním sazeb (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), s průmyslovými investicemi na rozvoj ve výši [...] FRF, z čehož mělo připadnout [...] FRF na mezinárodní rozvoj, a s investicemi ve výši [...] FRF do hlavní činnosti. Je zde rovněž zmíněna daňově odečitatelná odměna z kapitálových dotací ve výši 3 % u základu odhadovaného po restrukturalizaci rozvahy na 50 miliard FRF a ve výši 40 % výsledku po pevné výši odměny a dani z příjmu právnických osob. Zadlužení na konci roku se mělo rovněž snížit z [...] FRF na konci roku 1996 na [...] FRF na konci roku 2000. Rovněž saldo dluhu po odečtení aktiv se mělo snížit z [...] FRF na konci roku 1996 na [...] FRF na konci roku 2000. |
| --- | --- |

(91)

Sdělení počítalo na období 1997–2000 s každoročním snižováním sazeb (– [...] (*1) %, – [...] %, – [...] %, – [...] %), s průmyslovými investicemi na rozvoj ve výši [...] FRF, z čehož mělo připadnout [...] FRF na mezinárodní rozvoj, a s investicemi ve výši [...] FRF do hlavní činnosti. Je zde rovněž zmíněna daňově odečitatelná odměna z kapitálových dotací ve výši 3 % u základu odhadovaného po restrukturalizaci rozvahy na 50 miliard FRF a ve výši 40 % výsledku po pevné výši odměny a dani z příjmu právnických osob. Zadlužení na konci roku se mělo rovněž snížit z [...] FRF na konci roku 1996 na [...] FRF na konci roku 2000. Rovněž saldo dluhu po odečtení aktiv se mělo snížit z [...] FRF na konci roku 1996 na [...] FRF na konci roku 2000.

*1

| (92) | Mezi dokumenty, které francouzské orgány předaly v příloze ke svým připomínkám, je sdělení EDF ze dne 18. února 1997 zaslané následující den dohlížecím orgánům jediným dokumentem obsahujícím systematické a vyčíslené prognózy a výhledy hospodářských a finančních provozních výsledků EDF. Na základě těchto prognóz z února roku 1997 mohl akcionářský stát očekávat odměnu za investovaný kapitál ve výši 2,1 miliardy FRF v roce 1997, 2,5 miliardy v roce 1998, 2,4 miliardy v roce 1999 a 2,4 miliardy v roce 2000, tj. částku 2,35 miliardy FRF v průměru za rok. Výhledový účet zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 použitý ve sdělení vypadal takto:

  Tabulka 1


  Výhledový účet zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (v miliardách běžných FRF) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Příjmy | 186,3 | 184,2 | 185,7 | 187,5 |
| Náklady | 177,0 | 177,2 | 179,1 | 180,9 |
| z toho palivo a nákupy energie | 36,9 | 36,8 | 37,8 | 38,5 |
| z toho provozní výdaje | 88,3 | 91,2 | 93,6 | 95,7 |
| Výsledek hlavní činnosti | 9,3 | 7,0 | 6,6 | 6,6 |
| Výsledek před vyplacením odměny státu | 6,8 | 6,5 | 6,1 | 6,1 |
| Odměna za kapitálové dotace | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 |
| Doplňková odměna | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 |
| Daň z příjmu právnických osob | 3,9 | 2,6 | 2,4 | 2,3 |
| Čistý výsledek | 0,9 | 1,4 | 1,3 | 1,4 |
| Zdroj: Sdělení EDF ze dne 18. února 1997„Podniková smlouva – hospodářsko-finanční výhledy“ |

(92)

Mezi dokumenty, které francouzské orgány předaly v příloze ke svým připomínkám, je sdělení EDF ze dne 18. února 1997 zaslané následující den dohlížecím orgánům jediným dokumentem obsahujícím systematické a vyčíslené prognózy a výhledy hospodářských a finančních provozních výsledků EDF. Na základě těchto prognóz z února roku 1997 mohl akcionářský stát očekávat odměnu za investovaný kapitál ve výši 2,1 miliardy FRF v roce 1997, 2,5 miliardy v roce 1998, 2,4 miliardy v roce 1999 a 2,4 miliardy v roce 2000, tj. částku 2,35 miliardy FRF v průměru za rok. Výhledový účet zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 použitý ve sdělení vypadal takto:

Tabulka 1

Tabulka 1

Výhledový účet zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (v miliardách běžných FRF)

Výhledový účet zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (v miliardách běžných FRF)

1997

1998

1999

2000

Příjmy

186,3

184,2

185,7

187,5

Náklady

177,0

177,2

179,1

180,9

z toho palivo a nákupy energie

36,9

36,8

37,8

38,5

z toho provozní výdaje

88,3

91,2

93,6

95,7

Výsledek hlavní činnosti

9,3

7,0

6,6

6,6

Výsledek před vyplacením odměny státu

6,8

6,5

6,1

6,1

Odměna za kapitálové dotace

1,5

1,5

1,5

1,5

Doplňková odměna

0,6

1,0

0,9

0,9

Daň z příjmu právnických osob

3,9

2,6

2,4

2,3

Čistý výsledek

0,9

1,4

1,3

1,4

Zdroj: Sdělení EDF ze dne 18. února 1997„Podniková smlouva – hospodářsko-finanční výhledy“

Zdroj:

| (93) | Jak se upřesňuje ve sdělení EDF, byla odměna vyplácená státu daňově odečitatelná. Představuje to odchylku od zásady, podle níž se daň z příjmu právnických osob odvádí z výsledku hospodaření podniku po odpisech a úrocích, čímž se snižuje čistý výsledek, a tím také částka případně určená na vyplacení dividend. Tato odchylka ad hoc zvyšovala potenciálně odměnu vyplácenou státu jako akcionáři, ale ve stejné míře snižovala daň hrazenou státu jako výběrčímu daní. Ve své odpovědi ze dne 23. prosince 2013 francouzské orgány upřesňují, že odměna za kapitálové dotace byla počínaje rokem 2001 považována za dividendu podle obecného práva, a proto došlo ke zrušení daňově odečitatelné povahy této odměny. Toto pravidlo připodobnění bylo uplatněno na skupinovou smlouvu mezi EDF a státem na období 2001–2003, která následovala po smlouvě na období 1997–2000. |
| --- | --- |

(93)

Jak se upřesňuje ve sdělení EDF, byla odměna vyplácená státu daňově odečitatelná. Představuje to odchylku od zásady, podle níž se daň z příjmu právnických osob odvádí z výsledku hospodaření podniku po odpisech a úrocích, čímž se snižuje čistý výsledek, a tím také částka případně určená na vyplacení dividend. Tato odchylka ad hoc zvyšovala potenciálně odměnu vyplácenou státu jako akcionáři, ale ve stejné míře snižovala daň hrazenou státu jako výběrčímu daní. Ve své odpovědi ze dne 23. prosince 2013 francouzské orgány upřesňují, že odměna za kapitálové dotace byla počínaje rokem 2001 považována za dividendu podle obecného práva, a proto došlo ke zrušení daňově odečitatelné povahy této odměny. Toto pravidlo připodobnění bylo uplatněno na skupinovou smlouvu mezi EDF a státem na období 2001–2003, která následovala po smlouvě na období 1997–2000.

ad hoc

| (94) | Dne 8. dubna 1997 byla uzavřena podniková smlouva mezi státem a EDF na období 1997–2000 a podepsána dohlížejícími ministry a předsedou a generálním ředitelem EDF. Smlouva upřesňovala hlavní směrování, kterým měla EDF řídit svou činnost ve střednědobém horizontu, obsahovala vzájemné závazky signatářů a připomínala, že tyto závazky byly přijaty za široce pojatých referenčních hypotéz a mohou být zpochybněny pouze v případě výrazné změny prostředí, v němž podnik působí. Smlouva obsahovala různé závazky trojího typu: opětovně potvrdit základní úkoly veřejnoprávního podniku (hlava I), připravovat již dnes budoucnost podniku (hlava II) a zapojit podnik do renovovaného finančního a institucionálního rámce (hlava III). Dvě přílohy ke smlouvě podrobně rozepisovaly výkonnostní ukazatele platné pro plnění smlouvy (příloha I) a vývoj sazeb stanovený pro každý rok období 1997–2000 (příloha II). |
| --- | --- |

(94)

Dne 8. dubna 1997 byla uzavřena podniková smlouva mezi státem a EDF na období 1997–2000 a podepsána dohlížejícími ministry a předsedou a generálním ředitelem EDF. Smlouva upřesňovala hlavní směrování, kterým měla EDF řídit svou činnost ve střednědobém horizontu, obsahovala vzájemné závazky signatářů a připomínala, že tyto závazky byly přijaty za široce pojatých referenčních hypotéz a mohou být zpochybněny pouze v případě výrazné změny prostředí, v němž podnik působí. Smlouva obsahovala různé závazky trojího typu: opětovně potvrdit základní úkoly veřejnoprávního podniku (hlava I), připravovat již dnes budoucnost podniku (hlava II) a zapojit podnik do renovovaného finančního a institucionálního rámce (hlava III). Dvě přílohy ke smlouvě podrobně rozepisovaly výkonnostní ukazatele platné pro plnění smlouvy (příloha I) a vývoj sazeb stanovený pro každý rok období 1997–2000 (příloha II).

| (95) | Hlavní závazky a směrování stanovené ve smlouvě vzhledem k předmětu tohoto rozhodnutí jsou uvedena níže, tj.:






  — | stát opětovně vyjádřil svou vůli zachovat právní formu podniku, která kromě dalších prvků prokázala svou účinnost a měla zůstat stálou referencí při budoucím vývoji, jak to umožňovala směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (17). EDF se měla ze své strany podílet na územním rozvoji a vnitrostátní solidaritě zejména tím, že měla provádět velkorysou politiku podpory hospodářské činnosti a zaměstnanosti a pomáhat místním samosprávám při vytváření pracovních míst a při ulehčování situace svých nejchudších klientů (hlava I); |
| --- | --- | --- |

(95)

Hlavní závazky a směrování stanovené ve smlouvě vzhledem k předmětu tohoto rozhodnutí jsou uvedena níže, tj.:

—

stát opětovně vyjádřil svou vůli zachovat právní formu podniku, která kromě dalších prvků prokázala svou účinnost a měla zůstat stálou referencí při budoucím vývoji, jak to umožňovala směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (17). EDF se měla ze své strany podílet na územním rozvoji a vnitrostátní solidaritě zejména tím, že měla provádět velkorysou politiku podpory hospodářské činnosti a zaměstnanosti a pomáhat místním samosprávám při vytváření pracovních míst a při ulehčování situace svých nejchudších klientů (hlava I);

17

| — | rozvoj EDF měl „
  posilovat konkurenceschopnost francouzských podniků
  “; růst produktivity, ke kterému se podnik zavázal, tak měl být přednostně použit ke snížení průměrné úrovně jeho cen. Úpravy sazeb měly vést k průměrnému snížení vyjádřenému v konstantních francích o [...] % v dubnu roku 1997, o [...] % v dubnu roku 1998, o [...] % v dubnu roku 1999 a o [...] % v dubnu roku 2000. Rozvoj EDF se měl současně zaměřit na získání nových trhů s upřednostněním zejména Evropy (hlava II); |
| --- | --- |

—

rozvoj EDF měl „
  posilovat konkurenceschopnost francouzských podniků
  “; růst produktivity, ke kterému se podnik zavázal, tak měl být přednostně použit ke snížení průměrné úrovně jeho cen. Úpravy sazeb měly vést k průměrnému snížení vyjádřenému v konstantních francích o [...] % v dubnu roku 1997, o [...] % v dubnu roku 1998, o [...] % v dubnu roku 1999 a o [...] % v dubnu roku 2000. Rozvoj EDF se měl současně zaměřit na získání nových trhů s upřednostněním zejména Evropy (hlava II);

posilovat konkurenceschopnost francouzských podniků

| — | restrukturalizace rozvahy EDF měla sledovat dvojí cíl, a to posílit čistý obchodní majetek podniku a stabilizovat finanční vztah mezi státem a podnikem na základech bližších obecnému právu; vláda se tak zavázala předložit parlamentu v roce 1997 legislativní opatření, kterým se restrukturalizuje rozvaha EDF, aby tato restrukturalizace nabyla účinnosti dne 1. ledna 1997. Smlouva stanovila odměnu akcionářskému státu, která se skládala ze dvou částí: odměny z kapitálových dotací s úrokovou mírou ve výši 3 % a doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku s omezením souhrnu těchto částí na 6 % celkové částky kapitálových dotací, aniž by došlo k vyčíslení odhadu absolutní hodnoty stanovených částek. EDF se dále zavázala věnovat v období 1997–2000 částku [...] FRF na průmyslové investice v zahraničí, snížit svůj hrubý dluh na [...] FRF na konci roku 2000, tj. snížit jej o [...] FRF, aby postupovala k úplnému oddlužení v horizontu obnovy výrobního parku. Smlouva rovněž stanovila, že při případném překročení cílů, které by odpovídalo vzniku přebytku prostředků, musí být tento přebytek věnován „
  přednostně na dodatečné snížení sazeb
  “, a to před odměnou akcionářského státu nebo spoluúčastí zaměstnanců podniku (hlava III). |
| --- | --- |

—

restrukturalizace rozvahy EDF měla sledovat dvojí cíl, a to posílit čistý obchodní majetek podniku a stabilizovat finanční vztah mezi státem a podnikem na základech bližších obecnému právu; vláda se tak zavázala předložit parlamentu v roce 1997 legislativní opatření, kterým se restrukturalizuje rozvaha EDF, aby tato restrukturalizace nabyla účinnosti dne 1. ledna 1997. Smlouva stanovila odměnu akcionářskému státu, která se skládala ze dvou částí: odměny z kapitálových dotací s úrokovou mírou ve výši 3 % a doplňkové odměny odpovídající 40 % čistého účetního výsledku s omezením souhrnu těchto částí na 6 % celkové částky kapitálových dotací, aniž by došlo k vyčíslení odhadu absolutní hodnoty stanovených částek. EDF se dále zavázala věnovat v období 1997–2000 částku [...] FRF na průmyslové investice v zahraničí, snížit svůj hrubý dluh na [...] FRF na konci roku 2000, tj. snížit jej o [...] FRF, aby postupovala k úplnému oddlužení v horizontu obnovy výrobního parku. Smlouva rovněž stanovila, že při případném překročení cílů, které by odpovídalo vzniku přebytku prostředků, musí být tento přebytek věnován „
  přednostně na dodatečné snížení sazeb
  “, a to před odměnou akcionářského státu nebo spoluúčastí zaměstnanců podniku (hlava III).

přednostně na dodatečné snížení sazeb

| (96) | Dopis ministrů, kteří spolupodepsali podnikovou smlouvu, předsedovi EDF ze dne 22. dubna 1997 potvrzuje konsensuální a konečnou povahu referenčních hypotéz a finančních prognóz obsažených ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997, na nichž byla založena podniková smlouva na období 1997–2000. Dopis se výslovně odvolává na předchozí konzultace mezi EDF a veřejnými orgány při vypracování finančního scénáře. Přebírá cíl průměrného snížení sazeb EDF o [...] % během čtyř roků. |
| --- | --- |

(96)

Dopis ministrů, kteří spolupodepsali podnikovou smlouvu, předsedovi EDF ze dne 22. dubna 1997 potvrzuje konsensuální a konečnou povahu referenčních hypotéz a finančních prognóz obsažených ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997, na nichž byla založena podniková smlouva na období 1997–2000. Dopis se výslovně odvolává na předchozí konzultace mezi EDF a veřejnými orgány při vypracování finančního scénáře. Přebírá cíl průměrného snížení sazeb EDF o [...] % během čtyř roků.

| (97) | Dopis ze dne 22. dubna 1997 se zmiňuje o ustaveních novelizované vyhlášky ze dne 14. května 1956 a způsobech vyplácení odměny státu zahrnutých do hlavy III podnikové smlouvy. V souladu s těmito ustanoveními dopis upřesňuje, že „z referenčního scénáře vyplývá doplňková odměna ve výši 3,5 miliardy FRF“ za období 1997–2000 a že tyto podmínky umožňují, aby platby státu dosáhly v roce 1997 celkové výše 5,1 miliardy FRF, a to při zahrnutí pevné úrokové sazby a zálohy na daň z příjmu právnických osob. Tyto částky odpovídají částkám uvedeným ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997. Soulad částek doplňkové odměny vypočítané na základě výsledků podniku potvrzuje, že dohlížecí orgány přezkoumaly, potvrdily a zvolily všechny částky (příjmy, náklady, čistý výsledek atd.) použité v předběžném provozním účtu EDF na období 1997–2000. |
| --- | --- |

(97)

Dopis ze dne 22. dubna 1997 se zmiňuje o ustaveních novelizované vyhlášky ze dne 14. května 1956 a způsobech vyplácení odměny státu zahrnutých do hlavy III podnikové smlouvy. V souladu s těmito ustanoveními dopis upřesňuje, že „z referenčního scénáře vyplývá doplňková odměna ve výši 3,5 miliardy FRF“ za období 1997–2000 a že tyto podmínky umožňují, aby platby státu dosáhly v roce 1997 celkové výše 5,1 miliardy FRF, a to při zahrnutí pevné úrokové sazby a zálohy na daň z příjmu právnických osob. Tyto částky odpovídají částkám uvedeným ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997. Soulad částek doplňkové odměny vypočítané na základě výsledků podniku potvrzuje, že dohlížecí orgány přezkoumaly, potvrdily a zvolily všechny částky (příjmy, náklady, čistý výsledek atd.) použité v předběžném provozním účtu EDF na období 1997–2000.

z referenčního scénáře vyplývá doplňková odměna ve výši 3,5 miliardy FRF

| (98) | Dopis dohlížecích ministrů ze dne 22. dubna 1997 rovněž zdůrazňuje, že zásadní rovnováhy smlouvy zapadaly do daňového a účetního rámce restrukturalizace rozvahy EDF, která měla nabýt účinnosti dne 1. ledna 1997, s výhradou přijetí nutných legislativních opatření. V tomto ohledu dopis upřesňuje, že „podrobně rozvedené způsoby provedení této restrukturalizace jak v účetní, tak daňové oblasti budou předmětem dodatečných jednání mezi dohlížecími orgány a podnikem, a to na základě již přijatého schématu“. |
| --- | --- |

(98)

Dopis dohlížecích ministrů ze dne 22. dubna 1997 rovněž zdůrazňuje, že zásadní rovnováhy smlouvy zapadaly do daňového a účetního rámce restrukturalizace rozvahy EDF, která měla nabýt účinnosti dne 1. ledna 1997, s výhradou přijetí nutných legislativních opatření. V tomto ohledu dopis upřesňuje, že „podrobně rozvedené způsoby provedení této restrukturalizace jak v účetní, tak daňové oblasti budou předmětem dodatečných jednání mezi dohlížecími orgány a podnikem, a to na základě již přijatého schématu“.

podrobně rozvedené způsoby provedení této restrukturalizace jak v účetní, tak daňové oblasti budou předmětem dodatečných jednání mezi dohlížecími orgány a podnikem, a to na základě již přijatého schématu

| (99) | Krátce před tímto dopisem předložila vláda Národnímu shromáždění návrh zákona o různých opatřeních hospodářské a finanční povahy, který přijala rada ministrů dne 5. dubna 1997 a který v článku 45 stanovil přeřazení účetních rezerv EDF. Důvodová zpráva k tomuto návrhu vysvětlovala, že stanovené účetní úpravy umožní EDF, aby její rozvaha lépe odpovídala její skutečné hospodářské situaci, a to s mírou vlastního kapitálu přiměřené objemu její činnosti. K projednání návrhu zákona nedošlo kvůli rozpuštění Národního shromáždění dne 21. dubna 1997. |
| --- | --- |

(99)

Krátce před tímto dopisem předložila vláda Národnímu shromáždění návrh zákona o různých opatřeních hospodářské a finanční povahy, který přijala rada ministrů dne 5. dubna 1997 a který v článku 45 stanovil přeřazení účetních rezerv EDF. Důvodová zpráva k tomuto návrhu vysvětlovala, že stanovené účetní úpravy umožní EDF, aby její rozvaha lépe odpovídala její skutečné hospodářské situaci, a to s mírou vlastního kapitálu přiměřené objemu její činnosti. K projednání návrhu zákona nedošlo kvůli rozpuštění Národního shromáždění dne 21. dubna 1997.

| (100) | Po předložení parlamentu návrhu zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy, který byl později přijat jako zákon č. 97–1026, Národní shromáždění a Senát jmenovaly své zpravodaje. Zpráva č. 204 Národního shromáždění popisuje skutečnosti, které stály u nutnosti upřesnit formu vlastnictví součástí přenosové sítě elektrické energie EDF, kvůli níž údajně zastaraly používané účetní postupy kritizované Účetním dvorem v jeho Zvláštní zprávě o koncesích EDF č. 1993 ze dne 10. října 1994. Vysvětluje účetní změny, které budou nutné, a poskytuje vyčíslené odhady jejich důsledků pro různé položky rozvahy, a to:

  Tabulka 2


  Důsledky přeorganizování vlastního kapitálu EDF vyplývající z článku 4 zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy na účty roku 1996 (v miliardách FRF) | Konec roku 1996 | Důsledek článku 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vlastní kapitál | 24,2 | 79,8 |
| z toho (položky pasiv): | | |
| Kapitál | 2,6 | 2,6 |
| Kapitálové dotace | 36,6 | 50,7 |
| Odchylky přehodnocení | 2,1 | 6,2 |
| Regulatorní kapitálové rezervy | 0,15 | 0,15 |
| Převod do nového účetního roku (18) | 20,2 | 18,3 |
| Hospodářský výsledek po vyplacení odměny státu | 1,9 | 1,9 |
| Zdroj: Ministerstvo hospodářství a financí. |

(100)

Po předložení parlamentu návrhu zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy, který byl později přijat jako zákon č. 97–1026, Národní shromáždění a Senát jmenovaly své zpravodaje. Zpráva č. 204 Národního shromáždění popisuje skutečnosti, které stály u nutnosti upřesnit formu vlastnictví součástí přenosové sítě elektrické energie EDF, kvůli níž údajně zastaraly používané účetní postupy kritizované Účetním dvorem v jeho Zvláštní zprávě o koncesích EDF č. 1993 ze dne 10. října 1994. Vysvětluje účetní změny, které budou nutné, a poskytuje vyčíslené odhady jejich důsledků pro různé položky rozvahy, a to:

Tabulka 2

Tabulka 2

Důsledky přeorganizování vlastního kapitálu EDF vyplývající z článku 4 zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy na účty roku 1996 (v miliardách FRF)

Důsledky přeorganizování vlastního kapitálu EDF vyplývající z článku 4 zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy na účty roku 1996 (v miliardách FRF)

Konec roku 1996

Důsledek článku 4

Vlastní kapitál

24,2

79,8

z toho (položky pasiv):

Kapitál

2,6

2,6

Kapitálové dotace

36,6

50,7

Odchylky přehodnocení

2,1

6,2

Regulatorní kapitálové rezervy

0,15

0,15

Převod do nového účetního roku (18)

18

20,2

18,3

Hospodářský výsledek po vyplacení odměny státu

1,9

1,9

Zdroj: Ministerstvo hospodářství a financí.

Zdroj:

| (101) | Zpráva Národního shromáždění zdůrazňuje důsledky návrhu zákona v tom, že se srovnání s mírami zadlužení jiných evropských konkurentů (Rakousko, Velká Británie, Švédsko, Španělsko, Německo) stanou relevantnější: po restrukturalizaci rozvahy se poměr mezi čistým dluhem a vlastním kapitálem EDF sníží ze 480 % na 148 %. |
| --- | --- |

(101)

Zpráva Národního shromáždění zdůrazňuje důsledky návrhu zákona v tom, že se srovnání s mírami zadlužení jiných evropských konkurentů (Rakousko, Velká Británie, Švédsko, Španělsko, Německo) stanou relevantnější: po restrukturalizaci rozvahy se poměr mezi čistým dluhem a vlastním kapitálem EDF sníží ze 480 % na 148 %.

| (102) | Zpráva Národního shromáždění dále zdůrazňuje změny ve finančních vztazích mezi státem a EDF. Vysvětluje právní režim a odměnu z kapitálových dotací EDF, která se řídí vyhláškou č. 56-493 ze dne 14. května 1956 změněnou vyhláškou č. 86-1360 ze dne 30. prosince 1986. Tento režim stanovil odměnu s pevnou sazbou omezenou na 8 % a doplňkovou odměnu založenou na výsledku EDF po zdanění a úroku s pevnou sazbou. Platby, které EDF provedla v období 1991–1996 a uvedené ve zprávě, dosahovaly během tohoto období v průměru výše 3,41 miliardy FRF za rok; převedeno na poměr k vlastnímu kapitálu na konci roku 1996 přinášely tyto platby akcionářskému státu průměrnou běžnou návratnost ve výši 14,1 % (19); tyto platby jsou shrnuty v tabulce níže:

  Tabulka 3


  Finanční vztahy mezi státem a EDF (v milionech běžných FRF) | 1991 | 1992 | 1993 | 1994 | 1995 | 1996 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Úroky z kapitálových dotací (Rozvaha – položka 407) | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 | 1 816 |
| Doplňková odměna z kapitálových dotací (Rozvaha – položka 116) | 500 | 665 | 965 | 1 938 | 1 500 | 4 002 |
| Celkem | 2 316 | 2 481 | 2 781 | 3 754 | 3 316 | 5 818 |
| Zdroj: Zpráva Národního shromáždění s. 77, „Celkem“ = výpočty Komise. |

(102)

Zpráva Národního shromáždění dále zdůrazňuje změny ve finančních vztazích mezi státem a EDF. Vysvětluje právní režim a odměnu z kapitálových dotací EDF, která se řídí vyhláškou č. 56-493 ze dne 14. května 1956 změněnou vyhláškou č. 86-1360 ze dne 30. prosince 1986. Tento režim stanovil odměnu s pevnou sazbou omezenou na 8 % a doplňkovou odměnu založenou na výsledku EDF po zdanění a úroku s pevnou sazbou. Platby, které EDF provedla v období 1991–1996 a uvedené ve zprávě, dosahovaly během tohoto období v průměru výše 3,41 miliardy FRF za rok; převedeno na poměr k vlastnímu kapitálu na konci roku 1996 přinášely tyto platby akcionářskému státu průměrnou běžnou návratnost ve výši 14,1 % (19); tyto platby jsou shrnuty v tabulce níže:

19

Tabulka 3

Tabulka 3

Finanční vztahy mezi státem a EDF (v milionech běžných FRF)

Finanční vztahy mezi státem a EDF (v milionech běžných FRF)

1991

1992

1993

1994

1995

1996

Úroky z kapitálových dotací (Rozvaha – položka 407)

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

1 816

Doplňková odměna z kapitálových dotací (Rozvaha – položka 116)

500

665

965

1 938

1 500

4 002

Celkem

2 316

2 481

2 781

3 754

3 316

5 818

Zdroj: Zpráva Národního shromáždění s. 77, „Celkem“ = výpočty Komise.

Zdroj:

| (103) | Ohledně změn, se kterými se v rozvaze EDF počítalo, zpráva Národního shromáždění upřesňuje, že „kapitálové dotace představují základ pro úrok s pevnou sazbou, a jejich navýšení zavedené tímto článkem proto může znamenat vyšší zdanění EDF. Se změnou podmínek jejich odměňování se proto počítá ve smlouvě mezi státem a podnikem na období 1997–2000, která byla podepsána dne 8. dubna 1997. Aby se vyrovnaly důsledky základu, snižuje se pevná úroková míra na 3 %“. Zpráva dále uvádí, že EDF neplatila daň z příjmu právnických osob bez ohledu na zisky vykazované od roku 1990 a že využití rezerv spojených s koncesí hlavní přenosové sítě by umožnilo jednorázové vyrovnání nahromaděných ztrátových převodů do nového účetního a daňového období. Zpráva proto uvádí, že podle dohlížecího ministerstva by veřejnoprávní subjekt (EDF) měl v roce 1997 uhradit daň z příjmu právnických osob ve výši 3 miliard FRF a v roce 1998 ve výši 2,5 miliardy FRF. |
| --- | --- |

(103)

Ohledně změn, se kterými se v rozvaze EDF počítalo, zpráva Národního shromáždění upřesňuje, že „kapitálové dotace představují základ pro úrok s pevnou sazbou, a jejich navýšení zavedené tímto článkem proto může znamenat vyšší zdanění EDF. Se změnou podmínek jejich odměňování se proto počítá ve smlouvě mezi státem a podnikem na období 1997–2000, která byla podepsána dne 8. dubna 1997. Aby se vyrovnaly důsledky základu, snižuje se pevná úroková míra na 3 %“. Zpráva dále uvádí, že EDF neplatila daň z příjmu právnických osob bez ohledu na zisky vykazované od roku 1990 a že využití rezerv spojených s koncesí hlavní přenosové sítě by umožnilo jednorázové vyrovnání nahromaděných ztrátových převodů do nového účetního a daňového období. Zpráva proto uvádí, že podle dohlížecího ministerstva by veřejnoprávní subjekt (EDF) měl v roce 1997 uhradit daň z příjmu právnických osob ve výši 3 miliard FRF a v roce 1998 ve výši 2,5 miliardy FRF.

| (104) | Zpráva Národního shromáždění zmiňuje parlamentní pozměňovací návrh ke znění zákona, který byl předložen v komisi a zamítnut. Pozměňovací návrh chtěl upřesnit, že uvolněné účetní rezervy se musí změnit na vlastní kapitál účetním zápisem a neprojít účtem zisků a ztrát EDF, aby se tak neobjevil velmi výrazný zisk, který by se stát mohl pokusit částečně zdanit. Za tímto účelem počítal pozměňovací návrh s tím, že se do zákona zahrne účetní postup a upřesnění, že stát nemůže přistoupit k žádnému dodatečnému zdanění EDF u příležitosti převodu vlastnictví majetku hlavní přenosové sítě. Zpráva uvádí, že „zápis účetního postupu přeřazení rezerv do vlastního kapitálu do zákona byl zamítnut na žádost Státní rady, protože neměl legislativní povahu“; zpráva uvádí několik názorů poslanců, které zazněly v diskusi a podle nichž by stát měl mít možnost provést další zdanění EDF, podnik by měl uhradit daň ze zisku a že pravou otázkou je, „v jaké výši vláda EDF zdaní a jakým způsobem“. |
| --- | --- |

(104)

Zpráva Národního shromáždění zmiňuje parlamentní pozměňovací návrh ke znění zákona, který byl předložen v komisi a zamítnut. Pozměňovací návrh chtěl upřesnit, že uvolněné účetní rezervy se musí změnit na vlastní kapitál účetním zápisem a neprojít účtem zisků a ztrát EDF, aby se tak neobjevil velmi výrazný zisk, který by se stát mohl pokusit částečně zdanit. Za tímto účelem počítal pozměňovací návrh s tím, že se do zákona zahrne účetní postup a upřesnění, že stát nemůže přistoupit k žádnému dodatečnému zdanění EDF u příležitosti převodu vlastnictví majetku hlavní přenosové sítě. Zpráva uvádí, že „zápis účetního postupu přeřazení rezerv do vlastního kapitálu do zákona byl zamítnut na žádost Státní rady, protože neměl legislativní povahu“; zpráva uvádí několik názorů poslanců, které zazněly v diskusi a podle nichž by stát měl mít možnost provést další zdanění EDF, podnik by měl uhradit daň ze zisku a že pravou otázkou je, „v jaké výši vláda EDF zdaní a jakým způsobem“.

| (105) | Zpráva Senátu vypracovaná pro projednávání návrhu zákona ze své strany upřesňuje neoprávněnou povahu vytváření účetních rezerv na obnovu majetku hlavní přenosové sítě od roku 1987. Projev přednesený odpovědným ministrem před Senátem dne 2. října 1997 při předložení návrhu zákona zvýrazňuje z daňového hlediska „fiktivní“ povahu ztrát vykazovaných EDF a nehrazení daně z příjmu právnických osob, ke kterému tyto rezervy vedly. Ministr ve svém projevu ujistil Senát, že opatření nijak nezpochybňuje monopolní postavení EDF. Zpráva Senátu uvádí důsledky projednávaného článku na položky rozvahy EDF před a po přeřazení rezerv, a to podle vyčíslení, jež je podobné vyčíslení rozebíranému ve zprávě Národního shromáždění a uvedenému výše v tabulce 2. Zpráva upřesňuje, že pročištění rozvahy umožní snazší srovnání s rozvahami konkurentů EDF, což zvýší důvěryhodnost EDF ve finančních kruzích, která je o to důležitější, že náklady na nové projednání jejího zadlužení závisí zejména na poměru mezi čistým dluhem a vlastním kapitálem |
| --- | --- |

(105)

Zpráva Senátu vypracovaná pro projednávání návrhu zákona ze své strany upřesňuje neoprávněnou povahu vytváření účetních rezerv na obnovu majetku hlavní přenosové sítě od roku 1987. Projev přednesený odpovědným ministrem před Senátem dne 2. října 1997 při předložení návrhu zákona zvýrazňuje z daňového hlediska „fiktivní“ povahu ztrát vykazovaných EDF a nehrazení daně z příjmu právnických osob, ke kterému tyto rezervy vedly. Ministr ve svém projevu ujistil Senát, že opatření nijak nezpochybňuje monopolní postavení EDF. Zpráva Senátu uvádí důsledky projednávaného článku na položky rozvahy EDF před a po přeřazení rezerv, a to podle vyčíslení, jež je podobné vyčíslení rozebíranému ve zprávě Národního shromáždění a uvedenému výše v tabulce 2. Zpráva upřesňuje, že pročištění rozvahy umožní snazší srovnání s rozvahami konkurentů EDF, což zvýší důvěryhodnost EDF ve finančních kruzích, která je o to důležitější, že náklady na nové projednání jejího zadlužení závisí zejména na poměru mezi čistým dluhem a vlastním kapitálem

| (106) | Ohledně „vyjasnění“ finančních vztahů mezi EDF a státem zpráva Senátu upřesňuje, že „na oplátku za daňové příjmy, které veřejnoprávní subjekt bude nyní poskytovat státu, počítá podniková smlouva podepsaná dne 8. dubna 1997 na období 1997–2000 s mírným snížením plateb EDF státu“. Zpráva Senátu upřesňuje, že v důsledku pozitivního zaúčtování rezerv na obnovu ve výši 38,5 miliardy FRF, kterým se EDF stala platitelem daně z příjmu právnických osob, „došlo k omezení finančních vztahů mezi státem a EDF“. |
| --- | --- |

(106)

Ohledně „vyjasnění“ finančních vztahů mezi EDF a státem zpráva Senátu upřesňuje, že „na oplátku za daňové příjmy, které veřejnoprávní subjekt bude nyní poskytovat státu, počítá podniková smlouva podepsaná dne 8. dubna 1997 na období 1997–2000 s mírným snížením plateb EDF státu“. Zpráva Senátu upřesňuje, že v důsledku pozitivního zaúčtování rezerv na obnovu ve výši 38,5 miliardy FRF, kterým se EDF stala platitelem daně z příjmu právnických osob, „došlo k omezení finančních vztahů mezi státem a EDF“.

| (107) | Další dokumenty předložené Francií dále zahrnují průvodní dopis finančního ředitelství EDF ze dne 15. září 1997 zaslaný správním orgánům Senátu. Dopis EDF obsahuje ve své příloze tabulku s vyčíslením důsledků článku 4 návrhu zákona, dopady na rozvahu, kopii pokynů ze dne 27. července 1993 ohledně koncesí distribuce elektřiny a interní sdělení EDF ze dne 27. července 1996 o úvahách ohledně zahraničních zkušeností s odměňováním akcionářů v odvětví elektrické energie. Posledně zmíněný dokument vysvětluje hlavní zásady uplatňované na odměňování akcionáře, rozdíly a číselné údaje o výnosnosti v případě některých podniků odvětví: 60 až 80 % zisku ve Spojených státech, 40 % u National Power a Power Gen, 78 % u Union Fenosa a 30 % u Endesa, která poskytla v období 1991–1996 španělskému státu při zohlednění dividend a nárůstu kurzu akcií výnos ve výši 28 %. |
| --- | --- |

(107)

Další dokumenty předložené Francií dále zahrnují průvodní dopis finančního ředitelství EDF ze dne 15. září 1997 zaslaný správním orgánům Senátu. Dopis EDF obsahuje ve své příloze tabulku s vyčíslením důsledků článku 4 návrhu zákona, dopady na rozvahu, kopii pokynů ze dne 27. července 1993 ohledně koncesí distribuce elektřiny a interní sdělení EDF ze dne 27. července 1996 o úvahách ohledně zahraničních zkušeností s odměňováním akcionářů v odvětví elektrické energie. Posledně zmíněný dokument vysvětluje hlavní zásady uplatňované na odměňování akcionáře, rozdíly a číselné údaje o výnosnosti v případě některých podniků odvětví: 60 až 80 % zisku ve Spojených státech, 40 % u National Power a Power Gen, 78 % u Union Fenosa a 30 % u Endesa, která poskytla v období 1991–1996 španělskému státu při zohlednění dividend a nárůstu kurzu akcií výnos ve výši 28 %.

| (108) | Bez ohledu na další dva dokumenty, které EDF předala Senátu ve svém dopise ze dne 15. září 1997, zpráva Senátu neanalyzovala a nepřevzala zásady, vyčíslení a jejich uplatnění na odměňování akcionáře EDF, které byly uvedeny ve sdělení ze dne 27. července 1996. Zpráva Senátu, stejně jako zpráva Národního shromáždění, naopak upřesňuje, že ke stanovenému snížení odměny vyplácené EDF státu za kapitálové dotace provedené akcionářským státem došlo, „aby se zohlednil nárůst kapitálových dotací, který měl tento článek zavést“. |
| --- | --- |

(108)

Bez ohledu na další dva dokumenty, které EDF předala Senátu ve svém dopise ze dne 15. září 1997, zpráva Senátu neanalyzovala a nepřevzala zásady, vyčíslení a jejich uplatnění na odměňování akcionáře EDF, které byly uvedeny ve sdělení ze dne 27. července 1996. Zpráva Senátu, stejně jako zpráva Národního shromáždění, naopak upřesňuje, že ke stanovenému snížení odměny vyplácené EDF státu za kapitálové dotace provedené akcionářským státem došlo, „aby se zohlednil nárůst kapitálových dotací, který měl tento článek zavést“.

9.   POSOUZENÍ OPATŘENÍ: EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

POSOUZENÍ OPATŘENÍ: EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY

| (109) | Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. V další části je šetřeno použití těchto tří kumulativních podmínek na osvobození od daně, jež Francie poskytla společnosti EDF. |
| --- | --- |

(109)

Ustanovení čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že: „podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem, nestanoví-li Smlouvy jinak“. V další části je šetřeno použití těchto tří kumulativních podmínek na osvobození od daně, jež Francie poskytla společnosti EDF.

9.1.   SELEKTIVNÍ ZVÝHODNĚNÍ URČITÉHO PODNIKU

| (110) | Vzhledem k tomu, že zákon č. 97-1026 stanovil, že je EDF považována za vlastníka hlavní přenosové sítě, na niž jí byla přidělena koncese, je nutno ověřit, zda tento zákon neznamená převod vlastnictví hlavní přenosové sítě. |
| --- | --- |

(110)

Vzhledem k tomu, že zákon č. 97-1026 stanovil, že je EDF považována za vlastníka hlavní přenosové sítě, na niž jí byla přidělena koncese, je nutno ověřit, zda tento zákon neznamená převod vlastnictví hlavní přenosové sítě.

| (111) | Podle informací předaných francouzskými orgány lze EDF důvodně považovat za vlastníka hlavní přenosové sítě před vstupem v platnost uvedeného zákona. Tento závěr vychází z těchto skutečností: charakteristiky různých typů smluv o koncesích ve francouzském právu, zvláštní charakteristiky původní koncese EDF, která neobsahovala přesné ustanovení o zpětném převodu, postup nabývání dotčených aktiv, za která EDF musela uhradit poplatky, které se podobají náhradě za vyvlastnění, a podmínky financování údržby a rozvoje hlavní přenosové sítě na náklady EDF. „Vyjasnění“ ohledně vlastnictví hlavní přenosové sítě, které poskytuje zákon č. 97-1026, proto zřejmě nepředstavuje samo o sobě hospodářské zvýhodnění ve prospěch EDF. |
| --- | --- |

(111)

Podle informací předaných francouzskými orgány lze EDF důvodně považovat za vlastníka hlavní přenosové sítě před vstupem v platnost uvedeného zákona. Tento závěr vychází z těchto skutečností: charakteristiky různých typů smluv o koncesích ve francouzském právu, zvláštní charakteristiky původní koncese EDF, která neobsahovala přesné ustanovení o zpětném převodu, postup nabývání dotčených aktiv, za která EDF musela uhradit poplatky, které se podobají náhradě za vyvlastnění, a podmínky financování údržby a rozvoje hlavní přenosové sítě na náklady EDF. „Vyjasnění“ ohledně vlastnictví hlavní přenosové sítě, které poskytuje zákon č. 97-1026, proto zřejmě nepředstavuje samo o sobě hospodářské zvýhodnění ve prospěch EDF.

| (112) | Je proto nutno přezkoumat, zda zákon č. 97-1026 vyvodil všechny daňové důsledky tohoto vyjasnění, které přináší ohledně vlastnictví hlavní přenosové sítě, a pokud by tomu tak nebylo, zda nedošlo k hospodářskému zvýhodnění daňové povahy ve prospěch EDF. |
| --- | --- |

(112)

Je proto nutno přezkoumat, zda zákon č. 97-1026 vyvodil všechny daňové důsledky tohoto vyjasnění, které přináší ohledně vlastnictví hlavní přenosové sítě, a pokud by tomu tak nebylo, zda nedošlo k hospodářskému zvýhodnění daňové povahy ve prospěch EDF.

9.1.1.   Upuštění od výběru daně, kterou EDF měla zaplatit, představuje na první pohled selektivní zvýhodnění

Upuštění od výběru daně, kterou EDF měla zaplatit, představuje na první pohled selektivní zvýhodnění

| (113) | Během období 1987–1996 vytvořila EDF rezervy osvobozené od daně na obnovu hlavní přenosové sítě, jejichž nesrovnalost zdůraznil francouzský Účetní dvůr. Článkem 4 zákona č. 97-1026, kterým se EDF považovala za vlastníka hlavní přenosové sítě, se tyto rezervy staly bezpředmětné, a musely proto být přeřazeny do jiných položek rozvahy. |
| --- | --- |

(113)

Během období 1987–1996 vytvořila EDF rezervy osvobozené od daně na obnovu hlavní přenosové sítě, jejichž nesrovnalost zdůraznil francouzský Účetní dvůr. Článkem 4 zákona č. 97-1026, kterým se EDF považovala za vlastníka hlavní přenosové sítě, se tyto rezervy staly bezpředmětné, a musely proto být přeřazeny do jiných položek rozvahy.

| (114) | Dopis ministra hospodářství, který stanovil daňové důsledky restrukturalizace rozvahy EDF, ukazuje, že nepoužité rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě zdanily francouzské orgány daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, která platila v roce 1997. |
| --- | --- |

(114)

Dopis ministra hospodářství, který stanovil daňové důsledky restrukturalizace rozvahy EDF, ukazuje, že nepoužité rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě zdanily francouzské orgány daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, která platila v roce 1997.

| (115) | Část těchto rezerv ve výši 14,119 miliardy FRF, která odpovídá již provedeným pracím obnovy a která je rovněž nazývána nároky poskytovatele koncese, byla naopak přeřazena do kapitálu. Toto přeřazení rezerv nebylo zdaněno daní z příjmu právnických osob. Jak vyplývá ze sdělení Generálního ředitelství daní ze dne 9. dubna 2002 zaslané Komisi a uvedené v bodě odůvodnění 35, daňová správa uznává protiprávnost této transakce. |
| --- | --- |

(115)

Část těchto rezerv ve výši 14,119 miliardy FRF, která odpovídá již provedeným pracím obnovy a která je rovněž nazývána nároky poskytovatele koncese, byla naopak přeřazena do kapitálu. Toto přeřazení rezerv nebylo zdaněno daní z příjmu právnických osob. Jak vyplývá ze sdělení Generálního ředitelství daní ze dne 9. dubna 2002 zaslané Komisi a uvedené v bodě odůvodnění 35, daňová správa uznává protiprávnost této transakce.

| (116) | Podle stanoviska Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) je nutno účetní opravy zaúčtovat do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny. Na druhé straně, pokud byly nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF vytvořené s osvobozením od daně zdaněny v roce 1997 daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, neexistuje žádný objektivní důvod, aby nebyla druhá část rezerv vytvořených s osvobozením od daně zdaněna ve stejné sazbě. |
| --- | --- |

(116)

Podle stanoviska Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) je nutno účetní opravy zaúčtovat do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny. Na druhé straně, pokud byly nepoužité rezervy ve výši 38,5 miliardy FRF vytvořené s osvobozením od daně zdaněny v roce 1997 daní z příjmu právnických osob v sazbě 41,66 %, neexistuje žádný objektivní důvod, aby nebyla druhá část rezerv vytvořených s osvobozením od daně zdaněna ve stejné sazbě.

| (117) | Nároky poskytovatele koncese měly být zdaněny ve stejný okamžik a ve stejné sazbě jako ostatní účetní rezervy vytvořené s osvobozením od daně. Uvedené znamená, že nároky poskytovatele koncese ve výši 14,119 miliardy FRF měly být připočteny k nepoužitým rezervám ve výši 38,5 miliardy FRF, aby byly zdaněny v sazbě 41,66 % uplatněné na restrukturalizaci rozvahy EDF. EDF tím, že neuhradila celou daň z příjmu právnických osob, kterou měla uhradit při restrukturalizaci své rozvahy, ušetřila částku 5 882 849 762 FRF odpovídající dlužné dani. |
| --- | --- |

(117)

Nároky poskytovatele koncese měly být zdaněny ve stejný okamžik a ve stejné sazbě jako ostatní účetní rezervy vytvořené s osvobozením od daně. Uvedené znamená, že nároky poskytovatele koncese ve výši 14,119 miliardy FRF měly být připočteny k nepoužitým rezervám ve výši 38,5 miliardy FRF, aby byly zdaněny v sazbě 41,66 % uplatněné na restrukturalizaci rozvahy EDF. EDF tím, že neuhradila celou daň z příjmu právnických osob, kterou měla uhradit při restrukturalizaci své rozvahy, ušetřila částku 5 882 849 762 FRF odpovídající dlužné dani.

| (118) | Daňové opatření mělo v roce 1997 důsledky, které zvýhodnily EDF, protože osvobození do daně ve výši 5,88 miliardy FRF zahrnuté do částky 14,119 miliardy FRF bylo zapsáno do rozvahy EDF jako nároky poskytovatele koncese, které stát překvalifikoval při provedení zákona č. 97-1026 se zpětnou platností ke dni 1. ledna 1997. Daňové důsledky zákona jsou uvedeny v dopise ministra hospodářství s účinností ve stejný den 1. ledna 1997. |
| --- | --- |

(118)

Daňové opatření mělo v roce 1997 důsledky, které zvýhodnily EDF, protože osvobození do daně ve výši 5,88 miliardy FRF zahrnuté do částky 14,119 miliardy FRF bylo zapsáno do rozvahy EDF jako nároky poskytovatele koncese, které stát překvalifikoval při provedení zákona č. 97-1026 se zpětnou platností ke dni 1. ledna 1997. Daňové důsledky zákona jsou uvedeny v dopise ministra hospodářství s účinností ve stejný den 1. ledna 1997.

| (119) | Francouzské orgány tvrdí, že i v případě, kdy by nedošlo k dotacím na rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě, EDF by nebyla v období 1987–1996 schopna uhradit daň z příjmu právnických osob kvůli schodkovým daňovým převodům do nového daňového období. Toto tvrzení není relevantní. Daňové zvýhodnění se týká roku 1997 a netýká se předchozích roků. Kromě toho neoprávněné dotace na rezervy vyvolaly z části schodkové daňové převody. Schodkové daňové převody údajně od roku 1987 do roku 1996 postupně zmizely, takže v roce 1997 výše daně, kterou by EDF měla zaplatit, značně přesahovala částku, kterou skutečně zaplatila, a to i bez zohlednění neuhrazení daně za přeřazení nároků poskytovatele koncese. |
| --- | --- |

(119)

Francouzské orgány tvrdí, že i v případě, kdy by nedošlo k dotacím na rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě, EDF by nebyla v období 1987–1996 schopna uhradit daň z příjmu právnických osob kvůli schodkovým daňovým převodům do nového daňového období. Toto tvrzení není relevantní. Daňové zvýhodnění se týká roku 1997 a netýká se předchozích roků. Kromě toho neoprávněné dotace na rezervy vyvolaly z části schodkové daňové převody. Schodkové daňové převody údajně od roku 1987 do roku 1996 postupně zmizely, takže v roce 1997 výše daně, kterou by EDF měla zaplatit, značně přesahovala částku, kterou skutečně zaplatila, a to i bez zohlednění neuhrazení daně za přeřazení nároků poskytovatele koncese.

| (120) | Francouzské orgány se rovněž domnívají, že i v případě, kdy by se vytvoření rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě projevilo jako zvýhodnění, mělo by být toto zvýhodnění považováno za odstraněné zvýšením daně z příjmu právnických osob zaplacené v roce 1997. Avšak jak uvádějí samy francouzské orgány ve svém sdělení ze dne 9. dubna 2002, které je převzato v bodě odůvodnění 35, pokud nevyužité rezervy na obnovu byly zdaněny obvyklým způsobem, byly nároky poskytovatele koncese přeřazeny do kapitálových dotací, aniž by byly zdaněny daní z příjmu právnických osob. Daň zaplacená EDF v roce 1997 je tedy nižší než daň, kterou by měla běžně uhradit. |
| --- | --- |

(120)

Francouzské orgány se rovněž domnívají, že i v případě, kdy by se vytvoření rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě projevilo jako zvýhodnění, mělo by být toto zvýhodnění považováno za odstraněné zvýšením daně z příjmu právnických osob zaplacené v roce 1997. Avšak jak uvádějí samy francouzské orgány ve svém sdělení ze dne 9. dubna 2002, které je převzato v bodě odůvodnění 35, pokud nevyužité rezervy na obnovu byly zdaněny obvyklým způsobem, byly nároky poskytovatele koncese přeřazeny do kapitálových dotací, aniž by byly zdaněny daní z příjmu právnických osob. Daň zaplacená EDF v roce 1997 je tedy nižší než daň, kterou by měla běžně uhradit.

| (121) | Francouzské orgány rovněž tvrdí, že za období 1987–1996 zaplatila EDF státu celkově částku přesahující daň z příjmu právnických osob, již by hradila obchodní společnost, která by nevytvářela rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě a která by vyplácela svému akcionáři dividendu ve výši 37,5 % čistého hospodářského výsledku po zdanění. Kromě toho by se na restrukturalizaci rozvahy EDF měla uplatnit sazba daně z příjmu právnických osob platná v roce 1996 a nikoliv sazba platná v roce 1997. |
| --- | --- |

(121)

Francouzské orgány rovněž tvrdí, že za období 1987–1996 zaplatila EDF státu celkově částku přesahující daň z příjmu právnických osob, již by hradila obchodní společnost, která by nevytvářela rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě a která by vyplácela svému akcionáři dividendu ve výši 37,5 % čistého hospodářského výsledku po zdanění. Kromě toho by se na restrukturalizaci rozvahy EDF měla uplatnit sazba daně z příjmu právnických osob platná v roce 1996 a nikoliv sazba platná v roce 1997.

| (122) | Na jedné straně, a jak je uvedeno v bodech odůvodnění 32 a 116, Národní účetní rada soudí, že se účetní chyby musí opravovat v účetním období, během kterého byly zjištěny. Vzhledem k tomu, že se rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě staly bezpředmětné následkem zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997, měly být přeřazeny právě v průběhu účetního období 1997, a proto zdaněny sazbou daně z příjmu právnických osob, která platila během tohoto období. Na druhé straně samy francouzské orgány použily na část zdaněných rezerv sazbu daně z příjmu právnických osob platnou v roce 1997, jak je připomenuto v bodě odůvodnění 34. |
| --- | --- |

(122)

Na jedné straně, a jak je uvedeno v bodech odůvodnění 32 a 116, Národní účetní rada soudí, že se účetní chyby musí opravovat v účetním období, během kterého byly zjištěny. Vzhledem k tomu, že se rezervy na obnovu hlavní přenosové sítě staly bezpředmětné následkem zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997, měly být přeřazeny právě v průběhu účetního období 1997, a proto zdaněny sazbou daně z příjmu právnických osob, která platila během tohoto období. Na druhé straně samy francouzské orgány použily na část zdaněných rezerv sazbu daně z příjmu právnických osob platnou v roce 1997, jak je připomenuto v bodě odůvodnění 34.

| (123) | Neuhrazení daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 FRF společností EDF v roce 1997 představuje hospodářské zvýhodnění tohoto podniku. EDF mohla použít tuto částku k posílení vlastního kapitálu, aniž by se musela obrátit na vnější finanční zdroje. Pokud by byla daň skutečně zaplacena a navýšení vlastního kapitálu bylo financováno provozními výsledky podniku, musel by podnik snížit své náklady, zvýšit své příjmy nebo upustit od investičních výdajů. Protože EDF disponovala částkami, které by bývala měla zaplatit francouzskému státu v podobě daně z příjmu právnických osob, byla příjemcem opatření, které platilo pouze pro ni a které ji upřednostnilo ve srovnání s francouzskými podniky v podobné situaci, které musely uhradit daň z příjmu právnických osob u přeřazení neoprávněných rezerv podle článku 38-2 Obecného daňové zákoníku, který platil v roce 1997, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění 35. |
| --- | --- |

(123)

Neuhrazení daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 FRF společností EDF v roce 1997 představuje hospodářské zvýhodnění tohoto podniku. EDF mohla použít tuto částku k posílení vlastního kapitálu, aniž by se musela obrátit na vnější finanční zdroje. Pokud by byla daň skutečně zaplacena a navýšení vlastního kapitálu bylo financováno provozními výsledky podniku, musel by podnik snížit své náklady, zvýšit své příjmy nebo upustit od investičních výdajů. Protože EDF disponovala částkami, které by bývala měla zaplatit francouzskému státu v podobě daně z příjmu právnických osob, byla příjemcem opatření, které platilo pouze pro ni a které ji upřednostnilo ve srovnání s francouzskými podniky v podobné situaci, které musely uhradit daň z příjmu právnických osob u přeřazení neoprávněných rezerv podle článku 38-2 Obecného daňové zákoníku, který platil v roce 1997, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění 35.

| (124) | Francie se nicméně ve svých připomínkách ze dne 11. prosince 2002 odvolávala na uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. Jak připomínají soudní orgány Unie, a to zejména ve svých rozsudcích zmíněných v bodech odůvodnění 7 a 8, v tomto konkrétním případě by dodatečná kapitálová dotace ve prospěch EDF, jež by odpovídala dlužné dani, nezvýhodnila podnik, který je jejím příjemcem, tím, že by mu poskytla hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pouze za podmínky, že by se prokázalo, že z hlediska kritéria obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství by hypotetický soukromý investor investoval do EDF stejnou částku za podobné situace a podobných podmínek. |
| --- | --- |

(124)

Francie se nicméně ve svých připomínkách ze dne 11. prosince 2002 odvolávala na uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. Jak připomínají soudní orgány Unie, a to zejména ve svých rozsudcích zmíněných v bodech odůvodnění 7 a 8, v tomto konkrétním případě by dodatečná kapitálová dotace ve prospěch EDF, jež by odpovídala dlužné dani, nezvýhodnila podnik, který je jejím příjemcem, tím, že by mu poskytla hospodářskou výhodu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU, pouze za podmínky, že by se prokázalo, že z hlediska kritéria obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství by hypotetický soukromý investor investoval do EDF stejnou částku za podobné situace a podobných podmínek.

| (125) | Soudní dvůr v bodě 99 svého výše uvedeného rozsudku ze dne 5. června 2012 upřesnil, že Tribunál v napadeném rozsudku nepředjímal v tomto konkrétním případě ani použitelnost kritéria obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, ani výsledek případného uplatnění tohoto kritéria. Je proto nutno postupně přezkoumat použitelnost a uplatnění tohoto kritéria na skutečnosti tohoto konkrétního případu, a to při zohlednění zejména kritérií uvedených Soudním dvorem. |
| --- | --- |

(125)

Soudní dvůr v bodě 99 svého výše uvedeného rozsudku ze dne 5. června 2012 upřesnil, že Tribunál v napadeném rozsudku nepředjímal v tomto konkrétním případě ani použitelnost kritéria obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, ani výsledek případného uplatnění tohoto kritéria. Je proto nutno postupně přezkoumat použitelnost a uplatnění tohoto kritéria na skutečnosti tohoto konkrétního případu, a to při zohlednění zejména kritérií uvedených Soudním dvorem.

9.1.2.   Použitelnost zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství

Použitelnost zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství

| (126) | Pro stanovení případné použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství je nutno v rámci celkového posouzení zjistit, zda osvobození od daně poskytla Francouzská republika jako akcionář nebo jako veřejná moc. Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 5. června 2012 upřesňuje několik skutečností, které je nutno zohlednit v tomto celkovém posouzení. Tyto skutečnosti, které jsou přezkoumány vzhledem k okolnostem tohoto konkrétního případu níže, jsou tyto:






  — | členský stát má v případě pochybností povinnost jednoznačně a na základě objektivních a ověřitelných skutečností prokázat, že prováděné opatření vydal v postavení akcionáře (20); z těchto důkazů musí jednoznačně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal před nebo současně s poskytnutím hospodářské výhody rozhodnutí uskutečnit prostřednictvím skutečně provedeného opatření investici v ovládaném veřejném podniku (21); |
| --- | --- | --- |

(126)

Pro stanovení případné použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství je nutno v rámci celkového posouzení zjistit, zda osvobození od daně poskytla Francouzská republika jako akcionář nebo jako veřejná moc. Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 5. června 2012 upřesňuje několik skutečností, které je nutno zohlednit v tomto celkovém posouzení. Tyto skutečnosti, které jsou přezkoumány vzhledem k okolnostem tohoto konkrétního případu níže, jsou tyto:

—

členský stát má v případě pochybností povinnost jednoznačně a na základě objektivních a ověřitelných skutečností prokázat, že prováděné opatření vydal v postavení akcionáře (20); z těchto důkazů musí jednoznačně vyplývat, že dotyčný členský stát přijal před nebo současně s poskytnutím hospodářské výhody rozhodnutí uskutečnit prostřednictvím skutečně provedeného opatření investici v ovládaném veřejném podniku (21);

20

21

| — | v tomto ohledu lze zejména vyžadovat důkazy, z nichž je patrné, že toto rozhodnutí vychází z hospodářských hodnocení srovnatelných s těmi, které by za okolností daného případu provedl pro účely určení budoucí návratnosti uvedené investice obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství v postavení co nejpodobnějším postavení uvedeného členského státu předtím, než takovou investici uskuteční (22); Komise může odmítnout zkoumat důkazy, pokud časově spadají do období po přijetí rozhodnutí o uskutečnění předmětné investice (23); |
| --- | --- |

—

v tomto ohledu lze zejména vyžadovat důkazy, z nichž je patrné, že toto rozhodnutí vychází z hospodářských hodnocení srovnatelných s těmi, které by za okolností daného případu provedl pro účely určení budoucí návratnosti uvedené investice obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství v postavení co nejpodobnějším postavení uvedeného členského státu předtím, než takovou investici uskuteční (22); Komise může odmítnout zkoumat důkazy, pokud časově spadají do období po přijetí rozhodnutí o uskutečnění předmětné investice (23);

22

23

| — | v tomto ohledu mohou být relevantní povaha a cíl tohoto opatření, kontext, v němž bylo vydáno, jakož i cíl a pravidla, kterými se uvedené opatření řídí (24); |
| --- | --- |

—

v tomto ohledu mohou být relevantní povaha a cíl tohoto opatření, kontext, v němž bylo vydáno, jakož i cíl a pravidla, kterými se uvedené opatření řídí (24);

24

| — | uplatnění kritéria soukromého investora musí tedy v daném případě umožnit určit, zda by soukromý akcionář za podobných podmínek vložil částku ve výši splatné daně do podniku nacházejícího se ve srovnatelné situaci jako EDF (25). |
| --- | --- |

—

uplatnění kritéria soukromého investora musí tedy v daném případě umožnit určit, zda by soukromý akcionář za podobných podmínek vložil částku ve výši splatné daně do podniku nacházejícího se ve srovnatelné situaci jako EDF (25).

25

| (127) | Ve svých připomínkách ze dne 11. prosince 2002 zmíněných v bodě odůvodnění 42 francouzské orgány tvrdily, že bylo údajně považováno za účinnější a neutrální pro EDF převést nároky poskytovatele koncese přímo do vlastních prostředků v jejich celkové výši bez uhrazení daně z příjmu právnických osob. Přesto žádný z dokumentů z doby údajného rozhodnutí nevybírat daň nebo před ním, které Francie nebo EDF předložily na podporu svých připomínek k rozhodnutí o rozšíření řízení, nezmiňuje přímo nebo nepřímo údajné rozhodnutí o investici, jeho důsledky, výhody či nevýhody, nebo podobné rozhodnutí navýšit částku kapitálových dotací prostřednictvím nevybrání daně. Dokumenty předané francouzskými orgány a zmíněné v bodech odůvodnění 97 až 108 nezmiňují, a tím spíše neanalyzují výhody a nevýhody pro stát, rozhodnutí nevybrat daň z příjmu právnických osob u části rezerv na nároky poskytovatele koncese, které byly podle zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 přeřazeny do kapitálu EDF. |
| --- | --- |

(127)

Ve svých připomínkách ze dne 11. prosince 2002 zmíněných v bodě odůvodnění 42 francouzské orgány tvrdily, že bylo údajně považováno za účinnější a neutrální pro EDF převést nároky poskytovatele koncese přímo do vlastních prostředků v jejich celkové výši bez uhrazení daně z příjmu právnických osob. Přesto žádný z dokumentů z doby údajného rozhodnutí nevybírat daň nebo před ním, které Francie nebo EDF předložily na podporu svých připomínek k rozhodnutí o rozšíření řízení, nezmiňuje přímo nebo nepřímo údajné rozhodnutí o investici, jeho důsledky, výhody či nevýhody, nebo podobné rozhodnutí navýšit částku kapitálových dotací prostřednictvím nevybrání daně. Dokumenty předané francouzskými orgány a zmíněné v bodech odůvodnění 97 až 108 nezmiňují, a tím spíše neanalyzují výhody a nevýhody pro stát, rozhodnutí nevybrat daň z příjmu právnických osob u části rezerv na nároky poskytovatele koncese, které byly podle zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 přeřazeny do kapitálu EDF.

| (128) | Francie má v případě pochybností o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, tedy pochybností typu, které vyjádřila Komise, povinnost jednoznačně a na základě objektivních a ověřitelných skutečností prokázat, že prováděné opatření vydala v postavení akcionáře. Avšak vzhledem k předloženým podkladům se ukazuje, že rozhodnutí o provedení investice zřeknutím se vybrání daně, kterou měla EDF v zásadě zaplatit, musí být považováno za rozhodnutí přijaté neformálně, bez odůvodněného právního aktu, který umožňuje poznat a ověřit přesný obsah tohoto rozhodnutí, důvody a právní základ, na kterých je založeno, a příslušný orgán, který ho přijal a ve který den. Vzhledem k důkazům zdůrazněným Soudním dvorem pro ověření použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, tj. zejména nutnost dostupných objektivních a ověřitelných skutečností, skutečně provedené opatření nebo předběžná hospodářská hodnocení, musí být neexistence referencí nebo věcných důkazů považována za první náznak nepoužitelnosti této zásady. |
| --- | --- |

(128)

Francie má v případě pochybností o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, tedy pochybností typu, které vyjádřila Komise, povinnost jednoznačně a na základě objektivních a ověřitelných skutečností prokázat, že prováděné opatření vydala v postavení akcionáře. Avšak vzhledem k předloženým podkladům se ukazuje, že rozhodnutí o provedení investice zřeknutím se vybrání daně, kterou měla EDF v zásadě zaplatit, musí být považováno za rozhodnutí přijaté neformálně, bez odůvodněného právního aktu, který umožňuje poznat a ověřit přesný obsah tohoto rozhodnutí, důvody a právní základ, na kterých je založeno, a příslušný orgán, který ho přijal a ve který den. Vzhledem k důkazům zdůrazněným Soudním dvorem pro ověření použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, tj. zejména nutnost dostupných objektivních a ověřitelných skutečností, skutečně provedené opatření nebo předběžná hospodářská hodnocení, musí být neexistence referencí nebo věcných důkazů považována za první náznak nepoužitelnosti této zásady.

| (129) | Bez dokumentů, ze kterých by šlo zpětně prověřit tvrzené rozhodnutí, je nutno popsat případné investiční opatření, které by provedl francouzský stát. V tomto konkrétním případě Soudní dvůr usoudil, že zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí umožnit, aby se zjistilo, zda by soukromý akcionář vložil za podobných podmínek částku 5,88 miliardy FRF do podniku, který by se nacházel v situaci srovnatelné s EDF. Investice provedená Francií by znamenala zřeknout se vybrání této částky s výhledem na získání zisku, který přesáhne původně použité prostředky. Analýzu je proto nutno provést vzhledem k výši dlužné daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(129)

Bez dokumentů, ze kterých by šlo zpětně prověřit tvrzené rozhodnutí, je nutno popsat případné investiční opatření, které by provedl francouzský stát. V tomto konkrétním případě Soudní dvůr usoudil, že zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí umožnit, aby se zjistilo, zda by soukromý akcionář vložil za podobných podmínek částku 5,88 miliardy FRF do podniku, který by se nacházel v situaci srovnatelné s EDF. Investice provedená Francií by znamenala zřeknout se vybrání této částky s výhledem na získání zisku, který přesáhne původně použité prostředky. Analýzu je proto nutno provést vzhledem k výši dlužné daně z příjmu právnických osob.

| (130) | V tomto ohledu představuje neexistence studií, referencí nebo specifických analýz návratnosti investice ve výši osvobození od daně potíž pro oddělení důsledků tvrzené investice z informací předaných Francií nebo EDF. Tuto potíž lze překonat, pokud se pro potřeby analýzy u většiny faktorů důležitých pro ověření použitelnosti a uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství usoudí, že navýšení vkladu do kapitálu EDF odpovídající výši nevybrané daně bylo spojeno s právy společnými všem dotacím. Pokud tak za dotace byla poskytována odměna v určité sazbě, tato sazba musela být, a ve skutečnosti také byla, uplatněna na částku nevybrané daně. Pokud se naopak použije okrajový nebo inkrementální důsledek, informace předané Francií nebo EDF neumožňují na první pohled nastínit důsledek navýšení částky dotací úměrně výši nevybrané daně. |
| --- | --- |

(130)

V tomto ohledu představuje neexistence studií, referencí nebo specifických analýz návratnosti investice ve výši osvobození od daně potíž pro oddělení důsledků tvrzené investice z informací předaných Francií nebo EDF. Tuto potíž lze překonat, pokud se pro potřeby analýzy u většiny faktorů důležitých pro ověření použitelnosti a uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství usoudí, že navýšení vkladu do kapitálu EDF odpovídající výši nevybrané daně bylo spojeno s právy společnými všem dotacím. Pokud tak za dotace byla poskytována odměna v určité sazbě, tato sazba musela být, a ve skutečnosti také byla, uplatněna na částku nevybrané daně. Pokud se naopak použije okrajový nebo inkrementální důsledek, informace předané Francií nebo EDF neumožňují na první pohled nastínit důsledek navýšení částky dotací úměrně výši nevybrané daně.

| (131) | Důsledkem nevybrání daně bylo navýšení dotace do kapitálu EDF, a tedy navýšení vlastních prostředků EDF, o dodatečnou částku 5,88 miliardy FRF v celkové částce 14,119 miliardy FRF přeřazených rezerv. Tyto rezervy, které neodpovídaly předběžnému vkladu disponibilní likvidity akcionářským státem, byly přeřazeny do kapitálových dotací a přešly do odpovídající položky rozvahy EDF mezi další typy vlastního kapitálu (kapitál, dotace atd. – viz tabulka 2). Podle dokumentů zkoumaných v oné době (bod odůvodnění 100, tabulka 2) by bez osvobození od daně vlastní prostředky EDF, které měly dosáhnout v roce 1997 výše 79,8 miliardy FRF, dosáhly výše 72,1 miliardy FRF. Dotace státu do kapitálu EDF by dosáhly místo 50,7 miliardy FRF částky 44,8 miliardy FRF. |
| --- | --- |

(131)

Důsledkem nevybrání daně bylo navýšení dotace do kapitálu EDF, a tedy navýšení vlastních prostředků EDF, o dodatečnou částku 5,88 miliardy FRF v celkové částce 14,119 miliardy FRF přeřazených rezerv. Tyto rezervy, které neodpovídaly předběžnému vkladu disponibilní likvidity akcionářským státem, byly přeřazeny do kapitálových dotací a přešly do odpovídající položky rozvahy EDF mezi další typy vlastního kapitálu (kapitál, dotace atd. – viz tabulka 2). Podle dokumentů zkoumaných v oné době (bod odůvodnění 100, tabulka 2) by bez osvobození od daně vlastní prostředky EDF, které měly dosáhnout v roce 1997 výše 79,8 miliardy FRF, dosáhly výše 72,1 miliardy FRF. Dotace státu do kapitálu EDF by dosáhly místo 50,7 miliardy FRF částky 44,8 miliardy FRF.

Údajné investiční rozhodnutí: prvky analýzy

Údajné investiční rozhodnutí: prvky analýzy

| (132) | Za prvé, jak zdůrazňují francouzské orgány, došlo osvobozením od daně nebo jejím nevybráním k navýšení absolutní hodnoty odměny státu, protože zahrnutí částky neuhrazené daně zvýšilo základ dotací a protože se za tyto dotace vyplácela odměna v pevné sazbě (3 %) (bod odůvodnění 83). Navýšení dotace do kapitálu, které odpovídalo daňovému osvobození, se přesto neprojevilo relativním nárůstem odměny státu. V tomto ohledu je nesporné, že od vydání vyhlášky č. 56-1360 ze dne 30. prosince 1956 se počítá s odměnou za dotace, které stát vloží do kapitálu EDF (body odůvodnění 18 a 103). Podnikové smlouvy, které předcházely a následovaly smlouvě platné pro období 1997–2000, tak stanovily odměny, jež byly mimochodem odlišné, jak je ukázáno v bodech odůvodnění 93 a 102. Zásada odměny existovala před údajným rozhodnutím a byla zachována i po jeho přijetí. |
| --- | --- |

(132)

Za prvé, jak zdůrazňují francouzské orgány, došlo osvobozením od daně nebo jejím nevybráním k navýšení absolutní hodnoty odměny státu, protože zahrnutí částky neuhrazené daně zvýšilo základ dotací a protože se za tyto dotace vyplácela odměna v pevné sazbě (3 %) (bod odůvodnění 83). Navýšení dotace do kapitálu, které odpovídalo daňovému osvobození, se přesto neprojevilo relativním nárůstem odměny státu. V tomto ohledu je nesporné, že od vydání vyhlášky č. 56-1360 ze dne 30. prosince 1956 se počítá s odměnou za dotace, které stát vloží do kapitálu EDF (body odůvodnění 18 a 103). Podnikové smlouvy, které předcházely a následovaly smlouvě platné pro období 1997–2000, tak stanovily odměny, jež byly mimochodem odlišné, jak je ukázáno v bodech odůvodnění 93 a 102. Zásada odměny existovala před údajným rozhodnutím a byla zachována i po jeho přijetí.

| (133) | Přezkum skutečností kromě toho ukazuje, že předmětné osvobození od daně mohlo mít za následek snížení odměny státu za investici. Zpráva vypracovaná Národním shromážděním v září roku 1997 jednoznačně ukazuje, že navýšení celkové částky dotace způsobilo snížení odměny za ni, aby se „nezvýšilo daňové zatížení EDF“ (bod odůvodnění 103). Zpráva Senátu potvrzuje toto snížení, které si veřejné orgány přály (bod odůvodnění 108). |
| --- | --- |

(133)

Přezkum skutečností kromě toho ukazuje, že předmětné osvobození od daně mohlo mít za následek snížení odměny státu za investici. Zpráva vypracovaná Národním shromážděním v září roku 1997 jednoznačně ukazuje, že navýšení celkové částky dotace způsobilo snížení odměny za ni, aby se „nezvýšilo daňové zatížení EDF“ (bod odůvodnění 103). Zpráva Senátu potvrzuje toto snížení, které si veřejné orgány přály (bod odůvodnění 108).

nezvýšilo daňové zatížení EDF

| (134) | V období 1991–1996 odměňovala EDF stát lépe při nižším základu kapitálových dotací ve srovnání s tím, s čím se počítalo na období 1997–2000 při vyšším základu. Průměrná roční odměna v absolutní hodnotě 3,41 miliardy FRF za období 1991–1996, kdy výše dotací dosáhla částky 36,6 miliardy FRF, byla podstatně vyšší než odměna ve výši 2,35 miliardy FRF, s níž se počítalo při základu rozšířeném na 50,7 miliardy FRF během období 1997–2000 (body odůvodnění 92 a 102 až 103, tabulka 3). Z uvedeného vyplývá, že běžný mezní zisk z navýšení částky kapitálové dotace ve výši 5,88 miliardy FRF, který akcionářský stát očekával za období 1997–2000, mohl být analyzován ve srovnání s obdobím 1991–1996 jako negativní. |
| --- | --- |

(134)

V období 1991–1996 odměňovala EDF stát lépe při nižším základu kapitálových dotací ve srovnání s tím, s čím se počítalo na období 1997–2000 při vyšším základu. Průměrná roční odměna v absolutní hodnotě 3,41 miliardy FRF za období 1991–1996, kdy výše dotací dosáhla částky 36,6 miliardy FRF, byla podstatně vyšší než odměna ve výši 2,35 miliardy FRF, s níž se počítalo při základu rozšířeném na 50,7 miliardy FRF během období 1997–2000 (body odůvodnění 92 a 102 až 103, tabulka 3). Z uvedeného vyplývá, že běžný mezní zisk z navýšení částky kapitálové dotace ve výši 5,88 miliardy FRF, který akcionářský stát očekával za období 1997–2000, mohl být analyzován ve srovnání s obdobím 1991–1996 jako negativní.

| (135) | Francouzské orgány totiž učinily vše pro to, aby absolutní a relativní odměna vyplácená francouzskému státu za kapitálovou dotaci byla v absolutní a relativní hodnotě o to nižší, oč se rozšiřoval základ dotace, jak jednoznačně dokládají zprávy vypracované Národním shromážděním a Senátem. Z uvedeného vyplývá, že kvůli navýšení celkové částky dotace, za kterou byla menší odměna než za dotaci před přijetím zákona č. 97-1026, se rozhodnutí poskytnout osvobození od daně nejeví nutně jako investice. |
| --- | --- |

(135)

Francouzské orgány totiž učinily vše pro to, aby absolutní a relativní odměna vyplácená francouzskému státu za kapitálovou dotaci byla v absolutní a relativní hodnotě o to nižší, oč se rozšiřoval základ dotace, jak jednoznačně dokládají zprávy vypracované Národním shromážděním a Senátem. Z uvedeného vyplývá, že kvůli navýšení celkové částky dotace, za kterou byla menší odměna než za dotaci před přijetím zákona č. 97-1026, se rozhodnutí poskytnout osvobození od daně nejeví nutně jako investice.

| (136) | Za druhé, způsob, jakým se uvažovalo o odměně za navýšení kapitálových dotací a stanovila se její výše, neodpovídá způsobu, který by mohl zvolit obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(136)

Za druhé, způsob, jakým se uvažovalo o odměně za navýšení kapitálových dotací a stanovila se její výše, neodpovídá způsobu, který by mohl zvolit obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství.

| (137) | Jak ukazují odkazy jak v dopisech dohlížecích ministrů, tak v parlamentních zprávách zmíněných v bodech odůvodnění 97, 103 a 106, při přezkumu odměny francouzského státu po restrukturalizaci rozvahy EDF v roce 1997 zohlednily francouzské orgány jak odměnu za kapitálové dotace příslušící akcionářskému státu v přesném slova smyslu, tak očekávanou výši daně, již bude stát vybírat počínaje rokem 1997 po několika rocích negativních daňových převodů a která přísluší státu, který vystupuje při výběru daní jako veřejná moc. Jak je ukázáno v bodě odůvodnění 93, také odměna za dotace byla odchylkou od obecného práva odečitatelná z daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(137)

Jak ukazují odkazy jak v dopisech dohlížecích ministrů, tak v parlamentních zprávách zmíněných v bodech odůvodnění 97, 103 a 106, při přezkumu odměny francouzského státu po restrukturalizaci rozvahy EDF v roce 1997 zohlednily francouzské orgány jak odměnu za kapitálové dotace příslušící akcionářskému státu v přesném slova smyslu, tak očekávanou výši daně, již bude stát vybírat počínaje rokem 1997 po několika rocích negativních daňových převodů a která přísluší státu, který vystupuje při výběru daní jako veřejná moc. Jak je ukázáno v bodě odůvodnění 93, také odměna za dotace byla odchylkou od obecného práva odečitatelná z daně z příjmu právnických osob.

| (138) | Pojetí projednané a schválené francouzskými orgány v roce 1997 tak spočívalo v globálním odvodu od EDF, v němž se spojila daň s odměnou akcionáře. V podkladech předaných francouzskými orgány se prolíná částka celkové daně vybrané od EDF, bez ohledu na sporné osvobození, které spadá do daňových pravomocí, s odměnou vyplácenou státu jako akcionáři. Francouzské orgány přesto tvrdí, že tyto podklady dokazují existenci investičního rozhodnutí. Toto trvalé zohledňování úhrady daní, které EDF dlužila státu jako jejich výběrčímu, a to včetně novým vyměřením a očištěním daně nevybrané před přijetím zákona č. 97-1026, za účelem posouzení a stanovení odměny akcionářskému státu naopak naznačuje, že sporné osvobození od daně bylo poskytnuto státem jednajícím jako veřejná moc a nikoli jako investor. |
| --- | --- |

(138)

Pojetí projednané a schválené francouzskými orgány v roce 1997 tak spočívalo v globálním odvodu od EDF, v němž se spojila daň s odměnou akcionáře. V podkladech předaných francouzskými orgány se prolíná částka celkové daně vybrané od EDF, bez ohledu na sporné osvobození, které spadá do daňových pravomocí, s odměnou vyplácenou státu jako akcionáři. Francouzské orgány přesto tvrdí, že tyto podklady dokazují existenci investičního rozhodnutí. Toto trvalé zohledňování úhrady daní, které EDF dlužila státu jako jejich výběrčímu, a to včetně novým vyměřením a očištěním daně nevybrané před přijetím zákona č. 97-1026, za účelem posouzení a stanovení odměny akcionářskému státu naopak naznačuje, že sporné osvobození od daně bylo poskytnuto státem jednajícím jako veřejná moc a nikoli jako investor.

| (139) | Tuto skutečnost potvrzuje povaha cílů, které stát stanovil EDF v roce 1997 s ohledem na zájmy a cíle veřejné moci a nikoliv akcionáře. Tyto zájmy jsou zřejmé ve stanovení sazeb EDF, jak bylo dohodnuto v podnikové smlouvě na období 1997–2000 a na němž závisela odměna akcionářského státu. Stát po EDF požadoval, aby přispívala k posílení konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a kupní síly francouzských domácností. Jedná se nejenom o ohledy, které jsou cizí ohledům obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, ale navíc jsou v rozporu s finančními zájmy tohoto hypotetického investora. Stejné platí pro cíl, který byl EDF stanoven v podnikové smlouvě na období 1997–2000, a to provádět velkorysou politiku podpory hospodářské činnosti a zaměstnanosti ve službě místních samospráv (body odůvodnění 89 a 95). |
| --- | --- |

(139)

Tuto skutečnost potvrzuje povaha cílů, které stát stanovil EDF v roce 1997 s ohledem na zájmy a cíle veřejné moci a nikoliv akcionáře. Tyto zájmy jsou zřejmé ve stanovení sazeb EDF, jak bylo dohodnuto v podnikové smlouvě na období 1997–2000 a na němž závisela odměna akcionářského státu. Stát po EDF požadoval, aby přispívala k posílení konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a kupní síly francouzských domácností. Jedná se nejenom o ohledy, které jsou cizí ohledům obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, ale navíc jsou v rozporu s finančními zájmy tohoto hypotetického investora. Stejné platí pro cíl, který byl EDF stanoven v podnikové smlouvě na období 1997–2000, a to provádět velkorysou politiku podpory hospodářské činnosti a zaměstnanosti ve službě místních samospráv (body odůvodnění 89 a 95).

Hospodářská hodnocení pro zjištění návratnosti údajné investice

Hospodářská hodnocení pro zjištění návratnosti údajné investice

| (140) | Podniková smlouva mezi státem a EDF podepsaná dne 8. dubna 1997 obsahovala předběžná hodnocení finančního scénáře, k nimž patřily prognózy návratnosti investice v podobě dotací do kapitálu EDF pro stát (bod odůvodnění 92). Tyto dokumenty a analýzy, které zdůrazňují francouzské orgány, se týkají očekávaných důsledků přeřazení všech rezerv, jež si EDF vytvořila, ať už byly zdaněny či nezdaněny a ať vyplynuly z provedení zákona č. 97-1026 či nevyplynuly. Jediné systematické hodnocení předložené francouzskými orgány a obsažené ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997 (bod odůvodnění 92) je obecné a omezuje se na zákonnou odměnu uplatňovanou na kapitálové dotace, a to včetně dotací, jež předcházely restrukturalizaci rozvahy EDF, aniž by zahrnovalo například výnos z kapitálu mimo dotace nebo výnos z vlastních prostředků. |
| --- | --- |

(140)

Podniková smlouva mezi státem a EDF podepsaná dne 8. dubna 1997 obsahovala předběžná hodnocení finančního scénáře, k nimž patřily prognózy návratnosti investice v podobě dotací do kapitálu EDF pro stát (bod odůvodnění 92). Tyto dokumenty a analýzy, které zdůrazňují francouzské orgány, se týkají očekávaných důsledků přeřazení všech rezerv, jež si EDF vytvořila, ať už byly zdaněny či nezdaněny a ať vyplynuly z provedení zákona č. 97-1026 či nevyplynuly. Jediné systematické hodnocení předložené francouzskými orgány a obsažené ve sdělení EDF ze dne 18. února 1997 (bod odůvodnění 92) je obecné a omezuje se na zákonnou odměnu uplatňovanou na kapitálové dotace, a to včetně dotací, jež předcházely restrukturalizaci rozvahy EDF, aniž by zahrnovalo například výnos z kapitálu mimo dotace nebo výnos z vlastních prostředků.

| (141) | Žádný dokument předložený Francií nebo EDF neprokazuje, že údajně přijaté investiční rozhodnutí, tj. poskytnout EDF vyšší kapitálovou dotací tím, že z přeřazení nebude vybrána daň, bylo předmětem specifického přezkumu, studií nebo analýz. Vzhledem k předmětným částkám by si obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství pravděpodobně nechal vypracovat hospodářskou a finanční analýzu investice dříve, než by se rozhodl, zda vzhledem zákonné odměně dotací do kapitálu je výše osvobození od daně v částce 5,88 miliardy FRF nutná, aby podnik zajistil dlouhodobou návratnost jeho celkové investice a aby byl akcionář v tomto směru dostatečně odměněn. Tento typ předběžné hospodářské studie, kterou Soudní dvůr uvádí v bodě 84 svého rozsudku mezi prvky, které umožňují dospět k závěru o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, chybí. |
| --- | --- |

(141)

Žádný dokument předložený Francií nebo EDF neprokazuje, že údajně přijaté investiční rozhodnutí, tj. poskytnout EDF vyšší kapitálovou dotací tím, že z přeřazení nebude vybrána daň, bylo předmětem specifického přezkumu, studií nebo analýz. Vzhledem k předmětným částkám by si obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství pravděpodobně nechal vypracovat hospodářskou a finanční analýzu investice dříve, než by se rozhodl, zda vzhledem zákonné odměně dotací do kapitálu je výše osvobození od daně v částce 5,88 miliardy FRF nutná, aby podnik zajistil dlouhodobou návratnost jeho celkové investice a aby byl akcionář v tomto směru dostatečně odměněn. Tento typ předběžné hospodářské studie, kterou Soudní dvůr uvádí v bodě 84 svého rozsudku mezi prvky, které umožňují dospět k závěru o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, chybí.

| (142) | Mimořádně důležité je zjištění, že kromě odměny, která má být státu poskytnuta za období 1997–2000, nebyla provedena žádná studie o odměně či návratnosti v delším časovém horizontu, přestože Francie tvrdí, že provedla právě dlouhodobou investici. Avšak obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by neopomněl provést analýzu návratnosti investice pro období po roce 2000. |
| --- | --- |

(142)

Mimořádně důležité je zjištění, že kromě odměny, která má být státu poskytnuta za období 1997–2000, nebyla provedena žádná studie o odměně či návratnosti v delším časovém horizontu, přestože Francie tvrdí, že provedla právě dlouhodobou investici. Avšak obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by neopomněl provést analýzu návratnosti investice pro období po roce 2000.

| (143) | Lze-li se oprávněně domnívat, že obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by zohlednil důsledky snížení míry zadlužení EDF, je nutno konstatovat, že výhoda, kterou by EDF získala tím, že by si mohla vypůjčovat za menších nákladů kvůli zlepšenému poměru mezi zadlužením a vlastním kapitálem, je v některých dokumentech předložených Francií a EDF zmíněna jen obecně (body odůvodnění 101 a 105). Žádný podklad ale nezmiňuje výhody a návratnost pro akcionářský stát, které by vyplynuly ze snížení nákladů na půjčky společnosti EDF nebo nižší míry zadlužení. Podle kvantifikací z oné doby, jež jsou uvedeny v bodě odůvodnění 101, poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem EDF měl dosáhnout výše 148 % díky celkové nové dotaci do kapitálu, jež dosáhla při zahrnutí 5,88 miliardy FRF sporného osvobození od daně výše 50,7 miliardy FRF. Bez osvobození od daně by byl tento poměr přibližně 163 %, tj. přibližně třikrát nižší než poměr 480 % před přijetím zákona č. 97-1026. Bráno odděleně od ostatních důsledků přeřazení různých rezerv přispělo osvobození od daně ke zlepšení tohoto poměru jen nevýrazně a z hlediska snížení nákladů na půjčky EDF je jeho konkrétní dopad velmi pochybný (body odůvodnění 170 až 172). Dokumenty předložené francouzskými orgány každopádně neuvádí a ani neanalyzují jako investici odměnu pro akcionáře, která vyplývá z poměru ve výši 148 %, a tím spíše odměnu vyplývající z poměru ve výši 163 %. V tomto bodě neexistuje žádné předběžné hospodářské hodnocení, jež by bylo srovnatelné s hodnocením, které by si nechal vypracovat obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství a které uvádí Soudní dvůr v bodě 84 svého rozsudku. |
| --- | --- |

(143)

Lze-li se oprávněně domnívat, že obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by zohlednil důsledky snížení míry zadlužení EDF, je nutno konstatovat, že výhoda, kterou by EDF získala tím, že by si mohla vypůjčovat za menších nákladů kvůli zlepšenému poměru mezi zadlužením a vlastním kapitálem, je v některých dokumentech předložených Francií a EDF zmíněna jen obecně (body odůvodnění 101 a 105). Žádný podklad ale nezmiňuje výhody a návratnost pro akcionářský stát, které by vyplynuly ze snížení nákladů na půjčky společnosti EDF nebo nižší míry zadlužení. Podle kvantifikací z oné doby, jež jsou uvedeny v bodě odůvodnění 101, poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem EDF měl dosáhnout výše 148 % díky celkové nové dotaci do kapitálu, jež dosáhla při zahrnutí 5,88 miliardy FRF sporného osvobození od daně výše 50,7 miliardy FRF. Bez osvobození od daně by byl tento poměr přibližně 163 %, tj. přibližně třikrát nižší než poměr 480 % před přijetím zákona č. 97-1026. Bráno odděleně od ostatních důsledků přeřazení různých rezerv přispělo osvobození od daně ke zlepšení tohoto poměru jen nevýrazně a z hlediska snížení nákladů na půjčky EDF je jeho konkrétní dopad velmi pochybný (body odůvodnění 170 až 172). Dokumenty předložené francouzskými orgány každopádně neuvádí a ani neanalyzují jako investici odměnu pro akcionáře, která vyplývá z poměru ve výši 148 %, a tím spíše odměnu vyplývající z poměru ve výši 163 %. V tomto bodě neexistuje žádné předběžné hospodářské hodnocení, jež by bylo srovnatelné s hodnocením, které by si nechal vypracovat obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství a které uvádí Soudní dvůr v bodě 84 svého rozsudku.

| (144) | V tomto ohledu neprokazuje hospodářská studie předložená EDF na podporu jejích připomínek (body odůvodnění 69 až 70), že Francie jednala jako investor a nejednala jako veřejná moc. Studie byla vypracována po přijetí údajného investičního rozhodnutí v roce 1997 a příslušné orgány ji při přijímání tohoto rozhodnutí nepřezkoumaly. Již z tohoto důvodu není studie přípustná jako důkaz, a to v souladu s pokyny Soudního dvora (bod odůvodnění 126, bod 104 rozsudku ze dne 5. června 2012). Skutečnost, že studie byla vypracována na základě správných základních údajů, které byly dostupné v dotčené době, nemůže vyvrátit platnost tohoto závěru. Studie byla objednána pro potřeby případu po rozhodnutí o rozšíření řízení v květnu roku 2013 a závěry, ke kterým dospěje, byly zřejmě EDF známy v červenci roku 2013, zatímco sama studie pochází z října roku 2013. Dodatečné důvody ostatně zneplatňují číselné výsledky, k nimž studie dospěla, a tím zbavují opodstatnění závěry, které z nich EDF vyvozuje na podporu svých připomínek, tj.:






  — | Studie vychází ze základních údajů, které pocházejí téměř všechny z dotčené doby, a používá metodologické postupy, které jsou obecně uznávány pro ocenění hodnoty podniku, avšak s důležitými výhradami, jež jsou vyjádřeny níže. Představuje přesto mimořádně složité hospodářské hodnocení, na jehož vypracování a schválení byly po poměrně podrobném vyhledávání údajů nutné přibližně tři měsíce. Její zpracování obsahuje následná a četná metodická rozhodnutí, která jsou občas sporná. Bez tohoto zpracování je na základě rozptýlených základních údajů různého původu prakticky nemožné získat souhrnnou představu nebo možnou prognózu kvantifikovaných výsledků, které studie uvádí ohledně návratnosti, jakou mohl francouzský údajně očekávat v roce 1997. Soudní dvůr však požaduje, aby uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství vycházelo z hodnocení předvídatelných v okamžiku přijetí rozhodnutí (bod 105 rozsudku ze dne 5. června 2012). Na rozdíl od tvrzení EDF pouhá skutečnost, že příslušné útvary francouzského státu na základě údajů dostupných v období 1996–1997 samy neprovedly nebo si neobjednaly studii tohoto rozsahu a složitosti, svědčí, že francouzské orgány nebraly před přijetím rozhodnutí výlučný ohled pouze na návratnost údajné investice pro akcionáře. |
| --- | --- | --- |

(144)

V tomto ohledu neprokazuje hospodářská studie předložená EDF na podporu jejích připomínek (body odůvodnění 69 až 70), že Francie jednala jako investor a nejednala jako veřejná moc. Studie byla vypracována po přijetí údajného investičního rozhodnutí v roce 1997 a příslušné orgány ji při přijímání tohoto rozhodnutí nepřezkoumaly. Již z tohoto důvodu není studie přípustná jako důkaz, a to v souladu s pokyny Soudního dvora (bod odůvodnění 126, bod 104 rozsudku ze dne 5. června 2012). Skutečnost, že studie byla vypracována na základě správných základních údajů, které byly dostupné v dotčené době, nemůže vyvrátit platnost tohoto závěru. Studie byla objednána pro potřeby případu po rozhodnutí o rozšíření řízení v květnu roku 2013 a závěry, ke kterým dospěje, byly zřejmě EDF známy v červenci roku 2013, zatímco sama studie pochází z října roku 2013. Dodatečné důvody ostatně zneplatňují číselné výsledky, k nimž studie dospěla, a tím zbavují opodstatnění závěry, které z nich EDF vyvozuje na podporu svých připomínek, tj.:

—

Studie vychází ze základních údajů, které pocházejí téměř všechny z dotčené doby, a používá metodologické postupy, které jsou obecně uznávány pro ocenění hodnoty podniku, avšak s důležitými výhradami, jež jsou vyjádřeny níže. Představuje přesto mimořádně složité hospodářské hodnocení, na jehož vypracování a schválení byly po poměrně podrobném vyhledávání údajů nutné přibližně tři měsíce. Její zpracování obsahuje následná a četná metodická rozhodnutí, která jsou občas sporná. Bez tohoto zpracování je na základě rozptýlených základních údajů různého původu prakticky nemožné získat souhrnnou představu nebo možnou prognózu kvantifikovaných výsledků, které studie uvádí ohledně návratnosti, jakou mohl francouzský údajně očekávat v roce 1997. Soudní dvůr však požaduje, aby uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství vycházelo z hodnocení předvídatelných v okamžiku přijetí rozhodnutí (bod 105 rozsudku ze dne 5. června 2012). Na rozdíl od tvrzení EDF pouhá skutečnost, že příslušné útvary francouzského státu na základě údajů dostupných v období 1996–1997 samy neprovedly nebo si neobjednaly studii tohoto rozsahu a složitosti, svědčí, že francouzské orgány nebraly před přijetím rozhodnutí výlučný ohled pouze na návratnost údajné investice pro akcionáře.

| — | Studie analyzuje chování francouzského státu z hlediska zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství na základě informací a hypotéz, které jsou značně odlišné od informací a hypotéz uvedených v bodech odůvodnění 87 až 108, jež podle francouzských orgánů odůvodňovaly a opravňovaly údajně přijaté rozhodnutí. Avšak rozhodnutí o investici nepřijala EDF a podle Soudního dvora (body 82 a 83 jeho rozsudku ze dne 5. června 2012) má právě Francie prokázat skutečnosti, ze kterých vyplývá povaha a souvislosti přijatého rozhodnutí. Protože Francie tvrdí, že rozhodnutí přijala na základě informací a údajů, které předložila, studie – a tím společnost EDF –chce ve skutečnosti nahradit tvrzeného investora a tvrdí, že zná lépe než francouzský stát ohledy a informace, které skutečně odůvodňovaly již přijaté rozhodnutí a hypotézy, které si zvolil. Studie proto vychází ze spekulací a předpokladů ohledně údajů, informací a hypotéz, které by francouzské orgány – kromě jiných, jež nelze vyloučit – bývaly mohly zohlednit v roce 1997, a v roce 2015 (či v říjnu roku 2013, kdy byla provedena) tak nemá důkazní hodnotu, aby vysvětlila a objasnila rozhodnutí, které francouzské orgány v roce 1997 skutečně přijaly a které vysvětlují odlišnými údaji a hypotézami. |
| --- | --- |

—

Studie analyzuje chování francouzského státu z hlediska zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství na základě informací a hypotéz, které jsou značně odlišné od informací a hypotéz uvedených v bodech odůvodnění 87 až 108, jež podle francouzských orgánů odůvodňovaly a opravňovaly údajně přijaté rozhodnutí. Avšak rozhodnutí o investici nepřijala EDF a podle Soudního dvora (body 82 a 83 jeho rozsudku ze dne 5. června 2012) má právě Francie prokázat skutečnosti, ze kterých vyplývá povaha a souvislosti přijatého rozhodnutí. Protože Francie tvrdí, že rozhodnutí přijala na základě informací a údajů, které předložila, studie – a tím společnost EDF –chce ve skutečnosti nahradit tvrzeného investora a tvrdí, že zná lépe než francouzský stát ohledy a informace, které skutečně odůvodňovaly již přijaté rozhodnutí a hypotézy, které si zvolil. Studie proto vychází ze spekulací a předpokladů ohledně údajů, informací a hypotéz, které by francouzské orgány – kromě jiných, jež nelze vyloučit – bývaly mohly zohlednit v roce 1997, a v roce 2015 (či v říjnu roku 2013, kdy byla provedena) tak nemá důkazní hodnotu, aby vysvětlila a objasnila rozhodnutí, které francouzské orgány v roce 1997 skutečně přijaly a které vysvětlují odlišnými údaji a hypotézami.

| — | Této důkazní hodnoty se studii nedostává tím spíše, že pro dosažení výsledků uvedených v bodě odůvodnění 70 se opírá o hypotézy, které jsou buď svévolné nebo riskantní, či nepodpořeny skutečnostmi nebo odporují informacím, které vyplývají z podkladů předaných francouzskými orgány a které podle nich nastiňují použitelnost a uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství v tomto konkrétním případě. Studie tak za prvé vyjadřuje domněnku, že odměna vyplácená akcionářskému státu po roce 2000 nemá údajně být stanovena vyhláškou a vyjádřena podnikovou smlouvou mezi státem a EDF, nýbrž určena s odkazem na dividendy, které ostatní podniky odvětví vyplácely v období 1996–1997 (26). Jenže odměna za dotace do kapitálu EDF se od roku 1956 řídila vyhláškou (bod odůvodnění 102), byla stanovena zákonem a odrážela se ve víceletých podnikových smlouvách jak před rokem 1997, tak po něm, a to na základě ohledů, které neměly nic společného s dividendami, které vyplácely podniky odvětví, které působily na jiných trzích než Francie (body odůvodnění 94 a 95). Za druhé, studie stejně tak bez odůvodnění zahrnuje do výkazu zisků a ztrát EDF rezervy z účtů EDF ve výši 11,6 miliardy FRF (před zdaněním) a 7,3 miliardy FRF (po zdanění) (27), čímž uměle navyšuje o stejnou částku hodnotu společnosti EDF, aniž by zohlednila informace, které byly dostupné v roce 1997, a vývoj, který tehdy bylo možno očekávat ohledně závazků EDF v případě důchodového zabezpečení jejích zaměstnanců (body odůvodnění 168 až 169). |
| --- | --- |

—

Této důkazní hodnoty se studii nedostává tím spíše, že pro dosažení výsledků uvedených v bodě odůvodnění 70 se opírá o hypotézy, které jsou buď svévolné nebo riskantní, či nepodpořeny skutečnostmi nebo odporují informacím, které vyplývají z podkladů předaných francouzskými orgány a které podle nich nastiňují použitelnost a uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství v tomto konkrétním případě. Studie tak za prvé vyjadřuje domněnku, že odměna vyplácená akcionářskému státu po roce 2000 nemá údajně být stanovena vyhláškou a vyjádřena podnikovou smlouvou mezi státem a EDF, nýbrž určena s odkazem na dividendy, které ostatní podniky odvětví vyplácely v období 1996–1997 (26). Jenže odměna za dotace do kapitálu EDF se od roku 1956 řídila vyhláškou (bod odůvodnění 102), byla stanovena zákonem a odrážela se ve víceletých podnikových smlouvách jak před rokem 1997, tak po něm, a to na základě ohledů, které neměly nic společného s dividendami, které vyplácely podniky odvětví, které působily na jiných trzích než Francie (body odůvodnění 94 a 95). Za druhé, studie stejně tak bez odůvodnění zahrnuje do výkazu zisků a ztrát EDF rezervy z účtů EDF ve výši 11,6 miliardy FRF (před zdaněním) a 7,3 miliardy FRF (po zdanění) (27), čímž uměle navyšuje o stejnou částku hodnotu společnosti EDF, aniž by zohlednila informace, které byly dostupné v roce 1997, a vývoj, který tehdy bylo možno očekávat ohledně závazků EDF v případě důchodového zabezpečení jejích zaměstnanců (body odůvodnění 168 až 169).

26

27

| — | Za třetí, nárůst hodnoty EDF vyplývající z růstu příjmů a výsledků je ve studii vypočítán na základě „tržních očekávání“ v roce 1997 (28). Avšak francouzské orgány měly k dispozici specifické a vyčíslené prognózy příjmů a výsledků EDF na období 1997–2000, které byly schváleny v rámci přípravy podnikové smlouvy na stejné období, a tvrdí, že při přijetí svého rozhodnutí z těchto prognóz a informací vycházely (body odůvodnění 78 až 79, 90, 94 a 96), přičemž byly v roce 1997 podrobně seznámeny s podnikem a jeho finančními výhledy (bod odůvodnění 77). Použití „tržních očekávání“ pocházejících z třetí strany pro ohodnocení, v konečném důsledku, hodnoty EDF není za těchto podmínek prokázané a ani v souladu s tvrzeními Francie, kterými vysvětluje a podporuje rozhodnutí, které její orgány údajně přijaly. Platí to tím spíše, že francouzské orgány zdůrazňují, že převládající činnost EDF probíhala v roce 1997 ve Francii za regulované sazby (bod odůvodnění 85). Tyto sazby byly ostatně stanoveny na nízké úrovni, aby se posílila konkurenceschopnost francouzského průmyslu a kupní síla francouzských domácností (body odůvodnění 89 a 95). Studie nedokáže vysvětlit a ještě méně opodstatněně zdůvodnit, proč by mohla být odměna, dividendy a výsledky podniků vytvořených jako kótované akciové společnosti, které ve Francii výrazně nepůsobily a které vyvíjely činnost na trzích z konkurenčního a předpisového hlediska odlišných (např. Endesa, Gas Natural a Union Fenosa ve Španělsku, RWE, EON a Verbund v Německu, Fluxys v Belgii atd.), určující pro stanovení výsledků, odměny a dividend EDF, což je jednou z hypotéz, na nichž závisí výsledky uvedené v bodě odůvodnění 70 (29). |
| --- | --- |

—

Za třetí, nárůst hodnoty EDF vyplývající z růstu příjmů a výsledků je ve studii vypočítán na základě „tržních očekávání“ v roce 1997 (28). Avšak francouzské orgány měly k dispozici specifické a vyčíslené prognózy příjmů a výsledků EDF na období 1997–2000, které byly schváleny v rámci přípravy podnikové smlouvy na stejné období, a tvrdí, že při přijetí svého rozhodnutí z těchto prognóz a informací vycházely (body odůvodnění 78 až 79, 90, 94 a 96), přičemž byly v roce 1997 podrobně seznámeny s podnikem a jeho finančními výhledy (bod odůvodnění 77). Použití „tržních očekávání“ pocházejících z třetí strany pro ohodnocení, v konečném důsledku, hodnoty EDF není za těchto podmínek prokázané a ani v souladu s tvrzeními Francie, kterými vysvětluje a podporuje rozhodnutí, které její orgány údajně přijaly. Platí to tím spíše, že francouzské orgány zdůrazňují, že převládající činnost EDF probíhala v roce 1997 ve Francii za regulované sazby (bod odůvodnění 85). Tyto sazby byly ostatně stanoveny na nízké úrovni, aby se posílila konkurenceschopnost francouzského průmyslu a kupní síla francouzských domácností (body odůvodnění 89 a 95). Studie nedokáže vysvětlit a ještě méně opodstatněně zdůvodnit, proč by mohla být odměna, dividendy a výsledky podniků vytvořených jako kótované akciové společnosti, které ve Francii výrazně nepůsobily a které vyvíjely činnost na trzích z konkurenčního a předpisového hlediska odlišných (např. Endesa, Gas Natural a Union Fenosa ve Španělsku, RWE, EON a Verbund v Německu, Fluxys v Belgii atd.), určující pro stanovení výsledků, odměny a dividend EDF, což je jednou z hypotéz, na nichž závisí výsledky uvedené v bodě odůvodnění 70 (29).

28

29

| — | Za čtvrté, studie bez sebemenšího prokázání tvrdí, že se nárůst dotace do kapitálu EDF v roce 1997 alespoň potenciálně rovnal nabytí finančního aktiva v hotovosti (30). Avšak EDF byla v roce 1997 obchodní a průmyslový veřejnoprávní subjekt bez základního kapitálu (bod odůvodnění 19), o kterém francouzské orgány a EDF v oné době tvrdily, že si zachová stejnou právní formu i v budoucnosti (body odůvodnění 95 a 105). Nahodilá povaha tohoto předpokladu, na němž ale v rozhodující míře závisí výsledky studie, je podrobněji prokázána v bodech odůvodnění 179 až 181. |
| --- | --- |

—

Za čtvrté, studie bez sebemenšího prokázání tvrdí, že se nárůst dotace do kapitálu EDF v roce 1997 alespoň potenciálně rovnal nabytí finančního aktiva v hotovosti (30). Avšak EDF byla v roce 1997 obchodní a průmyslový veřejnoprávní subjekt bez základního kapitálu (bod odůvodnění 19), o kterém francouzské orgány a EDF v oné době tvrdily, že si zachová stejnou právní formu i v budoucnosti (body odůvodnění 95 a 105). Nahodilá povaha tohoto předpokladu, na němž ale v rozhodující míře závisí výsledky studie, je podrobněji prokázána v bodech odůvodnění 179 až 181.

30

Povaha a cíl opatření, kontext, v němž bylo vydáno, a pravidla, kterými se opatření řídí

Povaha a cíl opatření, kontext, v němž bylo vydáno, a pravidla, kterými se opatření řídí

| (145) | Soudní dvůr zdůrazňuje, že povaha přijatého opatření je součástí relevantních skutečností, které je nutno zohlednit, aby se mohlo dospět k závěru o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství (bod 86 rozsudku). Rozhodnutí o vložení dodatečná částky kapitálové dotace EDF tím, že se nevybere daň z přeřazení neoprávněných rezerv vyhrazených pro hlavní přenosovou síť, je rozhodnutí svou povahou jak účetní, tzn. přeřazení mezi položkami rozvahy EDF (body odůvodnění 100 a 105), tak daňové, protože příslušné orgány se domnívají, že před přeřazením měla být vybrána daň z příjmu právnických osob (bod odůvodnění 35), která byla přitom vybrána u ostatních přeřazených účetních rezerv. Na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů tak není prokázáno, že jsou tyto obě stránky, tzn. účetní a daňová, neoddělitelně spjaty s jedním a jediným opatřením zavedeným zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997. |
| --- | --- |

(145)

Soudní dvůr zdůrazňuje, že povaha přijatého opatření je součástí relevantních skutečností, které je nutno zohlednit, aby se mohlo dospět k závěru o použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství (bod 86 rozsudku). Rozhodnutí o vložení dodatečná částky kapitálové dotace EDF tím, že se nevybere daň z přeřazení neoprávněných rezerv vyhrazených pro hlavní přenosovou síť, je rozhodnutí svou povahou jak účetní, tzn. přeřazení mezi položkami rozvahy EDF (body odůvodnění 100 a 105), tak daňové, protože příslušné orgány se domnívají, že před přeřazením měla být vybrána daň z příjmu právnických osob (bod odůvodnění 35), která byla přitom vybrána u ostatních přeřazených účetních rezerv. Na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů tak není prokázáno, že jsou tyto obě stránky, tzn. účetní a daňová, neoddělitelně spjaty s jedním a jediným opatřením zavedeným zákonem č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997.

| (146) | V čl. 4 odst. 2 zákona se stanovilo, že protihodnota hmotného majetku, který byl dán do koncese hlavní přenosové síti a který byl veden v pasivu rozvahy EDF, má být zapsána po očištění od příslušných odchylek přehodnocování do položky „Kapitálové dotace“ (bod odůvodnění 28). Z uvedeného by se dalo vyvodit, že zákon stanovil, že žádné účetní či daňové přepracování nesmí snížit částku protihodnoty, kterou bylo nutno zaúčtovat jako kapitálovou dotaci EDF, s výhradou případných odchylek přehodnocení. Avšak rozhodnutí vybrat či nevybrat daň od EDF nespadá podle článku 34 francouzské ústavy do působnosti zákona a zákon č. 97-1026 nemohl o této otázce platně rozhodnout. Tento článek omezuje legislativní kompetence parlamentu v daňové oblasti na stanovení základu daně, daňové sazby a způsobů vybírání daní všeho druhu. EDF tak následkem stejného přeřazení stanoveného zákonem daň z příjmu právnických osob u některých účetních rezerv uhradila a u jiných neuhradila. |
| --- | --- |

(146)

V čl. 4 odst. 2 zákona se stanovilo, že protihodnota hmotného majetku, který byl dán do koncese hlavní přenosové síti a který byl veden v pasivu rozvahy EDF, má být zapsána po očištění od příslušných odchylek přehodnocování do položky „Kapitálové dotace“ (bod odůvodnění 28). Z uvedeného by se dalo vyvodit, že zákon stanovil, že žádné účetní či daňové přepracování nesmí snížit částku protihodnoty, kterou bylo nutno zaúčtovat jako kapitálovou dotaci EDF, s výhradou případných odchylek přehodnocení. Avšak rozhodnutí vybrat či nevybrat daň od EDF nespadá podle článku 34 francouzské ústavy do působnosti zákona a zákon č. 97-1026 nemohl o této otázce platně rozhodnout. Tento článek omezuje legislativní kompetence parlamentu v daňové oblasti na stanovení základu daně, daňové sazby a způsobů vybírání daní všeho druhu. EDF tak následkem stejného přeřazení stanoveného zákonem daň z příjmu právnických osob u některých účetních rezerv uhradila a u jiných neuhradila.

| (147) | Přípravné podklady předané francouzskými orgány a uvedené v bodě odůvodnění 104 ostatně ukazují, že Státní rada zastávala v roce 1997 stanovisko, že ze znění návrhu zákona musí být odstraněna opatření nelegislativní povahy; navíc byl rovněž zamítnut pozměňovací návrh k vládnímu návrhu zákona, kterým se omezovaly částky, které by stát mohl ze zákona vybírat od EDF. Odpovědní ministři se k tomu v dubnu roku 1997 domnívali, že podrobné způsoby provedení restrukturalizace EDF v účetní a daňové oblasti musí být předmětem dodatečné výměny názorů mezi dohlížecími orgány a podnikem (bod odůvodnění 98). |
| --- | --- |

(147)

Přípravné podklady předané francouzskými orgány a uvedené v bodě odůvodnění 104 ostatně ukazují, že Státní rada zastávala v roce 1997 stanovisko, že ze znění návrhu zákona musí být odstraněna opatření nelegislativní povahy; navíc byl rovněž zamítnut pozměňovací návrh k vládnímu návrhu zákona, kterým se omezovaly částky, které by stát mohl ze zákona vybírat od EDF. Odpovědní ministři se k tomu v dubnu roku 1997 domnívali, že podrobné způsoby provedení restrukturalizace EDF v účetní a daňové oblasti musí být předmětem dodatečné výměny názorů mezi dohlížecími orgány a podnikem (bod odůvodnění 98).

| (148) | Tyto skutečnosti, jež byly upřesněny a kvantifikovány v prováděcím dopise, který zaslali po přijetí zákona dohlížecí ministři dne 22. prosince 1997 společnosti EDF (bod odůvodnění 31), naznačují, že daňové aspekty provedení lze od ustanovení zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 oddělit. Tito ministři ve svém dopise EDF vysvětlují restrukturalizaci rozvahy EDF provedením článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 a zřejmě nevysloveně rozhodují o daňových důsledcích této restrukturalizace, aniž by byla v dopise zmínka o jakékoliv výnosné investici nebo závazných ustanoveních v zákoně. |
| --- | --- |

(148)

Tyto skutečnosti, jež byly upřesněny a kvantifikovány v prováděcím dopise, který zaslali po přijetí zákona dohlížecí ministři dne 22. prosince 1997 společnosti EDF (bod odůvodnění 31), naznačují, že daňové aspekty provedení lze od ustanovení zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 oddělit. Tito ministři ve svém dopise EDF vysvětlují restrukturalizaci rozvahy EDF provedením článku 4 zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 a zřejmě nevysloveně rozhodují o daňových důsledcích této restrukturalizace, aniž by byla v dopise zmínka o jakékoliv výnosné investici nebo závazných ustanoveních v zákoně.

| (149) | Pokud jde o kontext opatření, který Soudní dvůr zdůrazňuje jako jeden z relevantních prvků pro posouzení případné použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, přípravná jednání a podpůrné dokumenty z oné doby, které vyústily v podnikovou smlouvu mezi státem a EDF podepsanou dne 8. dubna 1997, ukazují, že k přeřazení rezerv došlo v souvislosti s výhledem na částečnou liberalizaci trhů s elektřinou v Unii, o které bylo rozhodnuto již v roce 1996. Snaha o větší rozšíření činností EDF na mezinárodním poli je tak přítomna jak v podnikové smlouvě na období 1997–2000, tak v přípravných či parlamentních dokumentech. Sama podniková smlouva předpokládá, že pro její provedení je nutné opravné legislativní opatření, jako je opatření stanovené zákonem č. 97-1026, čímž dokládá věcnou návaznost mezi cíli smlouvy a cíli zákonodárce. Avšak ani smlouva uzavřená v dubnu roku 1997 a ani přípravné dokumenty a výměna názorů s dohlížecími orgány EDF se nevyslovují k přesné výši daně. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o kontext opatření, který Soudní dvůr zdůrazňuje jako jeden z relevantních prvků pro posouzení případné použitelnosti zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, přípravná jednání a podpůrné dokumenty z oné doby, které vyústily v podnikovou smlouvu mezi státem a EDF podepsanou dne 8. dubna 1997, ukazují, že k přeřazení rezerv došlo v souvislosti s výhledem na částečnou liberalizaci trhů s elektřinou v Unii, o které bylo rozhodnuto již v roce 1996. Snaha o větší rozšíření činností EDF na mezinárodním poli je tak přítomna jak v podnikové smlouvě na období 1997–2000, tak v přípravných či parlamentních dokumentech. Sama podniková smlouva předpokládá, že pro její provedení je nutné opravné legislativní opatření, jako je opatření stanovené zákonem č. 97-1026, čímž dokládá věcnou návaznost mezi cíli smlouvy a cíli zákonodárce. Avšak ani smlouva uzavřená v dubnu roku 1997 a ani přípravné dokumenty a výměna názorů s dohlížecími orgány EDF se nevyslovují k přesné výši daně.

| (150) | Tento kontext, podaný na základě skutečností uvedených Francií v jejích připomínkách, nicméně neumožňuje stanovit s jistotou, zda opatření odpovídá chování akcionáře, který provádí investici. Součástí tohoto kontextu je totiž také nutnost odstranit nesrovnalosti, které zjistil Účetní dvůr v říjnu roku 1994. Zatímco se na jedné straně jednalo o odstranění účetních nesrovnalostí, které umožnily, že EDF po léta neplatila daň z příjmu právnických osob, francouzské orgány zdůrazňovaly, že opatření nezpochybňuje monopolní postavení EDF (bod odůvodnění 105) a že má být zachován stabilní rámec, který umožňuje liberalizace trhu (bod odůvodnění 95). Je pravda, že liberalizace otevírala možnosti pronikat na vnitrostátní trhy jiných členských států a že se v podnikové smlouvě na období 1997–2000 počítalo s jistými opatřeními, aby se EDF více rozvíjela na mezinárodním poli. Zůstává přesto skutečností, že se snaha veřejných orgánů zvýhodnit těsně před liberalizací vnitrostátní podniky pomocí opatření finanční podpory neomezuje pouze na veřejnoprávní podniky a ani není příznačná pro chování obezřetného akcionáře veřejnoprávního podniku. |
| --- | --- |

(150)

Tento kontext, podaný na základě skutečností uvedených Francií v jejích připomínkách, nicméně neumožňuje stanovit s jistotou, zda opatření odpovídá chování akcionáře, který provádí investici. Součástí tohoto kontextu je totiž také nutnost odstranit nesrovnalosti, které zjistil Účetní dvůr v říjnu roku 1994. Zatímco se na jedné straně jednalo o odstranění účetních nesrovnalostí, které umožnily, že EDF po léta neplatila daň z příjmu právnických osob, francouzské orgány zdůrazňovaly, že opatření nezpochybňuje monopolní postavení EDF (bod odůvodnění 105) a že má být zachován stabilní rámec, který umožňuje liberalizace trhu (bod odůvodnění 95). Je pravda, že liberalizace otevírala možnosti pronikat na vnitrostátní trhy jiných členských států a že se v podnikové smlouvě na období 1997–2000 počítalo s jistými opatřeními, aby se EDF více rozvíjela na mezinárodním poli. Zůstává přesto skutečností, že se snaha veřejných orgánů zvýhodnit těsně před liberalizací vnitrostátní podniky pomocí opatření finanční podpory neomezuje pouze na veřejnoprávní podniky a ani není příznačná pro chování obezřetného akcionáře veřejnoprávního podniku.

| (151) | Soudní dvůr dále uvádí, že přezkum pravidel, kterým sporné opatření podléhá, je důležitý pro určení, zda se jedná o investici akcionářského státu nebo o výsadní právo veřejné moci. Při zařazení opatření do jedné nebo druhé kategorie tak lze zohlednit dodržování použitelných pravidel, kterými se opatření řídí. Je proto nutno přezkoumat pravidla, kterými se řídí investování daňových prostředků do podniků, jako je EDF. Bez předmětného opatření by byl v roce 1997 výnos neuhrazené daně z příjmu právnických osob převeden do obecných příjmů rozpočtu francouzského státu. Jak bylo stanoveno v článku 18 nařízení č. 59-2 ze dne 2. ledna 1959 o organickém zákoně ohledně zákonů o rozpočtech, které platilo v době rozhodné, všechny výdaje zajišťující provedení všech výdajů, všechny příjmy a všechny výdaje státu se zaúčtovávají na jediném účtu s názvem obecný rozpočet. Příjmy z daní jsou tak převáděny do rozpočtu a ve prospěch státu a nikoliv ve prospěch veřejnoprávních podniků. |
| --- | --- |

(151)

Soudní dvůr dále uvádí, že přezkum pravidel, kterým sporné opatření podléhá, je důležitý pro určení, zda se jedná o investici akcionářského státu nebo o výsadní právo veřejné moci. Při zařazení opatření do jedné nebo druhé kategorie tak lze zohlednit dodržování použitelných pravidel, kterými se opatření řídí. Je proto nutno přezkoumat pravidla, kterými se řídí investování daňových prostředků do podniků, jako je EDF. Bez předmětného opatření by byl v roce 1997 výnos neuhrazené daně z příjmu právnických osob převeden do obecných příjmů rozpočtu francouzského státu. Jak bylo stanoveno v článku 18 nařízení č. 59-2 ze dne 2. ledna 1959 o organickém zákoně ohledně zákonů o rozpočtech, které platilo v době rozhodné, všechny výdaje zajišťující provedení všech výdajů, všechny příjmy a všechny výdaje státu se zaúčtovávají na jediném účtu s názvem obecný rozpočet. Příjmy z daní jsou tak převáděny do rozpočtu a ve prospěch státu a nikoliv ve prospěch veřejnoprávních podniků.

| (152) | Tento rozpočet podléhá ústavní zásadě univerzality, podle níž se všechny příjmy a všechny výdaje zapisují do dvou odlišných částí, aniž se vytváří jakákoliv zvláštní vazba mezi například příjmem z daně z příjmu právnických osob a užitím jako kapitálová dotace ve prospěch určitého veřejnoprávního podniku jako EDF. Ve francouzském právu je sice možno předběžně přidělit určitý daňový zdroj jiné právní osobě, než je stát, a to jako dotaci nebo investici, avšak pouze za podmínky, že je toto přidělení předmětem výslovných ustanovení. V článku 18 nařízení č. 59-2 se tak stanovilo, že s výjimkou zejména půjček a záloh je přidělování příjmů státu výjimečné a může vyplývat pouze z ustanovení zákona o rozpočtu na podnět vlády. |
| --- | --- |

(152)

Tento rozpočet podléhá ústavní zásadě univerzality, podle níž se všechny příjmy a všechny výdaje zapisují do dvou odlišných částí, aniž se vytváří jakákoliv zvláštní vazba mezi například příjmem z daně z příjmu právnických osob a užitím jako kapitálová dotace ve prospěch určitého veřejnoprávního podniku jako EDF. Ve francouzském právu je sice možno předběžně přidělit určitý daňový zdroj jiné právní osobě, než je stát, a to jako dotaci nebo investici, avšak pouze za podmínky, že je toto přidělení předmětem výslovných ustanovení. V článku 18 nařízení č. 59-2 se tak stanovilo, že s výjimkou zejména půjček a záloh je přidělování příjmů státu výjimečné a může vyplývat pouze z ustanovení zákona o rozpočtu na podnět vlády.

| (153) | U zákonu č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 se však nejednalo o zákon o rozpočtu, a proto jím nemohl být přidělen daňový zdroj ve prospěch kapitálu EDF. Dále se neukazuje, že by byla na vládní podnět přijata v zákonu o rozpočtu platném pro rozpočet na rok 1997 zvláštní ustanovení, kterými by se v rámci stejného rozpočtu předem přiděloval výnos z daně, kterou měla EDF zaplatit, k výdajům francouzského státu na jakoukoliv investici do kapitálu EDF. Toto pravidlo, které umožňuje investovat daňový zdroj vytvořený pro stát ve prospěch právní osoby odlišné od státu, jako je EDF, tak nebylo zřejmě uplatněno. |
| --- | --- |

(153)

U zákonu č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997 se však nejednalo o zákon o rozpočtu, a proto jím nemohl být přidělen daňový zdroj ve prospěch kapitálu EDF. Dále se neukazuje, že by byla na vládní podnět přijata v zákonu o rozpočtu platném pro rozpočet na rok 1997 zvláštní ustanovení, kterými by se v rámci stejného rozpočtu předem přiděloval výnos z daně, kterou měla EDF zaplatit, k výdajům francouzského státu na jakoukoliv investici do kapitálu EDF. Toto pravidlo, které umožňuje investovat daňový zdroj vytvořený pro stát ve prospěch právní osoby odlišné od státu, jako je EDF, tak nebylo zřejmě uplatněno.

| (154) | Velmi značná většina výše uvedených skutečností jasně naznačuje, že Francie nepřijala před nebo souběžně s poskytnutím hospodářského zvýhodnění, které vyplývalo z neuhrazení daně z příjmu právnických osob, rozhodnutí přistoupit osvobozením od daně k investici do EDF. Zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství proto zřejmě není na toto opatření použitelná. Následující úvahy o uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství mají proto pouze podpůrnou povahu. |
| --- | --- |

(154)

Velmi značná většina výše uvedených skutečností jasně naznačuje, že Francie nepřijala před nebo souběžně s poskytnutím hospodářského zvýhodnění, které vyplývalo z neuhrazení daně z příjmu právnických osob, rozhodnutí přistoupit osvobozením od daně k investici do EDF. Zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství proto zřejmě není na toto opatření použitelná. Následující úvahy o uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství mají proto pouze podpůrnou povahu.

9.1.3.   Uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství

Uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství

| (155) | Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 5. června 2012 v tomto případě usoudil, že uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí umožnit určit, zda by soukromý akcionář za podobných podmínek vložil částku ve výši splatné daně do podniku nacházejícího se ve srovnatelné situaci jako EDF (bod 95 rozsudku). Případný rozdíl mezi náklady soukromého investora a náklady akcionářského státu lze také zohlednit při posouzení otázky, zda jsou splněny podmínky stanovené touto zásadou (bod 96 rozsudku). |
| --- | --- |

(155)

Soudní dvůr ve svém rozsudku ze dne 5. června 2012 v tomto případě usoudil, že uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí umožnit určit, zda by soukromý akcionář za podobných podmínek vložil částku ve výši splatné daně do podniku nacházejícího se ve srovnatelné situaci jako EDF (bod 95 rozsudku). Případný rozdíl mezi náklady soukromého investora a náklady akcionářského státu lze také zohlednit při posouzení otázky, zda jsou splněny podmínky stanovené touto zásadou (bod 96 rozsudku).

| (156) | Posouzení se provádí odkazem na objektivní a ověřitelné skutečnosti a na vývoj, který se dal očekávat v okamžiku přijetí rozhodnutí o investici (body 102 a 105 rozsudku). Při tomto posouzení se zohledňují pouze zisky a závazky státu, které se váží k jeho postavení akcionáře, a jsou vyloučeny ty, které se váží k jeho postavení nositele veřejné moci (bod 79 rozsudku). |
| --- | --- |

(156)

Posouzení se provádí odkazem na objektivní a ověřitelné skutečnosti a na vývoj, který se dal očekávat v okamžiku přijetí rozhodnutí o investici (body 102 a 105 rozsudku). Při tomto posouzení se zohledňují pouze zisky a závazky státu, které se váží k jeho postavení akcionáře, a jsou vyloučeny ty, které se váží k jeho postavení nositele veřejné moci (bod 79 rozsudku).

| (157) | Vzhledem k situaci a typickým rysům EDF, která více než 50 roků existovala jako veřejnoprávní instituce plně ovládaná francouzským státem, je nutno zvolit jako referenci investora, který sleduje cíl návratnosti v dlouhodobém horizontu, a přezkoumat zvláště pečlivě informace předané Francií, jak jsou podány v bodech odůvodnění 87 až 108. Právě tyto skutečnosti zdůrazňují francouzské orgány jako základ pro své rozhodnutí v roce 1997. |
| --- | --- |

(157)

Vzhledem k situaci a typickým rysům EDF, která více než 50 roků existovala jako veřejnoprávní instituce plně ovládaná francouzským státem, je nutno zvolit jako referenci investora, který sleduje cíl návratnosti v dlouhodobém horizontu, a přezkoumat zvláště pečlivě informace předané Francií, jak jsou podány v bodech odůvodnění 87 až 108. Právě tyto skutečnosti zdůrazňují francouzské orgány jako základ pro své rozhodnutí v roce 1997.

| (158) | Za prvé je nutno přezkoumat návratnost, jakou nabízela EDF svému akcionáři v roce 1997. Tato návratnost se musí porovnat s referenčními hodnotami. V roce 1997 dosahovala průměrná míra odměny u dlouhodobých dluhopisů (30 roků) Francie výše 6,35 %. Dokonce i u kratší doby trvání (10 roků), což je kratší doba než životnost zařízení EDF, byla průměrná úroková míra nabízená u dluhopisů francouzského státu ve výši 5,58 % (31). Tyto hodnoty představují jak výnos u finančních aktiv známých jako málo riziková, tak náklady na dlouhodobé financování francouzského státu v oné době. Investice do podniku, jakým byla v roce 1997 EDF, představovalo ve stejné době rizikovější investici než držení státních dluhopisů. Obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by proto vyžadoval vyšší návratnost, než byla u státních dluhopisů. |
| --- | --- |

(158)

Za prvé je nutno přezkoumat návratnost, jakou nabízela EDF svému akcionáři v roce 1997. Tato návratnost se musí porovnat s referenčními hodnotami. V roce 1997 dosahovala průměrná míra odměny u dlouhodobých dluhopisů (30 roků) Francie výše 6,35 %. Dokonce i u kratší doby trvání (10 roků), což je kratší doba než životnost zařízení EDF, byla průměrná úroková míra nabízená u dluhopisů francouzského státu ve výši 5,58 % (31). Tyto hodnoty představují jak výnos u finančních aktiv známých jako málo riziková, tak náklady na dlouhodobé financování francouzského státu v oné době. Investice do podniku, jakým byla v roce 1997 EDF, představovalo ve stejné době rizikovější investici než držení státních dluhopisů. Obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by proto vyžadoval vyšší návratnost, než byla u státních dluhopisů.

31

| (159) | Přezkum běžné návratnosti, kterou mohl očekávat francouzský stát v období 1996–1997 podle podkladů předaných francouzskými orgány, neumožňuje dospět k závěru, že investice splňuje zkoušku obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. |
| --- | --- |

(159)

Přezkum běžné návratnosti, kterou mohl očekávat francouzský stát v období 1996–1997 podle podkladů předaných francouzskými orgány, neumožňuje dospět k závěru, že investice splňuje zkoušku obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství.

| (160) | Francouzské orgány předaly výhledový účet zisků a ztrát EDF na období po restrukturalizaci rozvahy, který v roce 1997 zkoumaly příslušné orgány (bod odůvodnění 92, tabulka 1). Odhady uvedené v tabulce podporují jiné dobové dokumenty (body odůvodnění 96 až 97 a 103). Tyto odhady referenčního scénáře EDF pro následující období byly schváleny státními orgány (bod odůvodnění 97). Na základě tohoto účtu zisků a ztrát a očekávaných částek, které měl stát investovat do EDF (bod odůvodnění 100, tabulka 2), lze vypočítat výnosnost, kterou stát mohl podle tabulky 4 očekávat u kapitálových dotací, celkového kapitálu (původní kapitál a dotace) a vlastních prostředků EDF (celkový kapitál, odchylky přehodnocení, regulatorní kapitálové rezervy a převody do nového účetního období) (32).

  Tabulka 4


  Výhledová odměna u kapitálu v rozvaze EDF za období 1997–2000 (v miliardách FRF) | 1997 | 1998 | 1999 | 2000 | 1997-2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pevný podíl ve výši 3 % | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 6,0 |
| Proměnlivý podíl | 0,6 | 1,0 | 0,9 | 0,9 | 3,4 |
| Pevný a proměnlivý podíl | 2,1 | 2,5 | 2,4 | 2,4 | 9,4 |
| Výnosnost u vlastních prostředků (79,8 miliardy FRF) (%) | 2,63 | 3,13 | 3,01 | 3,01 | 2,94 |
| Výnosnost u kapitálu a dotací (53,3 miliardy FRF) (%) | 3,94 | 4,69 | 4,50 | 4,50 | 4,41 |
| Výnosnost u kapitálových dotací (50,7 miliardy FRF) (%) | 4,14 | 4,93 | 4,73 | 4,73 | 4,64 |
| Zdroj: Výpočty Komise na základě tabulek 1 a 2. |

(160)

Francouzské orgány předaly výhledový účet zisků a ztrát EDF na období po restrukturalizaci rozvahy, který v roce 1997 zkoumaly příslušné orgány (bod odůvodnění 92, tabulka 1). Odhady uvedené v tabulce podporují jiné dobové dokumenty (body odůvodnění 96 až 97 a 103). Tyto odhady referenčního scénáře EDF pro následující období byly schváleny státními orgány (bod odůvodnění 97). Na základě tohoto účtu zisků a ztrát a očekávaných částek, které měl stát investovat do EDF (bod odůvodnění 100, tabulka 2), lze vypočítat výnosnost, kterou stát mohl podle tabulky 4 očekávat u kapitálových dotací, celkového kapitálu (původní kapitál a dotace) a vlastních prostředků EDF (celkový kapitál, odchylky přehodnocení, regulatorní kapitálové rezervy a převody do nového účetního období) (32).

32

Tabulka 4

Tabulka 4

Výhledová odměna u kapitálu v rozvaze EDF za období 1997–2000 (v miliardách FRF)

Výhledová odměna u kapitálu v rozvaze EDF za období 1997–2000 (v miliardách FRF)

1997

1998

1999

2000

1997-2000

Pevný podíl ve výši 3 %

1,5

1,5

1,5

1,5

6,0

Proměnlivý podíl

0,6

1,0

0,9

0,9

3,4

Pevný a proměnlivý podíl

2,1

2,5

2,4

2,4

9,4

Výnosnost u vlastních prostředků (79,8 miliardy FRF) (%)

2,63

3,13

3,01

3,01

2,94

Výnosnost u kapitálu a dotací (53,3 miliardy FRF) (%)

3,94

4,69

4,50

4,50

4,41

Výnosnost u kapitálových dotací (50,7 miliardy FRF) (%)

4,14

4,93

4,73

4,73

4,64

Zdroj: Výpočty Komise na základě tabulek 1 a 2.

Zdroj:

| (161) | Z podkladů citovaných a předaných francouzskými orgány vyplývá, že v roce 1997 dosahovala odměna, kterou očekával akcionářský stát od EDF za celé období 1997–2000, výše 9,4 miliardy FRF, z čehož připadalo 6 miliard FRF na podíl v pevně stanovené výši 3 % a 3,4 miliardy FRF na doplňkový podíl za celé období, a to po přeřazení provedené zákonem č. 97-1026. Na základě odhadů schválených v oné době mohl stát v průměru očekávat budoucí běžnou výnosnost ve výši 2,94 % u celkových vlastních prostředků EDF, 4,41 % u celkového kapitálu investovaného státem do EDF a 4,64 % u částky kapitálových dotací. Tato odměna platná u částky osvobození od daně přeřazené na kapitálovou dotaci byla značně nižší než sazba 6,35 % vyplácená u dluhopisů, které francouzský stát vydával v roce 1997 na své vlastní dlouhodobé financování. Obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by shledal, že očekávaná běžná výnosnost u částky 5,88 miliardy FRF, která odpovídala výši osvobození od daně, není dostatečná, aby investici opravňovala. |
| --- | --- |

(161)

Z podkladů citovaných a předaných francouzskými orgány vyplývá, že v roce 1997 dosahovala odměna, kterou očekával akcionářský stát od EDF za celé období 1997–2000, výše 9,4 miliardy FRF, z čehož připadalo 6 miliard FRF na podíl v pevně stanovené výši 3 % a 3,4 miliardy FRF na doplňkový podíl za celé období, a to po přeřazení provedené zákonem č. 97-1026. Na základě odhadů schválených v oné době mohl stát v průměru očekávat budoucí běžnou výnosnost ve výši 2,94 % u celkových vlastních prostředků EDF, 4,41 % u celkového kapitálu investovaného státem do EDF a 4,64 % u částky kapitálových dotací. Tato odměna platná u částky osvobození od daně přeřazené na kapitálovou dotaci byla značně nižší než sazba 6,35 % vyplácená u dluhopisů, které francouzský stát vydával v roce 1997 na své vlastní dlouhodobé financování. Obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství by shledal, že očekávaná běžná výnosnost u částky 5,88 miliardy FRF, která odpovídala výši osvobození od daně, není dostatečná, aby investici opravňovala.

| (162) | Soudní dvůr v bodě 96 svého rozsudku ze dne 5. června 2012 ostatně usoudil, že je možno v rámci uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství zohlednit rozdíl mezi investičními náklady soukromého investora a náklady státu. Uvedené znamená porovnat výnosnost, která podle francouzských orgánů odůvodňovala transakci přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese ve výši osvobození od daně, s výnosností, již by získal soukromý akcionář, který by provedl stejnou transakci navýšení kapitálu v podniku ve všech směrech podobném EDF, s výjimkou výsadní pravomoci, která by byla soukromému investorovi nedostupná, a to osvobodit kapitálovou dotaci od daně z příjmu právnických osob. |
| --- | --- |

(162)

Soudní dvůr v bodě 96 svého rozsudku ze dne 5. června 2012 ostatně usoudil, že je možno v rámci uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství zohlednit rozdíl mezi investičními náklady soukromého investora a náklady státu. Uvedené znamená porovnat výnosnost, která podle francouzských orgánů odůvodňovala transakci přeřazení rezerv na nároky poskytovatele koncese ve výši osvobození od daně, s výnosností, již by získal soukromý akcionář, který by provedl stejnou transakci navýšení kapitálu v podniku ve všech směrech podobném EDF, s výjimkou výsadní pravomoci, která by byla soukromému investorovi nedostupná, a to osvobodit kapitálovou dotaci od daně z příjmu právnických osob.

| (163) | Podobný podnik, jehož akcionář by měl částku 5,88 miliardy FRF na navýšení jeho kapitálu za stejných podmínek jako u EDF, by nabízel u dodatečného kapitálu investovaného akcionářem vyhlídku na návratnost ve výši 4,64 % za rok, tj. 272 milionů FRF ročně, a to bez zohlednění daně z příjmu právnických osob. Při uplatnění sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 41,66 %, která platila v roce 1997, by výhledy na návratnost u stejného kapitálového vkladu dosáhly výše 159 milionů FRF za rok, tedy nominální roční míru návratnosti 2,7 %. Tuto míru účasti na kapitálu podniku s riziky spojenými s touto investicí je nutno porovnat s mírou 6,35 % u francouzských státních dluhopisů ve stejné době. Nízká návratnost by proto odradila soukromého investora, který by neměl výsadní daňové pravomoci státu. Při tak malých vyhlídkách na návratnost investovaného kapitálu se zdá vyloučeno, že by se obezřetný soukromý investor, jehož podnik by musel platit daň z příjmu právnických osob u kapitálových dotací, podílel v roce 1997 na místě Francie na navýšení kapitálu EDF. |
| --- | --- |

(163)

Podobný podnik, jehož akcionář by měl částku 5,88 miliardy FRF na navýšení jeho kapitálu za stejných podmínek jako u EDF, by nabízel u dodatečného kapitálu investovaného akcionářem vyhlídku na návratnost ve výši 4,64 % za rok, tj. 272 milionů FRF ročně, a to bez zohlednění daně z příjmu právnických osob. Při uplatnění sazby daně z příjmu právnických osob ve výši 41,66 %, která platila v roce 1997, by výhledy na návratnost u stejného kapitálového vkladu dosáhly výše 159 milionů FRF za rok, tedy nominální roční míru návratnosti 2,7 %. Tuto míru účasti na kapitálu podniku s riziky spojenými s touto investicí je nutno porovnat s mírou 6,35 % u francouzských státních dluhopisů ve stejné době. Nízká návratnost by proto odradila soukromého investora, který by neměl výsadní daňové pravomoci státu. Při tak malých vyhlídkách na návratnost investovaného kapitálu se zdá vyloučeno, že by se obezřetný soukromý investor, jehož podnik by musel platit daň z příjmu právnických osob u kapitálových dotací, podílel v roce 1997 na místě Francie na navýšení kapitálu EDF.

| (164) | Je proto nutno přezkoumat, zda podklady a informace z doby přijetí rozhodnutí o přeřazení rezerv bez zdanění, které předala Francie, obsahují dodatečné údaje, které by přesvědčily obezřetného soukromého investora, aby údajnou investici provedl bez ohledu na zjevnou velmi nízkou návratnost. Tyto údaje se mohou týkat zejména schopnosti EDF i) zvýšit své příjmy z činnosti v dlouhodobém horizontu, ii) zlepšit své provozní výsledky díky nárůstu účinnosti, iii) zvýšit čistou hodnotu produktivních aktiv podniku nebo iv) poskytovat svému akcionáři trvalou a dostatečnou odměnu. Při pozitivních výhledech se jedná o faktory, které mohou pro akcionáře vytvářet hodnotu v dlouhodobém horizontu, avšak při negativních výhledech mohou tuto hodnotu snižovat. |
| --- | --- |

(164)

Je proto nutno přezkoumat, zda podklady a informace z doby přijetí rozhodnutí o přeřazení rezerv bez zdanění, které předala Francie, obsahují dodatečné údaje, které by přesvědčily obezřetného soukromého investora, aby údajnou investici provedl bez ohledu na zjevnou velmi nízkou návratnost. Tyto údaje se mohou týkat zejména schopnosti EDF i) zvýšit své příjmy z činnosti v dlouhodobém horizontu, ii) zlepšit své provozní výsledky díky nárůstu účinnosti, iii) zvýšit čistou hodnotu produktivních aktiv podniku nebo iv) poskytovat svému akcionáři trvalou a dostatečnou odměnu. Při pozitivních výhledech se jedná o faktory, které mohou pro akcionáře vytvářet hodnotu v dlouhodobém horizontu, avšak při negativních výhledech mohou tuto hodnotu snižovat.

| (165) | V tomto ohledu žádný z dokumentů předaných francouzskými orgány neobsahuje kvantifikaci nebo dokonce kvalitativní posouzení případného vytvoření hodnoty pro akcionáře, které by francouzské orgány přezkoumaly a zohlednily pro období 1997–2000 nebo období pozdější. Dokumenty obsahují pouze obecné podpůrné odkazy na lepší zohlednění zájmů akcionářského státu. Uvedené by naznačovalo, že navýšení hodnoty podniku jakožto investice pro akcionářský stát nebylo pro rozhodnutí o údajné investici zohledněno. V každém případě přezkum čtyř faktorů, které by případně mohly pro akcionáře vytvářet hodnotu, neumožňuje dospět k závěru o růstu předvídatelnému na základě údajů dostupných v roce 1997, a to zejména předběžného provozního účtu EDF na období 1997–2000 a výhledů finančního scénáře, který zvolily dohlížecí orgány (bod odůvodnění 92, tabulka 1, bod odůvodnění 96). |
| --- | --- |

(165)

V tomto ohledu žádný z dokumentů předaných francouzskými orgány neobsahuje kvantifikaci nebo dokonce kvalitativní posouzení případného vytvoření hodnoty pro akcionáře, které by francouzské orgány přezkoumaly a zohlednily pro období 1997–2000 nebo období pozdější. Dokumenty obsahují pouze obecné podpůrné odkazy na lepší zohlednění zájmů akcionářského státu. Uvedené by naznačovalo, že navýšení hodnoty podniku jakožto investice pro akcionářský stát nebylo pro rozhodnutí o údajné investici zohledněno. V každém případě přezkum čtyř faktorů, které by případně mohly pro akcionáře vytvářet hodnotu, neumožňuje dospět k závěru o růstu předvídatelnému na základě údajů dostupných v roce 1997, a to zejména předběžného provozního účtu EDF na období 1997–2000 a výhledů finančního scénáře, který zvolily dohlížecí orgány (bod odůvodnění 92, tabulka 1, bod odůvodnění 96).

| (166) | Pokud jde o celkové příjmy EDF, akcionářský stát mohl očekávat pouze velmi nízký růst, a to o 0,64 %. Tuto téměř stagnaci lze vysvětlit cílem, který stát stanovil, a to přispívat „ke konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a ke zvyšování kupní síly domácích spotřebitelů“, což se projevilo průměrným snížením sazeb EDF o [...] % za čtyři roky (body odůvodnění 89, 95 až 96), tj. o [...] % za rok. EDF vykonávala rozhodující část své činnosti ve Francii, protože se počítalo s tím, že za období 1997–2000 bude 89 % příjmů EDF pocházet z francouzského trhu. Hlavní část jejích příjmů tak závisela na rozhodnutích státu v oblasti stanovení sazeb za elektřinu. Obezřetný soukromý investor by nepřehlédl, že stanovení cílů veřejné politiky diametrálně odlišných od jeho zájmů akcionáře je škodlivé pro jeho majetkové zájmy. Žádný obezřetný soukromý investor by nesouhlasil se snížením odměny za svou investici, aby tím podpořil konkurenceschopnost francouzských podniků. |
| --- | --- |

(166)

Pokud jde o celkové příjmy EDF, akcionářský stát mohl očekávat pouze velmi nízký růst, a to o 0,64 %. Tuto téměř stagnaci lze vysvětlit cílem, který stát stanovil, a to přispívat „ke konkurenceschopnosti francouzského průmyslu a ke zvyšování kupní síly domácích spotřebitelů“, což se projevilo průměrným snížením sazeb EDF o [...] % za čtyři roky (body odůvodnění 89, 95 až 96), tj. o [...] % za rok. EDF vykonávala rozhodující část své činnosti ve Francii, protože se počítalo s tím, že za období 1997–2000 bude 89 % příjmů EDF pocházet z francouzského trhu. Hlavní část jejích příjmů tak závisela na rozhodnutích státu v oblasti stanovení sazeb za elektřinu. Obezřetný soukromý investor by nepřehlédl, že stanovení cílů veřejné politiky diametrálně odlišných od jeho zájmů akcionáře je škodlivé pro jeho majetkové zájmy. Žádný obezřetný soukromý investor by nesouhlasil se snížením odměny za svou investici, aby tím podpořil konkurenceschopnost francouzských podniků.

| (167) | Také položka předběžného provozního účtu na období 1997–2000 zaznamenávající výsledky hlavní činnosti EDF se měla během dotčeného období snížit o 29 %, a to z 9,3 miliardy FRF v roce 1997 na 6,6 miliardy FRF v roce 2000. Pokud jde o provozní náklady, měly se zvýšit o 2,2 %, a to zejména z důvodu růstu běžných provozních výdajů, protože finanční náklady, odpisy a úroky kromě odměny za kapitál se měly snížit. Připočtou-li se k výsledkům hlavní činnosti odpisy hmotného a nehmotného majetku a finanční náklady, je negativní také vývoj předpokládaný pro období 1997–2000, protože tento úhrn se měl snížit z 62,6 miliardy FRF na 53,9 miliardy FRF, to znamená pokles o 13,9 %. Avšak právě vývoj výsledku běžné činnosti před odpisy a úroky určuje schopnost činnosti podniku vytvářet časem hodnotu a pozitivní peněžní toky. Kromě předpokládaného zhoršení stát navíc při sledování cílů hospodářské politiky nebo regulace stanovil EDF za cíl přidělit případný nárůst účinnosti a produktivity podniku na dodatečné snížení sazeb, a to přednostně před vyšší odměnou akcionáře (bod odůvodnění 95). Z uvedeného vyplývá, že běžná činnost EDF, která byla zatížena cíli hospodářské politiky státu, zřejmě nenabízela výhled na uspokojivou budoucí odměnu. |
| --- | --- |

(167)

Také položka předběžného provozního účtu na období 1997–2000 zaznamenávající výsledky hlavní činnosti EDF se měla během dotčeného období snížit o 29 %, a to z 9,3 miliardy FRF v roce 1997 na 6,6 miliardy FRF v roce 2000. Pokud jde o provozní náklady, měly se zvýšit o 2,2 %, a to zejména z důvodu růstu běžných provozních výdajů, protože finanční náklady, odpisy a úroky kromě odměny za kapitál se měly snížit. Připočtou-li se k výsledkům hlavní činnosti odpisy hmotného a nehmotného majetku a finanční náklady, je negativní také vývoj předpokládaný pro období 1997–2000, protože tento úhrn se měl snížit z 62,6 miliardy FRF na 53,9 miliardy FRF, to znamená pokles o 13,9 %. Avšak právě vývoj výsledku běžné činnosti před odpisy a úroky určuje schopnost činnosti podniku vytvářet časem hodnotu a pozitivní peněžní toky. Kromě předpokládaného zhoršení stát navíc při sledování cílů hospodářské politiky nebo regulace stanovil EDF za cíl přidělit případný nárůst účinnosti a produktivity podniku na dodatečné snížení sazeb, a to přednostně před vyšší odměnou akcionáře (bod odůvodnění 95). Z uvedeného vyplývá, že běžná činnost EDF, která byla zatížena cíli hospodářské politiky státu, zřejmě nenabízela výhled na uspokojivou budoucí odměnu.

| (168) | Jak Komise zdůraznila v rozhodnutí o rozšíření řízení, obezřetný soukromý investor by zohlednil nejistotu ohledně výše a vývoje nákladů na financování důchodů, jimž musela EDF čelit v roce 1997 na základě zvláštního režimu platného pro elektrárenský a plynárenský průmysl. V případě EDF v roce 1997 náklady na důchody, a tím spíše závazky mimo rozvahu, které se k nim vázaly, představovaly zástavní právo předcházející dodatečnému odlivu prostředků a dále snižující již nízký čistý výsledek podniku. |
| --- | --- |

(168)

Jak Komise zdůraznila v rozhodnutí o rozšíření řízení, obezřetný soukromý investor by zohlednil nejistotu ohledně výše a vývoje nákladů na financování důchodů, jimž musela EDF čelit v roce 1997 na základě zvláštního režimu platného pro elektrárenský a plynárenský průmysl. V případě EDF v roce 1997 náklady na důchody, a tím spíše závazky mimo rozvahu, které se k nim vázaly, představovaly zástavní právo předcházející dodatečnému odlivu prostředků a dále snižující již nízký čistý výsledek podniku.

| (169) | Zatímco celkové náklady na důchody EDF představovaly v roce 1997 částku 12,2 miliardy FRF, při nezměněných právních předpisech se měly v následujících rocích výrazně zvýšit a v rámci celého režimu (včetně GDF a neznárodněných podniků) dosáhnout částky 20 miliard FRF v roce 2010 a částky 25 miliard FRF v roce 2020 (33). Při použití rozdělovacího klíče pro EDF ve výši 78,4 %, který odráží podíl jejích mzdových nákladů v průmyslovém odvětví režimu, dosáhla by při nezměněných právních předpisech část připadající na EDF výše 15,7 miliardy FRF v roce 2010 a výše 19,6 miliardy FRF v roce 2020, aniž by se zohlednilo případné vytváření rezerv na budoucí závazky (34). Předvídatelný nárůst důchodových nákladů tak byl výraznější než čistý hospodářský výsledek po odměně státu a zdanění, který se očekával pro období 1997–2000 v podobě uvedené v tabulce 1. Proto posouzení, jež by na základě uvedeného mohl učinit obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství v roce 1997, který by stejně jako francouzský stát důkladně znal situaci podniku, by ho vedlo ke zvýšení budoucích nákladů podniku a odpovídajícímu snížení výhledů na návratnost investice. |
| --- | --- |

(169)

Zatímco celkové náklady na důchody EDF představovaly v roce 1997 částku 12,2 miliardy FRF, při nezměněných právních předpisech se měly v následujících rocích výrazně zvýšit a v rámci celého režimu (včetně GDF a neznárodněných podniků) dosáhnout částky 20 miliard FRF v roce 2010 a částky 25 miliard FRF v roce 2020 (33). Při použití rozdělovacího klíče pro EDF ve výši 78,4 %, který odráží podíl jejích mzdových nákladů v průmyslovém odvětví režimu, dosáhla by při nezměněných právních předpisech část připadající na EDF výše 15,7 miliardy FRF v roce 2010 a výše 19,6 miliardy FRF v roce 2020, aniž by se zohlednilo případné vytváření rezerv na budoucí závazky (34). Předvídatelný nárůst důchodových nákladů tak byl výraznější než čistý hospodářský výsledek po odměně státu a zdanění, který se očekával pro období 1997–2000 v podobě uvedené v tabulce 1. Proto posouzení, jež by na základě uvedeného mohl učinit obezřetný soukromý investor v tržním hospodářství v roce 1997, který by stejně jako francouzský stát důkladně znal situaci podniku, by ho vedlo ke zvýšení budoucích nákladů podniku a odpovídajícímu snížení výhledů na návratnost investice.

33

34

| (170) | Obezřetný soukromý investor by kromě toho mohl očekávat výrazné snížení zadlužení EDF, jež mělo klesnout za čtyři roky z [...] FRF na [...] FRF (body odůvodnění 91 a 95). Je ale prokázáno, že EDF si v období 1992–1996 zachovala finanční ohodnocení Aaa u Moody's s mírou zadlužení ve výši 480 %. Francouzské orgány rovněž značně neurčitě zmiňují, že EDF za období 1997–2000 vytvoří prostředky ve výši 70 miliard FRF (bod odůvodnění 84). Avšak snížení zadlužení EDF a jeho mechanický důsledek pro hodnotu čistého aktiva podniku se neměl projevit zvýšením odměny francouzského státu během stejného období, ale naopak jejím jasným zhoršením v porovnání s obdobím 1991–1996 (bod odůvodnění 134). |
| --- | --- |

(170)

Obezřetný soukromý investor by kromě toho mohl očekávat výrazné snížení zadlužení EDF, jež mělo klesnout za čtyři roky z [...] FRF na [...] FRF (body odůvodnění 91 a 95). Je ale prokázáno, že EDF si v období 1992–1996 zachovala finanční ohodnocení Aaa u Moody's s mírou zadlužení ve výši 480 %. Francouzské orgány rovněž značně neurčitě zmiňují, že EDF za období 1997–2000 vytvoří prostředky ve výši 70 miliard FRF (bod odůvodnění 84). Avšak snížení zadlužení EDF a jeho mechanický důsledek pro hodnotu čistého aktiva podniku se neměl projevit zvýšením odměny francouzského státu během stejného období, ale naopak jejím jasným zhoršením v porovnání s obdobím 1991–1996 (bod odůvodnění 134).

| (171) | Jak zdůrazňuje EDF, případné snížení ohodnocení EDF agenturami, jako jsou Moody's nebo Standard & Poor's, by EDF přesto umožnilo udržet si vynikající hodnocení (bod odůvodnění 71). Mezi cíli stanovenými v období 1997–2000 bylo ostatně snížit zadlužení EDF o [...] FRF. Následovat proto mělo výrazné snížení celkových nákladů na úroky placených EDF. Nižší kapitálová dotace ve výši 44,8 miliardy FRF místo 50,7 miliardy FRF by tak údajně neohrozila ani snížení celkového zadlužení, ani náklady dluhu a ani případné výhody vyplývající pro akcionářský stát. Poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem ve výši 163 % místo 148 % předpokládaných z důvodu osvobození od daně by údajně nepoškodil zájmy akcionáře. V této oblasti neexistuje optimální finanční struktura a zpráva Národního shromáždění (bod odůvodnění 100) uvádí poměry, které se v tomto odvětví pohybují od 250 % (Verbund – Rakousko) do 10 až 15 % (Veba – Německo a PowerGen – Velká Británie). |
| --- | --- |

(171)

Jak zdůrazňuje EDF, případné snížení ohodnocení EDF agenturami, jako jsou Moody's nebo Standard & Poor's, by EDF přesto umožnilo udržet si vynikající hodnocení (bod odůvodnění 71). Mezi cíli stanovenými v období 1997–2000 bylo ostatně snížit zadlužení EDF o [...] FRF. Následovat proto mělo výrazné snížení celkových nákladů na úroky placených EDF. Nižší kapitálová dotace ve výši 44,8 miliardy FRF místo 50,7 miliardy FRF by tak údajně neohrozila ani snížení celkového zadlužení, ani náklady dluhu a ani případné výhody vyplývající pro akcionářský stát. Poměr mezi zadlužením a vlastním kapitálem ve výši 163 % místo 148 % předpokládaných z důvodu osvobození od daně by údajně nepoškodil zájmy akcionáře. V této oblasti neexistuje optimální finanční struktura a zpráva Národního shromáždění (bod odůvodnění 100) uvádí poměry, které se v tomto odvětví pohybují od 250 % (Verbund – Rakousko) do 10 až 15 % (Veba – Německo a PowerGen – Velká Británie).

| (172) | Zadlužení umožnilo EDF, aby financovala svůj růst a své výsledky bez dodatečných prostředků akcionáře, čímž došlo k posílení „pákového efektu“ dluhu na výnosnost prostředků, které stát již investoval. Došlo ale k upřednostnění snížení dluhu přesto, že EDF měla před plánovaným snížením zadlužení vynikající ohodnocení (bod odůvodnění 71). Vynikající ohodnocení, které vyjadřuje schopnost EDF splatit své věřitele před rokem 1996, není ostatně neslučitelné s nízkou odměnou akcionáři. Ohodnocení dluhopisů, které EDF vydávala, by bylo naopak o to vyšší, čím nižší by byly odvody akcionáři. V časovém horizontu uváděném v prognózách předaných francouzskými orgány by předvídatelné oslabení pákového efektu a v každém případě slabý dopad výše zdanění na míru zadlužení vedly obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství buď ke snížení výhledů na návratnost jeho investice, nebo k tomu, že by usoudil, že investice vlastních prostředků ve výši daně není odůvodněna nutností zlepšit stav zadlužení EDF v roce 1997. |
| --- | --- |

(172)

Zadlužení umožnilo EDF, aby financovala svůj růst a své výsledky bez dodatečných prostředků akcionáře, čímž došlo k posílení „pákového efektu“ dluhu na výnosnost prostředků, které stát již investoval. Došlo ale k upřednostnění snížení dluhu přesto, že EDF měla před plánovaným snížením zadlužení vynikající ohodnocení (bod odůvodnění 71). Vynikající ohodnocení, které vyjadřuje schopnost EDF splatit své věřitele před rokem 1996, není ostatně neslučitelné s nízkou odměnou akcionáři. Ohodnocení dluhopisů, které EDF vydávala, by bylo naopak o to vyšší, čím nižší by byly odvody akcionáři. V časovém horizontu uváděném v prognózách předaných francouzskými orgány by předvídatelné oslabení pákového efektu a v každém případě slabý dopad výše zdanění na míru zadlužení vedly obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství buď ke snížení výhledů na návratnost jeho investice, nebo k tomu, že by usoudil, že investice vlastních prostředků ve výši daně není odůvodněna nutností zlepšit stav zadlužení EDF v roce 1997.

| (173) | Obezřetný soukromý investor by konečně mohl založit své rozhodnutí o investici na posouzení schopnosti podniku zaručit mu stabilní a dostatečnou odměnu. V tomto ohledu se odměna, s níž se počítalo pro akcionářský stát v období 1997–2000 a již dokládají francouzské orgány, jevila značně nižší než 6,35 % poskytovaných ve stejné době u francouzských státních dluhopisů. Tato odměna mohla být ve skutečnosti snížena kvůli zohlednění daně placené státu jako jejímu výběrčímu (body odůvodnění 103 a 106). Odměna akcionáře byla rovněž značně snížena v okamžiku, kdy stát přistupoval k údajné investici. Každý akcionář by negativně zohlednil náhlé a velmi výrazné snížení odměny u kapitálových dotací. Tato odměna se měla snížit ze skutečné výše 9,32 % v průměru za období 1991–1996 na 4,64 % stanovených pro období 1997–2000, to znamená o více než polovinu. Převedeno na vlastní kapitál, výnosnost klesla z 14,1 % v průměru na konci roku 1996 na 2,94 %, s nimiž se počítalo ve stejném období (body odůvodnění 92 a 102, tabulky 1 a 3). |
| --- | --- |

(173)

Obezřetný soukromý investor by konečně mohl založit své rozhodnutí o investici na posouzení schopnosti podniku zaručit mu stabilní a dostatečnou odměnu. V tomto ohledu se odměna, s níž se počítalo pro akcionářský stát v období 1997–2000 a již dokládají francouzské orgány, jevila značně nižší než 6,35 % poskytovaných ve stejné době u francouzských státních dluhopisů. Tato odměna mohla být ve skutečnosti snížena kvůli zohlednění daně placené státu jako jejímu výběrčímu (body odůvodnění 103 a 106). Odměna akcionáře byla rovněž značně snížena v okamžiku, kdy stát přistupoval k údajné investici. Každý akcionář by negativně zohlednil náhlé a velmi výrazné snížení odměny u kapitálových dotací. Tato odměna se měla snížit ze skutečné výše 9,32 % v průměru za období 1991–1996 na 4,64 % stanovených pro období 1997–2000, to znamená o více než polovinu. Převedeno na vlastní kapitál, výnosnost klesla z 14,1 % v průměru na konci roku 1996 na 2,94 %, s nimiž se počítalo ve stejném období (body odůvodnění 92 a 102, tabulky 1 a 3).

| (174) | Obezřetný soukromý investor může samozřejmě souhlasit se snížením své běžné odměny, pokud má výhled na růst podniku, který se projeví buď vyšší odměnou v budoucnu, nebo zhodnocením hodnoty podniku, jež může vytvořit nadhodnotu, prodá-li své aktivum na základě vlastnických práv, které má vůči podniku. V tomto ohledu na jedné straně by běžná výnosnost, kterou bylo možno očekávat v roce 1997, neumožnila vyrovnat prudké snížení výnosnosti v minulosti. Na druhé straně na základě údajů obsažených v dokumentech předaných francouzskými orgány neumožňuje přezkum čtyř faktorů, které by mohly vytvořit hodnotu pro akcionáře a uvedených v bodech odůvodnění 164 až 173, dospět k závěru, že by akcionář mohl předvídat růst hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(174)

Obezřetný soukromý investor může samozřejmě souhlasit se snížením své běžné odměny, pokud má výhled na růst podniku, který se projeví buď vyšší odměnou v budoucnu, nebo zhodnocením hodnoty podniku, jež může vytvořit nadhodnotu, prodá-li své aktivum na základě vlastnických práv, které má vůči podniku. V tomto ohledu na jedné straně by běžná výnosnost, kterou bylo možno očekávat v roce 1997, neumožnila vyrovnat prudké snížení výnosnosti v minulosti. Na druhé straně na základě údajů obsažených v dokumentech předaných francouzskými orgány neumožňuje přezkum čtyř faktorů, které by mohly vytvořit hodnotu pro akcionáře a uvedených v bodech odůvodnění 164 až 173, dospět k závěru, že by akcionář mohl předvídat růst hodnoty podniku.

| (175) | Vzhledem k dosažitelným informacím neumožňují dostupné podklady dále dospět k závěru, že by obezřetný soukromý investor jednající na místě francouzského státu v roce 1997 mohl počítat s kapitálovou nadhodnotou, která by vyrovnala nízkou běžnou odměnu vyplácenou státu. Francouzské orgány neprovedly žádnou studii hodnoty EDF před přeřazením rezerv v roce 1997 a ani po tomto přeřazení. |
| --- | --- |

(175)

Vzhledem k dosažitelným informacím neumožňují dostupné podklady dále dospět k závěru, že by obezřetný soukromý investor jednající na místě francouzského státu v roce 1997 mohl počítat s kapitálovou nadhodnotou, která by vyrovnala nízkou běžnou odměnu vyplácenou státu. Francouzské orgány neprovedly žádnou studii hodnoty EDF před přeřazením rezerv v roce 1997 a ani po tomto přeřazení.

| (176) | EDF byla navíc v roce 1997 veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy a nikoliv akciová společnost. Podle článku 16 zákona č. 46-628 patřil její kapitál francouzskému národu a byl nepřevoditelný (bod odůvodnění 18). Dále je také nutno vzít na vědomí, že i po restrukturalizaci rozvahy EDF v roce 1997 na základě zákona č. 97-1026 dosahovalo celkové čisté zadlužení EDF výše přibližně 118 miliard FRF a zdaleka přesahovalo hodnotu jejího vlastního kapitálu, která dosahovala částky 79,8 miliardy FRF (bod odůvodnění 101, tabulka 2). |
| --- | --- |

(176)

EDF byla navíc v roce 1997 veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy a nikoliv akciová společnost. Podle článku 16 zákona č. 46-628 patřil její kapitál francouzskému národu a byl nepřevoditelný (bod odůvodnění 18). Dále je také nutno vzít na vědomí, že i po restrukturalizaci rozvahy EDF v roce 1997 na základě zákona č. 97-1026 dosahovalo celkové čisté zadlužení EDF výše přibližně 118 miliard FRF a zdaleka přesahovalo hodnotu jejího vlastního kapitálu, která dosahovala částky 79,8 miliardy FRF (bod odůvodnění 101, tabulka 2).

| (177) | Žádný z dokumentů, které vedly k údajnému investičnímu rozhodnutí francouzských orgánů, nezmiňuje plán na případnou privatizaci EDF prodejem celého kapitálu v držení státu nebo jeho části. Vyžadovalo by to předchozí přijetí právní formy akciové společnosti a opuštění právní formy veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy. Jediným odkazem na právní formu EDF obsaženým v těchto dokumentech bylo naopak opětovné potvrzení vůle státu zachovat zvláštní právní formu EDF, která „měla zůstat stálou referencí při budoucím vývoji“ v rámci vnitřního trhu s elektřinou (bod odůvodnění 95). Francie tvrdí, že rozhodnutí o investici bylo údajně přijato právě na základě těchto informací. Tyto skutečnosti proto musí zůstat referenčním rámcem analýzy tvrzeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

(177)

Žádný z dokumentů, které vedly k údajnému investičnímu rozhodnutí francouzských orgánů, nezmiňuje plán na případnou privatizaci EDF prodejem celého kapitálu v držení státu nebo jeho části. Vyžadovalo by to předchozí přijetí právní formy akciové společnosti a opuštění právní formy veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy. Jediným odkazem na právní formu EDF obsaženým v těchto dokumentech bylo naopak opětovné potvrzení vůle státu zachovat zvláštní právní formu EDF, která „měla zůstat stálou referencí při budoucím vývoji“ v rámci vnitřního trhu s elektřinou (bod odůvodnění 95). Francie tvrdí, že rozhodnutí o investici bylo údajně přijato právě na základě těchto informací. Tyto skutečnosti proto musí zůstat referenčním rámcem analýzy tvrzeného rozhodnutí.

| (178) | Za těchto podmínek by nebylo od případného investora rozumné a racionální, kdyby očekával nadhodnotu v podobě kapitálu, jež by závisela na zásahu zákonodárné moci vůči na jedné straně ustanovením zákona, o nichž rozhodly francouzské orgány v roce 1946 a která byla bezpodmínečně uplatňována, a na druhé straně vůči výslovné vůli státu, již potvrdil ministr pověřený správou státních podílů ve zvažované době v roce 1997, zachovat zvláštní právní formu EDF na vnitřním trhu s energií liberalizovaném na úrovni Unie. Předpoklady, z nichž vycházejí závěry EDF ohledně návratnosti investice, kterou by mohl očekávat obezřetný soukromý investor, jsou založeny na výchozí a budoucí hodnotě akcií EDF v roce 1997 (body odůvodnění 69 a 70), neberou na vědomí právní formu EDF v roce 1997 a vyvracejí je dokumenty předané francouzskými orgány, které se na ně odvolávají. |
| --- | --- |

(178)

Za těchto podmínek by nebylo od případného investora rozumné a racionální, kdyby očekával nadhodnotu v podobě kapitálu, jež by závisela na zásahu zákonodárné moci vůči na jedné straně ustanovením zákona, o nichž rozhodly francouzské orgány v roce 1946 a která byla bezpodmínečně uplatňována, a na druhé straně vůči výslovné vůli státu, již potvrdil ministr pověřený správou státních podílů ve zvažované době v roce 1997, zachovat zvláštní právní formu EDF na vnitřním trhu s energií liberalizovaném na úrovni Unie. Předpoklady, z nichž vycházejí závěry EDF ohledně návratnosti investice, kterou by mohl očekávat obezřetný soukromý investor, jsou založeny na výchozí a budoucí hodnotě akcií EDF v roce 1997 (body odůvodnění 69 a 70), neberou na vědomí právní formu EDF v roce 1997 a vyvracejí je dokumenty předané francouzskými orgány, které se na ně odvolávají.

| (179) | Jak zdůrazňují francouzské orgány, neměla EDF v roce 1997 jakožto veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy základní kapitál, a to například na rozdíl od akciové společnosti, jejíž kapitál mají v držení akcionáři (bod odůvodnění 19), kteří mohou své akcie kdykoliv prodat. Referenční investor by proto musel v roce 1997 stanovit zejména určitý počet faktorů nebo vypracovat nutně sporné předpoklady, tj.: i) v jaké výši stanoví stát základní kapitál budoucí akciové společnosti, a zejména zda do něj zahrne či nezahrne kvazikapitál, což je určující pro schopnost společnosti zajistit vyplácení stálé dividendy; ii) jaký bude počet akcií, do nichž bude tento kapitál rozdělen, přičemž je známo, že jejich vyšší či nižší hodnota je částečně určující pro zájem, který o ně trh projeví; iii) jaká bude případná forma otevření kapitálu vydáním nových akcií a v jaké výši, což je určující pro míru rozmělnění jeho podílu; a iv) kdy dojde k vlastní transakci, s čímž se vzhledem k omezeným výhledům na zhodnocení, které nabízely výhledové hospodářské výsledky EDF až do roku 2000 (bod odůvodnění 167), dalo počítat pouze v dlouhodobém horizontu. Žádná z informací předaných francouzskými orgány ohledně období před údajnou investicí neumožňuje usoudit, že by tyto otázky mohly být v roce 1997 vyřešeny. |
| --- | --- |

(179)

Jak zdůrazňují francouzské orgány, neměla EDF v roce 1997 jakožto veřejnoprávní instituce průmyslové a obchodní povahy základní kapitál, a to například na rozdíl od akciové společnosti, jejíž kapitál mají v držení akcionáři (bod odůvodnění 19), kteří mohou své akcie kdykoliv prodat. Referenční investor by proto musel v roce 1997 stanovit zejména určitý počet faktorů nebo vypracovat nutně sporné předpoklady, tj.: i) v jaké výši stanoví stát základní kapitál budoucí akciové společnosti, a zejména zda do něj zahrne či nezahrne kvazikapitál, což je určující pro schopnost společnosti zajistit vyplácení stálé dividendy; ii) jaký bude počet akcií, do nichž bude tento kapitál rozdělen, přičemž je známo, že jejich vyšší či nižší hodnota je částečně určující pro zájem, který o ně trh projeví; iii) jaká bude případná forma otevření kapitálu vydáním nových akcií a v jaké výši, což je určující pro míru rozmělnění jeho podílu; a iv) kdy dojde k vlastní transakci, s čímž se vzhledem k omezeným výhledům na zhodnocení, které nabízely výhledové hospodářské výsledky EDF až do roku 2000 (bod odůvodnění 167), dalo počítat pouze v dlouhodobém horizontu. Žádná z informací předaných francouzskými orgány ohledně období před údajnou investicí neumožňuje usoudit, že by tyto otázky mohly být v roce 1997 vyřešeny.

| (180) | Pokud by se za těchto podmínek pokládal za prokázaný (což zjevně není) případný nárůst hodnoty práv, které stát držel v kapitálu EDF, vyplývající ze sporné kapitálové dotace, znamenalo by to pro obezřetného investora, že by si musel domyslet nejméně čtyři zásadní faktory, na něž by na rozdíl od zákonodárné a regulační moci neměl žádný vliv a o nichž by v žádném případě neměl v roce 1997 ani platné informace. Obezřetný soukromý investor by si byl vědom téměř chybějící likvidity své investice. Z uvedeného vyplývá, že by obezřetný soukromý investor v okamžiku, kdy by se rozhodoval, zda bude či nebude investovat, tuto okolnost zohlednil. Tento nedostatek likvidity snižuje význam případného nárůstu hodnoty podniku. |
| --- | --- |

(180)

Pokud by se za těchto podmínek pokládal za prokázaný (což zjevně není) případný nárůst hodnoty práv, které stát držel v kapitálu EDF, vyplývající ze sporné kapitálové dotace, znamenalo by to pro obezřetného investora, že by si musel domyslet nejméně čtyři zásadní faktory, na něž by na rozdíl od zákonodárné a regulační moci neměl žádný vliv a o nichž by v žádném případě neměl v roce 1997 ani platné informace. Obezřetný soukromý investor by si byl vědom téměř chybějící likvidity své investice. Z uvedeného vyplývá, že by obezřetný soukromý investor v okamžiku, kdy by se rozhodoval, zda bude či nebude investovat, tuto okolnost zohlednil. Tento nedostatek likvidity snižuje význam případného nárůstu hodnoty podniku.

| (181) | Jak je dále uvedeno v bodě odůvodnění 144, zkouška obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí být založena hlavně na informacích a podkladech předaných členským státem za situace, kdy rozhodnutí bylo již přijato, pokud právě členský stát tvrdí, že zohlednil tyto skutečnosti a nikoliv jiné, více hypotetické a dokonce odporující předaným podkladům. Soudní dvůr však požaduje, aby uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství vycházelo z hodnocení předvídatelných v okamžiku přijetí rozhodnutí (bod 105 rozsudku ze dne 5. června 2012). Francouzské orgány tak v roce 1997 tvrdily, že právní forma EDF, jež neumožňovala vydávání a prodej akcií EDF, zůstane zachována jako stálá reference, a to včetně na liberalizovaném evropském trhu (bod odůvodnění 95). Zvolit předpoklady, které odporují tvrzení francouzských orgánů, znamená provést zkoušku v situaci, která není co nejpodobnější postavení členského státu, což je v rozporu s požadavkem judikatury (bod odůvodnění 126). |
| --- | --- |

(181)

Jak je dále uvedeno v bodě odůvodnění 144, zkouška obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství musí být založena hlavně na informacích a podkladech předaných členským státem za situace, kdy rozhodnutí bylo již přijato, pokud právě členský stát tvrdí, že zohlednil tyto skutečnosti a nikoliv jiné, více hypotetické a dokonce odporující předaným podkladům. Soudní dvůr však požaduje, aby uplatnění zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství vycházelo z hodnocení předvídatelných v okamžiku přijetí rozhodnutí (bod 105 rozsudku ze dne 5. června 2012). Francouzské orgány tak v roce 1997 tvrdily, že právní forma EDF, jež neumožňovala vydávání a prodej akcií EDF, zůstane zachována jako stálá reference, a to včetně na liberalizovaném evropském trhu (bod odůvodnění 95). Zvolit předpoklady, které odporují tvrzení francouzských orgánů, znamená provést zkoušku v situaci, která není co nejpodobnější postavení členského státu, což je v rozporu s požadavkem judikatury (bod odůvodnění 126).

| (182) | I kdyby se pro potřeby analýzy předpokládalo, že by obezřetný soukromý investor mohl vedle nabízené pravidelné návratnosti zohlednit zhodnocení hodnoty své investice k nejistě danému dni v budoucnu, aby se rozhodl k údajné investici, tento investor by vzal v potaz schopnost podniku vytvářet dlouhodobě dividendy a převzal by v tomto ohledu horizont francouzského státu, který EDF ovládal od roku 1946. Obezřetný soukromý investor by při odhadování hodnoty svého vlastnického práva v EDF vyloučil účetní hodnotu čistého aktiva podniku i v případě, že by počítal se snížením zadlužení a vytvářením zdrojů, jež zdůrazňují francouzské orgány (bod odůvodnění 84). Při stanovení ceny transakce neodpovídá hodnota aktiv, výše investic nebo snížení dluhu nutně skutečné ekonomické hodnotě. Není proto nutno trvat na skutečnosti, že pro úplné vyrovnání dluhů EDF by v roce 1997 byly nutné částky zdaleka převyšující vlastní kapitál EDF (bod odůvodnění 177). V dlouhodobém horizontu závisí hodnota podniku spíše na jeho schopnosti vytvářet pro akcionáře hodnotu v podobě dividend nebo zhodnocení kapitálu než na účetní hodnotě jeho aktiv nebo majetku. |
| --- | --- |

(182)

I kdyby se pro potřeby analýzy předpokládalo, že by obezřetný soukromý investor mohl vedle nabízené pravidelné návratnosti zohlednit zhodnocení hodnoty své investice k nejistě danému dni v budoucnu, aby se rozhodl k údajné investici, tento investor by vzal v potaz schopnost podniku vytvářet dlouhodobě dividendy a převzal by v tomto ohledu horizont francouzského státu, který EDF ovládal od roku 1946. Obezřetný soukromý investor by při odhadování hodnoty svého vlastnického práva v EDF vyloučil účetní hodnotu čistého aktiva podniku i v případě, že by počítal se snížením zadlužení a vytvářením zdrojů, jež zdůrazňují francouzské orgány (bod odůvodnění 84). Při stanovení ceny transakce neodpovídá hodnota aktiv, výše investic nebo snížení dluhu nutně skutečné ekonomické hodnotě. Není proto nutno trvat na skutečnosti, že pro úplné vyrovnání dluhů EDF by v roce 1997 byly nutné částky zdaleka převyšující vlastní kapitál EDF (bod odůvodnění 177). V dlouhodobém horizontu závisí hodnota podniku spíše na jeho schopnosti vytvářet pro akcionáře hodnotu v podobě dividend nebo zhodnocení kapitálu než na účetní hodnotě jeho aktiv nebo majetku.

| (183) | Z různých metod, které se používají ve finančnictví pro ohodnocení oportunitních nákladů nebo požadované výnosnosti u vlastnického práva převoditelného za úplatu do kapitálu určitého podniku, je nejčastěji používána metoda modelu ocenění finančních aktiv (anglicky: Capital Asset Pricing Model – „CAPM“) (35). Jak je uvedeno v tabulce 5, použití modelu CAPM na investici do kapitálu EDF v roce 1997 vede ke stanovení cílené hodnoty požadované návratnosti ve výši přibližně 12 %, jež může v případě likvidního aktiva, jako je akcie EDF, dosáhnout až výše 13,4 %. Na tuto hodnotu je ale nutno nahlížet jako na spodní hraniční hodnotu. Předpokládá nejenom, že vlastnické právo na EDF, jako jsou akcie, je možné a převoditelné, ale navíc také, že existuje likvidní trh, zatímco stát držel 100 % kapitálu a EDF nemohla vydávat akcie. K návratnosti požadované u likvidního aktiva je nutno přidat prémii ve výši 0,5 % až 1,5 % (36), aby se zohlednila značná nejistota, jež vyplývá z faktorů zkoumaných v bodech odůvodnění 179 a 180 ohledně likvidity cenných papírů EDF, kterou mohl mít obezřetný soukromý investor v roce 1997. |
| --- | --- |

(183)

Z různých metod, které se používají ve finančnictví pro ohodnocení oportunitních nákladů nebo požadované výnosnosti u vlastnického práva převoditelného za úplatu do kapitálu určitého podniku, je nejčastěji používána metoda modelu ocenění finančních aktiv (anglicky: Capital Asset Pricing Model – „CAPM“) (35). Jak je uvedeno v tabulce 5, použití modelu CAPM na investici do kapitálu EDF v roce 1997 vede ke stanovení cílené hodnoty požadované návratnosti ve výši přibližně 12 %, jež může v případě likvidního aktiva, jako je akcie EDF, dosáhnout až výše 13,4 %. Na tuto hodnotu je ale nutno nahlížet jako na spodní hraniční hodnotu. Předpokládá nejenom, že vlastnické právo na EDF, jako jsou akcie, je možné a převoditelné, ale navíc také, že existuje likvidní trh, zatímco stát držel 100 % kapitálu a EDF nemohla vydávat akcie. K návratnosti požadované u likvidního aktiva je nutno přidat prémii ve výši 0,5 % až 1,5 % (36), aby se zohlednila značná nejistota, jež vyplývá z faktorů zkoumaných v bodech odůvodnění 179 a 180 ohledně likvidity cenných papírů EDF, kterou mohl mít obezřetný soukromý investor v roce 1997.

Capital Asset Pricing Model

35

36

| (184) | V každém případě se hodnota likvidity řádově ve výši 12 % bez prémie blíží, byť jí nedosahuje, běžné návratnosti vlastního kapitálu ve výši 14 %, kterou EDF odměňovala francouzský stát v období 1991–1996 (bod odůvodnění 102, tabulka 3). Očekávání návratnosti v budoucnu obvykle vychází ze skutečně získané návratnosti. Platnost míry ve výši 12 % stvrzuje rovněž použití jiných parametrů na základě číselných údajů dostupných v oné době, a to včetně parametrů použitých ve studii vypracované pro EDF a uvedené v bodě odůvodnění 70, která stanoví cílenou hodnotu v rozmezí 11,9 % až 13,5 % s průměrnou hodnotou ve výši 12,7 %. Protože přidání likvidní prémie k cílené návratnosti ve výši přibližně 12 % nemění výsledky analýzy, nebo při použití skutečně dosahované návratnosti ve výši 14 % od roku 1997 na nedávnou dobu, není nutno zohlednit tuto prémii a skutečně dosahovanou návratnost.

  Tabulka 5


  Požadovaná cílená návratnost investice do akcií EDF v roce 1997: výpočetní hodnoty








  Parametr | Hodnota | Zdroj |
| --- | --- | --- | --- |
| Bezriziková míra | 6,35 – 5,58 | Roční průměr denní míry v roce 1997 u stěžejní půjčky Francouzské republiky na 30 a 10 roků. Zdroj: Banque de France: Referenční míry u státních dluhopisů a OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux. |
| Parametr beta (zadlužené) EDF | 0,45 – 0,54 – 0,62 | 1/Beta EDF – Vernimmen a kol., op. cit., diagram na straně 427. 2/a 3/Studie kanceláře Oxera, tabulka 3.8, Parametr beta společností EU působících v odvětví. |
| Zadlužení (v %) | 60 | Struktura kapitálu EDF po restrukturalizaci z roku 1997. |
| Parametr beta (nezadlužené) EDF | 0,84 – 0,89 – 1,36 | 1/a 2/Výpočet Komise. 3/Studie kanceláře Oxera, tabulka 3.8. |
| Tržní riziková prémie | 6,3 – 7,3 | 1/Vernimmen, op. cit., s. 423, citace z Mehra Prescott 2/2003 T.2 FR 1973–98. 2/Riziková prémie předjímaná ve Francii v průměru za období 1988–1996 (tato prémie dosahovala v roce 1996 výše 10,1 %). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries“, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, srpen 1997, s. 25. |
| Rozpětí cílené návratnosti | 11,7 – 12,1 – 13,4 | Výpočet Komise. |
| Medián návratnosti | 12 | Výpočet Komise. |

(184)

V každém případě se hodnota likvidity řádově ve výši 12 % bez prémie blíží, byť jí nedosahuje, běžné návratnosti vlastního kapitálu ve výši 14 %, kterou EDF odměňovala francouzský stát v období 1991–1996 (bod odůvodnění 102, tabulka 3). Očekávání návratnosti v budoucnu obvykle vychází ze skutečně získané návratnosti. Platnost míry ve výši 12 % stvrzuje rovněž použití jiných parametrů na základě číselných údajů dostupných v oné době, a to včetně parametrů použitých ve studii vypracované pro EDF a uvedené v bodě odůvodnění 70, která stanoví cílenou hodnotu v rozmezí 11,9 % až 13,5 % s průměrnou hodnotou ve výši 12,7 %. Protože přidání likvidní prémie k cílené návratnosti ve výši přibližně 12 % nemění výsledky analýzy, nebo při použití skutečně dosahované návratnosti ve výši 14 % od roku 1997 na nedávnou dobu, není nutno zohlednit tuto prémii a skutečně dosahovanou návratnost.

Tabulka 5

Tabulka 5

Požadovaná cílená návratnost investice do akcií EDF v roce 1997: výpočetní hodnoty

Požadovaná cílená návratnost investice do akcií EDF v roce 1997: výpočetní hodnoty

Parametr

Hodnota

Zdroj

Bezriziková míra

6,35 – 5,58

Roční průměr denní míry v roce 1997 u stěžejní půjčky Francouzské republiky na 30 a 10 roků. Zdroj: Banque de France: Referenční míry u státních dluhopisů a OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux.

Parametr beta (zadlužené) EDF

0,45 – 0,54 – 0,62

1/Beta EDF – Vernimmen a kol., op. cit., diagram na straně 427. 2/a 3/Studie kanceláře Oxera, tabulka 3.8, Parametr beta společností EU působících v odvětví.

Zadlužení (v %)

60

Struktura kapitálu EDF po restrukturalizaci z roku 1997.

Parametr beta (nezadlužené) EDF

0,84 – 0,89 – 1,36

1/a 2/Výpočet Komise. 3/Studie kanceláře Oxera, tabulka 3.8.

Tržní riziková prémie

6,3 – 7,3

1/Vernimmen, op. cit., s. 423, citace z Mehra Prescott 2/2003 T.2 FR 1973–98. 2/Riziková prémie předjímaná ve Francii v průměru za období 1988–1996 (tato prémie dosahovala v roce 1996 výše 10,1 %). „An examination of Equity Risk Premium Forecasts in the G-6 Countries“, Khorana, Moyer & Pattel, I/B/E/S Working Paper, srpen 1997, s. 25.

Rozpětí cílené návratnosti

11,7 – 12,1 – 13,4

Výpočet Komise.

Medián návratnosti

12

Výpočet Komise.

| (185) | Pro přijetí svého investičního rozhodnutí v roce 1997 by obezřetný soukromý investor v postavení co nejpodobnějšímu postavení francouzských orgánů zvolil systematické odhady budoucích výsledků EDF potvrzené příslušnými orgány a zvolené jako finanční scénář, jak jsou obsaženy v předběžném provozním účtu EDF na období 1997–2000 (body odůvodnění 90 až 92, tabulka 1, bod odůvodnění 97). Osvobození od daně představovalo v roce 1997 po restrukturalizaci rozvahy 11 % z kapitálu a kapitálových dotací EDF ve výši 53,3 miliardy FRF. Lze proto odůvodněně tvrdit, že investice poskytovala nárok na vyplacení 11 % dividend (odměna za kapitálové dotace v podobě odhadnuté v tabulkách 1 a 4) a hodnoty EDF. Pro určení této hodnoty je nutné použít model výpočtu dlouhodobé hodnoty podniku, tj. model aktualizace dividend (anglicky: „Dividend Discount Model“ – „DDM“) (37). |
| --- | --- |

(185)

Pro přijetí svého investičního rozhodnutí v roce 1997 by obezřetný soukromý investor v postavení co nejpodobnějšímu postavení francouzských orgánů zvolil systematické odhady budoucích výsledků EDF potvrzené příslušnými orgány a zvolené jako finanční scénář, jak jsou obsaženy v předběžném provozním účtu EDF na období 1997–2000 (body odůvodnění 90 až 92, tabulka 1, bod odůvodnění 97). Osvobození od daně představovalo v roce 1997 po restrukturalizaci rozvahy 11 % z kapitálu a kapitálových dotací EDF ve výši 53,3 miliardy FRF. Lze proto odůvodněně tvrdit, že investice poskytovala nárok na vyplacení 11 % dividend (odměna za kapitálové dotace v podobě odhadnuté v tabulkách 1 a 4) a hodnoty EDF. Pro určení této hodnoty je nutné použít model výpočtu dlouhodobé hodnoty podniku, tj. model aktualizace dividend (anglicky: „Dividend Discount Model“ – „DDM“) (37).

Dividend Discount Model

37

| (186) | Výsledky analýzy pomocí modelu DDM, která se týká investice ve výši 5,88 miliardy FRF, provedené na základě dividend stanovených ve výhledovém účtu zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (odměna za kapitálové dotace a doplňková odměna uvedené v tabulce 1), jsou představeny v tabulce 6 s uvedením interní míry návratnosti (IMN) finančních toků a čisté skutečné hodnoty (ČSH) pro míry cílené návratnosti ve výši 12 %, 6,35 % a 5,58 % (38). Tyto výsledky jsou vypočteny pro referenční scénář založený na běžných analytických postupech (tabulka 6.1) a jsou doplněny třemi méně pravděpodobnými variantami, které opouštějí předpoklady referenčního scénáře, a simulují tak vyšší návratnost pro akcionáře než referenční scénář (tabulky 6.2, 6.3 a 6.4).

  Tabulka 6


  Odhad návratnosti (čistá skutečná hodnota – ČSH) investice ve výši 5,88 miliardy FRF podle modelu DDM na základě výhledového účtu zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (tabulka 1) (v miliardách FRF)

  6.1   Ústřední scénář (růst dividend plánovaný na konec období 1999–2000) | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investice | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Hodnota DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 2,21 |
| ČSH při 12 % | – 3,43 | | | | | | |
| ČSH při 6,35 % | – 3,17 | | | | | | |
| ČSH při 5,58 % | – 3,12 | | | | | | |
| IMN | – 13 % | | | | | | |
| Pozn.: Tabulku je nutno chápat takto: při finančních tocích plánovaných na období od 1.1.1997 do 31.12.2000 dosahuje čistá skutečná hodnota (ČSH) při diskontní sazbě ve výši 12 % částky – 3,43 miliardy FRF (...) a interní míra návratnosti (IMN) výše – 13 %. |

(186)

Výsledky analýzy pomocí modelu DDM, která se týká investice ve výši 5,88 miliardy FRF, provedené na základě dividend stanovených ve výhledovém účtu zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (odměna za kapitálové dotace a doplňková odměna uvedené v tabulce 1), jsou představeny v tabulce 6 s uvedením interní míry návratnosti (IMN) finančních toků a čisté skutečné hodnoty (ČSH) pro míry cílené návratnosti ve výši 12 %, 6,35 % a 5,58 % (38). Tyto výsledky jsou vypočteny pro referenční scénář založený na běžných analytických postupech (tabulka 6.1) a jsou doplněny třemi méně pravděpodobnými variantami, které opouštějí předpoklady referenčního scénáře, a simulují tak vyšší návratnost pro akcionáře než referenční scénář (tabulky 6.2, 6.3 a 6.4).

38

Tabulka 6

Tabulka 6

Odhad návratnosti (čistá skutečná hodnota – ČSH) investice ve výši 5,88 miliardy FRF podle modelu DDM na základě výhledového účtu zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (tabulka 1) (v miliardách FRF)

Odhad návratnosti (čistá skutečná hodnota – ČSH) investice ve výši 5,88 miliardy FRF podle modelu DDM na základě výhledového účtu zisků a ztrát EDF na období 1997–2000 (tabulka 1) (v miliardách FRF)

6.1   Ústřední scénář (růst dividend plánovaný na konec období 1999–2000)

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investice

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Hodnota DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

2,21

ČSH při 12 %

– 3,43

ČSH při 6,35 %

– 3,17

ČSH při 5,58 %

– 3,12

IMN

– 13 %

Pozn.: Tabulku je nutno chápat takto: při finančních tocích plánovaných na období od 1.1.1997 do 31.12.2000 dosahuje čistá skutečná hodnota (ČSH) při diskontní sazbě ve výši 12 % částky – 3,43 miliardy FRF (...) a interní míra návratnosti (IMN) výše – 13 %.

Pozn.:

6.2   Varianta č. 1 (ɗ dividend = roční míra 4,51 % v období 1997–2000)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investice | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Hodnota DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 3,69 |
| ČSH při 12 % | – 2,68 | | | | | | |
| ČSH při 6,35 % | – 2,14 | | | | | | |
| ČSH při 5,58 % | – 2,05 | | | | | | |
| IMN | – 4,7 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investice

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Hodnota DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

3,69

ČSH při 12 %

– 2,68

ČSH při 6,35 %

– 2,14

ČSH při 5,58 %

– 2,05

IMN

– 4,7 %

6.3   Varianta č. 2 (ústřední scénář + přidání 11 % kvazikapitálu)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investice | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Hodnota DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 4,93 |
| ČSH při 12 % | – 2,06 | | | | | | |
| ČSH při 6,35 % | – 1,29 | | | | | | |
| ČSH při 5,58 % | – 1,16 | | | | | | |
| IMN | 0,3 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investice

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Hodnota DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

4,93

ČSH při 12 %

– 2,06

ČSH při 6,35 %

– 1,29

ČSH při 5,58 %

– 1,16

IMN

0,3 %

6.4   Varianta č. 3 (varianta č. 1 + přidání 11 % kvazikapitálu)

| | | 1.1.1997 | 31.12.1997 | 31.12.1998 | 31.12.1999 | 31.12.2000 | 31.12.2000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Investice | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Dividenda | Hodnota DDM |
| | | – 5,88 | 0,23 | 0,28 | 0,26 | 0,26 | 6,41 |
| ČSH při 12 % | – 1,30 | | | | | | |
| ČSH při 6,35 % | – 0,26 | | | | | | |
| ČSH při 5,58 % | – 0,08 | | | | | | |
| IMN | 5,2 % | | | | | | |

1.1.1997

31.12.1997

31.12.1998

31.12.1999

31.12.2000

31.12.2000

Investice

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Dividenda

Hodnota DDM

– 5,88

0,23

0,28

0,26

0,26

6,41

ČSH při 12 %

– 1,30

ČSH při 6,35 %

– 0,26

ČSH při 5,58 %

– 0,08

IMN

5,2 %

| (187) | Z odhadů tabulky č6 vyplývá, že v případě, pokud by údajně investovaná částka ve výši 5,88 miliardy FRF poskytla nárok disponovat poměrným procentním podílem dividend a hodnoty EDF, transakce by vykázala značně negativní čistou skutečnou hodnotu (– 3,43 miliardy FRF). Aby investice byla pro soukromého investora v tržním hospodářství finančně zajímavá, bylo by za nejčastěji voleného předpokladu (tabulka 6.1) nutno, aby se obezřetný soukromý investor spokojil při investování do likvidních akcií EDF s odměnou výrazně nižší než oportunitní náklady kapitálu ve výši 12 % a dokonce nižší než odměna vyplácená v roce 1997 u francouzských státních dluhopisů na 30 roků (6,35 %) a 10 roků (5,58 %). Obezřetný soukromý investor by za těchto podmínek samozřejmě investici neprovedl. |
| --- | --- |

(187)

Z odhadů tabulky č6 vyplývá, že v případě, pokud by údajně investovaná částka ve výši 5,88 miliardy FRF poskytla nárok disponovat poměrným procentním podílem dividend a hodnoty EDF, transakce by vykázala značně negativní čistou skutečnou hodnotu (– 3,43 miliardy FRF). Aby investice byla pro soukromého investora v tržním hospodářství finančně zajímavá, bylo by za nejčastěji voleného předpokladu (tabulka 6.1) nutno, aby se obezřetný soukromý investor spokojil při investování do likvidních akcií EDF s odměnou výrazně nižší než oportunitní náklady kapitálu ve výši 12 % a dokonce nižší než odměna vyplácená v roce 1997 u francouzských státních dluhopisů na 30 roků (6,35 %) a 10 roků (5,58 %). Obezřetný soukromý investor by za těchto podmínek samozřejmě investici neprovedl.

| (188) | Tyto závěry se kvalitativně nemění, ani když se použijí stejně jako v testu několika variant jiné předpoklady, které více zhodnocují údajnou investici, i když jsou méně pravděpodobné (tabulky 6.2 až 6.4) (39). V každém případě nedosahuje nabízená návratnost výše 12 % a je dokonce nižší než návratnost u francouzských státních dluhopisů na 30 roků a 10 roků poskytovaná v roce 1997. Přezkum jiných dostupných proměnných ohledně výhledových hospodářských výsledků EDF, jako jsou prognózy příjmů, výsledků hlavní hospodářské činnosti nebo čistého hospodářského výsledku (body odůvodnění 166 až 168), by obezřetnému soukromému investorovi neumožnil předjímat úplné zvrácení trendu, jež by následně umožnilo lépe odměňovat akcionářský stát nebo pro něj vytvářet hodnotu. Tento vývoj předvídatelný a plánovaný v roce 1997 potvrzují závěry a jejich prodloužení na období po roce 2000, jak by jej mohl obezřetný soukromý investor předvídat v roce 1997 na základě informací předaných francouzskými orgány. |
| --- | --- |

(188)

Tyto závěry se kvalitativně nemění, ani když se použijí stejně jako v testu několika variant jiné předpoklady, které více zhodnocují údajnou investici, i když jsou méně pravděpodobné (tabulky 6.2 až 6.4) (39). V každém případě nedosahuje nabízená návratnost výše 12 % a je dokonce nižší než návratnost u francouzských státních dluhopisů na 30 roků a 10 roků poskytovaná v roce 1997. Přezkum jiných dostupných proměnných ohledně výhledových hospodářských výsledků EDF, jako jsou prognózy příjmů, výsledků hlavní hospodářské činnosti nebo čistého hospodářského výsledku (body odůvodnění 166 až 168), by obezřetnému soukromému investorovi neumožnil předjímat úplné zvrácení trendu, jež by následně umožnilo lépe odměňovat akcionářský stát nebo pro něj vytvářet hodnotu. Tento vývoj předvídatelný a plánovaný v roce 1997 potvrzují závěry a jejich prodloužení na období po roce 2000, jak by jej mohl obezřetný soukromý investor předvídat v roce 1997 na základě informací předaných francouzskými orgány.

39

| (189) | I za předpokladu, že by obezřetný soukromý investor očekával vedle pravidelné ziskovosti EDF také kapitálový zisk, což v informacích a údajích předaných francouzskými orgány nic nenaznačuje a což by navíc bylo vzhledem k právní formě EDF v roce 1997 nanejvýš nahodilé, je vyloučeno, že by k údajné investici přistoupil. Za těchto podmínek ukazuje uplatnění zkoušky obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, že i v případě, kdy by osvobození od daně ve výši 5,88 miliardy FRF bylo skutečně investičním rozhodnutím akcionářského státu, obezřetný soukromý investor, který by měl informace zdůrazňované francouzskými orgány, by tuto transakci nepodstoupil. |
| --- | --- |

(189)

I za předpokladu, že by obezřetný soukromý investor očekával vedle pravidelné ziskovosti EDF také kapitálový zisk, což v informacích a údajích předaných francouzskými orgány nic nenaznačuje a což by navíc bylo vzhledem k právní formě EDF v roce 1997 nanejvýš nahodilé, je vyloučeno, že by k údajné investici přistoupil. Za těchto podmínek ukazuje uplatnění zkoušky obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, že i v případě, kdy by osvobození od daně ve výši 5,88 miliardy FRF bylo skutečně investičním rozhodnutím akcionářského státu, obezřetný soukromý investor, který by měl informace zdůrazňované francouzskými orgány, by tuto transakci nepodstoupil.

| (190) | V tomto ohledu jsou připomínky EDF, které jsou uvedeny v bodě odůvodnění 71 a podle nichž nemělo osvobození od daně údajně žádný škodlivý dopad na hospodářskou soutěž a ani EDF neposkytlo zvýhodnění, protože mohla v každém případě najít srovnatelné financování na kapitálových trzích, v rozporu se skutkovými okolnostmi. Je nesporné, že by EDF nemohla vydat na trzích akcie, aby si tuto částku opatřila. I když by EDF nepochybně věřitele našla, za půjčku nebo odpovídající vydání dluhopisů by musela být vyplácena odměna, a to pravděpodobně v sazbě, která by přesahovala sazbu, již francouzský stát očekával u kapitálových dotací EDF za období 1997–2000, a sazbu u nákladů refinancování odpovídající státním dluhopisům v roce 1997. Pokud by EDF mohla získat odpovídající částku jako jistinu, finanční náklady, které by nesla, by přesahovaly výši údajné investice. Již z tohoto důvodu a při nezohlednění splácení jistiny, které EDF nemusela provádět u částky osvobození od daně nebo odpovídající částky kapitálových dotací z roku 1997, poskytlo opatření EDF hospodářskou výhodu tím, že snížilo její finanční náklady. |
| --- | --- |

(190)

V tomto ohledu jsou připomínky EDF, které jsou uvedeny v bodě odůvodnění 71 a podle nichž nemělo osvobození od daně údajně žádný škodlivý dopad na hospodářskou soutěž a ani EDF neposkytlo zvýhodnění, protože mohla v každém případě najít srovnatelné financování na kapitálových trzích, v rozporu se skutkovými okolnostmi. Je nesporné, že by EDF nemohla vydat na trzích akcie, aby si tuto částku opatřila. I když by EDF nepochybně věřitele našla, za půjčku nebo odpovídající vydání dluhopisů by musela být vyplácena odměna, a to pravděpodobně v sazbě, která by přesahovala sazbu, již francouzský stát očekával u kapitálových dotací EDF za období 1997–2000, a sazbu u nákladů refinancování odpovídající státním dluhopisům v roce 1997. Pokud by EDF mohla získat odpovídající částku jako jistinu, finanční náklady, které by nesla, by přesahovaly výši údajné investice. Již z tohoto důvodu a při nezohlednění splácení jistiny, které EDF nemusela provádět u částky osvobození od daně nebo odpovídající částky kapitálových dotací z roku 1997, poskytlo opatření EDF hospodářskou výhodu tím, že snížilo její finanční náklady.

| (191) | Pokud by byla použitelná zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, vzhledem k podkladům předaným francouzskými orgány, které podle nich objasnily výhledy na návratnost a rizika spojená s údajnou investicí ve formě osvobození od daně, uplatnění zkoušky soukromého investora v tržním hospodářství umožňuje dospět k závěru, že obezřetný soukromý investor by v roce 1997 neinvestoval do navýšení kapitálu EDF částku odpovídající dlužné dani. |
| --- | --- |

(191)

Pokud by byla použitelná zásada obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství, vzhledem k podkladům předaným francouzskými orgány, které podle nich objasnily výhledy na návratnost a rizika spojená s údajnou investicí ve formě osvobození od daně, uplatnění zkoušky soukromého investora v tržním hospodářství umožňuje dospět k závěru, že obezřetný soukromý investor by v roce 1997 neinvestoval do navýšení kapitálu EDF částku odpovídající dlužné dani.

| (192) | Neuhrazení daně z příjmu právnických osob ve výši 5,88 miliardy FRF společností EDF se nejeví jako produktivní investice akcionářského státu podle zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. Ukazuje se spíše jako odchylka v podobě daňového osvobození ad hoc, která poskytla EDF hospodářskou výhodu odpovídající výši neuhrazené daně. Taková výhoda nutně posiluje postavení EDF vůči jejím konkurentům, protože výše kapitálu je jedním faktorů, které jsou určující pro schopnost vnějšího financování podniku a podmínky tohoto financování, zatímco zdroje, které byly takto ušetřeny, mohly být použity k jiným účelům, a to zejména na investice ve Francii nebo v jiných členských státech, kde konkurenti vyvíjeli v roce 1997 svou činnost. |
| --- | --- |

(192)

Neuhrazení daně z příjmu právnických osob ve výši 5,88 miliardy FRF společností EDF se nejeví jako produktivní investice akcionářského státu podle zásady obezřetného soukromého investora v tržním hospodářství. Ukazuje se spíše jako odchylka v podobě daňového osvobození ad hoc, která poskytla EDF hospodářskou výhodu odpovídající výši neuhrazené daně. Taková výhoda nutně posiluje postavení EDF vůči jejím konkurentům, protože výše kapitálu je jedním faktorů, které jsou určující pro schopnost vnějšího financování podniku a podmínky tohoto financování, zatímco zdroje, které byly takto ušetřeny, mohly být použity k jiným účelům, a to zejména na investice ve Francii nebo v jiných členských státech, kde konkurenti vyvíjeli v roce 1997 svou činnost.

ad hoc

| (193) | Hospodářská výhoda tak narušuje hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výhoda je selektivní, protože neuhrazení daně z příjmu právnických osob u části těchto účetních rezerv představuje výjimku z daňového zacházení, které je běžně uplatňováno na takovou transakci, a v tomto konkrétním případě byla tato výjimka použita pouze u podniku EDF. |
| --- | --- |

(193)

Hospodářská výhoda tak narušuje hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU. Výhoda je selektivní, protože neuhrazení daně z příjmu právnických osob u části těchto účetních rezerv představuje výjimku z daňového zacházení, které je běžně uplatňováno na takovou transakci, a v tomto konkrétním případě byla tato výjimka použita pouze u podniku EDF.

9.2.   STÁTNÍ PROSTŘEDKY

| (194) | Pojem podpory zahrnuje nejen pozitivní dávky jako dotace, ale také všechny zásahy veřejných orgánů, které snižují náklady, které zatěžují obvykle rozpočet podniku a které mají stejné účinky jako dotace (40). Podle ustálené judikatury (41) se rovná nevybrání daně, jež by měla být vybrána, státem spotřebování státních prostředků. |
| --- | --- |

(194)

Pojem podpory zahrnuje nejen pozitivní dávky jako dotace, ale také všechny zásahy veřejných orgánů, které snižují náklady, které zatěžují obvykle rozpočet podniku a které mají stejné účinky jako dotace (40). Podle ustálené judikatury (41) se rovná nevybrání daně, jež by měla být vybrána, státem spotřebování státních prostředků.

40

41

| (195) | Toto nevybrání celé výše daně z příjmu právnických osob dlužné za účetní období 1997 vyplývá přímo z daňových opatření přijatých francouzskými orgány za účelem provedení státního aktu, tj. zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997. |
| --- | --- |

(195)

Toto nevybrání celé výše daně z příjmu právnických osob dlužné za účetní období 1997 vyplývá přímo z daňových opatření přijatých francouzskými orgány za účelem provedení státního aktu, tj. zákona č. 97-1026 ze dne 10. listopadu 1997.

9.3.   NARUŠENÍ HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE A OVLIVNĚNÍ OBCHODU MEZI ČLENSKÝMI STÁTY

| (196) | Od svého vzniku v roce 1946 až do vstupu v platnost směrnice 96/92/ES měla EDF na francouzském trhu monopolní postavení s výlučnými právy na přenos, distribuci a také dovoz a vývoz elektřiny. EDF si nicméně konkurovala s výrobci elektřiny ostatních členských států již před tím, než vstoupila v platnost směrnice 96/92/ES. Volná hospodářská soutěž navíc existovala na návazných trzích nepodléhajících výlučným právům, na nichž EDF již diverzifikovala své činnosti mimo oblast svých výlučných práv, a to jak z hlediska zeměpisného, tak odvětvového. Účinky na hospodářskou soutěž a obchod tedy existovaly dlouho před liberalizací stanovenou směrnicí 96/92/ES. |
| --- | --- |

(196)

Od svého vzniku v roce 1946 až do vstupu v platnost směrnice 96/92/ES měla EDF na francouzském trhu monopolní postavení s výlučnými právy na přenos, distribuci a také dovoz a vývoz elektřiny. EDF si nicméně konkurovala s výrobci elektřiny ostatních členských států již před tím, než vstoupila v platnost směrnice 96/92/ES. Volná hospodářská soutěž navíc existovala na návazných trzích nepodléhajících výlučným právům, na nichž EDF již diverzifikovala své činnosti mimo oblast svých výlučných práv, a to jak z hlediska zeměpisného, tak odvětvového. Účinky na hospodářskou soutěž a obchod tedy existovaly dlouho před liberalizací stanovenou směrnicí 96/92/ES.

| (197) | Elektřina byla předmětem významného a rostoucího obchodování mezi členskými státy, na němž se EDF aktivně podílela. Tento obchod, posílený přijetím směrnice 90/547/EHS (42), probíhal na základě obchodních smluv mezi různými provozovateli vysokonapěťových elektrických sítí v členských státech. V evropských zemích OECD se zvyšovaly dovozy elektřiny mezi roky 1980 a 1990 průměrně ročně o 7 %. Od roku 1981 do roku 1989 znásobila EDF přebytek své obchodní bilance v oblasti elektřiny devětkrát a dosáhla čistého vývozu ve výši 42 TWh, což představovalo 10 % její celkové výroby. Již v roce 1985 vyvážela EDF do ostatních členských zemí 19 TWh. |
| --- | --- |

(197)

Elektřina byla předmětem významného a rostoucího obchodování mezi členskými státy, na němž se EDF aktivně podílela. Tento obchod, posílený přijetím směrnice 90/547/EHS (42), probíhal na základě obchodních smluv mezi různými provozovateli vysokonapěťových elektrických sítí v členských státech. V evropských zemích OECD se zvyšovaly dovozy elektřiny mezi roky 1980 a 1990 průměrně ročně o 7 %. Od roku 1981 do roku 1989 znásobila EDF přebytek své obchodní bilance v oblasti elektřiny devětkrát a dosáhla čistého vývozu ve výši 42 TWh, což představovalo 10 % její celkové výroby. Již v roce 1985 vyvážela EDF do ostatních členských zemí 19 TWh.

42

| (198) | Ještě před vstupem v platnost směrnice 96/92/ES v únoru roku 1999 přijaly některé členské státy jednostranně opatření k otevření svého trhu s elektřinou. Konkrétně Spojené království otevřelo v roce 1990 svůj trh na 100 % pro velké průmyslové zákazníky. Švédsko otevřelo svůj trh na 100 % v roce 1996, Finsko jej začalo otevírat v roce 1995, aby dosáhlo 100 % v roce 1997, Německo jej otevřelo na 100 % v roce 1998 a Nizozemsko jej úplně otevřelo pro průmyslové zákazníky v roce 1998. Za těchto podmínek mohly státní podpory poskytované podnikům v monopolním postavení v jednom členském státě, které se aktivně zúčastnily obchodu v rámci Unie, jako tomu bylo v případě EDF, narušovat hospodářskou soutěž na trhu s elektřinou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU již před dnem stanoveným směrnicí pro otevření hospodářské soutěži. |
| --- | --- |

(198)

Ještě před vstupem v platnost směrnice 96/92/ES v únoru roku 1999 přijaly některé členské státy jednostranně opatření k otevření svého trhu s elektřinou. Konkrétně Spojené království otevřelo v roce 1990 svůj trh na 100 % pro velké průmyslové zákazníky. Švédsko otevřelo svůj trh na 100 % v roce 1996, Finsko jej začalo otevírat v roce 1995, aby dosáhlo 100 % v roce 1997, Německo jej otevřelo na 100 % v roce 1998 a Nizozemsko jej úplně otevřelo pro průmyslové zákazníky v roce 1998. Za těchto podmínek mohly státní podpory poskytované podnikům v monopolním postavení v jednom členském státě, které se aktivně zúčastnily obchodu v rámci Unie, jako tomu bylo v případě EDF, narušovat hospodářskou soutěž na trhu s elektřinou ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU již před dnem stanoveným směrnicí pro otevření hospodářské soutěži.

| (199) | Ve své výroční zprávě za rok 1997 uvedla EDF, že patří „mezi nejdůležitější mezinárodní provozovatele v elektrárenském odvětví s více než 13 miliardami FRF investovanými mimo Francii, výrobním parkem, jehož instalovaný výkon představuje přibližně 11 % francouzského parku, a více než 8 miliony zákazníků“. Zpráva rovněž zdůraznila, že v roce 1997 EDF „znásobila a posílila své investice v Evropě rozšířením svého působení na Rakousko a Polsko“ a že „vyvezla do Evropy více než 70 TWh“. Tento vývoz probíhal na dotčených trzích v konkurenci s alternativními dodavateli. |
| --- | --- |

(199)

Ve své výroční zprávě za rok 1997 uvedla EDF, že patří „mezi nejdůležitější mezinárodní provozovatele v elektrárenském odvětví s více než 13 miliardami FRF investovanými mimo Francii, výrobním parkem, jehož instalovaný výkon představuje přibližně 11 % francouzského parku, a více než 8 miliony zákazníků“. Zpráva rovněž zdůraznila, že v roce 1997 EDF „znásobila a posílila své investice v Evropě rozšířením svého působení na Rakousko a Polsko“ a že „vyvezla do Evropy více než 70 TWh“. Tento vývoz probíhal na dotčených trzích v konkurenci s alternativními dodavateli.

| (200) | Podniková smlouva na období 1997–2000, jež byla podepsána dne 8. dubna 1997 mezi státem a EDF, stanovila, že EDF bude věnovat přibližně 12 až 13 miliard FRF na své mezinárodní investice, přičemž k prioritám patřily regiony Evropy. Od roku 2000 do roku 2002 získala EDF třetinu kapitálu německého podniku EnBW, zvýšila kapacitu výroby a distribuce své britské dceřiné společnosti London Electricity, převzala přímou kontrolu nad italským podnikem Fenice a navázala partnerství se společností Fiat za účelem zakoupení společnosti Montedison (ze které se stal Edison). |
| --- | --- |

(200)

Podniková smlouva na období 1997–2000, jež byla podepsána dne 8. dubna 1997 mezi státem a EDF, stanovila, že EDF bude věnovat přibližně 12 až 13 miliard FRF na své mezinárodní investice, přičemž k prioritám patřily regiony Evropy. Od roku 2000 do roku 2002 získala EDF třetinu kapitálu německého podniku EnBW, zvýšila kapacitu výroby a distribuce své britské dceřiné společnosti London Electricity, převzala přímou kontrolu nad italským podnikem Fenice a navázala partnerství se společností Fiat za účelem zakoupení společnosti Montedison (ze které se stal Edison).

| (201) | V roce 1997 společnost SDS, jež je dceřinou společností ve 100 % vlastnictví EDF, sdružila její činnosti spojené s poskytováním služeb pro jednotlivé zákazníky, podniky a místní orgány. SDS vykonávala svou činnost v oblasti zpracování odpadů, osvětlení ulic a jiných služeb spojených s energií a v roce 1998 přispěla k prodejům částkou odpovídající 685 milionům EUR oproti 650 milionům EUR, kterými přispěla v roce 1997. V roce 2000 navázala EDF přes společnost Dalkia, která je přední evropskou firmou v poskytování energetických služeb podnikům a místním samosprávám, partnerství se společností Veolia Environnement. Dalkia nabízí služby energetického inženýrství a údržby, spravuje tepelné instalace a technické služby spojené s fungováním budov a zajišťuje provozování tepelných sítí, sítí společné výroby elektřiny a tepla, sítí celků na výrobu energie a průmyslových kapalin. |
| --- | --- |

(201)

V roce 1997 společnost SDS, jež je dceřinou společností ve 100 % vlastnictví EDF, sdružila její činnosti spojené s poskytováním služeb pro jednotlivé zákazníky, podniky a místní orgány. SDS vykonávala svou činnost v oblasti zpracování odpadů, osvětlení ulic a jiných služeb spojených s energií a v roce 1998 přispěla k prodejům částkou odpovídající 685 milionům EUR oproti 650 milionům EUR, kterými přispěla v roce 1997. V roce 2000 navázala EDF přes společnost Dalkia, která je přední evropskou firmou v poskytování energetických služeb podnikům a místním samosprávám, partnerství se společností Veolia Environnement. Dalkia nabízí služby energetického inženýrství a údržby, spravuje tepelné instalace a technické služby spojené s fungováním budov a zajišťuje provozování tepelných sítí, sítí společné výroby elektřiny a tepla, sítí celků na výrobu energie a průmyslových kapalin.

| (202) | EDF též rozvinula své činnosti na trhu obnovitelných energií. V roce 1997 sdružila holdingová společnost CHART, která je dceřinou společností ve 100 % vlastnictví EDF, její činnosti v oblasti obnovitelných energií, jako je např. geotermální a větrná energie. Její příspěvek ke konsolidovanému obratu tak dosáhl částky 70 milionů EUR. |
| --- | --- |

(202)

EDF též rozvinula své činnosti na trhu obnovitelných energií. V roce 1997 sdružila holdingová společnost CHART, která je dceřinou společností ve 100 % vlastnictví EDF, její činnosti v oblasti obnovitelných energií, jako je např. geotermální a větrná energie. Její příspěvek ke konsolidovanému obratu tak dosáhl částky 70 milionů EUR.

| (203) | Jako výrobce a distributor elektřiny EDF byla a stále je v hospodářské soutěži s dodavateli jiných náhradních zdrojů energie, jako je uhlí, ropa a plyn, a to jak na vnitrostátním trhu, tak na trzích mezinárodních. Například ve Francii zahájila EDF úspěšně kampaň na podporu používání elektřiny pro vytápění. Zvýšila tak svůj podíl na trhu oproti svým konkurentům, kteří dodávají náhradní zdroje energie, jako jsou např. ropa nebo plyn. V ocelářství konkurují elektrické vysoké pece pecím používajícím plyn a ropu. Z uvedeného vyplývá, že opatření, jako je předmětné opatření, může narušit hospodářskou soutěž, která probíhala s alternativními dodavateli, jako je Gaz de France. |
| --- | --- |

(203)

Jako výrobce a distributor elektřiny EDF byla a stále je v hospodářské soutěži s dodavateli jiných náhradních zdrojů energie, jako je uhlí, ropa a plyn, a to jak na vnitrostátním trhu, tak na trzích mezinárodních. Například ve Francii zahájila EDF úspěšně kampaň na podporu používání elektřiny pro vytápění. Zvýšila tak svůj podíl na trhu oproti svým konkurentům, kteří dodávají náhradní zdroje energie, jako jsou např. ropa nebo plyn. V ocelářství konkurují elektrické vysoké pece pecím používajícím plyn a ropu. Z uvedeného vyplývá, že opatření, jako je předmětné opatření, může narušit hospodářskou soutěž, která probíhala s alternativními dodavateli, jako je Gaz de France.

| (204) | EDF tak zaujímala v roce 1997 významné místo v obchodu s elektrickou energií mezi členskými státy, zatímco dnes je trh s elektřinou ve Francii plně otevřen a působí na něm početní evropští dodavatelé. Ukazuje se tak, že v roce 1997 byla EDF již dobře zavedená na některých trzích jiných členských států a že podpora vyplývající z toho, že EDF nezaplatila daň z příjmu právnických osob u části rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně, nutně musela narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(204)

EDF tak zaujímala v roce 1997 významné místo v obchodu s elektrickou energií mezi členskými státy, zatímco dnes je trh s elektřinou ve Francii plně otevřen a působí na něm početní evropští dodavatelé. Ukazuje se tak, že v roce 1997 byla EDF již dobře zavedená na některých trzích jiných členských států a že podpora vyplývající z toho, že EDF nezaplatila daň z příjmu právnických osob u části rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně, nutně musela narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (205) | Předchozí odůvodnění byla uvedena v rozhodnutí o rozšíření řízení. Francie a ani EDF ve svých připomínkách nepopřely, že podpora mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy. |
| --- | --- |

(205)

Předchozí odůvodnění byla uvedena v rozhodnutí o rozšíření řízení. Francie a ani EDF ve svých připomínkách nepopřely, že podpora mohla ovlivnit obchod mezi členskými státy.

| (206) | Protože jsou tak splněna čtyři kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, neuhrazení společností EDF daně z příjmu právnických osob u části účetních rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně představuje státní podporu. Nyní je proto nutno přezkoumat slučitelnost této podpory s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(206)

Protože jsou tak splněna čtyři kritéria uvedená v čl. 107 odst. 1 SFEU, neuhrazení společností EDF daně z příjmu právnických osob u části účetních rezerv na obnovu hlavní přenosové sítě vytvořených s osvobozením od daně představuje státní podporu. Nyní je proto nutno přezkoumat slučitelnost této podpory s vnitřním trhem.

10.   POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

POSOUZENÍ SLUČITELNOSTI PODPORY S VNITŘNÍM TRHEM

| (207) | Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že podpory, jež splňují kritéria, která vymezuje, jsou v zásadě neslučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je na členském státu, aby uvedl důvody a skutečnosti jakékoliv povahy, podle nichž je státní podpora slučitelná s vnitřním trhem (43). V tomto konkrétním případě neuvedla Francouzská republika v tomto ohledu žádný důvod a ani nepředložila žádný podklad. |
| --- | --- |

(207)

Čl. 107 odst. 1 SFEU stanoví, že podpory, jež splňují kritéria, která vymezuje, jsou v zásadě neslučitelné s vnitřním trhem. Podle ustálené judikatury je na členském státu, aby uvedl důvody a skutečnosti jakékoliv povahy, podle nichž je státní podpora slučitelná s vnitřním trhem (43). V tomto konkrétním případě neuvedla Francouzská republika v tomto ohledu žádný důvod a ani nepředložila žádný podklad.

43

| (208) | Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné kvůli povaze podpory, která nesleduje cíle uvedené v dotčeném odstavci. |
| --- | --- |

(208)

Výjimky podle čl. 107 odst. 2 SFEU nejsou v tomto konkrétním případě použitelné kvůli povaze podpory, která nesleduje cíle uvedené v dotčeném odstavci.

| (209) | Dotčená podpora rovněž nesplňuje podmínky stanovené pro výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU, které se týkají podpor, jež mají napomáhat hospodářskému rozvoji určitých oblastí, a to tím spíše, že odpovídá podpoře na provoz. Není totiž podmíněna investováním nebo vytvořením pracovních míst, jak to předpokládají pokyny k regionální státní podpoře (44). |
| --- | --- |

(209)

Dotčená podpora rovněž nesplňuje podmínky stanovené pro výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) SFEU, které se týkají podpor, jež mají napomáhat hospodářskému rozvoji určitých oblastí, a to tím spíše, že odpovídá podpoře na provoz. Není totiž podmíněna investováním nebo vytvořením pracovních míst, jak to předpokládají pokyny k regionální státní podpoře (44).

44

| (210) | V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU se rovněž počítá s výjimkou pro podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V tomto konkrétním případě nespadá zkoumaná podpora do rámce této odchylky. Tuto výjimku z platného daňového práva, jež přináší prospěch pouze jednomu podniku, nelze považovat za výjimku, která má usnadnit rozvoj určité činnosti. Jejím jediným cílem je totiž podpořit určitý podniku snížením jeho provozních nákladů. |
| --- | --- |

(210)

V čl. 107 odst. 3 písm. c) SFEU se rovněž počítá s výjimkou pro podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem. V tomto konkrétním případě nespadá zkoumaná podpora do rámce této odchylky. Tuto výjimku z platného daňového práva, jež přináší prospěch pouze jednomu podniku, nelze považovat za výjimku, která má usnadnit rozvoj určité činnosti. Jejím jediným cílem je totiž podpořit určitý podniku snížením jeho provozních nákladů.

| (211) | Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU, dotčené opatření podpory nemá napomoci uskutečnění některého projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu ve francouzském hospodářství a není ani určeno na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví. |
| --- | --- |

(211)

Pokud jde o výjimky uvedené v čl. 107 odst. 3 písm. b) a d) SFEU, dotčené opatření podpory nemá napomoci uskutečnění některého projektu společného evropského zájmu anebo napravit vážnou poruchu ve francouzském hospodářství a není ani určeno na pomoc kultuře a zachování kulturního dědictví.

| (212) | Kritéria slučitelnosti uvedená v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU nejsou tak splněna. Pokud jde o vyrovnání nákladů za plnění veřejné služby, francouzské orgány se u daňového zvýhodnění nedovolávaly uplatnění čl. 106 odst. 2 SFEU, ale zdůraznily, že EDF vykonává úkoly veřejné služby. Francouzské orgány ale nedodaly žádné vyhodnocení nákladů, které EDF vznikly v souvislosti s plněním těchto úkolů. Komise nemůže proto zjistit, zda předmětné daňové zvýhodnění vyrovnává či nevyrovnává případné dodatečné náklady spojené s úkoly veřejné služby, které musí EDF plnit. Pokud by neuhrazení daně mělo být označeno za vyrovnání za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, není každopádně prokázáno, že by takové vyrovnání bylo stanoveno předem objektivním a transparentním způsobem a vypočteno vzhledem k nákladům výkonného podniku. |
| --- | --- |

(212)

Kritéria slučitelnosti uvedená v čl. 107 odst. 2 a 3 SFEU nejsou tak splněna. Pokud jde o vyrovnání nákladů za plnění veřejné služby, francouzské orgány se u daňového zvýhodnění nedovolávaly uplatnění čl. 106 odst. 2 SFEU, ale zdůraznily, že EDF vykonává úkoly veřejné služby. Francouzské orgány ale nedodaly žádné vyhodnocení nákladů, které EDF vznikly v souvislosti s plněním těchto úkolů. Komise nemůže proto zjistit, zda předmětné daňové zvýhodnění vyrovnává či nevyrovnává případné dodatečné náklady spojené s úkoly veřejné služby, které musí EDF plnit. Pokud by neuhrazení daně mělo být označeno za vyrovnání za poskytování služby obecného hospodářského zájmu, není každopádně prokázáno, že by takové vyrovnání bylo stanoveno předem objektivním a transparentním způsobem a vypočteno vzhledem k nákladům výkonného podniku.

| (213) | Přezkum dodržení podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark (45), které umožňují vyjmutí z oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, a rovněž přezkum kritérií uplatnění čl. 106 odst. 2 SFEU, o kterých se francouzské orgány ostatně nezmiňují, není proto v tomto konkrétním případě možno provést. |
| --- | --- |

(213)

Přezkum dodržení podmínek stanovených v rozsudku ve věci Altmark (45), které umožňují vyjmutí z oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 SFEU, a rovněž přezkum kritérií uplatnění čl. 106 odst. 2 SFEU, o kterých se francouzské orgány ostatně nezmiňují, není proto v tomto konkrétním případě možno provést.

Altmark

45

| (214) | Na základě předchozích odůvodnění se ukazuje, že zkoumaná podpora představuje podporu na provoz, jež měla za následek posílení konkurenčního postavení EDF vůči jejím konkurentům. Za těchto podmínek by byla neslučitelná s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(214)

Na základě předchozích odůvodnění se ukazuje, že zkoumaná podpora představuje podporu na provoz, jež měla za následek posílení konkurenčního postavení EDF vůči jejím konkurentům. Za těchto podmínek by byla neslučitelná s vnitřním trhem.

| (215) | Komise rovněž soudí, že na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů nelze v tomto konkrétním případě použít pravidlo promlčení. EDF zajisté vytvářela účetní rezervy s osvobozením od daně od roku 1987 do roku 1996. Je však nutno poznamenat, že na jedné straně se podle Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) opravy chyb, jež se již svou povahou týkají zaúčtování minulých operací, musejí zaúčtovat do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny, a na druhé straně, že zákon, jenž stanoví, že se nároky poskytovatele koncese přeřazují do kapitálových dotací, aniž by byly podrobeny dani z příjmu právnických osob, pochází ze dne 10. listopadu 1997. Daňové zvýhodnění proto pochází z roku 1997 a promlčení neplatí pro novou podporu vyplacenou v této době, protože první akt Komise, který se týká tohoto opatření, pochází ze dne 10. července 2001. Podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 soudní řízení navíc přerušuje běh promlčecí lhůty. |
| --- | --- |

(215)

Komise rovněž soudí, že na rozdíl od tvrzení francouzských orgánů nelze v tomto konkrétním případě použít pravidlo promlčení. EDF zajisté vytvářela účetní rezervy s osvobozením od daně od roku 1987 do roku 1996. Je však nutno poznamenat, že na jedné straně se podle Národní účetní rady (Conseil national de la comptabilité) opravy chyb, jež se již svou povahou týkají zaúčtování minulých operací, musejí zaúčtovat do výsledku účetního období, během kterého byly zjištěny, a na druhé straně, že zákon, jenž stanoví, že se nároky poskytovatele koncese přeřazují do kapitálových dotací, aniž by byly podrobeny dani z příjmu právnických osob, pochází ze dne 10. listopadu 1997. Daňové zvýhodnění proto pochází z roku 1997 a promlčení neplatí pro novou podporu vyplacenou v této době, protože první akt Komise, který se týká tohoto opatření, pochází ze dne 10. července 2001. Podle článku 15 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 soudní řízení navíc přerušuje běh promlčecí lhůty.

11.   ZÁVĚR

ZÁVĚR

| (216) | Komise konstatuje, že Francouzská republika provedla předmětné opatření protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise soudí, že osvobození od daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 FRF v souvislosti s přeřazením, stanoveným zákonem č. 97-1026, na kapitálovou dotaci účetních rezerv ve výši 14 119 065 335 FRF, které odpovídají již provedeným pracím na obnově hlavní přenosové sítě, představuje protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem. |
| --- | --- |

(216)

Komise konstatuje, že Francouzská republika provedla předmětné opatření protiprávně porušením čl. 108 odst. 3 SFEU. Komise soudí, že osvobození od daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 FRF v souvislosti s přeřazením, stanoveným zákonem č. 97-1026, na kapitálovou dotaci účetních rezerv ve výši 14 119 065 335 FRF, které odpovídají již provedeným pracím na obnově hlavní přenosové sítě, představuje protiprávní podporu neslučitelnou s vnitřním trhem.

| (217) | Jakmile Komise prokáže, že určitá podpora není slučitelná s vnitřním trhem, má podle čl. 108 odst. 2 SFEU pravomoc donutit dotčený členský stát ke zrušení nebo úpravě této podpory. Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (dále jen ‚rozhodnutí o navrácení‘). Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“. |
| --- | --- |

(217)

Jakmile Komise prokáže, že určitá podpora není slučitelná s vnitřním trhem, má podle čl. 108 odst. 2 SFEU pravomoc donutit dotčený členský stát ke zrušení nebo úpravě této podpory. Podle článku 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 „je-li v případech protiprávní podpory přijato záporné rozhodnutí, Komise rozhodne, že dotyčný členský stát učiní všechna nezbytná opatření, aby příjemce podporu navrátil (dále jen ‚rozhodnutí o navrácení‘). Komise nebude vyžadovat navrácení podpory, pokud by to bylo v rozporu s obecnými zásadami práva Společenství“.

| (218) | Cíl, který Komise sleduje tím, že požaduje od dotčeného členského státu, aby získal zpět podpory neslučitelné s vnitřním trhem, je návrat do stavu před jejich poskytnutím (46). V tomto ohledu považuje Soudní dvůr cíl za dosažený, když příjemci vrátí částky protiprávně poskytnuté v rámci podpory, a ztrácí tak výhodu, již měli oproti svým konkurentům. Tím dojde k návratu do stavu před vyplacením podpory (47). |
| --- | --- |

(218)

Cíl, který Komise sleduje tím, že požaduje od dotčeného členského státu, aby získal zpět podpory neslučitelné s vnitřním trhem, je návrat do stavu před jejich poskytnutím (46). V tomto ohledu považuje Soudní dvůr cíl za dosažený, když příjemci vrátí částky protiprávně poskytnuté v rámci podpory, a ztrácí tak výhodu, již měli oproti svým konkurentům. Tím dojde k návratu do stavu před vyplacením podpory (47).

46

47

| (219) | V tomto konkrétním případě se ukazuje, že žádná obecná zásada práva Unie není v rozporu s navrácením takto zjištěných protiprávních podpor. Francie a ani žádná zúčastněná strana zejména neposkytly žádné argumenty v tomto smyslu. |
| --- | --- |

(219)

V tomto konkrétním případě se ukazuje, že žádná obecná zásada práva Unie není v rozporu s navrácením takto zjištěných protiprávních podpor. Francie a ani žádná zúčastněná strana zejména neposkytly žádné argumenty v tomto smyslu.

| (220) | Z uvedeného vyplývá, že Francie přijme veškerá nezbytná opatření, aby od společnosti EDF získala zpět protiprávní podporu poskytnutou formou osvobození od daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 u přeřazení do kapitálu části rezerv ve výši 14 119 065 335 FRF. |
| --- | --- |

(220)

Z uvedeného vyplývá, že Francie přijme veškerá nezbytná opatření, aby od společnosti EDF získala zpět protiprávní podporu poskytnutou formou osvobození od daně z příjmu právnických osob ve výši 5 882 849 762 u přeřazení do kapitálu části rezerv ve výši 14 119 065 335 FRF.

| (221) | Pro účely tohoto navrácení francouzské orgány v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) připočtou navíc k výši podpory úroky z navrácení, které se účtují ode dne, kdy byla podniku předmětná podpora dána k dispozici, tj. ode dne splatnosti daně z příjmu právnických osob za daňové období 1997, a až do dne skutečného navrácení (49). |
| --- | --- |

(221)

Pro účely tohoto navrácení francouzské orgány v souladu s kapitolou V nařízení Komise (ES) č. 794/2004 (48) připočtou navíc k výši podpory úroky z navrácení, které se účtují ode dne, kdy byla podniku předmětná podpora dána k dispozici, tj. ode dne splatnosti daně z příjmu právnických osob za daňové období 1997, a až do dne skutečného navrácení (49).

48

49

| (222) | V rámci povinnosti loajální spolupráce, kterou má Francie v rámci řízení o navrácení, bude tato částka upřesněna během řízení na základě podkladů poskytnutých francouzskými orgány, které mimo jiné zohlední směnné kurzy mezi ECU/EUR a francouzským frankem (FRF) případně použitelné na splátky EDF daně z příjmu právnických osob během roku 1997 a navrácení EDF podpor následkem zrušení prvního záporného rozhodnutí z roku 2009. V tomto konkrétním případě se totiž úroky neplatí za období, kdy tato podpora nebyla nadále podniku k dispozici, tj. období mezi skutečným navrácením podpory Francii a jejím opětovným vyplacením EDF. Je ale nutno zohlednit úroky, které Francie případně zaplatila EDF. |
| --- | --- |

(222)

V rámci povinnosti loajální spolupráce, kterou má Francie v rámci řízení o navrácení, bude tato částka upřesněna během řízení na základě podkladů poskytnutých francouzskými orgány, které mimo jiné zohlední směnné kurzy mezi ECU/EUR a francouzským frankem (FRF) případně použitelné na splátky EDF daně z příjmu právnických osob během roku 1997 a navrácení EDF podpor následkem zrušení prvního záporného rozhodnutí z roku 2009. V tomto konkrétním případě se totiž úroky neplatí za období, kdy tato podpora nebyla nadále podniku k dispozici, tj. období mezi skutečným navrácením podpory Francii a jejím opětovným vyplacením EDF. Je ale nutno zohlednit úroky, které Francie případně zaplatila EDF.

| (223) | Francouzské orgány získají zpět výše uvedenou částku do 4 měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(223)

Francouzské orgány získají zpět výše uvedenou částku do 4 měsíců ode dne oznámení tohoto rozhodnutí.

| (224) | Podle ustálené judikatury v případě, že se členský stát setká s nepředvídatelnými potížemi nebo s okolnostmi, se kterými Komise nepočítala, může tyto potíže oznámit Komisi spolu s návrhy odpovídajících úprav, aby je Komise posoudila. V takovém případě spolupracují Komise a členský stát v dobré víře s cílem nalézt řešení těchto potíží při plném dodržení ustanovení (50) SFEU. |
| --- | --- |

(224)

Podle ustálené judikatury v případě, že se členský stát setká s nepředvídatelnými potížemi nebo s okolnostmi, se kterými Komise nepočítala, může tyto potíže oznámit Komisi spolu s návrhy odpovídajících úprav, aby je Komise posoudila. V takovém případě spolupracují Komise a členský stát v dobré víře s cílem nalézt řešení těchto potíží při plném dodržení ustanovení (50) SFEU.

50

| (225) | Komise proto žádá Francii, aby jí předložila bezodkladně každou potíž, se kterou by se setkala při provádění tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

(225)

Komise proto žádá Francii, aby jí předložila bezodkladně každou potíž, se kterou by se setkala při provádění tohoto rozhodnutí.

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

1.   Osvobození od daně z příjmu právnických osob ve prospěch společnosti Électricité de France ve výši 5 882 849 762 francouzských franků, které se týká přeřazení do kapitálu rezerv, jež odpovídají protihodnotě hmotného majetku postoupeného v rámci koncese hlavní přenosové sítě, představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.

2.   Podpora uvedená v odstavci 1, již poskytla Francouzská republika protiprávně, je neslučitelná s vnitřním trhem.

Článek 2

1.   Francouzská republika je povinna získat zpět od příjemce protihodnotu v EUR podpory uvedené v článku 1.

2.   K částkám, které je nutno vrátit, se přičítají úroky počínaje dnem, kdy byly dány k dispozici příjemci, až do jejich skutečného vrácení.

3.   Úroky se počítají ze základu složeného v souladu s kapitolou V nařízení (ES) č. 794/2004.

Článek 3

1.   Navrácení podpory uvedené v článku 1 se provede s okamžitým účinkem.

2.   Francouzská republika provede toto rozhodnutí ve lhůtě čtyř měsíců ode dne jeho oznámení.

Článek 4

1.   Do dvou měsíců od oznámení tohoto rozhodnutí poskytne Francouzská republika Komisi tyto informace:

| a) | celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit; |
| --- | --- |

a)

celkovou částku (jistina a úroky), kterou má příjemce vrátit;

| b) | podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím; a |
| --- | --- |

b)

podrobný popis již přijatých a plánovaných opatření pro dosažení souladu s tímto rozhodnutím; a

| c) | doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit. |
| --- | --- |

c)

doklady prokazující, že příjemci bylo nařízeno podporu vrátit.

2.   Francouzská republika bude Komisi informovat o vývoji vnitrostátních opatření přijatých s cílem vykonat toto rozhodnutí až do úplného navrácení podpory uvedené v článku 1. Na pouhou žádost Komise předloží neprodleně informace o již přijatých a plánovaných opatřeních pro splnění tohoto rozhodnutí. Rovněž poskytne podrobné informace o částkách podpory a úroků, které již příjemce navrátil.

Článek 5

Toto rozhodnutí je určeno Francouzské republice.

V Bruselu dne 22. července 2015.

Za Komisi

Margrethe VESTAGER

členka Komise

---

(1)  S účinkem od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES staly články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie („SFEU“). Oba soubory ustanovení jsou v zásadě identické. Pro účely tohoto rozhodnutí se případné odkazy na články 107 a 108 SFEU vykládají jako odkazy na články 87 a 88 Smlouvy o ES. SFEU rovněž zavedla některé terminologické změny, jako je nahrazení pojmu „Společenství“ pojmem „Unie“, „společný trh“ pojmem „vnitřní trh“ a „Soud prvního stupně“ pojmem „Tribunál“. Pojmy SFEU se použijí v celém tomto rozhodnutí.

1

(2)  
  Úř. věst. C 280, 16.11.2002, s. 8.

2

(3)  
  Úř. věst. L 49, 22.2.2005, s. 9.

3

(4)  Rozsudek Tribunálu ve věci T-156/04, EDF v. Komise, Sb. rozh. 2009 II-4503.

4

EDF

Komise

(5)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318.

5

Komise

EDF

(6)  
  Úř. věst. C 186, 28.6.2013, s. 73.

6

(7)  Odpověď francouzských orgánů ze dne 23. prosince 2013, body 71 a 72.

7

(8)  Zvláštní zpráva o koncesích EDF č. 1993 ze dne 10. října 1994.

8

(9)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 96/92/ES ze dne 19. prosince 1996 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou (Úř. věst. L 27, 30.1.1997, s. 20).

9

(10)  Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 83, 27.3.1999, s. 1).

10

(11)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 84.

11

Komise

EDF

(12)  
  „
  Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?
  “. Závěrečná zpráva ze dne 15. října 2013.

12

Does the 1997 recapitalisation of EDF by the French State meet the private investor test?

(13)  Podniková smlouva mezi státem a EDF na období 1997–2000 podepsaná dne 8. dubna 1997.

13

(14)  Dopis ministra hospodářství a financí a ministra průmyslu, pošty a telekomunikací ze dne 12. července 1996 předsedovi společnosti EDF, dopis ministra hospodářství a financí, ministra pověřeného rozpočtem a ministra průmyslu, pošty a telekomunikací ze dne 22. dubna 1997 předsedovi společnosti EDF.

14

(15)  Dopis finančního ředitele EDF vedoucímu odboru financování a podílů státní pokladny ze dne 19. února 1997, analytické sdělení EDF ze dne 27. července 1996 o odměňování akcionáře předané Senátu dne 15. září 1997.

15

(16)  Důvodová zpráva k článku 45 návrhu zákona o různých opatření hospodářské a finanční povahy přijatého radou ministrů dne 5. dubna 1997; zpráva Komise pro finance, obecné hospodářství a plánování Národního shromáždění podaná poslancem Didier MIGAUDem dne 10. září 1997 k návrhu zákona č. 201 o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy; zpráva senátora Alaina Lamberta k návrhu zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy podaná dne 24. září 1997; projev ministra hospodářství, financí a průmyslu pronesený v rámci předložení návrhu zákona o naléhavých opatřeních daňové a finanční povahy v Senátu dne 2. října 1997.

16

(*1)  Údaj chráněný obchodním tajemstvím.

*1

(17)  Smlouva se odvolává na směrnici 96/92/ES. Tato směrnice stejně jako směrnice, které jí následovaly, nestanovila pravidla ohledně formy společnosti výrobců, dopravců nebo distributorů elektrické energie v rámci vnitřního trhu.

17

(18)  změny u převodu do nového účetního roku nejsou v přesném slova smyslu důsledkem dotčeného článku, ale jeho logickým následkem.

18

(19)  Návratnost pro akcionářský stát lze vysvětlit nedostatečným základem kapitálových dotací ve výši 36 miliard FRF (jmenovatel poměru) a značným účetními rezervami. Po jejich zaúčtování byl až do roku 1996 čistý roční hospodářský výsledek EDF negativní. Negativní převod účtu zisků a ztrát do nového účetního roku se projevoval v rozvaze v podobě spotřebovávání vlastních prostředků, které byly stanoveny na 24,2 miliardy FRF (viz tabulka 2, sloupec „Konec roku 1996“, kde je ukázáno, jak se vlastní prostředky EDF snížily negativním převodem do nového účetního roku ve výši 20,2 miliardy FRF, a to před změnou zavedenou článkem 4 zákona č. 97-1026). Protože se negativní výsledky nedanily, velmi vysoká návratnost pro stát jako akcionáře se děla na úkor státu jako výběrčího daní.

19

(20)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 82.

20

Komise

EDF

(21)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 83.

21

Komise

EDF

(22)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 84.

22

Komise

EDF

(23)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 104.

23

Komise

EDF

(24)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 86.

24

Komise

EDF

(25)  Rozsudek ve věci C-124/10P, Komise v. EDF, EU:C:2012:318, bod 95.

25

Komise

EDF

(26)  Studie kanceláře Oxera, body 3.3, 3.24–3.25.

26

(27)  Studie kanceláře Oxera, tabulka A2.2.

27

(28)  Studie kanceláře Oxera, bod 3.3.

28

(29)  Studie kanceláře Oxera, body 3.3, 3.15, tabulka 3.2, tabulka 3.8 pro koeficient beta a příloha 5.

29

(30)  Studie kanceláře Oxera, body 3.5, 3.13 a 3.20 až 3.23.

30

(31)  Roční průměr denní míry u stěžejní francouzské půjčky na 30 a 10 roků. Zdroj: Banque de France – Referenční míry u státních dluhopisů a OAT, http://www.banque-france.fr/economie-et-statistiques/changes-et-taux.

31

(32)  Přednost výpočtu výnosnosti na základě celkových vlastních prostředků investovaných do podniku oproti výpočtu pouze na základě kapitálu investovaného formou kapitálových dotací potvrzuje skutečnost, že ve smlouvě mezi státem a EDF na období 2001–2003 byla odměna státu, vyjádřená v procentním podílu (37,5 %) na čistém hospodářském výsledku, vymezena minimální (1,5 %) a maximální (4,5 %) hranicí základu vlastního kapitálu. Odpověď francouzských orgánů ze dne 23. prosince 2013, bod 53.

32

(33)  Výroční zpráva EDF za rok 1997, s. 103.

33

(34)  Článkem 2 rozhodnutí Komise ze dne 16. prosince 2003 o státních podporách, které Francie poskytla EDF a odvětví elektrárenského a plynárenského průmyslu (C(2003) 4637 final) (Úř. věst. L 49, 22.2.2005, s. 9). Komise rozhodla nevznést námitky ohledně reformy důchodového režimu platného v elektrárenském a plynárenském průmyslu, kterému podléhala EDF. Tato reforma měla za následek, že na obecný režim sociálního zabezpečení byly převedeny důchodové náklady a závazky zvláštního režimu zaměstnanců EDF a ostatních podniků, které se na něm podílely.

34

(35)  Tento model odhaduje cílenou návratnost, kterou požaduje investor do kapitálu určitého podniku (k), jako výsledek přidání k návratnosti určitého finančního aktiva považovaného za nerizikové nebo málo rizikové, to znamená státního dluhopisu na referenčním finančním trhu (rf), tržní rizikové prémie, která vyjadřuje rizikovější povahu investice do akcií (Km – rf), vynásobenou zvláštním rizikovým koeficientem akcie dotčeného podniku (β), který může být přednostně koeficientem tohoto podniku, a není-li to možné, tak koeficientem srovnatelných podniků, které se použijí jako reference. Parametr β se musí odhadnout pro nezadlužený podnik (gearing), aby šlo vyhodnotit skutečné riziko (akcie) podniku ve srovnání s trhem. Rovnice zní k = rf + β × (Km – rf). Komise použila model CAPM, aby odhadla návratnost požadovanou u investice do kapitálu určitého podniku, již schválil Tribunál Evropské unie: věc T-319/12, Španělsko v. Komise, „Ciudad de la Luz“, EU:T:2014:604, body 48 až 66. Pro podrobnější popis viz Vernimmen a kol., „Corporate Finance“, John Wiley & Sons ed., 2. vydání, 2009, kapitola 22; ohledně výsledků šetření o četnosti použití metod vyhodnocení viz s. 460. Teoretické základy a digitální použití modelu CAPM v tomto konkrétním případě jsou rovněž obsaženy ve studii vypracované kanceláří Oxera pro EDF (bod odůvodnění 70), a to zejména v její příloze I.

35

f

m

f

f

m

f

Španělsko

Komise

(36)  Vernimmen a kol. „Corporate Finance“, John Wiley & Sonds ed., 2. vydání, 2009, s. 433–4.

36

(37)  Model DDM představuje hodnotu podniku vypočtenou na základě (poslední) vyplacené dividendy (Dt), míry růstu dividend (ɗD) a cílené odměny či oportunitních nákladů kapitálu (K) podle rovnice Vr = Dt (1 + ɗD)/(K – ɗD). Model DDM je použit rovněž ve studii kanceláře Oxera pro EDF (body 3.27–3.31, tabulka 3.4), avšak za použití jiných hodnot, z nichž jsou některé značně nerealistické. Studie kanceláře Oxera vychází z míry růstu dividend ve výši 9,3 % za rok. Míry růstu dividendy jsou ve stálém výpočtu, jako je výpočet v modelu DDM, spojeny s růstem podniku. Míry růstu ve výši 9,3 %, které zdaleka přesahují inflaci a dlouhodobou míru růstu domácího hrubého produktu („HDP“), znamenají, že EDF by se časem zmocnila celého HDP Francie.

37

(38)  Negativní čistá skutečná hodnota při dané úrokové míře (diskontní sazba – financování) ukazuje, že při této úrokové míře není investice výnosná. Interní míra návratnosti (pozitivní IMN) ukazuje na skutečnou úrokovou míru, s jakou očekávané finanční toky odměňují investici.

38

(39)  Předpoklad, že dividenda EDF poroste o 4,51 % (varianta č. 1, tabulka 6.2), se jeví jako optimistický; dospělo se k němu vyrovnáním míry růstu, s níž se počítalo pro 4 roky prognózy na období 1997–2000. Kromě toho, že se obvykle volí jako růst dividendy její růst na konci období (ústřední scénář), ve skutečnosti se měly dividendy vyplácené EDF v období 1997–2000 snižovat ve srovnání s obdobím 1991–1996 a v roce 1999 a 2000 ve srovnání s rokem 1998. V každém případě je trvalá míra ve výši 4,51 % v absolutní hodnotě vysoká. Předpoklad (varianta č. 2, tabulka 6.3), že by akcionář přidal k objektivní hodnotě EDF – nebo kupec zaplatil – (poměrnou část) kvazikapitálu EDF, jak byl odhadnut v roce 1997, nezohledňuje skutečnost, že některý kapitál (rezervy) podléhal regulaci. Tento předpoklad je ve spojení s modelem DDM rovněž optimistický, protože znamená, že se akcionáři poskytne (podíl ve výši 11 %) kvazikapitálu (kromě upsaného kapitálu), který podniku umožní vyrovnat případné ztráty a v dlouhodobém horizontu dokonce vyplácet akcionáři pravidelně dividendu a odměnu. Předpokládá, že kvazikapitál EDF stanovený na období 1997–2000 zůstane trvale dostupný, zatímco model DDM nebere kromě dividendy v potaz jiné zdroje odměňování. Jedná se tak o obtížně zdůvodnitelný předpoklad. Spojení obou předpokladů (varianta č. 3, tabulka 6.4) násobí jejich nevýhody nebo slabé stránky a výsledky výpočtu se stávají o to nepravděpodobnější a nahodilejší.

39

(40)  Rozsudky ve věci Gezamenlijke Steenkolenmijnen v. Haute Autorité, 30/59, EU:C:1961:2; rozsudek ve věci Banco de Crédito Industrial C-387/92, EU:C:1994:100; rozsudek ve věci SFEI, C-39/94, EU:C:1996:285; rozsudek ve věci Francie v. Komise, C-241/94, EU:C:1996:353; rozsudek ve věci FFSA v. Komise, T-106/95, EU:T:1997:23.

40

Gezamenlijke Steenkolenmijnen

Haute Autorité

Banco de Crédito Industrial

SFEI

Francie

Komise

FFSA

Komise

(41)  Viz zejména rozsudek ve věci Ladbroke v. Komise, T-67/94, EU:T:1998:7, bod 109.

41

Ladbroke

Komise

(42)  Směrnice Rady 90/547/EHS ze dne 29. října 1990 o přenosu elektřiny elektrizačními soustavami (Úř. věst. L 313, 13.11.1990, s. 30).

42

(43)  Věc C-364/90, Itálie v. Komise, EU:C:1993:157, bod 20.

43

Itálie

Komise

(44)  Pokyny k regionální státní podpoře (Úř. věst. C 209, 23.7.2013, s. 1).

44

(45)  Věc C-280/00, Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg, EU:C:2003:415.

45

Altmark Trans a Regierungspräsidium Magdeburg

(46)  Rozsudek ve věcech C-280/92, Španělsko v. Komise, EU:C:1994:325, bod 75.

46

Španělsko

Komise

(47)  Rozsudek ve věci C-75/97, Belgie v. Komise, EU:C:1999:311, body 64 a 65.

47

Belgie

Komise

(48)  Nařízení Komise (ES) č. 794/2004 ze dne 21. dubna 2004, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 659/1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES (Úř. věst. L 140, 30.4.2004, s. 1).

48

(49)  Viz čl. 14 odst. 2 výše uvedeného nařízení č. 659/1999.

49

(50)  Rozsudek ve věci C-94/87, Komise v. Německo, EU:C:1989:46, bod 9, a rozsudek ve věci C-348/93, Komise v. Itálie, EU:C:1995:95, bod 17.

50

Komise

Německo

Komise

Itálie

---