# Europos Sąjungos C 235/2019

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 235 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 62 metai2019m. liepos 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 235

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

62 metai2019m. liepos 12d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Taryba |
| 2019/C 235/01 | 2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

2019/C 235/01

2019 m. liepos 9 d. Tarybos rekomendacija dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 235/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9391 – PGGM / Macquarie / MAGL) (
  1
  ) | 2 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2019/C 235/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.9391 – PGGM / Macquarie / MAGL) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Parlamentas |
| 2019/C 235/03 | 2019 m. liepos 1 d. Europos Parlamento biuro sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklės | 3 |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 235/04 | Euro kursas | 5 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

2019/C 235/03

2019 m. liepos 1 d. Europos Parlamento biuro sprendimas, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklės

3

Europos Komisija

2019/C 235/04

Euro kursas

5

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 235/05 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 6 |
| 2019/C 235/06 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 8 |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2019/C 235/07 | Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas | 9 |
| 2019/C 235/08 | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas | 24 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2019/C 235/05

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

6

2019/C 235/06

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

8

KITI AKTAI

Europos Komisija

2019/C 235/07

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

9

2019/C 235/08

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

24

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Taryba

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/1

---

TARYBOS REKOMENDACIJA

2019 m. liepos 9 d.

dėl Europos Centrinio Banko pirmininko skyrimo

(2019/C 235/01)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 283 straipsnio 2 dalį ir 139 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdama į Protokolą Nr. 4 dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto, ypač į jo 11.2 straipsnį,

EUROPOS VADOVŲ TARYBAI REKOMENDUOJA, KAD:

Christine LAGARDE būtų paskirta Europos Centrinio Banko pirmininke aštuonerių metų kadencijai nuo 2019 m. lapkričio 1 d.

Priimta Briuselyje 2019 m. liepos 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

M. LINTILÄ

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.9391 – PGGM / Macquarie / MAGL)

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 235/02)

2019 m. liepos 4 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9391. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32019M9391. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Bendrijos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Parlamentas

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/3

---

EUROPOS PARLAMENTO BIURO SPRENDIMAS

2019 m. liepos 1 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklės

(2019/C 235/03)

EUROPOS PARLAMENTO BIURAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 223 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Europos Parlamento narių statutą (1),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnį,

kadangi:

| (1) | 2018 m. gruodžio 10 d. posėdyje Biuras priėmė naujas Parlamento narių stažuotojų taisykles (2), kuriose numatoma galimybė leisti Parlamento narių grupėms samdyti stažuotojus ir nustatoma, kad mokėjimų tarpininkas tvarko ir Parlamento narių sudaromus susitarimus dėl stažuotės su stažuotojais, dirbančiais toje valstybėje narėje, kurioje Parlamento narys išrinktas. Tos taisyklės įsigalioja 2019 m. liepos 2 d.; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. gruodžio 10 d. posėdyje Biuras priėmė naujas Parlamento narių stažuotojų taisykles (2), kuriose numatoma galimybė leisti Parlamento narių grupėms samdyti stažuotojus ir nustatoma, kad mokėjimų tarpininkas tvarko ir Parlamento narių sudaromus susitarimus dėl stažuotės su stažuotojais, dirbančiais toje valstybėje narėje, kurioje Parlamento narys išrinktas. Tos taisyklės įsigalioja 2019 m. liepos 2 d.;

| (2) | 2019 m. gegužės mėn. kvestoriai pritarė naujai elektroninei sistemai, pagal kurią automatizuojamas Parlamento narių kelionių lėktuvu išlaidų apmokėjimas (3) ir kuri padės racionalizuoti, patobulinti ir paspartinti Parlamento narių prašymų tvarkymą; |
| --- | --- |

(2)

2019 m. gegužės mėn. kvestoriai pritarė naujai elektroninei sistemai, pagal kurią automatizuojamas Parlamento narių kelionių lėktuvu išlaidų apmokėjimas (3) ir kuri padės racionalizuoti, patobulinti ir paspartinti Parlamento narių prašymų tvarkymą;

| (3) | turi būti atitinkamai pritaikytos Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklės (4) (toliau – Įgyvendinimo taisyklės), |
| --- | --- |

(3)

turi būti atitinkamai pritaikytos Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklės (4) (toliau – Įgyvendinimo taisyklės),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo taisyklės iš dalies keičiamos taip:

| 1. | 13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | vardiniai bilietai ir visos įlaipinimo kortelės arba elektroniniai tokių bilietų panaudojimo įrodymai, jei buvo keliaujama lėktuvu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies a punktas pakeičiamas taip:

„a)

vardiniai bilietai ir visos įlaipinimo kortelės arba elektroniniai tokių bilietų panaudojimo įrodymai, jei buvo keliaujama lėktuvu;“;

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:

  „4.   Parlamento nariai, kurie perka bilietus Parlamento kelionių agentūroje, gali tik savo atsakomybe ir pasirašę gavimo patvirtinimą prašyti, kad atsakinga tarnyba sumokėtų už juos tiesiogiai kelionių agentūrai. Tokiais atvejais atsakinga tarnyba gali 1 dalyje išvardytus patvirtinamuosius dokumentus gauti iš kelionių agentūros rezervavimo sistemos.“; |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Parlamento nariai, kurie perka bilietus Parlamento kelionių agentūroje, gali tik savo atsakomybe ir pasirašę gavimo patvirtinimą prašyti, kad atsakinga tarnyba sumokėtų už juos tiesiogiai kelionių agentūrai. Tokiais atvejais atsakinga tarnyba gali 1 dalyje išvardytus patvirtinamuosius dokumentus gauti iš kelionių agentūros rezervavimo sistemos.“;

| 2. | 34 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

  „2.   Keli Parlamento nariai raštišku susitarimu gali sudaryti grupę, kad galėtų kartu įdarbinti vieną ar kelis padėjėjus, nurodytus 1 dalyje, ar vieną ar kelis stažuotojus arba naudotis jo (jų) paslaugomis. Tokiu atveju atitinkami Parlamento nariai iš savo grupės paskiria Parlamento narį ar narius, kurį (kuriuos) įgalioja grupės vardu pasirašyti sutartis arba pateikti prašymą dėl įdarbinimo.“; |
| --- | --- |

2.

34 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„2.   Keli Parlamento nariai raštišku susitarimu gali sudaryti grupę, kad galėtų kartu įdarbinti vieną ar kelis padėjėjus, nurodytus 1 dalyje, ar vieną ar kelis stažuotojus arba naudotis jo (jų) paslaugomis. Tokiu atveju atitinkami Parlamento nariai iš savo grupės paskiria Parlamento narį ar narius, kurį (kuriuos) įgalioja grupės vardu pasirašyti sutartis arba pateikti prašymą dėl įdarbinimo.“;

| 3. | 35 straipsnio 1 dalis pakeičiama keičiama taip:

  „1.   Visas Parlamento nario ar narių grupės sudaromas darbo ar paslaugų sutartis, taip pat susitarimus dėl stažuotės su stažuotojais, dirbančiais valstybėje narėje, kurioje Parlamento narys išrinktas, privalo tvarkyti mokėjimų tarpininkai, įsisteigę bet kurioje valstybėje narėje.“; |
| --- | --- |

3.

35 straipsnio 1 dalis pakeičiama keičiama taip:

„1.   Visas Parlamento nario ar narių grupės sudaromas darbo ar paslaugų sutartis, taip pat susitarimus dėl stažuotės su stažuotojais, dirbančiais valstybėje narėje, kurioje Parlamento narys išrinktas, privalo tvarkyti mokėjimų tarpininkai, įsisteigę bet kurioje valstybėje narėje.“;

| 4. | 36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 5 dalis pakeičiama taip:

  „5.   Parlamento nariui pateikus prašymą Parlamentas išimties tvarka Parlamento nario vardu sumoka darbo užmokestį, iš kurio atskaityti mokesčiai, tiesiogiai padėjėjams, su kuriais Parlamento narys yra sudaręs darbo sutartį. Mokėjimų tarpininkas nedelsdamas praneša atsakingai tarnybai apie mokėtinas socialinio draudimo įmokų ir mokesčių sumas ir parengia algalapius.“ |
| --- | --- | --- |

4.

36 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Parlamento nariui pateikus prašymą Parlamentas išimties tvarka Parlamento nario vardu sumoka darbo užmokestį, iš kurio atskaityti mokesčiai, tiesiogiai padėjėjams, su kuriais Parlamento narys yra sudaręs darbo sutartį. Mokėjimų tarpininkas nedelsdamas praneša atsakingai tarnybai apie mokėtinas socialinio draudimo įmokų ir mokesčių sumas ir parengia algalapius.“

| b) | 5a dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

5a dalis išbraukiama.

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

---

(1)  2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento sprendimas 2005/684/EB, Euratomas dėl Europos Parlamento narių statuto priėmimo (OL L 262, 2005 10 7, p. 1).

1

(2)  2018 m. gruodžio 10 d. Europos Parlamento biuro sprendimas dėl Parlamento narių stažuotojų taisyklių.

2

(3)  2019 m. gegužės 13 d. kvestorių pranešimas 19/2019.

3

(4)  2008 m. gegužės 19 d. ir liepos 9 d. Europos Parlamento biuro sprendimas dėl Europos Parlamento narių statuto įgyvendinimo taisyklių (OL C 159, 2009 7 13, p. 1).

4

---

Europos Komisija

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/5

---

Euro kursas (1)

2019 m. liepos 11 d.

(2019/C 235/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,1285 |
| JPY | Japonijos jena | 121,94 |
| DKK | Danijos krona | 7,4673 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,89790 |
| SEK | Švedijos krona | 10,5808 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,1114 |
| ISK | Islandijos krona | 141,90 |
| NOK | Norvegijos krona | 9,6323 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 25,605 |
| HUF | Vengrijos forintas | 325,83 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,2681 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,7340 |
| TRY | Turkijos lira | 6,3917 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6154 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4735 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,8264 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6889 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,5288 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 324,03 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 15,6500 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,7477 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3940 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 872,35 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6443 |
| PHP | Filipinų pesas | 57,803 |
| RUB | Rusijos rublis | 70,9968 |
| THB | Tailando batas | 34,549 |
| BRL | Brazilijos realas | 4,2169 |
| MXN | Meksikos pesas | 21,5886 |
| INR | Indijos rupija | 77,1495 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,1285

JPY

Japonijos jena

121,94

DKK

Danijos krona

7,4673

GBP

Svaras sterlingas

0,89790

SEK

Švedijos krona

10,5808

CHF

Šveicarijos frankas

1,1114

ISK

Islandijos krona

141,90

NOK

Norvegijos krona

9,6323

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

25,605

HUF

Vengrijos forintas

325,83

PLN

Lenkijos zlotas

4,2681

RON

Rumunijos lėja

4,7340

TRY

Turkijos lira

6,3917

AUD

Australijos doleris

1,6154

CAD

Kanados doleris

1,4735

HKD

Honkongo doleris

8,8264

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6889

SGD

Singapūro doleris

1,5288

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 324,03

ZAR

Pietų Afrikos randas

15,6500

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,7477

HRK

Kroatijos kuna

7,3940

IDR

Indonezijos rupija

15 872,35

MYR

Malaizijos ringitas

4,6443

PHP

Filipinų pesas

57,803

RUB

Rusijos rublis

70,9968

THB

Tailando batas

34,549

BRL

Brazilijos realas

4,2169

MXN

Meksikos pesas

21,5886

INR

Indijos rupija

77,1495

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/6

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 235/05)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Genstar Capital Partners, LLC“ (toliau – „Genstar“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Genstar Capital Partners, LLC“ (toliau – „Genstar“, JAV),

| — | „TA Associates L.P.“ (toliau – „TA Associates“, JAV), |
| --- | --- |

—

„TA Associates L.P.“ (toliau – „TA Associates“, JAV),

| — | „GS Topco LP“ (toliau — „Insightsoftware“, JAV). |
| --- | --- |

—

„GS Topco LP“ (toliau — „Insightsoftware“, JAV).

Įmonės „Genstar“ ir „TA Associates“ įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 straipsnio 4 dalyje, bendrą visos įmonės „Insightsoftware“ kontrolę.

Ši koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Genstar“ yra investicinis fondas, kuris daugiausia vykdo vidutinio dydžio bendrovių akcijų išpirkimo skolintomis lėšomis sandorius Jungtinėse Valstijose. „Genstar“ daugiausia investuoja į finansines paslaugas, sveikatos priežiūrą, pramonės technologijas ir programinės įrangos sektorius, |
| --- | --- |

—

„Genstar“ yra investicinis fondas, kuris daugiausia vykdo vidutinio dydžio bendrovių akcijų išpirkimo skolintomis lėšomis sandorius Jungtinėse Valstijose. „Genstar“ daugiausia investuoja į finansines paslaugas, sveikatos priežiūrą, pramonės technologijas ir programinės įrangos sektorius,

| — | „TA Associates“ yra privataus akcinio kapitalo grupė, įsikūrusi Jungtinėse Amerikos Valstijose ir veikianti Šiaurės Amerikoje, Europoje ir Azijoje. „TA Associates“ užsiima pelningų augančių įmonių kontrolinio akcijų paketo išpirkimu ir mažumos rekapitalizavimu, |
| --- | --- |

—

„TA Associates“ yra privataus akcinio kapitalo grupė, įsikūrusi Jungtinėse Amerikos Valstijose ir veikianti Šiaurės Amerikoje, Europoje ir Azijoje. „TA Associates“ užsiima pelningų augančių įmonių kontrolinio akcijų paketo išpirkimu ir mažumos rekapitalizavimu,

| — | „Insightsoftware“ siūlo finansinės atskaitomybės ir įmonės veiklos optimizavimo programinės įrangos sprendimus, kuriais didinamas finansinių operacijų efektyvumas. Įmonę „Insightsoftware“ kontroliuoja įmonė „TA Associates“. |
| --- | --- |

—

„Insightsoftware“ siūlo finansinės atskaitomybės ir įmonės veiklos optimizavimo programinės įrangos sprendimus, kuriais didinamas finansinių operacijų efektyvumas. Įmonę „Insightsoftware“ kontroliuoja įmonė „TA Associates“.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9425 – Genstar Capital Partners / TA Associates / Insightsoftware Business

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/8

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 235/06)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Brookfield Asset Management Inc.“ (toliau – „Brookfield“, JAV), |
| --- | --- |

—

„Brookfield Asset Management Inc.“ (toliau – „Brookfield“, JAV),

| — | „Oaktree Capital Group Holdings, L.P.“ (toliau – OCGH, JAV), |
| --- | --- |

—

„Oaktree Capital Group Holdings, L.P.“ (toliau – OCGH, JAV),

| — | „Oaktree Capital Group, LLC“ (toliau – „Oaktree“, JAV). |
| --- | --- |

—

„Oaktree Capital Group, LLC“ (toliau – „Oaktree“, JAV).

Dabar „Oaktree“ yra išskirtinai kontroliuojama OCGH. Koncentraciją sudaro „Brookfield“ ir OCGH įgyjama bendra įmonės „Oaktree“ kontrolė, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3 dalies 4 punkte.

Ši koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Brookfield“ teikia turto valdymo paslaugas, skirdama daugiausiai dėmesio nekilnojamam turtui, infrastruktūrai, atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir privačiam kapitalui. |
| --- | --- |

—

„Brookfield“ teikia turto valdymo paslaugas, skirdama daugiausiai dėmesio nekilnojamam turtui, infrastruktūrai, atsinaujinančiųjų išteklių energijai ir privačiam kapitalui.

| — | OCGH ir „Oaktree“ yra dalis „Oaktree Capital Group“, kuri teikia turto valdymo paslaugas daugiausiai įmonių kredito investicijų srityje. |
| --- | --- |

—

OCGH ir „Oaktree“ yra dalis „Oaktree Capital Group“, kuri teikia turto valdymo paslaugas daugiausiai įmonių kredito investicijų srityje.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.9390 – Brookfield Asset Management / Oaktree Capital Group

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu, faksu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

| E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faksas +32 22964301 |
| Pašto adresas |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faksas +32 22964301

Pašto adresas

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/9

---

Vyno sektoriaus produkto specifikacijos pakeitimo paraiškos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnyje, paskelbimas

(2019/C 235/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SPECIFIKACIJOS PAKEITIMO PARAIŠKA

„VALLAGARINA“

PGI-IT-A0756-AM03

Paraiškos pateikimo data – 2017 6 20

1.   Pakeitimui taikomos taisyklės

Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 105 straipsnis – reikšmingas pakeitimas

2.   Pakeitimo aprašymas ir priežastys

2.1.   Naujų putojančių vynų kategorijų įtraukimas

Pakeitimas susijęs su šių kategorijų ir rūšių putojančio vyno įtraukimu:

| | baltojo ir rožinio vyno atveju – putojantis vynas; |
| --- | --- |

baltojo ir rožinio vyno atveju – putojantis vynas;

| | baltojo ir rožinio vyno atveju – rūšinis putojantis vynas; |
| --- | --- |

baltojo ir rožinio vyno atveju – rūšinis putojantis vynas;

| | baltojo vyno atveju – rūšinis aromatinis putojantis vynas. |
| --- | --- |

baltojo vyno atveju – rūšinis aromatinis putojantis vynas.

Pakeitime numatoma, kad:

| — | putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno rūšių vynai turi būti gaminami tik iš šių veislių vynuogių: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“; etiketėje gali būti nurodyti vienos ar dviejų šių veislių vynuogių, išskyrus „Pinot Grigio“, pavadinimas (-ai), |
| --- | --- |

—

putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno rūšių vynai turi būti gaminami tik iš šių veislių vynuogių: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“; etiketėje gali būti nurodyti vienos ar dviejų šių veislių vynuogių, išskyrus „Pinot Grigio“, pavadinimas (-ai),

| — | rūšinis aromatinis putojantis vynas turi būti gaminamas tik iš „Moscato Giallo“ veislės vynuogių – ši informacija gali būti nurodyta produkto pavadinime ir produkto pateikime. |
| --- | --- |

—

rūšinis aromatinis putojantis vynas turi būti gaminamas tik iš „Moscato Giallo“ veislės vynuogių – ši informacija gali būti nurodyta produkto pavadinime ir produkto pateikime.

Daugelis išskirtiniausių putojančių vynų nuo seno gaminama Trento ir Veronos provincijose, taikant antrinės fermentacijos didelėse talpose metodą (Charmat metodą). Šios pakeitimo paraiškos tikslas – geriau apsaugoti šiuos vynus ir labiau juos susieti su kilmės teritorija įtraukiant juos į „Vallagarina“ SGN produkto specifikaciją, kad jiems būtų galima taikyti tas pačias taisykles, kokios jau ilgą laiką taikomos neputojantiems ir pusiau putojantiems vynams.

Galimybė įtraukti šiuos produktus į „Vallagarina“ SGN produktų klasifikaciją reikštų ne tik tai, kad vartotojai gautų tikslios informacijos apie vyno geografinę kilmę, bet ir suteiktų pagrindą padidinti produktų vertę: jų vieta kainų skalėje pakistų, nes pasikeistų kaina už butelį, o kartu ir naudojamų vynuogių vertė.

Be to, pavadinimo „Vallagarina“ SGN suteikiamas išskirtinumas leistų vietos produkcijai išsiskirti iš įvairiausių nežinomų bendrinių arba rūšinių putojančių vynų ir išvengti didelio tokių produktų paplitimo rinkoje nulemtos kainodaros politikos.

Iš ryšio su geografine aplinka apibūdinimo matyti, kad „Vallagarina“ SGN teritorijoje yra nuo seno įsitvirtinusi trijų kategorijų putojančių vynų (putojančio vyno, rūšinio putojančio vyno ir rūšinio aromatinio putojančio vyno) gamybos tradicija.

Pakeitimas susijęs su šiais bendrojo dokumento skyriais: 2.3 skyriumi „Vynuogių produktų kategorija“, 3.4 skyriumi „Vynų apibūdinimas“, 2.5 skyriumi „Specialūs vynininkystės metodai“, 2.8 skyriumi „Ryšys su geografine vietove“ ir produkto specifikacijos 1, 2, 5 ir 6 straipsniais.

2.2.   Naujų veislių, klasifikuojamų kaip „stebimos“ vynuogių veislės, įtraukimas į vynuogių veislių derinį

Aprašymas ir pagrindimas

Aprašymas. Pakeitimas susijęs su toliau nurodytų veislių įtraukimu į „Vallagarina“ SGN vyninių vynuogių veislių atitinkamai Trento ir Veronos provincijose sąrašą:

| — | ’BRONNER* (B)’/(Trentas), |
| --- | --- |

—

’BRONNER* (B)’/(Trentas),

| — | ’HELIOS* (B)’/(Trentas), |
| --- | --- |

—

’HELIOS* (B)’/(Trentas),

| — | ’JOHANNITER* (B)’/(Trentas), |
| --- | --- |

—

’JOHANNITER* (B)’/(Trentas),

| — | ’SOLARIS* (B)’/(Trentas), |
| --- | --- |

—

’SOLARIS* (B)’/(Trentas),

| — | ’TURCA (N)’/(Trentas), |
| --- | --- |

—

’TURCA (N)’/(Trentas),

| — | ’ANCELLOTTA (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’ANCELLOTTA (N)’/(Verona),

| — | ’GOLDTRAMINER (B)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’GOLDTRAMINER (B)’/(Verona),

| — | ’GOSEN (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’GOSEN (N)’/(Verona),

| — | ‘OSELET (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

‘OSELET (N)’/(Verona),

| — | ’PETIT VERDOT (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’PETIT VERDOT (N)’/(Verona),

| — | ’REBO (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’REBO (N)’/(Verona),

| — | ’ROSSIGNOLA (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’ROSSIGNOLA (N)’/(Verona),

| — | ’SANGIOVESE (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’SANGIOVESE (N)’/(Verona),

| — | ’SAUVIGNON (B)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’SAUVIGNON (B)’/(Verona),

| — | ’SENNEN (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’SENNEN (N)’/(Verona),

| — | ’SYRAH (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’SYRAH (N)’/(Verona),

| — | ’TREBBIANO GIALLO (N)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’TREBBIANO GIALLO (N)’/(Verona),

| — | ’TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’/(Verona), |
| --- | --- |

—

’TREBBIANO ROMAGNOLO (B)’/(Verona),

| — | ’VELTLINER (B)’/(Verona). |
| --- | --- |

—

’VELTLINER (B)’/(Verona).

Šių veislių vynuogių naudojimas SGN vynams gaminti yra leidžiamas pagal taikomus vynmedžių veislių klasifikavimo nacionalinės teisės aktus, remiantis Europos Sąjungos teisės aktais.

Todėl šios naujos vynuogių veislės yra įtraukiamos į produkto specifikacijoje jau nurodytų veislių sąrašą. Sąraše žvaigždute pažymėtos veislės yra išvestos iš tarpveislinių „Vitis vinifera“ ir kitokių hibridų.

Pakeitimo tikslas – išplėsti „Vallagarina“ SGN vynams naudojamų vynuogių veislių sąrašą siekiant įtraukti atitinkamas Trento ir Veronos provincijose auginamas naujas vynuogių veisles.

Šio veiksmo pridėtinė vertė – išaugęs siūlomų „Vallagarina“ SGN vynų, pagamintų iš naujų veislių, skaičius; tos veislės kai kuriais atvejais atsirado atgaivinus senas nykstančias vietos veisles, o kitais atvejais – paskatinus auginti tam tikras „atsparias“ veisles, kurioms reikia nedaug augalų apsaugos priemonių.

Šios veislės negali būti naudojamos SKVN vynų gamybai, tačiau, remiantis pakeitimu, gali būti nurodytos ir populiarinamos atitinkamų SGN vynų etiketėse.

Be to, naujausi nacionalinės teisės aktų pakeitimai, padaryti siekiant juos suderinti su atitinkamomis ES teisės aktų nuostatomis, atvėrė galimybę naudoti vynuogių veisles, išvestas iš tarpveislinių „Vitis vinifera“ ir kitų hibridų siekiant gaminti SGN vynus.

Kadangi tokios veislės yra natūraliai atsparios pagrindiniams vynmedžių mikroorganizmams (netikrajai miltligei ir tikrajai miltligei), joms reikia nedaug cheminių apsaugos produktų. Dėl šio savo ypatumo jos dažniausiai yra auginamos netoli nuo „pažeidžiamų“ vietų, pvz., mokyklų, miesto zonų, sporto centrų, dviračių takų, ligoninių ir kt., kad šiose vietovėse būtų užtikrintas didelis sveikatos apsaugos lygis.

Todėl, atsižvelgiant į šiuos aplinkos aspektus, tokiomis vynuogių veislėmis apsodintų plotų padidėjimą ir teigiamus vyno gamybos iš šių naujoviškų veislių rezultatus, šiuo pakeitimu siekiama ir šiems produktams užtikrinti būtiną žinomumo ir apsaugos lygį.

Galimybė pateikti rinkai SGN vynus nurodant jų etiketėse tokių veislių pavadinimus padidintų tų veislių vertę.

O galimybė šias veisles nurodyti etiketėje kartu su „Vallagarina“ SGN nuoroda padidintų atskirų produktų vertę. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad kartais šios veislės vartotojams mažai žinomos arba menkai jų vertinamos, nes iki šiol nebuvo galima jų nurodyti atitinkamų vynų etiketėse.

Bet kuriuo atveju išlieka galimybė tokių veislių vynuoges (tam tikra proporcija) naudoti „Vallagarina“ SGN baltųjų vynų gamyboje.

Pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.7 skyriumi „Pagrindinės vynuogių veislės“ ir produkto specifikacijos 2, 5 ir 8 straipsniais.

2.3.   Leidžiančios nukrypti nuostatos dėl vyno gamybos kaimyninėse vietovėse

Geografinė vietovė buvo įtraukta ir apibrėžta kartu su leidžiančiomis nukrypti nuostatomis dėl perdirbimo operacijų, laikantis atitinkamų ES teisės aktų nuostatų.

Tuo klausimu buvo nustatyta, kad vynas gali būti gaminamas ne tik 3 straipsnyje nustatytoje vynuogių auginimo vietovėje, bet ir visoje Trento ir Veronos provincijų administracinėje teritorijoje.

Be to, vynai su „Vallagarina“ SGN gali būti gaminami visame Veneto regione ir kaimyniniame Lombardijos regione, jei atitinkami ūkiai gali įrodyti, kad paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus jie nepertraukiamai tęsė „Vallagarina“ SGN vynų gamybos ir (arba) jų perdirbimo į pusiau putojančius vynus tradiciją.

Todėl šiame pakeitime bus pateiktos remiantis taikomais teisės aktais nustatytos taisyklės dėl „Vallagarina“ SGN vynų gamybos ir kaimyniniuose nustatytos vynuogių auginimo vietovės, kuri apima Veneto ir Lombardijos regionus, administraciniuose vienetuose. Kad atitinkamiems ūkiams būtų galima taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą dėl vyno gamybos ir (arba) jo perdirbimo į pusiau putojantį vyną nurodytuose administraciniuose vienetuose, kurie yra didesni nei provincijos, jie turi įrodyti, kad jie per paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus nuolat vykdė šią „Vallagarina“ SGN vynų gamybos veiklą.

Ši leidžianti nukrypti nuostata yra pagrįsta įsitvirtinusia tradicija ir suteikia teisę atitinkamiems gamintojams taip pat naudotis perdirbimo įmonėmis, esančiomis pirmiau nurodytose vietovėse, kurios ribojasi su vynuogių auginimo vietove; kita vertus, leidžianti nukrypti nuostata nėra taikoma kitoms perdirbimo įmonėms – taip, be kita ko, daroma ir patikrų supaprastinimo tikslais.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.9 skyriumi „Kitos pagrindinės sąlygos“ ir produkto specifikacijos 5 straipsniu.

2.4.   Su vynininkystėje taikomu vynų maišymo metodu susijusi informacija

5 straipsnio dalis dėl vynininkystėje taikomo vynų ir vynuogių misos maišymo metodo yra performuluota siekiant panaikinti galimybę naudoti – kad ir iš dalies – pagamintus iš kitų veislių vynuogių nei tos, kurios gali būti auginamos Trento ir Veronos provincijose.

Šiuo pakeitimu siekiama pateikti veiklos vykdytojams aiškesnę informaciją, nors, palyginti su ankstesne specifikacija, ja labiau ribojamos galimybės taikyti tradicinį maišymo metodą. Šiuo išaiškinimu siekiama, kad nebūtų įmaišoma tokių veislių vynuogių, kurios negali būti auginamos atitinkamose provincijose, nes tai neigiamai paveiktų aptariamų vynų apibūdinimą ir tipines savybes.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.5 skyriumi „Vyno gamybos metodai“ ir produkto specifikacijos 5 straipsniu.

2.5.   „Pinot Grigio“ veislinės atmainos pašalinimas

„Pinot Grigio“ vynuogių veislė nebegali būti nurodoma „Vallagarina“ IGT žymimų neputojančių, pusiau putojančių ir putojančių vynų pavadinime ir juos pateikiant, įskaitant atvejus, kai etiketėje nurodomos dvi vynuogių veislės.

„Pinot Grigio“ veislinės atmainos pašalinimas yra susijęs su lygiagrečiu prašymu apsaugoti „Delle Venezie“ SKVN, kuri susieta su šia veisline atmaina. Šis sprendimas buvo suderintas gamybos grandinėje ir juo siekiama suteikti aukščiausią kilmės vietos statusą vynui, pagamintam iš „Pinot Grigio“ veislės, kuri yra išskirtiniausia ir reprezentatyviausia veislė šiaurės rytų Italijoje.

Šis pakeitimas yra susijęs su bendrojo dokumento 2.4 skyriumi „Vynų apibūdinimas“, 2.7 skyriumi „Pagrindinės vynuogių veislės“, 2.9 skyriumi „Kitos pagrindinės sąlygos“ ir produkto specifikacijos 2 ir 7 straipsniais.

2.6.   Tikrinimo įstaigos pakeitimas

Pakeista tikrinimo įstaiga: vietoj Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos nurodyti Trento Prekybos, pramonės, amatų ir žemės ūkio rūmai.

Pakeitimas grindžiamas tuo, kad Trento Prekybos, pramonės, amatų ir žemės ūkio rūmai nuo 2012 m. rugpjūčio 1 d. perėmė „Vallagarina“ SGN vynų gamybos grandinės tikrinimo funkciją iš Žemės ūkio, maisto produktų ir miškininkystės politikos ministerijos.

Šis pakeitimas yra susijęs su produkto specifikacijos 9 straipsniu, o bendrajam dokumentui šis pakeitimas netaikomas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1.   Produkto pavadinimas

Vallagarina

2.   Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

| 4. | Putojantis vynas |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rūšinis putojantis vynas |
| --- | --- |

5.

| 6. | Rūšinis aromatinis putojantis vynas |
| --- | --- |

6.

| 8. | Pusiau putojantis vynas |
| --- | --- |

8.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

„Vallagarina“Bianco – kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Įvairių rūšių baltieji vynai gali būti įvairios spalvos – nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais su žalsvu arba vario atspalviu. Jie yra subtilaus aromato, su vaisių, kartais aromatiniais pokvapiais, būdingais vyno gamybai naudotai pagrindinei vynuogių veislei. Skonis – harmoningas ir geros struktūros, nuo sauso iki saldaus, tinkamai subalansuotas alkoholio kiekio ir rūgštumo požiūriais.

Pusiau putojančiame baltajame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių baltasis vynas, kurio etiketėje nurodyti vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosato kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Rožiniai vynai priklauso paruoštų gerti produktų, daugiausia gaminamų iš „Schiava“ ir „Merlot“ veislių vynuogių, grupei.

Jie yra rožinės spalvos, kurios intensyvumas skiriasi priklausomai nuo vyno gamybos proceso ir sąlyčio su vynuogių odelėmis trukmės. Aromatas – subtilus vaisinis, primenantis miško uogas. Gali būti nuo sauso iki saldaus skonio, labai gaivūs ir lengvai geriami, ypač jei tai pusiau putojantys vynai.

Pusiau putojančiame rožiniame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 9,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 15,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosso kategorijos: vynas (1) ir pusiau putojantis vynas (8), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių nuoroda.

Šie vynai yra skirtingo intensyvumo rubino raudonumo spalvos, kartais su oranžiniais atspalviais, kurie atsiranda brandinamame vyne.

Aromatas – vaisių, kartais jaučiamas įvairaus intensyvumo eterinis pokvapis, kuris atsiranda brandinamame vyne. Skonis yra harmoningas, nuo sauso iki saldaus. „Novello“ rūšies vynas pasižymi aromatu ir skoniu, sietinu su tam tikra maceravimo anglies dioksidu technologija, taikoma gaminant vyną iš vynuogių.

Pusiau putojančiame raudonajame vyne esantis anglies dioksidas suteikia vynui šviežumo ir gyvybingumo.

Tų kategorijų ir rūšių raudonasis vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais –

| — | 11,0 % „Novello“ rūšies vynų atveju, |
| --- | --- |

—

11,0 % „Novello“ rūšies vynų atveju,

| — | 9,0 % kitų rūšių vynų atveju. |
| --- | --- |

—

9,0 % kitų rūšių vynų atveju.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 18,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais | |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 3,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

3,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Bianco – kategorijos: putojantis vynas (4) ir rūšinis putojantis vynas (5), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Šių rūšių vynas gali būti gaminamas tik iš „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller Thurgau“ veislių vynuogių atskirai arba jas maišant.

Vynų spalva gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo su žalsvu atspalviu ir subtilia, ilgai išsilaikančia puta; jie yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu.

Skonis ryškus, harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus.

Tų kategorijų ir rūšių putojantis baltasis vynas, kurio etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis, visų pirma spalva, išskyrus putojantiems vynams ir rūšiniams putojantiems vynams gaminti naudojamų „Pinot Nero“ vynuogių atveju, nes jos fermentuojamos be odelių.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Rosato – kategorijos: putojantis vynas (4) ir rūšinis putojantis vynas (5), taip pat su vienos ar dviejų vynuogių veislių, išskyrus „Pinot Grigio“, nuoroda.

Šių rūšių vynas gali būti gaminamas tik iš „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller Thurgau“ veislių vynuogių atskirai arba jas maišant.

Putojantys rožiniai vynai yra skirtingo intensyvumo rožinės spalvos ir su subtilia bei ilgai išsilaikančia puta; jie yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu.

Skonis ryškus, harmoningas, nuo natūralaus briuto iki saldaus.

Tų kategorijų ir rūšių putojantys rožiniai vynai, kurių etiketėje nurodytas vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), turi pasižymėti ne tik pirmiau nurodytomis savybėmis, bet ir atitinkamos vynuogių veislės ar veislių, iš kurių vynas prieš išleidžiant jį vartoti buvo pagamintas, organoleptinėmis savybėmis.

Vyno gaminimas iš dviejų skirtingų veislių, tačiau tos pačios spalvos vynuogių yra įsitvirtinusi ir plačiai paplitusi praktika. Siekiant užtikrinti, kad šie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais | 10,5 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 4,5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais

10,5

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

4,5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas miliekvivalentais viename litre

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis miligramais viename litre

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

„Vallagarina“Bianco – kategorija – rūšinis aromatinis putojantis vynas (6), taip pat su „Moscato Giallo“ vynuogių veislės nuoroda.

Šios rūšies vynas gali būti gaminamas tik iš „Moscato Giallo“ veislės vynuogių misos arba iš dalies fermentuotos vynuogių misos.

Aromatinis putojantis baltasis vynas gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo su žalsvais atspalviais ir subtilia, ilgai išsilaikančia puta. Vynas yra subtilaus ir „Moscato“ būdingo aromato, ryškaus skonio nuo ekstra briuto iki saldaus.

Mažiausia visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais – 11,0 %.

Mažiausias becukrio ekstrakto kiekis – 14,0 g/l.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) | |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 6,0 |
| Mažiausias bendrasis rūgštingumas | 5 g/l vyno rūgšties |
| Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) | |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

6,0

Mažiausias bendrasis rūgštingumas

5 g/l vyno rūgšties

Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre)

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

Bet kokie nepaminėti analitiniai parametrai atitinka apribojimus, nustatytus nacionalinės ir ES teisės aktuose.

5.   Vyno gamybos metodai

a.   
  Pagrindiniai vynininkystės metodai

Su vynuogių misų ir vynų maišymu susiję vynininkystės metodai

Susiję vynų gamybos apribojimai

Atsižvelgiant į atitinkamus Europos Sąjungos teisės aktus, produkto specifikacijoje leidžiama į misas ir vynus įmaišyti ne daugiau kaip 15 % vynuogių misos ir vynų, įskaitant pagamintų kitose Italijos vynuogių auginimo vietovėse, jei jie pagaminti iš nearomatinių vynuogių veislių, priskiriamų „tinkamoms auginti“ arba „stebimoms“ vynuogių veislėms Trento ir Veronos provincijose.

Vynininkystės metodas, kai vynas perdirbamas į putojantį vyną

Atitinkami vynų gamybos apribojimai

Perdirbti į putojantį vyną leidžiama tik taikant antrinės fermentacijos didelėse talpose (autoklavuose) metodą.

b.   
  Didžiausia išeiga

„Vallagarina“Bianco, Rosato ir Rosso rūšių vynai nenurodant vynuogių veislės:

23 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Vallagarina“ rūšių vynai nurodant vynuogių veislę (taikoma vynuogių derliui iš Veronos provincijos):

23 000 kg vynuogių iš hektaro.

„Vallagarina“ rūšių vynai nurodant vynuogių veislę (taikoma vynuogių derliui iš Trento provincijos):

19 500 kg vynuogių iš hektaro.

6.   Nustatyta geografinė vietovė

„Vallagarina“ vynams gaminti naudojamų vynuogių auginimo vietovė apima:

| — | visą administracinę teritoriją šiose savivaldybėse: Alos, Aldeno, Avijaus, Besenelo, Brentoniko, Kaljano, Čimonės, Garnigos, Izeros, Morio, Nogaredo, Nomio, Pomarolo, Rovereto, Teranjolos, Trambileno, Vallarsos, Vilos Lagarinos ir Volano, esančio Trento autonominėje provincijoje, |
| --- | --- |

—

visą administracinę teritoriją šiose savivaldybėse: Alos, Aldeno, Avijaus, Besenelo, Brentoniko, Kaljano, Čimonės, Garnigos, Izeros, Morio, Nogaredo, Nomio, Pomarolo, Rovereto, Teranjolos, Trambileno, Vallarsos, Vilos Lagarinos ir Volano, esančio Trento autonominėje provincijoje,

| — | nustatytą Brentino Beluno, Dolčės ir Rivoli Veronezės savivaldybių, esančių Veronos provincijoje, dalį. |
| --- | --- |

—

nustatytą Brentino Beluno, Dolčės ir Rivoli Veronezės savivaldybių, esančių Veronos provincijoje, dalį.

Gamybos vietovę sudaro teritorija, geografiškai ir istoriškai žinoma kaip Valagarina, kuri sudaro maždaug 60 km ruožą palei Adidžės upę tarp Trento ir Veronos provincijų.

Vietovė patenka į ES vynuogių auginimo C I (teritorija Trento provincijoje) ir C II zonas (teritorija Veronos provincijoje).

7.   Pagrindinė (-s) vyninių vynuogių veislė (-ės)

| | ’Grapariol B.’ |
| --- | --- |

’Grapariol B.’

| | ’Gosen N.’ |
| --- | --- |

’Gosen N.’

| | ’Goldtraminer B.’ |
| --- | --- |

’Goldtraminer B.’

| | ’Garganega B.’ - ‘Garganego’ |
| --- | --- |

’Garganega B.’ - ‘Garganego’

| | ’Franconia N.’ |
| --- | --- |

’Franconia N.’

| | ’Forsellina N.’ |
| --- | --- |

’Forsellina N.’

| | ’Maor B.’ |
| --- | --- |

’Maor B.’

| | ’Manzoni Bianco B.’ - ’Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’ |
| --- | --- |

’Manzoni Bianco B.’ - ’Incrocio Manzoni 6.0.13 B.’

| | ’Malvasia Istriana B.’ - ’Malvasia’ |
| --- | --- |

’Malvasia Istriana B.’ - ’Malvasia’

| | ’Malvasia Bianca Lunga B.’ - ’Malvoisier’ |
| --- | --- |

’Malvasia Bianca Lunga B.’ - ’Malvoisier’

| | ’Corbina N.’ - ’Corbinella’ |
| --- | --- |

’Corbina N.’ - ’Corbinella’

| | ’Chardonnay B.’ |
| --- | --- |

’Chardonnay B.’

| | ’Lagrein N.’ |
| --- | --- |

’Lagrein N.’

| | ’Lagarino B.’ |
| --- | --- |

’Lagarino B.’

| | ’Kerner B.’ |
| --- | --- |

’Kerner B.’

| | ’Johanniter B.’ |
| --- | --- |

’Johanniter B.’

| | ’Helios B.’ |
| --- | --- |

’Helios B.’

| | ’Groppello di Revò N.’ - ‘Groppello’ |
| --- | --- |

’Groppello di Revò N.’ - ‘Groppello’

| | ’Bianchetta Trevigiana B.’ - ’Bianchetta’ |
| --- | --- |

’Bianchetta Trevigiana B.’ - ’Bianchetta’

| | ’Barbera N.’ |
| --- | --- |

’Barbera N.’

| | ’Durella B.’ - ’Durello’ |
| --- | --- |

’Durella B.’ - ’Durello’

| | ’Dindarella N.’ |
| --- | --- |

’Dindarella N.’

| | ’Croatina N.’ - ’Bonarda’ |
| --- | --- |

’Croatina N.’ - ’Bonarda’

| | ’Corvinone N.’ |
| --- | --- |

’Corvinone N.’

| | ’Corvina N.’ - ’Cruina’ |
| --- | --- |

’Corvina N.’ - ’Cruina’

| | ’Cortese B.’ - ’Bianca Fernanda’ |
| --- | --- |

’Cortese B.’ - ’Bianca Fernanda’

| | ’Ancellotta N.’ - ’Lancellotta’ |
| --- | --- |

’Ancellotta N.’ - ’Lancellotta’

| | ’Casetta N.’ |
| --- | --- |

’Casetta N.’

| | ’Carmenère N.’ - ’Cabernet Nostrano’ |
| --- | --- |

’Carmenère N.’ - ’Cabernet Nostrano’

| | ’Cabernet Sauvignon N.’ - ’Cabernet’ |
| --- | --- |

’Cabernet Sauvignon N.’ - ’Cabernet’

| | ’Cabernet Franc N.’ - ’Cabernet’ |
| --- | --- |

’Cabernet Franc N.’ - ’Cabernet’

| | ’Bronner B.’ |
| --- | --- |

’Bronner B.’

| | ’Verdealbara B.’ |
| --- | --- |

’Verdealbara B.’

| | ’Veltliner B.’ - ’Grüner Veltliner’ |
| --- | --- |

’Veltliner B.’ - ’Grüner Veltliner’

| | ’Turchetta N.’ |
| --- | --- |

’Turchetta N.’

| | ’Tocai Friulano B.’ - ’Tuchì’ |
| --- | --- |

’Tocai Friulano B.’ - ’Tuchì’

| | ’Moscato Bianco B.’ - ’Moscato Reale’ |
| --- | --- |

’Moscato Bianco B.’ - ’Moscato Reale’

| | ’Teroldego N.’ |
| --- | --- |

’Teroldego N.’

| | ’Syrah N.’ - ’Shiraz’ |
| --- | --- |

’Syrah N.’ - ’Shiraz’

| | ’Sylvaner Verde B.’ - ’Sylvaner’ |
| --- | --- |

’Sylvaner Verde B.’ - ’Sylvaner’

| | ’Spigamonti N.’ |
| --- | --- |

’Spigamonti N.’

| | ’Solaris B.’ |
| --- | --- |

’Solaris B.’

| | ’Sennen N.’ |
| --- | --- |

’Sennen N.’

| | ’Schiava Grossa N.’ - ’Großvernatsch’ |
| --- | --- |

’Schiava Grossa N.’ - ’Großvernatsch’

| | ’Schiava Grigia N.’ - ’Grauvernatsch’ |
| --- | --- |

’Schiava Grigia N.’ - ’Grauvernatsch’

| | ’Riesling Renano B.’ - ’Riesling’ |
| --- | --- |

’Riesling Renano B.’ - ’Riesling’

| | ’Riesling Italico B.’ - ’Welschriesling’ |
| --- | --- |

’Riesling Italico B.’ - ’Welschriesling’

| | ’Rebo N.’ |
| --- | --- |

’Rebo N.’

| | ’Raboso Veronese N.’ - ’Raboso’ |
| --- | --- |

’Raboso Veronese N.’ - ’Raboso’

| | ’Turca N.’ |
| --- | --- |

’Turca N.’

| | ’Trebbiano Toscano B.’ - ’Procanico’ |
| --- | --- |

’Trebbiano Toscano B.’ - ’Procanico’

| | ’Trebbiano Romagnolo B.’ - ’Trebbiano’ |
| --- | --- |

’Trebbiano Romagnolo B.’ - ’Trebbiano’

| | ’Trebbiano Giallo B.’ - ’Rossetto’ |
| --- | --- |

’Trebbiano Giallo B.’ - ’Rossetto’

| | ’Trebbiano di Soave B.’ - ’Turbiana’ |
| --- | --- |

’Trebbiano di Soave B.’ - ’Turbiana’

| | ’Traminer Aromatico Rs.’ - ’Gewürztraminer’ |
| --- | --- |

’Traminer Aromatico Rs.’ - ’Gewürztraminer’

| | ’Petit Verdot N.’ |
| --- | --- |

’Petit Verdot N.’

| | ’Pavana N.’ |
| --- | --- |

’Pavana N.’

| | ’Paolina B.’ |
| --- | --- |

’Paolina B.’

| | ’Oseleta N.’ |
| --- | --- |

’Oseleta N.’

| | ’Nosiola B.’ |
| --- | --- |

’Nosiola B.’

| | ’Schiava Gentile N.’ - ’Mittervernatsch’ |
| --- | --- |

’Schiava Gentile N.’ - ’Mittervernatsch’

| | ’Sauvignon B.’ - ’Sauvignon Blanc’ |
| --- | --- |

’Sauvignon B.’ - ’Sauvignon Blanc’

| | ’Sangiovese N.’ - ’Sangioveto’ |
| --- | --- |

’Sangiovese N.’ - ’Sangioveto’

| | ’Saint Laurent N.’ |
| --- | --- |

’Saint Laurent N.’

| | ’Rossignola N.’ - ’Rossetta’ |
| --- | --- |

’Rossignola N.’ - ’Rossetta’

| | ’Rossara N.’ |
| --- | --- |

’Rossara N.’

| | ’Rondinella N.’ |
| --- | --- |

’Rondinella N.’

| | ’Molinara N.’ |
| --- | --- |

’Molinara N.’

| | ’Meunier N.’ |
| --- | --- |

’Meunier N.’

| | ’Merlot N.’ |
| --- | --- |

’Merlot N.’

| | ’Marzemino N.’ - ’Berzemino’ |
| --- | --- |

’Marzemino N.’ - ’Berzemino’

| | ’Marzemina Grossa N.’ - ’Marzemina Bastarda’ |
| --- | --- |

’Marzemina Grossa N.’ - ’Marzemina Bastarda’

| | ’Pinot Nero N.’ - ’Pinot’ |
| --- | --- |

’Pinot Nero N.’ - ’Pinot’

| | ’Pinot Grigio’ - ’Pinot’ |
| --- | --- |

’Pinot Grigio’ - ’Pinot’

| | ’Pinot Bianco B.’ - ’Pinot’ |
| --- | --- |

’Pinot Bianco B.’ - ’Pinot’

| | ’Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ - ’Enantio N.’ |
| --- | --- |

’Lambrusco a Foglia Frastagliata N.’ - ’Enantio N.’

| | ’Negrara N.’ |
| --- | --- |

’Negrara N.’

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

„Vallagarina“ SGN – visos produktų kategorijos: vynas (1), putojantis vynas (4), rūšinis putojantis vynas (5), rūšinis aromatinis putojantis vynas (6), pusiau putojantis vynas (8).

Gamtiniai veiksniai

Valagariną sudaro vietovė, kuri tęsiasi palei Adidžės upę tarp Trento ir Veronos provincijų. Vynuogių auginimas yra pagrindinė žemės ūkio veikla šioje teritorijoje ir pagrindinis kraštovaizdžio elementas. Vietovei būdingi tipiniai didelių ledyninių slėnių kontūrai: stačius šlaitus supa vertikalios uolos. Vynmedžiai auga 100–700 metrų virš jūros lygio. Slėnių dirvožemį sudaro aliuvinės sąnašos, jo tekstūra yra dažniausiai molinga ir smėlinga su didele dalimi smulkaus smėlio. Paprastai dirvožemyje nėra nei uolienų, nei akmenų, išskyrus kelias apsemiamas vietoves netoli nuo aliuvinių vėduoklių. Dirvožemis gana jaunas ir gali būti nuo gilaus iki labai gilaus. Jo tekstūra daugiausiai molinga ir smėlinga su molio priemaišomis ir dažnai dideliu klinčių kiekiu. Vidinis drenažas paprastai geras. Kalvotą vietovę sudaro kalkiniai kūgiai, kuriuose paprastai gausu karbonatų, uolienų ir akmens. Tarp Izeros ir Brentoniko esančiose kalvose dirvožemis yra susiformavęs iš bazaltinių substratų. Aukštesnių šlaitų dirvožemis sutvirtintas akmeninėmis becementėmis sienomis. Vallagarina – vietovė, kurioje klimatas pereina nuo Alpių klimato į švelnesnį vidutinį klimatą, būdingą Priealpėse esančiam Veneto regionui. Vasaros yra karštos, tačiau ypač vasaros pabaigoje kalvotose vietovėse būdingas didelis dienos ir nakties temperatūros skirtumas. Žiemos yra šaltos ir temperatūra gali nukristi žemiau nulio. Tačiau dėl netoliese esančio Gardos ežero temperatūra yra švelnesnė nei labiau į šiaurę esančiose vietovėse. Kritulių kiekis būdingas Viduržemio jūros regionui: vidutiniškai 850/1 000 mm per metus.

Su nuoroda susiję istoriniai ir žmogiškieji veiksniai

Vietovėje vynmedžiai auginami nuo Paleoveneto arba etruskų ir Retijos civilizacijos laikotarpio (VII-V a. pr. Kr.). Jau romėnų laikais strateginė vietovės padėtis, sujungianti šiaurės ir pietų Europą, sudarė sąlygas prekiauti vynais rinkose abiem kryptimis. Svarbus to įrodymas – Vokietijos Pasau mieste rastas II–III a. pr. Kr. antkapis, skirtas Trento vyno pirkliui Publijui Tenatijui Esimnusui. Vynuogių auginimas vietovėje reikšmingai suintensyvėjo po to, kai vietovė buvo prijungta prie Venecijos Respublikos, ir tuo metu Vallagarinos regione pradėjus auginti „Marzemino“ veislę. Vėliau, kai vietos ūkininkai pradėjo auginti šilkmedžio uogas šilkverpiams maitinti, vynmedžių auginimas šiek tiek prarado savo svarbą. Dar XX a. 6-ame dešimtmetyje po filokseros išplitimo, taip pat po karo vykdomi atkuriamieji darbai padėjo Vallagarinai susigrąžinti savo svarbą nacionaliniame vyno gamybos sektoriuje. Yra įrodymų, kad pavadinimas „Vallagarina“ buvo naudojamas nuolat, – dėl to 1995 m. šis pavadinimas pripažintas geografine nuoroda. „Vallagarina“ geografinis pavadinimas taip pat buvo naudojamas istoriškai tiek Trento prekybos rūmų prekybos ataskaitose, tiek vyno renginių, kurie rengiami regione nuo XX a. pradžios, kataloguose.

Nuo tada Valagarinos vynmedžių auginimo ir vynininkystės veiklai teigiamą įtaką daro netoliese įsisteigusios istorinės San Mikelės al Adidžės (Trentas) ir Koneljano Veneto (Trevisas) enologijos mokyklos – tik įsisteigusios jos ėmė skleisti naujus vynmedžių auginimo ir vynininkystės metodus ir žinias.

Be to, taikant aplinkos ir ekonominiu tvarumu pagrįstus gamybos metodus ir įdiegiant inovacinius gamybos metodus ir technologijas, svariai prisideda ir vietos suinteresuotieji subjektai (vynmedžių augintojai ir enologai).

„Vallagarina“ SGN vynų savybės ir ypatybės priklauso nuo vyno gamintojų įgūdžių: jie vykdo veiklą teritorijoje, kurios topografija ir valdų suskirstymas reikalauja didelio darbo valandų skaičiaus per metus (1 ha vynuogyno priežiūrai reikia daugiau kaip 600 valandų). Visų pirma, daugiausia laiko sugaištama veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą. Šia prasme reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad beveik visas vynuogynų plotas dirbamas laikantis integruotosios – ir vis labiau ekologiškos – kenkėjų kontrolės principo.

Dabar vynmedžių auginimas yra vienas pagrindinių Vallagarinos ekonominės veiklos sektorių: šia veikla užsiima daugiau nei 800 ūkių, o tai daro teigiamą poveikį daugeliui sričių: populiarioms tradicijoms, kultūrai, menui ir gastronomijai. Aplinkosaugos prasme vynmedžiai taip pat yra ne tik Vallagarinos teritorijai būdinga kraštovaizdžio ypatybė, bet ir būtina vyno turizmo sąlyga.

„Vallagarina“ SGN – kategorija: vynas (1).

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Vynuogių auginimo vietovės dirvožemio ir klimato sąlygos, konkrečiai, palankus išsidėstymas, brizai ir vėjai, dirvožemio struktūra ir sudėtis, netoliese esančio Gardos ežero švelninamasis poveikis ir didelis dienos ir nakties temperatūrų skirtumas sudaro optimalias sąlygas aukštos kokybės vynuogėms, sukaupusioms daug aromatinių medžiagų ir turinčioms gerą cukraus ir rūgščių pusiausvyrą, užauginti, o tai nulemia atitinkamas organoleptines vynų savybes.

Didžiąją laiko dalį ūkininkai skiria „ekologiškam valdymui“, t. y. veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą.

Gerai išmanydami įvairių rūšių vynuogių savybes skirtingose gamybos vietovėse gamintojai gali planuoti derliaus nuėmimo darbus (vis dar atliekamas rankomis) taip, kad būtų parinktas geriausias įmanomas derliaus nuėmimo laikas, atsižvelgiant į norimas vyno savybes.

Siekiant išsaugoti baltųjų vynuogių rūgštingumą, kuris yra būtinas, kad iš jų gaminami vynai pasižymėtų jiems būdingu šviežumu ir tipiniu vaisių aromatu, baltųjų vynuogių derlius paprastai nuimamas anksti. Kita vertus, raudonųjų vynų gamybai naudojamų vynuogių derlius nuimamas vėliau siekiant didesnio jų sunokimo ir kompleksiškumo, nes tada jose susidaro didesnė alkoholio koncentracija ir daugiau polifenolinių medžiagų.

Baltieji vynai būna įvairių spalvų: nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo, kartais su žalsvais atspalviais, jie yra vaisių aromato ir gaivūs bei rūgštoki ragaujant. Jei vynai gaminami iš aromatingų arba pusiau aromatingų veislių, jų aromatas didesniu ar mažesniu stiprumu juntamas ir vynų skonyje.

Dažniausiai kalvotose vietovėse auginamos baltosios vynuogės yra vidutinės struktūros, tačiau puikiai vertinamos dėl savo šviežumo, kvapo ir, apskritai, gerai subalansuoto skonio. Didžioji dalis baltųjų vynų gaminami iš tarptautinių, tačiau vietovėje jau nuo seno auginamų vynuogių veislių: „Chardonnay“, „Müller Thurgau“ ir „Sauvignon“; šis asortimentas buvo išplėstas įtraukiant kelias vietos veisles, konkrečiai, „Nosiola“ ir „Traminer Aromatico“.

Raudonosios vynuogės daugiausiai auginamos giliuose nuosėdiniuose slėnių dirvožemiuose. Šie dirvožemiai mineralingesni, todėl juose užaugintos vynuogės puikiai tinka gana kompleksiškiems ir geros struktūros vynams, kurie taip pat tinka brandinimui: brandinant vynams suteikiamas savybes galima sustiprinti vynus laikant medinėse talpose vidutinės trukmės laikotarpį. Vynai yra įvairaus intensyvumo rubino raudonos spalvos, kuri priklauso nuo vynuogių odelių fermentavimosi trukmės. Brandinamo vyno spalva gali keistis ir įgyti oranžinės spalvos pustonių. Didžioji dalis raudonųjų vynų taip pat gaminami iš tarptautinių veislių, konkrečiai, „Merlot“ ir „Cabernets“; šis asortimentas buvo išplėstas įtraukiant kelias vietos veisles, konkrečiai, „Schiava“, „Lagrein“ ir „Teroldego“.

Iš visų rūšių „Vallagarina“ vynų rožinių vynų gaminama mažiausiai. Jie daugiausia gaminami iš kelių veislių („Schiava“, „Merlot“) vynuogių, kurios fermentuojamos su odelėmis arba be jų, tačiau dažniausiai – trumpą laikotarpį su odelėmis. Rožiniai vynai yra jiems būdingos ryškiai rožinės spalvos; jie yra švelnaus, miško uogas primenančio aromato, lengvai geriasi ir ant gomurio palieka ypač gaivų vaisių skonį.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

„Vallagarina“ SGN – kategorijos: putojantis vynas (4), rūšinis putojantis vynas (5) ir rūšinis aromatinis putojantis vynas (6)

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Putojančio vyno atveju ryšys su vietove nustatomas remiantis putojančių vynų gamybos tradicija, kuria gali didžiuotis vietovė. Putojantį vyną pradėta gaminti XX a. pradžioje; laikui bėgant išaugo ne tik vyną gaminančių vynuogynų skaičius, bet ir veiklos vykdytojams siūlomų gamybos technologijų skaičius. Remiantis gerai įsitvirtinusia putojančių vynų gaminimo tradicija, tinkamiausios putojančių vynų ir rūšinių putojančių vynų gamybai yra „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“ ir „Müller-Thurgau“ veislių vynuogės. Abiejų rūšių vynai gaminami iš vienos veislės arba įvairių veislių vynuogių, o rūšinio aromatinio putojančio vyno gamybai naudojama vienintelė vietos veislė „Moscato Giallo“. Tipinės „Vallagarina“ SGN putojančių vynų savybės yra pagrįstos galimybe gauti vynuogių iš didelėje aukštumoje esančių vynuogių auginimo vietovių, nes ten vynuogės geriau išlaiko cukraus ir rūgštingumo pusiausvyrą – ją sustiprina dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, kuris yra tuo didesnis, kuo aukščiau išsidėstę vynuogynai.

Dėl šių vynuogių savybių kartu su ypatinga jų priežiūra auginimo ir vyno gaminimo etapais ir vėlesniu antrinės fermentacijos etapu galutinis produktas įgyja išskirtinių savybių – tampa rafinuotas ir elegantiškas.

Šiems putojantiems vynams būdinga subtili ir ilgai išsilaikanti puta, jie gali būti nuo šiaudų geltonumo iki aukso geltonumo spalvos su žalsvu atspalviu. Jie subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu. Jei vynas pagamintas iš „Moscato“ veislės vynuogių, jis subtilaus ir harmoningo skonio, būdingo šiai veislei.

Putojantis rožinis vynas dažniausiai gaminamas iš ’Pinot Nero’ veislės vynuogių; jam būdinga subtili ir ilgai išsilaikanti puta, taip pat įvairaus intensyvumo rožinė spalva. Jis yra subtilaus, kartais vaisinio aromato su vos juntamu mielių kvapu. Skonis – subtilus ir išskirtinis.

Visų kategorijų (putojantis vynas, rūšinis putojantis vynas, rūšinis aromatinis putojantis vynas) ir rūšių (baltasis, rožinis) putojantys vynai gali būti nuo natūralaus briuto iki saldaus, priklausomai nuo vartojamame produkte esančio liekamojo cukraus kiekio.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

„Vallagarina“ SGN – kategorija: pusiau putojantis vynas (8)

Informacija apie tam tikros geografinės kilmės produktų ypatingą kokybę ir priežastinį gamtos ir žmogiškųjų veiksnių ryšį geografinėje vietovėje.

Ryšys su vietove nustatomas remiantis Valagarinoje tradiciškai vykdoma natūralių putojančių vynų gamyba. Šie vynai, pradėti gaminti dar XX a. 7-ame dešimtmetyje siekiant visų pirma patenkinti paklausą daugiausiai germaniškose rinkose, vėliau rado sėkmę ir vietos bei nacionalinėje rinkoje. Ši sėkmė leido tęsti gamybą ir suderinti gamybos metodus (ir atitinkamai pagerinti vynų kokybę).

Dėl „Vallagarina“ SGN naudojamų veislių konversijos dauguma juodųjų vynuogių buvo pakeistos baltosiomis vynuogėmis, todėl atsirado daugiau pusiau putojančių vynų gamybai tinkančių vynuogių. Naudojamos daugiausiai (tačiau ne tik) tų pačių veislių vynuogės, kaip ir putojančio vyno gamybai. Pusiau putojantis vynas taip pat perdirbamas iš raudonųjų ir rožinių vynų, tačiau rečiau.

„Vallagarina“ SGN pusiau putojančių vynų gamyba pagrįsta galimybe gauti vynuogių iš didelėje aukštumoje esančių vynuogių auginimo vietovių, kur vynuogės gerai išlaiko cukraus ir rūgštingumo pusiausvyrą, kurią sustiprina dienos ir nakties temperatūrų skirtumas, kuris yra tuo didesnis, kuo aukščiau išsidėstę vynuogynai. Dėl šių temperatūros skirtumų susikaupia didelis kiekis aromatinių medžiagų pirmtakų, kurie nulemia konkrečias vynų organoleptines savybes.

Šios vynuogių savybės, o taip pat ypatinga jų priežiūra auginimo ir vyno gaminimo etapais ir vėlesniu antrinės fermentacijos etapu suteikia pusiau putojantiems vynams išskirtinių šviežumo ir gaivumo savybių, kurios taip pat susijusios su saikingu anglies dioksido išsiskyrimu.

Nepaisant to fakto, kad pusiau putojančio vyno gamybai reikalingos didelės investicijos, šis vynas gaminamas tik keliose įmonėse, kurios taip pat vykdo gamybą trečiosioms šalims. Šių technologiškai pažangią įrangą turinčių įmonių aukšta specializacija leido ištobulinti antrinės fermentacijos didelėse talpose (autoklavuose) metodą, o tai padėjo pagerinti pusiau putojančių vynų kokybę.

Vietovės topografija ir valdų suskirstymas reikalauja didelio darbo valandų skaičiaus per metus (1 ha vynuogyno priežiūrai reikia daugiau kaip 600 valandų). Daugiausiai laiko sugaištama veiklai, kuria siekiama optimizuoti augalų augimą ir vynuogių nokimą, stiprinti natūralų atsparumą patogenams ir mažinti augalų apsaugos priemonių naudojimą. Šia prasme reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad beveik visas vynuogynų plotas dirbamas laikantis integruotosios – ir vis labiau ekologiškos – kenkėjų kontrolės principo.

Derinant gamtinius veiksnius (vynuogių veislę, klimatą, dirvožemį), vietos veiklos vykdytojų sukauptą patirtį ir pažangius auginimo bei vyno gamybos metodus, galima pagaminti kokybiškus vynus, kurių savybės siejamos su gamybos vietove ir vynuogių, iš kurių jie gaminami, veisle. Visų pirma, gamtos, aplinkos ir klimato veiksnių derinys suteikia vynams gerą struktūrą, vidutinę alkoholio koncentraciją, didelio rūgščių kiekio nulemtą ypatingą gaivumą ir neįprastą aromatų šviežumą ir intensyvumą.

Šiuo atveju netoliese įsisteigusios istorinės San Mikelės al Adidžės (Trentas) ir Koneljano Veneto (Trevisas) enologijos mokyklos taip pat padėjo sukaupti aukštos kokybės pusiau putojančių vynų iš vietovėje auginamų vynuogių veislių gamybai reikalingas technines žinias ir jas skleisti vynuogių augintojams ir enologams.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos

Vyno gamybos vietovei taikomos nukrypti leidžiančios nuostatos

Teisinė sistema: ES teisės aktai

Kitų sąlygų tipas. Su gamyba susijusi nukrypti leidžianti nuostata nustatytoje geografinėje vietovėje

Sąlygos aprašymas

Vyno gamyba ir perdirbimas į pusiau putojantį vyną gali būti vykdomas ne tik vynuogių auginimo vietovėje, bet ir visame Veneto regione ir kaimyniniame Lombardijos regione, jei atitinkami ūkiai gali įrodyti, kad paskutinius penkerius vynuogių auginimo metus jie nepertraukiamai tęsia „Vallagarina“ SGN vynų gamybos tradiciją.

Ši leidžianti nukrypti nuostata yra pagrįsta įsitvirtinusia tradicija ir suteikia teisę atitinkamiems gamintojams taip pat naudotis perdirbimo įmonėmis, esančiomis pirmiau nurodytose vietovėse, kurios ribojasi su vynuogių auginimo vietove. Kita vertus, leidžianti nukrypti nuostata nėra taikoma kitoms perdirbimo įmonėms – taip, be kita ko, daroma ir patikrų supaprastinimo tikslais.

Vynuogių veislės pavadinimo nurodymas etiketėje

Teisinė sistema: ES teisės aktai

Kitų sąlygų tipas. Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

„Vallagarina“ SGN vynų etiketėse gali būti nurodomas (-i) vienos ar dviejų vynuogių veislių pavadinimas (-ai), išskyrus toliau nurodytas veisles, kurios yra aiškiai uždraustos naudoti pavadinime ir pateikiant vynus:

| — | „Pinot Grigio“ veislė draudžiama Veronos provincijoje gaminamiems vynams, |
| --- | --- |

—

„Pinot Grigio“ veislė draudžiama Veronos provincijoje gaminamiems vynams,

| — | „Pinot Grigio“ ir „Marzemino“ veislės draudžiamos Trento provincijoje gaminamiems vynams. |
| --- | --- |

—

„Pinot Grigio“ ir „Marzemino“ veislės draudžiamos Trento provincijoje gaminamiems vynams.

Putojančių vynų atveju etiketėje gali būti nurodomas (-i) vienos ar dviejų toliau nurodytų vynuogių veislių pavadinimas (-ai):

| — | putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno atveju: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“, |
| --- | --- |

—

putojančio vyno ir rūšinio putojančio vyno atveju: „Chardonnay“, „Pinot Bianco“, „Pinot Grigio“, „Pinot Nero“, ir „Müller Thurgau“,

| — | rūšinio aromatinio putojančio vyno atveju: „Moscato Giallo“. |
| --- | --- |

—

rūšinio aromatinio putojančio vyno atveju: „Moscato Giallo“.

Be to, siekiant „Vallagarina“ SGN vynų pavadinimuose naudoti tos pačios spalvos dviejų veislių vynuogių pavadinimus, mažiau naudotos veislės vynuogės vis dėlto turi sudaryti daugiau kaip 15 % viso produkto, o etiketėje veislės turi būti nurodytos mažėjančia tvarka pagal faktinį panaudotų vynuogių kiekį. Taip siekiama užtikrinti, kad tokie vynai atspindėtų abiejų veislių vynuogių, iš kurių jie yra pagaminti, savybes.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/13199

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

---

| 12.7.2019 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 235/24 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2019

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 235/24

---

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 94 straipsnio 1 dalies d punkte nurodyto bendrojo dokumento ir nuorodos į paskelbtą vyno sektoriaus produkto specifikaciją paskelbimas

(2019/C 235/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98 straipsnį per du mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Vera de Estenas“

PDO-ES-N1665

Paraiškos pateikimo data: 2013 9 27

1.   Registruojamas (-i) pavadinimas (-ai)

„Vera de Estenas“

2.   Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3.   Vynuogių produktų kategorijos

| 1. | Vynas |
| --- | --- |

1.

4.   Vyno (-ų) aprašymas

Raudonasis vynas „Reserva“ ir „Gran Reserva“

Raudonasis vynas „Reserva“

Išvaizda: ryškiai raudonos spalvos, su švelniais vyšnių ir čerpių atspalviais.

Kvapas: gaivūs pirminiai aromatai, primenantys vaisius ir vynuoges. Juntami šilti sunokusių vynuogių ir vanilės kvapai.

Skonis: saldus, labai sodrus, vėliau sausas.

Raudonasis vynas „Gran Reserva“

Išvaizda: granatų raudonumo spalvos su čerpių atspalviais

Kvapas: ypač sunokusių džiovintų uogų; laikui bėgant aromatai gali paaštrėti ir priminti balzamą. Subtilus medžio, vanilės ir deginto ąžuolo aromatas.

Skonis: visu gomuriu juntamas struktūriškas sunokusių vaisių derinys.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | (*1) |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12,5 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 5 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 15,83 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 140 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

(*1)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12,5

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

5 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

15,83

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

140

Raudonasis vynas „Crianza“ ir raudonasis vynas, sendintas statinaitėje („madurado en barrica“)

Raudonasis vynas „Crianza“: vyšnios raudonumo. Gerai derančios vaisių ir prieskonių bei Viduržemio jūros krūmynų natos. Saldus, juntamas vaisių ir švelnių taninų skonis, malonus gomuriui.

Statinaitėje sendintas raudonasis vynas: violetiniai tonai; ryškus ir skaidrus. Juntami pirminiai uogų ir miško aromatai. Burnoje juntamas aštrumas ir vaisių skonis.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | (*2) |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 5 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 15,83 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 140 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

(*2)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

5 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

15,83

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

140

Rožinis vynas

Raudona spalva su braškių spalvos atspalviu ir purpuriniais tonais; skaidrus ir blizgus. Labai stiprus vaisinis aromatas. Labai gerai subalansuotas burnoje, primenantis vaisius ir gėlių aromatą.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | (*3) |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 6 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 14,17 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 190 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

(*3)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

6 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

14,17

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

190

Baltasis vynas

Šiaudų geltonumo spalvos, blizgus. Vaisių aromatai. Burnoje juntamas intensyviai saldus vaisinis skonis.

| Bendrosios analitinės savybės |
| --- |
| Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) | (*4) |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 12 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis | 5 g/l vyno rūgšties ekvivalento |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) | 15,0 |
| Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) | 190 |

Bendrosios analitinės savybės

Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %)

(*4)

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

12

Mažiausias bendras rūgščių kiekis

5 g/l vyno rūgšties ekvivalento

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre)

15,0

Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

190

5.   Vyno gamybos metodai

a.   Pagrindiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Statinaitėje sendinti raudonieji vynai, „Crianza“, „Reserva“ ir „Gran reserva“ gaminami iš Bobal, Tempranillo, Cabernet Sauvignon ar Merlot veislių vynuogių. Vynas gaminamas talpose su kontroliuojama temperatūra, neviršijančia 28 °C. Jis brandinamas ąžuolinėse statinėse, kurių talpa 225 arba 300 litrų. Statinaitėse vynai sendinami mažiau nei 6 mėnesius, bet „Crianza“ vynai sendinami ne mažiau kaip 6 mėnesius, „Reserva“ vynai – ne mažiau kaip 12 mėnesių, o „Gran Reserva“ vynai – ne mažiau kaip 18 mėnesių. Šie vynai baigiami sendinti buteliuose iki įstatymais nustatyto minimalaus laikotarpio pabaigos.

„Chardonnay“ baltieji vynai fermentuojami naujose 225 arba 300 litrų ąžuolo statinėse.

Didžioji dalis rožinio vyno gaminama iš raudonųjų vynuogių veislės Bobal. Jie gaminami nerūdijančiojo plieno talpose ne aukštesnėje kaip 22 °C temperatūroje.

Didžiausias derlius – 70 %.

Auginimo praktika

Bobal veislės vynuogės auginamos taikant tradicinį taurės formos metodą. Kitos veislės turi būti sodinamos naudojant žardelius. Nokimo, cukraus kiekio, pH ir rūgštingumo kontrolė padeda nustatyti idealią dieną derliui nuimti, priklausomai nuo to, koks vynas bus gaminamas.

b.   Didžiausias gamybos kiekis

Raudonųjų vynuogių veislių:

7 950 kg vynuogių iš hektaro

Raudonųjų vynuogių veislių:

55,65 hektolitrų iš hektaro

Baltųjų vynuogių veislių:

8 700 kg vynuogių iš hektaro

Baltųjų vynuogių veislių:

60,90 hektolitrų iš hektaro

6.   Nustatyta geografinė vietovė

Nustatyta vietovė yra Utjelio (Valensija) savivaldybėje, ji paskirstyta taip: 37 rajone – 101, 104, 141, 143, 144, 146, 147, 148, 149 sklypai, 38 rajone – 195, 196, 197, 204, 205, 206a1 ir a2, b, d, e, f ir g, 207, 208, 337 a, b ir d, 218, 220 ir 534 sklypai.

7.   Pagrindinės vynuogių veislės

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | BOBAL |
| --- | --- |

BOBAL

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | CHARDONNAY |
| --- | --- |

CHARDONNAY

8.   Ryšys (-iai) su geografine vietove

Gamtos ir žmogaus veiksniai

„Vera de Estenas“ yra nustatytų ribų geografinės vietovės geografinis pavadinimas. Ši vietovė driekiasi nuolaidžiame šlaite, kuris leidžiasi nuo Sierra Juan Navarro kalnų iki Magro upės lygumos, ties Esteno upelio, pagal kurį pavadinta vietovė, krantu. Upelis teka palei visą vietovę, plukdo šiaurinių kalnų vandenis į Magro upę ir yra gamtinė šios Valensijos provincijos savivaldybės riba.

Labai negiliai po geografine vietove yra požeminio vandens; be to, vidutinis kritulių kiekis yra apie 430 mm, tai atitinka vidutiniškai 52 dienų lietaus laikotarpį. Vidutinis saulės šviesos valandų skaičius yra 2 600 valandų vidutiniškai 60 dienų, o dangus būna giedras maždaug 130 dienų per metus.

Kalbant apie geologiją, vynuogynai auga daugiausia mioceno ir, kiek mažiau, kvartero periodų dirvoje. Vyraujančio dirvožemio tipas vietovėje – rudosios klintys, vidutinis klinčių ir aktyviųjų klinčių lygis atitinkamai siekia 38 % ir 14 %. Vidutinis dirvožemio laidumas yra mažas, tai rodo, kad nėra druskingumo problemų. Organinių medžiagų kiekis vidutiniškai yra 1,5 %, jis mažesnis nei kaimyninėse vietovėse, o dirvožemio pH – didesnis už 8,5.

Taip pat reikėtų pažymėti, kad nustatytoje vietovėje yra 2 hektarai miško, kuris reguliuoja drėgmę ir švelnina vėjo ir temperatūros poveikį.

Galiausiai, viena iš šios vietovės vynuogynų savybių yra jų orientacija. Atsižvelgiant į vietovės reljefą, vynmedžių eilių orientacija iš esmės priklauso nuo sklypų formos, šlaito, vandens buvimo ir vyraujančių vėjų krypties, ir, žinoma, optimalaus saulėtumo.

Vyno apibūdinimas

Vynų savybes šioje vietovėje lemia konkrečios dirvožemio savybės, reljefas ir klimatas, o labiausia – labai negiliai esantis požeminis vanduo. Tai yra gana didelės alkoholio koncentracijos vynai, jų spalva intensyvi ir ryški, vynas daug metų išlaiko pirminius sunokusių vaisių aromatus, jų skonis subalansuotas ir harmoningas, o visiems šiems vynams būdingas savybių derinys būna kiekvienais metais pagaminamuose vynuose. Jie yra gerai subalansuoti ir tinkami brandinti statinėse ir po to buteliuose; taninai intensyvūs, bet ne agresyvūs, bendras polifenolių kiekis raudonuosiuose vynuose yra didelis, o bendras rūgštingumas, išreikštas vyno rūgštimi, siekia maždaug 5–6 g/l.

Ryšys su geografine vietove

Dėl specifinio vietovės reljefo – netoli tekančios Magro upės pietuose, Sierra Negrete kalnų šiaurėje ir Esteno upelio, kurie visi sudaro gamtinius barjerus, išskirtinio klimato, aprašytos dirvos pobūdžio, vietovės viduryje augančio miško ir negilaus požeminio vandens vynuogių branda yra optimali, jose daug cukraus ir geras rūgštingumas. Lemiamas veiksnys yra didesnė nei gretimose vietovėse drėgmė, dėl kurios sulėtėja branda per sausiausius metų mėnesius, todėl alkoholio koncentracija vynuose pakankama, rūgštingumas subalansuotas, spalva labai intensyvi, vynuose daug taninų ir polifenolių. Gaminant šiuos vynus požeminio vandens ir vietovės reljefo įtaka vynuogynams yra lemiamas veiksnys.

Bendras rūgštingumas, išreikštas vyno rūgštimi, yra 5–6 g/l, todėl vynas burnoje yra labai subalansuotas; šis rūgštumas atsiranda dėl nustatytoje vietovėje esančio požeminio vandens įtakos – vanduo sumažina dienos ir nakties temperatūrų skirtumą ir temperatūros svyravimai būna ne tokie staigūs, nei likusioje regiono dalyje, taip pat dėl šio vandens drėgmė yra didesnė, nei aplinkinėse teritorijose – tai skatina lapų augimą, o vešli lapija išlieka net nuėmus derlių. Vietovės viduryje augantis miškas taip pat turi įtakos vynuogių nokimui, nes vasarą būna gaivu, o tai lemia lėtą nokimą, dėl kurio vynas pasižymi labai subalansuotu rūgštingumu; žiemą ir pavasarį miškas saugo šalia augančius vynmedžius nuo vėlyvų šalnų.

Vynų savybėms įtaką daro ir netoli pietuose tekanti Magro upė, kuri keičia lygumose vyraujančią temperatūrą ir drėgmę. Tas pats pasakytina ir apie šiaurę, kur Sierra Negrete kalnai žiemą ir pavasarį užstoja šaltus šiaurės vėjus. Kitas išskirtinis elementas – palei visą vietovę tekantis Esteno upelis, plukdantis Utjelio šiaurinių kalnų vandenis į Magro upę. Dirvožemis su klintiniu gruntu taip pat pasižymi didesniu drėgmės kiekiu nei likusioje regiono dalyje, kur vyrauja ant mažiau tvirto grunto susiformavęs dirvožemis. Todėl, nors aplinkinėse teritorijose pH yra apie 8,2–8,3, nustatytos vietovės pH siekia 8,5. Šias aukštas pH vertes daugiausia lemia didelis kalcio karbonato kiekis, dėl kurio vynmedžiai geriau įsisavina fosfatus, kalį, kalcį ir magnį.

Taigi klinčių koncentracija dirvožemyje skiriasi nuo likusios regiono dalies: joje vidurkis yra 25 %, o nustatytos vietovės dirvožemyje jų iš viso yra 38 %, aktyviųjų klinčių – 14 %. Taip pat ir fosforo bei kalio koncentracija vietovės dirvožemyje yra didesnė, nei likusioje regiono dalyje ir aplinkinėse teritorijose (nors skirtinguose sklypuose ji gali skirtis): fosforo – 30–50 ppm, kalio – 0,35–0,55 mEq/l.

Apibendrinant, visi šie veiksniai lemia intensyvią ir blizgią vynų spalvą, pirminius sunokusių vaisių aromatus, aiškią struktūrą ir subalansuotą skonį.

Be to, didžiausi „Vera de Estenas“ vynų ir šalia gaminamų saugomos kilmės vietos nuorodos „Utiel-Requena“ vynų skirtumai, ypač brandintų raudonųjų vynų atveju, yra:

| Parametras | SKVN „Utiel-Requena“ | „Vera de Estenas“ |
| --- | --- | --- |
| Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) | 10,5 | 12,5 |
| Didžiausias bendras cukraus kiekis (g/l) | 9 | 4 |
| Mažiausias bendras rūgščių kiekis (g/l) | 3,5 | 5 |
| Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (g/l) | 1,2 | 0,95 |
| Didžiausias sieros dioksido kiekis (mg/l) | 150 | 140 |
| Mažiausias spalvos intensyvumas | | 10 UA/cm |
| IPT min | | 55 |
| Didžiausias derlius (kg/ha) | 7 500 –10 500 | 7 850 |
| Didžiausia ekstrahavimo išeiga (%) | 74 | 70 |

Parametras

SKVN „Utiel-Requena“

„Vera de Estenas“

Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %)

10,5

12,5

Didžiausias bendras cukraus kiekis (g/l)

9

4

Mažiausias bendras rūgščių kiekis (g/l)

3,5

5

Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (g/l)

1,2

0,95

Didžiausias sieros dioksido kiekis (mg/l)

150

140

Mažiausias spalvos intensyvumas

10 UA/cm

IPT min

55

Didžiausias derlius (kg/ha)

7 500 –10 500

7 850

Didžiausia ekstrahavimo išeiga (%)

74

70

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad, nors šiuo metu nustatytoje vietovėje yra tik viena gamybos įmonė, prašymą kadastrui pateikė įmonė „Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL“. Ši įmonė buvo įsteigta būtent nustatytoje vietovėje esančių vynuogynų savininkų grupei suburti, siekiant pateikti SKVN prašymą. Iš tiesų, minėta gamybos įmonė nėra visų žemės sklypų nustatytoje geografinėje vietovėje savininkė, nes 37 rajono 144 ir 147 sklypai ir 38 rajono 197, 204, 207, 208, 218 ir 220 sklypai priklauso kitiems vynmedžių augintojams, kuriems buvo suteikta galimybė būti išklausytiems. Reikėtų pažymėti ir tai, kad, nors įmonei priklauso ir kiti sklypai, esantys šalia nustatytos vietovės, jie į šią vietovę įtraukti nebuvo dėl to, kad ten nėra reikiamų dirvožemio ir klimato sąlygų.

Todėl, net jei šiuo metu yra tik viena vyno gamybos įmonė, gali būti, kad ateityje jų bus daugiau ir jos galės naudoti SKVN, jei laikysis produkto specifikacijos.

9.   Kitos pagrindinės sąlygos

ĮRAŠO NĖRA

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

(*1)  Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

(*2)  Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

(*3)  Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

(*4)  Didžiausios bendros alkoholio koncentracijos vertė neviršija atitinkamuose ES teisės aktuose nustatytų ribų.

---