# Официален вестник C 51/10 ф

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 51 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 5910 февруари 2016 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 51

Издание на български език

Информация и известия

Година 5910 февруари 2016 г.

---

| Известие No | Съдържание | Страница |
| --- | --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | РЕЗОЛЮЦИИ |
| | Комитет на регионите |
| | 115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г. |
| 2016/C 051/01 | Резолюция относно Работната програма на Европейската комисия за 2016 г. | 1 |
| | СТАНОВИЩА |
| | Комитет на регионите |
| | 115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г. |
| 2016/C 051/02 | Становище на Европейския комитет на регионите — Какво е бъдещето на Териториалната визия за периода до 2050 г.? | 8 |
| 2016/C 051/03 | Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска програма за миграцията | 14 |
| 2016/C 051/04 | Становище на Европейския комитет на регионите — Стандарти за трудово възнаграждение в ЕС | 22 |
| 2016/C 051/05 | Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на социалната икономика за възстановяване на икономическия растеж и в борбата с безработицата | 25 |
| 2016/C 051/06 | Становище на Европейския комитет на регионите — Местното и регионалното измерение на икономиката на споделянето | 28 |
| 2016/C 051/07 | Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлива и ефикасна система за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз | 34 |
| 2016/C 051/08 | Становище на Европейския комитет на регионите — Местното и регионалното измерение на Споразумението за търговията с услуги (TISA) | 39 |
| 2016/C 051/09 | Становище на Европейския комитет на регионите — Бъдещето на Конвента на кметовете | 43 |
| 2016/C 051/10 | Становище на Европейския комитет на регионите — Принос към проверката за пригодност на Директивата за птиците и на Директивата за местообитанията | 48 |

Известие No

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г.

2016/C 051/01

Резолюция относно Работната програма на Европейската комисия за 2016 г.

1

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г.

2016/C 051/02

Становище на Европейския комитет на регионите — Какво е бъдещето на Териториалната визия за периода до 2050 г.?

8

2016/C 051/03

Становище на Европейския комитет на регионите — Европейска програма за миграцията

14

2016/C 051/04

Становище на Европейския комитет на регионите — Стандарти за трудово възнаграждение в ЕС

22

2016/C 051/05

Становище на Европейския комитет на регионите — Ролята на социалната икономика за възстановяване на икономическия растеж и в борбата с безработицата

25

2016/C 051/06

Становище на Европейския комитет на регионите — Местното и регионалното измерение на икономиката на споделянето

28

2016/C 051/07

Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлива и ефикасна система за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз

34

2016/C 051/08

Становище на Европейския комитет на регионите — Местното и регионалното измерение на Споразумението за търговията с услуги (TISA)

39

2016/C 051/09

Становище на Европейския комитет на регионите — Бъдещето на Конвента на кметовете

43

2016/C 051/10

Становище на Европейския комитет на регионите — Принос към проверката за пригодност на Директивата за птиците и на Директивата за местообитанията

48

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

РЕЗОЛЮЦИИ

Комитет на регионите

115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г.

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/1

---

Резолюция относно Работната програма на Европейската комисия за 2016 г.

(2016/C 051/01)

КОМИТЕТЪТ НА РЕГИОНИТЕ,

| — | като взе предвид съобщението на Европейската комисия относно работната ѝ програма за 2016 г. под мотото „Време е за промяна“ и споразумението за сътрудничество между КР и Европейската комисия; |
| --- | --- |

—

като взе предвид съобщението на Европейската комисия относно работната ѝ програма за 2016 г. под мотото „Време е за промяна“ и споразумението за сътрудничество между КР и Европейската комисия;

| — | като взе предвид своите резолюции от 9 юли 2015 г. относно приоритетите за работната програма на Европейската комисия за 2016 г. и от 4 юни 2015 г. относно своите приоритети за шестия мандат 2015 — 2020 г.; |
| --- | --- |

—

като взе предвид своите резолюции от 9 юли 2015 г. относно приоритетите за работната програма на Европейската комисия за 2016 г. и от 4 юни 2015 г. относно своите приоритети за шестия мандат 2015 — 2020 г.;

| — | като взе предвид принципите на субсидиарност и пропорционалност. |
| --- | --- |

—

като взе предвид принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Работни места, растеж, инвестиции и политика на сближаване

| 1. | приветства предложенията на Комисията за 2016 г., като се отчитат резултатите от средносрочния преглед на стратегията „Европа 2020“ и изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), да се представи нова концепция за прилагане на принципа на устойчиво развитие от член 3, параграф 3 от Договора за ЕС. Две евентуални алтернативи на тази нова концепция биха могли да бъдат интеграцията на ЦУР в една преразгледана стратегия „Европа 2030“ или в нова стратегия за устойчиво развитие; |
| --- | --- |

1.

приветства предложенията на Комисията за 2016 г., като се отчитат резултатите от средносрочния преглед на стратегията „Европа 2020“ и изпълнението на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), да се представи нова концепция за прилагане на принципа на устойчиво развитие от член 3, параграф 3 от Договора за ЕС. Две евентуални алтернативи на тази нова концепция биха могли да бъдат интеграцията на ЦУР в една преразгледана стратегия „Европа 2030“ или в нова стратегия за устойчиво развитие;

| 2. | подчертава, че това усилие се нуждае от силно териториално измерение с участието на местните и регионалните власти (МРВ) в разработването и прилагането, в рамките на европейския семестър, за да се гарантира ефективността, както и демократичната легитимност и отчетност; това твърдение е в съзвучие с призива на КР за Бяла книга за териториалното сближаване, въз основа на работата, извършена от люксембургското председателство, за анализиране на взаимодействието между Териториалната програма 2020 и стратегията „Европа 2020“, и във връзка с това предлага оценките на териториалното въздействие да бъдат задължителни при осъществяването от Европейската комисия на оценки на въздействието; |
| --- | --- |

2.

подчертава, че това усилие се нуждае от силно териториално измерение с участието на местните и регионалните власти (МРВ) в разработването и прилагането, в рамките на европейския семестър, за да се гарантира ефективността, както и демократичната легитимност и отчетност; това твърдение е в съзвучие с призива на КР за Бяла книга за териториалното сближаване, въз основа на работата, извършена от люксембургското председателство, за анализиране на взаимодействието между Териториалната програма 2020 и стратегията „Европа 2020“, и във връзка с това предлага оценките на териториалното въздействие да бъдат задължителни при осъществяването от Европейската комисия на оценки на въздействието;

| 3. | настоятелно призовава Европейската инвестиционна банка и Комисията да дадат приоритет на проекти, които включват местни и регионални власти, включително на малки и средни проектни клъстери, и се ангажира с популяризирането и наблюдението на ЕФСИ на местно и регионално равнище; обръща внимание върху факта, че заемите от ЕФСИ не са от значение за всички държави членки, тъй като ЕФСИ не предлага на местните и регионалните власти по-добри възможности за кредитиране от тези, които вече са на разположение в някои държави членки; |
| --- | --- |

3.

настоятелно призовава Европейската инвестиционна банка и Комисията да дадат приоритет на проекти, които включват местни и регионални власти, включително на малки и средни проектни клъстери, и се ангажира с популяризирането и наблюдението на ЕФСИ на местно и регионално равнище; обръща внимание върху факта, че заемите от ЕФСИ не са от значение за всички държави членки, тъй като ЕФСИ не предлага на местните и регионалните власти по-добри възможности за кредитиране от тези, които вече са на разположение в някои държави членки;

| 4. | приветства желанието на Комисията за опростяване на прилагането на политиката на сближаване и счита, че усилията, насочени към опростяване, трябва да се основават на комплексен подход за бенефициерите и управляващите органи; КР ще следи отблизо и ще допринася за дейността на групата на високо равнище за опростяване; |
| --- | --- |

4.

приветства желанието на Комисията за опростяване на прилагането на политиката на сближаване и счита, че усилията, насочени към опростяване, трябва да се основават на комплексен подход за бенефициерите и управляващите органи; КР ще следи отблизо и ще допринася за дейността на групата на високо равнище за опростяване;

| 5. | настоятелно призовава Комисията да започне ранен диалог с КР относно териториалните аспекти на прегледа на МФР, за да се гарантира, че всички политики на ЕС допринасят за укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС; |
| --- | --- |

5.

настоятелно призовава Комисията да започне ранен диалог с КР относно териториалните аспекти на прегледа на МФР, за да се гарантира, че всички политики на ЕС допринасят за укрепването на икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС;

| 6. | отбелязва, че насочването на бюджета на ЕС към постигане на резултати налага и амбициозно проследяване на заключенията на Групата на високо равнище за собствените ресурси, които се очаква да бъдат обявени скоро. Като се има предвид, че основното въздействие на бюджета на ЕС е на местно и регионално равнище, МРВ също трябва — по-специално чрез КР — да играят значима роля в изготвянето на значимите и всеобхватни предложения за преразглеждане на бюджетната система на ЕС, които КР очаква Комисията да представи през 2016 г.; |
| --- | --- |

6.

отбелязва, че насочването на бюджета на ЕС към постигане на резултати налага и амбициозно проследяване на заключенията на Групата на високо равнище за собствените ресурси, които се очаква да бъдат обявени скоро. Като се има предвид, че основното въздействие на бюджета на ЕС е на местно и регионално равнище, МРВ също трябва — по-специално чрез КР — да играят значима роля в изготвянето на значимите и всеобхватни предложения за преразглеждане на бюджетната система на ЕС, които КР очаква Комисията да представи през 2016 г.;

| 7. | отново насърчава Комисията да рестартира дебата по темата „Отвъд БВП“ и да проучи необходимостта от, респ. осъществимостта на разработването на допълнителни показатели за благосъстояние и устойчиво развитие; |
| --- | --- |

7.

отново насърчава Комисията да рестартира дебата по темата „Отвъд БВП“ и да проучи необходимостта от, респ. осъществимостта на разработването на допълнителни показатели за благосъстояние и устойчиво развитие;

| 8. | изразява съжаление, че в работната програма на Комисията за 2016 г. не се споменава програмата на ЕС за градовете, предвид неотложната необходимост от по-цялостен подход към политиката и законодателството на ЕС в тази област; във връзка с това припомня своето искане за Бяла книга за програмата на ЕС за градовете; |
| --- | --- |

8.

изразява съжаление, че в работната програма на Комисията за 2016 г. не се споменава програмата на ЕС за градовете, предвид неотложната необходимост от по-цялостен подход към политиката и законодателството на ЕС в тази област; във връзка с това припомня своето искане за Бяла книга за програмата на ЕС за градовете;

| 9. | призовава Комисията да обмисли предложението на люксембургското председателство за „Европейска трансгранична конвенция относно специфични разпоредби в трансграничните региони“ и отправя искане да участва активно в прегледа на трансгранични пречки, който се подготвя в момента от Комисията; |
| --- | --- |

9.

призовава Комисията да обмисли предложението на люксембургското председателство за „Европейска трансгранична конвенция относно специфични разпоредби в трансграничните региони“ и отправя искане да участва активно в прегледа на трансгранични пречки, който се подготвя в момента от Комисията;

| 10. | припомня искането си Комисията да публикува Зелена книга относно мобилността в регионите с географски и демографски проблеми; |
| --- | --- |

10.

припомня искането си Комисията да публикува Зелена книга относно мобилността в регионите с географски и демографски проблеми;

| 11. | призовава Комисията да изготви Бяла книга за селските райони, с цел разработване на техния огромен потенциал за работни места и растеж, включително в контекста на градските и селските райони; отново изтъква необходимостта от опростяване на ОСП; също така очаква с интерес доклада за функционирането на пазара на мляко, по които КР вече направи много конкретни препоръки; |
| --- | --- |

11.

призовава Комисията да изготви Бяла книга за селските райони, с цел разработване на техния огромен потенциал за работни места и растеж, включително в контекста на градските и селските райони; отново изтъква необходимостта от опростяване на ОСП; също така очаква с интерес доклада за функционирането на пазара на мляко, по които КР вече направи много конкретни препоръки;

| 12. | призовава Комисията да разработи ясен план за действие относно синия растеж и призовава за създаването на специфична общност на знания и иновации за синята икономика като допълнителна мярка за развитието на умения и разпространението на идеи от областта на морските изследвания към частния сектор; |
| --- | --- |

12.

призовава Комисията да разработи ясен план за действие относно синия растеж и призовава за създаването на специфична общност на знания и иновации за синята икономика като допълнителна мярка за развитието на умения и разпространението на идеи от областта на морските изследвания към частния сектор;

| 13. | подкрепя усилията на Комисията за улесняване на използването на иновативни финансови инструменти; подчертава, че тези инструменти трябва допълнително да бъдат опростени, и настоятелно призовава Комисията, в тесен диалог с представители на градовете, регионите, ЕИБ и социалните партньори, да приеме всички необходими правни решения, за да се предотврати повтарянето на грешките, направени в началото на програмния период 2007 — 2013 г.; |
| --- | --- |

13.

подкрепя усилията на Комисията за улесняване на използването на иновативни финансови инструменти; подчертава, че тези инструменти трябва допълнително да бъдат опростени, и настоятелно призовава Комисията, в тесен диалог с представители на градовете, регионите, ЕИБ и социалните партньори, да приеме всички необходими правни решения, за да се предотврати повтарянето на грешките, направени в началото на програмния период 2007 — 2013 г.;

Устойчиво развитие

| 14. | внимателно ще разгледа новия пакет от мерки за кръговата икономика, включително плана за действие и новото законодателно предложение за изменение на законодателството на ЕС в областта на отпадъците и неговото въздействие върху местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

14.

внимателно ще разгледа новия пакет от мерки за кръговата икономика, включително плана за действие и новото законодателно предложение за изменение на законодателството на ЕС в областта на отпадъците и неговото въздействие върху местните и регионалните власти;

| 15. | призовава Комисията да насърчава по-активно европейско сътрудничество в областта на енергетиката и изрично да признае ролята и приноса на местните и регионалните власти в областта на политиките за Енергиен съюз, особено по отношение на възобновяемата енергия, микропроизводството на енергия, енергийната ефективност, осъществяването на вътрешния енергиен пазар, политиките за енергийната инфраструктура и диверсификация, както и новаторски енергийни технологии; изразява желанието си да участва активно във форума за енергийната инфраструктура и да си сътрудничи с европейските енергийни регулатори; |
| --- | --- |

15.

призовава Комисията да насърчава по-активно европейско сътрудничество в областта на енергетиката и изрично да признае ролята и приноса на местните и регионалните власти в областта на политиките за Енергиен съюз, особено по отношение на възобновяемата енергия, микропроизводството на енергия, енергийната ефективност, осъществяването на вътрешния енергиен пазар, политиките за енергийната инфраструктура и диверсификация, както и новаторски енергийни технологии; изразява желанието си да участва активно във форума за енергийната инфраструктура и да си сътрудничи с европейските енергийни регулатори;

| 16. | призовава Комисията да вземе предвид мненията и очакванията на потребителите, както и опита и най-добрите практики на местните и регионалните власти при разработването на нова структура за планиране на енергийния пазар; заявява готовността си да допринася активно за работата на Гражданския форум за енергетика; |
| --- | --- |

16.

призовава Комисията да вземе предвид мненията и очакванията на потребителите, както и опита и най-добрите практики на местните и регионалните власти при разработването на нова структура за планиране на енергийния пазар; заявява готовността си да допринася активно за работата на Гражданския форум за енергетика;

| 17. | приветства факта, че Комисията популяризира инициатива, макар и незаконодателна, в подкрепа на космическата стратегия за Европа, и се надява, че тя ще подкрепи пазара на приложенията на космическите технологии, за да насърчи създаването на МСП в сектора; във връзка с това отправя искане за по-голяма ангажираност на местните и регионалните власти в етапите на планирането и прилагането на космическата стратегия за Европа; |
| --- | --- |

17.

приветства факта, че Комисията популяризира инициатива, макар и незаконодателна, в подкрепа на космическата стратегия за Европа, и се надява, че тя ще подкрепи пазара на приложенията на космическите технологии, за да насърчи създаването на МСП в сектора; във връзка с това отправя искане за по-голяма ангажираност на местните и регионалните власти в етапите на планирането и прилагането на космическата стратегия за Европа;

| 18. | отправя искане към Комисията да подкрепя местни и регионални инициативи от кампанията за „устойчиви на риск градове“, провеждана от Организацията на обединените нации в контекста на Рамковата програма от Сендай, и отново призовава Комисията категорично да включи изграждането на устойчивост в своите политики за развитие; да се действа сега би било много по-ефективно по отношение на разходите, отколкото да се правят усилия за изграждане на устойчивост за инфраструктура, която вече е построена; |
| --- | --- |

18.

отправя искане към Комисията да подкрепя местни и регионални инициативи от кампанията за „устойчиви на риск градове“, провеждана от Организацията на обединените нации в контекста на Рамковата програма от Сендай, и отново призовава Комисията категорично да включи изграждането на устойчивост в своите политики за развитие; да се действа сега би било много по-ефективно по отношение на разходите, отколкото да се правят усилия за изграждане на устойчивост за инфраструктура, която вече е построена;

| 19. | приветства решението на Комисията за обединяване на управлението на инициативите „Конвент на кметовете“ и „Кметовете се адаптират“ и заявява готовността си да допринася активно за разширяване и популяризиране на новия интегриран Конвент на кметовете за климата и енергетиката в световен мащаб; повтаря, обаче, че не бива да се пренебрегват други местни и регионални форми на сътрудничество по въпросите на климата и енергетиката; |
| --- | --- |

19.

приветства решението на Комисията за обединяване на управлението на инициативите „Конвент на кметовете“ и „Кметовете се адаптират“ и заявява готовността си да допринася активно за разширяване и популяризиране на новия интегриран Конвент на кметовете за климата и енергетиката в световен мащаб; повтаря, обаче, че не бива да се пренебрегват други местни и регионални форми на сътрудничество по въпросите на климата и енергетиката;

| 20. | изразява съжаление, че в работната програма не се споменава ясно Общата европейска програма за действие за околната среда до 2020 г., приета от Европейския парламент и Съвета (1); призовава Комисията да изпълни по-специално своята четвърта приоритетна цел за извличане на максимални ползи от законодателството на ЕС в областта на околната среда чрез подобряване на неговото прилагане; приветства предвидената инициативата REFIT за докладване по въпросите на околната среда, но повтаря призива си за нова директива относно достъпа до правосъдие по въпроси, свързани с околната среда, и предложение относно инспекциите и правоприлагането в областта на околната среда (2); |
| --- | --- |

20.

изразява съжаление, че в работната програма не се споменава ясно Общата европейска програма за действие за околната среда до 2020 г., приета от Европейския парламент и Съвета (1); призовава Комисията да изпълни по-специално своята четвърта приоритетна цел за извличане на максимални ползи от законодателството на ЕС в областта на околната среда чрез подобряване на неговото прилагане; приветства предвидената инициативата REFIT за докладване по въпросите на околната среда, но повтаря призива си за нова директива относно достъпа до правосъдие по въпроси, свързани с околната среда, и предложение относно инспекциите и правоприлагането в областта на околната среда (2);

| 21. | отбелязва със загриженост, че демографските промени, социално-икономическата криза и географски концентрираните миграционни потоци могат да засилят вече съществуващите неравенства в областта на здравеопазването между европейските региони и да се превърнат в предизвикателство за наличието на ефективни, достъпни и устойчиви системи на здравеопазване, и призовава Комисията да възложи проучване на тези утежняващи фактори и на начините, по които европейските региони могат да превърнат това предизвикателство във възможност; |
| --- | --- |

21.

отбелязва със загриженост, че демографските промени, социално-икономическата криза и географски концентрираните миграционни потоци могат да засилят вече съществуващите неравенства в областта на здравеопазването между европейските региони и да се превърнат в предизвикателство за наличието на ефективни, достъпни и устойчиви системи на здравеопазване, и призовава Комисията да възложи проучване на тези утежняващи фактори и на начините, по които европейските региони могат да превърнат това предизвикателство във възможност;

| 22. | призовава Комисията да предприеме действия в областта на разхищението на храни, като постави за цел до 2025 г. хранителните отпадъци да бъдат намалени с най-малко 30 %, особено предвид това, че много местни и регионални власти в Европа се нуждаят от насоки и правна сигурност при прилагането на мерки и инициативи за намаляване на хранителните отпадъци; |
| --- | --- |

22.

призовава Комисията да предприеме действия в областта на разхищението на храни, като постави за цел до 2025 г. хранителните отпадъци да бъдат намалени с най-малко 30 %, особено предвид това, че много местни и регионални власти в Европа се нуждаят от насоки и правна сигурност при прилагането на мерки и инициативи за намаляване на хранителните отпадъци;

| 23. | повтаря призива си за мерки, механизми за финансиране и приоритети на ЕС, които да отчитат кумулативното въздействие на малките и средните градове и населени места, като се има предвид фактът, че приблизително 56 % от градовете и населените места са малки и средно големи с население между 5 000 и 100 000 души; |
| --- | --- |

23.

повтаря призива си за мерки, механизми за финансиране и приоритети на ЕС, които да отчитат кумулативното въздействие на малките и средните градове и населени места, като се има предвид фактът, че приблизително 56 % от градовете и населените места са малки и средно големи с население между 5 000 и 100 000 души;

Вътрешният пазар

| 24. | настоятелно призовава Комисията бързо да представи предложенията си за инициативи за осъществяването на стратегията за единния пазар; подчертава, че трябва да се извърши цялостна оценка на териториалното въздействие на свързаните мерки; |
| --- | --- |

24.

настоятелно призовава Комисията бързо да представи предложенията си за инициативи за осъществяването на стратегията за единния пазар; подчертава, че трябва да се извърши цялостна оценка на териториалното въздействие на свързаните мерки;

| 25. | подчертава, че осъществяването на единен цифров пазар е от ключово значение за местните и регионалните власти; призовава Европейската комисия да докладва редовно относно напредъка в преодоляването на „дигиталната пропаст“, особено на регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

25.

подчертава, че осъществяването на единен цифров пазар е от ключово значение за местните и регионалните власти; призовава Европейската комисия да докладва редовно относно напредъка в преодоляването на „дигиталната пропаст“, особено на регионално и местно равнище;

| 26. | приветства намерението на Европейската комисия да преразгледа Директивата за аудиовизуалните медийни услуги (ДАВМУ) и изисква да бъдат взети предвид регионалното измерение и спецификации; |
| --- | --- |

26.

приветства намерението на Европейската комисия да преразгледа Директивата за аудиовизуалните медийни услуги (ДАВМУ) и изисква да бъдат взети предвид регионалното измерение и спецификации;

| 27. | подчертава необходимостта от стратегия за подкрепа на развитието на инфраструктурата на ИКТ, по-специално в селските и отдалечените региони и като цяло в регионите, чието развитие изостава, като се има предвид, че услугите за широколентов и свръхшироколентов достъп могат да бъдат мощен фактор за осигуряване на растеж; |
| --- | --- |

27.

подчертава необходимостта от стратегия за подкрепа на развитието на инфраструктурата на ИКТ, по-специално в селските и отдалечените региони и като цяло в регионите, чието развитие изостава, като се има предвид, че услугите за широколентов и свръхшироколентов достъп могат да бъдат мощен фактор за осигуряване на растеж;

| 28. | приветства съсредоточаването на вниманието на Комисията върху разгръщането на потенциала на „икономиката на споделянето“ и очаква в най-скоро време Комисията да представи предложения за координиран подход към правилата, които са приложими към нея, като се отчита важната роля на МРВ и необходимостта от гарантиране на правата на потребителите; |
| --- | --- |

28.

приветства съсредоточаването на вниманието на Комисията върху разгръщането на потенциала на „икономиката на споделянето“ и очаква в най-скоро време Комисията да представи предложения за координиран подход към правилата, които са приложими към нея, като се отчита важната роля на МРВ и необходимостта от гарантиране на правата на потребителите;

| 29. | подкрепя усилията на Комисията за справяне с регулаторните пречки пред МСП и новосъздадени предприятия и приветства намерението ѝ да представи инициатива за втори шанс на предприемачи, обявили несъстоятелност; подчертава важния принос на регионалните и местните власти за създаване на силни предприемачески екосистеми и затова подчертава необходимостта от интегрирането им в управлението на политиката за МСП и особено в мрежата от представителите на МСП; |
| --- | --- |

29.

подкрепя усилията на Комисията за справяне с регулаторните пречки пред МСП и новосъздадени предприятия и приветства намерението ѝ да представи инициатива за втори шанс на предприемачи, обявили несъстоятелност; подчертава важния принос на регионалните и местните власти за създаване на силни предприемачески екосистеми и затова подчертава необходимостта от интегрирането им в управлението на политиката за МСП и особено в мрежата от представителите на МСП;

| 30. | приканва Комисията да продължи усилията си за създаване на Съюз на капиталовите пазари и изтъква отново необходимостта от намаляване до минимум на административната тежест, произтичаща от бъдещите регулаторни действия, и от избягване на прекомерното поемане на риск и нестабилност на финансовите пазари; |
| --- | --- |

30.

приканва Комисията да продължи усилията си за създаване на Съюз на капиталовите пазари и изтъква отново необходимостта от намаляване до минимум на административната тежест, произтичаща от бъдещите регулаторни действия, и от избягване на прекомерното поемане на риск и нестабилност на финансовите пазари;

| 31. | приветства намерението на Комисията да представи план за действие за ДДС, да прилага международните стандарти за борба с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби и да изясни, в рамките на насроченото за 2016 г. преразглеждане на Директивата за ДДС на ЕС, при какви условия освобождаването от данъчно облагане на междуобщинско сътрудничество, сключено в съответствие с публичното право, но непопадащо в обсега на директивите в областта на обществените поръчки, може да се счита за съвместимо с правото на ЕС; |
| --- | --- |

31.

приветства намерението на Комисията да представи план за действие за ДДС, да прилага международните стандарти за борба с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби и да изясни, в рамките на насроченото за 2016 г. преразглеждане на Директивата за ДДС на ЕС, при какви условия освобождаването от данъчно облагане на междуобщинско сътрудничество, сключено в съответствие с публичното право, но непопадащо в обсега на директивите в областта на обществените поръчки, може да се счита за съвместимо с правото на ЕС;

| 32. | отбелязва обявеното от Комисията намерение да оттегли настоящото си предложение относно обща консолидирана данъчна основа за облагане с корпоративен данък, което беше приветствано от КР, но се пита до каква степен намерението на Комисията да го замени с „предложения за подход за поетапно преминаване към задължителна данъчна основа за облагане с корпоративен данък“ предопределя изхода на провеждащата се в момента публична консултация по темата; |
| --- | --- |

32.

отбелязва обявеното от Комисията намерение да оттегли настоящото си предложение относно обща консолидирана данъчна основа за облагане с корпоративен данък, което беше приветствано от КР, но се пита до каква степен намерението на Комисията да го замени с „предложения за подход за поетапно преминаване към задължителна данъчна основа за облагане с корпоративен данък“ предопределя изхода на провеждащата се в момента публична консултация по темата;

| 33. | изразява дълбоко съжаление във връзка с липсата на обяснение за решението на Европейската комисия да отложи приемането на пакета за трудовата мобилност, който трябваше да бъде една от водещите инициативи на Комисията за преодоляване на социалния дъмпинг и социалния туризъм и за укрепване на социалните права в Европа и който, според КР, трябва да съдържа преразглеждане на Директивата относно командироването на работници; |
| --- | --- |

33.

изразява дълбоко съжаление във връзка с липсата на обяснение за решението на Европейската комисия да отложи приемането на пакета за трудовата мобилност, който трябваше да бъде една от водещите инициативи на Комисията за преодоляване на социалния дъмпинг и социалния туризъм и за укрепване на социалните права в Европа и който, според КР, трябва да съдържа преразглеждане на Директивата относно командироването на работници;

| 34. | очаква предложението на Комисията за преодоляване на предизвикателства пред съчетаването на професионалния и личния живот, по-специално във връзка с участието на жените на пазара на труда, по-конкретно чрез преразглеждане на Директивата от 2010 г. относно родителския отпуск, като се справи с институционалната безизходица по отношение на Директивата за отпуска по майчинство и като представи конкретна стратегия за постигане на равенство между половете в ЕС; |
| --- | --- |

34.

очаква предложението на Комисията за преодоляване на предизвикателства пред съчетаването на професионалния и личния живот, по-специално във връзка с участието на жените на пазара на труда, по-конкретно чрез преразглеждане на Директивата от 2010 г. относно родителския отпуск, като се справи с институционалната безизходица по отношение на Директивата за отпуска по майчинство и като представи конкретна стратегия за постигане на равенство между половете в ЕС;

| 35. | призовава Комисията да предложи преразглеждане на Директивата относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа, и Директива относно свързаните с трудовата дейност мускулно-скелетни смущения; |
| --- | --- |

35.

призовава Комисията да предложи преразглеждане на Директивата относно защитата на работниците от рискове, свързани с експозицията на канцерогени или мутагени по време на работа, и Директива относно свързаните с трудовата дейност мускулно-скелетни смущения;

| 36. | подчертава, че Програмата за нови умения за Европа следва да се съсредоточи върху възобновяване на усилията за модернизация на европейските системи за висше образование, както и върху предложения как да се гарантира на всички лица в ЕС правото и възможността на минимално ниво на образование и умения, с цел постигане на високи постижения и стимулиране на иновациите в областта на образованието и на професионалното образование и обучение (ПОО), насърчаване на образованието по цифрови умения и ролята на образованието против радикализацията сред младежта; |
| --- | --- |

36.

подчертава, че Програмата за нови умения за Европа следва да се съсредоточи върху възобновяване на усилията за модернизация на европейските системи за висше образование, както и върху предложения как да се гарантира на всички лица в ЕС правото и възможността на минимално ниво на образование и умения, с цел постигане на високи постижения и стимулиране на иновациите в областта на образованието и на професионалното образование и обучение (ПОО), насърчаване на образованието по цифрови умения и ролята на образованието против радикализацията сред младежта;

Икономически и паричен съюз

| 37. | приветства желанието на Комисията за подобряване на демократичната отчетност на системата за икономическото управление на ЕС, която не би била пълна без участието на поднационалните власти; |
| --- | --- |

37.

приветства желанието на Комисията за подобряване на демократичната отчетност на системата за икономическото управление на ЕС, която не би била пълна без участието на поднационалните власти;

| 38. | призовава Комисията да направи оценка на въздействието на новите правила на Европейската система от сметки (ESA 2010) относно възможността за инвестиране от страна на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

38.

призовава Комисията да направи оценка на въздействието на новите правила на Европейската система от сметки (ESA 2010) относно възможността за инвестиране от страна на местните и регионалните власти;

| 39. | отбелязва инициативите на Комисията по отношение на прехода от първа към втора фаза на завършване на изграждането на ИПС, включително Бялата книга, предвидена за пролетта на 2017 г.; подчертава, че за всяка мярка за прилагане трябва да се взема отделно решение; |
| --- | --- |

39.

отбелязва инициативите на Комисията по отношение на прехода от първа към втора фаза на завършване на изграждането на ИПС, включително Бялата книга, предвидена за пролетта на 2017 г.; подчертава, че за всяка мярка за прилагане трябва да се взема отделно решение;

| 40. | подчертава, че за подобряване на социалното измерение на ИПС е от решаващо значение да се преодолеят регионалните различия; изтъква, че към таблицата с показатели за социалното измерение на ИПС следва да бъдат добавени показатели за регионални различия; |
| --- | --- |

40.

подчертава, че за подобряване на социалното измерение на ИПС е от решаващо значение да се преодолеят регионалните различия; изтъква, че към таблицата с показатели за социалното измерение на ИПС следва да бъдат добавени показатели за регионални различия;

Правосъдие, основни права и миграцията

| 41. | счита, че многостепенното управление позволява да се дадат практически отговори на защитата на основните права и допринася за процеса на изграждането и поддържането на Европа на гражданите; |
| --- | --- |

41.

счита, че многостепенното управление позволява да се дадат практически отговори на защитата на основните права и допринася за процеса на изграждането и поддържането на Европа на гражданите;

| 42. | счита, че взаимното доверие е от ключово значение за ефективното трансгранично правоприлагане, като се има предвид, че по същността си тероризмът и радикализацията, организираната престъпност и киберпрестъпността са транснационални и изискват отговор на равнището на ЕС; приветства ангажимента на Комисията да се отдели по-голямо внимание на разработването на оперативното сътрудничество и на инструментите, които са необходими в това отношение; |
| --- | --- |

42.

счита, че взаимното доверие е от ключово значение за ефективното трансгранично правоприлагане, като се има предвид, че по същността си тероризмът и радикализацията, организираната престъпност и киберпрестъпността са транснационални и изискват отговор на равнището на ЕС; приветства ангажимента на Комисията да се отдели по-голямо внимание на разработването на оперативното сътрудничество и на инструментите, които са необходими в това отношение;

| 43. | отбелязва акцента върху принципите на солидарност и отговорност в Европейската програма за миграция и инициативите за нейното прилагане; подчертава, че в центъра на всички политики на ЕС в областта на миграцията, тяхното приемане и прилагане от държавите членки следва да стоят тези принципи и зачитането на правата на човека, както и капацитетът на местните и регионалните органи; |
| --- | --- |

43.

отбелязва акцента върху принципите на солидарност и отговорност в Европейската програма за миграция и инициативите за нейното прилагане; подчертава, че в центъра на всички политики на ЕС в областта на миграцията, тяхното приемане и прилагане от държавите членки следва да стоят тези принципи и зачитането на правата на човека, както и капацитетът на местните и регионалните органи;

| 44. | отбелязва увеличението на финансирането от ЕС за справяне с бежанската криза и призовава Комисията да извърши анализ на добавената стойност и на мащаба на използването на финансирането, по-специално за местните и регионалните власти; подчертава, че е необходимо по-спешно да се предоставят и разпределят средствата за управление на миграцията и интеграцията; настоятелно призовава Комисията да гарантира, че на местните и регионалните власти, които понастоящем приемат бежанци, спешно ще бъдат предоставени необходимите финансови ресурси за посрещане на непосредствените нужди на бежанците; |
| --- | --- |

44.

отбелязва увеличението на финансирането от ЕС за справяне с бежанската криза и призовава Комисията да извърши анализ на добавената стойност и на мащаба на използването на финансирането, по-специално за местните и регионалните власти; подчертава, че е необходимо по-спешно да се предоставят и разпределят средствата за управление на миграцията и интеграцията; настоятелно призовава Комисията да гарантира, че на местните и регионалните власти, които понастоящем приемат бежанци, спешно ще бъдат предоставени необходимите финансови ресурси за посрещане на непосредствените нужди на бежанците;

| 45. | приветства оповестяването на инициативи за преодоляване на слабостите на нормативната уредба на ЕС в областта на убежището и за представяне на съгласувана дългосрочна система за преместване и презаселване; във връзка с това приветства плановете за по-нататъшно развитие на регламента от Дъблин с цел по-справедливо споделяне на тежестта въз основа на фиксирани и справедлива квоти; подчертава, че съгласуваните чрез консенсус разпоредби на дъблинската процедура остават в сила и че всички държави — членки на ЕС, трябва да спазват стандартите на ЕС за приемане и процедура; |
| --- | --- |

45.

приветства оповестяването на инициативи за преодоляване на слабостите на нормативната уредба на ЕС в областта на убежището и за представяне на съгласувана дългосрочна система за преместване и презаселване; във връзка с това приветства плановете за по-нататъшно развитие на регламента от Дъблин с цел по-справедливо споделяне на тежестта въз основа на фиксирани и справедлива квоти; подчертава, че съгласуваните чрез консенсус разпоредби на дъблинската процедура остават в сила и че всички държави — членки на ЕС, трябва да спазват стандартите на ЕС за приемане и процедура;

| 46. | изтъква спешната необходимост от по-добра защита на външните граници на ЕС; подчертава, че следва да се избягват всякакви мерки, които застрашават принципа на свободно движение в рамките на Шенгенското пространство; признава също така обаче, че при изключителни обстоятелства са възможни проверки по вътрешните граници в ЕС за гарантирането на пространство на свобода, сигурност и правосъдие; настоятелно призовава Комисията да разгледа и необходимостта от бъдещи инициативи за улесняване на интеграцията на бежанците, например чрез създаването на „Партньорства за миграция и интеграция“ между МРВ в страните на произход и държавите на местоназначение; |
| --- | --- |

46.

изтъква спешната необходимост от по-добра защита на външните граници на ЕС; подчертава, че следва да се избягват всякакви мерки, които застрашават принципа на свободно движение в рамките на Шенгенското пространство; признава също така обаче, че при изключителни обстоятелства са възможни проверки по вътрешните граници в ЕС за гарантирането на пространство на свобода, сигурност и правосъдие; настоятелно призовава Комисията да разгледа и необходимостта от бъдещи инициативи за улесняване на интеграцията на бежанците, например чрез създаването на „Партньорства за миграция и интеграция“ между МРВ в страните на произход и държавите на местоназначение;

| 47. | отбелязва предложението на Комисията за списък на сигурните страни на произход и се ангажира да участва в разработването на политики и в обмена на най-добри практики на регионално и местно равнище чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, в които участват и седемте държави, включени в списъка от предложението на ЕК; |
| --- | --- |

47.

отбелязва предложението на Комисията за списък на сигурните страни на произход и се ангажира да участва в разработването на политики и в обмена на най-добри практики на регионално и местно равнище чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, в които участват и седемте държави, включени в списъка от предложението на ЕК;

| 48. | приканва Комисията да разработи ефективни политики за връщане, които да бъдат приложени незабавно, но и с уважение по отношение на достойнството и основните права на тези мигранти, които не отговарят на условията за предоставяне на убежище и могат да бъдат безопасно върнати. Това е необходимо, за да се гарантира, че ресурсите ще бъдат насочени към реално нуждаещите се и че ще се избегне създаването на нови социални конфликти, които могат да проправят път на екстремизма; |
| --- | --- |

48.

приканва Комисията да разработи ефективни политики за връщане, които да бъдат приложени незабавно, но и с уважение по отношение на достойнството и основните права на тези мигранти, които не отговарят на условията за предоставяне на убежище и могат да бъдат безопасно върнати. Това е необходимо, за да се гарантира, че ресурсите ще бъдат насочени към реално нуждаещите се и че ще се избегне създаването на нови социални конфликти, които могат да проправят път на екстремизма;

Търговска политика на ЕС

| 49. | приветства предложението на Комисията да въведе нова инвестиционна съдебна система за ТПТИ и всички други текущи и бъдещи търговски преговори; специално приветства новото предложение, с което се утвърждава правото на правителствата да регламентират, но въпреки това призовава за допълнителни подробни разяснения относно начина, по който това ще подобри положението в сравнение със сегашния механизъм за УСИД; |
| --- | --- |

49.

приветства предложението на Комисията да въведе нова инвестиционна съдебна система за ТПТИ и всички други текущи и бъдещи търговски преговори; специално приветства новото предложение, с което се утвърждава правото на правителствата да регламентират, но въпреки това призовава за допълнителни подробни разяснения относно начина, по който това ще подобри положението в сравнение със сегашния механизъм за УСИД;

| 50. | настоятелно призовава Комисията преди започването на търговски преговори да предприема изготвянето на оценки на въздействието на потенциалните икономически, социални и екологични последици от търговските споразумения, включително за МСП, потребителите, специфични икономически сектори, правата на човека и върху развиващите се страни; по-специално подчертава необходимостта да се изясни дали ТПТИ може да окаже въздействие върху местните обществени услуги; |
| --- | --- |

50.

настоятелно призовава Комисията преди започването на търговски преговори да предприема изготвянето на оценки на въздействието на потенциалните икономически, социални и екологични последици от търговските споразумения, включително за МСП, потребителите, специфични икономически сектори, правата на човека и върху развиващите се страни; по-специално подчертава необходимостта да се изясни дали ТПТИ може да окаже въздействие върху местните обществени услуги;

| 51. | изразява съжаление, че регионалното и местното измерение все още липсват в търговските преговори, и призовава Комисията да отстрани този пропуск в новата си търговска и инвестиционна стратегия; в този контекст призовава Европейската комисия да осигури участието на КР в преговорния процес за СТСУ, по-конкретно като предостави на КР достъп до преговорните документи, подобно на достъпа до преговорните документи за ТПТИ; |
| --- | --- |

51.

изразява съжаление, че регионалното и местното измерение все още липсват в търговските преговори, и призовава Комисията да отстрани този пропуск в новата си търговска и инвестиционна стратегия; в този контекст призовава Европейската комисия да осигури участието на КР в преговорния процес за СТСУ, по-конкретно като предостави на КР достъп до преговорните документи, подобно на достъпа до преговорните документи за ТПТИ;

Стабилност и сътрудничество извън Европейския съюз

| 52. | подчертава неотложната необходимост от намиране на мирно решение на конфликтите в Либия, Сирия и Украйна. Предлага местните и регионалните власти да участват в дипломацията между хората; отново потвърждава готовността си да работи за осъществяване на реформата за децентрализация в Украйна и предлага укрепване на връзките на сътрудничество между европейските и либийските местни и регионални власти, насочено към изграждане на капацитет и териториално развитие, включително преди пълното прилагане на всеобхватно вътрешно споразумение; |
| --- | --- |

52.

подчертава неотложната необходимост от намиране на мирно решение на конфликтите в Либия, Сирия и Украйна. Предлага местните и регионалните власти да участват в дипломацията между хората; отново потвърждава готовността си да работи за осъществяване на реформата за децентрализация в Украйна и предлага укрепване на връзките на сътрудничество между европейските и либийските местни и регионални власти, насочено към изграждане на капацитет и териториално развитие, включително преди пълното прилагане на всеобхватно вътрешно споразумение;

| 53. | приветства намерението на Комисията да осигури по-ясна рамка за подкрепа на стабилизирането и демократичното развитие на страните партньорки в новата Европейска политика на съседство; подчертава, че в стратегическите си цели новата политика трябва да възприеме териториален подход и да включва подкрепа за процеса на децентрализация; поема ангажимент да даде своя принос към този подход чрез своите две платформи за сътрудничество, а именно Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM) и Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство (CORLEAP); |
| --- | --- |

53.

приветства намерението на Комисията да осигури по-ясна рамка за подкрепа на стабилизирането и демократичното развитие на страните партньорки в новата Европейска политика на съседство; подчертава, че в стратегическите си цели новата политика трябва да възприеме териториален подход и да включва подкрепа за процеса на децентрализация; поема ангажимент да даде своя принос към този подход чрез своите две платформи за сътрудничество, а именно Евро-средиземноморската асамблея на регионалните и местните власти (ARLEM) и Конференцията на регионалните и местните власти за Източното партньорство (CORLEAP);

| 54. | приветства намерението на Комисията да продължи да работи за реализацията на перспективата за присъединяване на страните — кандидатки за членство в ЕС; настоятелно призовава Комисията да разгледа по-подробно ситуацията на регионалното и местното самоуправление в страните, обхванати от процеса на разширяване, в контекста на докладите за напредъка по разширяването, които ще бъдат в центъра на работата на съвместните консултативни комитети (СКК) и работните групи (РГ); |
| --- | --- |

54.

приветства намерението на Комисията да продължи да работи за реализацията на перспективата за присъединяване на страните — кандидатки за членство в ЕС; настоятелно призовава Комисията да разгледа по-подробно ситуацията на регионалното и местното самоуправление в страните, обхванати от процеса на разширяване, в контекста на докладите за напредъка по разширяването, които ще бъдат в центъра на работата на съвместните консултативни комитети (СКК) и работните групи (РГ);

| 55. | приветства предложението за политика след изтичането на Споразумението от Котону и намерението на Комисията да повиши съгласуваността на външната политика; подчертава необходимостта в политиката за развитие да бъдат застъпени местната демокрация, разработването на административен капацитет, насърчаването на регионалната интеграция и децентрализираното сътрудничество за развитие с партньорските зони; |
| --- | --- |

55.

приветства предложението за политика след изтичането на Споразумението от Котону и намерението на Комисията да повиши съгласуваността на външната политика; подчертава необходимостта в политиката за развитие да бъдат застъпени местната демокрация, разработването на административен капацитет, насърчаването на регионалната интеграция и децентрализираното сътрудничество за развитие с партньорските зони;

| 56. | призовава Комисията, когато разглежда отговорите на публичните консултации, да отчита различния им произход и да разграничава приноса на представителите на частни интереси от този на представителите на общите интереси, сред които са и местните и регионалните власти; подчертава колко е важно да се отчитат тези различни перспективи, включително и за да се оцени необходимостта от извършване на оценка на териториалното въздействие във връзка с конкретни законодателни предложения; |
| --- | --- |

56.

призовава Комисията, когато разглежда отговорите на публичните консултации, да отчита различния им произход и да разграничава приноса на представителите на частни интереси от този на представителите на общите интереси, сред които са и местните и регионалните власти; подчертава колко е важно да се отчитат тези различни перспективи, включително и за да се оцени необходимостта от извършване на оценка на териториалното въздействие във връзка с конкретни законодателни предложения;

Гражданство и управление

| 57. | подчертава, че местните и регионалните власти могат да играят ключова роля при посочването на тежките от административна гледна точка правила на ЕС, включително тези, които могат да възникнат при транспониране и прилагане; отново отправя своя призив за позоваване на приноса на КР към законодателния процес в рамките на междуинституционалното споразумение за по-добро регулиране, като се има предвид привилегированата институционална роля на КР по отношение на принципа на субсидиарност и на териториалното въздействие на законодателството на ЕС; |
| --- | --- |

57.

подчертава, че местните и регионалните власти могат да играят ключова роля при посочването на тежките от административна гледна точка правила на ЕС, включително тези, които могат да възникнат при транспониране и прилагане; отново отправя своя призив за позоваване на приноса на КР към законодателния процес в рамките на междуинституционалното споразумение за по-добро регулиране, като се има предвид привилегированата институционална роля на КР по отношение на принципа на субсидиарност и на териториалното въздействие на законодателството на ЕС;

| 58. | отново отправя своя призив демократично избраните представители на местните и регионалните власти и техните представителни асоциации да бъдат освободени от изискванията на регистъра на ЕС за прозрачност, чиято цел е да регламентира достъпа на лобисти до институциите на ЕС; |
| --- | --- |

58.

отново отправя своя призив демократично избраните представители на местните и регионалните власти и техните представителни асоциации да бъдат освободени от изискванията на регистъра на ЕС за прозрачност, чиято цел е да регламентира достъпа на лобисти до институциите на ЕС;

| 59. | приветства намерението на Комисията да разшири обхвата на „гражданските диалози“ и нейната решимост за преодоляване на пропастта между ЕС и неговите граждани; отново заявява, че ще продължи да насърчава прозрачността и демократичната отчетност в процеса на вземане на решения в ЕС, както и децентрализираната комуникация относно политиките на ЕС, които оказват въздействие върху МРВ, за да повиши легитимността на ЕС и неговото законодателство; |
| --- | --- |

59.

приветства намерението на Комисията да разшири обхвата на „гражданските диалози“ и нейната решимост за преодоляване на пропастта между ЕС и неговите граждани; отново заявява, че ще продължи да насърчава прозрачността и демократичната отчетност в процеса на вземане на решения в ЕС, както и децентрализираната комуникация относно политиките на ЕС, които оказват въздействие върху МРВ, за да повиши легитимността на ЕС и неговото законодателство;

| 60. | следи с голям интерес преразглеждането на регламента относно Европейската гражданска инициатива и подчертава, че всеобхватното преразглеждане е необходимо, за да може този инструмент да реализира потенциалните си роля и предимства; |
| --- | --- |

60.

следи с голям интерес преразглеждането на регламента относно Европейската гражданска инициатива и подчертава, че всеобхватното преразглеждане е необходимо, за да може този инструмент да реализира потенциалните си роля и предимства;

| 61. | възлага на председателя да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, Съвета и на председателя на Европейския съвет. |
| --- | --- |

61.

възлага на председателя да изпрати настоящата резолюция на Европейската комисия, Европейския парламент, Съвета и на председателя на Европейския съвет.

Брюксел, 3 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  Решение No 1386/2013/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 20 ноември 2013 година.

1

(2)  CDR 1119-2012; CDR 593-2013.

2

---

СТАНОВИЩА

Комитет на регионите

115-а пленарна сесия, 3 и 4 декември 2015 г.

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/8

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Какво е бъдещето на Териториалната визия за периода до 2050 г.?“

(2016/C 051/02)

| Докладчик: | г-н Oldřich VLASÁK (CZ/ЕКР), член на Градския съвет на Храдец Кралове (Hradec Králové) |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Oldřich VLASÁK (CZ/ЕКР), член на Градския съвет на Храдец Кралове (Hradec Králové)

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | приветства усилията на люксембургското председателство да постави на обсъждане Териториалната визия за периода до 2050 г. и изразява задоволство, че то реши да се консултира с КР по тази тема; |
| --- | --- |

1.

приветства усилията на люксембургското председателство да постави на обсъждане Териториалната визия за периода до 2050 г. и изразява задоволство, че то реши да се консултира с КР по тази тема;

| 2. | подчертава колко е важно изрично да се признае, че в Европейския съюз реалността по места е много разнообразна и за разрешаване на местните проблеми са необходими различни подходи и стратегии; |
| --- | --- |

2.

подчертава колко е важно изрично да се признае, че в Европейския съюз реалността по места е много разнообразна и за разрешаване на местните проблеми са необходими различни подходи и стратегии;

| 3. | счита, че повече от 15 години след Европейската перспектива за пространствено развитие, приета в Потсдам през 1999 г., Европейският съюз се нуждае от нова териториална визия, която:






  — | да превърне принципа за териториално сближаване, утвърден в Договора от Лисабон, в оперативни насоки за политиките, |
| --- | --- | --- |

3.

счита, че повече от 15 години след Европейската перспектива за пространствено развитие, приета в Потсдам през 1999 г., Европейският съюз се нуждае от нова териториална визия, която:

—

да превърне принципа за териториално сближаване, утвърден в Договора от Лисабон, в оперативни насоки за политиките,

| — | да възприеме и друга гледна точка освен единствено тази на устройството на територията, |
| --- | --- |

—

да възприеме и друга гледна точка освен единствено тази на устройството на територията,

| — | да намери отговори на основните местни предизвикателства в Европейския съюз, |
| --- | --- |

—

да намери отговори на основните местни предизвикателства в Европейския съюз,

| — | да предостави насоки за всички политики на ЕС, които имат териториално измерение, и да е свързана и съвместима с политиките на сближаване и нейните операции, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове, |
| --- | --- |

—

да предостави насоки за всички политики на ЕС, които имат териториално измерение, и да е свързана и съвместима с политиките на сближаване и нейните операции, съфинансирани от европейските структурни и инвестиционни фондове,

| — | да предоставя насоки за всички политики на ЕС с териториално измерение, |
| --- | --- |

—

да предоставя насоки за всички политики на ЕС с териториално измерение,

| — | да е свързана с бъдещите дългосрочни икономически, екологични и социални цели на европейските политики, и |
| --- | --- |

—

да е свързана с бъдещите дългосрочни икономически, екологични и социални цели на европейските политики, и

| — | да се основава на принципа на субсидиарност и многостепенно управление; |
| --- | --- |

—

да се основава на принципа на субсидиарност и многостепенно управление;

| 4. | поради това призовава за широка общоевропейска консултация относно бъдещата Териториална визия на Европейския съюз въз основа на „Зелената книга за териториално сближаване“ (COM(2008) 616 final) и още веднъж призовава за Бяла книга за териториалното сближаване, която би могла да се използва като градивен елемент за други политики на ЕС с по-съществено териториално измерение още в следващия програмен период след 2020 г.; |
| --- | --- |

4.

поради това призовава за широка общоевропейска консултация относно бъдещата Териториална визия на Европейския съюз въз основа на „Зелената книга за териториално сближаване“ (COM(2008) 616 final) и още веднъж призовава за Бяла книга за териториалното сближаване, която би могла да се използва като градивен елемент за други политики на ЕС с по-съществено териториално измерение още в следващия програмен период след 2020 г.;

| 5. | изтъква колко е важно на достатъчно ранен етап да бъдат определени глобалните тенденции и предизвикателства, за да бъде съответно адаптирана публичната политика. Във връзка с това КР приветства изготвянето от европейските институции на различни прогнозни доклади и подчертава сред тях проучването на КР, озаглавено „Предизвикателства в периода до 2025 г. — основни тенденции и въздействие върху местните и регионалните власти“ (1); |
| --- | --- |

5.

изтъква колко е важно на достатъчно ранен етап да бъдат определени глобалните тенденции и предизвикателства, за да бъде съответно адаптирана публичната политика. Във връзка с това КР приветства изготвянето от европейските институции на различни прогнозни доклади и подчертава сред тях проучването на КР, озаглавено „Предизвикателства в периода до 2025 г. — основни тенденции и въздействие върху местните и регионалните власти“ (1);

| 6. | посочва, че Европейският съюз е изправен пред световни тенденции и предизвикателства, посочени в доклада „Световни тенденции до 2030 г.: може ли ЕС да посрещне бъдещите предизвикателства?“ на проекта ESPAS (2), и които имат териториално измерение, тъй като тяхното въздействие се различава от един регион до друг, в зависимост от местните особености и контекст. КР отбелязва обаче, че в доклада на ESPAS не се отчита в достатъчна степен териториалното измерение, поради това с готовност ще допринесе по темата за териториалното измерение в бъдещата работа на проекта ESPAS; |
| --- | --- |

6.

посочва, че Европейският съюз е изправен пред световни тенденции и предизвикателства, посочени в доклада „Световни тенденции до 2030 г.: може ли ЕС да посрещне бъдещите предизвикателства?“ на проекта ESPAS (2), и които имат териториално измерение, тъй като тяхното въздействие се различава от един регион до друг, в зависимост от местните особености и контекст. КР отбелязва обаче, че в доклада на ESPAS не се отчита в достатъчна степен териториалното измерение, поради това с готовност ще допринесе по темата за териториалното измерение в бъдещата работа на проекта ESPAS;

| 7. | счита, че е необходима ясна европейска териториална визия, за да се отговори ефективно на настоящите и бъдещите тенденции и предизвикателства и че териториалното измерение при изготвянето на политиките следва да бъде укрепено и чрез прилагането на подход, ориентиран към местните условия; |
| --- | --- |

7.

счита, че е необходима ясна европейска териториална визия, за да се отговори ефективно на настоящите и бъдещите тенденции и предизвикателства и че териториалното измерение при изготвянето на политиките следва да бъде укрепено и чрез прилагането на подход, ориентиран към местните условия;

| 8. | във връзка с това подчертава ролята на „Териториалната програма на Европейския съюз 2020“, която остава в сила и трябва да се прилага по-добре. Във връзка с това КР препраща към своето неотдавнашно становище относно „Подобряване на изпълнението на Териториалната програма на Европейския съюз 2020“ (3); |
| --- | --- |

8.

във връзка с това подчертава ролята на „Териториалната програма на Европейския съюз 2020“, която остава в сила и трябва да се прилага по-добре. Във връзка с това КР препраща към своето неотдавнашно становище относно „Подобряване на изпълнението на Териториалната програма на Европейския съюз 2020“ (3);

| 9. | освен това подчертава, че съществен елемент от доброто създаване на политики са стратегическото планиране и определянето на ясни и постижими цели на политиката, които биха могли да бъдат част от „визията“; |
| --- | --- |

9.

освен това подчертава, че съществен елемент от доброто създаване на политики са стратегическото планиране и определянето на ясни и постижими цели на политиката, които биха могли да бъдат част от „визията“;

| 10. | отново заявява, че на равнището на ЕС Договорът (член 174 от ДФЕС) определя първостепенната териториална цел за развитието на Европейския съюз, постановявайки, че „за да насърчи цялостното си хармонично развитие, Съюзът разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на неговото икономическо, социално и териториално сближаване“. Териториалното сближаване означава осигуряване на балансирано развитие на всички територии на ЕС; |
| --- | --- |

10.

отново заявява, че на равнището на ЕС Договорът (член 174 от ДФЕС) определя първостепенната териториална цел за развитието на Европейския съюз, постановявайки, че „за да насърчи цялостното си хармонично развитие, Съюзът разработва и осъществява свои инициативи, които водят до укрепването на неговото икономическо, социално и териториално сближаване“. Териториалното сближаване означава осигуряване на балансирано развитие на всички територии на ЕС;

Териториално измерение на изготвянето на политиката

| 11. | обръща внимание на предимствата и ползите от прилагането на ориентиран към местните условия подход (4), чиито основни елементи се отнасят до интегрирането на сектори в конкретна териториална стратегия и в териториален диалог, насочен към постигането на резултати. Ако бъде приложен ефективно, местният подход дава възможност за придаване на стойност и за съживяване на териториалната идентичност и териториалните особености като уникален актив; |
| --- | --- |

11.

обръща внимание на предимствата и ползите от прилагането на ориентиран към местните условия подход (4), чиито основни елементи се отнасят до интегрирането на сектори в конкретна териториална стратегия и в териториален диалог, насочен към постигането на резултати. Ако бъде приложен ефективно, местният подход дава възможност за придаване на стойност и за съживяване на териториалната идентичност и териториалните особености като уникален актив;

| 12. | отбелязва, че макар ориентираният към местните условия подход да се обсъжда често в институциите на ЕС, той още не се прилага изцяло навсякъде на равнището на ЕС и на държавите членки. Европейският комитет на регионите отново изразява твърдото си убеждение, че прилагането на ориентиран към местните условия подход към политиките на ЕС ще донесе най-добри резултати, тъй като политиките ще бъдат адаптирани към специфичните местни условия и като такива ще бъдат насочени по-ефективно към предизвикателствата, пред които са изправени регионите, градовете и общините, и по този начин ще намалят разликите между нивата им на развитие; |
| --- | --- |

12.

отбелязва, че макар ориентираният към местните условия подход да се обсъжда често в институциите на ЕС, той още не се прилага изцяло навсякъде на равнището на ЕС и на държавите членки. Европейският комитет на регионите отново изразява твърдото си убеждение, че прилагането на ориентиран към местните условия подход към политиките на ЕС ще донесе най-добри резултати, тъй като политиките ще бъдат адаптирани към специфичните местни условия и като такива ще бъдат насочени по-ефективно към предизвикателствата, пред които са изправени регионите, градовете и общините, и по този начин ще намалят разликите между нивата им на развитие;

| 13. | отбелязва, че макар да е необходимо да се укрепят и секторните политики, ориентираният към местните условия подход е най-ефективният подход за постигането на заложената в Договора цел за цялостно хармонично развитие. Във връзка с това КР се позовава на проучване, проведено от Европейската комисия, в което се посочват петте общи характеристики на успешното прилагане на териториалния подход (5). Тези характеристики са значението на оценяването на териториалната идентичност, надхвърлянето на географските и секторните граници, отворената система на управление, силният ръководен капацитет и експериментирането и ученето в практиката; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че макар да е необходимо да се укрепят и секторните политики, ориентираният към местните условия подход е най-ефективният подход за постигането на заложената в Договора цел за цялостно хармонично развитие. Във връзка с това КР се позовава на проучване, проведено от Европейската комисия, в което се посочват петте общи характеристики на успешното прилагане на териториалния подход (5). Тези характеристики са значението на оценяването на териториалната идентичност, надхвърлянето на географските и секторните граници, отворената система на управление, силният ръководен капацитет и експериментирането и ученето в практиката;

| 14. | счита, че макар и секторните политики да са важни за териториалното развитие, ориентираният към местните условия подход е важна отправна точка за адаптираното местно и регионално развитие. Идеята за обща рамка (споразумение за партньорство) за прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове през този програмен период е похвална, но с оглед на ефективното прилагане на цялостната политика трябва да бъдат премахнати пречките, създадени вследствие на съществуващите различни правила. Регулаторната рамка за европейските структурни и инвестиционни фондове следва да бъде опростена с приноса и участието на местните и регионалните власти. Проекти с териториално интегриран подход следва да могат да получават финансиране от широк кръг от фондове и да се отчитат пред една обща регулаторна рамка; |
| --- | --- |

14.

счита, че макар и секторните политики да са важни за териториалното развитие, ориентираният към местните условия подход е важна отправна точка за адаптираното местно и регионално развитие. Идеята за обща рамка (споразумение за партньорство) за прилагането на европейските структурни и инвестиционни фондове през този програмен период е похвална, но с оглед на ефективното прилагане на цялостната политика трябва да бъдат премахнати пречките, създадени вследствие на съществуващите различни правила. Регулаторната рамка за европейските структурни и инвестиционни фондове следва да бъде опростена с приноса и участието на местните и регионалните власти. Проекти с териториално интегриран подход следва да могат да получават финансиране от широк кръг от фондове и да се отчитат пред една обща регулаторна рамка;

| 15. | изтъква анализа в Шестия доклад за сближаването, в който се посочва, че „през последните няколко години регионалните несъответствия се увеличиха, тъй като икономическата криза засегна регионите по различен начин“ (6). Всъщност не само кризата, но и политическите решения, по-специално мерките за строги икономии като част от европейския семестър, имаха много различно въздействие върху европейските региони. Например финансово силните региони успяха да смекчат въздействието на кризата и да отговорят на изискванията на европейския семестър, но финансово слабите региони трябваше да намалят публичните инвестиции като следствие от мерките за икономии, което доведе до икономически трудности. Този анализ води до заключението, че има териториално въздействие дори в области на политиките и външни фактори, които преди това не са били разглеждани от териториална гледна точка, като например банковата или фискалната политика. Припомня, че кризата по-специално засили различията между териториите и в по-изостаналите страни се отрази най-силно. Затова КР подчертава, че за да имат еднакво въздействие, политиките трябва да се прилагат съгласно принципа на възстановяването на равновесието и териториалния подход. Във връзка с това трябва да се приеме балансиран подход спрямо мерките за бюджетни ограничения; |
| --- | --- |

15.

изтъква анализа в Шестия доклад за сближаването, в който се посочва, че „през последните няколко години регионалните несъответствия се увеличиха, тъй като икономическата криза засегна регионите по различен начин“ (6). Всъщност не само кризата, но и политическите решения, по-специално мерките за строги икономии като част от европейския семестър, имаха много различно въздействие върху европейските региони. Например финансово силните региони успяха да смекчат въздействието на кризата и да отговорят на изискванията на европейския семестър, но финансово слабите региони трябваше да намалят публичните инвестиции като следствие от мерките за икономии, което доведе до икономически трудности. Този анализ води до заключението, че има териториално въздействие дори в области на политиките и външни фактори, които преди това не са били разглеждани от териториална гледна точка, като например банковата или фискалната политика. Припомня, че кризата по-специално засили различията между териториите и в по-изостаналите страни се отрази най-силно. Затова КР подчертава, че за да имат еднакво въздействие, политиките трябва да се прилагат съгласно принципа на възстановяването на равновесието и териториалния подход. Във връзка с това трябва да се приеме балансиран подход спрямо мерките за бюджетни ограничения;

| 16. | отбелязва, че след дебата през 2009 г. по темата „Отвъд БВП“ наличните данни на равнище ЕС се увеличиха значително и е необходимо да се обмислят други показатели, които да допълват БВП при оценяването на напредъка, по-специално на равнището на регионите и градовете в ЕС, при изпълнението на целите на ЕС; |
| --- | --- |

16.

отбелязва, че след дебата през 2009 г. по темата „Отвъд БВП“ наличните данни на равнище ЕС се увеличиха значително и е необходимо да се обмислят други показатели, които да допълват БВП при оценяването на напредъка, по-специално на равнището на регионите и градовете в ЕС, при изпълнението на целите на ЕС;

| 17. | подчертава, че повечето от политиките на ЕС имат регионално и местно измерение, което може да бъде оценено чрез оценка на териториалното въздействие (ОТВ) и следва да бъде взето под внимание при изготвянето и преразглеждането на тези политики. През 2014 г. КР стартира пилотната фаза на прилагането на стратегията за ОТВ по избрани досиета, по време на която изпробва различни методологии и подходи. Той решително приветства факта, че вследствие на пакета за по-добро регулиране, публикуван на 19 май 2015 г., Комисията ще използва ОТВ като един от елементите на оценката на въздействието. Във връзка с това КР подчертава също ролята на политиката на ЕС за градовете — със специален акцент върху „вътрешните зони“ — и първостепенното значение на прилагането ѝ за развитието на регионите. Той се позовава на своето становище относно „Към интегрирана програма за градовете в Европейския съюз“ (от 25 юни 2014 г.) (7) и акцентира върху съдържащото се в него предложение за приемане на Бяла книга относно интегрирана селищна политика. Накрая посочва, че е съгласен с декларацията на Европейската комисия, която обяви първите конкретни стъпки с оглед приемането на програма на ЕС за градовете, за която ще бъде отпусната сума в размер на 80 милиарда евро от бюджета на ЕС (8). Призовава Комисията да се опре на опита на КР; |
| --- | --- |

17.

подчертава, че повечето от политиките на ЕС имат регионално и местно измерение, което може да бъде оценено чрез оценка на териториалното въздействие (ОТВ) и следва да бъде взето под внимание при изготвянето и преразглеждането на тези политики. През 2014 г. КР стартира пилотната фаза на прилагането на стратегията за ОТВ по избрани досиета, по време на която изпробва различни методологии и подходи. Той решително приветства факта, че вследствие на пакета за по-добро регулиране, публикуван на 19 май 2015 г., Комисията ще използва ОТВ като един от елементите на оценката на въздействието. Във връзка с това КР подчертава също ролята на политиката на ЕС за градовете — със специален акцент върху „вътрешните зони“ — и първостепенното значение на прилагането ѝ за развитието на регионите. Той се позовава на своето становище относно „Към интегрирана програма за градовете в Европейския съюз“ (от 25 юни 2014 г.) (7) и акцентира върху съдържащото се в него предложение за приемане на Бяла книга относно интегрирана селищна политика. Накрая посочва, че е съгласен с декларацията на Европейската комисия, която обяви първите конкретни стъпки с оглед приемането на програма на ЕС за градовете, за която ще бъде отпусната сума в размер на 80 милиарда евро от бюджета на ЕС (8). Призовава Комисията да се опре на опита на КР;

Разработване на политика, основана на обективни факти

| 18. | изразява загриженост, че настоящите статистически данни за държавите — членки на ЕС, не отразяват непременно реалното социално-икономическо положение и като такива не трябва да бъдат единствената основа за бъдещото изготвяне и прилагане на политики. Политиките следва да бъдат интегрирани със силен междусекторен, трансрегионален и трансграничен характер и да отчитат страничните ефекти за другите региони; |
| --- | --- |

18.

изразява загриженост, че настоящите статистически данни за държавите — членки на ЕС, не отразяват непременно реалното социално-икономическо положение и като такива не трябва да бъдат единствената основа за бъдещото изготвяне и прилагане на политики. Политиките следва да бъдат интегрирани със силен междусекторен, трансрегионален и трансграничен характер и да отчитат страничните ефекти за другите региони;

| 19. | отново заявява, че за да се определят тези ефекти, държавите членки и Европейският съюз трябва да използват териториални оценки на въздействието като стандартна практика в процеса на определяне на политиките, както и при планирането и извършването на секторни инвестиции. Ако не се отчита евентуалното асиметрично въздействие на националните политики и политиките на ЕС, тези политики никога няма да бъдат достатъчно ефикасни или ефективни, което може да доведе до нежелани последици; |
| --- | --- |

19.

отново заявява, че за да се определят тези ефекти, държавите членки и Европейският съюз трябва да използват териториални оценки на въздействието като стандартна практика в процеса на определяне на политиките, както и при планирането и извършването на секторни инвестиции. Ако не се отчита евентуалното асиметрично въздействие на националните политики и политиките на ЕС, тези политики никога няма да бъдат достатъчно ефикасни или ефективни, което може да доведе до нежелани последици;

| 20. | подчертава, че при разглеждането на въздействието на политиките на ЕС трябва да се отчита фактът, че все повече граждани на ЕС живеят в градски райони, като това създава предизвикателства и за градските, и за селските райони. Понастоящем не съществуват или са твърде ограничени статистическите данни за градското равнище, което затруднява осъществяването на последователна и изчерпателна оценка на въздействието. В момента КР и Европейската комисия работят по пилотен проект за оценка на въздействието върху градските райони, който следва да бъде доразвит в бъдеще и да послужи като ценен инструмент за оценка на това въздействие, което би довело до по-добро законотворчество; подчертава също така, че Комитетът на регионите призовава в политиките на ЕС да се отчита по-добре кумулативното въздействие на малките и средните градове; |
| --- | --- |

20.

подчертава, че при разглеждането на въздействието на политиките на ЕС трябва да се отчита фактът, че все повече граждани на ЕС живеят в градски райони, като това създава предизвикателства и за градските, и за селските райони. Понастоящем не съществуват или са твърде ограничени статистическите данни за градското равнище, което затруднява осъществяването на последователна и изчерпателна оценка на въздействието. В момента КР и Европейската комисия работят по пилотен проект за оценка на въздействието върху градските райони, който следва да бъде доразвит в бъдеще и да послужи като ценен инструмент за оценка на това въздействие, което би довело до по-добро законотворчество; подчертава също така, че Комитетът на регионите призовава в политиките на ЕС да се отчита по-добре кумулативното въздействие на малките и средните градове;

| 21. | припомня, че селските райони имат разнообразни характеристики и проблеми и че темпът им на развитие изостава от този на ЕС, особено спрямо темпа на развитие на градските райони, както и че изоставането продължава да нараства. Няма да бъде възможно да се постигне целта за териториално сближаване, ако не се използва целият потенциал, включително потенциалът на всички територии. Това е особено важно предвид факта, че в някои случаи е почти невъзможно да се направи ясно разграничение между районите заради функционалната взаимосвързаност между градските и селските райони, например чрез пътуванията между тях или дейностите за отдих; |
| --- | --- |

21.

припомня, че селските райони имат разнообразни характеристики и проблеми и че темпът им на развитие изостава от този на ЕС, особено спрямо темпа на развитие на градските райони, както и че изоставането продължава да нараства. Няма да бъде възможно да се постигне целта за териториално сближаване, ако не се използва целият потенциал, включително потенциалът на всички територии. Това е особено важно предвид факта, че в някои случаи е почти невъзможно да се направи ясно разграничение между районите заради функционалната взаимосвързаност между градските и селските райони, например чрез пътуванията между тях или дейностите за отдих;

| 22. | тъй като се очаква технологиите да се развиват бързо в следващите десетилетия, така трябва да се развиват и инструментите за оценяване на тези въздействия по бърз, ефикасен и обективен начин. Модели като този вече са създадени и бележат буйно развитие; добър пример е методологията на ESPON за бърз преглед. Понастоящем основната пречка пред използването на такива видове инструменти е липсата на достатъчна и пълна база от статистически данни, преди всичко на местно равнище; |
| --- | --- |

22.

тъй като се очаква технологиите да се развиват бързо в следващите десетилетия, така трябва да се развиват и инструментите за оценяване на тези въздействия по бърз, ефикасен и обективен начин. Модели като този вече са създадени и бележат буйно развитие; добър пример е методологията на ESPON за бърз преглед. Понастоящем основната пречка пред използването на такива видове инструменти е липсата на достатъчна и пълна база от статистически данни, преди всичко на местно равнище;

| 23. | счита, че е също толкова важно да се извърши оценка на териториалното въздействие на някои политики на ЕС в изброените в член 174 от ДФЕС области, засегнати от структурни неблагоприятни природни или демографски условия, били те най-северните региони с много ниска гъстота на населението, островни, трансгранични или планински региони; |
| --- | --- |

23.

счита, че е също толкова важно да се извърши оценка на териториалното въздействие на някои политики на ЕС в изброените в член 174 от ДФЕС области, засегнати от структурни неблагоприятни природни или демографски условия, били те най-северните региони с много ниска гъстота на населението, островни, трансгранични или планински региони;

| 24. | призовава държавите членки и Европейския съюз да инвестират значително повече ресурси, за да придобият липсващите статистически данни, които отразяват определени териториални предизвикателства, и засилено да развият събирането на данни на най-ниското административно равнище. Това е особено важно в онези държави, за които териториалните единици според Евростат в действителност не отразяват реалната диференциация в географски план на местно или регионално равнище. Без пълна и проследявана в динамика картина на регионите в Европейския съюз не е възможно да се създадат ефективни политики, които да отговарят на предизвикателствата, пред които са изправени регионите. КР припомня, че в новите регламенти за структурните фондове съществува тематична цел No 11 на структурните фондове, именно за финансиране на инвестиции в разработването на по-добри данни на местно и регионално равнище, но че за съжаление тази цел досега се използва слабо. В същото време КР отново изтъква необходимостта от намаляване на административната тежест върху различните заинтересовани страни, включително местните и регионалните органи, чрез създаването на подходящи инструменти, които позволяват да се систематизира, стриктно и избирателно, събирането на статистически данни и докладването, за да се оптимизира обработката им. Целесъобразно е да се гарантира, че наличните ресурси в рамките на тематична цел 11 са широко известни; |
| --- | --- |

24.

призовава държавите членки и Европейския съюз да инвестират значително повече ресурси, за да придобият липсващите статистически данни, които отразяват определени териториални предизвикателства, и засилено да развият събирането на данни на най-ниското административно равнище. Това е особено важно в онези държави, за които териториалните единици според Евростат в действителност не отразяват реалната диференциация в географски план на местно или регионално равнище. Без пълна и проследявана в динамика картина на регионите в Европейския съюз не е възможно да се създадат ефективни политики, които да отговарят на предизвикателствата, пред които са изправени регионите. КР припомня, че в новите регламенти за структурните фондове съществува тематична цел No 11 на структурните фондове, именно за финансиране на инвестиции в разработването на по-добри данни на местно и регионално равнище, но че за съжаление тази цел досега се използва слабо. В същото време КР отново изтъква необходимостта от намаляване на административната тежест върху различните заинтересовани страни, включително местните и регионалните органи, чрез създаването на подходящи инструменти, които позволяват да се систематизира, стриктно и избирателно, събирането на статистически данни и докладването, за да се оптимизира обработката им. Целесъобразно е да се гарантира, че наличните ресурси в рамките на тематична цел 11 са широко известни;

| 25. | изтъква полезната работа на програмата на ESPON (9), в рамките на която се събират статистически данни за териториите в цяла Европа. По-специално предвижданията в доклад, озаглавен „Making Europe Open and Polycentric“ („Как Европа да стане открита и полицентрична“), са от значение за вземането на информирани решения за инвестиции с цел укрепване на регионалното развитие. Като има предвид различни сценарии, КР счита, че полицентричното развитие следва да бъде цел и основен елемент на Териториалната визия за периода до 2050 г., която включва местните власти от всякакъв размер и във всички държави — членки на ЕС. Тъй като метрополните градове растат, следва да се насърчава балансирано развитие, като същевременно се обръща внимание на малките населени места и по-слабо развитите региони и взаимосвързаността на съседните територии; |
| --- | --- |

25.

изтъква полезната работа на програмата на ESPON (9), в рамките на която се събират статистически данни за териториите в цяла Европа. По-специално предвижданията в доклад, озаглавен „Making Europe Open and Polycentric“ („Как Европа да стане открита и полицентрична“), са от значение за вземането на информирани решения за инвестиции с цел укрепване на регионалното развитие. Като има предвид различни сценарии, КР счита, че полицентричното развитие следва да бъде цел и основен елемент на Териториалната визия за периода до 2050 г., която включва местните власти от всякакъв размер и във всички държави — членки на ЕС. Тъй като метрополните градове растат, следва да се насърчава балансирано развитие, като същевременно се обръща внимание на малките населени места и по-слабо развитите региони и взаимосвързаността на съседните територии;

Европейска териториална визия и управление

| (26) | като се има предвид, че световните тенденции и предизвикателства оказват въздействие върху европейските територии по различен начин, както и че всички обществени политики имат териториално измерение, акцентът в европейската териториална визия следва да се постави основно върху прилагането на териториално измерение в европейското управление; |
| --- | --- |

(26)

като се има предвид, че световните тенденции и предизвикателства оказват въздействие върху европейските територии по различен начин, както и че всички обществени политики имат териториално измерение, акцентът в европейската териториална визия следва да се постави основно върху прилагането на териториално измерение в европейското управление;

| 27. | припомня, че КР прие Харта за многостепенното управление в Европа (10), в която са очертани основните принципи на европейското управление, които следва да допринесат за укрепване на териториалното измерение на процеса на формулиране на политиките и за постигане на по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване в Европа, както КР е изтъквал във всички свои становища по темата за териториалната политика; |
| --- | --- |

27.

припомня, че КР прие Харта за многостепенното управление в Европа (10), в която са очертани основните принципи на европейското управление, които следва да допринесат за укрепване на териториалното измерение на процеса на формулиране на политиките и за постигане на по-голямо икономическо, социално и териториално сближаване в Европа, както КР е изтъквал във всички свои становища по темата за териториалната политика;

| 28. | счита, че в този контекст следва да се постави акцент върху различните форми на сътрудничество между местните и регионалните власти и другите децентрализирани органи, както и да им се окаже специална подкрепа като ефикасен, ефективен и легитимен инструмент за осигуряване на обществени услуги; |
| --- | --- |

28.

счита, че в този контекст следва да се постави акцент върху различните форми на сътрудничество между местните и регионалните власти и другите децентрализирани органи, както и да им се окаже специална подкрепа като ефикасен, ефективен и легитимен инструмент за осигуряване на обществени услуги;

| 29. | подчертава, че трансграничното сътрудничество на местните и регионалните власти се доказа като ключов инструмент за развитието на граничните региони. Ето защо то трябва да се подкрепя още повече от ЕС и неговите държави членки; |
| --- | --- |

29.

подчертава, че трансграничното сътрудничество на местните и регионалните власти се доказа като ключов инструмент за развитието на граничните региони. Ето защо то трябва да се подкрепя още повече от ЕС и неговите държави членки;

| 30. | подчертава, че иновативните финансови инструменти и публично-частните партньорства с ясни правила могат да бъдат важни инструменти за териториално развитие на ориентирания към местните условия подход в някои области, в които частното финансиране може да допълва публичното финансиране и когато възвръщаемостта е достатъчно привлекателна. Все пак е необходимо да се обърне внимание на това да се гарантира, че на местните и регионалните власти се предоставят насоки за използването на финансови инструменти (11); |
| --- | --- |

30.

подчертава, че иновативните финансови инструменти и публично-частните партньорства с ясни правила могат да бъдат важни инструменти за териториално развитие на ориентирания към местните условия подход в някои области, в които частното финансиране може да допълва публичното финансиране и когато възвръщаемостта е достатъчно привлекателна. Все пак е необходимо да се обърне внимание на това да се гарантира, че на местните и регионалните власти се предоставят насоки за използването на финансови инструменти (11);

| 31. | подчертава ключовата роля на местното политическо ръководство и демократично избраните представители на местното управление в разработването на ориентиран към местните условия подход и отбелязва, че този подход предполага участието на заинтересованите страни и откритост от всички равнища на управление. Важно е този процес, неговото значение и ползи да се разбират добре от всички участници в процеса; |
| --- | --- |

31.

подчертава ключовата роля на местното политическо ръководство и демократично избраните представители на местното управление в разработването на ориентиран към местните условия подход и отбелязва, че този подход предполага участието на заинтересованите страни и откритост от всички равнища на управление. Важно е този процес, неговото значение и ползи да се разбират добре от всички участници в процеса;

| 32. | подчертава, че ориентираният към местните условия подход води до специфични роли за участниците на различните равнища на управление. Стратегиите за устройство и развитие на територията следва винаги да вземат предвид най-близкото до хората равнище, което в повечето случаи означава местното или регионалното равнище; |
| --- | --- |

32.

подчертава, че ориентираният към местните условия подход води до специфични роли за участниците на различните равнища на управление. Стратегиите за устройство и развитие на територията следва винаги да вземат предвид най-близкото до хората равнище, което в повечето случаи означава местното или регионалното равнище;

| 33. | в областите на политиките, в които компетентностите са на европейско равнище, систематично трябва да се взема предвид териториалното измерение. Във връзка с това КР приветства инициативата на ЕК за по-добро регулиране и изразява съгласие, че „чрез прилагането на принципите за по-добро регулиране ще се гарантира, че мерките се основават на обективни данни и добра концепция и водят до осезаеми и трайни ползи за гражданите, предприятията и широката общественост“ (12). КР изразява особено задоволство, че в инициативата за по-добро регулиране са възприети ключови принципи, посочени в неговата Харта за многостепенното управление в Европа; |
| --- | --- |

33.

в областите на политиките, в които компетентностите са на европейско равнище, систематично трябва да се взема предвид териториалното измерение. Във връзка с това КР приветства инициативата на ЕК за по-добро регулиране и изразява съгласие, че „чрез прилагането на принципите за по-добро регулиране ще се гарантира, че мерките се основават на обективни данни и добра концепция и водят до осезаеми и трайни ползи за гражданите, предприятията и широката общественост“ (12). КР изразява особено задоволство, че в инициативата за по-добро регулиране са възприети ключови принципи, посочени в неговата Харта за многостепенното управление в Европа;

| 34. | припомня, че КР създаде платформа за наблюдение на стратегията „Европа 2020“, за да следи регионалното измерение на стратегията „Европа 2020“, която достигна до заключението, че обновената стратегия „Европа 2020“ трябва да се основава на по-силно партньорство и по-голям ангажимент на всички равнища на управление, като се въведе териториално измерение, с повече прозрачност, отчетност и многостепенно управление (13); |
| --- | --- |

34.

припомня, че КР създаде платформа за наблюдение на стратегията „Европа 2020“, за да следи регионалното измерение на стратегията „Европа 2020“, която достигна до заключението, че обновената стратегия „Европа 2020“ трябва да се основава на по-силно партньорство и по-голям ангажимент на всички равнища на управление, като се въведе териториално измерение, с повече прозрачност, отчетност и многостепенно управление (13);

| 35. | счита, че в съответствие с Европейския кодекс на поведение за партньорство на местните и регионалните органи следва да бъде поверена задачата да изготвят плановете за развитие, като използват своите териториални особености като уникални активи и като отчитат договорените европейски цели и необходимостта от подходящо участие на групите с общи интереси. КР подчертава, че политиката на сближаване е от основно значение за финансовата помощ и за методологическите насоки на местните и регионалните власти при осъществяването на техните планове за развитие. Ефикасното управление е от ключово значение за по-доброто изпълнение на програмите, наравно с качественото проектиране; |
| --- | --- |

35.

счита, че в съответствие с Европейския кодекс на поведение за партньорство на местните и регионалните органи следва да бъде поверена задачата да изготвят плановете за развитие, като използват своите териториални особености като уникални активи и като отчитат договорените европейски цели и необходимостта от подходящо участие на групите с общи интереси. КР подчертава, че политиката на сближаване е от основно значение за финансовата помощ и за методологическите насоки на местните и регионалните власти при осъществяването на техните планове за развитие. Ефикасното управление е от ключово значение за по-доброто изпълнение на програмите, наравно с качественото проектиране;

| 36. | отбелязва, че съгласно Шестия мониторингов доклад за стратегията „Европа 2020“ и европейския семестър, публикуван наскоро (през октомври 2015 г.) от Платформата на КР за наблюдение на стратегията „Европа 2020“, местните и регионалните власти в 15 държави — членки на ЕС, са участвали активно в изготвянето на националните програми за реформи. Също така при изпълнението на програмите 23 от 28-те правителства се позовават изрично на ролята на местните и регионалните власти в сектори като политиката в областта на пазара на труда, социалното приобщаване и здравеопазването. Във връзка със стратегията „Европа 2020“ 20 държави членки изтъкват ролята на местните и регионалните власти в националните програми за реформи в сферите на социалното приобщаване, възобновяемите енергийни източници и изменението на климата. Поради това призовава за преразглеждане на стратегията „Европа 2020“ с цел по-нататъшно засилване на териториалното измерение на политиките на ЕС, така че всички държави членки да спазват принципите на субсидиарност, многостепенно управление и партньорство при изготвянето на националните програми за реформи; |
| --- | --- |

36.

отбелязва, че съгласно Шестия мониторингов доклад за стратегията „Европа 2020“ и европейския семестър, публикуван наскоро (през октомври 2015 г.) от Платформата на КР за наблюдение на стратегията „Европа 2020“, местните и регионалните власти в 15 държави — членки на ЕС, са участвали активно в изготвянето на националните програми за реформи. Също така при изпълнението на програмите 23 от 28-те правителства се позовават изрично на ролята на местните и регионалните власти в сектори като политиката в областта на пазара на труда, социалното приобщаване и здравеопазването. Във връзка със стратегията „Европа 2020“ 20 държави членки изтъкват ролята на местните и регионалните власти в националните програми за реформи в сферите на социалното приобщаване, възобновяемите енергийни източници и изменението на климата. Поради това призовава за преразглеждане на стратегията „Европа 2020“ с цел по-нататъшно засилване на териториалното измерение на политиките на ЕС, така че всички държави членки да спазват принципите на субсидиарност, многостепенно управление и партньорство при изготвянето на националните програми за реформи;

| 37. | политиката на сближаване следва да гарантира съгласуваността на местните и регионалните планове с европейските цели. В това отношение основните инструменти са споразуменията за партньорство и оперативните програми. КР подчертава, че средствата по линия на политиката на сближаване от европейските структурни и инвестиционни фондове могат да допринесат за необходимата финансова помощ за осъществяване на плановете. Той подчертава също така, че изпълнението на плановете за местно и регионално развитие може да бъде допълнително улеснено чрез специфични инструменти на политиката на сближаване, като интегрираните териториални инвестиции (ИТИ) и воденото от общностите местно развитие (ВОМР), които трябва да се използват в по-голяма степен; |
| --- | --- |

37.

политиката на сближаване следва да гарантира съгласуваността на местните и регионалните планове с европейските цели. В това отношение основните инструменти са споразуменията за партньорство и оперативните програми. КР подчертава, че средствата по линия на политиката на сближаване от европейските структурни и инвестиционни фондове могат да допринесат за необходимата финансова помощ за осъществяване на плановете. Той подчертава също така, че изпълнението на плановете за местно и регионално развитие може да бъде допълнително улеснено чрез специфични инструменти на политиката на сближаване, като интегрираните териториални инвестиции (ИТИ) и воденото от общностите местно развитие (ВОМР), които трябва да се използват в по-голяма степен;

| 38. | много други политики на ЕС, като например селскостопанската политика и политиката за развитие на селските райони, транспорта и енергетиката или за опазването на околната среда имат териториално измерение, което е също толкова важно, колкото и това на самата политика на сближаване. Поради това другите секторни политики също трябва да бъдат адаптирани, за да бъдат в подкрепа на местните и регионалните планове за развитие. В действителност Териториалната визия за 2050 г. трябва да включва всички политики на ЕС, които имат значително териториално измерение, така че във всички съответни политики на ЕС да бъде включен ориентиран към местните условия подход към изработването на политики; |
| --- | --- |

38.

много други политики на ЕС, като например селскостопанската политика и политиката за развитие на селските райони, транспорта и енергетиката или за опазването на околната среда имат териториално измерение, което е също толкова важно, колкото и това на самата политика на сближаване. Поради това другите секторни политики също трябва да бъдат адаптирани, за да бъдат в подкрепа на местните и регионалните планове за развитие. В действителност Териториалната визия за 2050 г. трябва да включва всички политики на ЕС, които имат значително териториално измерение, така че във всички съответни политики на ЕС да бъде включен ориентиран към местните условия подход към изработването на политики;

| 39. | необходим е по-съгласуван и координиран подход по отношение на европейската териториална стратегия/визия на европейско равнище; следва да се установи непрекъснато сътрудничество с националните и европейските сдружения, представляващи местните и регионални власти. Този подход следва да включва също така структуриран и систематичен обмен на опит и познания при разработването на различните секторни политики; |
| --- | --- |

39.

необходим е по-съгласуван и координиран подход по отношение на европейската териториална стратегия/визия на европейско равнище; следва да се установи непрекъснато сътрудничество с националните и европейските сдружения, представляващи местните и регионални власти. Този подход следва да включва също така структуриран и систематичен обмен на опит и познания при разработването на различните секторни политики;

| 40. | и накрая, счита, че европейската стратегия/визия трябва да се развива постоянно, по-специално като се използва възходящата обратна информация, предоставена от непрекъснатото сътрудничество с европейските и националните сдружения, представляващи местните и регионалните власти, и като се вземат предвид световните процеси, като предизвикателствата на миграцията и изменението на климата, в които местните и регионалните власти в ЕС играят важна роля въз основа на принципа на солидарност. |
| --- | --- |

40.

и накрая, счита, че европейската стратегия/визия трябва да се развива постоянно, по-специално като се използва възходящата обратна информация, предоставена от непрекъснатото сътрудничество с европейските и националните сдружения, представляващи местните и регионалните власти, и като се вземат предвид световните процеси, като предизвикателствата на миграцията и изменението на климата, в които местните и регионалните власти в ЕС играят важна роля въз основа на принципа на солидарност.

Брюксел, 3 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Documents/challenges-horizon-2025.pdf

1

(2)  http://europa.eu/espas/

2

(3)  ОВ C 195, 12.6.2015 г., стр. 30.

3

(4)  Ориентираният към местните условия подход може да се определи като участие на заинтересованите страни в съвместен процес за решаване на проблеми, срещани в рамките на географско пространство, било то квартал, регион или дадена екосистема.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/news/2015/07/territorial-agenda-2020-put-in-practice

5

(6)  http://ec.europa.eu/regional_policy/bg/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion стр. 3.

6

(7)  COTER-V-046.

7

(8)  Изявление на европейския комисар по регионалната политика Corina Creţu на втория Форум на европейските градове (проведен в Брюксел на 2 юни 2015 г.)

8

(9)  http://www.espon.eu/main/

9

(10)  http://cor.europa.eu/bg/activities/governance/Pages/charter-for-multiLevel-governance.aspx

10

(11)  Становище на КР относно „Финансови инструменти за насърчаване на териториалното развитие“, прието на 13 октомври 2015 г. (COTER-VI/005).

11

(12)  COM(2015) 215, стр. 3.

12

(13)  http://cor.europa.eu/bg/news/Pages/regions-cities-athens-declaration.aspx

13

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/14

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Европейска програма за миграцията“

(2016/C 051/03)

| Докладчик: | François DECOSTER (FR/AЛДE), член на Регионалния съвет на Нор-Па дьо Кале |
| --- | --- |
| Отправен документ: | „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейска програма за миграцията“
  COM(2015) 240 final |

Докладчик:

François DECOSTER (FR/AЛДE), член на Регионалния съвет на Нор-Па дьо Кале

Отправен документ:

„Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — Европейска програма за миграцията“

COM(2015) 240 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | приветства текущите дискусии в различните заседания на Европейския съвет и на Съвета по правосъдие и вътрешни работи, както и усилията да се постигне съгласие по общ подход и конкретни решения на миграционната криза и подобрение на ситуацията; изразява обаче дълбоко безпокойство поради драматичното развитие на ситуацията и поради бавния напредък към постигане на всестранен общ отговор от страна на ЕС и неговите държави членки; призовава държавите членки, европейските институции и другите международни участници да си сътрудничат, да намерят общи реалистични решения и да изпълнят отговорностите си; |
| --- | --- |

1.

приветства текущите дискусии в различните заседания на Европейския съвет и на Съвета по правосъдие и вътрешни работи, както и усилията да се постигне съгласие по общ подход и конкретни решения на миграционната криза и подобрение на ситуацията; изразява обаче дълбоко безпокойство поради драматичното развитие на ситуацията и поради бавния напредък към постигане на всестранен общ отговор от страна на ЕС и неговите държави членки; призовава държавите членки, европейските институции и другите международни участници да си сътрудничат, да намерят общи реалистични решения и да изпълнят отговорностите си;

| 2. | отбелязва, че притокът на лица, търсещи убежище, и на икономически мигранти с неуреден статут, пристигащи в ЕС, достигна безпрецедентни размери; броят на мигрантите показва ясно, че капацитетът на всяка отделна държава членка да се справя сама в краткосрочен до средносрочен план бързо бива поставен на изпитание; необходимо е по-голямо единство и солидарност между държавите — членки на ЕС, както и по-голямо чувство на партньорство, принадлежност и споделена отговорност; подчертава, че всички равнища на управление в ЕС — европейско, национално, регионално и местно — трябва спешно да намерят общ подход за справяне с всички социални и икономически предизвикателства и предизвикателства, свързани със сигурността. Единствено всеобхватен, интегриран политически подход, насочен към справяне с първопричините за миграцията, ще осигури успешно решение на проблема. Той трябва да включва укрепване на общата външна политика и политиката на сигурност на ЕС, както и по-голяма съгласуваност във външните и вътрешните политики на ЕС и неговите политики в областта на европейските въпроси, сигурността, търговията, развитието, хуманитарната помощ и миграцията; |
| --- | --- |

2.

отбелязва, че притокът на лица, търсещи убежище, и на икономически мигранти с неуреден статут, пристигащи в ЕС, достигна безпрецедентни размери; броят на мигрантите показва ясно, че капацитетът на всяка отделна държава членка да се справя сама в краткосрочен до средносрочен план бързо бива поставен на изпитание; необходимо е по-голямо единство и солидарност между държавите — членки на ЕС, както и по-голямо чувство на партньорство, принадлежност и споделена отговорност; подчертава, че всички равнища на управление в ЕС — европейско, национално, регионално и местно — трябва спешно да намерят общ подход за справяне с всички социални и икономически предизвикателства и предизвикателства, свързани със сигурността. Единствено всеобхватен, интегриран политически подход, насочен към справяне с първопричините за миграцията, ще осигури успешно решение на проблема. Той трябва да включва укрепване на общата външна политика и политиката на сигурност на ЕС, както и по-голяма съгласуваност във външните и вътрешните политики на ЕС и неговите политики в областта на европейските въпроси, сигурността, търговията, развитието, хуманитарната помощ и миграцията;

| 3. | приветства факта, че заседанията на държавните и правителствените ръководители по въпросите на бежанците доведоха до приемането на комплексен подход, като се прави разграничение между, от една страна, въпросите на бежанците, които се опитват да спасят живота си, и, от друга страна, въпросите на нерегламентираната имиграция. Този подход даде възможност за цялостно разглеждане на темата, както и за по-конкретно поставяне на въпросите, свързани освен с хуманитарните аспекти, и със защитата на границите, сигурността и отбраната, трафика на мигранти, връщането и реинтеграцията на мигрантите с неуреден статут и сътрудничеството с държавите на произход и транзитните държави; |
| --- | --- |

3.

приветства факта, че заседанията на държавните и правителствените ръководители по въпросите на бежанците доведоха до приемането на комплексен подход, като се прави разграничение между, от една страна, въпросите на бежанците, които се опитват да спасят живота си, и, от друга страна, въпросите на нерегламентираната имиграция. Този подход даде възможност за цялостно разглеждане на темата, както и за по-конкретно поставяне на въпросите, свързани освен с хуманитарните аспекти, и със защитата на границите, сигурността и отбраната, трафика на мигранти, връщането и реинтеграцията на мигрантите с неуреден статут и сътрудничеството с държавите на произход и транзитните държави;

| 4. | изразява във връзка с това съжаление, че досега заседанията на държавните ръководители почти не отделиха внимание на хуманитарното измерение на ситуацията; подчертава, че засилването на граничния контрол и мерките за справяне с нерегламентираната миграция са от съществено значение, включително стриктната регистрация на всички мигранти в съответствие с приложимите достижения на правото на ЕС, но не могат да имат превес над международните задължения за спасяване на живот и зачитане на правата на човека, нито над правото на търсене на убежище в ЕС, който трябва да остане убежище за лицата, нуждаещи се от международна закрила; поради това настоятелно призовава редовно да се провеждат срещи на високо равнище между държавите — членки на ЕС, европейските институции, агенциите на ЕС, регионални организации и най-засегнатите държави извън ЕС; |
| --- | --- |

4.

изразява във връзка с това съжаление, че досега заседанията на държавните ръководители почти не отделиха внимание на хуманитарното измерение на ситуацията; подчертава, че засилването на граничния контрол и мерките за справяне с нерегламентираната миграция са от съществено значение, включително стриктната регистрация на всички мигранти в съответствие с приложимите достижения на правото на ЕС, но не могат да имат превес над международните задължения за спасяване на живот и зачитане на правата на човека, нито над правото на търсене на убежище в ЕС, който трябва да остане убежище за лицата, нуждаещи се от международна закрила; поради това настоятелно призовава редовно да се провеждат срещи на високо равнище между държавите — членки на ЕС, европейските институции, агенциите на ЕС, регионални организации и най-засегнатите държави извън ЕС;

| 5. | освен това отбелязва, че сред съществените аспекти на настоящата миграционна ситуация фигурира подемът на дейностите на незаконно превеждане през границата и на организирани групи, които се възползват от човешкото страдание и лошите социални условия на мигрантите. КР подкрепя мерките за ускоряване на борбата срещу трафикантите на хора и организираната престъпност, предложени от държавните и правителствените ръководители на африканските и европейските държави на срещата на високо равнище в Ла Валета на 11 и 12 ноември 2015 г.; подчертава, че е необходимо да бъдат създадени бързи, дългосрочни, всеобхватни и конкретни планове в тясно сътрудничество с държави извън ЕС. Отбелязва, че сътрудничеството по този въпрос трябва да бъде взаимно и че страните на произход и на транзит трябва да поемат ангажимент за подкрепа и изпълнение на всички мерки, договорени в плана за действие от Ла Валета. Затова е нужно правоприлагащите органи на държавите — членки на ЕС, да вземат бързи мерки за строг контрол на дейността на престъпните групировки и да се публикуват редовно доклади за ситуацията и за резултатите от борбата срещу тази форма на организирана престъпност, която заплашва безопасността и социалното сближаване на населението на държавите — членки на ЕС; подчертава също така значението на задълбочената регистрация на шенгенските граници и ефективния контрол по външните граници на ЕС. Подходящото равнище на граничен контрол и мерките за опазване на вътрешната сигурност в Шенгенското пространство следва да се спазват напълно; добър пример е сътрудничеството на държавите от Вишеградската четворка при осигуряването на служители за защита на външната шенгенска граница (Унгария, Гърция); |
| --- | --- |

5.

освен това отбелязва, че сред съществените аспекти на настоящата миграционна ситуация фигурира подемът на дейностите на незаконно превеждане през границата и на организирани групи, които се възползват от човешкото страдание и лошите социални условия на мигрантите. КР подкрепя мерките за ускоряване на борбата срещу трафикантите на хора и организираната престъпност, предложени от държавните и правителствените ръководители на африканските и европейските държави на срещата на високо равнище в Ла Валета на 11 и 12 ноември 2015 г.; подчертава, че е необходимо да бъдат създадени бързи, дългосрочни, всеобхватни и конкретни планове в тясно сътрудничество с държави извън ЕС. Отбелязва, че сътрудничеството по този въпрос трябва да бъде взаимно и че страните на произход и на транзит трябва да поемат ангажимент за подкрепа и изпълнение на всички мерки, договорени в плана за действие от Ла Валета. Затова е нужно правоприлагащите органи на държавите — членки на ЕС, да вземат бързи мерки за строг контрол на дейността на престъпните групировки и да се публикуват редовно доклади за ситуацията и за резултатите от борбата срещу тази форма на организирана престъпност, която заплашва безопасността и социалното сближаване на населението на държавите — членки на ЕС; подчертава също така значението на задълбочената регистрация на шенгенските граници и ефективния контрол по външните граници на ЕС. Подходящото равнище на граничен контрол и мерките за опазване на вътрешната сигурност в Шенгенското пространство следва да се спазват напълно; добър пример е сътрудничеството на държавите от Вишеградската четворка при осигуряването на служители за защита на външната шенгенска граница (Унгария, Гърция);

| 6. | изтъква, че е необходимо да се наблегне повече върху ангажимента на ЕС и на неговите държави членки за отстояване на принципа на солидарност, за да се създаде по-ефикасна политика в областта на миграцията, обхващаща всички проблеми, пред които са изправени местните и регионалните власти. В тази връзка отбелязва приетата на 29 април резолюция на Европейския парламент. Същевременно изразява убеждението, че солидарността трябва да се основава на взаимно доверие, а не на принуда, но без да се забравя, че става въпрос и за задължение и че е рисковано да се представя за миграция движението на хора заради преследване; |
| --- | --- |

6.

изтъква, че е необходимо да се наблегне повече върху ангажимента на ЕС и на неговите държави членки за отстояване на принципа на солидарност, за да се създаде по-ефикасна политика в областта на миграцията, обхващаща всички проблеми, пред които са изправени местните и регионалните власти. В тази връзка отбелязва приетата на 29 април резолюция на Европейския парламент. Същевременно изразява убеждението, че солидарността трябва да се основава на взаимно доверие, а не на принуда, но без да се забравя, че става въпрос и за задължение и че е рисковано да се представя за миграция движението на хора заради преследване;

| 7. | приветства в този смисъл публикуваната на 13 май от Европейската комисия Европейска програма за миграцията; счита, че тя представлява важна стъпка към изграждането на всеобхватен подход към ползите и предизвикателствата, свързани с миграцията; подчертава обаче, че програмата трябва да бъде продължена в дългосрочен план; |
| --- | --- |

7.

приветства в този смисъл публикуваната на 13 май от Европейската комисия Европейска програма за миграцията; счита, че тя представлява важна стъпка към изграждането на всеобхватен подход към ползите и предизвикателствата, свързани с миграцията; подчертава обаче, че програмата трябва да бъде продължена в дългосрочен план;

| 8. | подчертава значението, което се придава в съобщението на отдаването на приоритет на ефективната и устойчива политика за връщане, която зачита правата на мигрантите и отчита конкретните характеристики на държавите на произход. При все това осъжда настоящата липса на ефективно прилагане на решения за връщане и призовава държавите членки да въведат строги практики за връщане на мигранти, чиито молби не са били удовлетворени, и мигранти с неуреден статут чрез справедливи и бързи процедури. Във връзка с това подчертава колко е важно да се укрепи ролята и мандатът на Frontex в операциите по връщане и да се прави разлика между лица, търсещи убежище, и икономически мигранти, предвид факта, че двете групи са различни от правна гледна точка и съответно изискват различни подходи. За тази цел трябва да се подобри практическото сътрудничество със съответните трети държави, за да се насърчат и създадат най-ефективните и бързи системи за доброволно връщане и капацитетът на органите в държавите на произход да бъде засилен, за да могат да отговарят на молбите за връщане; |
| --- | --- |

8.

подчертава значението, което се придава в съобщението на отдаването на приоритет на ефективната и устойчива политика за връщане, която зачита правата на мигрантите и отчита конкретните характеристики на държавите на произход. При все това осъжда настоящата липса на ефективно прилагане на решения за връщане и призовава държавите членки да въведат строги практики за връщане на мигранти, чиито молби не са били удовлетворени, и мигранти с неуреден статут чрез справедливи и бързи процедури. Във връзка с това подчертава колко е важно да се укрепи ролята и мандатът на Frontex в операциите по връщане и да се прави разлика между лица, търсещи убежище, и икономически мигранти, предвид факта, че двете групи са различни от правна гледна точка и съответно изискват различни подходи. За тази цел трябва да се подобри практическото сътрудничество със съответните трети държави, за да се насърчат и създадат най-ефективните и бързи системи за доброволно връщане и капацитетът на органите в държавите на произход да бъде засилен, за да могат да отговарят на молбите за връщане;

| 9. | приветства факта, че в съобщението на Комисията се подчертава важността на спасяването на живот в открито море като приоритет за „незабавно изпълнение“ и изтъква отново, че солидарността, взаимното доверие и споделената отговорност между държавите членки и местните и регионалните власти са политическият компас, който трябва да бъде следван, за да се постигне тази цел; |
| --- | --- |

9.

приветства факта, че в съобщението на Комисията се подчертава важността на спасяването на живот в открито море като приоритет за „незабавно изпълнение“ и изтъква отново, че солидарността, взаимното доверие и споделената отговорност между държавите членки и местните и регионалните власти са политическият компас, който трябва да бъде следван, за да се постигне тази цел;

| 10. | заявява отново убеждението си, че подходът на ЕС към миграцията трябва да бъде устойчив в дългосрочен план, да се основава на солидарност и да зачита правата на човека. Той трябва да обхваща всички аспекти на миграцията, в това число хуманитарните задължения, лицата, търсещи убежище, и икономическите мигранти; изтъква значението на борбата срещу незаконното превеждане през граница на мигранти и срещу трафика на хора, на насърчаването на развитието и стабилността в страните извън ЕС, на въвеждането на ефективна политика на връщане и на очертаването на демографските предизвикателства, пред които е изправена Европа. Комитетът подчертава, че регламентираната миграция може да бъде съществен двигател на развитието. Освен ползите, които успешната интеграция носи за мигрантите, тя има и значителен принос в икономически и социален план, задоволявайки нуждите от работна ръка и допринасяйки за финансирането на социалните системи. Комитетът призовава всички заинтересовани лица, а именно европейските институции, националните, регионалните и местните власти, медиите и гражданското общество, да не стигматизират мигрантите нито миграцията и да предоставят на гражданите обективна информация относно миграцията, причините за нея и нейния принос за приемащото общество. Комитетът осъжда всяка форма на дискриминация и расистко поведение спрямо мигрантите в съответствие с основните принципи на Европейския съюз; |
| --- | --- |

10.

заявява отново убеждението си, че подходът на ЕС към миграцията трябва да бъде устойчив в дългосрочен план, да се основава на солидарност и да зачита правата на човека. Той трябва да обхваща всички аспекти на миграцията, в това число хуманитарните задължения, лицата, търсещи убежище, и икономическите мигранти; изтъква значението на борбата срещу незаконното превеждане през граница на мигранти и срещу трафика на хора, на насърчаването на развитието и стабилността в страните извън ЕС, на въвеждането на ефективна политика на връщане и на очертаването на демографските предизвикателства, пред които е изправена Европа. Комитетът подчертава, че регламентираната миграция може да бъде съществен двигател на развитието. Освен ползите, които успешната интеграция носи за мигрантите, тя има и значителен принос в икономически и социален план, задоволявайки нуждите от работна ръка и допринасяйки за финансирането на социалните системи. Комитетът призовава всички заинтересовани лица, а именно европейските институции, националните, регионалните и местните власти, медиите и гражданското общество, да не стигматизират мигрантите нито миграцията и да предоставят на гражданите обективна информация относно миграцията, причините за нея и нейния принос за приемащото общество. Комитетът осъжда всяка форма на дискриминация и расистко поведение спрямо мигрантите в съответствие с основните принципи на Европейския съюз;

| 11. | по отношение на предоставянето на обективна информация, както беше посочено в параграф 10, отправя искане към Европейската комисия да предприеме информационна кампания, насочена към местните и регионалните власти и европейските граждани, чрез която:






  — | да предостави актуализирана и разбираема информация относно действителния мащаб на явлението миграция; |
| --- | --- | --- |

11.

по отношение на предоставянето на обективна информация, както беше посочено в параграф 10, отправя искане към Европейската комисия да предприеме информационна кампания, насочена към местните и регионалните власти и европейските граждани, чрез която:

—

да предостави актуализирана и разбираема информация относно действителния мащаб на явлението миграция;

| — | да предостави данните от наблюденията на потоците от мигранти, още щом прекосят европейските граници; и |
| --- | --- |

—

да предостави данните от наблюденията на потоците от мигранти, още щом прекосят европейските граници; и

| — | да информира за най-добрите практики в областта на интеграцията, особено по отношение на демографските и икономическите последици; |
| --- | --- |

—

да информира за най-добрите практики в областта на интеграцията, особено по отношение на демографските и икономическите последици;

| 12. | счита, че е от приоритетно значение да се признае важността на проблема с непридружените малолетни и непълнолетни лица, обикновено разглеждан наред с политиките в областта на имиграцията; необходимо е да се заделят подходящи ресурси за териториалните, регионалните и местните власти, с цел да се подкрепят специално непридружените малолетни или непълнолетни лица и да се проявява бдителност, за да се предотврати тяхното изчезване и да се избегне тези най-уязвими лица, заедно с жените, да се превърнат в обект на експлоатация от страна на мрежи за проституция, педофилия и трафик на органи; |
| --- | --- |

12.

счита, че е от приоритетно значение да се признае важността на проблема с непридружените малолетни и непълнолетни лица, обикновено разглеждан наред с политиките в областта на имиграцията; необходимо е да се заделят подходящи ресурси за териториалните, регионалните и местните власти, с цел да се подкрепят специално непридружените малолетни или непълнолетни лица и да се проявява бдителност, за да се предотврати тяхното изчезване и да се избегне тези най-уязвими лица, заедно с жените, да се превърнат в обект на експлоатация от страна на мрежи за проституция, педофилия и трафик на органи;

| 13. | счита, че в контекста на бързо променящата се миграционна ситуация е необходимо сред приоритетните „незабавни действия“ да се включи, освен мерките за спасяване на човешки живот в открито море, и план за справяне и борба с дейността на трафикантите както по сухоземните, така и по морските пътища. Във връзка с това трябва да се използва сътрудничеството между всички заинтересовани и засегнати страни на всички равнища на управление: държави членки, местни и регионални власти, официални организации, както и гражданското общество; |
| --- | --- |

13.

счита, че в контекста на бързо променящата се миграционна ситуация е необходимо сред приоритетните „незабавни действия“ да се включи, освен мерките за спасяване на човешки живот в открито море, и план за справяне и борба с дейността на трафикантите както по сухоземните, така и по морските пътища. Във връзка с това трябва да се използва сътрудничеството между всички заинтересовани и засегнати страни на всички равнища на управление: държави членки, местни и регионални власти, официални организации, както и гражданското общество;

| 14. | необходимо е да се завишат контролът и сътрудничеството между службите за сигурност, за да се вдъхне увереност на обществеността, че отчаяното положение на бежанците и тяхното пристигане на територията на ЕС не се използват като прикритие от терористи и екстремисти. Освен това трябва да бъде подкрепена ролята на местните и регионалните власти за разкриването, предотвратяването и борбата срещу радикализацията и есктремизма; |
| --- | --- |

14.

необходимо е да се завишат контролът и сътрудничеството между службите за сигурност, за да се вдъхне увереност на обществеността, че отчаяното положение на бежанците и тяхното пристигане на територията на ЕС не се използват като прикритие от терористи и екстремисти. Освен това трябва да бъде подкрепена ролята на местните и регионалните власти за разкриването, предотвратяването и борбата срещу радикализацията и есктремизма;

В съобщението се предлагат прагматични решения, основаващи се на солидарността

| 15. | приветства предложените в съобщението мерки във връзка с високия брой на пристигащите в ЕС. Преместването (resettlement) и презаселването (relocation) могат да бъдат ефективно средство за справяне с проблема с неравномерното разпределение на търсещите убежище и бежанците между държавите, между регионите и в рамките на регионите; ето защо призовава за повече усилия на европейско равнище, за постигане на съгласие относно критериите и за прилагането на трайна и справедлива система за разпределение на търсещите убежище и бежанците между държавите членки; |
| --- | --- |

15.

приветства предложените в съобщението мерки във връзка с високия брой на пристигащите в ЕС. Преместването (resettlement) и презаселването (relocation) могат да бъдат ефективно средство за справяне с проблема с неравномерното разпределение на търсещите убежище и бежанците между държавите, между регионите и в рамките на регионите; ето защо призовава за повече усилия на европейско равнище, за постигане на съгласие относно критериите и за прилагането на трайна и справедлива система за разпределение на търсещите убежище и бежанците между държавите членки;

| 16. | подчертава въпреки това, че нерегламентираната имиграция, която нарасна драматично, налага нов подход. Той следва да отчита факта, че начинът за справяне с икономическите мигранти (информирането им, приемането или връщането им) се различава от хуманитарната помощ, която трябва да се предоставя на бежанците; подчертава също така значението на системното общуване между правителствата и гражданите във връзка с тези планирани стъпки, като същевременно се представя отражението на стъпките върху обществото; |
| --- | --- |

16.

подчертава въпреки това, че нерегламентираната имиграция, която нарасна драматично, налага нов подход. Той следва да отчита факта, че начинът за справяне с икономическите мигранти (информирането им, приемането или връщането им) се различава от хуманитарната помощ, която трябва да се предоставя на бежанците; подчертава също така значението на системното общуване между правителствата и гражданите във връзка с тези планирани стъпки, като същевременно се представя отражението на стъпките върху обществото;

| 17. | заявява отново, че е време по-точно да се определи какво се разбира под съвместна отговорност и солидарност в областта на убежището и миграцията. Ясно е, че държавите, регионите и общините, изхождайки от своите специфични характеристики, като например икономическа мощ, имат различна представа за това какво се разбира под справедливо разпределяне на отговорностите и съответно солидарност. Въпреки това изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предлагат дългосрочни решения във връзка с планирането и ресурсите за подготовка на приемането на достатъчно ранен етап; |
| --- | --- |

17.

заявява отново, че е време по-точно да се определи какво се разбира под съвместна отговорност и солидарност в областта на убежището и миграцията. Ясно е, че държавите, регионите и общините, изхождайки от своите специфични характеристики, като например икономическа мощ, имат различна представа за това какво се разбира под справедливо разпределяне на отговорностите и съответно солидарност. Въпреки това изразява съжаление, че в съобщението на Комисията не се предлагат дългосрочни решения във връзка с планирането и ресурсите за подготовка на приемането на достатъчно ранен етап;

| 18. | приветства увеличението на бюджета за операциите на ЕС „Тритон“ и „Посейдон“ и поетия от петнадесет държави ангажимент да предоставят допълнителни ресурси и последващото решение на ЕС да започне военна операция в Южното Средиземноморие (EUNAVFOR MED) за разбиване на мрежите за трафик. Изразява обаче съжаление, че в съобщението не се разглежда в достатъчна степен въпросът за ресурсите, до които имат достъп местните и регионалните власти, които да им позволяват да изпълняват своите задължения във връзка с миграцията и интеграцията, като се гарантира, че те имат достъп до национални и европейски фондове (напр. Фонда за убежище и миграция, Европейския инструмент за съседство и партньорство и Европейския социален фонд); |
| --- | --- |

18.

приветства увеличението на бюджета за операциите на ЕС „Тритон“ и „Посейдон“ и поетия от петнадесет държави ангажимент да предоставят допълнителни ресурси и последващото решение на ЕС да започне военна операция в Южното Средиземноморие (EUNAVFOR MED) за разбиване на мрежите за трафик. Изразява обаче съжаление, че в съобщението не се разглежда в достатъчна степен въпросът за ресурсите, до които имат достъп местните и регионалните власти, които да им позволяват да изпълняват своите задължения във връзка с миграцията и интеграцията, като се гарантира, че те имат достъп до национални и европейски фондове (напр. Фонда за убежище и миграция, Европейския инструмент за съседство и партньорство и Европейския социален фонд);

| 19. | приветства решенията на Европейския съвет от 26 юни и 22 септември 2015 г. относно преместването на 160 000 очевидно нуждаещи се от международна закрила лица. То показва как би могло да изглежда практическото прилагане на принципа на солидарност и на споделената отговорност. Изразява обаче съжаление поради колебливото и много ограничено по обхват прилагане на приетите мерки и призовава държавите членки да спазят поетите в този смисъл ангажименти и на всички равнища на управление незабавно да бъдат създадени необходимите структури и механизми; подчертава, че ключовата роля на местните и регионалните власти трябва да бъде застъпена в по-голяма степен в дискусията, тъй като те разполагат с информация от първа ръка относно капацитета си за приемане на бежанци и имигранти по хуманен начин; |
| --- | --- |

19.

приветства решенията на Европейския съвет от 26 юни и 22 септември 2015 г. относно преместването на 160 000 очевидно нуждаещи се от международна закрила лица. То показва как би могло да изглежда практическото прилагане на принципа на солидарност и на споделената отговорност. Изразява обаче съжаление поради колебливото и много ограничено по обхват прилагане на приетите мерки и призовава държавите членки да спазят поетите в този смисъл ангажименти и на всички равнища на управление незабавно да бъдат създадени необходимите структури и механизми; подчертава, че ключовата роля на местните и регионалните власти трябва да бъде застъпена в по-голяма степен в дискусията, тъй като те разполагат с информация от първа ръка относно капацитета си за приемане на бежанци и имигранти по хуманен начин;

| 20. | приветства заключенията, приети до този момент от Европейския съвет и декларацията, публикувани на 25 октомври 2015 г. от ръководителите на държавите, разположени по протежение на маршрута, минаващ през Западните Балкани. Във връзка с това призовава за изпълнението на всички договорени до момента мерки и отправя настоятелно искане към държавите да увеличат наличните подходящи обекти за настаняване; |
| --- | --- |

20.

приветства заключенията, приети до този момент от Европейския съвет и декларацията, публикувани на 25 октомври 2015 г. от ръководителите на държавите, разположени по протежение на маршрута, минаващ през Западните Балкани. Във връзка с това призовава за изпълнението на всички договорени до момента мерки и отправя настоятелно искане към държавите да увеличат наличните подходящи обекти за настаняване;

Решенията трябва да бъдат приложени бързо

| 21. | приветства факта, че Европейската комисия, в сътрудничество с трети държави, се стреми, въз основа на събраните надеждни данни, да предотвратява нерегламентираната миграция в ЕС, но също така призовава държавите членки да подобрят обмена на информация, била тя двустранна или в контекста на ЕС; |
| --- | --- |

21.

приветства факта, че Европейската комисия, в сътрудничество с трети държави, се стреми, въз основа на събраните надеждни данни, да предотвратява нерегламентираната миграция в ЕС, но също така призовава държавите членки да подобрят обмена на информация, била тя двустранна или в контекста на ЕС;

| 22. | изтъква значението на действията, предприемани от групи доброволци и организации на гражданското общество за спасяване на човешки животи в Средиземно море. Въпреки представените в съобщението финансови решения и увеличените усилия в рамките на операциите „Посейдон“ и „Тритон“, ситуацията продължава да носи извънреден характер и единственото решение са ежедневните общи и съгласувани действия от страна на ЕС и неговите държави членки при зачитане на нашите ценности, свързани с правата на човека. Признава също така обаче, че бежанската криза не може да бъде решена само със спасителни операции по море и призовава Комисията да предприеме подходящи съпровождащи мерки за предотвратяване на незаконното превеждане на хора през граница. Важна стъпка е приемането на 9 октомври 2015 г. на Резолюция 2240 на Съвета за сигурност на ООН, която позволява на държавите членки да прихващат кораби край крайбрежието на Либия въз основа на предположение за незаконно превеждане на хора през граница; |
| --- | --- |

22.

изтъква значението на действията, предприемани от групи доброволци и организации на гражданското общество за спасяване на човешки животи в Средиземно море. Въпреки представените в съобщението финансови решения и увеличените усилия в рамките на операциите „Посейдон“ и „Тритон“, ситуацията продължава да носи извънреден характер и единственото решение са ежедневните общи и съгласувани действия от страна на ЕС и неговите държави членки при зачитане на нашите ценности, свързани с правата на човека. Признава също така обаче, че бежанската криза не може да бъде решена само със спасителни операции по море и призовава Комисията да предприеме подходящи съпровождащи мерки за предотвратяване на незаконното превеждане на хора през граница. Важна стъпка е приемането на 9 октомври 2015 г. на Резолюция 2240 на Съвета за сигурност на ООН, която позволява на държавите членки да прихващат кораби край крайбрежието на Либия въз основа на предположение за незаконно превеждане на хора през граница;

| 23. | отново заявява, че взаимната солидарност е основен принцип на Европейския съюз, който трябва да бъде зачитан не само между държавите членки, но и по отношение на мигрантите и местните органи, които са изправени пред задачата ежедневно да оказват помощ на тези мигранти; |
| --- | --- |

23.

отново заявява, че взаимната солидарност е основен принцип на Европейския съюз, който трябва да бъде зачитан не само между държавите членки, но и по отношение на мигрантите и местните органи, които са изправени пред задачата ежедневно да оказват помощ на тези мигранти;

| 24. | подчертава, че през последните няколко месеца проблемът се изостри още повече поради масовото навлизане на смесени миграционни потоци в Средиземноморския регион, на Балканите, в Кале и в други гранични райони на Европейския съюз, но също и поради увеличаването на броя на мигрантите на регионално и местно равнище. Проблемите, пред които са изправени вече години възлови места като Кале и Лампедуза, сега се разпространяват към други градове и към други региони. Този факт буди тревога и трябва спешно да се вземат мерки, но това трябва също да се разглежда като възможност да се убеди общественото мнение, че преместването е единственото решение преди населените места, разположени по маршрутите на миграцията, да бъдат залети от голям брой мигранти; ето защо миграцията не е временно предизвикателство само за някои местни и регионални власти, а краткосрочно, средносрочно и дългосрочно предизвикателство за целия Европейски съюз; |
| --- | --- |

24.

подчертава, че през последните няколко месеца проблемът се изостри още повече поради масовото навлизане на смесени миграционни потоци в Средиземноморския регион, на Балканите, в Кале и в други гранични райони на Европейския съюз, но също и поради увеличаването на броя на мигрантите на регионално и местно равнище. Проблемите, пред които са изправени вече години възлови места като Кале и Лампедуза, сега се разпространяват към други градове и към други региони. Този факт буди тревога и трябва спешно да се вземат мерки, но това трябва също да се разглежда като възможност да се убеди общественото мнение, че преместването е единственото решение преди населените места, разположени по маршрутите на миграцията, да бъдат залети от голям брой мигранти; ето защо миграцията не е временно предизвикателство само за някои местни и регионални власти, а краткосрочно, средносрочно и дългосрочно предизвикателство за целия Европейски съюз;

| 25. | би желал да привлече вниманието на Комисията върху измерението на човешката трагедия, породена от миграционната ситуация в Европа: до края на август вече има над 3 400 известни смъртни случая в Средиземно море според Международната организация по миграция (МОМ), 700 — в разстояние на няколко дни през април 2015 г. и най-малко 13, свързани с опити на мигранти да пресекат Ламанша. Мигрантите често са жертви на трафикантите на хора, какъвто беше случаят в края на месец август, когато 71 мигранти, затворени в камион, намериха смъртта си в Австрия, изоставени от контрабандистите; |
| --- | --- |

25.

би желал да привлече вниманието на Комисията върху измерението на човешката трагедия, породена от миграционната ситуация в Европа: до края на август вече има над 3 400 известни смъртни случая в Средиземно море според Международната организация по миграция (МОМ), 700 — в разстояние на няколко дни през април 2015 г. и най-малко 13, свързани с опити на мигранти да пресекат Ламанша. Мигрантите често са жертви на трафикантите на хора, какъвто беше случаят в края на месец август, когато 71 мигранти, затворени в камион, намериха смъртта си в Австрия, изоставени от контрабандистите;

По решенията може да се направи още

| 26. | призовава за практически решения с участието и на местните и регионалните власти, а не само на държавите членки на централно равнище. В резултат, например, на събитията с мигрантите в тунела под Ламанша, дебатът е насочен повече от всякога към ролята на местните и регионалните власти и показва, че проблемът не е само наличността на финансови средства, а и практическото им използване. Затова Комисията трябва да работи за намирането на прагматични решения за увеличаване на физическия капацитет на местните власти. Единното управление на бежанските лагери е друг начин за улесняване на задачата на местните власти. Полицейски сили и административен персонал могат да бъдат прехвърляни от един регион в друг, за да се стимулира сътрудничеството между съседни региони и да се осигурят достатъчно служители, които да администрират увеличаващото се бедстващо население; |
| --- | --- |

26.

призовава за практически решения с участието и на местните и регионалните власти, а не само на държавите членки на централно равнище. В резултат, например, на събитията с мигрантите в тунела под Ламанша, дебатът е насочен повече от всякога към ролята на местните и регионалните власти и показва, че проблемът не е само наличността на финансови средства, а и практическото им използване. Затова Комисията трябва да работи за намирането на прагматични решения за увеличаване на физическия капацитет на местните власти. Единното управление на бежанските лагери е друг начин за улесняване на задачата на местните власти. Полицейски сили и административен персонал могат да бъдат прехвърляни от един регион в друг, за да се стимулира сътрудничеството между съседни региони и да се осигурят достатъчно служители, които да администрират увеличаващото се бедстващо население;

| 27. | призовава за допълнително увеличаване на този бюджет, пропорционално на нарастващата необходимост от ефективни спасителни операции, и изразява надежда, че всички държави членки ще се ангажират с предоставянето на нужните допълнителни ресурси. Във връзка с това подчертава, че преразглеждането на многогодишната финансова рамка, което трябва да се извърши преди края на 2016 г., предлага възможност за увеличаване на ресурсите, свързани с изпълнението на приоритетите на Европейската програма за миграцията. Подчертава, че бързото освобождаване на фондове и ресурси следва да се улеснява във възможно най-голяма степен, без забавяне поради ненужни бюрократични процедури. Тези допълнителни ресурси следва да включват средства за инфраструктура, образователни заведения и спешна помощ за държавите от ЕС на предната линия. На държавите членки следва да се предостави практическо ръководство относно използването на източници на финансиране (като фонд „Убежище, миграция и интеграция“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейския социален фонд (ECФ); |
| --- | --- |

27.

призовава за допълнително увеличаване на този бюджет, пропорционално на нарастващата необходимост от ефективни спасителни операции, и изразява надежда, че всички държави членки ще се ангажират с предоставянето на нужните допълнителни ресурси. Във връзка с това подчертава, че преразглеждането на многогодишната финансова рамка, което трябва да се извърши преди края на 2016 г., предлага възможност за увеличаване на ресурсите, свързани с изпълнението на приоритетите на Европейската програма за миграцията. Подчертава, че бързото освобождаване на фондове и ресурси следва да се улеснява във възможно най-голяма степен, без забавяне поради ненужни бюрократични процедури. Тези допълнителни ресурси следва да включват средства за инфраструктура, образователни заведения и спешна помощ за държавите от ЕС на предната линия. На държавите членки следва да се предостави практическо ръководство относно използването на източници на финансиране (като фонд „Убежище, миграция и интеграция“, Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и Европейския социален фонд (ECФ);

| 28. | настоява да се обърне специално внимание на засилването на синергиите между различните създадени досега органи и системи въз основата на специфичната им компетентност и обхват: например ШИС II, Frontex и Eurosur, действащи в рамката на миграционната политика и движението на хора, а по отношение на сигурността — Европол и Евроюст, които работят за предотвратяване и изкореняване на престъпленията (незаконното превеждане на хора през граница и трафика на хора), свързани с нерегламентирани транзитни преминавания; |
| --- | --- |

28.

настоява да се обърне специално внимание на засилването на синергиите между различните създадени досега органи и системи въз основата на специфичната им компетентност и обхват: например ШИС II, Frontex и Eurosur, действащи в рамката на миграционната политика и движението на хора, а по отношение на сигурността — Европол и Евроюст, които работят за предотвратяване и изкореняване на престъпленията (незаконното превеждане на хора през граница и трафика на хора), свързани с нерегламентирани транзитни преминавания;

| 29. | подчертава колко е важно да се намери решение на първопричините, заради които мигрантите, които нямат основание да искат убежище, идват в ЕС. Призовава ЕС и неговите държави членки да засилят сътрудничеството с трети страни в Близкия Изток и Африка, където съществува необходимост от укрепване на демокрацията и правовата държава, и да подобрят координацията на външната си политика. Във връзка с това приветства проведената на 11 и 12 ноември 2015 г. в Ла Валета, Малта среща на високо равнище „ЕС — Африка“ (страните, свързани с процесите от Рабат и Хартум); при все това смята, че на бежанците, живеещи в страни извън ЕС в близост до техните държави на произход, трябва да бъдат осигурени основни услуги, включително охраната в лагерите и извън тях, образование за техните деца, за което са необходими дългосрочна визия и интегрирано планиране, съгласуване между страните и местно икономическо развитие; |
| --- | --- |

29.

подчертава колко е важно да се намери решение на първопричините, заради които мигрантите, които нямат основание да искат убежище, идват в ЕС. Призовава ЕС и неговите държави членки да засилят сътрудничеството с трети страни в Близкия Изток и Африка, където съществува необходимост от укрепване на демокрацията и правовата държава, и да подобрят координацията на външната си политика. Във връзка с това приветства проведената на 11 и 12 ноември 2015 г. в Ла Валета, Малта среща на високо равнище „ЕС — Африка“ (страните, свързани с процесите от Рабат и Хартум); при все това смята, че на бежанците, живеещи в страни извън ЕС в близост до техните държави на произход, трябва да бъдат осигурени основни услуги, включително охраната в лагерите и извън тях, образование за техните деца, за което са необходими дългосрочна визия и интегрирано планиране, съгласуване между страните и местно икономическо развитие;

| 30. | отбелязва дебатите за валидни в целия ЕС списъци на „сигурни трети страни“, за да се гарантират на европейско равнище общи стандарти в обработването на молбите за убежище от граждани на съответните страни и да се улесни ефективното връщане — предпоставка за по-добро насочване на капацитета на ЕС за предоставяне на убежище и приемане към лица в обоснована нужда от международна закрила; подчертава, че по-специално страните кандидатки и страните потенциални кандидатки за членство в ЕС имат задължението да приемат стандартите на ЕС по отношение на защитата на правата на човека, което би ги наредило сред „сигурните държави на произход“; предупреждава, обаче, че ситуацията в тези страни, по-специално по отношение на уязвими групи като непридружените малолетни, самотните жени, етническите малцинства, ЛГБТИ лица, трябва да се наблюдава внимателно, а механизмите за идентифициране и приемане на лица с легитимни молби за убежище в тези страни да бъдат подобрени, като конкретните причини за преследване като пол, сексуална ориентация, полова идентичност или етнически произход следва да бъдат разгледани по подходящ начин в процеса на приемането, разглеждането на молбата и следващите етапи, включително преместването и презаселването. КР се ангажира да участва в обмена на най-добри практики на регионално и местно равнище чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, в които участват седемте страни, посочени в предложението на Комисията; |
| --- | --- |

30.

отбелязва дебатите за валидни в целия ЕС списъци на „сигурни трети страни“, за да се гарантират на европейско равнище общи стандарти в обработването на молбите за убежище от граждани на съответните страни и да се улесни ефективното връщане — предпоставка за по-добро насочване на капацитета на ЕС за предоставяне на убежище и приемане към лица в обоснована нужда от международна закрила; подчертава, че по-специално страните кандидатки и страните потенциални кандидатки за членство в ЕС имат задължението да приемат стандартите на ЕС по отношение на защитата на правата на човека, което би ги наредило сред „сигурните държави на произход“; предупреждава, обаче, че ситуацията в тези страни, по-специално по отношение на уязвими групи като непридружените малолетни, самотните жени, етническите малцинства, ЛГБТИ лица, трябва да се наблюдава внимателно, а механизмите за идентифициране и приемане на лица с легитимни молби за убежище в тези страни да бъдат подобрени, като конкретните причини за преследване като пол, сексуална ориентация, полова идентичност или етнически произход следва да бъдат разгледани по подходящ начин в процеса на приемането, разглеждането на молбата и следващите етапи, включително преместването и презаселването. КР се ангажира да участва в обмена на най-добри практики на регионално и местно равнище чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, в които участват седемте страни, посочени в предложението на Комисията;

| 31. | изрично приветства ангажираността на Комисията да представи в началото на 2016 г. предложения за изменение на Регламента от Дъблин, който позволява молби за убежище да се подават и разглеждат извън ЕС. Призовава Комисията да се погрижи разпределението на отговорността между държавите членки да се основава на устойчиви критерии, като същевременно се спазват основните права на мигрантите; основен инструмент за това трябва да бъде задължителен за целия ЕС подход към разпределянето на търсещите убежище между държавите членки; |
| --- | --- |

31.

изрично приветства ангажираността на Комисията да представи в началото на 2016 г. предложения за изменение на Регламента от Дъблин, който позволява молби за убежище да се подават и разглеждат извън ЕС. Призовава Комисията да се погрижи разпределението на отговорността между държавите членки да се основава на устойчиви критерии, като същевременно се спазват основните права на мигрантите; основен инструмент за това трябва да бъде задължителен за целия ЕС подход към разпределянето на търсещите убежище между държавите членки;

| 32. | препоръчва на Комисията да включи в предложението си взаимното признаване на одобрените молби за предоставяне на убежище, така че хората, които получават закрила, да разполагат със същата свобода на движение в рамките на Европейския съюз като гражданите на ЕС. Освен това се отправя призив към Комисията да представи предложение за общ европейски кодекс за имиграцията, така че да се отворят законни възможности за хората, които искат да работят в Европа. Освен това за гражданите на страните — кандидатки за присъединяване да бъде предоставен коридор за трудова миграция, който да улеснява достъпа им до европейския пазар на труда; |
| --- | --- |

32.

препоръчва на Комисията да включи в предложението си взаимното признаване на одобрените молби за предоставяне на убежище, така че хората, които получават закрила, да разполагат със същата свобода на движение в рамките на Европейския съюз като гражданите на ЕС. Освен това се отправя призив към Комисията да представи предложение за общ европейски кодекс за имиграцията, така че да се отворят законни възможности за хората, които искат да работят в Европа. Освен това за гражданите на страните — кандидатки за присъединяване да бъде предоставен коридор за трудова миграция, който да улеснява достъпа им до европейския пазар на труда;

| 33. | настойчиво призовава Комисията и държавите — членки на ЕС бързо да въведат вече предвидените т.нар. „горещи точки“, в които чрез агенциите на ЕС да се оказва подкрепа на най-засегнатите гранични региони при регистриране на пристигащите бежанци, и да разработят допълнителни целесъобразни мерки; |
| --- | --- |

33.

настойчиво призовава Комисията и държавите — членки на ЕС бързо да въведат вече предвидените т.нар. „горещи точки“, в които чрез агенциите на ЕС да се оказва подкрепа на най-засегнатите гранични региони при регистриране на пристигащите бежанци, и да разработят допълнителни целесъобразни мерки;

| 34. | изразява съжаление, че Комисията не предлага специфични мерки за търсещите убежище лица, за да се създадат безопасни и законни маршрути в Европа, с цел да се избегне по-нататъшна загуба на човешки животи по време на опасни пътувания. Това би могло да включва създаването на „хуманитарен коридор“, издаването на повече визи по хуманитарни причини и създаването на приемни центрове в страните на транзит за разглеждане на молбите за убежище или определяне на допустимостта за законно влизане в държави — членки на ЕС. Идеята за „хуманитарен коридор“ е в съответствие с идеята за преместване и солидарност, тъй като това е най-ефективното средство за борба с организираната престъпност. Колкото по-скоро мигрантите бъдат поети от европейските публични власти, толкова по-лесно ще бъде тяхното преместване. Това е и най-добрият начин да се гарантира по-справедливо разпределение между държавите членки. Местните и регионалните власти биха могли да бъдат много полезни в това отношение; |
| --- | --- |

34.

изразява съжаление, че Комисията не предлага специфични мерки за търсещите убежище лица, за да се създадат безопасни и законни маршрути в Европа, с цел да се избегне по-нататъшна загуба на човешки животи по време на опасни пътувания. Това би могло да включва създаването на „хуманитарен коридор“, издаването на повече визи по хуманитарни причини и създаването на приемни центрове в страните на транзит за разглеждане на молбите за убежище или определяне на допустимостта за законно влизане в държави — членки на ЕС. Идеята за „хуманитарен коридор“ е в съответствие с идеята за преместване и солидарност, тъй като това е най-ефективното средство за борба с организираната престъпност. Колкото по-скоро мигрантите бъдат поети от европейските публични власти, толкова по-лесно ще бъде тяхното преместване. Това е и най-добрият начин да се гарантира по-справедливо разпределение между държавите членки. Местните и регионалните власти биха могли да бъдат много полезни в това отношение;

| 35. | призовава за реална европейска миграционна политика и приветства ангажимента на Европейската комисия да предложи нови мерки и да поднови схемата „Синя карта“, така че да замени 28-те национални системи и да улесни законната миграция; призовава Комисията при съставянето на тези предложения да се възползва от опита на местните и регионалните власти и от познанията им за ситуацията по места; |
| --- | --- |

35.

призовава за реална европейска миграционна политика и приветства ангажимента на Европейската комисия да предложи нови мерки и да поднови схемата „Синя карта“, така че да замени 28-те национални системи и да улесни законната миграция; призовава Комисията при съставянето на тези предложения да се възползва от опита на местните и регионалните власти и от познанията им за ситуацията по места;

| 36. | изразява съжаление, че Комисията не е взела предвид предложението на Комитета на регионите да се разработят системи за споделяне на експертен опит и за обединяване на опита и добрите практики. Ето защо Комитетът отново подчертава, че следва да бъде създадена цялостна система за обмен на данни по въпросите на миграцията и местните власти, основаваща се на системата ВИС. Тази система може да доведе до отлични резултати по отношение на управлението на жилищното настаняване, обработката на молбите на търсещите убежище и бежанците, политиките в областта на интеграцията и борбата с нерегламентираната миграция и би могла да предложи практически решения за насърчаване на принципа на солидарност между местните власти; призовава Комисията да създаде платформа за сътрудничество (диалог) по въпросите на миграцията; |
| --- | --- |

36.

изразява съжаление, че Комисията не е взела предвид предложението на Комитета на регионите да се разработят системи за споделяне на експертен опит и за обединяване на опита и добрите практики. Ето защо Комитетът отново подчертава, че следва да бъде създадена цялостна система за обмен на данни по въпросите на миграцията и местните власти, основаваща се на системата ВИС. Тази система може да доведе до отлични резултати по отношение на управлението на жилищното настаняване, обработката на молбите на търсещите убежище и бежанците, политиките в областта на интеграцията и борбата с нерегламентираната миграция и би могла да предложи практически решения за насърчаване на принципа на солидарност между местните власти; призовава Комисията да създаде платформа за сътрудничество (диалог) по въпросите на миграцията;

| 37. | призовава за истинска европейска система за управление на границите, с която да бъде създадена професионална и ефективна охрана и да бъде развит капацитет за идентифициране и проваляне на плановете на престъпни групи да превозват мигранти по незаконни и опасни маршрути, както и на капацитет за приемане, проверяване и регистриране на лица, пристигащи организирано по суша или по море; |
| --- | --- |

37.

призовава за истинска европейска система за управление на границите, с която да бъде създадена професионална и ефективна охрана и да бъде развит капацитет за идентифициране и проваляне на плановете на престъпни групи да превозват мигранти по незаконни и опасни маршрути, както и на капацитет за приемане, проверяване и регистриране на лица, пристигащи организирано по суша или по море;

| 38. | споделя мнението, че пълното и последователно прилагане на обща европейска система за убежище, адаптирана към настоящото положение, разширена и осъвременена, следва да бъде приоритет; предлага местните и регионалните власти да бъдат активно привлечени за участие и техният опит да се използва в обявения процес на подобряване на стандартите за условията на приемане и процедурите за предоставяне на убежище, в създаването на обучения и мрежи на приемащите органи, както и в предстоящия дебат за развитието и доизграждането на общата европейска система за убежище; |
| --- | --- |

38.

споделя мнението, че пълното и последователно прилагане на обща европейска система за убежище, адаптирана към настоящото положение, разширена и осъвременена, следва да бъде приоритет; предлага местните и регионалните власти да бъдат активно привлечени за участие и техният опит да се използва в обявения процес на подобряване на стандартите за условията на приемане и процедурите за предоставяне на убежище, в създаването на обучения и мрежи на приемащите органи, както и в предстоящия дебат за развитието и доизграждането на общата европейска система за убежище;

| 39. | заявява отново своята убеденост относно неразривната връзка между нивото и качеството на политиките за развитие и нарастващия брой мигранти. Европейският съюз и държавите членки трябва задължително да увеличат помощта за развитие, която бързо да достигне равнището от 0,7 % от БВП. Във връзка с това трябва да бъде увеличено и финансовото участие на местните и регионалните власти в борбата срещу бедността по света, като някои от тях вече са си поставили за цел да отделят по едно евро на глава от населението годишно за дейностите си за сътрудничество с развиващите се страни; |
| --- | --- |

39.

заявява отново своята убеденост относно неразривната връзка между нивото и качеството на политиките за развитие и нарастващия брой мигранти. Европейският съюз и държавите членки трябва задължително да увеличат помощта за развитие, която бързо да достигне равнището от 0,7 % от БВП. Във връзка с това трябва да бъде увеличено и финансовото участие на местните и регионалните власти в борбата срещу бедността по света, като някои от тях вече са си поставили за цел да отделят по едно евро на глава от населението годишно за дейностите си за сътрудничество с развиващите се страни;

| 40. | отправя искане към Европейската комисия да осигури привеждането в изпълнение на единна европейска система в областта на убежището, която да прилага договорени критерии по един и същ начин и да осигурява хуманно и справедливо третиране на хората, търсещи убежище в Съюза, както и радикална промяна на Регламента от Дъблин, така че разликите между 28-те национални системи, които заплашват да унищожат Шенген, да бъдат заличени в правото и на практика; |
| --- | --- |

40.

отправя искане към Европейската комисия да осигури привеждането в изпълнение на единна европейска система в областта на убежището, която да прилага договорени критерии по един и същ начин и да осигурява хуманно и справедливо третиране на хората, търсещи убежище в Съюза, както и радикална промяна на Регламента от Дъблин, така че разликите между 28-те национални системи, които заплашват да унищожат Шенген, да бъдат заличени в правото и на практика;

Избор на правно основание

| 41. | изразява отново съжаление, че не е бил използван член 80 от ДФЕС за предприемане на мерки за прилагане на солидарността и за справедливо споделяне на отговорността по отношение на мобилността, включително свързаните с това финансови аспекти, между държавите членки. Задълженията по отношение на миграцията и репатрирането се основават изцяло на доброволен принцип — в някои случаи дори градовете сами поемат инициативата за изпълнението на тези задължения на практика; |
| --- | --- |

41.

изразява отново съжаление, че не е бил използван член 80 от ДФЕС за предприемане на мерки за прилагане на солидарността и за справедливо споделяне на отговорността по отношение на мобилността, включително свързаните с това финансови аспекти, между държавите членки. Задълженията по отношение на миграцията и репатрирането се основават изцяло на доброволен принцип — в някои случаи дори градовете сами поемат инициативата за изпълнението на тези задължения на практика;

| 42. | отбелязва, че предложението за системата за презаселване се основава на клаузата за извънредни ситуации съгласно член 78, параграф 3 от ДФЕС, което изглежда напълно оправдано с оглед на настоящата ситуация; подчертава, обаче, че трябва да бъдат взети други средносрочни и дългосрочни мерки, изискващи европейска солидарност, в които Европейският парламент трябва да участва активно, за да се гарантира тяхната прозрачност и легитимност; |
| --- | --- |

42.

отбелязва, че предложението за системата за презаселване се основава на клаузата за извънредни ситуации съгласно член 78, параграф 3 от ДФЕС, което изглежда напълно оправдано с оглед на настоящата ситуация; подчертава, обаче, че трябва да бъдат взети други средносрочни и дългосрочни мерки, изискващи европейска солидарност, в които Европейският парламент трябва да участва активно, за да се гарантира тяхната прозрачност и легитимност;

Ролята на местните и регионалните власти

| 43. | заявява отново, че многостепенното управление е най-подходящият начин за създаване на необходимия набор от мерки и инициативи за постигане на оптимални резултати при интеграцията на хората, признати за бежанци, и на мигрантите, приети по други причини. Всички равнища на управление в ЕС би трябвало да споделят отговорността за приемането и интеграцията на бежанците и мигрантите и да подобряват междурегионалното сътрудничество, координацията и солидарността чрез разработването на постоянен механизъм за преразпределянето им между държавите членки, регионите и местните власти при отчитане на структурните ограничения, ресурсите, нуждите на пазара на труда, демографското положение и други фактори от значение. Призовава Европейската комисия и държавите членки да предоставят на всички местни и регионални власти, засегнати от приток на бежанци и мигранти, достатъчна финансова, техническа и административна подкрепа, както и помощ при правоприлагането, при оценяване на възможностите за дерогации по отношение на съществуващите структурни и финансови ограничения; |
| --- | --- |

43.

заявява отново, че многостепенното управление е най-подходящият начин за създаване на необходимия набор от мерки и инициативи за постигане на оптимални резултати при интеграцията на хората, признати за бежанци, и на мигрантите, приети по други причини. Всички равнища на управление в ЕС би трябвало да споделят отговорността за приемането и интеграцията на бежанците и мигрантите и да подобряват междурегионалното сътрудничество, координацията и солидарността чрез разработването на постоянен механизъм за преразпределянето им между държавите членки, регионите и местните власти при отчитане на структурните ограничения, ресурсите, нуждите на пазара на труда, демографското положение и други фактори от значение. Призовава Европейската комисия и държавите членки да предоставят на всички местни и регионални власти, засегнати от приток на бежанци и мигранти, достатъчна финансова, техническа и административна подкрепа, както и помощ при правоприлагането, при оценяване на възможностите за дерогации по отношение на съществуващите структурни и финансови ограничения;

| 44. | отново изтъква, че местните и регионалните власти разполагат с опит от първа ръка в тази ситуация: те трябва да бъдат консултирани и включвани по-активно в процеса на преместване. Местните и регионалните власти представляват ефикасно равнище на управление за предоставянето на ясни данни за броя на наличните мигранти на своите територии и трябва да бъдат привлечени с цел въвеждане на справедлив механизъм, основан на солидарността; |
| --- | --- |

44.

отново изтъква, че местните и регионалните власти разполагат с опит от първа ръка в тази ситуация: те трябва да бъдат консултирани и включвани по-активно в процеса на преместване. Местните и регионалните власти представляват ефикасно равнище на управление за предоставянето на ясни данни за броя на наличните мигранти на своите територии и трябва да бъдат привлечени с цел въвеждане на справедлив механизъм, основан на солидарността;

| 45. | призовава всички държави членки да си сътрудничат с местните и регионалните власти при създаването и прилагането както на предложения от Европейската комисия механизъм за спешно презаселване, в случай че бъде създаден в близко бъдеще, така и по отношение на евентуалната бъдеща задължителна система за преместване с автоматично задействане; счита, че създаването на канали и възможности за гражданите на трети страни да идват да работят или учат в Европа би трябвало да играе ключова роля при изготвянето на бъдещите политики в областта на миграцията. За да може да се определи броят граждани на трети страни, които ще приеме всяка държава членка, е изключително важно да се отчете свободният капацитет на пазара на труда (по-специално от гледна точка на неговата структура) и на образователната система в различните региони и държави членки. Комитетът изтъква, че вследствие на това е важно също да се ускори процедурата на приемане на опростени визови режими за гражданите на трети страни, които участват в програми за образование, наука и икономическо сътрудничество, както и да се задълбочи сътрудничеството с другите заинтересовани държави, да се предоставя информация относно възможностите, които предлагат тези програми и програмите за законна миграция в Европа и за съществените опасности, свързани с нерегламентираната миграция; |
| --- | --- |

45.

призовава всички държави членки да си сътрудничат с местните и регионалните власти при създаването и прилагането както на предложения от Европейската комисия механизъм за спешно презаселване, в случай че бъде създаден в близко бъдеще, така и по отношение на евентуалната бъдеща задължителна система за преместване с автоматично задействане; счита, че създаването на канали и възможности за гражданите на трети страни да идват да работят или учат в Европа би трябвало да играе ключова роля при изготвянето на бъдещите политики в областта на миграцията. За да може да се определи броят граждани на трети страни, които ще приеме всяка държава членка, е изключително важно да се отчете свободният капацитет на пазара на труда (по-специално от гледна точка на неговата структура) и на образователната система в различните региони и държави членки. Комитетът изтъква, че вследствие на това е важно също да се ускори процедурата на приемане на опростени визови режими за гражданите на трети страни, които участват в програми за образование, наука и икономическо сътрудничество, както и да се задълбочи сътрудничеството с другите заинтересовани държави, да се предоставя информация относно възможностите, които предлагат тези програми и програмите за законна миграция в Европа и за съществените опасности, свързани с нерегламентираната миграция;

| 46. | подчертава, че успешна европейска миграционна политика може да се постигне единствено при наличие на ясно разбиране за дългосрочната ангажираност с ефективни политики в областта на интеграцията и изтъква, че тази интеграция успява или се проваля най-вече на местно равнище; насочва вниманието към факта, че много местни власти нямат голям опит и ресурси в областта на интеграцията, поради което призовава Европейската комисия да организира годишен структуриран диалог за интеграцията заедно с Европейския комитет на регионите с оглед на изготвянето, преразглеждането и актуализирането на насоки за местните и регионалните власти на целия континент за осигуряване на безпроблемна интеграция; |
| --- | --- |

46.

подчертава, че успешна европейска миграционна политика може да се постигне единствено при наличие на ясно разбиране за дългосрочната ангажираност с ефективни политики в областта на интеграцията и изтъква, че тази интеграция успява или се проваля най-вече на местно равнище; насочва вниманието към факта, че много местни власти нямат голям опит и ресурси в областта на интеграцията, поради което призовава Европейската комисия да организира годишен структуриран диалог за интеграцията заедно с Европейския комитет на регионите с оглед на изготвянето, преразглеждането и актуализирането на насоки за местните и регионалните власти на целия континент за осигуряване на безпроблемна интеграция;

| 47. | приветства предложената във връзка с програмата за спешно преместване инициатива за гарантиране на 6 000 евро от Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (AMIF) на всяко преместено лице, но въпреки това настоява тези средства да бъдат използвани от равнището на управление, което отговаря за посрещането на мигрантите. В най-близко бъдеще призовава за промяна на съответните регламенти с цел да се осигури на местните и регионалните власти пряк достъп до фонд „Убежище, миграция и интеграция“. Освен това смята, че в по-дългосрочна перспектива следва да се разработят инструменти, с които да се създават трайни стимули за приемането на бежанци посредством пряка финансова помощ за засегнатите местни и регионални органи на управление; |
| --- | --- |

47.

приветства предложената във връзка с програмата за спешно преместване инициатива за гарантиране на 6 000 евро от Фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (AMIF) на всяко преместено лице, но въпреки това настоява тези средства да бъдат използвани от равнището на управление, което отговаря за посрещането на мигрантите. В най-близко бъдеще призовава за промяна на съответните регламенти с цел да се осигури на местните и регионалните власти пряк достъп до фонд „Убежище, миграция и интеграция“. Освен това смята, че в по-дългосрочна перспектива следва да се разработят инструменти, с които да се създават трайни стимули за приемането на бежанци посредством пряка финансова помощ за засегнатите местни и регионални органи на управление;

| 48. | очаква Европейската програма за миграцията, заедно със заключенията на Европейския съвет и обсъжданията в Съвета по правосъдие и вътрешни работи, да се превърне в отправна точка за приемането и прилагането на ефективни политики в областта на миграцията и убежището, основаващи се на зачитането на основните права и солидарността между ЕС, държавите членки, местните и регионалните власти и мигрантите; |
| --- | --- |

48.

очаква Европейската програма за миграцията, заедно със заключенията на Европейския съвет и обсъжданията в Съвета по правосъдие и вътрешни работи, да се превърне в отправна точка за приемането и прилагането на ефективни политики в областта на миграцията и убежището, основаващи се на зачитането на основните права и солидарността между ЕС, държавите членки, местните и регионалните власти и мигрантите;

| 49. | заявява отново, че сътрудничеството и солидарността биха били улеснени, ако се положат повече усилия за намиране на практически и прагматични решения. Експертният опит на местните и регионалните власти в областта на интеграцията трябва да бъде използван; |
| --- | --- |

49.

заявява отново, че сътрудничеството и солидарността биха били улеснени, ако се положат повече усилия за намиране на практически и прагматични решения. Експертният опит на местните и регионалните власти в областта на интеграцията трябва да бъде използван;

| 50. | подчертава, че Комитетът на регионите е в добра позиция да достигне до градовете и регионите в цяла Европа, да улесни и насърчи обмена на новаторски идеи и практики и да отбележи напредък в дебата относно начините за постигане на по-ефективно участие на местните и регионалните власти в разработването и прилагането на политиките в областта на имиграцията и интеграцията, в съответствие с многостепенното управление и принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

50.

подчертава, че Комитетът на регионите е в добра позиция да достигне до градовете и регионите в цяла Европа, да улесни и насърчи обмена на новаторски идеи и практики и да отбележи напредък в дебата относно начините за постигане на по-ефективно участие на местните и регионалните власти в разработването и прилагането на политиките в областта на имиграцията и интеграцията, в съответствие с многостепенното управление и принципа на субсидиарност;

| 51. | заявява отново, че за да се намери решение на проблема с различията между държавите членки и регионите по отношение на условията, при които се настаняват търсещите убежище, бежанците или мигрантите с неуреден статут при пристигането им, и различията в ефективността и скоростта, с която се разглеждат молбите и досиетата, е необходим подход „отдолу нагоре“; |
| --- | --- |

51.

заявява отново, че за да се намери решение на проблема с различията между държавите членки и регионите по отношение на условията, при които се настаняват търсещите убежище, бежанците или мигрантите с неуреден статут при пристигането им, и различията в ефективността и скоростта, с която се разглеждат молбите и досиетата, е необходим подход „отдолу нагоре“;

| 52. | настоява европейските, националните и регионалните органи да работят в тясно сътрудничество с гражданското общество, сдруженията на мигрантите и местните общности и да бъдат отворени за техните предложения; |
| --- | --- |

52.

настоява европейските, националните и регионалните органи да работят в тясно сътрудничество с гражданското общество, сдруженията на мигрантите и местните общности и да бъдат отворени за техните предложения;

| 53. | заявява отново, че ЕС следва да се възползва от всички възможности за сътрудничество с институционални партньори и да насърчи дебата във всички приложими рамки. Ролята на международни неправителствени организации като МОМ, мрежите за сътрудничество с трети страни и с гражданското общество, както и връзките между местните и регионалните власти, например чрез ARLEM или CORLEAP, представляват важни елементи на сътрудничеството в това отношение. |
| --- | --- |

53.

заявява отново, че ЕС следва да се възползва от всички възможности за сътрудничество с институционални партньори и да насърчи дебата във всички приложими рамки. Ролята на международни неправителствени организации като МОМ, мрежите за сътрудничество с трети страни и с гражданското общество, както и връзките между местните и регионалните власти, например чрез ARLEM или CORLEAP, представляват важни елементи на сътрудничеството в това отношение.

Брюксел, 3 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/22 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/22

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Стандарти за трудово възнаграждение в ЕС“

(2016/C 051/04)

| Докладчик: | Mick ANTONIW (UK/ПЕС), член на Националното събрание на Уелс от Понтъприд |
| --- | --- |

Докладчик:

Mick ANTONIW (UK/ПЕС), член на Националното събрание на Уелс от Понтъприд

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Легитимност на дебата

| 1. | посочва, че отговорност за политиката в областта на заетостта и за социалната политика носят предимно националните или регионалните власти, че в тази област ЕС има правомощия да координира и че всяка инициатива на ЕС за европейски стандарти за заплатите следва да зачита принципа на субсидиарност; |
| --- | --- |

1.

посочва, че отговорност за политиката в областта на заетостта и за социалната политика носят предимно националните или регионалните власти, че в тази област ЕС има правомощия да координира и че всяка инициатива на ЕС за европейски стандарти за заплатите следва да зачита принципа на субсидиарност;

| 2. | припомня, че според проучване на Евробарометър за отношението на гражданите към бедността голямото мнозинство (73 %) считат, че бедността е широко разпространен проблем в тяхната страна и искат спешни действия на национално равнище (89 %) и на равнището на ЕС (74 %) за справяне с проблема (1); |
| --- | --- |

2.

припомня, че според проучване на Евробарометър за отношението на гражданите към бедността голямото мнозинство (73 %) считат, че бедността е широко разпространен проблем в тяхната страна и искат спешни действия на национално равнище (89 %) и на равнището на ЕС (74 %) за справяне с проблема (1);

| 3. | потвърждава, че правото на всички работници на справедливо възнаграждение, достатъчно за поддържането на прилично жизнено равнище за тях и техните семейства, е заложено в Европейската социална харта, която е приета от почти всички държави — членки на ЕС; |
| --- | --- |

3.

потвърждава, че правото на всички работници на справедливо възнаграждение, достатъчно за поддържането на прилично жизнено равнище за тях и техните семейства, е заложено в Европейската социална харта, която е приета от почти всички държави — членки на ЕС;

| 4. | смята, че демократичната легитимност на Европейския съюз ще бъде засилена, ако европейските граждани видят, че се обръща внимание и на социалния напредък, когато измерението, свързано със заетостта, и социалното измерение бъдат изцяло интегрирани в годишния цикъл на координация на икономическата политика (европейския семестър), наред с насърчаването на растежа; |
| --- | --- |

4.

смята, че демократичната легитимност на Европейския съюз ще бъде засилена, ако европейските граждани видят, че се обръща внимание и на социалния напредък, когато измерението, свързано със заетостта, и социалното измерение бъдат изцяло интегрирани в годишния цикъл на координация на икономическата политика (европейския семестър), наред с насърчаването на растежа;

| 5. | припомня, че ЕС пое ангажимента да изпълни Целите на хилядолетието за развитие на ООН и резолюцията, с която се обявява втората декада на ООН за премахване на бедността (2008 — 2017 г.), |
| --- | --- |

5.

припомня, че ЕС пое ангажимента да изпълни Целите на хилядолетието за развитие на ООН и резолюцията, с която се обявява втората декада на ООН за премахване на бедността (2008 — 2017 г.),

| 6. | отбелязва, че Конвенция C94 на МОТ относно трудовите клаузи в публичните договори понастоящем има обвързващо действие в девет държави — членки на ЕС, и се прилага на доброволна основа в други. Въпреки това трябва да бъдат изяснени евентуалните правни несъответствия между Конвенция C 94 на МОТ и Договора за ЕС; |
| --- | --- |

6.

отбелязва, че Конвенция C94 на МОТ относно трудовите клаузи в публичните договори понастоящем има обвързващо действие в девет държави — членки на ЕС, и се прилага на доброволна основа в други. Въпреки това трябва да бъдат изяснени евентуалните правни несъответствия между Конвенция C 94 на МОТ и Договора за ЕС;

| 7. | отбелязва призивите на Европейския парламент във връзка с въпроса за минималната работна заплата (2), включително последния апел към Европейската комисия „да проучи всички варианти за укрепване на Икономическия и паричен съюз и повишаване на неговата устойчивост и насоченост към растеж, заетост и стабилност, със социално измерение, целящо запазване на социалната пазарна икономика на Европа, при зачитане на правото на колективно договаряне, при което да бъде гарантирана координацията на социалните политики на държавите членки, включително механизъм за минимална заплата или минимален доход, отделен и определен от всяка държава членка“ (3); |
| --- | --- |

7.

отбелязва призивите на Европейския парламент във връзка с въпроса за минималната работна заплата (2), включително последния апел към Европейската комисия „да проучи всички варианти за укрепване на Икономическия и паричен съюз и повишаване на неговата устойчивост и насоченост към растеж, заетост и стабилност, със социално измерение, целящо запазване на социалната пазарна икономика на Европа, при зачитане на правото на колективно договаряне, при което да бъде гарантирана координацията на социалните политики на държавите членки, включително механизъм за минимална заплата или минимален доход, отделен и определен от всяка държава членка“ (3);

Минимална работна заплата и достойна работна заплата

| 8. | твърди, че бедността и социалното изключване са пречка пред достойното съществуване и подкопават основните права, и предлага всички държави членки да гарантират достойно съществуване на хората — например посредством предоставянето на услуги, гарантиращи достойния им живот — и да водят политики, по-специално по отношение на пазара на труда и социални политики, които да гарантират справедливи работни заплати през целия цикъл на професионалния живот; |
| --- | --- |

8.

твърди, че бедността и социалното изключване са пречка пред достойното съществуване и подкопават основните права, и предлага всички държави членки да гарантират достойно съществуване на хората — например посредством предоставянето на услуги, гарантиращи достойния им живот — и да водят политики, по-специално по отношение на пазара на труда и социални политики, които да гарантират справедливи работни заплати през целия цикъл на професионалния живот;

| 9. | подчертава спешната необходимост от решаване на този въпрос, като се има предвид, че с настъпването на икономическата криза в ЕС бедността и социалните неравенства се влошиха и че последвалите политики, основаващи се единствено на ограничения, изостриха проблема; броят на хората, изложени на риск от бедност, се увеличи, като жените и децата бяха особено засегнати; |
| --- | --- |

9.

подчертава спешната необходимост от решаване на този въпрос, като се има предвид, че с настъпването на икономическата криза в ЕС бедността и социалните неравенства се влошиха и че последвалите политики, основаващи се единствено на ограничения, изостриха проблема; броят на хората, изложени на риск от бедност, се увеличи, като жените и децата бяха особено засегнати;

| 10. | подчертава, че целта на стратегията „Европа 2020“ за намаляване на бедността е поставена под въпрос и ще трябва да бъде преосмислена при следващото преразглеждане на процеса „Европа 2020“, предвид факта, че броят на хората, изложени на риск от бедност, нарасна от 114 милиона през 2009 г. на 124 милиона през 2012 г. (4); |
| --- | --- |

10.

подчертава, че целта на стратегията „Европа 2020“ за намаляване на бедността е поставена под въпрос и ще трябва да бъде преосмислена при следващото преразглеждане на процеса „Европа 2020“, предвид факта, че броят на хората, изложени на риск от бедност, нарасна от 114 милиона през 2009 г. на 124 милиона през 2012 г. (4);

| 11. | приветства факта, че повечето държави — членки на ЕС, имат минимална работна заплата, която е установена със закон или колективно договорена. Компетентността и отговорността за въпроси, свързани с формирането на заплатите, е на държавите членки и/или националните социални партньори. Ето защо автономията на социалните партньори и тяхното право да сключват колективни трудови договори трябва да бъдат изцяло зачитани; |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че повечето държави — членки на ЕС, имат минимална работна заплата, която е установена със закон или колективно договорена. Компетентността и отговорността за въпроси, свързани с формирането на заплатите, е на държавите членки и/или националните социални партньори. Ето защо автономията на социалните партньори и тяхното право да сключват колективни трудови договори трябва да бъдат изцяло зачитани;

| 12. | подчертава, че схемите за минимална работна заплата се различават значително, и отбелязва, че в някои държави тя е под 50 % от средната работна заплата (5) и че бедността сред работещите също е нарастващ проблем; |
| --- | --- |

12.

подчертава, че схемите за минимална работна заплата се различават значително, и отбелязва, че в някои държави тя е под 50 % от средната работна заплата (5) и че бедността сред работещите също е нарастващ проблем;

| 13. | признава ключовата роля на колективното договаряне за определяне на минимални заплати, но подчертава, че в много сектори и МСП няма секторни споразумения и следователно някои работници са изключени. КР призовава националните социални партньори да подобрят социалния диалог на национално, регионално и местно равнище; |
| --- | --- |

13.

признава ключовата роля на колективното договаряне за определяне на минимални заплати, но подчертава, че в много сектори и МСП няма секторни споразумения и следователно някои работници са изключени. КР призовава националните социални партньори да подобрят социалния диалог на национално, регионално и местно равнище;

| 14. | затова поддържа тезата, че държавите членки следва да бъдат насърчавани да приемат ориентировъчна справедлива работна заплата, като използват за ориентир дела от 60 % от средната заплата и се основават на референтни бюджети (6), представляващи пакет от стоки и услуги, от които индивидът се нуждае, за да живее на достойно равнище, наред с набор от справедливи ред и условия на труд. Според неотдавнашно проучване на Eurofound (7) хипотетичен сценарий за минимална работна заплата в размер на 60 % от националната средна работна заплата би бил от полза — въз основа на данни от 2010 г. — за средно 16 % от всички заети в ЕС; |
| --- | --- |

14.

затова поддържа тезата, че държавите членки следва да бъдат насърчавани да приемат ориентировъчна справедлива работна заплата, като използват за ориентир дела от 60 % от средната заплата и се основават на референтни бюджети (6), представляващи пакет от стоки и услуги, от които индивидът се нуждае, за да живее на достойно равнище, наред с набор от справедливи ред и условия на труд. Според неотдавнашно проучване на Eurofound (7) хипотетичен сценарий за минимална работна заплата в размер на 60 % от националната средна работна заплата би бил от полза — въз основа на данни от 2010 г. — за средно 16 % от всички заети в ЕС;

| 15. | насочва вниманието към работата, извършена от Европейската мрежа за референтни бюджети, за разработването на обща методология за референтните бюджети в Европа, така че съдържанието им, като например хранителната кошница, да е сравнимо във всички държави членки; |
| --- | --- |

15.

насочва вниманието към работата, извършена от Европейската мрежа за референтни бюджети, за разработването на обща методология за референтните бюджети в Европа, така че съдържанието им, като например хранителната кошница, да е сравнимо във всички държави членки;

| 16. | подчертава факта, че частната задлъжнялост, която в еврозоната през 2014 г. достигна 126 % от БВП срещу 92 % за държавния дълг, е фактор, който усложнява ситуацията на ниско потребление и спад на инвестициите; във връзка с това счита, че структурите за справедлива работна заплата са важен икономически стабилизатор и ключов инструмент за увеличаване на неценовата конкурентоспособност, като по този начин действа като важен двигател на икономическия растеж и допринася за недопускането на стагнация; освен това, с оглед на усилията за гарантиране на доходите на домакинствата, следва да се помисли за въвеждането на процедура за управление на свръхзадлъжнялостта на европейско равнище, която да урежда по-конкретно условията за изземване на недвижимо имущество на домакинствата; |
| --- | --- |

16.

подчертава факта, че частната задлъжнялост, която в еврозоната през 2014 г. достигна 126 % от БВП срещу 92 % за държавния дълг, е фактор, който усложнява ситуацията на ниско потребление и спад на инвестициите; във връзка с това счита, че структурите за справедлива работна заплата са важен икономически стабилизатор и ключов инструмент за увеличаване на неценовата конкурентоспособност, като по този начин действа като важен двигател на икономическия растеж и допринася за недопускането на стагнация; освен това, с оглед на усилията за гарантиране на доходите на домакинствата, следва да се помисли за въвеждането на процедура за управление на свръхзадлъжнялостта на европейско равнище, която да урежда по-конкретно условията за изземване на недвижимо имущество на домакинствата;

| 17. | твърди, че справедливата работна заплата означава, че публичният сектор може да не се налага да осигурява почти никаква подкрепа за работещите на пълно работно време посредством добавки или данъчни кредити, което потенциално може да помогне на държавите членки да спазват своите данъчни задължения; |
| --- | --- |

17.

твърди, че справедливата работна заплата означава, че публичният сектор може да не се налага да осигурява почти никаква подкрепа за работещите на пълно работно време посредством добавки или данъчни кредити, което потенциално може да помогне на държавите членки да спазват своите данъчни задължения;

| 18. | предлага да се обмислят разпоредби за минималната работна заплата в съчетание с условията на трудова заетост, и по-специално в контекста на специални гъвкави договорености; |
| --- | --- |

18.

предлага да се обмислят разпоредби за минималната работна заплата в съчетание с условията на трудова заетост, и по-специално в контекста на специални гъвкави договорености;

| 19. | твърди, че справедливата работна заплата, наред със справедливите ред и условия на труд и адекватната система за социална закрила са някои от предпоставките за лоялна конкуренция между държавите — членки на ЕС, така че те да не се конкурират помежду си чрез „надпревара към дъното“ и „социален дъмпинг“; |
| --- | --- |

19.

твърди, че справедливата работна заплата, наред със справедливите ред и условия на труд и адекватната система за социална закрила са някои от предпоставките за лоялна конкуренция между държавите — членки на ЕС, така че те да не се конкурират помежду си чрез „надпревара към дъното“ и „социален дъмпинг“;

| 20. | подчертава, че този въпрос е от особено значение с оглед на Директивата за командированите работници и последващите решения на Съда на Европейския съюз, което означава, че предприятията не трябва да спазват секторните споразумения за минимални работни заплати, които не са обявени за общоприложими (8); |
| --- | --- |

20.

подчертава, че този въпрос е от особено значение с оглед на Директивата за командированите работници и последващите решения на Съда на Европейския съюз, което означава, че предприятията не трябва да спазват секторните споразумения за минимални работни заплати, които не са обявени за общоприложими (8);

| 21. | настоятелно призовава националните и регионалните власти да прилагат напълно Директивата за изпълнение относно командироването на работници; в това отношение очаква с интерес обявения от Европейската комисия преглед на действащото законодателство, приложимо за командированите работници, с цел да се води борба със социалния дъмпинг и така че една и съща работа на едно и също място да се заплаща по еднакъв начин в целия ЕС; |
| --- | --- |

21.

настоятелно призовава националните и регионалните власти да прилагат напълно Директивата за изпълнение относно командироването на работници; в това отношение очаква с интерес обявения от Европейската комисия преглед на действащото законодателство, приложимо за командированите работници, с цел да се води борба със социалния дъмпинг и така че една и съща работа на едно и също място да се заплаща по еднакъв начин в целия ЕС;

| 22. | счита, че по-нататъшните дискусии в тази сфера биха могли да се основават на членове 9 и 156 от ДФЕС; за да се осигури спазване на принципите на пропорционалност и субсидиарност, те следва да се провеждат чрез гъвкави процедури като отворения метод на координация или като част от европейския семестър, който вече разгледа въпроси, свързани със заплащането; |
| --- | --- |

22.

счита, че по-нататъшните дискусии в тази сфера биха могли да се основават на членове 9 и 156 от ДФЕС; за да се осигури спазване на принципите на пропорционалност и субсидиарност, те следва да се провеждат чрез гъвкави процедури като отворения метод на координация или като част от европейския семестър, който вече разгледа въпроси, свързани със заплащането;

| 23. | освен това заявява, че справедливото заплащане като икономически фактор би могло да бъде разгледано и в препоръките за отделните държави, които вече включват въпросите за определянето на заплатите на пазара на труда и за задържането на нарастването на заплатите; |
| --- | --- |

23.

освен това заявява, че справедливото заплащане като икономически фактор би могло да бъде разгледано и в препоръките за отделните държави, които вече включват въпросите за определянето на заплатите на пазара на труда и за задържането на нарастването на заплатите;

| 24. | признава, че минималната работна заплата в държавите — членки на ЕС, където тя се прилага, варира значително. Подчертава, че справедливата работна заплата, подходяща за всяка държава членка и определяна от нея чрез законодателство или колективно трудово договаряне, и във всички случаи при пълно зачитане на нейните традиции и практики, би могла да допринесе за постигането на целта на стратегията „Европа 2020“ за изваждане на 20 милиона души от бедност и социално изключване; |
| --- | --- |

24.

признава, че минималната работна заплата в държавите — членки на ЕС, където тя се прилага, варира значително. Подчертава, че справедливата работна заплата, подходяща за всяка държава членка и определяна от нея чрез законодателство или колективно трудово договаряне, и във всички случаи при пълно зачитане на нейните традиции и практики, би могла да допринесе за постигането на целта на стратегията „Европа 2020“ за изваждане на 20 милиона души от бедност и социално изключване;

| 25. | допуска, че справедливата работна заплата би могла да спомогне за справяне с неприемливите равнища на неравенство в Европа, които са причина за безпокойство относно социалното сближаване, политически въпрос и риск за бъдещия потенциал на ЕС за растеж; |
| --- | --- |

25.

допуска, че справедливата работна заплата би могла да спомогне за справяне с неприемливите равнища на неравенство в Европа, които са причина за безпокойство относно социалното сближаване, политически въпрос и риск за бъдещия потенциал на ЕС за растеж;

| 26. | би искал да отбележи, че съществуват добри примери в държави членки, в които нископлатените работници са само малка част от броя на заетите. В три от тях — Швеция, Дания и Италия — не съществуват минимални работни заплати или обявяване на колективните трудови договори за общоприложими, но формирането на заплатите въз основа на установената традиция и практика функционира добре (9); |
| --- | --- |

26.

би искал да отбележи, че съществуват добри примери в държави членки, в които нископлатените работници са само малка част от броя на заетите. В три от тях — Швеция, Дания и Италия — не съществуват минимални работни заплати или обявяване на колективните трудови договори за общоприложими, но формирането на заплатите въз основа на установената традиция и практика функционира добре (9);

Регионално измерение

| 27. | насърчава местните и регионалните власти в ЕС, в качеството им на работодатели, да поемат водеща роля и да работят за гарантиране на справедливо възнаграждение на своите служители и призовава за обмен на най-добри практики на равнище ЕС; |
| --- | --- |

27.

насърчава местните и регионалните власти в ЕС, в качеството им на работодатели, да поемат водеща роля и да работят за гарантиране на справедливо възнаграждение на своите служители и призовава за обмен на най-добри практики на равнище ЕС;

| 28. | също така приветства факта, че някои публични органи на местно и регионално равнище са използвали своите политики за възлагане на обществени поръчки, за да насърчават и да изискват от изпълнителите да заплащат справедлива работна заплата на своя персонал. Във връзка с това отбелязва със задоволство, че в Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. за обществените поръчки, която ще влезе в сила през април 2016 г., изрично се посочва, че прилагането на условия на труд, които са по-благоприятни за работниците, не трябва да се възпрепятства (съображение 37) и предвижда, че възлагащите органи не могат да използват само критерия „цена“ или само критерия „разходи“ като единствен критерий за възлагане на обществени поръчки (член 67). Освен това горещо приветства решението на Съда на ЕС по Дело C-115/14 (от 17 ноември 2015 г.), в което се посочва, че правото на ЕС не възпрепятства изключването от процедура за възлагане на поръчки на оферент, който отказва да се ангажира да заплаща на съответните служители минималната работна заплата (10). |
| --- | --- |

28.

също така приветства факта, че някои публични органи на местно и регионално равнище са използвали своите политики за възлагане на обществени поръчки, за да насърчават и да изискват от изпълнителите да заплащат справедлива работна заплата на своя персонал. Във връзка с това отбелязва със задоволство, че в Директива 2014/24/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 февруари 2014 г. за обществените поръчки, която ще влезе в сила през април 2016 г., изрично се посочва, че прилагането на условия на труд, които са по-благоприятни за работниците, не трябва да се възпрепятства (съображение 37) и предвижда, че възлагащите органи не могат да използват само критерия „цена“ или само критерия „разходи“ като единствен критерий за възлагане на обществени поръчки (член 67). Освен това горещо приветства решението на Съда на ЕС по Дело C-115/14 (от 17 ноември 2015 г.), в което се посочва, че правото на ЕС не възпрепятства изключването от процедура за възлагане на поръчки на оферент, който отказва да се ангажира да заплаща на съответните служители минималната работна заплата (10).

Брюксел, 3 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  Специален доклад на Евробарометър относно бедността и социалното изключване (2010 г.).

1

(2)  Резолюции на Европейския парламент относно 1) „Ролята на минималния доход за борбата срещу бедността и насърчаването на общество, основаващо се на принципа на интеграцията в Европа“, приета на 20 октомври 2010 г. (2010/2039(INI), и 2) „Европейската платформа срещу бедността и социалното изключване“, приета на 15 ноември 2011 г. (2011/2052(INI).

2

(3)  Резолюция на Европейския парламент относно работната програма на Комисията за 2016 г. (2015/2729(RSP), параграф 16.

3

(4)  COM(2014) 130 „Преглед на резултатите от стратегията „Европа 2020“ за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж“.

4

(5)  „Contours of a European Minimum Wage Policy“ (Контури на европейска политика в областта на минималната работна заплата), проучване от Thorsten Schulten, фондация „Фридрих Еберт“, октомври 2014 г. (http://epsu.org/IMG/pdf/Contours_of_a_Minimum_Wage_Policy_Schulten.pdf).

5

(6)  COM(2013)83 Пакет за социални инвестиции.

6

(7)  „Pay in Europe in the 21st century“ (Заплащането в Европа през ХХI век), доклад на Christine Aumayr-Pintar и колектив, Европейска фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound), април 2014 г.

7

(8)  Дело C-346/06, Dirk Rüffert срещу Land Niedersachsen.

8

(9)  Евростат, Structure of earnings survey (Проучване на структурата на заплатите) 2010 г., не са включени предприятията с по-малко от 10 работници, вж. по-специално фигура 5.34.

9

(10)  Законодателството на регионална единица от държава членка, която изисква оферентите и техните подизпълнители да се ангажират с плащането на минимална работна заплата на служителите, които предоставят услуги в рамките на договор за обществена поръчка, беше счетено за съвместимо с правото на ЕС.

10

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/25

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Ролята на социалната икономика за възстановяване на икономическия растеж и в борбата с безработицата“

(2016/C 051/05)

| Докладчик: | Luís GOMES (PT/ЕНП), кмет на Vila Real de Santo António, Португалия |
| --- | --- |

Докладчик:

Luís GOMES (PT/ЕНП), кмет на Vila Real de Santo António, Португалия

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | смята, че социалната икономика играе ключова роля в социалното и икономическото развитие на Европейския съюз и че тя обхваща над 2 милиона предприятия, включително сдружения, кооперации и взаимоспомагателни дружества. Тя осигурява 11 милиона работни места, което съответства на 6 % от заетото население, и в нея участват 10 % от всички предприятия от европейската предприемаческа структура; |
| --- | --- |

1.

смята, че социалната икономика играе ключова роля в социалното и икономическото развитие на Европейския съюз и че тя обхваща над 2 милиона предприятия, включително сдружения, кооперации и взаимоспомагателни дружества. Тя осигурява 11 милиона работни места, което съответства на 6 % от заетото население, и в нея участват 10 % от всички предприятия от европейската предприемаческа структура;

| 2. | подчертава, че институциите и участниците в социалната икономика показаха устойчивост по време на кризата, допринасяйки, не без сериозни затруднения, за създаването на благосъстояние за гражданите и за запазването на работни места, дори когато други организации и предприятия не успяха да го постигнат. Това им качество се открои изключително добре във връзка с включването в пазара на труда на хора, които изпитват особени затруднения да навлязат или да се включат отново в него; |
| --- | --- |

2.

подчертава, че институциите и участниците в социалната икономика показаха устойчивост по време на кризата, допринасяйки, не без сериозни затруднения, за създаването на благосъстояние за гражданите и за запазването на работни места, дори когато други организации и предприятия не успяха да го постигнат. Това им качество се открои изключително добре във връзка с включването в пазара на труда на хора, които изпитват особени затруднения да навлязат или да се включат отново в него;

| 3. | счита, че по-ефективното отчитане на приноса на социалната икономика за постигането на социалните цели на стратегията „Европа 2020“ следва да бъде приоритет в последващите действия във връзка със съобщението относно укрепването на социалното измерение на ИПС, прието от Комисията през 2012 г., и Пакета за социалните инвестиции, приет през 2013 г. Счита също така, че инвестициите в социалната икономика би трябвало да имат своето място не само в обхвата на Европейския фонд за стратегически инвестиции, но и в Европейския социален фонд и други източници на финансиране от ЕС, тъй като често допринасят за създаването на качествени работни места за гражданите на ЕС; |
| --- | --- |

3.

счита, че по-ефективното отчитане на приноса на социалната икономика за постигането на социалните цели на стратегията „Европа 2020“ следва да бъде приоритет в последващите действия във връзка със съобщението относно укрепването на социалното измерение на ИПС, прието от Комисията през 2012 г., и Пакета за социалните инвестиции, приет през 2013 г. Счита също така, че инвестициите в социалната икономика би трябвало да имат своето място не само в обхвата на Европейския фонд за стратегически инвестиции, но и в Европейския социален фонд и други източници на финансиране от ЕС, тъй като често допринасят за създаването на качествени работни места за гражданите на ЕС;

| 4. | подчертава, че инициативите в областта на социалната икономика, основаващи се на сътрудничество и гражданска ангажираност сред хората в рамките на общността, допринасят за повишаване на социалното, икономическото и териториалното сближаване, както и на доверието в целия ЕС, което се дължи на тяхната ангажираност и на силната връзка с територията, на която са установени. Поради това вероятността да бъдат преместени е по-малка, а сигурността, която те дават на своите партньори работници, е по-голяма — аспекти, които са част от тяхната корпоративна социална отговорност; |
| --- | --- |

4.

подчертава, че инициативите в областта на социалната икономика, основаващи се на сътрудничество и гражданска ангажираност сред хората в рамките на общността, допринасят за повишаване на социалното, икономическото и териториалното сближаване, както и на доверието в целия ЕС, което се дължи на тяхната ангажираност и на силната връзка с територията, на която са установени. Поради това вероятността да бъдат преместени е по-малка, а сигурността, която те дават на своите партньори работници, е по-голяма — аспекти, които са част от тяхната корпоративна социална отговорност;

| 5. | приветства значението, което се придава на социалната икономика в законодателството на ЕС, като например Регламент (ЕС) No 1304/2013 относно Европейския социален фонд, Регламент (ЕС) No 1301/2013 относно Европейския фонд за регионално развитие или Регламент (ЕС) No 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно Програма на ЕС за заетост и социални иновации („EaSI“) и за изменение на Решение No 283/2010/ЕС за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“. Също така приветства новите регламенти за европейските структурни и инвестиционни фондове за програмния период 2014 — 2020 г., които поставят социалното предприемачество сред възможните инвестиционни приоритети на ЕСФ и ЕФРР, укрепват партньорския подход и предоставят възможности за насърчаване на партньорски инициативи между сектора на социалната икономика и местните/регионалните власти чрез използването на инструменти, като воденото от общностите местно развитие; |
| --- | --- |

5.

приветства значението, което се придава на социалната икономика в законодателството на ЕС, като например Регламент (ЕС) No 1304/2013 относно Европейския социален фонд, Регламент (ЕС) No 1301/2013 относно Европейския фонд за регионално развитие или Регламент (ЕС) No 1296/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. относно Програма на ЕС за заетост и социални иновации („EaSI“) и за изменение на Решение No 283/2010/ЕС за създаване на Европейски механизъм за микрофинансиране за трудова заетост и социално приобщаване „Прогрес“. Също така приветства новите регламенти за европейските структурни и инвестиционни фондове за програмния период 2014 — 2020 г., които поставят социалното предприемачество сред възможните инвестиционни приоритети на ЕСФ и ЕФРР, укрепват партньорския подход и предоставят възможности за насърчаване на партньорски инициативи между сектора на социалната икономика и местните/регионалните власти чрез използването на инструменти, като воденото от общностите местно развитие;

| 6. | припомня, че организациите на социалната икономика насърчават участието, солидарността и предприемачеството на всички граждани, в това число на маргинализираните от производствената система, което допринася за създаването на икономическа дейност, генерираща добавена стойност и рентабилност, в случая със социалните предприятия, дори в икономически най-слабите сектори; |
| --- | --- |

6.

припомня, че организациите на социалната икономика насърчават участието, солидарността и предприемачеството на всички граждани, в това число на маргинализираните от производствената система, което допринася за създаването на икономическа дейност, генерираща добавена стойност и рентабилност, в случая със социалните предприятия, дори в икономически най-слабите сектори;

| 7. | подчертава колко е важно да се улесни участието на гражданите и съвместната работа в социалната сфера чрез динамични партньорства между публичния сектор, многобройните организации на социалната икономика и частния сектор, в частност този на социалните предприятия, като същевременно се възприеме подход, ориентиран към социално иновативни мерки и политики; |
| --- | --- |

7.

подчертава колко е важно да се улесни участието на гражданите и съвместната работа в социалната сфера чрез динамични партньорства между публичния сектор, многобройните организации на социалната икономика и частния сектор, в частност този на социалните предприятия, като същевременно се възприеме подход, ориентиран към социално иновативни мерки и политики;

| 8. | подчертава относително ограниченото обществено признание на предприемаческите възможности в сферата на социалната икономика, което отчасти се дължи на липсата на свързаност на участниците от различни региони и страни. Поради това обменът на добри практики, създаването на партньорства, намирането на стимули и финансиране за насърчаването на предприемачески способности, социалните иновации и социалните инвестиции са от основно значение. Това са необходими предпоставки за повишаването на привлекателността на социалната икономика и за нейното по-добро признаване; |
| --- | --- |

8.

подчертава относително ограниченото обществено признание на предприемаческите възможности в сферата на социалната икономика, което отчасти се дължи на липсата на свързаност на участниците от различни региони и страни. Поради това обменът на добри практики, създаването на партньорства, намирането на стимули и финансиране за насърчаването на предприемачески способности, социалните иновации и социалните инвестиции са от основно значение. Това са необходими предпоставки за повишаването на привлекателността на социалната икономика и за нейното по-добро признаване;

| 9. | предлага да се обърне повече внимание на научните изследвания в областта на социалната икономика в Европа, като се насърчават създаването и разпространението на общи програми за обучение по социална икономика, предназначени за широката общественост, по-специално за студентите, наред със специализирани програми за участниците в социалната икономика и безработните, като се създават партньорства между организациите на социалната икономика, институциите за образование и обучение и местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

9.

предлага да се обърне повече внимание на научните изследвания в областта на социалната икономика в Европа, като се насърчават създаването и разпространението на общи програми за обучение по социална икономика, предназначени за широката общественост, по-специално за студентите, наред със специализирани програми за участниците в социалната икономика и безработните, като се създават партньорства между организациите на социалната икономика, институциите за образование и обучение и местните и регионалните власти;

| 10. | припомня, че местните и регионалните власти, държавите членки и ЕС следва да насърчават партньорството и подкрепата за развитието на нови инструменти и нови възможности за социална подкрепа, които продължават да се разкриват благодарение на развитието на информационните и комуникационните технологии, като по този начин се повишават качеството и достъпността на предлаганите услуги, рационализират се разходите и се допринася за изграждането на привлекателен образ на социалната икономика в очите на обществеността; |
| --- | --- |

10.

припомня, че местните и регионалните власти, държавите членки и ЕС следва да насърчават партньорството и подкрепата за развитието на нови инструменти и нови възможности за социална подкрепа, които продължават да се разкриват благодарение на развитието на информационните и комуникационните технологии, като по този начин се повишават качеството и достъпността на предлаганите услуги, рационализират се разходите и се допринася за изграждането на привлекателен образ на социалната икономика в очите на обществеността;

| 11. | насърчава държавите членки да предприемат мерки за улесняване на дейността на предприятията на социалната икономика, като се има предвид важната роля, която те играят за разрешаване на проблеми, като безработицата и социалното изключване, посредством осигуряване на заетост на считаните за маргинализирани групи от населението; |
| --- | --- |

11.

насърчава държавите членки да предприемат мерки за улесняване на дейността на предприятията на социалната икономика, като се има предвид важната роля, която те играят за разрешаване на проблеми, като безработицата и социалното изключване, посредством осигуряване на заетост на считаните за маргинализирани групи от населението;

| 12. | настоятелно призовава Европейската комисия да представи правна рамка, която да обхваща набор от общи определения на различните форми на социалната икономика в Европа, т.е. кооперативните дружества, фондациите, взаимоспомагателните дружества и сдруженията, за да се даде възможност на предприятията на социалната икономика да работят на сигурна правна основа и да се възползват от предимствата на вътрешния пазар и свободата на движение. Този документ трябва да включва по-конкретно набор от общи определения. Тези определения биха могли да бъдат в основата на разработването на европейски програми за партньорство с тези организации, което ще даде възможност за адаптиране на подкрепата към нуждите на всеки вид организация и ще засили ролята им за насърчаване на заетостта и укрепване на предприемачеството на местно и регионално равнище; |
| --- | --- |

12.

настоятелно призовава Европейската комисия да представи правна рамка, която да обхваща набор от общи определения на различните форми на социалната икономика в Европа, т.е. кооперативните дружества, фондациите, взаимоспомагателните дружества и сдруженията, за да се даде възможност на предприятията на социалната икономика да работят на сигурна правна основа и да се възползват от предимствата на вътрешния пазар и свободата на движение. Този документ трябва да включва по-конкретно набор от общи определения. Тези определения биха могли да бъдат в основата на разработването на европейски програми за партньорство с тези организации, което ще даде възможност за адаптиране на подкрепата към нуждите на всеки вид организация и ще засили ролята им за насърчаване на заетостта и укрепване на предприемачеството на местно и регионално равнище;

| 13. | отбелязва, че положителната роля на институциите и участниците в социалната икономика в борбата срещу безработицата и насърчаването на приобщаващ и устойчив растеж е важна, особено в териториите, характеризиращи се с емиграция, бързо застаряване на населението, липса на икономическа динамика и слаб предприемачески дух, като специално внимание бъде отделено на селските райони. В тези територии значението на социалната икономика излиза извън рамките на местното търсене на стоки и услуги от социален характер, тъй като организациите на социалната икономика са един от малкото обединители на решимостта за насърчаване на предприемаческия дух и за привличане или задържане на икономически участници, които са в състояние да оползотворяват местните ресурси на тези територии; |
| --- | --- |

13.

отбелязва, че положителната роля на институциите и участниците в социалната икономика в борбата срещу безработицата и насърчаването на приобщаващ и устойчив растеж е важна, особено в териториите, характеризиращи се с емиграция, бързо застаряване на населението, липса на икономическа динамика и слаб предприемачески дух, като специално внимание бъде отделено на селските райони. В тези територии значението на социалната икономика излиза извън рамките на местното търсене на стоки и услуги от социален характер, тъй като организациите на социалната икономика са един от малкото обединители на решимостта за насърчаване на предприемаческия дух и за привличане или задържане на икономически участници, които са в състояние да оползотворяват местните ресурси на тези територии;

| 14. | препоръчва да се насърчава сътрудничеството между социалната икономика и професионалното образование във всички области и да се подкрепя създаването на училищни и студентски кооперации с цел разширяване на възможностите за професионално развитие на младите хора, като по този начин се допринася за предотвратяване на младежката безработица. В този смисъл Комитетът подкрепя също така включването на училищните и студентските кооперации сред участниците от социалната икономика и предлага Европейската комисия и държавите членки да работят съвместно, за да включат кооперативите и социалната икономика в образованието по предприемачество, като част от държавните учебни планове и програми в училищата и висшите учебни заведения; |
| --- | --- |

14.

препоръчва да се насърчава сътрудничеството между социалната икономика и професионалното образование във всички области и да се подкрепя създаването на училищни и студентски кооперации с цел разширяване на възможностите за професионално развитие на младите хора, като по този начин се допринася за предотвратяване на младежката безработица. В този смисъл Комитетът подкрепя също така включването на училищните и студентските кооперации сред участниците от социалната икономика и предлага Европейската комисия и държавите членки да работят съвместно, за да включат кооперативите и социалната икономика в образованието по предприемачество, като част от държавните учебни планове и програми в училищата и висшите учебни заведения;

| 15. | счита, че когато и както е възможно, подкрепата на държавите членки и на ЕС за партньорства, включващи организациите на социалната икономика, следва да се увеличи в слабонаселените територии, регионите с особено високи нива на безработица и ниски нива на показателите за заетост на уязвимите социални групи, регионите, белязани от бедност и социално изключване, както и регионите от особен екологичен интерес, с цел насърчаване на тяхната специфична роля за създаване и запазване на стойност в тези територии; |
| --- | --- |

15.

счита, че когато и както е възможно, подкрепата на държавите членки и на ЕС за партньорства, включващи организациите на социалната икономика, следва да се увеличи в слабонаселените територии, регионите с особено високи нива на безработица и ниски нива на показателите за заетост на уязвимите социални групи, регионите, белязани от бедност и социално изключване, както и регионите от особен екологичен интерес, с цел насърчаване на тяхната специфична роля за създаване и запазване на стойност в тези територии;

| 16. | призовава Европейската комисия да покаже гъвкавост в прилагането на правилата в областта на държавните помощи за предприятията на социалната икономика, да подкрепя местните и регионалните власти в усвояването и пропорционалното прилагане на тези правила и, когато е възможно, да увеличава предоставяната от държавите членки, техните местни и регионални власти и от ЕС помощ за партньорствата, включващи организации на социалната икономика; |
| --- | --- |

16.

призовава Европейската комисия да покаже гъвкавост в прилагането на правилата в областта на държавните помощи за предприятията на социалната икономика, да подкрепя местните и регионалните власти в усвояването и пропорционалното прилагане на тези правила и, когато е възможно, да увеличава предоставяната от държавите членки, техните местни и регионални власти и от ЕС помощ за партньорствата, включващи организации на социалната икономика;

| 17. | приветства неотдавнашното приемане на директивите относно обществените поръчки и концесиите (Директива 2014/24/ЕС, Директива 2014/25/ЕС и Директива 2014/23/ЕС), които включват също така клаузи и социални критерии за насърчаване на социалното включване и иновации; приканва държавите членки да гарантират, че във фазата на транспонирането на тези директиви в националното право възлагащите органи ще могат да се ползват изцяло от специалните разпоредби относно запазените поръчки и опростените процедури с цел укрепване на ролята на участниците от социалната икономика както на национално, така и на регионално или местно равнище. Освен това той призовава институциите на ЕС да наблюдават прилагането на тези правила на национално, регионално и местно равнище и да продължат дебата за тяхното усъвършенстване; |
| --- | --- |

17.

приветства неотдавнашното приемане на директивите относно обществените поръчки и концесиите (Директива 2014/24/ЕС, Директива 2014/25/ЕС и Директива 2014/23/ЕС), които включват също така клаузи и социални критерии за насърчаване на социалното включване и иновации; приканва държавите членки да гарантират, че във фазата на транспонирането на тези директиви в националното право възлагащите органи ще могат да се ползват изцяло от специалните разпоредби относно запазените поръчки и опростените процедури с цел укрепване на ролята на участниците от социалната икономика както на национално, така и на регионално или местно равнище. Освен това той призовава институциите на ЕС да наблюдават прилагането на тези правила на национално, регионално и местно равнище и да продължат дебата за тяхното усъвършенстване;

| 18. | счита, че социалната икономика може да бъде подходящ и много ефективен инструмент за борба със сенчестата икономика и за създаване на икономическа и социална добавена стойност; |
| --- | --- |

18.

счита, че социалната икономика може да бъде подходящ и много ефективен инструмент за борба със сенчестата икономика и за създаване на икономическа и социална добавена стойност;

| 19. | счита, че е от решаващо значение да се отключи потенциалът на социалната икономика, като се подобри достъпът на социалната икономика до различни форми на финансиране, като европейските фондове, фондовете за рисков капитал, микрокредитирането, колективното финансиране („crowdfunding“), и като се мобилизират достатъчно финансови средства на местно, регионално и национално равнище и на равнището на Съюза, съчетавайки нужните високи икономически и финансови изисквания с признатия обществен интерес на работата, която тези организации извършват по места; |
| --- | --- |

19.

счита, че е от решаващо значение да се отключи потенциалът на социалната икономика, като се подобри достъпът на социалната икономика до различни форми на финансиране, като европейските фондове, фондовете за рисков капитал, микрокредитирането, колективното финансиране („crowdfunding“), и като се мобилизират достатъчно финансови средства на местно, регионално и национално равнище и на равнището на Съюза, съчетавайки нужните високи икономически и финансови изисквания с признатия обществен интерес на работата, която тези организации извършват по места;

| 20. | изразява съжаление, че в стратегията на Комисията за цифровия единен пазар не се упоменава социалната икономика и че само бегло се споменава нетърговската икономика на съвместната употреба, чиито социални възможности са много големи; |
| --- | --- |

20.

изразява съжаление, че в стратегията на Комисията за цифровия единен пазар не се упоменава социалната икономика и че само бегло се споменава нетърговската икономика на съвместната употреба, чиито социални възможности са много големи;

| 21. | подчертава необходимостта от насърчаване на култура на проследяване в организациите на социалната икономика, повишавайки капацитета им за оценка и отчитане на социалните и икономическите измерения на техните действия и разработвайки методики и показатели в съответствие с естеството и характеристиките им. Опитът в проследяването трябва да се споделя и да се предоставя по различни начини; |
| --- | --- |

21.

подчертава необходимостта от насърчаване на култура на проследяване в организациите на социалната икономика, повишавайки капацитета им за оценка и отчитане на социалните и икономическите измерения на техните действия и разработвайки методики и показатели в съответствие с естеството и характеристиките им. Опитът в проследяването трябва да се споделя и да се предоставя по различни начини;

| 22. | приветства създаването на многоезична цифрова платформа — „Европейската платформа за социални иновации“, от Европейската комисия с цел насърчаване на обмена на информация в областта на социалните иновации, но счита, че платформата трябва да включва отделен раздел, посветен на социалната икономика; |
| --- | --- |

22.

приветства създаването на многоезична цифрова платформа — „Европейската платформа за социални иновации“, от Европейската комисия с цел насърчаване на обмена на информация в областта на социалните иновации, но счита, че платформата трябва да включва отделен раздел, посветен на социалната икономика;

| 23. | предлага Европейската комисия да създаде специален отдел за социалната икономика, като се има предвид, че при сегашното положение решението за сливане на отдели в рамките на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, за да бъде създаден отдел „Клъстери, социална икономика и предприемачество“, не съответства на обхвата и действителното положение на социалната икономика; |
| --- | --- |

23.

предлага Европейската комисия да създаде специален отдел за социалната икономика, като се има предвид, че при сегашното положение решението за сливане на отдели в рамките на ГД „Вътрешен пазар, промишленост, предприемачество и МСП“, за да бъде създаден отдел „Клъстери, социална икономика и предприемачество“, не съответства на обхвата и действителното положение на социалната икономика;

| 24. | насърчава институциите на ЕС, държавите членки и местните/регионалните власти да направят преглед и да насърчат разпространението на съществуващите примери за нови форми на диалог, съвместно разработване и изпълнение на политики от партньорства, съставени от местни/регионални власти, организации на социалната икономика и други участници; |
| --- | --- |

24.

насърчава институциите на ЕС, държавите членки и местните/регионалните власти да направят преглед и да насърчат разпространението на съществуващите примери за нови форми на диалог, съвместно разработване и изпълнение на политики от партньорства, съставени от местни/регионални власти, организации на социалната икономика и други участници;

| 25. | изразява убеждението, че силно локализираният (или обвързан с територията) обхват на действие на повечето организации на социалната икономика налага ЕС и държавите членки да популяризират и подпомагат по-широко участие на местните и регионалните власти в подготовката на програми и политики за социалната икономика, както и във взаимодействието им с други публични политики с цел постигане на поставените цели; |
| --- | --- |

25.

изразява убеждението, че силно локализираният (или обвързан с територията) обхват на действие на повечето организации на социалната икономика налага ЕС и държавите членки да популяризират и подпомагат по-широко участие на местните и регионалните власти в подготовката на програми и политики за социалната икономика, както и във взаимодействието им с други публични политики с цел постигане на поставените цели;

| 26. | препоръчва на Европейската комисия да предложи на държавите членки, които все още не са го направили, да създадат и приемат в най-кратки срокове законовата рамка, необходима за функционирането и развитието на социалната икономика, след като дефинират ясна стратегия за сектора. |
| --- | --- |

26.

препоръчва на Европейската комисия да предложи на държавите членки, които все още не са го направили, да създадат и приемат в най-кратки срокове законовата рамка, необходима за функционирането и развитието на социалната икономика, след като дефинират ясна стратегия за сектора.

Брюксел, 3 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/28

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Местното и регионалното измерение на икономиката на споделянето“

(2016/C 051/06)

| Докладчик: | г-жа Benedetta BRIGHENTI (IT/ПЕС), заместник-кмет на община Кастелнуово Рангоне, провинция Модена |
| --- | --- |

Докладчик:

г-жа Benedetta BRIGHENTI (IT/ПЕС), заместник-кмет на община Кастелнуово Рангоне, провинция Модена

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | счита, че икономиката на споделянето (ИС) надгражда върху нови или обновени социални модели, които имат важни делови, правни и институционални последици — социалните практики на споделяне, съвместно действие и сътрудничество. Поради новаторския ѝ и динамичен характер не може да бъде дадено изчерпателно определение на понятието. Тя обаче обхваща феномени, представящи следните характеристики:






  i. | основните субекти не действат по същия начин като субекта, постулиран в класическите икономически модели (т. нар. „homo oeconomicus“), което не означава, че не действат рационално и с оглед постигането на своите цели; |
| --- | --- | --- |

1.

счита, че икономиката на споделянето (ИС) надгражда върху нови или обновени социални модели, които имат важни делови, правни и институционални последици — социалните практики на споделяне, съвместно действие и сътрудничество. Поради новаторския ѝ и динамичен характер не може да бъде дадено изчерпателно определение на понятието. Тя обаче обхваща феномени, представящи следните характеристики:

i.

основните субекти не действат по същия начин като субекта, постулиран в класическите икономически модели (т. нар. „homo oeconomicus“), което не означава, че не действат рационално и с оглед постигането на своите цели;

| ii. | ИС възприема платформен подход, при който отношенията, репутацията, социалното доверие и други неикономически мотиви в дадена общност се превръщат в основния ѝ двигател; |
| --- | --- |

ii.

ИС възприема платформен подход, при който отношенията, репутацията, социалното доверие и други неикономически мотиви в дадена общност се превръщат в основния ѝ двигател;

| iii. | ИС използва мащабно и интензивно цифровите технологии и събирането на данни. Данните се превръщат в основна суровина. Постоянните разходи се екстернализират в по-голямата си част; |
| --- | --- |

iii.

ИС използва мащабно и интензивно цифровите технологии и събирането на данни. Данните се превръщат в основна суровина. Постоянните разходи се екстернализират в по-голямата си част;

| iv. | в по-малък, местен мащаб, някои инициативи на ИС могат да бъдат ограничени до споделено ползване или управление на физически активи (напр. споделени пространства за работа, общи блага и др.) или до нови форми на партньорски социални системи, понякога на улично равнище или на равнище сграда; |
| --- | --- |

iv.

в по-малък, местен мащаб, някои инициативи на ИС могат да бъдат ограничени до споделено ползване или управление на физически активи (напр. споделени пространства за работа, общи блага и др.) или до нови форми на партньорски социални системи, понякога на улично равнище или на равнище сграда;

| v. | ИС може да бъде организирана съгласно модели, основаващи се както на пазарна, така и на социална логика; |
| --- | --- |

v.

ИС може да бъде организирана съгласно модели, основаващи се както на пазарна, така и на социална логика;

| 2. | във връзка с това отбелязва, че Европейската комисия предпочита термина „икономика на сътрудничеството“ пред „икономика на споделянето“ и в неотдавнашното си съобщение относно „Осъвременяване на единния пазар“ (1) направи първи опит да даде определение на това понятие: „икономиката на сътрудничеството — сложна екосистема от услуги по заявка и временно ползване на активи въз основа на обмен чрез онлайн платформи — се развива със скоростни темпове. Икономиката на сътрудничеството предоставя на потребителите по-голям избор и по-ниски цени, а на иновативните стартиращи предприятия и на вече съществуващите европейски дружества — възможности за растеж както в собствените им държави, така и зад граница. Благодарение на нея се увеличават работните места, а работещите се ползват от по-гъвкави алтернативи — като се започне от неспециализирана „микроработа“ и се стигне до предприемачество на непълно работно време. Ресурсите може да се използват по-ефективно, като по този начин се увеличават производителността и устойчивостта.“ Според КР обаче това определение е насочено към търговските и потребителските аспекти на икономиката на споделянето (или на сътрудничеството) и пропуска нетърговските подходи и тези, основаващи се на общите блага. Поради това призовава Европейската комисия да анализира по-задълбочено различните форми на икономиката на споделянето (част от които спадат към социалната икономика) и да им даде определения; |
| --- | --- |

2.

във връзка с това отбелязва, че Европейската комисия предпочита термина „икономика на сътрудничеството“ пред „икономика на споделянето“ и в неотдавнашното си съобщение относно „Осъвременяване на единния пазар“ (1) направи първи опит да даде определение на това понятие: „икономиката на сътрудничеството — сложна екосистема от услуги по заявка и временно ползване на активи въз основа на обмен чрез онлайн платформи — се развива със скоростни темпове. Икономиката на сътрудничеството предоставя на потребителите по-голям избор и по-ниски цени, а на иновативните стартиращи предприятия и на вече съществуващите европейски дружества — възможности за растеж както в собствените им държави, така и зад граница. Благодарение на нея се увеличават работните места, а работещите се ползват от по-гъвкави алтернативи — като се започне от неспециализирана „микроработа“ и се стигне до предприемачество на непълно работно време. Ресурсите може да се използват по-ефективно, като по този начин се увеличават производителността и устойчивостта.“ Според КР обаче това определение е насочено към търговските и потребителските аспекти на икономиката на споделянето (или на сътрудничеството) и пропуска нетърговските подходи и тези, основаващи се на общите блага. Поради това призовава Европейската комисия да анализира по-задълбочено различните форми на икономиката на споделянето (част от които спадат към социалната икономика) и да им даде определения;

ИС като фактор за промяна на парадигмата

| 3. | подчертава, че според мнозина основното действащо лице в ИС вече не е „потребителят“, който желае да притежава нещо или да закупи услуга, а по-скоро гражданинът, обикновеният човек, ползвателят, създателят, производителят, дизайнерът, колегата, цифровият занаятчия, градският фермер, който търси достъп до услуга или актив, необходим за задоволяване на някои негови нужди; |
| --- | --- |

3.

подчертава, че според мнозина основното действащо лице в ИС вече не е „потребителят“, който желае да притежава нещо или да закупи услуга, а по-скоро гражданинът, обикновеният човек, ползвателят, създателят, производителят, дизайнерът, колегата, цифровият занаятчия, градският фермер, който търси достъп до услуга или актив, необходим за задоволяване на някои негови нужди;

| 4. | посочва, че според други в много случаи действащото лице в ИС е също така човек, който желае да действа и да се грижи, да управлява, да генерира или да регенерира общо благо, ресурс с общ достъп, материален или нематериален, без посредничеството на публичен или частен доставчик, при равноправни условия между две лица и в малък мащаб. Следователно в ИС действащото лице не е просто „икономически субект“. То може да бъде по-скоро социален, личен или граждански субект, за когото традиционната икономическа мотивация стои на заден план или отсъства изцяло. Някои области на ИС не представляват „икономики“ в тесния смисъл на думата, а социални общности и мрежа за съвместни действия, които създават нови икономически предприятия или изпълняват функции по отношение на съществуващи икономически дейности; |
| --- | --- |

4.

посочва, че според други в много случаи действащото лице в ИС е също така човек, който желае да действа и да се грижи, да управлява, да генерира или да регенерира общо благо, ресурс с общ достъп, материален или нематериален, без посредничеството на публичен или частен доставчик, при равноправни условия между две лица и в малък мащаб. Следователно в ИС действащото лице не е просто „икономически субект“. То може да бъде по-скоро социален, личен или граждански субект, за когото традиционната икономическа мотивация стои на заден план или отсъства изцяло. Някои области на ИС не представляват „икономики“ в тесния смисъл на думата, а социални общности и мрежа за съвместни действия, които създават нови икономически предприятия или изпълняват функции по отношение на съществуващи икономически дейности;

| 5. | подчертава, че ИС изглежда също така поставя под въпрос традиционните макроикономически модели с тяхното ясно разграничение между потребители и производители; |
| --- | --- |

5.

подчертава, че ИС изглежда също така поставя под въпрос традиционните макроикономически модели с тяхното ясно разграничение между потребители и производители;

| 6. | изразява убеждението, че ИС би могла да даде начало на нова икономическа идентичност, при която индивидът не желае да действа сам и вместо да преследва своя стремеж да максимализира материалните си интереси, обвързва икономическото си поведение с ангажимент към общността, действа на публичната сцена — социална, икономическа, политическа — и се поставя в отношения с други, за да се погрижи за общия интерес (т.нар. mulier activa — дейна жена) (2); |
| --- | --- |

6.

изразява убеждението, че ИС би могла да даде начало на нова икономическа идентичност, при която индивидът не желае да действа сам и вместо да преследва своя стремеж да максимализира материалните си интереси, обвързва икономическото си поведение с ангажимент към общността, действа на публичната сцена — социална, икономическа, политическа — и се поставя в отношения с други, за да се погрижи за общия интерес (т.нар. mulier activa — дейна жена) (2);

| 7. | подчертава необходимостта да се прави разграничение между различните форми на икономиката на споделянето. Всички те използват една и съща социална парадигма — актът на споделяне, съвместно действие и сътрудничество. Въпреки това между тях има големи разлики. Възможно е да се определят онези форми на ИС, които затвърждават по някакъв начин същата социална и икономическа динамика като тази в заварения икономически режим, и към всяка от тях да бъде приложен различен правен режим. Разграничението между „със стопанска цел“ и „с нестопанска цел“ и между вида на предприятието или сдружението за осъществяване на проекти в областта на икономиката на споделянето, както и — от гледна точка на общностното право, въздействието върху трансграничната търговия, могат да представляват важни критерии за разграничаването на различните форми на ИС и предлагането на диференцирани регулаторни подходи; |
| --- | --- |

7.

подчертава необходимостта да се прави разграничение между различните форми на икономиката на споделянето. Всички те използват една и съща социална парадигма — актът на споделяне, съвместно действие и сътрудничество. Въпреки това между тях има големи разлики. Възможно е да се определят онези форми на ИС, които затвърждават по някакъв начин същата социална и икономическа динамика като тази в заварения икономически режим, и към всяка от тях да бъде приложен различен правен режим. Разграничението между „със стопанска цел“ и „с нестопанска цел“ и между вида на предприятието или сдружението за осъществяване на проекти в областта на икономиката на споделянето, както и — от гледна точка на общностното право, въздействието върху трансграничната търговия, могат да представляват важни критерии за разграничаването на различните форми на ИС и предлагането на диференцирани регулаторни подходи;

| 8. | отбелязва, че първоначално разграничение може да бъде направено между ИС в най-тесния смисъл на думата и формите на съвместни действия на ИС, като съвместните действия и сътрудничеството бъдат дефинирани като допълнителни равнища на споделяне. Всъщност би могло да се направи разграничение между инициативи на ИС, които установяват и затвърждават разграничение между различните видове ползватели (ползватели тип „потребители“ и ползватели тип „доставчици“), и инициативи на ИС, които насърчават подход на равнопоставеност, при който всеки ползвател може да бъде едновременно доставчик и потребител, или дори да участва в управлението на платформата. Би могъл да се вземе предвид и моделът на управление и контрол на финансовите транзакции, като се направи разграничение между случаите, в които платформата служи само като инструмент за установяване на контакти между частни лица (които сключват договора самостоятелно), и тези, при които посредникът запазва контрола върху транзакциите (3). По-задълбочено сътрудничество би могло да бъде знак за подход към ИС, основаващ се на общи блага (4). Ако действащите лица не само споделят даден ресурс, а си сътрудничат, за да създадат, произведат или възобновят общ ресурс за по-широката общественост, за общността, то те си сътрудничат, обединяват усилията си за общото благо; |
| --- | --- |

8.

отбелязва, че първоначално разграничение може да бъде направено между ИС в най-тесния смисъл на думата и формите на съвместни действия на ИС, като съвместните действия и сътрудничеството бъдат дефинирани като допълнителни равнища на споделяне. Всъщност би могло да се направи разграничение между инициативи на ИС, които установяват и затвърждават разграничение между различните видове ползватели (ползватели тип „потребители“ и ползватели тип „доставчици“), и инициативи на ИС, които насърчават подход на равнопоставеност, при който всеки ползвател може да бъде едновременно доставчик и потребител, или дори да участва в управлението на платформата. Би могъл да се вземе предвид и моделът на управление и контрол на финансовите транзакции, като се направи разграничение между случаите, в които платформата служи само като инструмент за установяване на контакти между частни лица (които сключват договора самостоятелно), и тези, при които посредникът запазва контрола върху транзакциите (3). По-задълбочено сътрудничество би могло да бъде знак за подход към ИС, основаващ се на общи блага (4). Ако действащите лица не само споделят даден ресурс, а си сътрудничат, за да създадат, произведат или възобновят общ ресурс за по-широката общественост, за общността, то те си сътрудничат, обединяват усилията си за общото благо;

| 9. | счита, че могат да бъдат разграничени две основни категории и четири форми на ИС:






  — | ИС в тесния смисъл на думата или икономика на заявките:






  — | „икономика на достъпа“ — инициативи на ИС, чийто бизнес модел означава, че стоките и услугите се търгуват въз основа на достъп, а не на собственост. Това се отнася до отдаването на неща на временен наем вместо постоянната им продажба; |
| --- | --- | --- | --- |

9.

счита, че могат да бъдат разграничени две основни категории и четири форми на ИС:

—

ИС в тесния смисъл на думата или икономика на заявките:

—

„икономика на достъпа“ — инициативи на ИС, чийто бизнес модел означава, че стоките и услугите се търгуват въз основа на достъп, а не на собственост. Това се отнася до отдаването на неща на временен наем вместо постоянната им продажба;

| — | „икономиката на работата по отделни заявки“ („gig economy“) — инициативи на ИС, основаващи се на непостоянна работа, сделката за която се извършва на цифров пазар; |
| --- | --- |

—

„икономиката на работата по отделни заявки“ („gig economy“) — инициативи на ИС, основаващи се на непостоянна работа, сделката за която се извършва на цифров пазар;

| — | Икономика на обединяването:






  — | „икономика на съвместното създаване“ — инициативи на ИС, които изграждат подход на партньорство и/или включват ползвателите в разработването на производствения процес или трансформират клиентите в общност; |
| --- | --- | --- |

—

Икономика на обединяването:

—

„икономика на съвместното създаване“ — инициативи на ИС, които изграждат подход на партньорство и/или включват ползвателите в разработването на производствения процес или трансформират клиентите в общност;

| — | „обединяваща икономика“ — инициативи на ИС, които се притежават или управляват колективно; |
| --- | --- |

—

„обединяваща икономика“ — инициативи на ИС, които се притежават или управляват колективно;

| 10. | отбелязва, че Европейската комисия цитира едно неотдавнашно проучване (5), за да оцени потенциалния капацитет на ИС да увеличи световния оборот от приблизително 13 милиарда евро понастоящем на 300 милиарда евро до 2025 г. Въпреки това според КР растежът на ИС следва само отчасти да се разглежда като революция и/или последица от кризата. В някои аспекти той би могъл също така да представлява обратната трансформация (6) или преход (7) на някои сектори на настоящия икономически модел към отколешни икономически традиции и икономически модели (напр. кооперативна икономика, социална икономика, икономика на солидарността, занаятчийско производство, икономика на общите блага и т.н.) и дори към древни форми на икономическа размяна (напр. бартерна икономика), които представляват алтернативи на капиталоемките форми на пазарната икономика; |
| --- | --- |

10.

отбелязва, че Европейската комисия цитира едно неотдавнашно проучване (5), за да оцени потенциалния капацитет на ИС да увеличи световния оборот от приблизително 13 милиарда евро понастоящем на 300 милиарда евро до 2025 г. Въпреки това според КР растежът на ИС следва само отчасти да се разглежда като революция и/или последица от кризата. В някои аспекти той би могъл също така да представлява обратната трансформация (6) или преход (7) на някои сектори на настоящия икономически модел към отколешни икономически традиции и икономически модели (напр. кооперативна икономика, социална икономика, икономика на солидарността, занаятчийско производство, икономика на общите блага и т.н.) и дори към древни форми на икономическа размяна (напр. бартерна икономика), които представляват алтернативи на капиталоемките форми на пазарната икономика;

| 11. | подчертава, че технологичните иновации играят основна роля в развитието на ИС, чиито инициативи в по-голямата си част се основават на използването на платформи за сътрудничество, чрез които се осъществяват транзакциите и размяната на стоки и/или услуги. Поради тази причина е необходимо да се засилят инициативите за борба с цифровото разделение, още повече когато целта е да се създаде нов цифров единен пазар; |
| --- | --- |

11.

подчертава, че технологичните иновации играят основна роля в развитието на ИС, чиито инициативи в по-голямата си част се основават на използването на платформи за сътрудничество, чрез които се осъществяват транзакциите и размяната на стоки и/или услуги. Поради тази причина е необходимо да се засилят инициативите за борба с цифровото разделение, още повече когато целта е да се създаде нов цифров единен пазар;

| 12. | подчертава, че в ситуациите, в които новите услуги, основаващи се на ИС, изтласкват по агресивен начин традиционните услуги, публичните власти на национално, регионално или местно равнище носят голяма отговорност, при положение че:






  — | установените от публичните власти изисквания за достъп до пазара, както по отношение на данъчната политика, така и по отношение професионалните изисквания са създали монополи или олигополи, без да предвидят условията за пазарна неефективност; |
| --- | --- | --- |

12.

подчертава, че в ситуациите, в които новите услуги, основаващи се на ИС, изтласкват по агресивен начин традиционните услуги, публичните власти на национално, регионално или местно равнище носят голяма отговорност, при положение че:

—

установените от публичните власти изисквания за достъп до пазара, както по отношение на данъчната политика, така и по отношение професионалните изисквания са създали монополи или олигополи, без да предвидят условията за пазарна неефективност;

| — | не са въведени системи за мониторинг на качеството на предоставяните услуги. |
| --- | --- |

—

не са въведени системи за мониторинг на качеството на предоставяните услуги.

Принципи на разработването на инициатива на ЕС относно ИС

| 13. | ИС може да подобри качеството на живота, да стимулира растежа (по-специално на местните икономики) и да намали отражението върху околната среда. Също така тя може да създаде нови, качествени работни места, да намали разходите, както и да увеличи наличността и ефикасността на някои стоки и услуги или инфраструктура. При все това е важно услугите, предлагани чрез ИС, да не водят до избягване на данъчно облагане, нелоялна конкуренция или нарушения на местни и регионални разпоредби или национално и европейско законодателство. Евентуална регулаторна инициатива относно ИС трябва да се опира и на оценката на всички възможни позитивни и негативни последици и определянето на целите на публичната политика; |
| --- | --- |

13.

ИС може да подобри качеството на живота, да стимулира растежа (по-специално на местните икономики) и да намали отражението върху околната среда. Също така тя може да създаде нови, качествени работни места, да намали разходите, както и да увеличи наличността и ефикасността на някои стоки и услуги или инфраструктура. При все това е важно услугите, предлагани чрез ИС, да не водят до избягване на данъчно облагане, нелоялна конкуренция или нарушения на местни и регионални разпоредби или национално и европейско законодателство. Евентуална регулаторна инициатива относно ИС трябва да се опира и на оценката на всички възможни позитивни и негативни последици и определянето на целите на публичната политика;

| 14. | счита, че трябва да се гарантира свободният достъп до пазара за нови участници. Събирането на данни от платформи и инициативи на ИС може да създаде „дисбаланси в икономическата мощ“. Данните са суровината на ИС и в някои случаи трябва да бъдат с отворен код във възможно най-голяма степен. Това понякога е необходимо, за да се намалят пречките пред навлизането в ИС и за да се даде възможност за оценяване на въздействието на инициативи или предприятия на ИС и да се насърчи регулирането въз основа на данни на всички равнища на управление. От платформите на ИС следва да се изисква да изградят техническите механизми на платформите така, че да подават на МРВ публични, подходящи, но не чувствителни или стратегически данни. Във всички случаи ЕС и националните правителства следва да подкрепят МРВ при разработването на системи за събиране на данни. Сред основните двигатели следва да бъде и защитата на данните, а „mulier activa“ да бъде собственикът на своите данни; |
| --- | --- |

14.

счита, че трябва да се гарантира свободният достъп до пазара за нови участници. Събирането на данни от платформи и инициативи на ИС може да създаде „дисбаланси в икономическата мощ“. Данните са суровината на ИС и в някои случаи трябва да бъдат с отворен код във възможно най-голяма степен. Това понякога е необходимо, за да се намалят пречките пред навлизането в ИС и за да се даде възможност за оценяване на въздействието на инициативи или предприятия на ИС и да се насърчи регулирането въз основа на данни на всички равнища на управление. От платформите на ИС следва да се изисква да изградят техническите механизми на платформите така, че да подават на МРВ публични, подходящи, но не чувствителни или стратегически данни. Във всички случаи ЕС и националните правителства следва да подкрепят МРВ при разработването на системи за събиране на данни. Сред основните двигатели следва да бъде и защитата на данните, а „mulier activa“ да бъде собственикът на своите данни;

| 15. | отбелязва, че в ИС важна предпоставка са доверието и управлението на репутацията (8). Следователно доверието и репутацията трябва да се управляват прецизно и независимо (напр. регулиране, сертифициране, арбитраж от трета страна). Следва да бъде анализирано по-задълбочено дали действащите лица в ИС могат да се саморегулират ефективно (9). Партньорските проверки биха могли да осигурят доверие. Създаването на независими органи за изготвяне на рейтинги, за предпочитане съвместно притежавани от участниците, е вариант на политика, на който следва да бъде отделено голямо внимание. Трябва също така да се оцени и застрахователното покритие. Във всички случаи „преносимостта“ на данните и репутацията следва да бъде една от основните цели на политиката; |
| --- | --- |

15.

отбелязва, че в ИС важна предпоставка са доверието и управлението на репутацията (8). Следователно доверието и репутацията трябва да се управляват прецизно и независимо (напр. регулиране, сертифициране, арбитраж от трета страна). Следва да бъде анализирано по-задълбочено дали действащите лица в ИС могат да се саморегулират ефективно (9). Партньорските проверки биха могли да осигурят доверие. Създаването на независими органи за изготвяне на рейтинги, за предпочитане съвместно притежавани от участниците, е вариант на политика, на който следва да бъде отделено голямо внимание. Трябва също така да се оцени и застрахователното покритие. Във всички случаи „преносимостта“ на данните и репутацията следва да бъде една от основните цели на политиката;

| 16. | подчертава, че резултатите от оценката на въздействието на ИС невинаги са положителни по отношение на опазването на околната среда, социалното сближаване, равенството и социалната справедливост, разумното използване на земята или градското управление (10). Освен това следва да се има предвид, че понякога дружества със стопанска цел използват неправомерно платформи на ИС, без да правят разходи за социално осигуряване на работниците, като по този начин ощетяват, от една страна, благоденствието на гражданите, а от друга, националните, регионалните и местните бюджети. ЕС и МРВ трябва да подкрепят и насърчават само развитието на онези инициативи или платформи на ИС, които генерират положителни социални, икономически и екологични въздействия. Изграждането на общности, градските общи блага, приобщаването, недискриминацията, местното икономическо развитие, предприемачеството сред младите хора, осведомеността по въпросите на околната среда и солидарността между равни са цели на публичната политика, които следва да бъдат преследвани чрез ИС; |
| --- | --- |

16.

подчертава, че резултатите от оценката на въздействието на ИС невинаги са положителни по отношение на опазването на околната среда, социалното сближаване, равенството и социалната справедливост, разумното използване на земята или градското управление (10). Освен това следва да се има предвид, че понякога дружества със стопанска цел използват неправомерно платформи на ИС, без да правят разходи за социално осигуряване на работниците, като по този начин ощетяват, от една страна, благоденствието на гражданите, а от друга, националните, регионалните и местните бюджети. ЕС и МРВ трябва да подкрепят и насърчават само развитието на онези инициативи или платформи на ИС, които генерират положителни социални, икономически и екологични въздействия. Изграждането на общности, градските общи блага, приобщаването, недискриминацията, местното икономическо развитие, предприемачеството сред младите хора, осведомеността по въпросите на околната среда и солидарността между равни са цели на публичната политика, които следва да бъдат преследвани чрез ИС;

| 17. | изразява убеждението, че ако условията за работа на действащите лица в ИС бъдат определени в ЕС по същия начин като тези на „служител“, това би било подходящо третиране на действащите лица в ИС. При все по-„гъвкави“ условия на икономическа размяна, ИС би могла да окаже разрушаващо въздействие върху трудовите отношения. Трябва внимателно да се наблюдава въздействието на ИС върху личната икономическа сигурност и социалните услуги. Комисията, в сътрудничество с държавите членки, социалните партньори и, където е уместно, МРВ, трябва да проучи задълбочено условията на заетост и труд на работниците в ИС, за да установи дали са необходими регулаторни мерки в тази област. ИС би могла да даде начало на възникването на нова социална класа — класа, която сътрудничи и която се нуждае от социални и икономически предпазни механизми; |
| --- | --- |

17.

изразява убеждението, че ако условията за работа на действащите лица в ИС бъдат определени в ЕС по същия начин като тези на „служител“, това би било подходящо третиране на действащите лица в ИС. При все по-„гъвкави“ условия на икономическа размяна, ИС би могла да окаже разрушаващо въздействие върху трудовите отношения. Трябва внимателно да се наблюдава въздействието на ИС върху личната икономическа сигурност и социалните услуги. Комисията, в сътрудничество с държавите членки, социалните партньори и, където е уместно, МРВ, трябва да проучи задълбочено условията на заетост и труд на работниците в ИС, за да установи дали са необходими регулаторни мерки в тази област. ИС би могла да даде начало на възникването на нова социална класа — класа, която сътрудничи и която се нуждае от социални и икономически предпазни механизми;

| 18. | подчертава, че цялото антитръстово законодателство, всички мерки на вътрешния пазар, данъчните нормативни актове и правилата за защита на потребителите следва, по принцип, да се прилагат към ИС по същия начин както към всички други икономически отрасли. Инициативите на ИС не бива да имат право да използват парадигмата на споделянето само за да нарушават съществуващите пазари, като целят изпълнението на стратегия за намаляване на разходите, която се основава на избягване на регулаторните разходи, приложими към онези подобни услуги и продукти, които не се предоставят посредством платформи. Счита обаче, че регулирането на вече съществуващите пазари трябва да бъде предмет на редовен контрол, чрез който да се проверява дали то дава възможност за продължаване на иновационните процеси. В дебата относно кръговата икономика и цифровия единен пазар биха могли да изтъкнат някои от областите, в които ИС следва да бъде взета предвид. Едновременно с това Комисията и държавите членки следва да гарантират координиран подход към регулирането на ИС на европейско равнище, когато е необходим европейски подход, с цел да се укрепи единният пазар и да се даде възможност за разпространение на успешните инициативи на ИС отвъд границите на държавите; във всички други случаи регламентирането следва да остане прерогатив на правителството на национално, регионално или местно равнище съгласно принципа на субсидиарността; |
| --- | --- |

18.

подчертава, че цялото антитръстово законодателство, всички мерки на вътрешния пазар, данъчните нормативни актове и правилата за защита на потребителите следва, по принцип, да се прилагат към ИС по същия начин както към всички други икономически отрасли. Инициативите на ИС не бива да имат право да използват парадигмата на споделянето само за да нарушават съществуващите пазари, като целят изпълнението на стратегия за намаляване на разходите, която се основава на избягване на регулаторните разходи, приложими към онези подобни услуги и продукти, които не се предоставят посредством платформи. Счита обаче, че регулирането на вече съществуващите пазари трябва да бъде предмет на редовен контрол, чрез който да се проверява дали то дава възможност за продължаване на иновационните процеси. В дебата относно кръговата икономика и цифровия единен пазар биха могли да изтъкнат някои от областите, в които ИС следва да бъде взета предвид. Едновременно с това Комисията и държавите членки следва да гарантират координиран подход към регулирането на ИС на европейско равнище, когато е необходим европейски подход, с цел да се укрепи единният пазар и да се даде възможност за разпространение на успешните инициативи на ИС отвъд границите на държавите; във всички други случаи регламентирането следва да остане прерогатив на правителството на национално, регионално или местно равнище съгласно принципа на субсидиарността;

| 19. | отбелязва, че в своята „Стратегия за цифров единен пазар за Европа“ (COM(2015)192) Европейската комисия е отделила твърде малко внимание на въпроса за икономиката на споделянето, но приветства ангажираността, която Комисията изразява в своето съобщение относно „Осъвременяване на единния пазар“ да разработи европейска програма за икономиката на сътрудничеството или споделянето, да даде насоки за прилагането на съществуващото законодателство — включително Директивата за услугите, Директивата за електронната търговия и и законодателните актове в областта на защитата на потребителите като Директивата относно нелоялни търговски практики, Директивата относно неравноправните клаузи в потребителските договори и Директивата за правата на потребителите — по отношение на икономиката на сътрудничеството и да оцени възможните пропуски в регулаторната рамка. Подчертава, че КР е готов да изиграе активна роля в разработването на тази програма и предлага по-тясно сътрудничество с европейските институции в тази област; |
| --- | --- |

19.

отбелязва, че в своята „Стратегия за цифров единен пазар за Европа“ (COM(2015)192) Европейската комисия е отделила твърде малко внимание на въпроса за икономиката на споделянето, но приветства ангажираността, която Комисията изразява в своето съобщение относно „Осъвременяване на единния пазар“ да разработи европейска програма за икономиката на сътрудничеството или споделянето, да даде насоки за прилагането на съществуващото законодателство — включително Директивата за услугите, Директивата за електронната търговия и и законодателните актове в областта на защитата на потребителите като Директивата относно нелоялни търговски практики, Директивата относно неравноправните клаузи в потребителските договори и Директивата за правата на потребителите — по отношение на икономиката на сътрудничеството и да оцени възможните пропуски в регулаторната рамка. Подчертава, че КР е готов да изиграе активна роля в разработването на тази програма и предлага по-тясно сътрудничество с европейските институции в тази област;

| 20. | отбелязва, че досиетата, свързани с икономиката на споделянето, се разглеждат от около десетина генерални дирекции (ГД) на Европейската комисия (включително CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO и TRADE) и че е необходимо да се осигури междуведомствена координация в рамките на Европейската комисия; затова предлага Европейската комисия да създаде работна група за координация между ГД, които се занимават с въпросите на ИС; |
| --- | --- |

20.

отбелязва, че досиетата, свързани с икономиката на споделянето, се разглеждат от около десетина генерални дирекции (ГД) на Европейската комисия (включително CNECT, GROW, COMP, JUST, MOVE, TAXUD, EMPL, REGIO и TRADE) и че е необходимо да се осигури междуведомствена координация в рамките на Европейската комисия; затова предлага Европейската комисия да създаде работна група за координация между ГД, които се занимават с въпросите на ИС;

| 21. | приветства обаче намерението на Европейската комисия в края на септември 2015 г. да започне публична консултация относно възможните европейски регулаторни подходи в областта на икономиката на споделянето; |
| --- | --- |

21.

приветства обаче намерението на Европейската комисия в края на септември 2015 г. да започне публична консултация относно възможните европейски регулаторни подходи в областта на икономиката на споделянето;

| 22. | счита, че що се отнася до търговските аспекти на икономиката на споделянето, са необходими секторни регулаторни подходи на европейско равнище, за да се гарантират правна сигурност на засегнатите оператори и равнопоставени условия на конкуренция, по-специално в областта на данъчното облагане; |
| --- | --- |

22.

счита, че що се отнася до търговските аспекти на икономиката на споделянето, са необходими секторни регулаторни подходи на европейско равнище, за да се гарантират правна сигурност на засегнатите оператори и равнопоставени условия на конкуренция, по-специално в областта на данъчното облагане;

| 23. | насърчава Европейската комисия и държавите членки да създадат стимули в полза на икономиката на сътрудничеството, с които да подкрепят и насърчат принципите на социалната икономика (по-специално по отношение на принципите на солидарност, демокрация и участие и сътрудничество с местните общности); |
| --- | --- |

23.

насърчава Европейската комисия и държавите членки да създадат стимули в полза на икономиката на сътрудничеството, с които да подкрепят и насърчат принципите на социалната икономика (по-специално по отношение на принципите на солидарност, демокрация и участие и сътрудничество с местните общности);

| 24. | на местно и регионално равнище инициативите на ИС могат не само да насърчават развитието на местните икономики, но и да се превърнат в инструмент, благоприятстващ развитието, опазването и възстановяването на т.нар. общи блага като мобилността, социалната закрила, градската среда и околната среда. От тази гледна точка ролята на публичните администрации би следвало да се изразява в поощряването на консолидирането на „институционална екосистема на сътрудничество“ (11). В връзка с това задачата на местните власти трябва да бъде да улесняват и координират различните инициативи на ИС, като се насърчават онези, които укрепват процесите на участие и сътрудничество с „mulier activa“, явяват се като приобщаващи на етапа на планиране, управление и предоставяне на услуги и зачитат принципите на прозрачност, откритост и отчетност; |
| --- | --- |

24.

на местно и регионално равнище инициативите на ИС могат не само да насърчават развитието на местните икономики, но и да се превърнат в инструмент, благоприятстващ развитието, опазването и възстановяването на т.нар. общи блага като мобилността, социалната закрила, градската среда и околната среда. От тази гледна точка ролята на публичните администрации би следвало да се изразява в поощряването на консолидирането на „институционална екосистема на сътрудничество“ (11). В връзка с това задачата на местните власти трябва да бъде да улесняват и координират различните инициативи на ИС, като се насърчават онези, които укрепват процесите на участие и сътрудничество с „mulier activa“, явяват се като приобщаващи на етапа на планиране, управление и предоставяне на услуги и зачитат принципите на прозрачност, откритост и отчетност;

| 25. | счита, същевременно, че е важно да се следи в кои сектори се развива ИС и как въздейства върху макроикономическите показатели, за да не се превърне тя в система за оптимизиране на данъчното облагане; |
| --- | --- |

25.

счита, същевременно, че е важно да се следи в кои сектори се развива ИС и как въздейства върху макроикономическите показатели, за да не се превърне тя в система за оптимизиране на данъчното облагане;

За програма за ИС

| 26. | счита, че всяка инициатива за строго регламентиране следва да се придържа към секторен подход и да отчита мащаба на инициативата на ИС като критерий за регулиране. Все пак институциите и законодателството на ЕС следва да осигурят стабилна рамка, да предоставят институционални и правни насоки и да оказват непрекъсната подкрепа в процеса на прилагане; |
| --- | --- |

26.

счита, че всяка инициатива за строго регламентиране следва да се придържа към секторен подход и да отчита мащаба на инициативата на ИС като критерий за регулиране. Все пак институциите и законодателството на ЕС следва да осигурят стабилна рамка, да предоставят институционални и правни насоки и да оказват непрекъсната подкрепа в процеса на прилагане;

| 27. | призовава, обаче, всички институции на ЕС, занимаващи се с въпроса за ИС, да приемат холистичен подход към разглеждането на ИС като икономически, политически и социален феномен и да съгласуват усилията си, с оглед на мащабните промени, които ИС може да причини в настоящите икономически системи, посредством всеобхватна публична политика, чрез изготвяне на програма за публична политика по отношение на ИС, разработена въз основа на съвместни действия; |
| --- | --- |

27.

призовава, обаче, всички институции на ЕС, занимаващи се с въпроса за ИС, да приемат холистичен подход към разглеждането на ИС като икономически, политически и социален феномен и да съгласуват усилията си, с оглед на мащабните промени, които ИС може да причини в настоящите икономически системи, посредством всеобхватна публична политика, чрез изготвяне на програма за публична политика по отношение на ИС, разработена въз основа на съвместни действия;

| 28. | препоръчва евентуална програма на ЕС за ИС да се основава на следните стълбове:






  — | определяне на методологически протокол, основаващ се на предварителна оценка за въздействието върху градовете и териториите и разработен в тясно сътрудничество с всички управленски равнища и със съдействието на общност от политици, научни работници, практици, експерти, предприятия, инициативи и платформи на ИС, за да се насърчи преходът към споделящи и сътрудничещи градове; |
| --- | --- | --- |

28.

препоръчва евентуална програма на ЕС за ИС да се основава на следните стълбове:

—

определяне на методологически протокол, основаващ се на предварителна оценка за въздействието върху градовете и териториите и разработен в тясно сътрудничество с всички управленски равнища и със съдействието на общност от политици, научни работници, практици, експерти, предприятия, инициативи и платформи на ИС, за да се насърчи преходът към споделящи и сътрудничещи градове;

| — | насърчаване на равнопоставени условия на европейско равнище, при зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност, като се дава възможност за достатъчна гъвкавост на местните решения, а също така насърчаване на пилотни проекти и създаване на мрежи на градове и региони с най-добри практики в областта на ИС, като инициативата за новосъздадените предприятия на икономиката на споделянето (12); |
| --- | --- |

—

насърчаване на равнопоставени условия на европейско равнище, при зачитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност, като се дава възможност за достатъчна гъвкавост на местните решения, а също така насърчаване на пилотни проекти и създаване на мрежи на градове и региони с най-добри практики в областта на ИС, като инициативата за новосъздадените предприятия на икономиката на споделянето (12);

| — | насърчаване на разработването на образователни програми и комуникационни кампании (напр. Sharitaly) с цел повишаване на осведомеността за потенциалните възможности и рискове, свързани с ИС; |
| --- | --- |

—

насърчаване на разработването на образователни програми и комуникационни кампании (напр. Sharitaly) с цел повишаване на осведомеността за потенциалните възможности и рискове, свързани с ИС;

| — | разработване на определение за ясни и споделени критерии за общностна квалификационна система и създаване на набор от показатели за наблюдение и измерване на въздействието на инициативите и практиките за ИС; |
| --- | --- |

—

разработване на определение за ясни и споделени критерии за общностна квалификационна система и създаване на набор от показатели за наблюдение и измерване на въздействието на инициативите и практиките за ИС;

| — | ефективно прилагане, така че да се води борба с избягването на данъчно облагане и да се гарантира защитата на потребителите, издаването на лицензи и зачитането на правилата в областта на здравето и безопасността; |
| --- | --- |

—

ефективно прилагане, така че да се води борба с избягването на данъчно облагане и да се гарантира защитата на потребителите, издаването на лицензи и зачитането на правилата в областта на здравето и безопасността;

| — | редовно актуализиране и наблюдение с цел избягване на ненужните тежести и гарантиране на постоянна устойчивост и ефективност в една бързо променяща се среда. |
| --- | --- |

—

редовно актуализиране и наблюдение с цел избягване на ненужните тежести и гарантиране на постоянна устойчивост и ефективност в една бързо променяща се среда.

| 29. | счита, че много от секторите, обхванати от ИС, понякога оказват разрушително въздействие на местно и регионално равнище и следователно при необходимост би трябвало да могат да бъдат управлявани или регулирани от местните и регионалните власти (МРВ) в съответствие с принципа на местната автономия, за да се даде възможност на МРВ да адаптират инициативите и предприятията на ИС към местните условия; |
| --- | --- |

29.

счита, че много от секторите, обхванати от ИС, понякога оказват разрушително въздействие на местно и регионално равнище и следователно при необходимост би трябвало да могат да бъдат управлявани или регулирани от местните и регионалните власти (МРВ) в съответствие с принципа на местната автономия, за да се даде възможност на МРВ да адаптират инициативите и предприятията на ИС към местните условия;

| 30. | заявява, че регулаторната инициатива относно ИС трябва да бъде придружена от визия за градското и местното управление (13), както и за селските райони. Полицентричното управление на базата на съвместни действия изглежда се очертава като най-подходящият подход за подпомагане и насърчаване на стабилното и справедливо развитие на инициативите за ИС. Подходът на полицентрично управление на базата на съвместни действия за ИС би позволил на гражданските групи, сдруженията, организациите в третия сектор, профсъюзите, институциите на знанието, социалните предприятия и новосъздадените предприятия да използват открити, необитаеми, изоставени пространства и активи публична собственост, черпейки вдъхновение от някои инициативи на МРВ (напр. Наредбата на община Болоня за сътрудничество във връзка с общите градски блага (14)); |
| --- | --- |

30.

заявява, че регулаторната инициатива относно ИС трябва да бъде придружена от визия за градското и местното управление (13), както и за селските райони. Полицентричното управление на базата на съвместни действия изглежда се очертава като най-подходящият подход за подпомагане и насърчаване на стабилното и справедливо развитие на инициативите за ИС. Подходът на полицентрично управление на базата на съвместни действия за ИС би позволил на гражданските групи, сдруженията, организациите в третия сектор, профсъюзите, институциите на знанието, социалните предприятия и новосъздадените предприятия да използват открити, необитаеми, изоставени пространства и активи публична собственост, черпейки вдъхновение от някои инициативи на МРВ (напр. Наредбата на община Болоня за сътрудничество във връзка с общите градски блага (14));

Брюксел, 4 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2015) 550, стр. 3.

1

(2)  Вж. C. Iaione, Economics and law of the commons („Икономика и право на общите блага“), 2011 г. и Poolism, на www.labgov.it, 28.8.2015 г.

2

(3)  G. Smorto, I contratti della sharing economy („Договорите в икономиката на споделянето“), в Il Foro Italiano, 2015 г., брой 4, стр. 222-228.

3

I contratti della sharing economy

Il Foro Italiano

(4)  D. Bollier, Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons („С мисъл за общото благо: кратък увод в живота чрез споделяне“), 2014 г. S. Foster, Collective action and the Urban Commons („Колективно действие и градското общо благо“), 2011; C. Iaione, The Tragedy of Urban Roads („„Трагедията на градските пътища), 2009 г.

4

Think like a commoner: a short introduction to the life of the commons (

Collective action and the Urban Commons

The Tragedy of Urban Roads (

(5)  Consumer Intelligence Series: The Sharing Economy. PwC 2015, https://www.pwc.com/us/en/technology/publications/assets/pwc-consumer-intelligence-series- the-sharing-economy. pdf

5

(6)  K. Polanyi, The great transformation: The political and economic origins of our time („Великата трансформация: политическите и икономическите корени на нашето време“), 1944 г.

6

The great transformation: The political and economic origins of our time („Великата трансформация: политическите и икономическите корени на нашето време“)

(7)  M. Bauwens, A commons transition plan (План за преход към общи блага), достъпен на: http://commonstransition.org/

7

A commons transition plan

(8)  T. Wagner, M. Kuhndt, J. Lagomarsino, H. Mattar, Listening to Sharing Economy Initiatives (Вслушване в инициативите на икономиката на споделянето), 2015 г., Nesta & Collaborative Lab, Making Sense of the UK Collaborative Economy (Проумяване на икономиката на съвместната употреба в Обединеното кралство), 2014 г.

8

Listening to Sharing Economy Initiatives

Making Sense of the UK Collaborative Economy

(9)  M. Cohen, A. Sundararajan, Self-regulation and innovation in the peer to peer sharing economy (Саморегулиране и иновации в икономиката на споделянето между равнопоставени партньори), 2015 г.

9

Self-regulation and innovation in the peer to peer sharing economy

(10)  Parigi P., State B., Dakhlallah D., Corten R., Cook K., A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties (Общност от непознати: откъсването на социалните връзки), 2013 г.; S. Shaheen, Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report (Окончателен доклад за ефекта от съвместното ползване на автомобили в Северна Америка върху парниковите емисии), 2010 г.

10

A Community of Strangers: The Dis-Embedding of Social Ties

Greenhouse Gas Emission Impacts of Carsharing in North America Final Report

(11)  Вж. „Regolamento sulla collaborazione tra cittadini e amministrazione per la cura e la rigenerazione dei beni comuni urbani“ („Регламент относно сътрудничеството между гражданите и администрациите за опазване и възстановяване на общите градски блага“) на община Болоня и, последно, документ „SharExpo, linee guida per la sharing economy e per i servizi collaborativi a Milano“ („SharExpo, насоки за икономиката на споделянето и за съвместните услуги в Милано“);

11

(12)  За която е заделена сумата от 2 500 000 евро, одобрена от Европейския парламент при четенето на Общия бюджет на ЕС за 2016 г. на 28 октомври 2015 г.

12

(13)  S. Foster, C. Iaione, The City as a Commons („Градът като общо благо“), 2015 г.

13

The City as a Commons (

(14)  За повече примери вж. проект Sharing cities, ръководен от Neal Gorenflo от Shareable, и набора от инструменти Sharitories, разработен от Ouishare Community.

14

Sharitories

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/34

---

Становище на Европейския комитет на регионите — Справедлива и ефикасна система за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз

(2016/C 051/07)

| Докладчик: | Jean-Luc VANRAES (BE/АЛДЕ), член на Общинския съвет на Uccle и председател на обществен център за социална дейност CPAS/OCMW в Uccle |
| --- | --- |
| Отправен документ Съобщение на: | Комисията до Европейския парламент и Съвета — Справедлива и ефикасна система за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз: пет ключови области за действие
  COM(2015) 302 final |

Докладчик:

Jean-Luc VANRAES (BE/АЛДЕ), член на Общинския съвет на Uccle и председател на обществен център за социална дейност CPAS/OCMW в Uccle

Отправен документ Съобщение на:

Комисията до Европейския парламент и Съвета — Справедлива и ефикасна система за корпоративно данъчно облагане в Европейския съюз: пет ключови области за действие

COM(2015) 302 final

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

| 1. | припомня, че въз основа на членове 113, 115 или 116 от Договора за функционирането на Европейския съюз всяко законодателно предложение на Комисията, включително в областта на данъчното облагане, трябва да е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност; |
| --- | --- |

1.

припомня, че въз основа на членове 113, 115 или 116 от Договора за функционирането на Европейския съюз всяко законодателно предложение на Комисията, включително в областта на данъчното облагане, трябва да е в съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност;

| 2. | подкрепя четирите цели от плана за действие на Комисията относно корпоративното данъчно облагане, а именно:






  — | възстановяване на връзката между данъчното облагане и мястото, където се упражнява стопанската дейност; това е мястото на създаване на стойност, тоест онова място, на което действително се извършва научно-изследователската, развойната и производствената дейност, |
| --- | --- | --- |

2.

подкрепя четирите цели от плана за действие на Комисията относно корпоративното данъчно облагане, а именно:

—

възстановяване на връзката между данъчното облагане и мястото, където се упражнява стопанската дейност; това е мястото на създаване на стойност, тоест онова място, на което действително се извършва научно-изследователската, развойната и производствената дейност,

| — | гарантиране, че държавите членки могат правилно да оценят корпоративната дейност в своята юрисдикция, |
| --- | --- |

—

гарантиране, че държавите членки могат правилно да оценят корпоративната дейност в своята юрисдикция,

| — | създаване на конкурентна и благоприятстваща икономическия растеж среда за корпоративно данъчно облагане в ЕС, която да подобри устойчивостта на корпоративния сектор в съответствие с препоръките, отправени в рамките на европейския семестър, |
| --- | --- |

—

създаване на конкурентна и благоприятстваща икономическия растеж среда за корпоративно данъчно облагане в ЕС, която да подобри устойчивостта на корпоративния сектор в съответствие с препоръките, отправени в рамките на европейския семестър,

| — | защита на единния пазар и осигуряване на стабилен подход на равнище ЕС към свързани с корпоративното облагане въпроси от външен характер; |
| --- | --- |

—

защита на единния пазар и осигуряване на стабилен подход на равнище ЕС към свързани с корпоративното облагане въпроси от външен характер;

| 3. | счита, че действащото законодателство в областта на данъчното облагане на предприятията — независимо дали на национално, европейско или глобално равнище — вече не съответства на настоящия икономически контекст, включващ глобализация, мобилност, цифрови технологии, нови бизнес модели и сложни корпоративни структури; |
| --- | --- |

3.

счита, че действащото законодателство в областта на данъчното облагане на предприятията — независимо дали на национално, европейско или глобално равнище — вече не съответства на настоящия икономически контекст, включващ глобализация, мобилност, цифрови технологии, нови бизнес модели и сложни корпоративни структури;

| 4. | подчертава голямата сложност на съществуващите правила за корпоративно данъчно облагане в рамките на ЕС, както и липсата на координация и взаимно допълване между системите на различните държави членки; |
| --- | --- |

4.

подчертава голямата сложност на съществуващите правила за корпоративно данъчно облагане в рамките на ЕС, както и липсата на координация и взаимно допълване между системите на различните държави членки;

| 5. | изразява съжаление, че някои дружества, по-специално мултинационалните, се възползват от тази ситуация, за да намалят своите данъци чрез недопустими от правна гледна точка практики на данъчни измами и незаконно избягване на данъци или чрез използване на стратегии за „агресивното данъчно планиране“, които, макар и да са законни в някои случаи, противоречат на духа на законодателството в тази област; |
| --- | --- |

5.

изразява съжаление, че някои дружества, по-специално мултинационалните, се възползват от тази ситуация, за да намалят своите данъци чрез недопустими от правна гледна точка практики на данъчни измами и незаконно избягване на данъци или чрез използване на стратегии за „агресивното данъчно планиране“, които, макар и да са законни в някои случаи, противоречат на духа на законодателството в тази област;

| 6. | подчертава, че и в единия, и в другия случай данъчното облагане на тези предприятия в крайна сметка изобщо не е справедливо, тъй като е много слабо предвид техните приходи; |
| --- | --- |

6.

подчертава, че и в единия, и в другия случай данъчното облагане на тези предприятия в крайна сметка изобщо не е справедливо, тъй като е много слабо предвид техните приходи;

| 7. | припомня, че според някои изчисления избягването на данъци, данъчните измами и агресивното данъчно планиране в Европейския съюз всяка година водят до загуба на потенциални данъчни приходи в размер на приблизително 1 000 милиарда евро (1); припомня също, че тези пропуснати ползи влошават състоянието на публичните финанси на всички равнища, включително за местните и регионалните власти, и че справедливото, прозрачно, ефикасно и равнопоставено събиране на данъците за всички предприятия би позволило да се намали данъчната тежест; |
| --- | --- |

7.

припомня, че според някои изчисления избягването на данъци, данъчните измами и агресивното данъчно планиране в Европейския съюз всяка година водят до загуба на потенциални данъчни приходи в размер на приблизително 1 000 милиарда евро (1); припомня също, че тези пропуснати ползи влошават състоянието на публичните финанси на всички равнища, включително за местните и регионалните власти, и че справедливото, прозрачно, ефикасно и равнопоставено събиране на данъците за всички предприятия би позволило да се намали данъчната тежест;

| 8. | предлага всички международни споразумения, по които ЕС е страна, включително търговските споразумения и споразуменията за икономическо партньорство, да включват клаузи за насърчаване на доброто управление в областта на данъчното облагане както по отношение на прозрачността, така и на борбата срещу вредните данъчни практики, и призовава Европейската комисия да настоява по този въпрос по време на текущите преговори, по-конкретно по трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции и по споразумението за търговията с услуги (TiSA); |
| --- | --- |

8.

предлага всички международни споразумения, по които ЕС е страна, включително търговските споразумения и споразуменията за икономическо партньорство, да включват клаузи за насърчаване на доброто управление в областта на данъчното облагане както по отношение на прозрачността, така и на борбата срещу вредните данъчни практики, и призовава Европейската комисия да настоява по този въпрос по време на текущите преговори, по-конкретно по трансатлантическото партньорство за търговия и инвестиции и по споразумението за търговията с услуги (TiSA);

| 9. | изразява съжаление във връзка със съществуването и обхвата на това явление в момент, в който в някои държави членки множество данъкоплатци, по-специално физически лица, са подложени на засилен фискален натиск, дължащ се на политиките за строги икономии; счита, че тази липса на данъчна справедливост подкопава социалната и икономическата стабилност; |
| --- | --- |

9.

изразява съжаление във връзка със съществуването и обхвата на това явление в момент, в който в някои държави членки множество данъкоплатци, по-специално физически лица, са подложени на засилен фискален натиск, дължащ се на политиките за строги икономии; счита, че тази липса на данъчна справедливост подкопава социалната и икономическата стабилност;

| 10. | припомня, че сложността на настоящите правила относно корпоративното данъчно облагане, макар и да са от огромна полза за някои големи дружества, които се възползват от пропуските в тях, очевидно са в ущърб на малките, средните и микропредприятията, тъй като тази административна тежест възпрепятства дейността им, и по-специално тяхната трансгранична дейност; |
| --- | --- |

10.

припомня, че сложността на настоящите правила относно корпоративното данъчно облагане, макар и да са от огромна полза за някои големи дружества, които се възползват от пропуските в тях, очевидно са в ущърб на малките, средните и микропредприятията, тъй като тази административна тежест възпрепятства дейността им, и по-специално тяхната трансгранична дейност;

| 11. | счита, че тази ситуация представлява и конкурентен дисбаланс между предприятията, предимно големите мултинационални компании, които разполагат с необходимите средства, позволяващи им да избегнат плащането на данъци посредством агресивно данъчно планиране, и малките и средните предприятия (МСП), които нямат такива средства; |
| --- | --- |

11.

счита, че тази ситуация представлява и конкурентен дисбаланс между предприятията, предимно големите мултинационални компании, които разполагат с необходимите средства, позволяващи им да избегнат плащането на данъци посредством агресивно данъчно планиране, и малките и средните предприятия (МСП), които нямат такива средства;

| 12. | отбелязва, че в ЕС в дългосрочен план се наблюдава повсеместно намаляване на законоустановените ставки на корпоративния данък; |
| --- | --- |

12.

отбелязва, че в ЕС в дългосрочен план се наблюдава повсеместно намаляване на законоустановените ставки на корпоративния данък;

| 13. | подчертава обаче, че през последните години това намаляване на ставките е съпътствано от различни промени, като разширяване на данъчната основа, създаване на повече дружества и ниски лихвени проценти (ограничаване на размерите на приспадане), които би трябвало да доведат до увеличаване на приходите от данъка върху доходите на дружествата; |
| --- | --- |

13.

подчертава обаче, че през последните години това намаляване на ставките е съпътствано от различни промени, като разширяване на данъчната основа, създаване на повече дружества и ниски лихвени проценти (ограничаване на размерите на приспадане), които би трябвало да доведат до увеличаване на приходите от данъка върху доходите на дружествата;

| 14. | отбелязва, че е трудно да се сравнят ефективните данъчни ставки, прилагани в различните държави членки, и поради това предлага да се изготви общ метод за изчисляване, който да даде възможност за съставяне на сравнителна таблица на ефективните данъчни ставки в различните държави членки; |
| --- | --- |

14.

отбелязва, че е трудно да се сравнят ефективните данъчни ставки, прилагани в различните държави членки, и поради това предлага да се изготви общ метод за изчисляване, който да даде възможност за съставяне на сравнителна таблица на ефективните данъчни ставки в различните държави членки;

| 15. | във връзка с проучванията на ОИСР, според които някои мултинационални компании използват стратегии, които им позволяват да плащат едва 5 % данък върху печалбата, докато по-малките предприятия плащат до 30 %, подкрепя искането мултинационалните компании да оповестяват във финансовите си отчети, с разбивка по държава членка и по трета държава, в която извършват стопанска дейност, набор от обобщени данни, включително за своите печалби или загуби преди данъчно облагане, данък върху печалба или загуба, брой на служителите, държани активи. Тази информация би следвало да е публична и да се съдържа, ако е възможно, в централен европейски регистър; |
| --- | --- |

15.

във връзка с проучванията на ОИСР, според които някои мултинационални компании използват стратегии, които им позволяват да плащат едва 5 % данък върху печалбата, докато по-малките предприятия плащат до 30 %, подкрепя искането мултинационалните компании да оповестяват във финансовите си отчети, с разбивка по държава членка и по трета държава, в която извършват стопанска дейност, набор от обобщени данни, включително за своите печалби или загуби преди данъчно облагане, данък върху печалба или загуба, брой на служителите, държани активи. Тази информация би следвало да е публична и да се съдържа, ако е възможно, в централен европейски регистър;

Обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД)

| 16. | отбелязва двойния потенциал на една обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД): първо, в борбата с агресивното данъчно планиране, данъчните измами, избягването на данъци и вредната данъчна конкуренция между държавите членки, и второ, с оглед на укрепването на единия пазар и намаляването на административната тежест за предприятията от всякакъв размер, извършващи трансгранична дейност; |
| --- | --- |

16.

отбелязва двойния потенциал на една обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД): първо, в борбата с агресивното данъчно планиране, данъчните измами, избягването на данъци и вредната данъчна конкуренция между държавите членки, и второ, с оглед на укрепването на единия пазар и намаляването на административната тежест за предприятията от всякакъв размер, извършващи трансгранична дейност;

| 17. | счита, че определянето на данъчната основа с един-единствен набор от правила за данъчно облагане вместо с 28 би представлявало опростяване и източник на икономии по отношение на административните разходи на предприятията и би било особено важно за МСП, които развиват дейност в няколко държави членки; |
| --- | --- |

17.

счита, че определянето на данъчната основа с един-единствен набор от правила за данъчно облагане вместо с 28 би представлявало опростяване и източник на икономии по отношение на административните разходи на предприятията и би било особено важно за МСП, които развиват дейност в няколко държави членки;

| 18. | поради това подчертава положителното въздействие, което ОКООКД може да окаже върху икономическия растеж, заетостта и справедливото данъчно облагане, както и върху публичните финанси, включително на местните и регионалните власти; |
| --- | --- |

18.

поради това подчертава положителното въздействие, което ОКООКД може да окаже върху икономическия растеж, заетостта и справедливото данъчно облагане, както и върху публичните финанси, включително на местните и регионалните власти;

Местните и регионалните аспекти на ОКООКД

| 19. | счита, че въпреки факта, че ОКООКД — поне в предложението от 2011 г. — не е насочена пряко към местните и регионалните данъци, нейното въвеждане ще даде отражение върху данъчните приходи на местните и регионалните власти, част от които, в зависимост от държавата членка, се формират от местни или регионални данъци, събирани съгласно националната данъчна основа и/или от дял от националния корпоративен данък; |
| --- | --- |

19.

счита, че въпреки факта, че ОКООКД — поне в предложението от 2011 г. — не е насочена пряко към местните и регионалните данъци, нейното въвеждане ще даде отражение върху данъчните приходи на местните и регионалните власти, част от които, в зависимост от държавата членка, се формират от местни или регионални данъци, събирани съгласно националната данъчна основа и/или от дял от националния корпоративен данък;

| 20. | приканва Комисията да проучи внимателно потенциалното въздействие на ново законодателно предложение за въвеждане на ОКООКД върху местните и регионалните власти, и по-конкретно върху техните бюджети, без обаче да започва отначало цялата процедура за оценка на въздействието на ОКООКД, което би забавило ненужно въвеждането ѝ; |
| --- | --- |

20.

приканва Комисията да проучи внимателно потенциалното въздействие на ново законодателно предложение за въвеждане на ОКООКД върху местните и регионалните власти, и по-конкретно върху техните бюджети, без обаче да започва отначало цялата процедура за оценка на въздействието на ОКООКД, което би забавило ненужно въвеждането ѝ;

| 21. | подчертава, че в някои държави членки въвеждането на режима ОКООКД би повлияло на местните и регионалните данъци, тъй като би било логично, с цел опростяване, той да бъде използван и за определянето на местните и регионалните данъци; |
| --- | --- |

21.

подчертава, че в някои държави членки въвеждането на режима ОКООКД би повлияло на местните и регионалните данъци, тъй като би било логично, с цел опростяване, той да бъде използван и за определянето на местните и регионалните данъци;

ОКООКД и данъчните ставки

| 22. | подчертава, че с ОКООКД не се цели да се хармонизират данъчните ставки, тъй като настоящите договори не съдържат нито един конкретен член за прякото данъчно облагане. При все това тази липса на перспектива за хармонизация въз основа на действащите договори не изключва хипотезата, че държавите членки могат да обмислят приемането на засилено сътрудничество в тази област; |
| --- | --- |

22.

подчертава, че с ОКООКД не се цели да се хармонизират данъчните ставки, тъй като настоящите договори не съдържат нито един конкретен член за прякото данъчно облагане. При все това тази липса на перспектива за хармонизация въз основа на действащите договори не изключва хипотезата, че държавите членки могат да обмислят приемането на засилено сътрудничество в тази област;

| 23. | отбелязва, че законоустановеният размер на ставките на корпоративния данък в различните държави членки е неточен, дори заблуждаващ показател поради големия брой различия в данъчните основи, приспаданията и преференциалните режими; подчертава, че в някои случаи ефективните данъчни ставки нямат нищо общо със законоустановените; |
| --- | --- |

23.

отбелязва, че законоустановеният размер на ставките на корпоративния данък в различните държави членки е неточен, дори заблуждаващ показател поради големия брой различия в данъчните основи, приспаданията и преференциалните режими; подчертава, че в някои случаи ефективните данъчни ставки нямат нищо общо със законоустановените;

| 24. | поради това в интерес на прозрачността отправя искане към държавите членки и регионите със законодателни правомощия в областта на корпоративното данъчно облагане да предоставят на Комисията подробни данни относно действащата ефективна средна ставка на данъка върху доходите на дружествата, с отчитане на всички приспадания; |
| --- | --- |

24.

поради това в интерес на прозрачността отправя искане към държавите членки и регионите със законодателни правомощия в областта на корпоративното данъчно облагане да предоставят на Комисията подробни данни относно действащата ефективна средна ставка на данъка върху доходите на дружествата, с отчитане на всички приспадания;

Задължителен характер и отлагане на консолидацията

| 25. | приветства направения в новото предложение на Комисията опит ОКООКД да бъде обявена за задължителна поне за мултинационалните дружества, тъй като е очевидно, че тези от тях, които използват агресивни данъчни стратегии и дори избягват данъци или практикуват данъчни измами, няма да възприемат режим на ОКООКД, който да възпрепятства тези практики, при положение че той е доброволен; |
| --- | --- |

25.

приветства направения в новото предложение на Комисията опит ОКООКД да бъде обявена за задължителна поне за мултинационалните дружества, тъй като е очевидно, че тези от тях, които използват агресивни данъчни стратегии и дори избягват данъци или практикуват данъчни измами, няма да възприемат режим на ОКООКД, който да възпрепятства тези практики, при положение че той е доброволен;

| 26. | припомня, че в становището си от 2011 г. Комитетът предложи след изтичането на преходен период ОКООКД да стане задължителна, поне за предприятията от определен размер (2); |
| --- | --- |

26.

припомня, че в становището си от 2011 г. Комитетът предложи след изтичането на преходен период ОКООКД да стане задължителна, поне за предприятията от определен размер (2);

| 27. | счита за желателно незабавно да се въведе обща консолидирана корпоративна данъчна основа. Тъй като преговорите относно консолидирането са трудни и продължителни, КР подкрепя подхода на Комисията по отношение на отлагането на елемента на консолидиране на ОКООКД, ако това ще даде възможност за постигане на напредък в преговорите по другите елементи на предложението, и по-специално определянето на общата данъчна основа. Във връзка с това отбелязва посоченото в приетата на 27 октомври Работна програма на Комисията за 2016 г. намерение на Комисията да оттегли настоящото предложение за ОКООКД, но си задава въпроса, в каква степен намерението ѝ да го замести „с предложения в подкрепа на поетапен подход, започващ с постигане на съгласие относно задължителна данъчна основа“ изпреварва заключенията от обществената консултация, която Комисията започна на 8 октомври и която трябва да приключи на 8 януари 2016 г.; |
| --- | --- |

27.

счита за желателно незабавно да се въведе обща консолидирана корпоративна данъчна основа. Тъй като преговорите относно консолидирането са трудни и продължителни, КР подкрепя подхода на Комисията по отношение на отлагането на елемента на консолидиране на ОКООКД, ако това ще даде възможност за постигане на напредък в преговорите по другите елементи на предложението, и по-специално определянето на общата данъчна основа. Във връзка с това отбелязва посоченото в приетата на 27 октомври Работна програма на Комисията за 2016 г. намерение на Комисията да оттегли настоящото предложение за ОКООКД, но си задава въпроса, в каква степен намерението ѝ да го замести „с предложения в подкрепа на поетапен подход, започващ с постигане на съгласие относно задължителна данъчна основа“ изпреварва заключенията от обществената консултация, която Комисията започна на 8 октомври и която трябва да приключи на 8 януари 2016 г.;

| 28. | припомня обаче, че консолидирането следва и занапред да бъде една от целите на институциите на ЕС и на държавите членки в областта на корпоративното данъчно облагане, тъй като би дало отговор на въпросите, отнасящи се до цените на вътрешнокорпоративния трансфер в рамките на ЕС и на свързаните с тях проблеми, касаещи избягването на данъци, а освен това би представлявало опростяване и съществена икономия на административните разходи за предприятията; |
| --- | --- |

28.

припомня обаче, че консолидирането следва и занапред да бъде една от целите на институциите на ЕС и на държавите членки в областта на корпоративното данъчно облагане, тъй като би дало отговор на въпросите, отнасящи се до цените на вътрешнокорпоративния трансфер в рамките на ЕС и на свързаните с тях проблеми, касаещи избягването на данъци, а освен това би представлявало опростяване и съществена икономия на административните разходи за предприятията;

| 29. | счита, че в случай на провал на преговорите по консолидацията може да се обсъди минимална данъчна ставка; |
| --- | --- |

29.

счита, че в случай на провал на преговорите по консолидацията може да се обсъди минимална данъчна ставка;

| 30. | освен това изразява загриженост, че предвиденият от Комисията временен механизъм за трансгранична компенсация до въвеждането на консолидация може да доведе до нови възможности за агресивно данъчно планиране; предвид тази вероятност, която би довела до значителна загуба на приходи за държавите членки, КР приканва Комисията да ускори предварително предложения график за изпълнение; |
| --- | --- |

30.

освен това изразява загриженост, че предвиденият от Комисията временен механизъм за трансгранична компенсация до въвеждането на консолидация може да доведе до нови възможности за агресивно данъчно планиране; предвид тази вероятност, която би довела до значителна загуба на приходи за държавите членки, КР приканва Комисията да ускори предварително предложения график за изпълнение;

Други съображения относно ОКООКД

| 31. | счита, че благоприятното третиране на задлъжняването и лихвите в редица данъчни режими е спирачка пред диверсификацията на моделите за финансиране на предприятията и пречи в ЕС да бъде увеличено финансирането на предприятия със собствени средства, каквато е обичайната практика в други държави; |
| --- | --- |

31.

счита, че благоприятното третиране на задлъжняването и лихвите в редица данъчни режими е спирачка пред диверсификацията на моделите за финансиране на предприятията и пречи в ЕС да бъде увеличено финансирането на предприятия със собствени средства, каквато е обичайната практика в други държави;

| 32. | поради това отправя искане към Комисията и държавите членки да насърчават по-голяма диверсификация на източниците на финансиране за дружествата, което несъмнено ще бъде от полза за растежа и заетостта; |
| --- | --- |

32.

поради това отправя искане към Комисията и държавите членки да насърчават по-голяма диверсификация на източниците на финансиране за дружествата, което несъмнено ще бъде от полза за растежа и заетостта;

| 33. | припомня предложението на Комитета, изразено в неговото становище от 2011 г. относно ОКООКД, при съставянето на списъка на подлежащите на приспадане разходи да се отчитат периодично възникващите разходи, свързани с опазването на околната среда и намаляването на парниковите газове, включително и във връзка с инициативите, насочени към възприемане на интегрирани производствени процеси със слабо въздействие върху околната среда; |
| --- | --- |

33.

припомня предложението на Комитета, изразено в неговото становище от 2011 г. относно ОКООКД, при съставянето на списъка на подлежащите на приспадане разходи да се отчитат периодично възникващите разходи, свързани с опазването на околната среда и намаляването на парниковите газове, включително и във връзка с инициативите, насочени към възприемане на интегрирани производствени процеси със слабо въздействие върху околната среда;

| 34. | призовава Комисията да включи такава възможност за приспадане в своето ново законодателно предложение през 2016 г.; |
| --- | --- |

34.

призовава Комисията да включи такава възможност за приспадане в своето ново законодателно предложение през 2016 г.;

| 35. | в съответствие с изразеното през 2011 г. мнение припомня също, че за да се постигне напълно целта за административно опростяване, установяването на обща и консолидирана основа за облагане би трябвало да се съпътства от въвеждане на общи счетоводни правила; |
| --- | --- |

35.

в съответствие с изразеното през 2011 г. мнение припомня също, че за да се постигне напълно целта за административно опростяване, установяването на обща и консолидирана основа за облагане би трябвало да се съпътства от въвеждане на общи счетоводни правила;

Работата на ОИСР

| 36. | приветства факта, че работата на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) доведе до приемането от държавните и правителствените ръководители на Г-20 в Анталия на 16 ноември 2015 г. на план за действие срещу намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалбите (BEPS), в който участват 62 държави. При все това счита за недостатъчни разпоредбите относно публичното докладване „по държави“ („country by country reporting“), тъй като действие 13 от BEPS предвижда автоматично докладване на данни единствено пред данъчната администрация по данъчен адрес на дружеството майка на групата, като е известно, че на равнище ЕС вече има прието задължение за публично докладване за банките и предприятията от добивната промишленост, установени в ЕС; |
| --- | --- |

36.

приветства факта, че работата на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР) доведе до приемането от държавните и правителствените ръководители на Г-20 в Анталия на 16 ноември 2015 г. на план за действие срещу намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалбите (BEPS), в който участват 62 държави. При все това счита за недостатъчни разпоредбите относно публичното докладване „по държави“ („country by country reporting“), тъй като действие 13 от BEPS предвижда автоматично докладване на данни единствено пред данъчната администрация по данъчен адрес на дружеството майка на групата, като е известно, че на равнище ЕС вече има прието задължение за публично докладване за банките и предприятията от добивната промишленост, установени в ЕС;

| 37. | призовава Европейската комисия, държавите членки и регионите със законодателни правомощия в областта на корпоративното данъчно облагане да гарантират задължително прилагане на пакета BEPS посредством нова директива за борба с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби с цел ефикасно противодействие на тези явления в рамките на ЕС; |
| --- | --- |

37.

призовава Европейската комисия, държавите членки и регионите със законодателни правомощия в областта на корпоративното данъчно облагане да гарантират задължително прилагане на пакета BEPS посредством нова директива за борба с намаляването на данъчната основа и прехвърлянето на печалби с цел ефикасно противодействие на тези явления в рамките на ЕС;

| 38. | освен това счита за позитивно, че „измененият подход nexus“ (modified nexus approach) беше приет в рамките на Съвета по икономически и финансови въпроси, както и че тази директива би трябвало да включи в задължителното европейско право „изменения подход nexus“, определен от ОИСР в рамките на пакета BEPS и от Съвета по икономически и финансови въпроси в рамките на работната група „Кодекс за поведение“, отнасящ се до патентните кутии; |
| --- | --- |

38.

освен това счита за позитивно, че „измененият подход nexus“ (modified nexus approach) беше приет в рамките на Съвета по икономически и финансови въпроси, както и че тази директива би трябвало да включи в задължителното европейско право „изменения подход nexus“, определен от ОИСР в рамките на пакета BEPS и от Съвета по икономически и финансови въпроси в рамките на работната група „Кодекс за поведение“, отнасящ се до патентните кутии;

Юрисдикции, които не оказват съдействие

| 39. | счита, че успоредно с необходимия напредък и инициативи в рамките на Съюза е от съществено значение да се приеме по-твърд европейски подход по отношение на юрисдикциите, които не оказват съдействие, или т.нар. „данъчни убежища“; |
| --- | --- |

39.

счита, че успоредно с необходимия напредък и инициативи в рамките на Съюза е от съществено значение да се приеме по-твърд европейски подход по отношение на юрисдикциите, които не оказват съдействие, или т.нар. „данъчни убежища“;

| 40. | счита, че в тази област по-специално разногласията между държавите членки и липсата на координация са елементите, позволяващи на предприятията да избягват справедливо данъчно облагане; |
| --- | --- |

40.

счита, че в тази област по-специално разногласията между държавите членки и липсата на координация са елементите, позволяващи на предприятията да избягват справедливо данъчно облагане;

| 41. | приветства публикуването от Комисията на „списък на отказващи съдействие данъчни юрисдикции на трети държави“ в приложението към съобщението и счита, че тази инициатива има голямо символично значение; |
| --- | --- |

41.

приветства публикуването от Комисията на „списък на отказващи съдействие данъчни юрисдикции на трети държави“ в приложението към съобщението и счита, че тази инициатива има голямо символично значение;

| 42. | освен това счита, че публикуването на този списък трябва да послужи като основа за амбициозно обсъждане между всички държави членки с цел да се определи общ координиран подход по отношение на тази юрисдикции, за да се води борба с вредните данъчни практики, които те позволяват; |
| --- | --- |

42.

освен това счита, че публикуването на този списък трябва да послужи като основа за амбициозно обсъждане между всички държави членки с цел да се определи общ координиран подход по отношение на тази юрисдикции, за да се води борба с вредните данъчни практики, които те позволяват;

| 43. | си задава въпроса, дали при съставянето на публикувания от Комисията списък на данъчните юрисдикции, които отказват съдействие, не е използван твърде рестриктивен критерий, тъй като последните трябва да бъдат определени като такива от най-малко десет държави членки; |
| --- | --- |

43.

си задава въпроса, дали при съставянето на публикувания от Комисията списък на данъчните юрисдикции, които отказват съдействие, не е използван твърде рестриктивен критерий, тъй като последните трябва да бъдат определени като такива от най-малко десет държави членки;

| 44. | във връзка с това приветства споразуменията, подписани през май 2015 г. между ЕС, от една страна, и Швейцария, Андора и Лихтенщайн, от друга страна, предвид факта, че те представляват значителна крачка напред по отношение на прозрачността и борбата срещу данъчните измами; |
| --- | --- |

44.

във връзка с това приветства споразуменията, подписани през май 2015 г. между ЕС, от една страна, и Швейцария, Андора и Лихтенщайн, от друга страна, предвид факта, че те представляват значителна крачка напред по отношение на прозрачността и борбата срещу данъчните измами;

| 45. | счита, че автоматичният обмен на информация, предвиден в споразуменията, посочени в предходния параграф, представлява ефективен инструмент за намаляване на агресивните данъчни стратегии и борба с тях и би трябвало да се използва по-широко; освен това приветства факта, че много от включените в списъка на Комисията юрисдикции, отказващи съдействие, са възприели или са се ангажирали да възприемат световните стандарти в тази област. |
| --- | --- |

45.

счита, че автоматичният обмен на информация, предвиден в споразуменията, посочени в предходния параграф, представлява ефективен инструмент за намаляване на агресивните данъчни стратегии и борба с тях и би трябвало да се използва по-широко; освен това приветства факта, че много от включените в списъка на Комисията юрисдикции, отказващи съдействие, са възприели или са се ангажирали да възприемат световните стандарти в тази област.

Брюксел, 4 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  „Closing the European Tax gap“ („Преодоляване на разликата в данъчното облагане в Европа“), доклад за Групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент от R. Murphy, директор на Tax Research UK. Публикувано онлайн на: http://www.socialistsanddemocrats.eu/sites/default/files/120229_richard_murphy_eu_tax_gap_en.pdf (EN).

1

(2)  Становище на Комитета на регионите „Обща консолидирана основа за облагане с корпоративен данък (ОКООКД)“. Докладчик: Gusty Graas (LU/AЛДE). Реф. No: ECOS-V-018/CdR 152/2011 fin. Публикувано онлайн на: http://webapi.cor.europa.eu/documentsanonymous/cdr152-2011_fin_ac_bg.doc

2

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/39

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Местното и регионалното измерение на Споразумението за търговията с услуги (TISA)“

(2016/C 051/08)

| Докладчик: | г-н Helmuth MARKOV (Германия, ПЕС), министър на правосъдието, европейските въпроси и защитата на потребителите на провинция Бранденбург |
| --- | --- |

Докладчик:

г-н Helmuth MARKOV (Германия, ПЕС), министър на правосъдието, европейските въпроси и защитата на потребителите на провинция Бранденбург

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Предварителни бележки

| 1. | Споразумението за търговия с услуги (Trade in Services Agreement — TiSA) е търговско споразумение, по което се водят преговори от началото на 2013 г., понастоящем между 51 членове на Световната търговска организация (СТО) (1), включително ЕС. |
| --- | --- |

1.

Споразумението за търговия с услуги (Trade in Services Agreement — TiSA) е търговско споразумение, по което се водят преговори от началото на 2013 г., понастоящем между 51 членове на Световната търговска организация (СТО) (1), включително ЕС.

| 2. | Преговорящите страни имат за цел либерализирането на търговията с услуги, тъй като те са важен сектор на световната икономика. В ЕС около 68 % от работниците са заети в сектора на услугите, а 10 млн. работни места в ЕС зависят от износа на услуги. Под либерализиране на търговията с услуги се разбира преди всичко премахването на пречките пред доставчиците на услуги при предоставянето на услуги в други държави. |
| --- | --- |

2.

Преговорящите страни имат за цел либерализирането на търговията с услуги, тъй като те са важен сектор на световната икономика. В ЕС около 68 % от работниците са заети в сектора на услугите, а 10 млн. работни места в ЕС зависят от износа на услуги. Под либерализиране на търговията с услуги се разбира преди всичко премахването на пречките пред доставчиците на услуги при предоставянето на услуги в други държави.

| 3. | Въпреки че преговорите по TiSA се водят извън СТО, TiSA трябва да бъде в съзвучие с Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС), така че да може да бъде интегрирано в многостранно споразумение в случай на евентуално бъдещо присъединяване на други членове на СТО. |
| --- | --- |

3.

Въпреки че преговорите по TiSA се водят извън СТО, TiSA трябва да бъде в съзвучие с Общото споразумение по търговията с услуги (ГАТС), така че да може да бъде интегрирано в многостранно споразумение в случай на евентуално бъдещо присъединяване на други членове на СТО.

Общи бележки

| 4. | в становището си от 3 юли 2003 г. относно преговорите по ГАТС на СТО, Комитетът на регионите (КР) вече отбеляза, че преговорите относно търговията с услуги имат голямо значение за интересите на регионалните икономики (интерес на предприятията, установени в даден регион, и особено на МСП да имат по-лесен достъп до пазари извън ЕС), както и за местните и регионалните власти (МРВ), които често регулират предоставянето на услуги, и в определени случаи сами предоставят услуги; същевременно той посочи, че за дружествата, които действат в рамките на дадена регионална или местна юрисдикция, е невъзможно да спазват принципа на взаимното отваряне на пазарите, поради връзките, които ги обвързват с тяхната административно-териториална единица; |
| --- | --- |

4.

в становището си от 3 юли 2003 г. относно преговорите по ГАТС на СТО, Комитетът на регионите (КР) вече отбеляза, че преговорите относно търговията с услуги имат голямо значение за интересите на регионалните икономики (интерес на предприятията, установени в даден регион, и особено на МСП да имат по-лесен достъп до пазари извън ЕС), както и за местните и регионалните власти (МРВ), които често регулират предоставянето на услуги, и в определени случаи сами предоставят услуги; същевременно той посочи, че за дружествата, които действат в рамките на дадена регионална или местна юрисдикция, е невъзможно да спазват принципа на взаимното отваряне на пазарите, поради връзките, които ги обвързват с тяхната административно-териториална единица;

| 5. | тези съображения важат и за преговорите по TiSA, както и констатацията, че разбирането на местните и регионалните власти за техните задачи и задължения към гражданите е в основата на обществените услуги, поради което е необходимо да се гарантира запазването на демократичния контрол върху тези услуги, както и тяхната непрекъснатост, достъпност и качество; |
| --- | --- |

5.

тези съображения важат и за преговорите по TiSA, както и констатацията, че разбирането на местните и регионалните власти за техните задачи и задължения към гражданите е в основата на обществените услуги, поради което е необходимо да се гарантира запазването на демократичния контрол върху тези услуги, както и тяхната непрекъснатост, достъпност и качество;

| 6. | приветства общия подход на проектодоклада на Европейския парламент, съдържащ препоръки към Комисията във връзка с преговорите по TiSA, според които TiSA следва да доведе до осезаеми ползи за потребителите и преговарящите страни и преговарящите страни следва да предоставят достъп до преговорите на заинтересованите страни, за да се улесни превръщането на TiSA в многостранно споразумение в бъдеще. Следователно „обществените услуги и услугите в областта на културата, основните права на неприкосновеност на личните данни и на справедливи условия на труд и правото на регулиране не подлежат на преговори и следва да бъдат недвусмислено изключени от приложното поле на споразумението“. Освен това приветства многобройните упоменавания на местното и регионалното измерение на преговорите по TiSA в проектодоклада; |
| --- | --- |

6.

приветства общия подход на проектодоклада на Европейския парламент, съдържащ препоръки към Комисията във връзка с преговорите по TiSA, според които TiSA следва да доведе до осезаеми ползи за потребителите и преговарящите страни и преговарящите страни следва да предоставят достъп до преговорите на заинтересованите страни, за да се улесни превръщането на TiSA в многостранно споразумение в бъдеще. Следователно „обществените услуги и услугите в областта на културата, основните права на неприкосновеност на личните данни и на справедливи условия на труд и правото на регулиране не подлежат на преговори и следва да бъдат недвусмислено изключени от приложното поле на споразумението“. Освен това приветства многобройните упоменавания на местното и регионалното измерение на преговорите по TiSA в проектодоклада;

| 7. | подчертава факта, че мандатът на ЕС за водене на преговори във връзка с TiSA се отнася само до разпоредбите за достъп до пазарите и недопускането на дискриминация спрямо чуждестранните доставчици, а не до правото на ЕС, на отделните държави и техните органи да регулират сами услугите. |
| --- | --- |

7.

подчертава факта, че мандатът на ЕС за водене на преговори във връзка с TiSA се отнася само до разпоредбите за достъп до пазарите и недопускането на дискриминация спрямо чуждестранните доставчици, а не до правото на ЕС, на отделните държави и техните органи да регулират сами услугите.

Общи препоръки

| 8. | признава, че услугите са важен компонент на световната и европейската икономика и че по-нататъшното либерализиране на търговията с услуги чрез TiSA следва да намери израз в множество икономически предимства главно в частния сектор в различни страни; |
| --- | --- |

8.

признава, че услугите са важен компонент на световната и европейската икономика и че по-нататъшното либерализиране на търговията с услуги чрез TiSA следва да намери израз в множество икономически предимства главно в частния сектор в различни страни;

| 9. | подкрепя текущия дебат за TiSA и подчертава необходимостта от постигане на баланс между необходимостта от запазването на поверителност от страна на преговарящите страни по време на преговорите и непрекъснатата необходимост от прозрачност, така че да се гарантира постигането на легитимни резултати с участието на всички заинтересовани страни. Във връзка с това препраща към обичайната практика в рамките на СТО по отношение на достъпа на обществеността до преговорни документи и очаква тази практика да продължи и по отношение на TiSA; |
| --- | --- |

9.

подкрепя текущия дебат за TiSA и подчертава необходимостта от постигане на баланс между необходимостта от запазването на поверителност от страна на преговарящите страни по време на преговорите и непрекъснатата необходимост от прозрачност, така че да се гарантира постигането на легитимни резултати с участието на всички заинтересовани страни. Във връзка с това препраща към обичайната практика в рамките на СТО по отношение на достъпа на обществеността до преговорни документи и очаква тази практика да продължи и по отношение на TiSA;

| 10. | приветства усилията на Европейската комисия за гарантиране на по-голяма прозрачност на преговорите, но подчертава, че когато Европейската комисия направи публично достояние мандата за водене на преговори, представителите на местните и регионалните органи, заемащи изборни длъжности, представлявани на равнището на ЕС от КР, следва да бъдат поканени да участват в диалога с Европейската комисия в началото и в края на кръговете на преговорите; |
| --- | --- |

10.

приветства усилията на Европейската комисия за гарантиране на по-голяма прозрачност на преговорите, но подчертава, че когато Европейската комисия направи публично достояние мандата за водене на преговори, представителите на местните и регионалните органи, заемащи изборни длъжности, представлявани на равнището на ЕС от КР, следва да бъдат поканени да участват в диалога с Европейската комисия в началото и в края на кръговете на преговорите;

| 11. | приветства факта, че указанията за водене на преговорите по споразумението, адресирани до Европейската комисия, съдържат следната разпоредба: „Споразумението трябва да потвърди правото на ЕС и неговите държави членки да регулират предоставянето на услуги и да въвеждат нови правила в рамките на своята територия за постигане на целите на публичната политика.“; |
| --- | --- |

11.

приветства факта, че указанията за водене на преговорите по споразумението, адресирани до Европейската комисия, съдържат следната разпоредба: „Споразумението трябва да потвърди правото на ЕС и неговите държави членки да регулират предоставянето на услуги и да въвеждат нови правила в рамките на своята територия за постигане на целите на публичната политика.“;

| 12. | потвърждава, във връзка с обществените услуги, значението на упоменаването на член 14 и член 106 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Протокол (No 26) относно услугите от общ интерес в указанията за договарянето на споразумението и призовава за пълно спазване на автономията на местното и регионалното равнище в съответствие с член 4, параграф 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Във връзка с това обаче изразява съжаление, че в договаряните от ЕС понастоящем търговски споразумения (ВИТС, ТПТИ, TiSA) се използват различни понятия по отношение на обществените услуги; |
| --- | --- |

12.

потвърждава, във връзка с обществените услуги, значението на упоменаването на член 14 и член 106 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Протокол (No 26) относно услугите от общ интерес в указанията за договарянето на споразумението и призовава за пълно спазване на автономията на местното и регионалното равнище в съответствие с член 4, параграф 2 от Договора за Европейския съюз (ДЕС). Във връзка с това обаче изразява съжаление, че в договаряните от ЕС понастоящем търговски споразумения (ВИТС, ТПТИ, TiSA) се използват различни понятия по отношение на обществените услуги;

| 13. | подчертава, че преговорите по TiSA не се отнасят до приватизацията на обществените услуги; |
| --- | --- |

13.

подчертава, че преговорите по TiSA не се отнасят до приватизацията на обществените услуги;

| 14. | подчертава необходимостта от събиране на изчерпателни и сравними данни относно въздействието на разпоредбите на TiSA на местно и регионално равнище и от актуализиране на статистическите данни и икономическите прогнози, правени въз основа на тези данни и анализи на въздействието; |
| --- | --- |

14.

подчертава необходимостта от събиране на изчерпателни и сравними данни относно въздействието на разпоредбите на TiSA на местно и регионално равнище и от актуализиране на статистическите данни и икономическите прогнози, правени въз основа на тези данни и анализи на въздействието;

| 15. | изразява своята загриженост поради факта, че оценката на въздействието върху устойчивото развитие, която е предвидена в указанията на ЕС за преговорите (2), все още не е завършена. Призовава въздействието на TiSA върху териториалното сближаване да бъде разгледано в рамките на тази оценка (оценка на териториалното въздействие); |
| --- | --- |

15.

изразява своята загриженост поради факта, че оценката на въздействието върху устойчивото развитие, която е предвидена в указанията на ЕС за преговорите (2), все още не е завършена. Призовава въздействието на TiSA върху териториалното сближаване да бъде разгледано в рамките на тази оценка (оценка на териториалното въздействие);

| 16. | акцентира върху задължението, произтичащо от член 11 на ДФЕС, според което изискванията за опазване на околната среда трябва да бъдат включени във външната търговска политика на ЕС, по-специално с цел насърчаване на устойчивото развитие; |
| --- | --- |

16.

акцентира върху задължението, произтичащо от член 11 на ДФЕС, според което изискванията за опазване на околната среда трябва да бъдат включени във външната търговска политика на ЕС, по-специално с цел насърчаване на устойчивото развитие;

| 17. | се чувства задължен, с оглед на преговорите по TiSA, да насочи вниманието на Европейската комисия към специфичните нужди на местното и регионалното равнище. Тази задача би могла да придобие съществена важност, ако, въз основа на становището на Съда на Европейския съюз относно Споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур, се потвърди, че TiSA има характеристиките на смесено търговско споразумение, което, в редица държави членки трябва да бъде ратифицирано от органите, представляващи регионалното равнище; |
| --- | --- |

17.

се чувства задължен, с оглед на преговорите по TiSA, да насочи вниманието на Европейската комисия към специфичните нужди на местното и регионалното равнище. Тази задача би могла да придобие съществена важност, ако, въз основа на становището на Съда на Европейския съюз относно Споразумението за свободна търговия между ЕС и Сингапур, се потвърди, че TiSA има характеристиките на смесено търговско споразумение, което, в редица държави членки трябва да бъде ратифицирано от органите, представляващи регионалното равнище;

| 18. | посочва, че според член 3, параграф 1 от ДФЕС общата търговска политика представлява неразделна част от изключителната компетентност на Съюза. Въпреки това с оглед на принципа на субсидиарност трябва да бъде изяснено на ранен етап разделението на правомощията в търговските преговори, когато съответните преговори засягат области от компетентността на държавите членки; |
| --- | --- |

18.

посочва, че според член 3, параграф 1 от ДФЕС общата търговска политика представлява неразделна част от изключителната компетентност на Съюза. Въпреки това с оглед на принципа на субсидиарност трябва да бъде изяснено на ранен етап разделението на правомощията в търговските преговори, когато съответните преговори засягат области от компетентността на държавите членки;

Предложения

| 19. | подкрепя подход, предвиждащ използване на „отрицателен списък“ от области, които да бъдат изключени от споразумението, по отношение на недопускането на дискриминация, а що се отнася до достъпа до пазарите, би могло да се състави „позитивен списък“ от области на политиката, към които да се прилага споразумението; |
| --- | --- |

19.

подкрепя подход, предвиждащ използване на „отрицателен списък“ от области, които да бъдат изключени от споразумението, по отношение на недопускането на дискриминация, а що се отнася до достъпа до пазарите, би могло да се състави „позитивен списък“ от области на политиката, към които да се прилага споразумението;

| 20. | очаква, че стратегиите, благоприятстващи използването на данни, макар и съществени за стопанската дейност и растежа, ще се използват само при условие че не засягат правото на гражданите на адекватна защита на личния живот (т.е. пълна и безусловна защита на личните данни). Затова призовава за безусловна, обща клауза за изключване на мерките за защита на неприкосновеността на личния живот на гражданите във връзка с обработката и разпространението на лични данни и за защита на поверителността на сведения и сметки на гражданите в съответствие с член XIV от ГАТС и за продължаване на неговото действие. Освен това отхвърля по принцип прилагането на споразумението за мерки, свързани със защитата на данните, докато в ЕС не бъде въведена всеобхватна и съобразена с развитието на цифровизацията правна рамка за защита на данните; |
| --- | --- |

20.

очаква, че стратегиите, благоприятстващи използването на данни, макар и съществени за стопанската дейност и растежа, ще се използват само при условие че не засягат правото на гражданите на адекватна защита на личния живот (т.е. пълна и безусловна защита на личните данни). Затова призовава за безусловна, обща клауза за изключване на мерките за защита на неприкосновеността на личния живот на гражданите във връзка с обработката и разпространението на лични данни и за защита на поверителността на сведения и сметки на гражданите в съответствие с член XIV от ГАТС и за продължаване на неговото действие. Освен това отхвърля по принцип прилагането на споразумението за мерки, свързани със защитата на данните, докато в ЕС не бъде въведена всеобхватна и съобразена с развитието на цифровизацията правна рамка за защита на данните;

| 21. | се противопоставя на всяко ограничаване на регулаторния суверенитет на националните правителства и на МРВ, особено в сферата на образованието, културата, театъра, библиотечното и музейното дело, финансите, закрилата на труда, опазването на околната среда, защитата на данните, публично финансираните социални и здравни услуги, лицензирането на здравни заведения и лаборатории, съоръженията за третиране на отпадъци и електроцентралите, стандартите за защита на потребителите, стандартите за социално сближаване, училищата и образователните услуги, финансирани с обществени или частни средства, както и правилата за обществените поръчки; |
| --- | --- |

21.

се противопоставя на всяко ограничаване на регулаторния суверенитет на националните правителства и на МРВ, особено в сферата на образованието, културата, театъра, библиотечното и музейното дело, финансите, закрилата на труда, опазването на околната среда, защитата на данните, публично финансираните социални и здравни услуги, лицензирането на здравни заведения и лаборатории, съоръженията за третиране на отпадъци и електроцентралите, стандартите за защита на потребителите, стандартите за социално сближаване, училищата и образователните услуги, финансирани с обществени или частни средства, както и правилата за обществените поръчки;

| 22. | отхвърля ограниченията за кръстосаното субсидиране на предприятия на един и същи орган, когато тези ограничения надвишават ограниченията съгласно правото на Съюза и на държавите членки; |
| --- | --- |

22.

отхвърля ограниченията за кръстосаното субсидиране на предприятия на един и същи орган, когато тези ограничения надвишават ограниченията съгласно правото на Съюза и на държавите членки;

| 23. | призовава да се включи клауза за преразглеждане с оглед на евентуалното преразглеждане на споразумението и включването в споразумението на разпоредба, която да позволява решенията относно либерализацията на услугите да могат да бъдат отменени по всяко време; |
| --- | --- |

23.

призовава да се включи клауза за преразглеждане с оглед на евентуалното преразглеждане на споразумението и включването в споразумението на разпоредба, която да позволява решенията относно либерализацията на услугите да могат да бъдат отменени по всяко време;

| 24. | се противопоставя на включването на клаузи, които задължават органите на местното и регионалното самоуправление да запазят степента на либерализиране, постигната към момента на сключването на споразумението (клауза за запазване на съществуващото положение), на клаузи, които забраняват връщането на либерализирани услуги към публичния сектор (клауза за задържащ ефект), и на клаузи, които подлагат на пълно и автоматично либерализиране всяка услуга (клауза за осигуряване на бъдещето); |
| --- | --- |

24.

се противопоставя на включването на клаузи, които задължават органите на местното и регионалното самоуправление да запазят степента на либерализиране, постигната към момента на сключването на споразумението (клауза за запазване на съществуващото положение), на клаузи, които забраняват връщането на либерализирани услуги към публичния сектор (клауза за задържащ ефект), и на клаузи, които подлагат на пълно и автоматично либерализиране всяка услуга (клауза за осигуряване на бъдещето);

| 25. | смята, че в споразумението TiSA следва да бъдат заложени само минимални стандарти, без да се ограничава правото на прилагане на по-високи стандарти; |
| --- | --- |

25.

смята, че в споразумението TiSA следва да бъдат заложени само минимални стандарти, без да се ограничава правото на прилагане на по-високи стандарти;

| 26. | призовава за включване в TiSA на социална глава, в която се установяват, въз основа на съответните конвенции на МОТ, стандарти за социална защита, по-специално в областта на труда, без тази глава да прави невъзможно превръщането на TiSA в многостранно споразумение; |
| --- | --- |

26.

призовава за включване в TiSA на социална глава, в която се установяват, въз основа на съответните конвенции на МОТ, стандарти за социална защита, по-специално в областта на труда, без тази глава да прави невъзможно превръщането на TiSA в многостранно споразумение;

| 27. | призовава, там където стандартите се различават, да бъде отстояван принципът на местоназначението, по-специално в раздел 4 (свободното движение на временните доставчици на услуги и вътрешнокорпоративното командироване на служители), за да се спазват изискванията за квалификация при наемане на работа, както и законодателството на приемащата държава относно трудовото право и колективното договаряне; свободното движение на временните доставчици на услуги и вътрешнокорпоративното командироване на служители не може и не бива да се използва за ограничаване на правото на стачка или за заобикаляне на колективното договаряне (посредством временно наемане на работници); |
| --- | --- |

27.

призовава, там където стандартите се различават, да бъде отстояван принципът на местоназначението, по-специално в раздел 4 (свободното движение на временните доставчици на услуги и вътрешнокорпоративното командироване на служители), за да се спазват изискванията за квалификация при наемане на работа, както и законодателството на приемащата държава относно трудовото право и колективното договаряне; свободното движение на временните доставчици на услуги и вътрешнокорпоративното командироване на служители не може и не бива да се използва за ограничаване на правото на стачка или за заобикаляне на колективното договаряне (посредством временно наемане на работници);

| 28. | призовава за пълното признаване на правото на регулиране в обществен интерес от страна на европейските, националните, регионалните и местните органи („право на регулиране“) в преговорния текст, и изхожда от принципа, че регулаторното сътрудничество не бива да заобикаля демократичните законови или подзаконови актове, нито да забавя процеса на тяхното изготвяне на нито едно равнище; |
| --- | --- |

28.

призовава за пълното признаване на правото на регулиране в обществен интерес от страна на европейските, националните, регионалните и местните органи („право на регулиране“) в преговорния текст, и изхожда от принципа, че регулаторното сътрудничество не бива да заобикаля демократичните законови или подзаконови актове, нито да забавя процеса на тяхното изготвяне на нито едно равнище;

| 29. | настоява в TiSA да се предвиди възможност за съдебен контрол върху зачитането на правата на човека в рамките на търговията с услуги; |
| --- | --- |

29.

настоява в TiSA да се предвиди възможност за съдебен контрол върху зачитането на правата на човека в рамките на търговията с услуги;

| 30. | призовава правните спорове относно спазването на това споразумение да бъдат отнасяни до съдилищата по седалище на ответника, на езика на държавата, в която се разглеждат, и според действащата там нормативна уредба; трябва да се предвиди възможност за преразглеждане. При процедура за уреждане на спорове между държави следва да се прибягва до действащата понастоящем процедура на равнището на СТО; Не е желателно в това споразумение да фигурира механизъм за уреждане на спорове между инвеститори и държави; |
| --- | --- |

30.

призовава правните спорове относно спазването на това споразумение да бъдат отнасяни до съдилищата по седалище на ответника, на езика на държавата, в която се разглеждат, и според действащата там нормативна уредба; трябва да се предвиди възможност за преразглеждане. При процедура за уреждане на спорове между държави следва да се прибягва до действащата понастоящем процедура на равнището на СТО; Не е желателно в това споразумение да фигурира механизъм за уреждане на спорове между инвеститори и държави;

| 31. | предлага да се обмисли включването на разпоредби относно защитата на потребителите онлайн, по специално срещу измамни дейности, както и за специална норма за местна подсъдност в контекста на сделки с потребители, по модела на Регламента „Брюксел I“; |
| --- | --- |

31.

предлага да се обмисли включването на разпоредби относно защитата на потребителите онлайн, по специално срещу измамни дейности, както и за специална норма за местна подсъдност в контекста на сделки с потребители, по модела на Регламента „Брюксел I“;

| 32. | очаква да се гарантира предоставянето на универсална услуга, така че например гражданите, живеещи в отдалечени, гранични, островни, планински и др. райони, да не трябва да понасят по-високи капиталови разходи или по-нисък стандарт на услугите отколкото жителите на градските агломерации; |
| --- | --- |

32.

очаква да се гарантира предоставянето на универсална услуга, така че например гражданите, живеещи в отдалечени, гранични, островни, планински и др. райони, да не трябва да понасят по-високи капиталови разходи или по-нисък стандарт на услугите отколкото жителите на градските агломерации;

| 33. | се противопоставя на класифицирането на местните и регионалните разпоредби в областта на земеползването и плановете за регионално развитие и селищно устройство като нетарифни пречки пред търговията; |
| --- | --- |

33.

се противопоставя на класифицирането на местните и регионалните разпоредби в областта на земеползването и плановете за регионално развитие и селищно устройство като нетарифни пречки пред търговията;

| 34. | приветства изричното изключване на аудиовизуалните услуги от обхвата на споразумението; изразява обаче съжаление, че това не се отнася и до културните услуги; изразява безпокойство поради затрудненията при определянето им и призовава за защита на езиковото многообразие и културните специфики на местните и регионалните общности, като се отделя специално внимание на интересите на малцинствата, както и на авторското право и интелектуалната собственост; |
| --- | --- |

34.

приветства изричното изключване на аудиовизуалните услуги от обхвата на споразумението; изразява обаче съжаление, че това не се отнася и до културните услуги; изразява безпокойство поради затрудненията при определянето им и призовава за защита на езиковото многообразие и културните специфики на местните и регионалните общности, като се отделя специално внимание на интересите на малцинствата, както и на авторското право и интелектуалната собственост;

| 35. | категорично се противопоставя на въвеждането в областта на финансовите услуги на задължения, които противоречат на действащите в ЕС разпоредби за регулиране на финансовите пазари и продукти; |
| --- | --- |

35.

категорично се противопоставя на въвеждането в областта на финансовите услуги на задължения, които противоречат на действащите в ЕС разпоредби за регулиране на финансовите пазари и продукти;

| 36. | очаква провеждането на втора обществена консултация относно Споразумението за търговията с услуги и настоятелно призовава Европейската комисия да вземе под внимание резултатите от него и от консултациите в своята окончателна оценка на разпоредбите на споразумението; |
| --- | --- |

36.

очаква провеждането на втора обществена консултация относно Споразумението за търговията с услуги и настоятелно призовава Европейската комисия да вземе под внимание резултатите от него и от консултациите в своята окончателна оценка на разпоредбите на споразумението;

| 37. | призовава преговорите по TiSA да протичат в дух на откритост, което би позволило развиващите се и най-слабо развитите страни да се включат в тях, ако желаят; |
| --- | --- |

37.

призовава преговорите по TiSA да протичат в дух на откритост, което би позволило развиващите се и най-слабо развитите страни да се включат в тях, ако желаят;

| 38. | подчертава необходимостта от многостранен подход в контекста на един все по-интегриран свят; |
| --- | --- |

38.

подчертава необходимостта от многостранен подход в контекста на един все по-интегриран свят;

| 39. | призовава за договарянето на търговски правила, които да допринасят едновременно за справедлива търговия и устойчиво развитие, и във връзка с това приветства направеното от Европейската комисия в нейната търговска стратегия заявление, че търговската политика на ЕС следва да бъде в съответствие с Програма 2030 за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

39.

призовава за договарянето на търговски правила, които да допринасят едновременно за справедлива търговия и устойчиво развитие, и във връзка с това приветства направеното от Европейската комисия в нейната търговска стратегия заявление, че търговската политика на ЕС следва да бъде в съответствие с Програма 2030 за устойчиво развитие.

Брюксел, 4 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  Сред членовете на СТО, които понастоящем участват в преговорите по TiSA, са: Австралия, Израел, Исландия, Канада, Колумбия, Коста Рика, Лихтенщайн, Мавриций, Мексико, Нова Зеландия, Норвегия, Пакистан, Панама, Парагвай, Перу, САЩ, Тайван, Турция, Уругвай, Хонг Конг, Чили, Швейцария, Южна Корея, Япония и 28-те държави — членки на ЕС.

1

(2)  Вж. параграф 10 от http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6891-2013-ADD-1-DCL-1/bg/pdf

2

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/43

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Бъдещето на Конвента на кметовете“

(2016/C 051/09)

| Докладчик: | г-жа Kata TŰTTÖ (HU/ПЕС), съветник, 12-и район на Будапеща |
| --- | --- |

Докладчик:

г-жа Kata TŰTTÖ (HU/ПЕС), съветник, 12-и район на Будапеща

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Укрепване на Конвента на кметовете и определяне на нови цели

| 1. | подкрепя Конвента на кметовете още от самото му създаване през 2008 г. Конвентът на кметовете е европейско движение, което се стреми да постигне и, доколкото е възможно, да преизпълни приетата от Европейския съюз цел за намаляване с 20 % на емисиите на CO2 до 2020 г. За тази цел участващите местни власти се ангажираха да изпълнят целите за енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници. Конвентът на кметовете днес присъства във всички държави членки, с изключение само на една, а местните и регионалните власти, които участват в него и чийто брой надхвърля 6 000, представляват една трета от населението на Съюза. Подписалите страни се ангажираха да намалят средно с 28 % своите емисии на въглероден диоксид; |
| --- | --- |

1.

подкрепя Конвента на кметовете още от самото му създаване през 2008 г. Конвентът на кметовете е европейско движение, което се стреми да постигне и, доколкото е възможно, да преизпълни приетата от Европейския съюз цел за намаляване с 20 % на емисиите на CO2 до 2020 г. За тази цел участващите местни власти се ангажираха да изпълнят целите за енергийна ефективност и енергия от възобновяеми източници. Конвентът на кметовете днес присъства във всички държави членки, с изключение само на една, а местните и регионалните власти, които участват в него и чийто брой надхвърля 6 000, представляват една трета от населението на Съюза. Подписалите страни се ангажираха да намалят средно с 28 % своите емисии на въглероден диоксид;

| 2. | в духа на предходните си становища (1) посочва, че след създаването си Конвентът на кметовете отбеляза безпрецедентни успехи както по отношение на мобилизирането на местните и регионалните власти в подкрепа на въпросите, свързани с климата и енергетиката, така и на създаването на структури за многостепенно управление; |
| --- | --- |

2.

в духа на предходните си становища (1) посочва, че след създаването си Конвентът на кметовете отбеляза безпрецедентни успехи както по отношение на мобилизирането на местните и регионалните власти в подкрепа на въпросите, свързани с климата и енергетиката, така и на създаването на структури за многостепенно управление;

| 3. | приветства факта, че Европейската комисия постави началото и финансира тази инициатива, която, благодарение на мерките за пестене на енергия и насърчаване на чистата енергия, подпомага над 6 400 градове и региони по света да намаляват емисиите си на CO2. Въз основа на ангажиментите, поети доброволно от членовете на Конвента, намаляването на емисиите трябва да достигне 28 % до 2020 г.; |
| --- | --- |

3.

приветства факта, че Европейската комисия постави началото и финансира тази инициатива, която, благодарение на мерките за пестене на енергия и насърчаване на чистата енергия, подпомага над 6 400 градове и региони по света да намаляват емисиите си на CO2. Въз основа на ангажиментите, поети доброволно от членовете на Конвента, намаляването на емисиите трябва да достигне 28 % до 2020 г.;

| 4. | многократно е подчертавал необходимостта от приемане на всестранен подход към борбата с изменението на климата и приспособяването към неизбежните последици от него; ето защо приветства решението на Европейската комисия да слее инициативите Конвент на кметовете и „Кметовете се адаптират“ и насърчава Комисията да проучи задълбочено синергиите, произтичащи от това; препоръчва да се следва подобен подход по отношение на инициативата „Островен пакт“; |
| --- | --- |

4.

многократно е подчертавал необходимостта от приемане на всестранен подход към борбата с изменението на климата и приспособяването към неизбежните последици от него; ето защо приветства решението на Европейската комисия да слее инициативите Конвент на кметовете и „Кметовете се адаптират“ и насърчава Комисията да проучи задълбочено синергиите, произтичащи от това; препоръчва да се следва подобен подход по отношение на инициативата „Островен пакт“;

| 5. | обръща внимание на факта, че във връзка с постигането на целите акцентът се поставя преди всичко върху повишаването на енергийната ефективност на обществените сгради, модернизирането на уличното осветление и развитието на градския транспорт. Енергийното планиране на сградите представлява 44 % от целта за намаляване на емисиите на CO2. Освен това благодарение на направените инвестиции в сградите и транспорта енергопотреблението би трябвало да бъде намалено с 20 % до 2020 г.; |
| --- | --- |

5.

обръща внимание на факта, че във връзка с постигането на целите акцентът се поставя преди всичко върху повишаването на енергийната ефективност на обществените сгради, модернизирането на уличното осветление и развитието на градския транспорт. Енергийното планиране на сградите представлява 44 % от целта за намаляване на емисиите на CO2. Освен това благодарение на направените инвестиции в сградите и транспорта енергопотреблението би трябвало да бъде намалено с 20 % до 2020 г.;

| 6. | ще продължава посредством специфичните си инструменти да оказва институционална подкрепа на Конвента на кметовете, както и да насърчава, чрез своите членове, участието и ангажимента за постигане на целите на енергийната политика на ЕС и преизпълнението на целевите стойности; |
| --- | --- |

6.

ще продължава посредством специфичните си инструменти да оказва институционална подкрепа на Конвента на кметовете, както и да насърчава, чрез своите членове, участието и ангажимента за постигане на целите на енергийната политика на ЕС и преизпълнението на целевите стойности;

| 7. | одобрява и подкрепя разширяването и актуализирането на целите на Конвента на кметовете в съответствие с Рамковата програма на ЕС за 2030 г. за климата и енергетиката, а именно намаляване с над 40 % (2) на емисиите на парникови газове в сравнение с равнището от 1990 г. (3); препоръчва също така сред новите цели да присъства освен енергийната ефективност и устойчивото използване на ресурсите; |
| --- | --- |

7.

одобрява и подкрепя разширяването и актуализирането на целите на Конвента на кметовете в съответствие с Рамковата програма на ЕС за 2030 г. за климата и енергетиката, а именно намаляване с над 40 % (2) на емисиите на парникови газове в сравнение с равнището от 1990 г. (3); препоръчва също така сред новите цели да присъства освен енергийната ефективност и устойчивото използване на ресурсите;

| 8. | призовава Европейската комисия да гарантира, че Конвентът на кметовете ще може да продължи дейността си и след 2020 г. и за тази цел да осигури самостоятелен административен бюджет за Конвента, съизмерим с нарастващите политически амбиции на проекта, за да се гарантира дългосрочното му бъдеще. Предвид факта, че 2020 г. е близо и че рамката на ЕС за климата и енергетиката е до 2030 г., следва да се определи 2030 г. в средносрочен план, а 2050 г. като срок за дългосрочните цели, по подобие на това, което беше решено за стратегията за прехода към нисковъглеродна икономика до 2050 г.; |
| --- | --- |

8.

призовава Европейската комисия да гарантира, че Конвентът на кметовете ще може да продължи дейността си и след 2020 г. и за тази цел да осигури самостоятелен административен бюджет за Конвента, съизмерим с нарастващите политически амбиции на проекта, за да се гарантира дългосрочното му бъдеще. Предвид факта, че 2020 г. е близо и че рамката на ЕС за климата и енергетиката е до 2030 г., следва да се определи 2030 г. в средносрочен план, а 2050 г. като срок за дългосрочните цели, по подобие на това, което беше решено за стратегията за прехода към нисковъглеродна икономика до 2050 г.;

| 9. | в средносрочен план предлага да се измени целта за 2030 г. въз основа на научните доклади на Междуправителствения комитет по изменение на климата (4) и препоръките на Комитета на регионите относно рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г. (5), а именно в областта на емисиите на парникови газове да се постави цел за намаляване с най-малко 50 % в сравнение с нивата от 1990 г. Комитетът отбелязва все пак, че регулаторната рамка на ЕС, която понастоящем е в процес на изготвяне, определя като европейска цел намаляване с 40 % на емисиите на парникови газове; |
| --- | --- |

9.

в средносрочен план предлага да се измени целта за 2030 г. въз основа на научните доклади на Междуправителствения комитет по изменение на климата (4) и препоръките на Комитета на регионите относно рамката в областта на климата и енергетиката за 2030 г. (5), а именно в областта на емисиите на парникови газове да се постави цел за намаляване с най-малко 50 % в сравнение с нивата от 1990 г. Комитетът отбелязва все пак, че регулаторната рамка на ЕС, която понастоящем е в процес на изготвяне, определя като европейска цел намаляване с 40 % на емисиите на парникови газове;

| 10. | в дългосрочен план предлага подписалите Конвента да си поставят за цел намаляване с поне 95 % до 2050 г.; Въз основа на обоснованите научни доклади, публикувани от Междуправителствения комитет по изменението на климата, ЕС пое ангажимент да намали емисиите си на парникови газове с 80 до 95 % в сравнение с нивата от 1990 г. С оглед на публикуваните редовно нови научни данни относно интервенционните мерки и допълнителните усилия, които следва да се положат за справяне с влошаването на климата, КР предлага Конвентът на кметовете да си постави за цел горната граница на този диапазон, т.е. намаляване от 95 %; |
| --- | --- |

10.

в дългосрочен план предлага подписалите Конвента да си поставят за цел намаляване с поне 95 % до 2050 г.; Въз основа на обоснованите научни доклади, публикувани от Междуправителствения комитет по изменението на климата, ЕС пое ангажимент да намали емисиите си на парникови газове с 80 до 95 % в сравнение с нивата от 1990 г. С оглед на публикуваните редовно нови научни данни относно интервенционните мерки и допълнителните усилия, които следва да се положат за справяне с влошаването на климата, КР предлага Конвентът на кметовете да си постави за цел горната граница на този диапазон, т.е. намаляване от 95 %;

| 11. | обявява се, при все това, против затрудняването на членството в Конвента на кметовете. Целта за намаляване на емисиите на CO2 трябва да бъде завишена макар и с малко, тъй като една от привлекателните черти на движението е именно просто формулираната му цел. КР препоръчва обаче да се обмисли, по отношение на най-амбициозните членове, създаването на вътрешна целева система на няколко равнища и свързана с това схема за признаване, особено по най-основните въпроси като сградното проектиране, транспорта и т.н.; |
| --- | --- |

11.

обявява се, при все това, против затрудняването на членството в Конвента на кметовете. Целта за намаляване на емисиите на CO2 трябва да бъде завишена макар и с малко, тъй като една от привлекателните черти на движението е именно просто формулираната му цел. КР препоръчва обаче да се обмисли, по отношение на най-амбициозните членове, създаването на вътрешна целева система на няколко равнища и свързана с това схема за признаване, особено по най-основните въпроси като сградното проектиране, транспорта и т.н.;

| 12. | препоръчва да се обърне повече внимание на малките градове и общини, тъй като 56 % от общините на ЕС имат между 5 000 и 100 000 жители. Мерките, предприети от малките и средните агломерации и градове, имат мощен кумулативен ефект по отношение на прилагането на принципите за устойчиво градско развитие. Затова Комитетът предлага да се разработят мерки за опростяване и актуализиране на плановете за действие за устойчива енергетика (ПДУЕ), включително обикновен финансов разчет и система за мониторинг, така че да отчитат размера на агломерациите, тъй като настоящите административни формалности, свързани с участието в Конвента на кметовете, са твърде сложни за някои по-слабо населени райони; |
| --- | --- |

12.

препоръчва да се обърне повече внимание на малките градове и общини, тъй като 56 % от общините на ЕС имат между 5 000 и 100 000 жители. Мерките, предприети от малките и средните агломерации и градове, имат мощен кумулативен ефект по отношение на прилагането на принципите за устойчиво градско развитие. Затова Комитетът предлага да се разработят мерки за опростяване и актуализиране на плановете за действие за устойчива енергетика (ПДУЕ), включително обикновен финансов разчет и система за мониторинг, така че да отчитат размера на агломерациите, тъй като настоящите административни формалности, свързани с участието в Конвента на кметовете, са твърде сложни за някои по-слабо населени райони;

Глобализирането на Конвента на кметовете

| 13. | отбелязва със задоволство, че Конвентът на кметовете вече премина границите на Съюза. Към днешна дата местните и регионалните власти от над 50 страни от целия свят се присъединиха към инициативата и доброволно поеха ангажимент да намалят емисиите си на CO2; |
| --- | --- |

13.

отбелязва със задоволство, че Конвентът на кметовете вече премина границите на Съюза. Към днешна дата местните и регионалните власти от над 50 страни от целия свят се присъединиха към инициативата и доброволно поеха ангажимент да намалят емисиите си на CO2;

| 14. | подкрепя износа в световен мащаб на модела на Конвента на кметовете и изразява готовност да допринесе за неговото разпространение чрез своите партньорства с градове и региони от трети страни, по-специално от съседните на ЕС държави, с които вече има изградени структури за сътрудничество чрез своите платформи ARLEM и CORLEAP или чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, като по този начин помага на градовете и регионите по света да се справят с предизвикателствата, произтичащи от изменението на климата; |
| --- | --- |

14.

подкрепя износа в световен мащаб на модела на Конвента на кметовете и изразява готовност да допринесе за неговото разпространение чрез своите партньорства с градове и региони от трети страни, по-специално от съседните на ЕС държави, с които вече има изградени структури за сътрудничество чрез своите платформи ARLEM и CORLEAP или чрез своите съвместни консултативни комитети и работни групи, като по този начин помага на градовете и регионите по света да се справят с предизвикателствата, произтичащи от изменението на климата;

| 15. | насърчава Европейската комисия да популяризира и извън ЕС успешните принципи и добрите практики на Конвента на кметовете, както и да насърчава с оглед на целите в областта на климата разпространението на модела на многостепенното управление (6), за да се проправи път за нови форми на децентрализирано сътрудничество; |
| --- | --- |

15.

насърчава Европейската комисия да популяризира и извън ЕС успешните принципи и добрите практики на Конвента на кметовете, както и да насърчава с оглед на целите в областта на климата разпространението на модела на многостепенното управление (6), за да се проправи път за нови форми на децентрализирано сътрудничество;

Нарастване на броя на членовете и насърчаване на движението в държавите членки на ЕС

| 16. | отбелязва със задоволство, че много членове на КР са представители на общински съвети, които вече са се присъединили към Конвента на кметовете, и освен това насърчава членовете на Комитета да популяризират в техните градове и региони инициативата на Конвента и да гарантират приемственост в политиката за постигането на неговите цели; |
| --- | --- |

16.

отбелязва със задоволство, че много членове на КР са представители на общински съвети, които вече са се присъединили към Конвента на кметовете, и освен това насърчава членовете на Комитета да популяризират в техните градове и региони инициативата на Конвента и да гарантират приемственост в политиката за постигането на неговите цели;

| 17. | счита, че опростяването на изготвянето и изпълнението на плановете за действие за устойчива енергетика и на процеса на докладване може да бъде средство за привличане на нови страни по споразумението. В това отношение би било също от голяма полза да се усъвършенстват процедурите за оценка на плановете за действие за устойчива енергетика и да се съкрати максималното време за тяхната оценка; следва да се вземе предвид фактът, че понастоящем малките градове и селските общини нямат достъп до нужните ресурси и финансиране, за да прилагат плана за действие за устойчива енергетика; |
| --- | --- |

17.

счита, че опростяването на изготвянето и изпълнението на плановете за действие за устойчива енергетика и на процеса на докладване може да бъде средство за привличане на нови страни по споразумението. В това отношение би било също от голяма полза да се усъвършенстват процедурите за оценка на плановете за действие за устойчива енергетика и да се съкрати максималното време за тяхната оценка; следва да се вземе предвид фактът, че понастоящем малките градове и селските общини нямат достъп до нужните ресурси и финансиране, за да прилагат плана за действие за устойчива енергетика;

| 18. | счита, че регионите и местните власти, които вече имат опит в тази област, биха могли да действат като наставници и да допринасят по този начин за присъединяването на нови административни единици към инициативата, както и за изготвянето на планове за действие за устойчивата енергетика и обмен на добри практики; |
| --- | --- |

18.

счита, че регионите и местните власти, които вече имат опит в тази област, биха могли да действат като наставници и да допринасят по този начин за присъединяването на нови административни единици към инициативата, както и за изготвянето на планове за действие за устойчивата енергетика и обмен на добри практики;

| 19. | предлага да се обмисли възможността във всяка държава членка да се назначи „посланик на Конвента на кметовете“, за да се насочи също по този начин вниманието на градовете и регионите към тази инициатива, по-специално на градовете и регионите, които, в резултат на промяна в курса на политиката, не са пожелали непременно да продължат своето участие в Конвента на кметовете. Тези „посланици“ ще бъдат избирани на доброволен принцип измежду членовете на Конвента на кметовете и ще се ползват от подкрепата на КР, на компетентните национални министерства и, чрез постоянните представителства в държавите членки, на Европейската комисия. Същевременно ще носят основната отговорност за докладването относно постигането на целите във всяка държава; |
| --- | --- |

19.

предлага да се обмисли възможността във всяка държава членка да се назначи „посланик на Конвента на кметовете“, за да се насочи също по този начин вниманието на градовете и регионите към тази инициатива, по-специално на градовете и регионите, които, в резултат на промяна в курса на политиката, не са пожелали непременно да продължат своето участие в Конвента на кметовете. Тези „посланици“ ще бъдат избирани на доброволен принцип измежду членовете на Конвента на кметовете и ще се ползват от подкрепата на КР, на компетентните национални министерства и, чрез постоянните представителства в държавите членки, на Европейската комисия. Същевременно ще носят основната отговорност за докладването относно постигането на целите във всяка държава;

| 20. | препоръчва да се използват съществуващите местни и регионални партньорства, и по-конкретно за побратимяване на градове, с оглед на по-нататъшното популяризиране на Конвента на кметовете и неговите цели както в рамките на Съюза, така и извън него, допринасяйки по този начин за възникването на световно движение; |
| --- | --- |

20.

препоръчва да се използват съществуващите местни и регионални партньорства, и по-конкретно за побратимяване на градове, с оглед на по-нататъшното популяризиране на Конвента на кметовете и неговите цели както в рамките на Съюза, така и извън него, допринасяйки по този начин за възникването на световно движение;

Ролята на регионите в рамките на Конвента на кметовете

| 21. | припомня, че целта на Конвента на кметовете е създаването на структура на управление, осигуряваща координация между всички равнища на управление, в съответствие с принципите на субсидиарност и многостепенно управление, така че най-амбициозното равнище на управление да може да предприема ефективни от гледна точка на разходите мерки. Предварително условие е тези мерки бъдат инициирани от най-близкото до хората равнище. Мобилизирането на населението и на местните власти е от решаващо значение. Местните власти са най-подходящото равнище за изготвянето и изпълнението на плановете за действие, както и за привличането на гражданите в тях. Регионите осигуряват координацията и оказват необходимото съдействие на градовете с ограничени ресурси в рамките на разработването на планове за действие за устойчива енергетика. Националните власти осигуряват също координацията, както и разпределението на националните и европейските ресурси, докато ЕС взема решенията относно регулаторната рамка, финансирането и програмите за техническа помощ; |
| --- | --- |

21.

припомня, че целта на Конвента на кметовете е създаването на структура на управление, осигуряваща координация между всички равнища на управление, в съответствие с принципите на субсидиарност и многостепенно управление, така че най-амбициозното равнище на управление да може да предприема ефективни от гледна точка на разходите мерки. Предварително условие е тези мерки бъдат инициирани от най-близкото до хората равнище. Мобилизирането на населението и на местните власти е от решаващо значение. Местните власти са най-подходящото равнище за изготвянето и изпълнението на плановете за действие, както и за привличането на гражданите в тях. Регионите осигуряват координацията и оказват необходимото съдействие на градовете с ограничени ресурси в рамките на разработването на планове за действие за устойчива енергетика. Националните власти осигуряват също координацията, както и разпределението на националните и европейските ресурси, докато ЕС взема решенията относно регулаторната рамка, финансирането и програмите за техническа помощ;

| 22. | подчертава, че за постигането на оптимални резултати е важно всички равнища на управление да изпълняват мисията и ролята, които са им отредени в рамките на Конвента на кметовете, и че още повече след като Конвентът е активен от доста години, трябва да съществуват минимални обвързващи задължения; |
| --- | --- |

22.

подчертава, че за постигането на оптимални резултати е важно всички равнища на управление да изпълняват мисията и ролята, които са им отредени в рамките на Конвента на кметовете, и че още повече след като Конвентът е активен от доста години, трябва да съществуват минимални обвързващи задължения;

| 23. | отбелязва, че регионите или микрорегионите (равнище NUTS 4) могат да играят съществена роля в подкрепата на градовете, участващи в Конвента, в процеса на изготвянето на плановете за действие за устойчива енергетика, тяхното изпълнение и обмена на добри практики, с цел да се избегне дублиране и да се позволи на редица малки и средни по големина градове да участват в тази инициатива; тази основна роля на регионите от всякакъв размер е официално призната чрез присъединяването им към Конвента на кметовете като териториални координатори; |
| --- | --- |

23.

отбелязва, че регионите или микрорегионите (равнище NUTS 4) могат да играят съществена роля в подкрепата на градовете, участващи в Конвента, в процеса на изготвянето на плановете за действие за устойчива енергетика, тяхното изпълнение и обмена на добри практики, с цел да се избегне дублиране и да се позволи на редица малки и средни по големина градове да участват в тази инициатива; тази основна роля на регионите от всякакъв размер е официално призната чрез присъединяването им към Конвента на кметовете като териториални координатори;

| 24. | припомня своите предишни препоръки относно важността на това да се признае и засили координиращата роля на регионите в рамките на Конвента на кметовете. Тази роля е от особена важност за интегрирането на мерките и проектите на най-малките териториални единици, тъй като те не получават никаква компенсация за направените разходи; |
| --- | --- |

24.

припомня своите предишни препоръки относно важността на това да се признае и засили координиращата роля на регионите в рамките на Конвента на кметовете. Тази роля е от особена важност за интегрирането на мерките и проектите на най-малките териториални единици, тъй като те не получават никаква компенсация за направените разходи;

Препоръки относно аналогичните инициативи

| 25. | признава, въпреки това, че Конвентът на кметовете няма монопол и не е единственият „път за следване“ в борбата срещу изменението на климата. В държавите членки, както и в рамките на Съвета на Европа съществуват сходни инициативи и помежду им следва да се изгради взаимодействие; Националните и регионалните инициативи са важни за укрепване на оперативната подкрепа, по-специално за по-малките общини. Докладването и другите задължения в рамките на Конвента на кметовете би трябвало да се преразгледат с цел улесняване на координацията с други международни инициативи, за да се повиши видимото присъствие на местното и регионалното равнище в контекста на преговорите по климата в рамките на ООН (напр. Пакта на кметовете, платформите Carbonn или NAZCA); |
| --- | --- |

25.

признава, въпреки това, че Конвентът на кметовете няма монопол и не е единственият „път за следване“ в борбата срещу изменението на климата. В държавите членки, както и в рамките на Съвета на Европа съществуват сходни инициативи и помежду им следва да се изгради взаимодействие; Националните и регионалните инициативи са важни за укрепване на оперативната подкрепа, по-специално за по-малките общини. Докладването и другите задължения в рамките на Конвента на кметовете би трябвало да се преразгледат с цел улесняване на координацията с други международни инициативи, за да се повиши видимото присъствие на местното и регионалното равнище в контекста на преговорите по климата в рамките на ООН (напр. Пакта на кметовете, платформите Carbonn или NAZCA);

| 26. | повтаря своята препоръка за интегрирането на Конвента на кметовете и инициативата „Кметовете се адаптират“, вече изразена в становището на Комитета относно стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата (7), и препоръчва също така интегрирането на инициативата „Островния пакт“; |
| --- | --- |

26.

повтаря своята препоръка за интегрирането на Конвента на кметовете и инициативата „Кметовете се адаптират“, вече изразена в становището на Комитета относно стратегията на ЕС за адаптиране към изменението на климата (7), и препоръчва също така интегрирането на инициативата „Островния пакт“;

| 27. | обръща внимание на Бюрото на Конвента на кметовете и Европейската комисия върху възможността да се извлекат ползи от взаимодействията, които могат да възникнат от срещата между, от една страна, политическите ангажименти, свързани с членството в Конвента на кметовете и „Кметовете се адаптират“ и, от друга страна, технологичните решения, които предлагат „интелигентните градове“ („Smart Cities“); |
| --- | --- |

27.

обръща внимание на Бюрото на Конвента на кметовете и Европейската комисия върху възможността да се извлекат ползи от взаимодействията, които могат да възникнат от срещата между, от една страна, политическите ангажименти, свързани с членството в Конвента на кметовете и „Кметовете се адаптират“ и, от друга страна, технологичните решения, които предлагат „интелигентните градове“ („Smart Cities“);

| 28. | предупреждава, че различните инициативи биха могли да доведат до объркване, предвид разнородните им процедури за присъединяване и механизми за контрол, както и частичното припокриване на техните цели; ето защо настоява за по-добра координация, по инициатива на Конвента на кметовете, и структуриране на тези различни елементи, като бъде отделено специално внимание на прозрачността, на яснотата в комуникацията и на намаляването на административната тежест; предлага да се обмисли възможността за създаване на единно звено за контакт, от което местните и регионалните власти биха могли да получават цялата необходима информация за различните инициативи; |
| --- | --- |

28.

предупреждава, че различните инициативи биха могли да доведат до объркване, предвид разнородните им процедури за присъединяване и механизми за контрол, както и частичното припокриване на техните цели; ето защо настоява за по-добра координация, по инициатива на Конвента на кметовете, и структуриране на тези различни елементи, като бъде отделено специално внимание на прозрачността, на яснотата в комуникацията и на намаляването на административната тежест; предлага да се обмисли възможността за създаване на единно звено за контакт, от което местните и регионалните власти биха могли да получават цялата необходима информация за различните инициативи;

| 29. | отбелязва, че достъпът до отпускане на средства или финансиране е все още основно препятствие за изпълнението на плановете за действие за устойчива енергетика, по-специално, когато става въпрос за по-малките общини или за държави, в които са били предприети големи бюджетни съкращения; |
| --- | --- |

29.

отбелязва, че достъпът до отпускане на средства или финансиране е все още основно препятствие за изпълнението на плановете за действие за устойчива енергетика, по-специално, когато става въпрос за по-малките общини или за държави, в които са били предприети големи бюджетни съкращения;

| 30. | подчертава, че освен от твърда подкрепа и силна институционална рамка местните и регионалните власти се нуждаят и от правна, финансова, методическа и благоприятстваща развитието на мрежи среда, която ще улеснява постигането на целите (8); |
| --- | --- |

30.

подчертава, че освен от твърда подкрепа и силна институционална рамка местните и регионалните власти се нуждаят и от правна, финансова, методическа и благоприятстваща развитието на мрежи среда, която ще улеснява постигането на целите (8);

| 31. | възразява срещу всякакъв вид дискриминация по отношение на местните и регионалните власти, които не са се присъединили към Конвента на кметовете; |
| --- | --- |

31.

възразява срещу всякакъв вид дискриминация по отношение на местните и регионалните власти, които не са се присъединили към Конвента на кметовете;

Въпроси, свързани с финансирането

| 32. | отбелязва с безпокойство, че достъпът на малките и средните по размер градове до ресурсите на ЕС е много труден, за някои, защото не са в течение на възможностите за финансиране, от които могат да се възползват, за други, защото не разполагат с необходимия капацитет за изготвяне на планове на проектите, които могат да бъдат финансирани; ето защо настоятелно приканва Европейската комисия и Конвента на кметовете да ги информират относно възможностите за финансиране, които им се предлагат, с цел конкретизирането на техните ангажименти (9); В по-широк план се застъпва за създаването на специални схеми за финансиране за малките и средните общини; |
| --- | --- |

32.

отбелязва с безпокойство, че достъпът на малките и средните по размер градове до ресурсите на ЕС е много труден, за някои, защото не са в течение на възможностите за финансиране, от които могат да се възползват, за други, защото не разполагат с необходимия капацитет за изготвяне на планове на проектите, които могат да бъдат финансирани; ето защо настоятелно приканва Европейската комисия и Конвента на кметовете да ги информират относно възможностите за финансиране, които им се предлагат, с цел конкретизирането на техните ангажименти (9); В по-широк план се застъпва за създаването на специални схеми за финансиране за малките и средните общини;

| 33. | би искал да припомни, че въпреки че плановете за действие за устойчива енергетика, одобрени от Съвместния изследователски център (JRC) на ЕС, са отлични концепции за енергоспестяване в градска среда, за да могат да ползват банково финансиране и привличане на частни капитали, те трябва да прераснат в проекти. Често обаче местните власти не разполагат с необходимия за това капацитет. Европейската програма за подпомагане в областта на енергетиката на местно равнище (ELENA), управлявана от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), може да окаже помощ в това отношение, но тя се занимава почти изключително с големите проекти. За да могат да се конкретизират възможно най-голям брой планове, е уместно е да се въведат, по модела на програмата ELENA, национални или регионални програми, които да предлагат възможности за финансиране на по-малките проекти, по-специално в малките и средните общини; |
| --- | --- |

33.

би искал да припомни, че въпреки че плановете за действие за устойчива енергетика, одобрени от Съвместния изследователски център (JRC) на ЕС, са отлични концепции за енергоспестяване в градска среда, за да могат да ползват банково финансиране и привличане на частни капитали, те трябва да прераснат в проекти. Често обаче местните власти не разполагат с необходимия за това капацитет. Европейската програма за подпомагане в областта на енергетиката на местно равнище (ELENA), управлявана от Европейската инвестиционна банка (ЕИБ), може да окаже помощ в това отношение, но тя се занимава почти изключително с големите проекти. За да могат да се конкретизират възможно най-голям брой планове, е уместно е да се въведат, по модела на програмата ELENA, национални или регионални програми, които да предлагат възможности за финансиране на по-малките проекти, по-специално в малките и средните общини;

| 34. | предлага участващите в Конвента да продължат да получават техническа помощ (проучвания на осъществимостта, технически и финансов инженеринг, процедури за възлагане на обществени поръчки и т.н.), за да подготвят, въз основа на мерките, приети в рамките на техния план за действие за устойчива енергетика, проектите, които могат да бъдат финансирани, и да развият новаторски механизми за финансиране в дългосрочен план за привличане на необходимите инвестиции. Ако инструментът ELENA на ЕИБ е помогнал на участващите в Конвента да приложат модели за финансиране в мащабен и дългосрочен план, то той се оказва много взискателен по отношение на размера на проекта и ефекта на лоста, което отказва от самото начало по-малките или средните участници в Конвента. Европейската помощ трябва да се увеличи, с цел оказване на съдействие при разработването на различни по размер планове за действие за устойчива енергетика. Следва да се рационализират различните източници на финансиране, включително инструментите на ЕИБ (ЕФСИ, ЕКЦВИ, ELENA), ЕСИФ (Fi-Compass), „Хоризонт 2020“, Европейския фонд за енергийна ефективност, JESSICA, бъдещата инициатива „Интелигентно финансиране за интелигентни сгради“ и др.; |
| --- | --- |

34.

предлага участващите в Конвента да продължат да получават техническа помощ (проучвания на осъществимостта, технически и финансов инженеринг, процедури за възлагане на обществени поръчки и т.н.), за да подготвят, въз основа на мерките, приети в рамките на техния план за действие за устойчива енергетика, проектите, които могат да бъдат финансирани, и да развият новаторски механизми за финансиране в дългосрочен план за привличане на необходимите инвестиции. Ако инструментът ELENA на ЕИБ е помогнал на участващите в Конвента да приложат модели за финансиране в мащабен и дългосрочен план, то той се оказва много взискателен по отношение на размера на проекта и ефекта на лоста, което отказва от самото начало по-малките или средните участници в Конвента. Европейската помощ трябва да се увеличи, с цел оказване на съдействие при разработването на различни по размер планове за действие за устойчива енергетика. Следва да се рационализират различните източници на финансиране, включително инструментите на ЕИБ (ЕФСИ, ЕКЦВИ, ELENA), ЕСИФ (Fi-Compass), „Хоризонт 2020“, Европейския фонд за енергийна ефективност, JESSICA, бъдещата инициатива „Интелигентно финансиране за интелигентни сгради“ и др.;

| 35. | приканва Европейската комисия да разреши на Бюрото на Конвента на кметовете да насърчава — евентуално чрез онлайн платформа — взаимосвързаността на проектите на местните и регионалните власти, за да могат да имат достъп до услугата, която предлага програмата ELENA, управлявана от ЕЦБ; приканва също така Комисията да разшири техническата помощ и помощта за укрепване на капацитета; |
| --- | --- |

35.

приканва Европейската комисия да разреши на Бюрото на Конвента на кметовете да насърчава — евентуално чрез онлайн платформа — взаимосвързаността на проектите на местните и регионалните власти, за да могат да имат достъп до услугата, която предлага програмата ELENA, управлявана от ЕЦБ; приканва също така Комисията да разшири техническата помощ и помощта за укрепване на капацитета;

| 36. | настоява цялата информация за възможностите за финансиране да бъде събрана в ясна брошура, на всички официални езици на ЕС, която да се актуализира всяка година. Тази брошура да се изпраща на заинтересованите страни и по-специално на КР и неговите членове; |
| --- | --- |

36.

настоява цялата информация за възможностите за финансиране да бъде събрана в ясна брошура, на всички официални езици на ЕС, която да се актуализира всяка година. Тази брошура да се изпраща на заинтересованите страни и по-специално на КР и неговите членове;

Сътрудничеството между КР и Конвента на кметовете

| 37. | припомня, че КР в качеството си на институция на Европейския съюз, представляваща гласа на регионите и градовете в Европа и като звено за връзка за много местни мрежи, следва да играе централна роля в системата на многостепенно управление. Важно е също така да се запази подкрепата за работата, осъществена от европейските регионални и местни енергийни агенции и техните мрежи във връзка с многостепенните системи за управление в рамките на Конвента на кметовете. Така ще се гарантира, че законодателството на ЕС е съобразено в по-голяма степен със ситуацията и нуждите на градовете и общините; |
| --- | --- |

37.

припомня, че КР в качеството си на институция на Европейския съюз, представляваща гласа на регионите и градовете в Европа и като звено за връзка за много местни мрежи, следва да играе централна роля в системата на многостепенно управление. Важно е също така да се запази подкрепата за работата, осъществена от европейските регионални и местни енергийни агенции и техните мрежи във връзка с многостепенните системи за управление в рамките на Конвента на кметовете. Така ще се гарантира, че законодателството на ЕС е съобразено в по-голяма степен със ситуацията и нуждите на градовете и общините;

| 38. | изявява готовност за разработване на действия за повишаване на видимото присъствие на Конвента на кметовете сред своите членове и насърчава тези, които не са го направили, да се присъединят към Конвента от името на своите органи на местната или регионалната власт; за тази цел ще проучи възможността за създаване на ad hoc група „приятели на Конвента на кметовете“ сред членовете си, които вече са подписали Конвента и които биха могли да получат подкрепа за популяризирането му в подходящи структури както в рамките на КР, така и извън него; |
| --- | --- |

38.

изявява готовност за разработване на действия за повишаване на видимото присъствие на Конвента на кметовете сред своите членове и насърчава тези, които не са го направили, да се присъединят към Конвента от името на своите органи на местната или регионалната власт; за тази цел ще проучи възможността за създаване на ad hoc група „приятели на Конвента на кметовете“ сред членовете си, които вече са подписали Конвента и които биха могли да получат подкрепа за популяризирането му в подходящи структури както в рамките на КР, така и извън него;

| 39. | посочва, че настоящата бежанска криза, причинена основно от войни и икономически трудности, би могла в бъдеще да се задълбочи още повече, ако не се води успешна борба с изменението на климата и ако неговите последици застрашават оцеляването на все повече хора; |
| --- | --- |

39.

посочва, че настоящата бежанска криза, причинена основно от войни и икономически трудности, би могла в бъдеще да се задълбочи още повече, ако не се води успешна борба с изменението на климата и ако неговите последици застрашават оцеляването на все повече хора;

| 40. | добавя в заключение, че Конвентът на кметовете е един от инструментите, които могат да допринесат за доближаването на ЕС до неговите граждани. Доказана е способността на местните и регионалните власти да надвишават въз основа на доброволен ангажимент целите, определени от ЕС. Още по-добри резултати могат да бъдат постигнати само ако домакинствата, евентуално чрез инициативи, лансирани от местните власти, успеят да си поставят собствени цели за по-малко, по-чисто и по-устойчиво енергопотребление, в техен собствен интерес и в интерес на планетата. |
| --- | --- |

40.

добавя в заключение, че Конвентът на кметовете е един от инструментите, които могат да допринесат за доближаването на ЕС до неговите граждани. Доказана е способността на местните и регионалните власти да надвишават въз основа на доброволен ангажимент целите, определени от ЕС. Още по-добри резултати могат да бъдат постигнати само ако домакинствата, евентуално чрез инициативи, лансирани от местните власти, успеят да си поставят собствени цели за по-малко, по-чисто и по-устойчиво енергопотребление, в техен собствен интерес и в интерес на планетата.

Брюксел, 4 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  CdR 1536/2015; CdR 1535/2015; CdR 4084/2014; CdR 2691/2014; CdR 6902/2013; CdR 5810/2013; CdR 140/2011; CdR 408/2010; CdR 164/2010; CdR 241/2008.

1

(2)  в съответствие с целта, поставена в рамките на плана за действие в областта на климата и енергетиката до 2030 г.: намаляване с 40 % на емисиите на парникови газове в сравнение с равнището от 1990 г. Подписалите Конвента кметове се задължават да преизпълнят целите, определени в европейското законодателство.

2

(3)  Цел на учредителите на Конвента на кметовете за 2020 г. е намаляване с над 20 % на емисиите от парникови газове в сравнение с равнището от 1990 г.

3

(4)  http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

4

(5)  CdR 2691/2014.

5

(6)  CdR 89/2009.

6

(7)  CdR 3752/2013.

7

(8)  http://urban-intergroup.eu/wp-content/files_mf/position_paper_smart_cities_public_consultation_2011_en.pdf

8

(9)  CdR 283/2011.

9

---

| 10.2.2016 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 51/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 51/48

---

Становище на Европейския комитет на регионите — „Принос към проверката за пригодност на Директивата за птиците и на Директивата за местообитанията“

(2016/C 051/10)

| Докладчик: | Roby BIWER (ПЕС/LU), член на Общинския съвет на Bettembourg, Люксембург |
| --- | --- |

Докладчик:

Roby BIWER (ПЕС/LU), член на Общинския съвет на Bettembourg, Люксембург

ПОЛИТИЧЕСКИ ПРЕПОРЪКИ

ЕВРОПЕЙСКИЯТ КОМИТЕТ НА РЕГИОНИТЕ

Общи бележки

| 1. | подчертава, че понастоящем едно от най-големите екологични предизвикателства е до 2020 г. да се спре загубата на биологично разнообразие и на естествени местообитания, да се преустанови влошаването на екосистемните услуги и те да бъдат възстановени в предишното им състояние; |
| --- | --- |

1.

подчертава, че понастоящем едно от най-големите екологични предизвикателства е до 2020 г. да се спре загубата на биологично разнообразие и на естествени местообитания, да се преустанови влошаването на екосистемните услуги и те да бъдат възстановени в предишното им състояние;

| 2. | припомня, че съгласно съответните съображения в Директивата за птиците (1) и в Директивата за местообитанията (2) (наричани по-долу „директиви за природата“) на Европейския съюз опазването, защитата и подобряването на качеството на околната среда са важни цели на Общността от общ интерес и че намаляването на популациите на дивите видове и на техните местообитания е сериозна заплаха за опазването на природната среда; |
| --- | --- |

2.

припомня, че съгласно съответните съображения в Директивата за птиците (1) и в Директивата за местообитанията (2) (наричани по-долу „директиви за природата“) на Европейския съюз опазването, защитата и подобряването на качеството на околната среда са важни цели на Общността от общ интерес и че намаляването на популациите на дивите видове и на техните местообитания е сериозна заплаха за опазването на природната среда;

| 3. | изразява загриженост, че според последните проучвания, като например доклада относно състоянието на околната среда в Европейския съюз (3), не може да се очаква, че потвърдената от Европейския съвет на 25 и 26 март 2010 г. цел за биологичното разнообразие за 2020 г. ще бъде постигната само на основата на досега предприетите или планирани действия; |
| --- | --- |

3.

изразява загриженост, че според последните проучвания, като например доклада относно състоянието на околната среда в Европейския съюз (3), не може да се очаква, че потвърдената от Европейския съвет на 25 и 26 март 2010 г. цел за биологичното разнообразие за 2020 г. ще бъде постигната само на основата на досега предприетите или планирани действия;

| 4. | споделя виждането на Европейската комисия, изразено в рамките на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие (4), че пълното прилагане на директивите за природата е от основно значение за спиране на загубата на биологично разнообразие и за постигане на отделните цели, формулирани в стратегията; |
| --- | --- |

4.

споделя виждането на Европейската комисия, изразено в рамките на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие (4), че пълното прилагане на директивите за природата е от основно значение за спиране на загубата на биологично разнообразие и за постигане на отделните цели, формулирани в стратегията;

| 5. | посочва, че местните и регионалните власти имат ключова роля в прилагането на директивите за природата, и е убеден, че вследствие на тази ключова роля Европейският комитет на регионите има специфичен опит във връзка с директивите на ЕС за природата; |
| --- | --- |

5.

посочва, че местните и регионалните власти имат ключова роля в прилагането на директивите за природата, и е убеден, че вследствие на тази ключова роля Европейският комитет на регионите има специфичен опит във връзка с директивите на ЕС за природата;

| 6. | поради това би желал, по силата на своя политически мандат, да допринесе към текущия процес на проверката за пригодност на Европейската комисия (5) със специфичния си опит с директивите на ЕС за природата и поради това взема отношение по различните въпроси, повдигнати от Европейската комисия; |
| --- | --- |

6.

поради това би желал, по силата на своя политически мандат, да допринесе към текущия процес на проверката за пригодност на Европейската комисия (5) със специфичния си опит с директивите на ЕС за природата и поради това взема отношение по различните въпроси, повдигнати от Европейската комисия;

Значимост

| 7. | счита, че съображенията и целите, залегнали в директивите за природата, са валидни и днес, и че поради това самите директиви за природата са абсолютно необходими за опазването на видовете и техните местообитания, както и на типовете местообитания в Европейския съюз; |
| --- | --- |

7.

счита, че съображенията и целите, залегнали в директивите за природата, са валидни и днес, и че поради това самите директиви за природата са абсолютно необходими за опазването на видовете и техните местообитания, както и на типовете местообитания в Европейския съюз;

| 8. | подчертава, че директивите на ЕС за природата засягат всички основни заплахи за видовете, техните местообитания и типовете местообитания в Европейския съюз; |
| --- | --- |

8.

подчертава, че директивите на ЕС за природата засягат всички основни заплахи за видовете, техните местообитания и типовете местообитания в Европейския съюз;

| 9. | изразява изключително дълбока загриженост от това, че разпоредбите на директивите за природата все още не са напълно транспонирани във всички държави членки; посочва, че някои зони от Натура 2000 все още нямат правен статут, често липсват планове за управление, както и специфични защитни мерки, и призовава за по-тясното включване на местните и регионалните власти в изпълнението на тези задачи; |
| --- | --- |

9.

изразява изключително дълбока загриженост от това, че разпоредбите на директивите за природата все още не са напълно транспонирани във всички държави членки; посочва, че някои зони от Натура 2000 все още нямат правен статут, често липсват планове за управление, както и специфични защитни мерки, и призовава за по-тясното включване на местните и регионалните власти в изпълнението на тези задачи;

| 10. | посочва, че целта на директивите за природата е постигането на широкообхватно опазване на видовете, които най-спешно се нуждаят от защита, на техните местообитания и на типовете местообитания във всички области на политиката, и че поради това едно от предизвикателствата в бъдеще ще бъде въпросите на опазването на природата да бъдат включени в други области на политиката, като например селскостопанската политика, където аспектите на опазването на природата все още не се отчитат оптимално; |
| --- | --- |

10.

посочва, че целта на директивите за природата е постигането на широкообхватно опазване на видовете, които най-спешно се нуждаят от защита, на техните местообитания и на типовете местообитания във всички области на политиката, и че поради това едно от предизвикателствата в бъдеще ще бъде въпросите на опазването на природата да бъдат включени в други области на политиката, като например селскостопанската политика, където аспектите на опазването на природата все още не се отчитат оптимално;

| 11. | смята, че на този фон директивите за природата са извънредно важни за опазването на видовете, техните местообитания и на типовете местообитания от отрицателни въздействия и заплахи на местно и регионално равнище, като например загуба или фрагментиране на местообитанията, замърсяване и разпространение на чужди животински и растителни видове; |
| --- | --- |

11.

смята, че на този фон директивите за природата са извънредно важни за опазването на видовете, техните местообитания и на типовете местообитания от отрицателни въздействия и заплахи на местно и регионално равнище, като например загуба или фрагментиране на местообитанията, замърсяване и разпространение на чужди животински и растителни видове;

Ефективност

| 12. | отчита факта, че състоянието на видовете, техните местообитания и типовете местообитания се е подобрило значително в областите, в които са били приложени директивите за природата (6), поради което счита, че целите на тези директиви могат да бъдат постигнати посредством пълното им прилагане; |
| --- | --- |

12.

отчита факта, че състоянието на видовете, техните местообитания и типовете местообитания се е подобрило значително в областите, в които са били приложени директивите за природата (6), поради което счита, че целите на тези директиви могат да бъдат постигнати посредством пълното им прилагане;

| 13. | подчертава, че голям брой конкретни примери в доклада относно състоянието на околната среда в Европейския съюз показват, че държавите членки и местните и регионалните власти играят ключова роля в опазването на видовете и местообитанията; |
| --- | --- |

13.

подчертава, че голям брой конкретни примери в доклада относно състоянието на околната среда в Европейския съюз показват, че държавите членки и местните и регионалните власти играят ключова роля в опазването на видовете и местообитанията;

| 14. | изразява крайна загриженост от това, че успехите в опазването на видовете и местообитанията, дължащи се на прилагането на директивите за природата, са ограничени по обхват и непълни, тъй като природозащитният статус на преобладаващата част от видовете и от типовете местообитания все още е незадоволителен, а при значителен дял от тях дори има опасност от по-нататъшно влошаване; |
| --- | --- |

14.

изразява крайна загриженост от това, че успехите в опазването на видовете и местообитанията, дължащи се на прилагането на директивите за природата, са ограничени по обхват и непълни, тъй като природозащитният статус на преобладаващата част от видовете и от типовете местообитания все още е незадоволителен, а при значителен дял от тях дори има опасност от по-нататъшно влошаване;

| 15. | отбелязва също, че биологичното разнообразие извън зоните, защитени в съответствие с директивите за природата, не показва подобно положително развитие както това в рамките на мрежата Натура 2000, което се проявява например в драматичната загуба на широко разпространени птичи видове; |
| --- | --- |

15.

отбелязва също, че биологичното разнообразие извън зоните, защитени в съответствие с директивите за природата, не показва подобно положително развитие както това в рамките на мрежата Натура 2000, което се проявява например в драматичната загуба на широко разпространени птичи видове;

| 16. | изразява убеждението си, че дебатите между различни типове заинтересовани страни във връзка с някои от видовете, които могат потенциално да навредят, могат да бъдат решавани с помощта на ясни инструкции в плановете за управление, които да начертават редица мерки и да бъдат съответно обезпечени с финансови и човешки ресурси, така че да се гарантират общественото здраве и обществената безопасност, да се избягват сериозни вреди и да се компенсират тези, които са неизбежни; |
| --- | --- |

16.

изразява убеждението си, че дебатите между различни типове заинтересовани страни във връзка с някои от видовете, които могат потенциално да навредят, могат да бъдат решавани с помощта на ясни инструкции в плановете за управление, които да начертават редица мерки и да бъдат съответно обезпечени с финансови и човешки ресурси, така че да се гарантират общественото здраве и обществената безопасност, да се избягват сериозни вреди и да се компенсират тези, които са неизбежни;

| 17. | призовава Европейската комисия и държавите членки да оказват подкрепа на местните и регионалните власти при пълното прилагане на изискванията на директивите за околната среда; това се отнася най-вече за определянето и правната защита на зоните от Натура 2000 и за определянето на конкретни цели за съхраняването, с оглед на опазването на видовете и местообитанията посредством мерки за съхраняване или възстановяване, както и с оглед на необходимите финансови средства, включително разглеждане на въпроса с липсата на финансиране и необходимостта да се опрости достъпът до наличните източници на финансиране (7); |
| --- | --- |

17.

призовава Европейската комисия и държавите членки да оказват подкрепа на местните и регионалните власти при пълното прилагане на изискванията на директивите за околната среда; това се отнася най-вече за определянето и правната защита на зоните от Натура 2000 и за определянето на конкретни цели за съхраняването, с оглед на опазването на видовете и местообитанията посредством мерки за съхраняване или възстановяване, както и с оглед на необходимите финансови средства, включително разглеждане на въпроса с липсата на финансиране и необходимостта да се опрости достъпът до наличните източници на финансиране (7);

| 18. | насърчава Европейската комисия да приеме по-ефективни ръководства за прилагане и да актуализира вече съществуващите ръководства така, че да бъдат лесни за разбиране и да са налични на различните езици на държавите членки, да бъдат удобно достъпни чрез общ интернет портал (8), да отчитат съществуващата съдебна практика и, където е необходимо, да разглеждат особеностите на различни сектори; |
| --- | --- |

18.

насърчава Европейската комисия да приеме по-ефективни ръководства за прилагане и да актуализира вече съществуващите ръководства така, че да бъдат лесни за разбиране и да са налични на различните езици на държавите членки, да бъдат удобно достъпни чрез общ интернет портал (8), да отчитат съществуващата съдебна практика и, където е необходимо, да разглеждат особеностите на различни сектори;

| 19. | призовава Комисията да наблегне повече върху информацията, образованието и повишаването на осведомеността, най-вече по отношение на ползата от мерките за защита на природата и на зоните от Натура 2000, и да разшири например съществуващия Natura 2000 Network Viewer на Европейската агенция за околната среда до всеобхватна географска онлайн информационна система, която систематично да осведомява обществеността, планиращите органи, ползвателите на земята и други заинтересовани лица за всички аспекти на прилагането на директивите за природата във връзка с отделните зони от Натура 2000; |
| --- | --- |

19.

призовава Комисията да наблегне повече върху информацията, образованието и повишаването на осведомеността, най-вече по отношение на ползата от мерките за защита на природата и на зоните от Натура 2000, и да разшири например съществуващия Natura 2000 Network Viewer на Европейската агенция за околната среда до всеобхватна географска онлайн информационна система, която систематично да осведомява обществеността, планиращите органи, ползвателите на земята и други заинтересовани лица за всички аспекти на прилагането на директивите за природата във връзка с отделните зони от Натура 2000;

| 20. | поради това е убеден, че посочените недостатъци и обезпокоителният природозащитен статус на много типове местообитания и видове не могат да се обяснят с неефективността на директивите за природата, а че, напротив, тези директиви са се доказали като много ефективни инструменти за опазване на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

20.

поради това е убеден, че посочените недостатъци и обезпокоителният природозащитен статус на много типове местообитания и видове не могат да се обяснят с неефективността на директивите за природата, а че, напротив, тези директиви са се доказали като много ефективни инструменти за опазване на биологичното разнообразие;

Ефикасност

| 21. | отбелязва най-напред, че съхраняването на биологичното разнообразие е на първо място обществена задача, която трябва да бъде изпълнена чрез възприемане на устойчиви, трайни и глобално приложими начин на живот и икономика; |
| --- | --- |

21.

отбелязва най-напред, че съхраняването на биологичното разнообразие е на първо място обществена задача, която трябва да бъде изпълнена чрез възприемане на устойчиви, трайни и глобално приложими начин на живот и икономика;

| 22. | подчертава, че в обществената консултация на Европейската комисия (9) малките и средните предприятия не са посочили директивите за природата сред десетте най-обременяващи от финансова гледна точка законодателни акта; |
| --- | --- |

22.

подчертава, че в обществената консултация на Европейската комисия (9) малките и средните предприятия не са посочили директивите за природата сред десетте най-обременяващи от финансова гледна точка законодателни акта;

| 23. | изразява съжаление, че в някои случаи за планиращите органи, ползвателите на земи и други ключови сектори са възниквали ненужни разходи, например поради забавено или непълно определяне на зони от Натура 2000; същевременно обаче отбелязва, че различните разходи за отделните местни и регионални власти могат да се обяснят с понякога неравномерното разпределение по региони на видовете и типовете местообитания, както и съответно на необходимите мерки за защита на природата; |
| --- | --- |

23.

изразява съжаление, че в някои случаи за планиращите органи, ползвателите на земи и други ключови сектори са възниквали ненужни разходи, например поради забавено или непълно определяне на зони от Натура 2000; същевременно обаче отбелязва, че различните разходи за отделните местни и регионални власти могат да се обяснят с понякога неравномерното разпределение по региони на видовете и типовете местообитания, както и съответно на необходимите мерки за защита на природата;

| 24. | подчертава, че много зони от Натура 2000 предоставят важни и доходоносни екосистемни услуги на местно и регионално равнище (10), например под формата на здравни услуги, съхранение на CO2, водозадържане, пречистване на водни ресурси, опазване чистотата на въздуха или предотвратяване на почвена ерозия; |
| --- | --- |

24.

подчертава, че много зони от Натура 2000 предоставят важни и доходоносни екосистемни услуги на местно и регионално равнище (10), например под формата на здравни услуги, съхранение на CO2, водозадържане, пречистване на водни ресурси, опазване чистотата на въздуха или предотвратяване на почвена ерозия;

| 25. | отбелязва, че актуалните научни изследвания (11) потвърждават отличното съотношение между разходи и ползи на местно и регионално равнище, тъй като екологичните, социалните и икономическите ползи далеч надвишават разходите за прилагането на директивите за природата; |
| --- | --- |

25.

отбелязва, че актуалните научни изследвания (11) потвърждават отличното съотношение между разходи и ползи на местно и регионално равнище, тъй като екологичните, социалните и икономическите ползи далеч надвишават разходите за прилагането на директивите за природата;

| 26. | отбелязва предоставяните от мрежата „Натура 2000“ възможности за създаване на работни места и генериране на приходи в сектора на екологосъобразния туризъм и отдиха сред природата. Във връзка с това подчертава особеното значение на създаването на нови възможности за бизнес в необлагодетелстваните селски райони; |
| --- | --- |

26.

отбелязва предоставяните от мрежата „Натура 2000“ възможности за създаване на работни места и генериране на приходи в сектора на екологосъобразния туризъм и отдиха сред природата. Във връзка с това подчертава особеното значение на създаването на нови възможности за бизнес в необлагодетелстваните селски райони;

| 27. | поради това счита, че изпълнението на директивите за природата е свързано, естествено, с разходи, които обаче са нужни за опазването на биологичното разнообразие, включително от съображения за устойчивост, и са пропорционални на далеч по-големите и само частично остойностими ползи от тези директиви; |
| --- | --- |

27.

поради това счита, че изпълнението на директивите за природата е свързано, естествено, с разходи, които обаче са нужни за опазването на биологичното разнообразие, включително от съображения за устойчивост, и са пропорционални на далеч по-големите и само частично остойностими ползи от тези директиви;

Съгласуваност

| 28. | е убеден, че всяка от двете директиви за природата сама по себе си е отличен пример за стегнато, разбираемо, последователно, систематично и, следователно, като цяло добре насочено законодателство; |
| --- | --- |

28.

е убеден, че всяка от двете директиви за природата сама по себе си е отличен пример за стегнато, разбираемо, последователно, систематично и, следователно, като цяло добре насочено законодателство;

| 29. | освен това счита, че взети заедно, двете директиви за природата са успешни инструменти на законодателството, тъй като функционират по сходен начин, не си противоречат взаимно и се допълват целесъобразно по отношение на предвидените мерки за защита, изграждайки заедно системата от предпазни мерки, известна като Натура 2000; |
| --- | --- |

29.

освен това счита, че взети заедно, двете директиви за природата са успешни инструменти на законодателството, тъй като функционират по сходен начин, не си противоречат взаимно и се допълват целесъобразно по отношение на предвидените мерки за защита, изграждайки заедно системата от предпазни мерки, известна като Натура 2000;

| 30. | изхождайки от факта, че директивите за природата са в съзвучие с други законодателни актове на ЕС в областта на околната среда, припомня предприетото изрично за целта изменение на Директивата за ОВОС (12); същевременно обаче насърчава държавите членки, както и местните и регионалните власти да координират по-добре прилагането на различните законодателни актове в областта на околната среда, като например ускорят интегрирането на процедурите за разрешаване, мерките за мониторинг и задълженията за докладване; |
| --- | --- |

30.

изхождайки от факта, че директивите за природата са в съзвучие с други законодателни актове на ЕС в областта на околната среда, припомня предприетото изрично за целта изменение на Директивата за ОВОС (12); същевременно обаче насърчава държавите членки, както и местните и регионалните власти да координират по-добре прилагането на различните законодателни актове в областта на околната среда, като например ускорят интегрирането на процедурите за разрешаване, мерките за мониторинг и задълженията за докладване;

| 31. | счита, че подобряването на координацията между процесите на планиране в съответствие с директивите за природата и с Рамковата директива за водите (13), както и евентуално с директивите за ОВОС и за СЕО (14), би могло да бъде полезно както за опазването на околната среда, така и за да се избегнат излишни разходи; |
| --- | --- |

31.

счита, че подобряването на координацията между процесите на планиране в съответствие с директивите за природата и с Рамковата директива за водите (13), както и евентуално с директивите за ОВОС и за СЕО (14), би могло да бъде полезно както за опазването на околната среда, така и за да се избегнат излишни разходи;

| 32. | призовава държавите членки да си сътрудничат с местните и регионалните власти и да им оказват подкрепа при практическото прилагане на законодателството, като например Регламента на ЕС относно инвазивните чужди видове (15); |
| --- | --- |

32.

призовава държавите членки да си сътрудничат с местните и регионалните власти и да им оказват подкрепа при практическото прилагане на законодателството, като например Регламента на ЕС относно инвазивните чужди видове (15);

| 33. | смята за проблематичен факта, че — независимо от добрата интеграция на директивите на ЕС за околната среда в останалото законодателство на ЕС в областта на околната среда и с оглед на постигането на целите на директивите за природата — други секторни политики на Европейския съюз, като например общата селскостопанска политика, общата политика в областта на рибарството или политиката в областта на енергетиката и транспорта, все още не допринасят достатъчно за опазването на биологичното разнообразие (16); |
| --- | --- |

33.

смята за проблематичен факта, че — независимо от добрата интеграция на директивите на ЕС за околната среда в останалото законодателство на ЕС в областта на околната среда и с оглед на постигането на целите на директивите за природата — други секторни политики на Европейския съюз, като например общата селскостопанска политика, общата политика в областта на рибарството или политиката в областта на енергетиката и транспорта, все още не допринасят достатъчно за опазването на биологичното разнообразие (16);

| 34. | смята, че е абсолютно необходимо в междинния доклад на Европейската комисия относно структурните и инвестиционните фондове да бъде включено задължение за всички проекти, финансирани от ЕС, да се извършва оценка на биологичното разнообразие (17); |
| --- | --- |

34.

смята, че е абсолютно необходимо в междинния доклад на Европейската комисия относно структурните и инвестиционните фондове да бъде включено задължение за всички проекти, финансирани от ЕС, да се извършва оценка на биологичното разнообразие (17);

| 35. | призовава освен това Европейската комисия да предложи, в рамките на Европейската стратегия за биологичното разнообразие, законодателна рамка за защита на видовете и местообитанията извън зоните от Натура 2000, както и на видовете, които не са обект на строги мерки за защита, с цел да се предотврати нетна загуба на биологично разнообразие и екосистемни услуги (18); |
| --- | --- |

35.

призовава освен това Европейската комисия да предложи, в рамките на Европейската стратегия за биологичното разнообразие, законодателна рамка за защита на видовете и местообитанията извън зоните от Натура 2000, както и на видовете, които не са обект на строги мерки за защита, с цел да се предотврати нетна загуба на биологично разнообразие и екосистемни услуги (18);

| 36. | предвид всичко това е убеден, че директивите за природата са подходящи за постигането на заложените в тях цели, но е необходимо да се предприемат допълнителни усилия, за да се спрат вредните за биологичното разнообразие действия в другите области на политиката, които не са обхванати от директивите за природата; |
| --- | --- |

36.

предвид всичко това е убеден, че директивите за природата са подходящи за постигането на заложените в тях цели, но е необходимо да се предприемат допълнителни усилия, за да се спрат вредните за биологичното разнообразие действия в другите области на политиката, които не са обхванати от директивите за природата;

Добавена стойност на ЕС

| 37. | признава, че директивите за природата допринесоха значително за по-единен и ефикасен подход към опазването на природата и видовете и за по-високи минимални стандарти в тези правни области в регионите на различните държави — членки на ЕС; |
| --- | --- |

37.

признава, че директивите за природата допринесоха значително за по-единен и ефикасен подход към опазването на природата и видовете и за по-високи минимални стандарти в тези правни области в регионите на различните държави — членки на ЕС;

| 38. | отбелязва, че разнообразието на видовете на местообитанията в Европа е трансгранично и неравномерно разпределено, поради което за ефективното им опазване отвъд границите на държавите членки е необходим единен за целия ЕС подход, който да координира усилията на държавите членки; |
| --- | --- |

38.

отбелязва, че разнообразието на видовете на местообитанията в Европа е трансгранично и неравномерно разпределено, поради което за ефективното им опазване отвъд границите на държавите членки е необходим единен за целия ЕС подход, който да координира усилията на държавите членки;

| 39. | припомня, че директивите на ЕС за природата са основният инструмент, чрез който Европейският съюз изпълнява международните си ангажименти по Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР) и други международни споразумения, като например Конвенцията за опазване на дивата европейска флора и фауна и природните местообитания (Бернска конвенция), както и Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни (Бонска конвенция, CMS), и така оказва положително влияние върху биологичното разнообразие и дивата флора и фауна в рамките на Европейския съюз и извън него; |
| --- | --- |

39.

припомня, че директивите на ЕС за природата са основният инструмент, чрез който Европейският съюз изпълнява международните си ангажименти по Конвенцията за биологичното разнообразие (КБР) и други международни споразумения, като например Конвенцията за опазване на дивата европейска флора и фауна и природните местообитания (Бернска конвенция), както и Конвенцията за опазване на мигриращите видове диви животни (Бонска конвенция, CMS), и така оказва положително влияние върху биологичното разнообразие и дивата флора и фауна в рамките на Европейския съюз и извън него;

| 40. | изразява убеждението, че директивите за природата допринесоха значително за създаването на единни стандарти за защита в държавите членки, осигурявайки на икономическите оператори ясна рамка с равни условия на конкуренция на единния европейски пазар; |
| --- | --- |

40.

изразява убеждението, че директивите за природата допринесоха значително за създаването на единни стандарти за защита в държавите членки, осигурявайки на икономическите оператори ясна рамка с равни условия на конкуренция на единния европейски пазар;

| 41. | изтъква в този контекст, че на равнището на Европейския съюз повече от всякога е необходимо единно законодателство, за да се постигнат целите на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие и на международните конвенции, и че директивите за природата представляват отлична основа за това; |
| --- | --- |

41.

изтъква в този контекст, че на равнището на Европейския съюз повече от всякога е необходимо единно законодателство, за да се постигнат целите на стратегията на ЕС за биологичното разнообразие и на международните конвенции, и че директивите за природата представляват отлична основа за това;

Заключителни бележки

| 42. | е убеден, че евентуалните проблеми във връзка с опазването на видовете и местообитанията не се коренят в самите директиви за природата, а обикновено са свързани с прилагането им на местно, регионално и национално равнище; |
| --- | --- |

42.

е убеден, че евентуалните проблеми във връзка с опазването на видовете и местообитанията не се коренят в самите директиви за природата, а обикновено са свързани с прилагането им на местно, регионално и национално равнище;

| 43. | счита, че поради тези причини — а също и предвид факта, че първоначалните колебания при тълкуването на директивите за природата до голяма степен бяха изяснени чрез съдебната практика на Съда на Европейския съюз — не е препоръчително директивите за природата да се отварят за преразглеждане; |
| --- | --- |

43.

счита, че поради тези причини — а също и предвид факта, че първоначалните колебания при тълкуването на директивите за природата до голяма степен бяха изяснени чрез съдебната практика на Съда на Европейския съюз — не е препоръчително директивите за природата да се отварят за преразглеждане;

| 44. | смята освен това, че би било по-добре директивите за природата да не се преразглеждат — не на последно място и поради това, че местните и регионалните власти се нуждаят от повече време, за да приложат възможните и предвидените по силата на директивите, но все още нереализирани мерки, като например все още липсващите планове за управление, за да се оползотвори максимално потенциалът на тези директиви; |
| --- | --- |

44.

смята освен това, че би било по-добре директивите за природата да не се преразглеждат — не на последно място и поради това, че местните и регионалните власти се нуждаят от повече време, за да приложат възможните и предвидените по силата на директивите, но все още нереализирани мерки, като например все още липсващите планове за управление, за да се оползотвори максимално потенциалът на тези директиви;

| 45. | с оглед на интересите на различните групи, които прилагат директивите за природата, изразява сериозни опасения, че евентуалното отваряне на съществуващото законодателство с цел преразглеждане би довело до продължителни дискусии между засегнатите от законодателството групи от обществото, последвани от десетилетия на правна несигурност; |
| --- | --- |

45.

с оглед на интересите на различните групи, които прилагат директивите за природата, изразява сериозни опасения, че евентуалното отваряне на съществуващото законодателство с цел преразглеждане би довело до продължителни дискусии между засегнатите от законодателството групи от обществото, последвани от десетилетия на правна несигурност;

| 46. | изразява загрижеността си от разрушаването на отделни територии от Натура 2000 и от настоящия мащаб на незаконното убиване и улов на птичи и други животински видове, и е убеден, че са необходими по-големи усилия на всички управленски равнища, за да се изпълняват изискванията за мониторинг и прилагане на директивите за природата; |
| --- | --- |

46.

изразява загрижеността си от разрушаването на отделни територии от Натура 2000 и от настоящия мащаб на незаконното убиване и улов на птичи и други животински видове, и е убеден, че са необходими по-големи усилия на всички управленски равнища, за да се изпълняват изискванията за мониторинг и прилагане на директивите за природата;

| 47. | поради това смята за абсолютно необходимо Европейската комисия да приеме сериозно ролята си на пазител на правото на Съюза и я призовава да се отнася сериозно към жалби относно прилагането на правото на Съюза и, когато е целесъобразно, да започва процедури за установяване на неизпълнение на задължения от държава членка; |
| --- | --- |

47.

поради това смята за абсолютно необходимо Европейската комисия да приеме сериозно ролята си на пазител на правото на Съюза и я призовава да се отнася сериозно към жалби относно прилагането на правото на Съюза и, когато е целесъобразно, да започва процедури за установяване на неизпълнение на задължения от държава членка;

| 48. | препоръчва на Европейската комисия да използва процедурата на проверка за пригодност, за да изтъкне значението на по-доброто прилагане на директивите за природата от страна на държавите членки, и приветства всеки приет от държавите членки подход за включване на местните и регионалните органи в прилагането. |
| --- | --- |

48.

препоръчва на Европейската комисия да използва процедурата на проверка за пригодност, за да изтъкне значението на по-доброто прилагане на директивите за природата от страна на държавите членки, и приветства всеки приет от държавите членки подход за включване на местните и регионалните органи в прилагането.

Брюксел, 4 декември 2015 г.

Председател на Европейския комитет на регионите

Markku MARKKULA

---

(1)  Директива 2009/147/EО (ОВ L 20, 26.1.2010 г., стр. 7).

1

(2)  Директива 92/43/ЕИО (ОВ L 206, 22.7.1992 г., стр. 7).

2

(3)  COM(2015) 219 final.

3

(4)  COM(2011) 244 final.

4

(5)  Вж. мандата на Европейската комисия:

5

http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/fitness_check/docs/Mandate%20for%20Nature%20Legislation.pdf

(6)  Вж. COM(2015) 219 final.

6

(7)  Вж. CdR 112/2010 fin и CdR 8074/2013.

7

(8)  Вж. Доклада на КР относно ОТВ за 2015 г.

8

(9)  Вж. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-13-188_bg.htm

9

(10)  Brink/Badura/Bassi/et al., Estimating the Overall Economic Value of the Benefits provided by the Natura 2000 Network („Оценка на общата икономическа стойност на ползите от мрежата Натура 2000“), 2011 г.

10

(11)  Докладите на ЕС доказват, че цялостната реализация на всички зони от Натура 2000 би струвала на държавите членки приблизително 6 милиарда евро годишно. В замяна на това зоните от Натура 2000 предоставят екосистемни услуги на стойност до 300 милиарда евро, а също така имат потенциал за създаване на до 8 милиона работни места.

11

(12)  Директива 2014/52/EС (ОВ L 124, 25.4.2014 г., стр. 1).

12

(13)  Директива 2000/60/EО (ОВ L 327, 22.12.2000 г., стр. 1).

13

(14)  Директива 2001/42/EО (ОВ L 197, 21.7.2001 г., стр. 30).

14

(15)  Регламент (EС) No 1143/2014 (ОВ L 317, 4.11.2014 г., стр. 35).

15

(16)  Вж. CdR 112/2010 fin; CdR 22/2009 fin, както и Доклада на КР относно ОТВ за 2015 г. (конфликти с регионалната политика).

16

Доклада на КР относно ОТВ за 2015 г.

(17)  Вж. CdR 4577/2013 fin.

17

(18)  Вж. CdR 4577/2013 fin и Резолюция 2011/2307 (INI) на ЕП.

18

---