# Europeiska unionens L 92/2017

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 92 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 60 årgången6 april 2017 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 92

Svensk utgåva

Lagstiftning

60 årgången6 april 2017

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/640 av den 23 mars 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Novac afumat din Țara Bârsei [SGB]) | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/641 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter fläckpagell i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII med fartyg som för fransk flagg | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/642 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg | 5 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/643 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter vit marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg | 7 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/644 av den 5 april 2017 om provtagnings- och analysmetoder för kontroll av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i vissa livsmedel och om upphävande av förordning (EU) nr 589/2014 (
  1
  ) | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) 2017/645 av den 5 april 2017 om rättelse av den lettiska språkversionen av förordning (EG) nr 152/2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (
  1
  ) | 35 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/646 av den 5 april 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/378 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse | 36 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/647 av den 5 april 2017 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen vad gäller vissa suggor och andra grisar som har slaktats från och med den 1 augusti till och med den 30 november 2016 | 41 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/648 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 | 48 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 68 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/650 av den 5 april 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 97 |
| | | BESLUT |
| | * | Rådets beslut (EU) 2017/651 av den 3 april 2017 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Nederländerna | 99 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2017/652 av den 29 mars 2017 om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europé

  [delgivet med nr C(2017) 2200] | 100 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/640 av den 23 mars 2017 om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Novac afumat din Țara Bârsei [SGB])

1

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/641 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter fläckpagell i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII med fartyg som för fransk flagg

3

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/642 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

5

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/643 av den 3 april 2017 om tillfälligt förbud mot fiske efter vit marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

7

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/644 av den 5 april 2017 om provtagnings- och analysmetoder för kontroll av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i vissa livsmedel och om upphävande av förordning (EU) nr 589/2014 (
  1
  )

1

9

*

Kommissionens förordning (EU) 2017/645 av den 5 april 2017 om rättelse av den lettiska språkversionen av förordning (EG) nr 152/2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (
  1
  )

1

35

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/646 av den 5 april 2017 om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/378 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse

36

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/647 av den 5 april 2017 om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen vad gäller vissa suggor och andra grisar som har slaktats från och med den 1 augusti till och med den 30 november 2016

41

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/648 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

48

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/649 av den 5 april 2017 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

68

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/650 av den 5 april 2017 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

97

BESLUT

*

Rådets beslut (EU) 2017/651 av den 3 april 2017 om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Nederländerna

99

*

Kommissionens beslut (EU) 2017/652 av den 29 mars 2017 om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europé

  [delgivet med nr C(2017) 2200]

Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europé

[delgivet med nr C(2017) 2200]

100

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/1

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/640

av den 23 mars 2017

om införande av ett namn i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar (Novac afumat din Țara Bârsei [SGB])

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Rumäniens ansökan om registrering av namnet ”Novac afumat din Țara Bârsei” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1151/2012 har Rumäniens ansökan om registrering av namnet ”Novac afumat din Țara Bârsei” offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning (2).

| (2) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Novac afumat din Țara Bârsei” registreras. |
| --- | --- |

(2)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen och därför bör namnet ”Novac afumat din Țara Bârsei” registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Namnet ”Novac afumat din Țara Bârsei” (SGB) ska föras in i registret.

Namnet i första stycket avser en produkt i klass 1.7 Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav enligt bilaga XI till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 (3).

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 mars 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  
  EUT C 459, 9.12.2016, s. 28.

2

(3)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (EUT L 179, 19.6.2014, s. 36).

3

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/641

av den 3 april 2017

om tillfälligt förbud mot fiske efter fläckpagell i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII med fartyg som för fransk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2016/2285 (2) fastställs kvoter för 2017. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2016/2285 (2) fastställs kvoter för 2017.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2017 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 april 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2016/2285 av den 12 december 2016 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2017 och 2018 och om ändring av rådets förordning (EU) 2016/72 (EUT L 344, 17.12.2016. s. 32).

2

---

BILAGA

| Nr | 04/TQ2285 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Frankrike |
| Bestånd | SBR/678- |
| Art | Fläckpagell (Pagellus bogaraveo) |
| Område | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII |
| Datum | 16.2.2017 |

Nr

04/TQ2285

Medlemsstat

Frankrike

Bestånd

SBR/678-

Art

Fläckpagell (Pagellus bogaraveo)

Område

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

Datum

16.2.2017

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/642

av den 3 april 2017

om tillfälligt förbud mot fiske efter blå marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2017/127 (2) fastställs kvoter för 2017. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2017/127 (2) fastställs kvoter för 2017.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2017 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 april 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2017/127 av den 20 januari 2017 om fastställande för år 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUT L 24, 28.1.2017. s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 05/TQ127 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | BUM/ATLANT |
| Art | Blå marlin (Makaira nigricans) |
| Område | Atlanten |
| Datum | 1.1.2017 |

Nr

05/TQ127

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

BUM/ATLANT

Art

Blå marlin (Makaira nigricans)

Område

Atlanten

Datum

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/643

av den 3 april 2017

om tillfälligt förbud mot fiske efter vit marlin i Atlanten med fartyg som för spansk flagg

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i unionen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (1), särskilt artikel 36.2, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets förordning (EU) 2017/127 (2) fastställs kvoter för 2017. |
| --- | --- |

(1)

I rådets förordning (EU) 2017/127 (2) fastställs kvoter för 2017.

| (2) | Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd. |
| --- | --- |

(2)

Enligt de uppgifter som kommissionen har mottagit har fångsterna av det bestånd som anges i bilagan till den här förordningen, gjorda av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, medfört att kvoten för 2017 är uttömd.

| (3) | Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd. |
| --- | --- |

(3)

Det är därför nödvändigt att förbjuda fiske efter detta bestånd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Uttömd kvot

Den fiskekvot för 2017 som tilldelats den medlemsstat som anges i bilagan till denna förordning för det bestånd som anges i samma bilaga ska anses vara uttömd från och med den dag som fastställs i bilagan.

Artikel 2

Förbud

Fiske efter det bestånd som anges i bilagan till denna förordning, och som bedrivs av fartyg som är registrerade i den medlemsstat som anges i samma bilaga, eller som för den medlemsstatens flagg, är förbjudet från och med den dag som fastställs i bilagan. Det är även förbjudet att omflytta, omlasta eller landa fångster av detta bestånd som har gjorts av sådana fartyg efter den dagen samt att förvara dessa fångster ombord.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 3 april 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

João AGUIAR MACHADO

Generaldirektör

Generaldirektoratet för havsfrågor och fiske

---

(1)  
  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2017/127 av den 20 januari 2017 om fastställande för år 2017 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfiskefartyg, i vissa andra vatten (EUTL 24, 28.1.2017. s. 1).

2

---

BILAGA

| Nr | 06/TQ127 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Bestånd | WHM/ATLANT |
| Art | Vit marlin (Tetrapturus albidus) |
| Område | Atlanten |
| Datum | 1.1.2017 |

Nr

06/TQ127

Medlemsstat

Spanien

Bestånd

WHM/ATLANT

Art

Vit marlin (Tetrapturus albidus)

Område

Atlanten

Datum

1.1.2017

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/644

av den 5 april 2017

om provtagnings- och analysmetoder för kontroll av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i vissa livsmedel och om upphävande av förordning (EU) nr 589/2014

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för icke-dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB), dioxiner och furaner samt för summan av dioxiner, furaner och dioxinlika PCB i vissa livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

I kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 (2) fastställs gränsvärden för icke-dioxinlika polyklorerade bifenyler (PCB), dioxiner och furaner samt för summan av dioxiner, furaner och dioxinlika PCB i vissa livsmedel.

| (2) | I kommissionens rekommendation 2013/711/EU (3) fastställs åtgärdsgränser för att uppmuntra till en proaktiv hållning i syfte att minska förekomsten av polyklorerade dibenso-para-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner (PCDD/F) samt dioxinlika PCB i livsmedel. Med hjälp av dessa åtgärdsgränser kan behöriga myndigheter och aktörer lyfta fram de fall där det är lämpligt att identifiera en föroreningskälla och vidta nödvändiga åtgärder för att minska eller eliminera den. |
| --- | --- |

(2)

I kommissionens rekommendation 2013/711/EU (3) fastställs åtgärdsgränser för att uppmuntra till en proaktiv hållning i syfte att minska förekomsten av polyklorerade dibenso-para-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner (PCDD/F) samt dioxinlika PCB i livsmedel. Med hjälp av dessa åtgärdsgränser kan behöriga myndigheter och aktörer lyfta fram de fall där det är lämpligt att identifiera en föroreningskälla och vidta nödvändiga åtgärder för att minska eller eliminera den.

| (3) | I kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 (4) fastställs särskilda bestämmelser för de provtagningsförfaranden och analysmetoder som ska tillämpas vid den offentliga kontrollen av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 (4) fastställs särskilda bestämmelser för de provtagningsförfaranden och analysmetoder som ska tillämpas vid den offentliga kontrollen av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB.

| (4) | Bestämmelserna i den förordningen gäller endast provtagning och analys av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB vid tillämpning av förordning (EG) nr 1881/2006 och rekommendation 2013/711/EU. De påverkar inte de regler för provtagning samt provtagningarnas omfattning och frekvens som anges i bilagorna III och IV till rådets direktiv 96/23/EG (5). De påverkar inte heller urvalskriterierna för provtagning i kommissionens beslut 98/179/EG (6). |
| --- | --- |

(4)

Bestämmelserna i den förordningen gäller endast provtagning och analys av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB vid tillämpning av förordning (EG) nr 1881/2006 och rekommendation 2013/711/EU. De påverkar inte de regler för provtagning samt provtagningarnas omfattning och frekvens som anges i bilagorna III och IV till rådets direktiv 96/23/EG (5). De påverkar inte heller urvalskriterierna för provtagning i kommissionens beslut 98/179/EG (6).

| (5) | Det bör säkerställas att de livsmedelsföretagare som genomför kontroller enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (7) tillämpar provtagningsförfaranden som motsvarar dem som föreskrivs i den här förordningen för att säkerställa att prover som tas för dessa kontroller är representativa. Europeiska unionens referenslaboratorium för dioxiner och PCB har visat att analysresultaten i vissa fall inte är tillförlitliga när prestandakriterierna i denna förordning inte har tillämpats av de laboratorier som analyserar prover som livsmedelsföretagare tagit enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004. Tillämpningen av prestandakriterierna bör därför också vara obligatorisk vid analys av dessa prover. |
| --- | --- |

(5)

Det bör säkerställas att de livsmedelsföretagare som genomför kontroller enligt artikel 4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 (7) tillämpar provtagningsförfaranden som motsvarar dem som föreskrivs i den här förordningen för att säkerställa att prover som tas för dessa kontroller är representativa. Europeiska unionens referenslaboratorium för dioxiner och PCB har visat att analysresultaten i vissa fall inte är tillförlitliga när prestandakriterierna i denna förordning inte har tillämpats av de laboratorier som analyserar prover som livsmedelsföretagare tagit enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004. Tillämpningen av prestandakriterierna bör därför också vara obligatorisk vid analys av dessa prover.

| (6) | Eftersom förfaringssättet med en beslutsgräns för att säkerställa att ett analysresultat överstiger gränsvärdet med en viss sannolikhet, enligt kommissionens beslut 2002/657/EG (8), inte längre används vid analys av dioxiner och PCB i livsmedel, bör detta förfaringssätt strykas och endast förfaringssättet med den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %, bör kvarstå. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom förfaringssättet med en beslutsgräns för att säkerställa att ett analysresultat överstiger gränsvärdet med en viss sannolikhet, enligt kommissionens beslut 2002/657/EG (8), inte längre används vid analys av dioxiner och PCB i livsmedel, bör detta förfaringssätt strykas och endast förfaringssättet med den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %, bör kvarstå.

| (7) | I linje med rapporteringskraven för bioanalytiska screeningmetoder bör det också fastställas särskilda rapporteringskrav för de fysikalisk-kemiska metoder som används vid screening. |
| --- | --- |

(7)

I linje med rapporteringskraven för bioanalytiska screeningmetoder bör det också fastställas särskilda rapporteringskrav för de fysikalisk-kemiska metoder som används vid screening.

| (8) | Eftersom dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i de flesta fall analyseras samtidigt bör prestandakriterierna för icke-dioxinlika PCB anpassas till prestandakriterierna för dioxiner och dioxinlika PCB. Detta är en förenkling som inte innebär några större praktiska förändringar eftersom det för icke-dioxinlika PCB gäller att konfirmeringsjonernas relativa intensitet jämfört med måljonernas är större än 50 %. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i de flesta fall analyseras samtidigt bör prestandakriterierna för icke-dioxinlika PCB anpassas till prestandakriterierna för dioxiner och dioxinlika PCB. Detta är en förenkling som inte innebär några större praktiska förändringar eftersom det för icke-dioxinlika PCB gäller att konfirmeringsjonernas relativa intensitet jämfört med måljonernas är större än 50 %.

| (9) | Dessutom föreslås flera andra mindre ändringar av de nuvarande bestämmelserna, vilket innebär att förordning (EU) nr 589/2014 måste upphävas och ersättas med en ny förordning för att bibehålla textens läsbarhet. |
| --- | --- |

(9)

Dessutom föreslås flera andra mindre ändringar av de nuvarande bestämmelserna, vilket innebär att förordning (EU) nr 589/2014 måste upphävas och ersättas med en ny förordning för att bibehålla textens läsbarhet.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

I denna förordning gäller de definitioner och förkortningar som anges i bilaga I.

Artikel 2

Provtagning för offentlig kontroll av halter av dioxiner, furaner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i de livsmedel som förtecknas i avsnitt 5 i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska utföras i enlighet med metoderna i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Beredning och analys av prover för kontroll av halter av dioxiner, furaner och dioxinlika PCB i de livsmedel som förtecknas i avsnitt 5 i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska utföras i enlighet med metoderna i bilaga III till den här förordningen.

Artikel 4

Analyser för kontroll av halter av icke-dioxinlika PCB i de livsmedel som förtecknas i avsnitt 5 i bilagan till förordning (EG) nr 1881/2006 ska utföras i enlighet med kraven för analysmetoder i bilaga IV till den här förordningen.

Artikel 5

Förordning (EU) nr 589/2014 ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till den upphävda förordningen ska anses som hänvisningar till den här förordningen.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (EUT L 364, 20.12.2006, s. 5).

2

(3)  Kommissionens rekommendation 2013/711/EU av den 3 december 2013 om minskning av dioxiner, furaner och PCB i foder och livsmedel (EUT L 323, 4.12.2013, s. 37).

3

(4)  Kommissionens förordning (EU) nr 589/2014 av den 2 juni 2014 om provtagnings- och analysmetoder för kontroll av halter av dioxiner, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i vissa livsmedel och om upphävande av förordning (EU) nr 252/2012 (EUT L 164, 3.6.2014, s. 18).

4

(5)  Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser av dessa i levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23.5.1996, s. 10).

5

(6)  Kommissionens beslut 98/179/EG av den 23 februari 1998 om fastställande av tillämpningsföreskrifter avseende officiell provtagning för kontroll av vissa ämnen och resthalter av dessa i levande djur och animaliska produkter (EGT L 65, 5.3.1998, s. 31).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 852/2004 av den 29 april 2004 om livsmedelshygien (EUT L 139, 30.4.2004, s. 1).

7

(8)  Kommissionens beslut 2002/657/EG av den 14 augusti 2002 om genomförande av rådets direktiv 96/23/EG avseende analysmetoder och tolkning av resultat (EGT L 221, 17.8.2002, s. 8).

8

---

BILAGA I

DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR

I.   DEFINITIONER

I denna förordning ska definitionerna i bilaga I till beslut 2002/657/EG gälla.

Dessutom gäller följande definitioner:

1.1   
  åtgärdsgräns
  : den halt av ett visst ämne, enligt bilagan till rekommendation 2013/711/EU, som leder till att undersökningar för att identifiera källan till ämnet inleds när det påvisas förhöjda halter av ämnet.

1.2   
  screeningmetoder
  : metoder för att påvisa prover med halter av PCDD/F och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. De ska ge en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya incidenter med hög exponering som kan medföra hälsorisker för konsumenterna. Screeningmetoder ska baseras på bioanalytiska metoder eller GC-MS-metoder. Provresultat som överskrider den fastställda brytpunkten vid kontroll av överensstämmelsen med gränsvärdet ska kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod.

1.3   
  konfirmeringsmetoder
  : metoder för att få fram fullständig eller kompletterande information som möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av PCDD/F och dioxinlika PCB vid gränsvärdet, eller vid behov vid åtgärdsgränsen. Sådana metoder bygger på gaskromatografi i kombination med högupplösande masspektrometri (GC-HRMS) eller gaskromatografi i kombination med tandem-masspektrometri (GC-MS/MS).

1.4   
  bioanalytiska metoder
  : metoder som bygger på biologiska principer såsom cellbaserade metoder, receptorbaserade metoder eller immunologiska metoder. Dessa metoder ger inte resultat på kongennivå utan endast en indikation (1) på TEQ-värdet, uttryckt som bioanalytiska ekvivalenter (BEQ), på grund av att det i ett provextrakt även kan finnas föreningar som ger en respons i analysen men som inte uppfyller TEQ-principens alla krav.

1.5   
  skenbart utbyte för bioassay
  : det BEQ-värde som beräknas utifrån kalibreringskurvan för TCDD eller PCB 126, korrigeras för blank och delas därefter med det TEQ-värde som fastställts med konfirmeringsmetoden. Syftet är att korrigera för faktorer som till exempel förlusten av PCDD/F och dioxinlika föreningar under extraktions- och uppreningsstegen, föreningar som extraherats samtidigt och ökar eller minskar resultatet (agonistiska och antagonistiska effekter), kvaliteten på kurvpassningen eller skillnader mellan TEF-värden och REP-värden. Det skenbara utbytet för bioassay beräknas utifrån lämpliga referensprover med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

1.6   
  analys av dubbelprover
  : en separat analys av de givna analyterna med användning av en andra alikvot från samma homogeniserade prov.

1.7   
  den accepterade särskilda kvantifieringsgränsen (2)
  för en enskild kongen i ett prov
  : den lägsta analythalten som med rimlig statistisk säkerhet kan mätas och som uppfyller de identifieringskriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar.

Kvantifieringsgränsen för en enskild kongen kan identifieras

| a) | som den koncentration av en analyt i ett provextrakt som ger en instrumentrespons för de två skilda joner som ska övervakas, med ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) på 3:1 för den mindre känsliga rådatasignalen,
  eller, om beräkningen av signal-brusförhållandet på grund av tekniska skäl inte ger tillförlitliga resultat, |
| --- | --- |

a)

som den koncentration av en analyt i ett provextrakt som ger en instrumentrespons för de två skilda joner som ska övervakas, med ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) på 3:1 för den mindre känsliga rådatasignalen,

eller, om beräkningen av signal-brusförhållandet på grund av tekniska skäl inte ger tillförlitliga resultat,

| b) | som den lägsta koncentrationen på en kalibreringskurva som ger en godtagbar (≤ 30 %) och konsekvent (uppmätt åtminstone i början och slutet av en provserie) avvikelse till den genomsnittliga relativa responsfaktorn som beräknats för alla punkter på kalibreringskurvan för varje provserie (3). |
| --- | --- |

b)

som den lägsta koncentrationen på en kalibreringskurva som ger en godtagbar (≤ 30 %) och konsekvent (uppmätt åtminstone i början och slutet av en provserie) avvikelse till den genomsnittliga relativa responsfaktorn som beräknats för alla punkter på kalibreringskurvan för varje provserie (3).

1.8   
  övre koncentration
  : det begrepp som kräver användning av kvantifieringsgränsen för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen.

1.9   
  lägre koncentration
  : det begrepp som kräver användning av noll för bidraget från varje icke-kvantifierad kongen.

1.10   
  mellanvärde
  : det begrepp som kräver användning av halva kvantifieringsgränsen vid beräkning av bidraget från varje icke-kvantifierad kongen.

1.11   
  parti
  : en identifierbar mängd livsmedel från en och samma leverans som vid offentlig kontroll uppvisar samma egenskaper, exempelvis i fråga om ursprung, sort, emballeringsmetod, förpackare, avsändare eller märkning. När det gäller fisk och fiskeriprodukter, ska även fiskarnas storlek vara jämförbar. Om fiskarnas storlek och/eller vikt inte är jämförbara inom en sändning får sändningen visserligen betraktas som ett och samma parti, men ett särskilt provtagningsförfarande måste tillämpas.

1.12   
  delparti
  : en viss del som ingår i ett större parti och på vilken provtagningsmetoden ska tillämpas. Varje delparti ska hållas fysiskt åtskilt och vara identifierbart.

1.13   
  delprov
  : en viss mängd material som tagits från ett och samma ställe i partiet eller delpartiet.

1.14   
  samlingsprov
  : sammanläggningen av alla delprover som tagits ur partiet eller delpartiet.

1.15   
  laboratorieprov
  : en representativ del/mängd av det samlingsprov som är avsett för laboratoriet.

II.   FÖRKORTNINGAR

| BEQ | Bioanalytiska ekvivalenter |
| --- | --- |
| GC | Gaskromatografi |
| HRMS | Högupplösande masspektrometri |
| LRMS | Lågupplösande masspektrometri |
| MS/MS | Tandem-masspektrometri |
| PCB | Polyklorerad bifenyl |
| Icke-dioxinlika PCB | PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 och PCB 180 |
| PCDD | Polyklorerade dibenso-p-dioxiner |
| PCDF | Polyklorerade dibensofuraner |
| QC | Kvalitetskontroll |
| REP | Relativ potensfaktor |
| TEF | Toxicitetsekvivalensfaktor |
| TEQ | Toxicitetsekvivalent |
| TCDD | 2,3,7,8-Tetraklordibenso-p-dioxin |
| U | Utvidgad mätosäkerhet |

BEQ

Bioanalytiska ekvivalenter

GC

Gaskromatografi

HRMS

Högupplösande masspektrometri

LRMS

Lågupplösande masspektrometri

MS/MS

Tandem-masspektrometri

PCB

Polyklorerad bifenyl

Icke-dioxinlika PCB

PCB 28, PCB 52, PCB 101, PCB 138, PCB 153 och PCB 180

PCDD

Polyklorerade dibenso-p-dioxiner

PCDF

Polyklorerade dibensofuraner

QC

Kvalitetskontroll

REP

Relativ potensfaktor

TEF

Toxicitetsekvivalensfaktor

TEQ

Toxicitetsekvivalent

TCDD

2,3,7,8-Tetraklordibenso-p-dioxin

U

Utvidgad mätosäkerhet

---

(1)  Bioanalytiska metoder är inte specifika för de kongener som ingår i TEF-systemet. Även andra strukturellt besläktade föreningar som aktiverar Ah-receptorn kan förekomma i provextraktet och därigenom bidra till den totala responsen. Bioanalytiska resultat kan därför inte vara en uppskattning av, utan snarare en indikation på TEQ-värdet i provet

(2)  Bioanalytiska metoder är inte specifika för de kongener som ingår i TEF-systemet. Även andra strukturellt besläktade föreningar som aktiverar Ah-receptorn kan förekomma i provextraktet och därigenom bidra till den totala responsen. Bioanalytiska resultat kan därför inte vara en uppskattning av, utan snarare en indikation på TEQ-värdet i provet.

(3)  LOQ beräknas från den lägsta koncentrationen punkten med hänsyn till återvinning av interna standarder och prov intag.

---

BILAGA II

PROVTAGNINGSMETODER FÖR OFFENTLIG KONTROLL AV HALTER AV DIOXINER (PCDD/F), DIOXINLIKA PCB OCH ICKE-DIOXINLIKA PCB I VISSA LIVSMEDEL

I.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Provtagning för offentlig kontroll av halter av dioxiner (nedan kallade PCDD/F), dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB i livsmedel ska utföras enligt metoderna i denna bilaga. De samlingsprover som man då erhåller ska betraktas som representativa för de partier eller delpartier från vilka de tas. De halter som bestäms i laboratorieproverna ska ligga till grund för bedömningen av om proverna överensstämmer med gränsvärdena enligt förordning (EG) nr 1881/2006.

För att säkerställa överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004 ska livsmedelsföretagare vid kontroll av halterna av PCDD/F, dioxinlika PCB och icke-dioxinlika PCB ta prover enligt de metoder som beskrivs i kapitel III i denna bilaga eller använda ett likvärdigt provtagningsförfarande som har visats ha samma representationsnivå som det provtagningsförfarande som beskrivs i kapitel III i denna bilaga.

II.   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

1.   Personal

Officiell provtagning ska utföras av en behörig person som utsetts för detta av medlemsstaten.

2.   Provtagningsmaterial

Varje parti eller delparti som ska analyseras ska provtas separat.

3.   Försiktighetsåtgärder

Under provtagningen och provberedningen ska åtgärder vidtas för att undvika förändringar som kan påverka halten av PCDD/F och PCB samt negativt påverka den analytiska bestämningen eller samlingsprovernas representativitet.

4.   Delprover

Så långt det är möjligt ska delprover tas från olika ställen i partiet eller delpartiet. Avvikelser från detta förfarande ska noteras i det protokoll som avses i punkt II.8.

5.   Beredning av samlingsprov

Samlingsprovet erhålls genom att delproverna blandas. Samlingsprovet ska väga minst 1 kg, utom när detta är praktiskt omöjligt, t.ex. när endast en förpackning har provtagits eller när produkten har ett mycket högt kommersiellt värde.

6.   Replikatprover

Replikatprover för offentlig tillsyn, överklagande och referensändamål ska tas från det homogeniserade samlingsprovet, såvida detta inte strider mot en medlemsstats bestämmelser om livsmedelsföretagarens rättigheter. Laboratorieproverna för tillsynsåtgärder ska vara så stora att de räcker till åtminstone analys av dubbelprover.

7.   Emballering och transport av prover

Varje prov ska placeras i en ren behållare av inaktivt material som ger tillräckligt skydd mot föroreningar, förlust av analyter genom adsorption till behållarens innervägg och skador under transporten. Alla nödvändiga åtgärder ska vidtas för att undvika att provets sammansättning förändras under transport eller lagring.

8.   Försegling och märkning av prover

Varje prov som tas för offentlig kontroll ska förseglas på provtagningsstället och identifieras i enlighet med medlemsstaternas regler.

För varje provtagning ska ett protokoll upprättas som gör det möjligt att entydigt identifiera varje parti. I protokollet ska datum och provtagningsplats anges samt eventuell ytterligare information som kan vara till hjälp för den som utför analysen.

III.   PROVTAGNINGSPLAN

Genom den provtagningsmetod som tillämpas ska det säkerställas att samlingsprovet är representativt för det parti eller delparti som ska kontrolleras.

1.   Uppdelning i delpartier

Stora partier ska delas upp i delpartier förutsatt att delpartierna kan avskiljas fysiskt från varandra. För produkter som säljs som stora bulksändningar (t.ex. vegetabiliska oljor) ska tabell 1 tillämpas. För övriga produkter ska tabell 2 tillämpas. Eftersom partiets vikt inte alltid är en exakt multipel av delpartiernas vikt får delpartiets vikt överskrida den angivna vikten med högst 20 %.

Tabell 1

Uppdelning i delpartier för produkter som säljs som bulksändningar

| Partiets vikt (i ton) | Delpartiernas vikt eller antal |
| --- | --- |
| ≥ 1 500 | 500 ton |
| > 300 och < 1 500 | 3 delpartier |
| ≥ 50 och ≤ 300 | 100 ton |
| < 50 | — |

Partiets vikt (i ton)

Delpartiernas vikt eller antal

≥ 1 500

500 ton

> 300 och < 1 500

3 delpartier

≥ 50 och ≤ 300

100 ton

< 50

—

Tabell 2

Uppdelning i delpartier för övriga produkter

| Partiets vikt (i ton) | Delpartiernas vikt eller antal |
| --- | --- |
| ≥ 15 | 15–30 ton |
| < 15 | — |

Partiets vikt (i ton)

Delpartiernas vikt eller antal

≥ 15

15–30 ton

< 15

—

2.   Antal delprover

Samlingsprovet som är en blandning av alla delprover ska väga minst 1 kg (se punkt II.5).

Det minsta antalet delprover som ska tas från partiet eller delpartiet anges i tabellerna 3 och 4.

När det gäller bulkprodukter i flytande form ska partiet eller delpartiet omedelbart före provtagningen blandas så noggrant som möjligt manuellt eller maskinellt, förutsatt att produktens kvalitet inte påverkas. Eventuella främmande ämnen antas då vara jämnt fördelade inom ett givet parti eller delparti. Tre delprover från ett parti eller delparti räcker därför för att bilda ett samlingsprov.

Delproverna ska ha i stort sett samma vikt. Ett delprov ska väga minst 100 g.

Avvikelser från detta förfarande ska noteras i det protokoll som avses i punkt II.8 i denna bilaga. I enlighet med kommissionens beslut 97/747/EG (1) ska storleken på samlingsprovet för hönsägg vara minst 12 ägg (både för bulkpartier och för partier som består av enskilda förpackningar ska tabellerna 3 och 4 tillämpas).

Tabell 3

Minsta antal delprover som ska tas från ett parti eller delparti

| Partiets/delpartiets vikt eller volym (i kg eller liter) | Minsta antal delprover som ska tas |
| --- | --- |
| < 50 | 3 |
| 50 till 500 | 5 |
| > 500 | 10 |

Partiets/delpartiets vikt eller volym (i kg eller liter)

Minsta antal delprover som ska tas

< 50

3

50 till 500

5

> 500

10

Om partiet eller delpartiet består av enskilda förpackningar eller enheter anges i tabell 4 det antal förpackningar eller enheter som ska tas för att bilda ett samlingsprov.

Tabell 4

Antal förpackningar eller enheter (delprover) som ska tas för att bilda ett samlingsprov om partiet eller delpartiet består av enskilda förpackningar eller enheter

| Antal förpackningar eller enheter i partiet/delpartiet | Antal förpackningar eller enheter som ska tas |
| --- | --- |
| 1 till 25 | minst 1 förpackning eller enhet |
| 26 till 100 | ca 5 %, minst 2 förpackningar eller enheter |
| > 100 | ca 5 %, högst 10 förpackningar eller enheter |

Antal förpackningar eller enheter i partiet/delpartiet

Antal förpackningar eller enheter som ska tas

1 till 25

minst 1 förpackning eller enhet

26 till 100

ca 5 %, minst 2 förpackningar eller enheter

> 100

ca 5 %, högst 10 förpackningar eller enheter

3.   Särskilda bestämmelser för provtagning av partier som innehåller hela fiskar av jämförbar storlek och vikt

Fiskar ska anses ha jämförbar storlek och vikt om skillnaden i storlek och vikt inte överskrider ca 50 %.

Det antal delprover som ska tas från partiet anges i tabell 3. Samlingsprovet som är en blandning av alla delprover ska väga minst 1 kg (se punkt II.5).

| — | Om provtagningspartiet innehåller små fiskar (där varje enskild fisk väger under ca 1 kg), ska hela fisken utgöra ett delprov som bildar samlingsprovet. Om det samlingsprov som då fås fram väger mer än 3 kg, kan delproverna bestå av mittpartiet, som vart och ett ska väga minst 100 g, av de fiskar som bildar samlingsprovet. Hela den del på vilken gränsvärdet är tillämpligt ska användas vid homogenisering av provet.
  Fiskens mittparti är där dess tyngdpunkt ligger, i de flesta fall vid ryggfenan (om fisken har en ryggfena) eller mitt emellan gälöppningen och anus. |
| --- | --- |

—

Om provtagningspartiet innehåller små fiskar (där varje enskild fisk väger under ca 1 kg), ska hela fisken utgöra ett delprov som bildar samlingsprovet. Om det samlingsprov som då fås fram väger mer än 3 kg, kan delproverna bestå av mittpartiet, som vart och ett ska väga minst 100 g, av de fiskar som bildar samlingsprovet. Hela den del på vilken gränsvärdet är tillämpligt ska användas vid homogenisering av provet.

Fiskens mittparti är där dess tyngdpunkt ligger, i de flesta fall vid ryggfenan (om fisken har en ryggfena) eller mitt emellan gälöppningen och anus.

| — | Om provtagningspartiet innehåller större fiskar (där varje enskild fisk väger över ca 1 kg), ska delprovet bestå av fiskens mittparti. Varje delprov ska väga minst 100 g.
  För fiskar av medelstorlek (ca 1–6 kg) ska delprovet bestå av ett stycke av fiskens mittparti som tas som ett tvärsnitt från ryggbenet till buken.
  För mycket stora fiskar (t.ex. över ca 6 kg) ska delprovet tas av dorsolateralt muskelkött på högra sidan (framifrån sett) i fiskens mittparti. Om uttagning av ett sådant stycke ur fiskens mittparti skulle medföra betydande ekonomisk skada kan det betraktas som tillräckligt att ta tre delprover på minst 350 g var oberoende av partiets storlek, eller också kan en lika stor del av muskelköttet nära fiskens stjärtparti och muskelköttet nära dess huvudparti betraktas som ett delprov som är representativt för dioxinhalten i hela fisken. |
| --- | --- |

—

Om provtagningspartiet innehåller större fiskar (där varje enskild fisk väger över ca 1 kg), ska delprovet bestå av fiskens mittparti. Varje delprov ska väga minst 100 g.

För fiskar av medelstorlek (ca 1–6 kg) ska delprovet bestå av ett stycke av fiskens mittparti som tas som ett tvärsnitt från ryggbenet till buken.

För mycket stora fiskar (t.ex. över ca 6 kg) ska delprovet tas av dorsolateralt muskelkött på högra sidan (framifrån sett) i fiskens mittparti. Om uttagning av ett sådant stycke ur fiskens mittparti skulle medföra betydande ekonomisk skada kan det betraktas som tillräckligt att ta tre delprover på minst 350 g var oberoende av partiets storlek, eller också kan en lika stor del av muskelköttet nära fiskens stjärtparti och muskelköttet nära dess huvudparti betraktas som ett delprov som är representativt för dioxinhalten i hela fisken.

4.   Provtagning av fiskpartier som innehåller hela fiskar av olika storlek och/eller vikt

| — | Bestämmelserna i punkt III.3 om provernas sammansättning ska tillämpas. |
| --- | --- |

—

Bestämmelserna i punkt III.3 om provernas sammansättning ska tillämpas.

| — | Om en viss storleks- eller viktkategori överväger (ca 80 % eller mer av partiet) ska provet tas från fiskar som har den storlek eller vikt som överväger. Detta prov ska betraktas som representativt för hela partiet. |
| --- | --- |

—

Om en viss storleks- eller viktkategori överväger (ca 80 % eller mer av partiet) ska provet tas från fiskar som har den storlek eller vikt som överväger. Detta prov ska betraktas som representativt för hela partiet.

| — | Om ingen särskild storleks- eller viktkategori överväger, ska det säkerställas att de fiskar som väljs ut för provet är representativa för partiet. Särskilda anvisningar för sådana fall finns i Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight
   (2). |
| --- | --- |

—

Om ingen särskild storleks- eller viktkategori överväger, ska det säkerställas att de fiskar som väljs ut för provet är representativa för partiet. Särskilda anvisningar för sådana fall finns i Guidance on sampling of whole fishes of different size and/or weight
   (2).

5.   Provtagning i detaljhandelsledet

Provtagning av livsmedel i detaljhandelsledet ska om möjligt göras enligt bestämmelserna för provtagning i punkt III.2.

Om detta inte är möjligt får en alternativ provtagningsmetod användas i detaljhandelsledet, förutsatt att den garanterar att det provtagna partiet eller delpartiet är tillräckligt representativt.

IV.   PARTIETS ÖVERENSSTÄMMELSE MED SPECIFIKATIONEN

1.   Icke-dioxinlika PCB

Partiet är överensstämmande om analysresultatet för summan av icke-dioxinlika PCB inte överskrider respektive gränsvärde enligt förordning (EG) nr 1881/2006 med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten (3).

Partiet är icke-överensstämmande med gränsvärdet enligt förordning (EG) nr 1881/2006 om det är ställt utom rimligt tvivel att medelvärdet av två analysresultat avseende den övre koncentrationen fastställda genom analys av dubbelprover (4) överskrider gränsvärdet med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten.

Den utvidgade mätosäkerheten beräknas med en täckningsfaktor på 2 som ger en konfidensnivå på ca 95 %. Ett parti är icke-överensstämmande om medelvärdet av de uppmätta värdena minus den utvidgade mätosäkerheten för medelvärdet är högre än det fastställda gränsvärdet.

De bestämmelser som nämns i denna punkt ska tillämpas på de analysresultat som erhålls vid provtagning för offentlig kontroll. När det gäller analys för överklagande eller referensändamål gäller nationella regler.

2.   Dioxiner (PCDD/F) och dioxinlika PCB

Partiet är överensstämmande i följande fall:

| — | En enda analys med en screeningmetod för vilken andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma med gränsvärdet är lägre än 5 % ger ett resultat som visar att halten inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB enligt förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

—

En enda analys med en screeningmetod för vilken andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma med gränsvärdet är lägre än 5 % ger ett resultat som visar att halten inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB enligt förordning (EG) nr 1881/2006.

| — | En enda analys med en konfirmeringsmetod ger ett resultat som inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB enligt förordning (EG) nr 1881/2006, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten (5). |
| --- | --- |

—

En enda analys med en konfirmeringsmetod ger ett resultat som inte överskrider respektive gränsvärde för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB enligt förordning (EG) nr 1881/2006, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten (5).

För screeninganalyser ska en brytpunkt fastställas vad gäller bedömningen av överensstämmelse med respektive gränsvärde för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB.

Partiet är icke-överensstämmande med gränsvärdet enligt förordning (EG) nr 1881/2006 om det är ställt utom rimligt tvivel att medelvärdet av två analysresultat avseende den övre koncentrationen fastställda genom analys av dubbelprover (6) med en konfirmeringsmetod överskrider gränsvärdet med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten.

Den utvidgade mätosäkerheten beräknas med en täckningsfaktor på 2 som ger en konfidensgrad på ca 95 %. Ett parti är icke-överensstämmande om medelvärdet av de uppmätta värdena minus den utvidgade mätosäkerheten för medelvärdet är högre än det fastställda gränsvärdet.

Summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten för PCDD/F och dioxinlika PCB ska användas när man anger den skattade utvidgade mätosäkerheten för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB.

De bestämmelser som nämns i denna punkt ska tillämpas på de analysresultat som erhålls vid provtagning för offentlig kontroll. När det gäller analys för överklagande eller referensändamål gäller nationella regler.

V.   ÖVERSKRIDANDE AV ÅTGÄRDSGRÄNSER

Åtgärdsgränserna fungerar som ett redskap för provurval i de fall där det är lämpligt att identifiera en föroreningskälla och att vidta åtgärder för att minska eller eliminera den. Screeningmetoderna ska fastställa lämpliga brytpunkter för urvalet av dessa prover. Om det behövs betydande insatser för att identifiera en föroreningskälla och minska eller eliminera föroreningen kan det vara lämpligt att bekräfta om åtgärdsgränsen överskridits genom att analysera dubbelprover med en konfirmeringsmetod, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten (7).

---

(1)  Kommissionens beslut 97/747/EG av den 27 oktober 1997 om fastställande av omfattning och frekvens av provtagningar som föreskrivs i rådets direktiv 96/23/EG för kontroll av vissa ämnen och restsubstanser av dessa i vissa animaliska produkter (EGT L 303, 6.11.1997, s. 12).

(2)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/safety/docs/cs_contaminants_catalogue_dioxins_guidance-sampling_exemples-dec2006_en.pdf

(3)  Principerna i vägledningen Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [länk till webbplats] ska följas i tillämpliga fall.

(4)  Det är nödvändigt att analysera dubbelprover om resultatet från den första bestämningen är icke-överensstämmande. Analys av dubbelprover behövs för att utesluta möjligheten av intern korskontamination eller oavsiktlig hopblandning av prover. När analysen utförs till följd av en föroreningsincident behöver resultatet inte konfirmeras genom analys av dubbelprover om de prover som valts ut för analys kan spåras till föroreningsincidenten och den uppmätta halten är betydligt över gränsvärdet.

(5)  
  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [länk till webbplats] och Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [länk till webbplats].

(6)  Analys av dubbelprover behövs om resultatet från den första bestämningen genom konfirmeringsmetoder med 13C-märkt intern standard för de relevanta analyterna inte är överensstämmande. Analys av dubbelprover behövs för att utesluta möjligheten av intern korskontamination eller oavsiktlig hopblandning av prover. När analysen utförs till följd av en föroreningsincident behöver resultatet inte konfirmeras genom analys av dubbelprover om de prover som valts ut för analys kan spåras till föroreningsincidenten och den uppmätta halten är betydligt över gränsvärdet.

(7)  Samma förklaring och krav avseende analys av dubbelprover gäller för kontroll av åtgärdsgränser som för gränsvärden i fotnot 6.

---

BILAGA III

PROVBEREDNING OCH KRAV FÖR ANALYSMETODER FÖR KONTROLL AV HALTER AV DIOXINER (PCDD/F) OCH DIOXINLIKA PCB I VISSA LIVSMEDEL

1.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

Kraven i denna bilaga ska tillämpas när livsmedel analyseras för offentlig kontroll av halterna av 2,3,7,8-substituerade polyklorerade dibenso-p-dioxiner och polyklorerade dibensofuraner (PCDD/F) samt av dioxinlika polyklorerade bifenyler (nedan kallade dioxinlika PCB) och när det gäller provberedning och analyskrav för andra lagstadgade ändamål, inbegripet livsmedelsföretagarens kontroller för att säkerställa överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004.

Övervakningen av förekomsten av PCDD/F och dioxinlika PCB i livsmedel kan utföras med två olika typer av analysmetoder:

a)   Screeningmetoder

Syftet med screeningmetoder är att påvisa prover med halter av PCDD/F och dioxinlika PCB som överskrider gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. Screeningmetoder ska säkerställa en kostnadseffektiv och hög analyskapacitet och därigenom öka möjligheterna att upptäcka nya incidenter med hög exponering som kan medföra hälsorisker för konsumenterna. När dessa metoder används ska man sträva efter att undvika resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande. De kan bland annat bestå av bioanalytiska metoder och GC-MS-metoder.

Screeningmetoder jämför analysresultatet med en brytpunkt och ger ett ja/nej-svar för bedömning av om gränsvärdet eller åtgärdsgränsen eventuellt har överskridits. Koncentrationen av PCDD/F och summan av PCDD/F och dioxinlika PCB i prover som misstänks vara icke-överensstämmande med gränsvärdet måste bestämmas eller bekräftas med en konfirmeringsmetod.

Screeningmetoder kan dessutom ge en indikation på de halter av de PCDD/F och dioxinlika PCB som förekommer i provet. Om bioanalytiska screeningmetoder används ska resultatet uttryckas som bioanalytiska ekvivalenter (BEQ), medan om fysikalisk-kemiska GC-MS-metoder används ska resultatet uttryckas som toxicitetsekvivalenter (TEQ). Screeningmetoders resultat i form av numeriska värden är lämpliga för att visa att proverna är överensstämmande eller misstänkt icke-överensstämmande eller att åtgärdsgränserna överskridits, och för att ge en indikation på koncentrationsintervallet om proverna behöver följas upp med konfirmeringsmetoder. Däremot är de inte lämpliga för utvärdering av bakgrundshalter, uppskattning av intag, uppföljning av tidstrender avseende halter eller omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden.

b)   Konfirmeringsmetoder

Konfirmeringsmetoder möjliggör en entydig identifiering och kvantifiering av de PCDD/F och dioxinlika PCB som förekommer i ett prov och ger fullständig information om kongenerna. Dessa metoder möjliggör därför kontroll av gränsvärden och åtgärdsgränser, inklusive konfirmering av de resultat som erhållits med screeningmetoder. Dessutom kan resultaten användas för andra ändamål, t.ex. bestämning av låga bakgrundshalter vid livsmedelskontroll, uppföljning av tidstrender, bedömning av befolkningens exponering samt för att bygga upp en databas för eventuell omprövning av åtgärdsgränser och gränsvärden. De är också viktiga för att fastställa kongenmönster så att källan till en eventuell förorening kan identifieras. Sådana metoder bygger på GC-HRMS. För att bekräfta överensstämmelse eller icke-överensstämmelse med gränsvärdet kan även GC-MS/MS användas.

2.   BAKGRUND

För att beräkna den totala koncentrationen av dioxinlika föreningar i ett prov, den så kallade toxicitetsekvivalenten (TEQ), ska varje enskilt ämnes koncentration i ett givet prov multipliceras med respektive ämnes toxicitetsekvivalensfaktor (TEF) och därefter adderas. TEF-värdena har fastställts av WHO och förtecknas i tillägget till denna bilaga.

Screeningmetoder och konfirmeringsmetoder får endast användas för kontroll av en viss matris om metoderna har tillräckligt hög känslighet för att på ett tillförlitligt sätt påvisa halter vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

3.   KRAV FÖR KVALITETSSÄKRING

| — | Åtgärder ska vidtas för att undvika korskontaminering under alla moment vid provtagning och analys. |
| --- | --- |

—

Åtgärder ska vidtas för att undvika korskontaminering under alla moment vid provtagning och analys.

| — | Proverna ska lagras och transporteras i behållare av glas, aluminium, polypropen eller polyeten som är lämpade för lagring och inte påverkar de halter av PCDD/F och dioxinlika PCB som finns i proverna. Spår av pappersdamm ska avlägsnas från provbehållaren. |
| --- | --- |

—

Proverna ska lagras och transporteras i behållare av glas, aluminium, polypropen eller polyeten som är lämpade för lagring och inte påverkar de halter av PCDD/F och dioxinlika PCB som finns i proverna. Spår av pappersdamm ska avlägsnas från provbehållaren.

| — | Proverna ska lagras och transporteras på ett sådant sätt att livsmedelsprovet bibehålls i oförändrat tillstånd. |
| --- | --- |

—

Proverna ska lagras och transporteras på ett sådant sätt att livsmedelsprovet bibehålls i oförändrat tillstånd.

| — | Varje laboratorieprov ska vid behov finmalas och blandas omsorgsfullt enligt en metod som garanterar fullständig homogenisering (t.ex. så att de passerar en 1 mm sikt). Om vattenhalten är för hög ska proverna torkas innan de mals. |
| --- | --- |

—

Varje laboratorieprov ska vid behov finmalas och blandas omsorgsfullt enligt en metod som garanterar fullständig homogenisering (t.ex. så att de passerar en 1 mm sikt). Om vattenhalten är för hög ska proverna torkas innan de mals.

| — | Det är viktigt att kontrollera reagenser, glasvaror och utrustning för om de eventuellt kan påverka de TEQ- eller BEQ-baserade resultaten. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att kontrollera reagenser, glasvaror och utrustning för om de eventuellt kan påverka de TEQ- eller BEQ-baserade resultaten.

| — | En analys av ett blankprov ska göras genom att man utför hela analysen men utelämnar provet. |
| --- | --- |

—

En analys av ett blankprov ska göras genom att man utför hela analysen men utelämnar provet.

| — | För bioanalytiska metoder är det mycket viktigt att alla glasvaror och lösningsmedel som används analyseras för att garantera att de är fria från ämnen som kan störa påvisandet av målföreningar i mätområdet. Glasvaror ska sköljas med lösningsmedel eller/och upphettas till de temperaturer som krävs för att avlägsna spår av PCDD/F, dioxinlika föreningar och störande föreningar från dess yta. |
| --- | --- |

—

För bioanalytiska metoder är det mycket viktigt att alla glasvaror och lösningsmedel som används analyseras för att garantera att de är fria från ämnen som kan störa påvisandet av målföreningar i mätområdet. Glasvaror ska sköljas med lösningsmedel eller/och upphettas till de temperaturer som krävs för att avlägsna spår av PCDD/F, dioxinlika föreningar och störande föreningar från dess yta.

| — | Det prov som extraheras ska vara tillräckligt stort för att uppfylla kraven vad gäller ett tillräckligt lågt mätområde som inkluderar gränsvärden eller åtgärdsgränser. |
| --- | --- |

—

Det prov som extraheras ska vara tillräckligt stort för att uppfylla kraven vad gäller ett tillräckligt lågt mätområde som inkluderar gränsvärden eller åtgärdsgränser.

| — | De särskilda provberedningsförfaranden som används för de givna produkterna ska följa internationellt accepterade riktlinjer. |
| --- | --- |

—

De särskilda provberedningsförfaranden som används för de givna produkterna ska följa internationellt accepterade riktlinjer.

| — | När det gäller fisk ska skinnet avlägsnas eftersom gränsvärdet avser muskelkött utan skinn. Allt muskelkött och all fettvävnad som finns kvar på insidan av skinnet måste dock noggrant och fullständigt skrapas loss från skinnet och tas med i det prov som ska analyseras. |
| --- | --- |

—

När det gäller fisk ska skinnet avlägsnas eftersom gränsvärdet avser muskelkött utan skinn. Allt muskelkött och all fettvävnad som finns kvar på insidan av skinnet måste dock noggrant och fullständigt skrapas loss från skinnet och tas med i det prov som ska analyseras.

4.   KRAV FÖR LABORATORIER

| — | I enlighet med förordning (EG) nr 882/2004 ska laboratorierna ackrediteras av ett godkänt ackrediteringsorgan som verkar enligt ISO Guide 58 för att säkerställa att de tillämpar ett system för kvalitetssäkring av analysverksamheten. Laboratorierna ska ackrediteras enligt standarden EN ISO/IEC 17025. Principerna i de tekniska vägledningarna om uppskattning av mätosäkerhet och kvantifieringsgränser vid analys av PCDD/F och PCB ska följas i tillämpliga fall (1). |
| --- | --- |

—

I enlighet med förordning (EG) nr 882/2004 ska laboratorierna ackrediteras av ett godkänt ackrediteringsorgan som verkar enligt ISO Guide 58 för att säkerställa att de tillämpar ett system för kvalitetssäkring av analysverksamheten. Laboratorierna ska ackrediteras enligt standarden EN ISO/IEC 17025. Principerna i de tekniska vägledningarna om uppskattning av mätosäkerhet och kvantifieringsgränser vid analys av PCDD/F och PCB ska följas i tillämpliga fall (1).

| — | Laboratoriekompetensen ska bevisas genom fortlöpande medverkan i provningsjämförelser för bestämning av halten av PCDD/F och dioxinlika PCB i relevanta livsmedelsmatriser och koncentrationsintervall. |
| --- | --- |

—

Laboratoriekompetensen ska bevisas genom fortlöpande medverkan i provningsjämförelser för bestämning av halten av PCDD/F och dioxinlika PCB i relevanta livsmedelsmatriser och koncentrationsintervall.

| — | Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prover ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden, både för kvalitetskontroll och för att konfirmera analysresultatet för misstänkta prover. |
| --- | --- |

—

Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prover ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden, både för kvalitetskontroll och för att konfirmera analysresultatet för misstänkta prover.

5.   GRUNDLÄGGANDE KRAV FÖR ANALYSMETODER FÖR DIOXINER (PCDD/F) OCH DIOXINLIKA PCB

5.1   Lågt mätområde och låga kvantifieringsgränser

| — | Eftersom vissa typer av PCDD/F är extremt toxiska ska detektionsgränsen för dessa föreningar vara i storleksordningen femtogram (10–15- 15 g). För de flesta PCB-kongener räcker det att kvantifieringsgränsen är i storleksordningen nanogram (10- 9 g). Vid mätning av mer toxiska dioxinlika PCB-kongener (särskilt kongener som inte är substituerade på orto-position, s.k. non-orto kongener) ska dock de lägsta halterna i mätområdet vara i storleksordningen pikogram (10– 13 g). |
| --- | --- |

—

Eftersom vissa typer av PCDD/F är extremt toxiska ska detektionsgränsen för dessa föreningar vara i storleksordningen femtogram (10–15- 15 g). För de flesta PCB-kongener räcker det att kvantifieringsgränsen är i storleksordningen nanogram (10- 9 g). Vid mätning av mer toxiska dioxinlika PCB-kongener (särskilt kongener som inte är substituerade på orto-position, s.k. non-orto kongener) ska dock de lägsta halterna i mätområdet vara i storleksordningen pikogram (10– 13 g).

5.2   Hög selektivitet (specificitet)

| — | PCDD/F och dioxinlika PCB ska kunna skiljas från en stor mängd andra föreningar som extraheras samtidigt och som förekommer i koncentrationer flerfaldigt högre än hos den givna analyten och som kan störa analysen. Metoder som bygger på gaskromatografi i kombination med masspektrometri (GC-MS) måste kunna särskilja mellan olika kongener, exempelvis mellan toxiska kongener (t.ex. de sjutton 2,3,7,8-substituerade PCDD/F och de tolv dioxinlika PCB) och andra kongener. |
| --- | --- |

—

PCDD/F och dioxinlika PCB ska kunna skiljas från en stor mängd andra föreningar som extraheras samtidigt och som förekommer i koncentrationer flerfaldigt högre än hos den givna analyten och som kan störa analysen. Metoder som bygger på gaskromatografi i kombination med masspektrometri (GC-MS) måste kunna särskilja mellan olika kongener, exempelvis mellan toxiska kongener (t.ex. de sjutton 2,3,7,8-substituerade PCDD/F och de tolv dioxinlika PCB) och andra kongener.

| — | Bioanalytiska metoder ska kunna påvisa målföreningar och ange dem som summan av PCDD/F och/eller dioxinlika PCB. Upprening av prov ska syfta till att avlägsna föreningar som orsakar resultat som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande eller föreningar som kan minska responsen, vilket orsakar resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande. |
| --- | --- |

—

Bioanalytiska metoder ska kunna påvisa målföreningar och ange dem som summan av PCDD/F och/eller dioxinlika PCB. Upprening av prov ska syfta till att avlägsna föreningar som orsakar resultat som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande eller föreningar som kan minska responsen, vilket orsakar resultat som felaktigt bedömts vara överensstämmande.

5.3   Hög noggrannhet (riktighet och precision, skenbart utbyte för bioassay)

| — | Bestämning med GC-MS-metoder ska ge en giltig uppskattning av den sanna koncentrationen i ett prov. En hög noggrannhet (med mätningens noggrannhet avses hur väl mätresultatet överensstämmer med provets sanna eller angivna halt) krävs för att resultatet av en provanalys inte ska avvisas på grund av att det fastställda TEQ-värdet har för dålig tillförlitlighet. Noggrannheten uttrycks som riktighet (skillnaden mellan det medelvärde som har uppmätts för en analyt i ett certifierat material och dess certifierade värde, uttryckt som ett procenttal av detta värde) och precision (RSDR, dvs. den relativa standardavvikelsen beräknad utifrån de resultat som erhållits under reproducerbara förhållanden). |
| --- | --- |

—

Bestämning med GC-MS-metoder ska ge en giltig uppskattning av den sanna koncentrationen i ett prov. En hög noggrannhet (med mätningens noggrannhet avses hur väl mätresultatet överensstämmer med provets sanna eller angivna halt) krävs för att resultatet av en provanalys inte ska avvisas på grund av att det fastställda TEQ-värdet har för dålig tillförlitlighet. Noggrannheten uttrycks som riktighet (skillnaden mellan det medelvärde som har uppmätts för en analyt i ett certifierat material och dess certifierade värde, uttryckt som ett procenttal av detta värde) och precision (RSDR, dvs. den relativa standardavvikelsen beräknad utifrån de resultat som erhållits under reproducerbara förhållanden).

| — | För bioanalytiska metoder ska det skenbara utbytet för bioassay bestämmas. |
| --- | --- |

—

För bioanalytiska metoder ska det skenbara utbytet för bioassay bestämmas.

5.4   Validering i intervallet för gränsvärdet och allmänna åtgärder för kvalitetskontroll

| — | Laboratorierna ska visa en metods prestanda i intervallet för gränsvärdet, t.ex. 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet med en godtagbar variationskoefficient för upprepade analyser, under valideringsförfarandet och/eller rutinanalyser. |
| --- | --- |

—

Laboratorierna ska visa en metods prestanda i intervallet för gränsvärdet, t.ex. 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet med en godtagbar variationskoefficient för upprepade analyser, under valideringsförfarandet och/eller rutinanalyser.

| — | Laboratorierna ska regelbundet analysera blankprover och spikade prover eller kontrollprover (helst certifierat referensmaterial om sådant finns) som en åtgärd för intern kvalitetskontroll. Kontrollkort för analyser av blankprover, spikade prover eller kontrollprover ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven. |
| --- | --- |

—

Laboratorierna ska regelbundet analysera blankprover och spikade prover eller kontrollprover (helst certifierat referensmaterial om sådant finns) som en åtgärd för intern kvalitetskontroll. Kontrollkort för analyser av blankprover, spikade prover eller kontrollprover ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven.

5.5   Kvantifieringsgräns

| — | För en bioanalytisk screeningmetod är det inte ett absolut krav att kvantifieringsgränsen fastställs, men metoden ska bevisligen kunna särskilja mellan blankprovet och brytpunkten. När ett BEQ-värde anges ska en rapporteringsnivå fastställas för att hantera prover som ger en respons under denna nivå. Rapporteringsnivån ska bevisligen vara skild från metodens blankprover med åtminstone en faktor på tre och ge respons vid halter under mätområdet. Den ska därför beräknas utifrån prover med halter av målföreningarna kring de miniminivåer som krävs och inte utifrån ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) eller ett blankprov. |
| --- | --- |

—

För en bioanalytisk screeningmetod är det inte ett absolut krav att kvantifieringsgränsen fastställs, men metoden ska bevisligen kunna särskilja mellan blankprovet och brytpunkten. När ett BEQ-värde anges ska en rapporteringsnivå fastställas för att hantera prover som ger en respons under denna nivå. Rapporteringsnivån ska bevisligen vara skild från metodens blankprover med åtminstone en faktor på tre och ge respons vid halter under mätområdet. Den ska därför beräknas utifrån prover med halter av målföreningarna kring de miniminivåer som krävs och inte utifrån ett S/N-förhållande (signal-brusförhållande) eller ett blankprov.

| — | Kvantifieringsgränsen för en konfirmeringsmetod ska motsvara ungefär en femtedel av gränsvärdet. |
| --- | --- |

—

Kvantifieringsgränsen för en konfirmeringsmetod ska motsvara ungefär en femtedel av gränsvärdet.

5.6   Analyskriterier

| — | För att resultaten från konfirmerings- eller screeningmetoder ska vara tillförlitliga ska följande kriterier vara uppfyllda i intervallet för gränsvärdet för TEQ-värdet respektive BEQ-värdet, vilka kan bestämmas antingen för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB (dvs. totalt TEQ eller totalt BEQ) eller separat för PCDD/F och för dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

—

För att resultaten från konfirmerings- eller screeningmetoder ska vara tillförlitliga ska följande kriterier vara uppfyllda i intervallet för gränsvärdet för TEQ-värdet respektive BEQ-värdet, vilka kan bestämmas antingen för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB (dvs. totalt TEQ eller totalt BEQ) eller separat för PCDD/F och för dioxinlika PCB.

| | Screening med bioanalytiska eller fysikalisk-kemiska metoder | Konfirmeringsmetoder |
| --- | --- | --- |
| Andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande (*1) | < 5 % | |
| Riktighet | | – 20 % till +20 % |
| Repeterbarhet (RSDr) | < 20 % | |
| Intermediärt precisionsmått (RSDR) | < 25 % | < 15 % |

Screening med bioanalytiska eller fysikalisk-kemiska metoder

Konfirmeringsmetoder

Andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande (*1)

< 5 %

Riktighet

– 20 % till +20 %

Repeterbarhet (RSDr)

< 20 %

Intermediärt precisionsmått (RSDR)

< 25 %

< 15 %

5.7   Särskilda krav för screeningmetoder

| — | Både GC-MS och bioanalytiska metoder får användas för screening. För GC-MS-metoder ska kraven i punkt 6 tillämpas. För cellbaserade bioanalytiska metoder anges särskilda krav i punkt 7. |
| --- | --- |

—

Både GC-MS och bioanalytiska metoder får användas för screening. För GC-MS-metoder ska kraven i punkt 6 tillämpas. För cellbaserade bioanalytiska metoder anges särskilda krav i punkt 7.

| — | Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prover ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden. |
| --- | --- |

—

Laboratorier som använder screeningmetoder vid rutinkontroll av prover ska ha ett nära samarbete med laboratorier som använder konfirmeringsmetoden.

| — | Screeningmetodens prestanda ska kontrolleras vid rutinanalyser genom kvalitetskontroll av analysverksamheten och löpande metodvalidering. Det ska finnas ett fortlöpande program för att kontrollera överensstämmande resultat. |
| --- | --- |

—

Screeningmetodens prestanda ska kontrolleras vid rutinanalyser genom kvalitetskontroll av analysverksamheten och löpande metodvalidering. Det ska finnas ett fortlöpande program för att kontrollera överensstämmande resultat.

| — | Kontroll av en eventuell hämning av cellens respons och cytotoxicitet.
  Vid rutinmässig screening ska 20 % av provextrakten analyseras med och utan tillsats av TCDD i en halt som motsvarar gränsvärdet eller åtgärdsgränsen för att kontrollera om responsen eventuellt hämmas av störande ämnen som finns i provextraktet. Den uppmätta koncentrationen i det spikade provet ska jämföras med summan av koncentrationen i det ej spikade provet och den tillsatta koncentrationen. Om den uppmätta koncentrationen är mer än 25 % lägre än den beräknade koncentrationen (summan) tyder detta på att signalen eventuellt hämmas och det berörda provet ska genomgå konfirmeringsanalys. Resultaten ska övervakas med kontrollkort. |
| --- | --- |

—

Kontroll av en eventuell hämning av cellens respons och cytotoxicitet.

Vid rutinmässig screening ska 20 % av provextrakten analyseras med och utan tillsats av TCDD i en halt som motsvarar gränsvärdet eller åtgärdsgränsen för att kontrollera om responsen eventuellt hämmas av störande ämnen som finns i provextraktet. Den uppmätta koncentrationen i det spikade provet ska jämföras med summan av koncentrationen i det ej spikade provet och den tillsatta koncentrationen. Om den uppmätta koncentrationen är mer än 25 % lägre än den beräknade koncentrationen (summan) tyder detta på att signalen eventuellt hämmas och det berörda provet ska genomgå konfirmeringsanalys. Resultaten ska övervakas med kontrollkort.

| — | Kvalitetskontroll av överensstämmande prover.
  Ungefär 2–10 % av de överensstämmande proverna ska bekräftas, beroende på provmatrisen och laboratoriets erfarenhetsnivå. |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontroll av överensstämmande prover.

Ungefär 2–10 % av de överensstämmande proverna ska bekräftas, beroende på provmatrisen och laboratoriets erfarenhetsnivå.

| — | Kvalitetskontrolluppgifter som grund för bestämning av andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma.
  Efter screening av prover vars halter ligger under eller över gränsvärdena eller åtgärdsgränserna ska man bestämma andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma. Den faktiska andelen prov som felaktigt bedömts överensstämma ska vara lägre än 5 %.
  När man vid kvalitetskontrollen av överensstämmande prover har tillgång till minst 20 bekräftade resultat per matris eller matrisgrupp ska dessa uppgifter användas som grund för att dra slutsatser om andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma. Resultaten från prover som analyserats i provningsjämförelser eller vid föroreningsincidenter och som täcker koncentrationsintervall upp till exempelvis två gånger gränsvärdet kan också tas med i de minst 20 resultat som ska ingå i utvärderingen. Proverna ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor.
  Även om det främsta syftet med screeningmetoder är att påvisa prover som överskrider åtgärdsgränsen, är gränsvärdet kriteriet för att fastställa andelen som felaktigt bedömts vara överensstämmande, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten för konfirmeringsmetoden. |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontrolluppgifter som grund för bestämning av andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma.

Efter screening av prover vars halter ligger under eller över gränsvärdena eller åtgärdsgränserna ska man bestämma andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma. Den faktiska andelen prov som felaktigt bedömts överensstämma ska vara lägre än 5 %.

När man vid kvalitetskontrollen av överensstämmande prover har tillgång till minst 20 bekräftade resultat per matris eller matrisgrupp ska dessa uppgifter användas som grund för att dra slutsatser om andelen prover som felaktigt bedömts överensstämma. Resultaten från prover som analyserats i provningsjämförelser eller vid föroreningsincidenter och som täcker koncentrationsintervall upp till exempelvis två gånger gränsvärdet kan också tas med i de minst 20 resultat som ska ingå i utvärderingen. Proverna ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor.

Även om det främsta syftet med screeningmetoder är att påvisa prover som överskrider åtgärdsgränsen, är gränsvärdet kriteriet för att fastställa andelen som felaktigt bedömts vara överensstämmande, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten för konfirmeringsmetoden.

| — | Screeningresultat som eventuellt är icke-överensstämmande ska alltid kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod. Dessa prover kan också användas för att utvärdera andelen prover som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande. För screeningmetoder motsvaras andelen prover som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande av den fraktion prover som med hjälp av konfirmeringsanalyser konstaterats överensstämma, även om dessa prover hade konstaterats vara misstänkt icke-överensstämmande vid tidigare screening. Utvärderingen av hur väl screeningmetoden fungerar ska göras på grundval av jämförelsen mellan antalet prover som felaktig bedömts vara icke-överensstämmande och det totala antalet prover som kontrollerats. Detta värde ska vara så lågt att det lönar sig att använda en screeningmetod. |
| --- | --- |

—

Screeningresultat som eventuellt är icke-överensstämmande ska alltid kontrolleras genom en fullständig ny analys av det ursprungliga provet med en konfirmeringsmetod. Dessa prover kan också användas för att utvärdera andelen prover som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande. För screeningmetoder motsvaras andelen prover som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande av den fraktion prover som med hjälp av konfirmeringsanalyser konstaterats överensstämma, även om dessa prover hade konstaterats vara misstänkt icke-överensstämmande vid tidigare screening. Utvärderingen av hur väl screeningmetoden fungerar ska göras på grundval av jämförelsen mellan antalet prover som felaktig bedömts vara icke-överensstämmande och det totala antalet prover som kontrollerats. Detta värde ska vara så lågt att det lönar sig att använda en screeningmetod.

| — | Bioanalytiska metoder ska, åtminstone under valideringsbetingelser, ge en godtagbar indikation på TEQ-värdet, beräknat och uttryckt som BEQ. |
| --- | --- |

—

Bioanalytiska metoder ska, åtminstone under valideringsbetingelser, ge en godtagbar indikation på TEQ-värdet, beräknat och uttryckt som BEQ.

| — | Även för bioanalytiska metoder som används under repeterbarhetsbetingelser bör normalt sett den interna repeterbarheten (RSDr) vara lägre än reproducerbarheten (RSDR). |
| --- | --- |

—

Även för bioanalytiska metoder som används under repeterbarhetsbetingelser bör normalt sett den interna repeterbarheten (RSDr) vara lägre än reproducerbarheten (RSDR).

6.   SÄRSKILDA KRAV FÖR GC-MS-METODER FÖR SCREENING ELLER KONFIRMERING

6.1   Godtagbara skillnader mellan WHO-TEQ-värdena avseende den övre och den lägre koncentrationen

| — | Det får inte skilja mer än 20 % mellan den övre och den lägre koncentrationen vid konfirmering av att gränsvärden, eller vid behov åtgärdsgränser, överskridits. |
| --- | --- |

—

Det får inte skilja mer än 20 % mellan den övre och den lägre koncentrationen vid konfirmering av att gränsvärden, eller vid behov åtgärdsgränser, överskridits.

6.2   Kontroll av utbytet

| — | För validering av analysmetoden ska 13C-märkta 2,3,7,8-klorsubstituerade interna PCDD/F-standarder och 13C-märkta interna dioxinlika PCB-standarder tillsättas alldeles i början av analysen, t.ex. före extraktionen. Minst en kongen för varje tetra- till oktaklorerad homolog grupp av PCDD/F och minst en kongen för varje homolog grupp av dioxinlika PCB ska tillsättas (alternativt tillsätts minst en kongen för varje masspektrometrisk SIR-funktion [selected ion recording] som används för att övervaka PCDD/F och dioxinlika PCB). För konfirmeringsmetoder ska alla de sjutton 13C-märkta 2,3,7,8-substituerade interna PCDD/F-standarderna och alla de tolv 13C-märkta interna dioxinlika PCB-standarderna användas. |
| --- | --- |

—

För validering av analysmetoden ska 13C-märkta 2,3,7,8-klorsubstituerade interna PCDD/F-standarder och 13C-märkta interna dioxinlika PCB-standarder tillsättas alldeles i början av analysen, t.ex. före extraktionen. Minst en kongen för varje tetra- till oktaklorerad homolog grupp av PCDD/F och minst en kongen för varje homolog grupp av dioxinlika PCB ska tillsättas (alternativt tillsätts minst en kongen för varje masspektrometrisk SIR-funktion [selected ion recording] som används för att övervaka PCDD/F och dioxinlika PCB). För konfirmeringsmetoder ska alla de sjutton 13C-märkta 2,3,7,8-substituerade interna PCDD/F-standarderna och alla de tolv 13C-märkta interna dioxinlika PCB-standarderna användas.

| — | Med hjälp av lämpliga kalibreringslösningar ska de relativa responsfaktorerna också bestämmas för de kongener till vilka ingen 13C-märkt analog tillsätts. |
| --- | --- |

—

Med hjälp av lämpliga kalibreringslösningar ska de relativa responsfaktorerna också bestämmas för de kongener till vilka ingen 13C-märkt analog tillsätts.

| — | För livsmedel av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung som innehåller mindre än 10 % fett ska interna standarder tillsättas före extraktionen. För livsmedel av animaliskt ursprung som innehåller mer än 10 % fett kan interna standarder tillsättas antingen före eller efter fettextraktionen. Extraktionens effektivitet ska valideras på lämpligt sätt, beroende på när de interna standarderna tillsätts och om resultaten anges per gram produkt eller per gram fett. |
| --- | --- |

—

För livsmedel av vegetabiliskt eller animaliskt ursprung som innehåller mindre än 10 % fett ska interna standarder tillsättas före extraktionen. För livsmedel av animaliskt ursprung som innehåller mer än 10 % fett kan interna standarder tillsättas antingen före eller efter fettextraktionen. Extraktionens effektivitet ska valideras på lämpligt sätt, beroende på när de interna standarderna tillsätts och om resultaten anges per gram produkt eller per gram fett.

| — | Innan en GC-MS-analys utförs ska en eller två utbytesstandarder (surrogat) tillsättas. |
| --- | --- |

—

Innan en GC-MS-analys utförs ska en eller två utbytesstandarder (surrogat) tillsättas.

| — | En kontroll av utbytet är nödvändig. För konfirmeringsmetoder ska utbytet av de enskilda interna standarderna ligga i intervallet 60–120 %. Lägre eller högre utbytesgrad för enskilda kongener – särskilt för vissa hepta- och oktaklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner – kan godtas under förutsättning att deras bidrag till TEQ-värdet inte överstiger 10 % av det totala TEQ-värdet (baserat på summan av PCDD/F och dioxinlika PCB). För GC-MS-screeningmetoder ska utbytet ligga i intervallet 30–140 %. |
| --- | --- |

—

En kontroll av utbytet är nödvändig. För konfirmeringsmetoder ska utbytet av de enskilda interna standarderna ligga i intervallet 60–120 %. Lägre eller högre utbytesgrad för enskilda kongener – särskilt för vissa hepta- och oktaklorerade dibenso-p-dioxiner och dibensofuraner – kan godtas under förutsättning att deras bidrag till TEQ-värdet inte överstiger 10 % av det totala TEQ-värdet (baserat på summan av PCDD/F och dioxinlika PCB). För GC-MS-screeningmetoder ska utbytet ligga i intervallet 30–140 %.

6.3   Avlägsnande av störande ämnen

| — | PCDD/F ska separeras från störande klorföreningar, såsom icke-dioxinlika PCB och klorerade difenyletrar, med hjälp av lämpliga kromatografiska tekniker (lämpligtvis med en florisil-, aluminiumoxid- och/eller kolkolonn). |
| --- | --- |

—

PCDD/F ska separeras från störande klorföreningar, såsom icke-dioxinlika PCB och klorerade difenyletrar, med hjälp av lämpliga kromatografiska tekniker (lämpligtvis med en florisil-, aluminiumoxid- och/eller kolkolonn).

| — | Gaskromatografisk separation av isomerer är tillräcklig (mindre än 25 % mellan två toppar för 1,2,3,4,7,8-HxCDF och 1,2,3,6,7,8-HxCDF). |
| --- | --- |

—

Gaskromatografisk separation av isomerer är tillräcklig (mindre än 25 % mellan två toppar för 1,2,3,4,7,8-HxCDF och 1,2,3,6,7,8-HxCDF).

6.4   Kalibrering med standardkurva

| — | Kalibreringskurvan ska omfatta det relevanta intervallet för gränsvärdena eller åtgärdsgränserna. |
| --- | --- |

—

Kalibreringskurvan ska omfatta det relevanta intervallet för gränsvärdena eller åtgärdsgränserna.

6.5   Särskilda kriterier för konfirmeringsmetoder

| — | För GC-HRMS:






  — | Vid HRMS ska upplösningen vara större än eller lika med 10 000 i hela massområdet vid 10 % valley. |
| --- | --- | --- |

—

För GC-HRMS:

—

Vid HRMS ska upplösningen vara större än eller lika med 10 000 i hela massområdet vid 10 % valley.

| — | De ska uppfylla ytterligare kriterier för identifiering och konfirmering som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar. |
| --- | --- |

—

De ska uppfylla ytterligare kriterier för identifiering och konfirmering som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar.

| — | För GC-MS/MS:






  — | Övervakning av minst två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för alla märkta och omärkta analyter som omfattas av analysens tillämpningsområde. |
| --- | --- | --- |

—

För GC-MS/MS:

—

Övervakning av minst två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för alla märkta och omärkta analyter som omfattas av analysens tillämpningsområde.

| — | Högsta tillåtna tolerans för relativ jonintensitet på ± 15 % för utvalda dotterjoner från transitionen i jämförelse med beräknade eller uppmätta värden (medelvärde från kalibreringsstandarder) vid identiska MS/MS-betingelser, i synnerhet kollisionsenergi och kollisionsgastryck, för varje transition av en analyt. |
| --- | --- |

—

Högsta tillåtna tolerans för relativ jonintensitet på ± 15 % för utvalda dotterjoner från transitionen i jämförelse med beräknade eller uppmätta värden (medelvärde från kalibreringsstandarder) vid identiska MS/MS-betingelser, i synnerhet kollisionsenergi och kollisionsgastryck, för varje transition av en analyt.

| — | Upplösningen för varje kvadrupol ska minst motsvara upplösningen för en massenhet (dvs. tillräcklig upplösning för att separera två toppar som skiljer sig åt med en massenhet) i syfte att minimera risken för att eventuella interferenser stör de givna analyterna. |
| --- | --- |

—

Upplösningen för varje kvadrupol ska minst motsvara upplösningen för en massenhet (dvs. tillräcklig upplösning för att separera två toppar som skiljer sig åt med en massenhet) i syfte att minimera risken för att eventuella interferenser stör de givna analyterna.

| — | De ska uppfylla ytterligare kriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar, utom kravet på att använda GC-HRMS. |
| --- | --- |

—

De ska uppfylla ytterligare kriterier som beskrivs i internationellt erkända standarder, t.ex. standarden EN 16215:2012 (Djurfoder – Bestämning av dioxiner och dioxinlika PCB:er med GC/HRMS och av indikator-PCB:er med GC/HRMS) och/eller i EPA-metoderna 1613 och 1668, med senare revideringar, utom kravet på att använda GC-HRMS.

7.   SÄRSKILDA KRAV FÖR BIOANALYTISKA METODER

Bioanalytiska metoder bygger på biologiska principer såsom cellbaserade metoder, receptorbaserade metoder eller immunologiska metoder. I denna punkt fastställs krav för bioanalytiska metoder i allmänhet.

Med en screeningmetod klassificeras enkelt uttryckt ett prov antingen som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande genom en jämförelse mellan det beräknade BEQ-värdet och brytpunkten (se punkt 7.3). Prover under brytpunkten är överensstämmande, medan prover som är lika med eller över brytpunkten är misstänkt icke-överensstämmande och kräver analys med en konfirmeringsmetod. I praktiken kan ett BEQ-värde som motsvarar 2/3 av gränsvärdet användas som brytpunkt, förutsatt att det kan säkerställas att andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande är lägre än 5 % och att andelen prover som felaktigt bedömts vara icke-överensstämmande är godtagbar. Om man använder separata gränsvärden för PCDD/F och för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB krävs lämpliga brytpunkter för bioassay av PCDD/F för att utan fraktionering kunna kontrollera provernas överensstämmelse. För kontroll av prover som överskrider åtgärdsgränserna skulle en lämplig procentandel av respektive åtgärdsgräns lämpa sig som brytpunkt.

Om ett vägledande värde uttrycks i BEQ ska provresultaten ges i mätområdet och överstiga rapporteringsgränsen (se punkt 7.1.1 och 7.1.6).

7.1   Utvärdering av försöksrespons

7.1.1   Allmänna krav

| — | När man beräknar koncentrationer utifrån en kalibreringskurva för TCDD kommer de högsta koncentrationerna i kurvan att ha en hög variation (hög variationskoefficient). Mätområdet är det område där variationskoefficienten är mindre än 15 %. Den lägsta koncentrationen i mätområdet (rapporteringsgränsen) ska ligga betydligt över metodens blankvärde (med åtminstone en faktor på tre). Den högsta koncentrationen i mätområdet motsvaras vanligtvis av EC70-värdet (70 % av den maximalt effektiva koncentrationen), men den är lägre om variationskoefficienten överstiger 15 % i detta område. Mätområdet ska fastställas under valideringen. Brytpunkterna (se punkt 7.3) ska ligga inom mätområdet. |
| --- | --- |

—

När man beräknar koncentrationer utifrån en kalibreringskurva för TCDD kommer de högsta koncentrationerna i kurvan att ha en hög variation (hög variationskoefficient). Mätområdet är det område där variationskoefficienten är mindre än 15 %. Den lägsta koncentrationen i mätområdet (rapporteringsgränsen) ska ligga betydligt över metodens blankvärde (med åtminstone en faktor på tre). Den högsta koncentrationen i mätområdet motsvaras vanligtvis av EC70-värdet (70 % av den maximalt effektiva koncentrationen), men den är lägre om variationskoefficienten överstiger 15 % i detta område. Mätområdet ska fastställas under valideringen. Brytpunkterna (se punkt 7.3) ska ligga inom mätområdet.

| — | Standardlösningar och provextrakt ska analyseras som trippelprover eller åtminstone som dubbelprover. När dubbelprover analyseras ska en standardlösning eller ett kontrollextrakt som provas i 4–6 brunnar (fördelade över plattan) ge en respons eller en koncentration (endast möjligt i mätområdet) som har en variationskoefficient mindre än 15 %. |
| --- | --- |

—

Standardlösningar och provextrakt ska analyseras som trippelprover eller åtminstone som dubbelprover. När dubbelprover analyseras ska en standardlösning eller ett kontrollextrakt som provas i 4–6 brunnar (fördelade över plattan) ge en respons eller en koncentration (endast möjligt i mätområdet) som har en variationskoefficient mindre än 15 %.

7.1.2   Kalibrering

7.1.2.1   Kalibrering med standardkurva

| — | Provhalter kan skattas genom att försöksresponsen jämförs med en kalibreringskurva för TCDD (eller PCB 126 eller en standardblandning med PCDD/F och dioxinlika PCB) utifrån vilken BEQ-värdet kan beräknas i extraktet och därefter i provet. |
| --- | --- |

—

Provhalter kan skattas genom att försöksresponsen jämförs med en kalibreringskurva för TCDD (eller PCB 126 eller en standardblandning med PCDD/F och dioxinlika PCB) utifrån vilken BEQ-värdet kan beräknas i extraktet och därefter i provet.

| — | Kalibreringskurvor ska bestå av 8–12 koncentrationer (åtminstone som dubbelprover) och ha tillräckligt med koncentrationer i den nedre delen av kurvan (mätområdet). Särskild uppmärksamhet ska ägnas kvaliteten på kurvpassningen i mätområdet. När man ska bedöma anpassningsgraden vid icke-linjär regression är R2-värdet i sig inte viktigt. Man uppnår en bättre kurvpassning genom att minimera skillnaden mellan beräknade och observerade koncentrationer inom kurvans mätområde (t.ex. genom att minimera residualkvadratsumman). |
| --- | --- |

—

Kalibreringskurvor ska bestå av 8–12 koncentrationer (åtminstone som dubbelprover) och ha tillräckligt med koncentrationer i den nedre delen av kurvan (mätområdet). Särskild uppmärksamhet ska ägnas kvaliteten på kurvpassningen i mätområdet. När man ska bedöma anpassningsgraden vid icke-linjär regression är R2-värdet i sig inte viktigt. Man uppnår en bättre kurvpassning genom att minimera skillnaden mellan beräknade och observerade koncentrationer inom kurvans mätområde (t.ex. genom att minimera residualkvadratsumman).

| — | Den skattade halten i provextraktet korrigeras därefter för BEQ-värdet hos ett blankprov för matrisen eller lösningsmedlet (för att beakta föroreningar från lösningsmedel och andra kemikalier som använts) och för det skenbara utbytet (som beräknats utifrån BEQ-värdet för lämpliga referensprover med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen). När man korrigerar för ett utbyte ska det skenbara utbytet alltid ligga inom det intervall som krävs (se punkt 7.1.4). Referensprover som används för att korrigera utbytet ska uppfylla kraven i punkt 7.2. |
| --- | --- |

—

Den skattade halten i provextraktet korrigeras därefter för BEQ-värdet hos ett blankprov för matrisen eller lösningsmedlet (för att beakta föroreningar från lösningsmedel och andra kemikalier som använts) och för det skenbara utbytet (som beräknats utifrån BEQ-värdet för lämpliga referensprover med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen). När man korrigerar för ett utbyte ska det skenbara utbytet alltid ligga inom det intervall som krävs (se punkt 7.1.4). Referensprover som används för att korrigera utbytet ska uppfylla kraven i punkt 7.2.

7.1.2.2   Kalibrering med referensprover

Om egenskaperna hos referensprovernas matris överensstämmer med dem hos de okända provernas matris kan man också använda en kalibreringskurva som genererats från minst fyra referensprover (se punkt 7.2: ett blankprov för matrisen och tre referensprover på 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet eller åtgärdsgränsen), varigenom man inte behöver korrigera för blank och utbyte. I detta fall kan den försöksrespons som motsvarar 2/3 av gränsvärdet (se punkt 7.3) beräknas direkt från dessa prover och användas som brytpunkt. För kontroll av prover som överskrider åtgärdsgränserna skulle en lämplig procentandel av dessa åtgärdsgränser lämpa sig som brytpunkt.

7.1.3   Separat bestämning av PCDD/F och dioxinlika PCB

Extrakt kan delas upp i fraktioner som innehåller dels PCDD/F, dels dioxinlika PCB, vilket gör att man kan ange separata TEQ-värden för PCDD/F och för dioxinlika PCB (uttryckta som BEQ). Företrädesvis ska man använda en kalibreringskurva för PCB 126-standard för att utvärdera resultaten för den fraktion som innehåller dioxinlika PCB.

7.1.4   Skenbart utbyte för bioassay

Det skenbara utbytet för bioassay ska beräknas utifrån lämpliga referensprover med representativa kongenmönster kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen och uttryckas som en procentandel av BEQ-värdet i jämförelse med TEQ-värdet. Beroende på vilken typ av analysmetod och vilka TEF-värden (2) som används kan skillnaderna mellan TEF- och REP-faktorerna för dioxinlika PCB ge upphov till låga skenbara utbyten för dioxinlika PCB i jämförelse med för PCDD/F. Om en separat bestämning av PCDD/F och dioxinlika PCB utförs ska därför de skenbara utbytena för bioassay ligga i intervallet 20–60 % för dioxinlika PCB och i intervallet 50–130 % för PCDD/F (intervallen gäller för kalibreringskurvan för TCDD). Bidraget från dioxinlika PCB till summan av PCDD/F och dioxinlika PCB kan variera mellan olika matriser och prover. Dessa variationer återspeglas i de skenbara utbytena för bioassay, vilka ska ligga i intervallet 30–130 % för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB.

7.1.5   Kontroll av utbytet efter upprening

Förlusten av föreningar under uppreningen ska kontrolleras under valideringen. Ett blankprov som spikats med en blandning av olika kongener ska genomgå upprening (minst n = 3) och därefter ska utbyte och variabilitet kontrolleras med en konfirmeringsmetod. Utbytet ska ligga i intervallet 60–120 %, särskilt för kongener som i olika blandningar bidrar med mer än 10 % till TEQ-värdet.

7.1.6   Rapporteringsgräns

Vid rapportering av BEQ-värden ska en rapporteringsgräns bestämmas utifrån relevanta matrisprover som omfattar typiska kongenmönster. Däremot ska inte kalibreringskurvan för standarder användas eftersom precisionen är låg för den nedre delen av kurvan. Även effekter från extraktion och upprening ska beaktas. Rapporteringsgränsen ska ligga betydligt över metodens blankvärde (med åtminstone en faktor på tre).

7.2   Användning av referensprover

| — | Referensproverna ska representera provmatriser, kongenmönster och koncentrationsintervaller för PCDD/F och dioxinlika PCB kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen. |
| --- | --- |

—

Referensproverna ska representera provmatriser, kongenmönster och koncentrationsintervaller för PCDD/F och dioxinlika PCB kring gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

| — | Ett blankprov för metoden, eller helst ett blankprov för matrisen, och ett referensprov vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen ska ingå i varje försöksserie. Dessa prover ska extraheras och analyseras samtidigt under identiska betingelser. Referensprovet ska ha en klart högre respons än blankprovet eftersom detta säkerställer metodens lämplighet. Dessa prover kan användas för att korrigera för blank och utbyte. |
| --- | --- |

—

Ett blankprov för metoden, eller helst ett blankprov för matrisen, och ett referensprov vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen ska ingå i varje försöksserie. Dessa prover ska extraheras och analyseras samtidigt under identiska betingelser. Referensprovet ska ha en klart högre respons än blankprovet eftersom detta säkerställer metodens lämplighet. Dessa prover kan användas för att korrigera för blank och utbyte.

| — | De referensprover som valts ut för att korrigera för utbyte ska vara representativa för alla proverna, vilket innebär att kongenmönstret inte ska resultera i att halterna underskattas. |
| --- | --- |

—

De referensprover som valts ut för att korrigera för utbyte ska vara representativa för alla proverna, vilket innebär att kongenmönstret inte ska resultera i att halterna underskattas.

| — | För kontroll av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen kan ytterligare referensprover på exempelvis 0,5 gång och 2 gånger gränsvärdet eller åtgärdsgränsen tas med i syfte att visa analysens prestanda inom det givna intervallet. Dessa prover kan kombineras för att beräkna BEQ-värdet i proverna (se punkt 7.1.2.2). |
| --- | --- |

—

För kontroll av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen kan ytterligare referensprover på exempelvis 0,5 gång och 2 gånger gränsvärdet eller åtgärdsgränsen tas med i syfte att visa analysens prestanda inom det givna intervallet. Dessa prover kan kombineras för att beräkna BEQ-värdet i proverna (se punkt 7.1.2.2).

7.3   Bestämning av brytpunkter

Förhållandet mellan bioanalytiska resultat angivna som BEQ och resultat från konfirmeringsmetoder angivna som TEQ ska fastställas (t.ex. genom matrisanpassade kalibreringsexperiment som omfattar referensprover spikade med 0 gång, 0,5 gång, 1 gång och 2 gånger gränsvärdet och 6 prover per halt (totalt n = 24). Korrektionsfaktorer (blank och utbyte) kan beräknas utifrån detta förhållande, men de ska kontrolleras i varje försöksserie genom att blankprover för metoden eller matrisen och prover för utbytet inkluderas (se punkt 7.2).

Brytpunkter ska fastställas för bedömning av om prover överensstämmer med gränsvärdena, eller vid behov för kontroll av åtgärdsgränserna, med respektive gränsvärden eller åtgärdsgränser som fastställts för antingen PCDD/F och dioxinlika PCB var för sig, eller för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB. De representeras av den nedre gränsen för fördelningen av de bioanalytiska resultaten (korrigerade för blank och utbyte) som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden med en konfidensgrad på 95 %, vilket innebär att andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande är mindre än 5 % och RSDR är mindre än 25 %. Beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden motsvaras av gränsvärdet, med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten.

I praktiken kan brytpunkten (uttryckt som BEQ) beräknas på följande sätt (se figur 1):

7.3.1   Med användning av det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden och med formeln

Formula

där

| BEQDL | BEQ motsvarande beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är gränsvärdet med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten |
| --- | --- |
| sy,x | residualstandardavvikelse |
| tα,f = m-2 | students t-faktor (α = 5 %, f = frihetsgrader, ensidiga) |
| m | totalt antal kalibreringspunkter (index j) |
| n | antal prover per koncentration (repetitioner) |
| xi | provkoncentration för kalibreringspunkt I analyserad med en konfirmeringsmetod (uttryckt som TEQ) |
| | medelvärdet av koncentrationerna för alla kalibreringsprov (uttryckt som TEQ) |

BEQDL

BEQ motsvarande beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är gränsvärdet med beaktande av den utvidgade mätosäkerheten

sy,x

residualstandardavvikelse

tα,f = m-2

students t-faktor (α = 5 %, f = frihetsgrader, ensidiga)

m

totalt antal kalibreringspunkter (index j)

n

antal prover per koncentration (repetitioner)

xi

provkoncentration för kalibreringspunkt I analyserad med en konfirmeringsmetod (uttryckt som TEQ)

Formula

medelvärdet av koncentrationerna för alla kalibreringsprov (uttryckt som TEQ)

Formula
  parametern kvadratsumma

| i | = | index för kalibreringspunkt i. |
| --- | --- | --- |

i

=

index för kalibreringspunkt i.

7.3.2   Beräknat utifrån de bioanalytiska resultaten (korrigerade för blank och utbyte) från flera analyser av prover (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilken är den nedre gränsen för fördelningen vid motsvarande medelvärde för BEQ, och med formeln

brytpunkt = BEQDL – 1,64 × SDR

där

| SDR | standardavvikelse för resultat från bioassay vid BEQDL, mätt under reproducerbara betingelser inom laboratoriet. |
| --- | --- |

SDR

standardavvikelse för resultat från bioassay vid BEQDL, mätt under reproducerbara betingelser inom laboratoriet.

7.3.3   Beräknat som medelvärdet av de bioanalytiska resultaten (uttryckta som BEQ, korrigerade för blank och utbyte) utifrån flera analyser av prover (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar 2/3 av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen. Detta grundas på att denna halt kommer att ligga kring den brytpunkt som fastställts enligt punkt 7.3.1 eller 7.3.2.

Tillvägagångssätt för beräkning av brytpunkter som bygger på en 95-procentig konfidensgrad vilket innebär att andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande är mindre än 5 % och RSDR är mindre än 25 %.

| 1. | Utifrån det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden. |
| --- | --- |

1.

Utifrån det nedre konfidensbandet i det 95-procentiga prediktionsintervallet för beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden.

| 2. | Utifrån flera analyser av prover (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är den nedre gränsen för fördelningen (en klockformad kurva i figuren) vid motsvarande medelvärde för BEQ. |
| --- | --- |

2.

Utifrån flera analyser av prover (n ≥ 6) som förorenats med en halt som motsvarar beslutsgränsen för konfirmeringsmetoden, vilket är den nedre gränsen för fördelningen (en klockformad kurva i figuren) vid motsvarande medelvärde för BEQ.

Figur 1

Gräns-värde

Regressionslinje

med 95-procentigt

prediktionsintervall

Åtgärds- gräns

Bioanalytiska resultat (BEQ)

BEQÅtgärdsgräns

β = 5 %

1HRGC/HRMS resultat (TEQ)

Besluts-gräns

Brytpunkt

BEQBeslutsgräns

7.3.4   Begränsningar för brytpunkter

De BEQ-baserade brytpunkter som beräknats utifrån den RSDR som fastställts under valideringen med hjälp av ett begränsat antal prover med olika matriser eller kongenmönster kan vara högre än de gränsvärden eller åtgärdsgränser som baserats på TEQ-värden, eftersom en bättre precision kan uppnås vid validering än vid rutinanalyser då ett okänt spektrum av möjliga kongenmönster måste kontrolleras. I sådana fall ska brytpunkterna helst beräknas utifrån en RSDR som motsvarar 25 % eller 2/3 av gränsvärdet eller åtgärdsgränsen.

7.4   Prestanda

| — | Eftersom inga interna standarder kan användas i bioanalytiska metoder ska försök som kontrollerar repeterbarheten utföras i syfte att bedöma standardavvikelsen inom en försöksserie och mellan försöksserier. Repeterbarheten ska vara under 20 % och reproducerbarheten inom laboratoriet under 25 %. Detta ska grundas på de beräknade halterna (uttryckta som BEQ) efter korrigering för blank och utbyte. |
| --- | --- |

—

Eftersom inga interna standarder kan användas i bioanalytiska metoder ska försök som kontrollerar repeterbarheten utföras i syfte att bedöma standardavvikelsen inom en försöksserie och mellan försöksserier. Repeterbarheten ska vara under 20 % och reproducerbarheten inom laboratoriet under 25 %. Detta ska grundas på de beräknade halterna (uttryckta som BEQ) efter korrigering för blank och utbyte.

| — | Under valideringsförfarandet ska det visas att metoden kan skilja mellan ett blankprov och ett prov med en halt som motsvarar brytpunkten, så att prover som ligger över den relevanta brytpunkten kan identifieras (se punkt 7.1.2). |
| --- | --- |

—

Under valideringsförfarandet ska det visas att metoden kan skilja mellan ett blankprov och ett prov med en halt som motsvarar brytpunkten, så att prover som ligger över den relevanta brytpunkten kan identifieras (se punkt 7.1.2).

| — | Målföreningar, möjliga interferenser och högsta godtagbara värden för blankprover ska definieras. |
| --- | --- |

—

Målföreningar, möjliga interferenser och högsta godtagbara värden för blankprover ska definieras.

| — | Vid analys av ett provextrakt (n = 3) ska standardavvikelsen inte överstiga 15 % för en respons eller en koncentration som beräknats utifrån responsen (endast möjligt i mätområdet). |
| --- | --- |

—

Vid analys av ett provextrakt (n = 3) ska standardavvikelsen inte överstiga 15 % för en respons eller en koncentration som beräknats utifrån responsen (endast möjligt i mätområdet).

| — | De okorrigerade resultaten från referensproverna, uttryckta som BEQ (blank och vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen), ska användas vid utvärderingen av den bioanalytiska metodens prestanda under en konstant tidsperiod. |
| --- | --- |

—

De okorrigerade resultaten från referensproverna, uttryckta som BEQ (blank och vid gränsvärdet eller åtgärdsgränsen), ska användas vid utvärderingen av den bioanalytiska metodens prestanda under en konstant tidsperiod.

| — | Kontrollkort för metodens blankprover och för varje typ av referensprov ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven, särskilt för metodens blankprover när det gäller kravet på minsta skillnad till de lägsta koncentrationerna i mätområdet och för referensprover när det gäller reproducerbarheten inom laboratoriet. Metodens blankprover ska kontrolleras väl så att man när blankprovet dras av från provresultatet inte erhåller resultat som felaktigt bedöms vara överensstämmande. |
| --- | --- |

—

Kontrollkort för metodens blankprover och för varje typ av referensprov ska framställas och kontrolleras för att säkerställa att den analytiska prestandan uppfyller kraven, särskilt för metodens blankprover när det gäller kravet på minsta skillnad till de lägsta koncentrationerna i mätområdet och för referensprover när det gäller reproducerbarheten inom laboratoriet. Metodens blankprover ska kontrolleras väl så att man när blankprovet dras av från provresultatet inte erhåller resultat som felaktigt bedöms vara överensstämmande.

| — | Resultaten från analyserna med konfirmeringsmetoderna av misstänkta prover och av 2–10 % av de överensstämmande proverna (minst 20 prover per matris) ska samlas in och användas för att utvärdera screeningmetodens prestanda och förhållandet mellan BEQ- och TEQ-värdena. Dessa uppgifter kan användas för omprövning av de brytpunkter som tillämpas på rutinprover för validerade matriser. |
| --- | --- |

—

Resultaten från analyserna med konfirmeringsmetoderna av misstänkta prover och av 2–10 % av de överensstämmande proverna (minst 20 prover per matris) ska samlas in och användas för att utvärdera screeningmetodens prestanda och förhållandet mellan BEQ- och TEQ-värdena. Dessa uppgifter kan användas för omprövning av de brytpunkter som tillämpas på rutinprover för validerade matriser.

| — | Att en metod har en bra prestanda kan också visas genom deltagande i provningsjämförelser. Om ett laboratorium kan visa en bra prestanda kan också resultaten från prover som analyserats i provningsjämförelser och som täcker koncentrationsintervallet upp till exempelvis två gånger gränsvärdet tas med i utvärderingen av andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande. Proverna ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor. |
| --- | --- |

—

Att en metod har en bra prestanda kan också visas genom deltagande i provningsjämförelser. Om ett laboratorium kan visa en bra prestanda kan också resultaten från prover som analyserats i provningsjämförelser och som täcker koncentrationsintervallet upp till exempelvis två gånger gränsvärdet tas med i utvärderingen av andelen prover som felaktigt bedömts vara överensstämmande. Proverna ska täcka de vanligaste kongenmönstren och komma från olika källor.

| — | Vid incidenter kan brytpunkterna omprövas för att återspegla den specifika matrisen och kongenmönstret för denna enda incident. |
| --- | --- |

—

Vid incidenter kan brytpunkterna omprövas för att återspegla den specifika matrisen och kongenmönstret för denna enda incident.

8.   RAPPORTERING AV RESULTAT

Konfirmeringsmetoder

| — | Analysresultaten ska innehålla halterna av de enskilda PCDD/F- och dioxinlika PCB-kongenerna och TEQ-värdena angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultat ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav. |
| --- | --- |

—

Analysresultaten ska innehålla halterna av de enskilda PCDD/F- och dioxinlika PCB-kongenerna och TEQ-värdena angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultat ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav.

| — | Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover.

| — | Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6.2 när gränsvärdet överskrids (i så fall ska utbytena för ett av de två dubbelproverna anges). I övriga fall ska de redovisas på begäran. |
| --- | --- |

—

Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6.2 när gränsvärdet överskrids (i så fall ska utbytena för ett av de två dubbelproverna anges). I övriga fall ska de redovisas på begäran.

| — | Eftersom den utvidgade mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska också denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Om det har gjorts en separat bestämning av PCDD/F och av dioxinlika PCB ska summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten användas när man anger den skattade utvidgade mätosäkerheten för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB. |
| --- | --- |

—

Eftersom den utvidgade mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska också denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. Om det har gjorts en separat bestämning av PCDD/F och av dioxinlika PCB ska summan av den skattade utvidgade mätosäkerheten för de enskilda analysresultaten användas när man anger den skattade utvidgade mätosäkerheten för summan av PCDD/F och dioxinlika PCB.

| — | Resultaten ska anges i samma enheter och med samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Resultaten ska anges i samma enheter och med samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006.

Bioanalytiska screeningmetoder

| — | Resultatet från screeningen ska anges som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande. |
| --- | --- |

—

Resultatet från screeningen ska anges som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande.

| — | Dessutom kan ett vägledande resultat för PCDD/F och/eller dioxinlika PCB, uttryckt som BEQ (inte som TEQ), anges (se punkt 1). Prover vars respons ligger under rapporteringsgränsen ska anges som ”under rapporteringsgränsen”. Prover vars respons ligger över mätområdet ska rapporteras som överskridande mätområdet och den halt som motsvarar den högsta koncentrationen i mätområdet ska anges som BEQ. |
| --- | --- |

—

Dessutom kan ett vägledande resultat för PCDD/F och/eller dioxinlika PCB, uttryckt som BEQ (inte som TEQ), anges (se punkt 1). Prover vars respons ligger under rapporteringsgränsen ska anges som ”under rapporteringsgränsen”. Prover vars respons ligger över mätområdet ska rapporteras som överskridande mätområdet och den halt som motsvarar den högsta koncentrationen i mätområdet ska anges som BEQ.

| — | För varje typ av provmatris ska rapporten innehålla uppgifter om det gränsvärde eller den åtgärdsgräns som utvärderingen baseras på. |
| --- | --- |

—

För varje typ av provmatris ska rapporten innehålla uppgifter om det gränsvärde eller den åtgärdsgräns som utvärderingen baseras på.

| — | Rapporten ska innehålla uppgifter om typ av försök som har gjorts, den grundläggande principen för försöket och typ av kalibrering. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska innehålla uppgifter om typ av försök som har gjorts, den grundläggande principen för försöket och typ av kalibrering.

| — | Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover.

| — | För prover som misstänks vara icke-överensstämmande ska rapporten innehålla information om de åtgärder som ska vidtas. Koncentrationen av PCDD/F och summan av PCDD/F och dioxinlika PCB i proverna med förhöjda halter ska bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod. |
| --- | --- |

—

För prover som misstänks vara icke-överensstämmande ska rapporten innehålla information om de åtgärder som ska vidtas. Koncentrationen av PCDD/F och summan av PCDD/F och dioxinlika PCB i proverna med förhöjda halter ska bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod.

| — | Icke-överensstämmande resultat ska endast rapporteras från konfirmeringsanalys. |
| --- | --- |

—

Icke-överensstämmande resultat ska endast rapporteras från konfirmeringsanalys.

Fysikalisk-kemiska screeningmetoder

| — | Resultaten från screeningen ska anges som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande. |
| --- | --- |

—

Resultaten från screeningen ska anges som överensstämmande eller som misstänkt icke-överensstämmande.

| — | För varje typ av provmatris ska rapporten innehålla uppgifter om det gränsvärde eller den åtgärdsgräns som utvärderingen baseras på. |
| --- | --- |

—

För varje typ av provmatris ska rapporten innehålla uppgifter om det gränsvärde eller den åtgärdsgräns som utvärderingen baseras på.

| — | Halter för enskilda PCDD/F- och/eller dioxinlika PCB-kongener samt TEQ-värden kan dessutom anges angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Resultaten ska anges i samma enheter och med (minst) samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Halter för enskilda PCDD/F- och/eller dioxinlika PCB-kongener samt TEQ-värden kan dessutom anges angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Resultaten ska anges i samma enheter och med (minst) samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006.

| — | Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6.2. I övriga fall ska de redovisas på begäran. |
| --- | --- |

—

Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6.2. I övriga fall ska de redovisas på begäran.

| — | Rapporten ska ange den GC-MS-metod som använts. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska ange den GC-MS-metod som använts.

| — | Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktionen av PCDD/F, dioxinlika PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover.

| — | För prover som misstänks vara icke-överensstämmande ska rapporten innehålla information om de åtgärder som ska vidtas. Koncentrationen av PCDD/F och summan av PCDD/F och dioxinlika PCB i proverna med förhöjda halter ska bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod. |
| --- | --- |

—

För prover som misstänks vara icke-överensstämmande ska rapporten innehålla information om de åtgärder som ska vidtas. Koncentrationen av PCDD/F och summan av PCDD/F och dioxinlika PCB i proverna med förhöjda halter ska bestämmas/bekräftas med en konfirmeringsmetod.

| — | Bedömningen av om ett prov är icke-överensstämmande kan endast göras efter konfirmeringsanalys. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av om ett prov är icke-överensstämmande kan endast göras efter konfirmeringsanalys.

---

(1)  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [länk till webbplats] och Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [länk till webbplats].

(*1)  Med avseende på gränsvärdena.

(2)  Nuvarande krav är grundade på de TEF-värden som offentliggjorts i Martin Van den Berg m.fl., Toxicological Sciences, 2006, 93(2), s. ;223–241.

Tillägg

Världshälsoorganisationens toxicitetsekvivalensfaktorer (WHO-TEF) för bedömningen av risker för människor på grundval av slutsatserna från WHO:s expertmöte inom det internationella programmet för kemikaliesäkerhet (IPCS) i Genève i juni 2005 (1).

| Kongen | TEF-värde | Kongen | TEF-värde |
| --- | --- | --- | --- |
| Dibenso-p-dioxiner (PCDD) | Dioxinlika PCB:



  non-orto PCB + mono-orto PCB |
| 2,3,7,8-TCDD | 1 | | |
| 1,2,3,7,8-PeCDD | 1 | Non-orto PCB | |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 77 | 0,0001 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDD | 0,1 | PCB 81 | 0,0003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDD | 0,1 | PCB 126 | 0,1 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDD | 0,01 | PCB 169 | 0,03 |
| OCDD | 0,0003 | | |
| Dibensofuraner (PCDF) | Mono-orto PCB |
| 2,3,7,8-TCDF | 0,1 | PCB 105 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8-PeCDF | 0,03 | PCB 114 | 0,00003 |
| 2,3,4,7,8-PeCDF | 0,3 | PCB 118 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 123 | 0,00003 |
| 1,2,3,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 156 | 0,00003 |
| 1,2,3,7,8,9-HxCDF | 0,1 | PCB 157 | 0,00003 |
| 2,3,4,6,7,8-HxCDF | 0,1 | PCB 167 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,6,7,8-HpCDF | 0,01 | PCB 189 | 0,00003 |
| 1,2,3,4,7,8,9-HpCDF | 0,01 | | |
| OCDF | 0,0003 | | |
| Förkortningar: | ”T” = tetra, ”Pe” = penta, ”Hx” = hexa, ”Hp” = hepta, ”O” = okta, ”CDD” = klordibensodioxin, ”CDF” = klordibensofuran, ”CB” = klorbifenyl. |

Kongen

TEF-värde

Kongen

TEF-värde

Dibenso-p-dioxiner (PCDD)

Dioxinlika PCB:

non-orto PCB + mono-orto PCB

2,3,7,8-TCDD

1

1,2,3,7,8-PeCDD

1

Non-orto PCB

1,2,3,4,7,8-HxCDD

0,1

PCB 77

0,0001

1,2,3,6,7,8-HxCDD

0,1

PCB 81

0,0003

1,2,3,7,8,9-HxCDD

0,1

PCB 126

0,1

1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

0,01

PCB 169

0,03

OCDD

0,0003

Dibensofuraner (PCDF)

Mono-orto PCB

2,3,7,8-TCDF

0,1

PCB 105

0,00003

1,2,3,7,8-PeCDF

0,03

PCB 114

0,00003

2,3,4,7,8-PeCDF

0,3

PCB 118

0,00003

1,2,3,4,7,8-HxCDF

0,1

PCB 123

0,00003

1,2,3,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 156

0,00003

1,2,3,7,8,9-HxCDF

0,1

PCB 157

0,00003

2,3,4,6,7,8-HxCDF

0,1

PCB 167

0,00003

1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

0,01

PCB 189

0,00003

1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

0,01

OCDF

0,0003

Förkortningar:

”T” = tetra, ”Pe” = penta, ”Hx” = hexa, ”Hp” = hepta, ”O” = okta, ”CDD” = klordibensodioxin, ”CDF” = klordibensofuran, ”CB” = klorbifenyl.

---

(1)  Martin van den Berg et al, ”The 2005 World Health Organization Re-evaluation of Human and Mammalian Toxic Equivalency Factors for Dioxins and Dioxin-like Compounds”, Toxicological Sciences, 2006, 93(2), s. 223–241.

---

BILAGA IV

PROVBEREDNING OCH KRAV FÖR ANALYSMETODER FÖR KONTROLL AV HALTER AV ICKE-DIOXINLIKA PCB I VISSA LIVSMEDEL

Kraven i denna bilaga ska tillämpas när livsmedel analyseras för offentlig kontroll av halterna av icke-dioxinlika PCB och när det gäller provberedning och analyskrav för andra lagstadgade ändamål, inbegripet livsmedelsföretagarens kontroller för att säkerställa överensstämmelse med bestämmelserna i artikel 4 i förordning (EG) nr 852/2004.

Bestämmelserna om provberedning i punkt 3 i bilaga III till den här förordningen ska också tillämpas vid kontroll av halterna av icke-dioxinlika PCB i livsmedel.

1.   Detektionsmetoder som ska användas

Gaskromatografi i kombination med elektroninfångningsdetektion (GC-ECD), GC-LRMS, GC-MS/MS, GC-HRMS eller likvärdiga metoder.

2.   Identifiering och konfirmering av givna analyter

| — | Relativ retentionstid i förhållande till interna standarder eller referensstandarder (godtagbar avvikelse +/–0,25 %). |
| --- | --- |

—

Relativ retentionstid i förhållande till interna standarder eller referensstandarder (godtagbar avvikelse +/–0,25 %).

| — | Gaskromatografisk separation av icke-dioxinlika PCB från störande ämnen, särskilt andra PCB som elueras samtidigt, i synnerhet om provhalterna ligger i intervallet för lagstadgade gränsvärden och det ska konfirmeras att proverna är icke-överensstämmande (1). |
| --- | --- |

—

Gaskromatografisk separation av icke-dioxinlika PCB från störande ämnen, särskilt andra PCB som elueras samtidigt, i synnerhet om provhalterna ligger i intervallet för lagstadgade gränsvärden och det ska konfirmeras att proverna är icke-överensstämmande (1).

| — | För GC-MS-metoder:






  — | Övervakning av minst följande antal molekyljoner eller joner karakteristiska för molekylklustret:






  — | Två specifika joner för HRMS. |
| --- | --- | --- | --- |

—

För GC-MS-metoder:

—

Övervakning av minst följande antal molekyljoner eller joner karakteristiska för molekylklustret:

—

Två specifika joner för HRMS.

| — | Tre specifika joner för LRMS. |
| --- | --- |

—

Tre specifika joner för LRMS.

| — | Två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för MS-MS. |
| --- | --- |

—

Två specifika moderjoner, var och en med en specifik motsvarande dotterjon från transitionen, för MS-MS.

| — | Högsta tillåtna toleranser för kvoten för förekomsten av utvalda massfragment:
  Relativ avvikelse mellan kvoten för förekomsten av utvalda massfragment från den teoretiska förekomsten eller kalibreringsstandarden för måljon (den vanligast förekommande jonen som övervakas) och konfirmeringsjon(er): ±15 %. |
| --- | --- |

—

Högsta tillåtna toleranser för kvoten för förekomsten av utvalda massfragment:

Relativ avvikelse mellan kvoten för förekomsten av utvalda massfragment från den teoretiska förekomsten eller kalibreringsstandarden för måljon (den vanligast förekommande jonen som övervakas) och konfirmeringsjon(er): ±15 %.

| — | För GC-ECD:
  Resultat som överskrider gränsvärdet ska konfirmeras med hjälp av två GC-kolonner som har stationära faser med olika polaritet. |
| --- | --- |

—

För GC-ECD:

Resultat som överskrider gränsvärdet ska konfirmeras med hjälp av två GC-kolonner som har stationära faser med olika polaritet.

3.   Bevis för metodens prestanda

Validering i intervallet för gränsvärdet (0,5–2 gånger gränsvärdet) med en godtagbar variationskoefficient för upprepade analyser (se krav för intermediärt precisionsmått i punkt 8).

4.   Kvantifieringsgräns

Summan av kvantifieringsgränserna (2) för icke-dioxinlika PCB får inte vara högre än 1/3 av gränsvärdet (3).

5.   Kvalitetskontroll

Laboratorierna ska regelbundet kontrollera blankprover, analysera spikade prover och prover för kvalitetskontroll samt medverka i provningsjämförelser med relevanta matriser.

6.   Kontroll av utbytet

| — | Lämpliga interna standarder med fysikalisk-kemiska egenskaper som är jämförbara med de givna analyternas ska användas. |
| --- | --- |

—

Lämpliga interna standarder med fysikalisk-kemiska egenskaper som är jämförbara med de givna analyternas ska användas.

| — | Tillsats av intern standard:






  — | Ska tillsättas produkter före extraktion och upprening. |
| --- | --- | --- |

—

Tillsats av intern standard:

—

Ska tillsättas produkter före extraktion och upprening.

| — | Kan även tillsättas extraherat fett före upprening, när gränsvärdet anges per gram fett. |
| --- | --- |

—

Kan även tillsättas extraherat fett före upprening, när gränsvärdet anges per gram fett.

| — | Krav för metoder som använder alla sex isotopmärkta icke-dioxinlika PCB-kongener:






  — | Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten. |
| --- | --- | --- |

—

Krav för metoder som använder alla sex isotopmärkta icke-dioxinlika PCB-kongener:

—

Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten.

| — | Allmänt godtagbara utbyten för isotopmärkta interna standarder ligger i intervallet 60–120 %. |
| --- | --- |

—

Allmänt godtagbara utbyten för isotopmärkta interna standarder ligger i intervallet 60–120 %.

| — | Ett lägre eller högre utbyte för enskilda kongener vars bidrag till summan av icke-dioxinlika PCB är mindre än 10 % är godtagbart. |
| --- | --- |

—

Ett lägre eller högre utbyte för enskilda kongener vars bidrag till summan av icke-dioxinlika PCB är mindre än 10 % är godtagbart.

| — | Krav för metoder som inte använder alla sex isotopmärkta interna standarder eller använder andra interna standarder:






  — | Utbyten för interna standarder ska kontrolleras för varje prov. |
| --- | --- | --- |

—

Krav för metoder som inte använder alla sex isotopmärkta interna standarder eller använder andra interna standarder:

—

Utbyten för interna standarder ska kontrolleras för varje prov.

| — | Godtagbara utbyten för interna standarder ligger i intervallet 60–120 %. |
| --- | --- |

—

Godtagbara utbyten för interna standarder ligger i intervallet 60–120 %.

| — | Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten. |
| --- | --- |

—

Resultaten ska korrigeras för de interna standardernas utbyten.

| — | Utbytet för omärkta kongener ska kontrolleras genom spikade prover eller prover för kvalitetskontroll med koncentrationer i intervallet för gränsvärdet. Godtagbara utbyten för dessa kongener ligger i intervallet 60–120 %. |
| --- | --- |

—

Utbytet för omärkta kongener ska kontrolleras genom spikade prover eller prover för kvalitetskontroll med koncentrationer i intervallet för gränsvärdet. Godtagbara utbyten för dessa kongener ligger i intervallet 60–120 %.

7.   Krav för laboratorier

I enlighet med förordning (EG) nr 882/2004 ska laboratorier ackrediteras av ett godkänt ackrediteringsorgan som verkar enligt ISO Guide 58 för att säkerställa att de tillämpar ett system för kvalitetssäkring av analysverksamheten. Laboratorier ska ackrediteras enligt standarden EN ISO/IEC 17025. Principerna i vägledningen Technical Guidelines for the estimation of measurement uncertainty and limits of quantification for PCB analysis ska dessutom följas i tillämpliga fall (4).

8.   Prestanda: Kriterier för summan av icke-dioxinlika PCB vid gränsvärdet

| | Masspektrometri med isotoputspädning (*1) | Andra metoder |
| --- | --- | --- |
| Riktighet | – 20 % till + 20 % | – 30 % till + 30 % |
| Intermediärt precisionsmått (RSDR) | ≤ 15 % | ≤ 20 % |
| Skillnaden mellan beräkningen av övre och lägre koncentration | ≤ 20 % | ≤ 20 % |

Masspektrometri med isotoputspädning (*1)

Andra metoder

Riktighet

– 20 % till + 20 %

– 30 % till + 30 %

Intermediärt precisionsmått (RSDR)

≤ 15 %

≤ 20 %

Skillnaden mellan beräkningen av övre och lägre koncentration

≤ 20 %

≤ 20 %

9.   Rapportering av resultat

| — | Analysresultaten ska innehålla halterna av de enskilda icke-dioxinlika PCB-kongenerna och summan av icke-dioxinlika PCB angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultaten ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav. |
| --- | --- |

—

Analysresultaten ska innehålla halterna av de enskilda icke-dioxinlika PCB-kongenerna och summan av icke-dioxinlika PCB angivna som lägre koncentrationer, övre koncentrationer och mellanvärden. Rapporteringen av resultaten ska på så sätt ge maximalt med information och därigenom göra det möjligt att tolka resultaten utifrån särskilda krav.

| — | Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktion av PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover. |
| --- | --- |

—

Rapporten ska även ange den metod som använts för extraktion av PCB och lipider. Lipidhalten i provet ska bestämmas och rapporteras för livsmedelsmatriser där gränsvärden anges per gram fett och där den förväntade fettkoncentrationen ligger i intervallet 0–2 % (i överensstämmelse med befintlig lagstiftning). Det är frivilligt att bestämma lipidhalten för övriga prover.

| — | Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6 när gränsvärden överskrids. I övriga fall ska de redovisas på begäran. |
| --- | --- |

—

Utbytena för de enskilda interna standarderna ska redovisas om de ligger utanför det intervall som anges i punkt 6 när gränsvärden överskrids. I övriga fall ska de redovisas på begäran.

| — | Eftersom den utvidgade mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska också denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %. |
| --- | --- |

—

Eftersom den utvidgade mätosäkerheten ska beaktas vid bedömning av om ett prov är överensstämmande ska också denna parameter anges. Analysresultatet ska rapporteras som x +/– U, där x är analysresultatet och U den utvidgade mätosäkerheten beräknad med en täckningsfaktor på 2, vilket ger en konfidensgrad på cirka 95 %.

| — | Resultaten ska anges i samma enheter och med samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006. |
| --- | --- |

—

Resultaten ska anges i samma enheter och med samma antal signifikanta siffror som används för att ange gränsvärden i förordning (EG) nr 1881/2006.

---

(1)  Kongener som ofta elueras samtidigt är t.ex. PCB 28/31, PCB 52/69 och PCB 138/163/164. När det gäller GC-MS ska även eventuella interferenser från fragment av mer högklorerade kongener beaktas.

(2)  Principerna i vägledningen Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [länk till webbplats] ska följas i tillämpliga fall.

(3)  Reagensblankprovet bör lämna ett så litet bidrag som möjligt till halten av en förorening i ett prov. Det är laboratoriets skyldighet att kontrollera hur halterna i blankproverna varierar, i synnerhet om blankproverna dras av från proverna.

(4)  
  Guidance Document on Measurement Uncertainty for Laboratories performing PCDD/F and PCB Analysis using Isotope Dilution Mass Spectrometry [länk till webbplats] och Guidance Document on the Estimation of LOD and LOQ for Measurements in the Field of Contaminants in Feed and Food [länk till webbplats].

(*1)  Alla sex 13C-märkta analogerna ska användas som interna standarder.

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/35

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) 2017/645

av den 5 april 2017

om rättelse av den lettiska språkversionen av förordning (EG) nr 152/2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 882/2004 av den 29 april 2004 om offentlig kontroll för att säkerställa kontrollen av efterlevnaden av foder- och livsmedelslagstiftningen samt bestämmelserna om djurhälsa och djurskydd (1), särskilt artikel 11.4, och

av följande skäl:

| (1) | Ett fel har uppstått i den lettiska språkversionen av kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 691/2013 (3). Därför måste texten i fotnoterna till tabellerna i punkterna 5.1.1, 5.1.3 och 5.1.5 i bilaga I ändras i den lettiska språkversionen av förordning (EG) nr 152/2009. Övriga språkversioner påverkas inte. |
| --- | --- |

(1)

Ett fel har uppstått i den lettiska språkversionen av kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 (2) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens förordning (EU) nr 691/2013 (3). Därför måste texten i fotnoterna till tabellerna i punkterna 5.1.1, 5.1.3 och 5.1.5 i bilaga I ändras i den lettiska språkversionen av förordning (EG) nr 152/2009. Övriga språkversioner påverkas inte.

| (2) | Förordning (EG) nr 152/2009 bör därför rättas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Förordning (EG) nr 152/2009 bör därför rättas i enlighet med detta.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Avser endast den lettiska språkversionen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 165, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 152/2009 av den 27 januari 2009 om provtagnings- och analysmetoder för offentlig kontroll av foder (EUT L 54, 26.2.2009, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 691/2013 av den 19 juli 2013 om ändring av förordning (EG) nr 152/2009 vad gäller provtagnings- och analysmetoder (EUT L 197, 20.7.2013, s. 1).

3

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/36

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/646

av den 5 april 2017

om ändring av genomförandeförordning (EU) 2015/378 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 av den 16 april 2014 om allmänna bestämmelser för asyl-, migrations- och integrationsfonden och om ett instrument för ekonomiskt stöd till polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (1), särskilt artikel 47.6, och

av följande skäl:

| (1) | Det första årliga avslutandet av räkenskaperna i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/378 (2) visade att det fanns ett behov av att förtydliga situationen vad gäller årliga förfinansieringsbelopp som inte helt avräknas i de årsräkenskaper som inges. |
| --- | --- |

(1)

Det första årliga avslutandet av räkenskaperna i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/378 (2) visade att det fanns ett behov av att förtydliga situationen vad gäller årliga förfinansieringsbelopp som inte helt avräknas i de årsräkenskaper som inges.

| (2) | Det är nödvändigt att fastställa arrangemangen för genomförandet av kontroll av överensstämmelse, särskilt bestämmelser om kriterier för att fastställa nivån på de finansiella korrigeringar som kommissionen kan tillämpa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 514/2014 efter avslutandet av förfarandet. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att fastställa arrangemangen för genomförandet av kontroll av överensstämmelse, särskilt bestämmelser om kriterier för att fastställa nivån på de finansiella korrigeringar som kommissionen kan tillämpa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr 514/2014 efter avslutandet av förfarandet.

| (3) | För att säkerställa rättssäkerhet och likabehandling av alla medlemsstater är det viktigt att förtydliga vilka kriterier som ska användas för att avgöra om det föreligger brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, vilka de huvudsakliga typerna av brister är och vilka kriterier som ska användas för att fastställa nivån på de finansiella korrigeringarna. |
| --- | --- |

(3)

För att säkerställa rättssäkerhet och likabehandling av alla medlemsstater är det viktigt att förtydliga vilka kriterier som ska användas för att avgöra om det föreligger brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar, vilka de huvudsakliga typerna av brister är och vilka kriterier som ska användas för att fastställa nivån på de finansiella korrigeringarna.

| (4) | Genomförandeförordning (EU) 2015/378 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(4)

Genomförandeförordning (EU) 2015/378 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för asyl-, migrations- och integrationsfonden och fonden för inre säkerhet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandeförordning (EU) 2015/378 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 6 ska ersättas med följande:

  ”6.   Om det belopp som kommissionen godkänt i sitt beslut om avslutande av årsräkenskaperna för budgetår N är lägre än beloppet av den årliga förfinansieringen för budgetår N, ska det sistnämnda beloppet avräknas mot det förstnämnda. Ett eventuellt kvarstående förfinansieringsbelopp ska avräknas under efterföljande årliga förfaranden för avslutande av räkenskaper.
  Första stycket ska gälla även i de fall då en medlemsstat i sina inlämnade årsräkenskaper redovisar noll-utbetalningar.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.   Om det belopp som kommissionen godkänt i sitt beslut om avslutande av årsräkenskaperna för budgetår N är lägre än beloppet av den årliga förfinansieringen för budgetår N, ska det sistnämnda beloppet avräknas mot det förstnämnda. Ett eventuellt kvarstående förfinansieringsbelopp ska avräknas under efterföljande årliga förfaranden för avslutande av räkenskaper.

Första stycket ska gälla även i de fall då en medlemsstat i sina inlämnade årsräkenskaper redovisar noll-utbetalningar.”

| b) | Punkt 7 ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Punkt 7 ska utgå.

| 2. | Följande artiklar ska införas:

  ”Artikel 3a
  Kriterier för att avgöra om det föreligger brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar

  1.   Kommissionen ska göra sin bedömning av hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar på grundval av resultaten av alla tillgängliga revisioner som utförts av medlemsstaterna, kommissionens avdelningar och revisionsrätten, resultaten av utredningar som utförts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning samt all annan information om överensstämmelse med de utnämningsvillkor som avses i artikel 2.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1042/2014 (*1).
  Kommissionens bedömning ska omfatta det nationella programmets interna kontrollmiljö, den ansvariga myndighetens förvaltnings- och kontrollverksamhet samt revisionsmyndighetens kontroll- och revisionsverksamhet, och den ska göras på grundval av en kontroll av överensstämmelsen med de centrala krav som fastställs i tabell 1 i bilagan.


  2.   Överensstämmelse med de centrala krav som avses i punkt 1 utifrån de kategorier som anges i tabell 2 i bilagan ska användas för att bedöma hur varje behörig myndighet fungerar och för att dra en allmän slutsats om förvaltnings- och kontrollsystemet. Alla eventuella förmildrande eller försvårande faktorer ska beaktas i den allmänna slutsatsen om förvaltnings- och kontrollsystemet.


  3.   När ett av de centrala kraven 2, 4, 5, 8, 11, 12 eller 14 i tabell 1 i bilagan, eller minst två av de övriga centrala kraven i tabellen, bedöms falla inom kategori 3 eller 4 i tabell 2 i bilagan, ska detta betraktas som en allvarlig brist i hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar.



  Artikel 3b
  Kriterier för tillämpning och fastställande av de finansiella korrigeringarnas nivå

  1.   Kommissionen ska tillämpa finansiella korrigeringar när den upptäcker en eller flera enskilda eller systembetingade oriktigheter eller en eller flera brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar (nedan kallade systembrister).
  Vid tillämpningen av denna förordning ska med oriktighet avses varje överträdelse av unionsrätten eller nationell rätt eller varje överträdelse av nationella regler som är följden av handling eller underlåtenhet av en eller flera stödmottagare som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget genom en otillbörlig utgift.
  Beloppet av den finansiella korrigeringen ska fastställas från fall till fall där så är möjligt och ska motsvara det exakta belopp som felaktigt belastat unionens allmänna budget.
  Om kommissionen upptäcker oriktigheter i ett representativt urval av utgifter inom ett nationellt program eller en del av ett sådant, men det inte är kostnadseffektivt att kontrollera lagligheten och korrektheten hos resten av utgifterna, får korrigeringen fastställas genom att resultaten av granskningen av urvalet extrapoleras till resten av den population från vilken urvalet gjorts.
  Om kommissionen upptäcker systembetingade oriktigheter eller systembrister men det inte är möjligt, ens genom extrapolering, att beräkna korrigeringen exakt, ska en finansiell schablonkorrigering tillämpas på de utgifter som deklarerats för den del av systemet som påverkats, i enlighet med de vägledande kriterier och skalor som anges i punkterna 2 och 3.
  Schablonkorrigeringar får också tillämpas på enskilda oriktigheter.


  2.   Nivån på schablonkorrigeringen ska fastställas med beaktande av följande faktorer:






  a) | Hur allvarlig oriktigheten eller systembristen är i förhållande till det allmänna systemet eller en del av detta eller i förhållande till de typer av utgifter som deklarerats. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande artiklar ska införas:

”Artikel 3a

Kriterier för att avgöra om det föreligger brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar

1.   Kommissionen ska göra sin bedömning av hur förvaltnings- och kontrollsystemen fungerar på grundval av resultaten av alla tillgängliga revisioner som utförts av medlemsstaterna, kommissionens avdelningar och revisionsrätten, resultaten av utredningar som utförts av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning samt all annan information om överensstämmelse med de utnämningsvillkor som avses i artikel 2.1 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1042/2014 (*1).

Kommissionens bedömning ska omfatta det nationella programmets interna kontrollmiljö, den ansvariga myndighetens förvaltnings- och kontrollverksamhet samt revisionsmyndighetens kontroll- och revisionsverksamhet, och den ska göras på grundval av en kontroll av överensstämmelsen med de centrala krav som fastställs i tabell 1 i bilagan.

2.   Överensstämmelse med de centrala krav som avses i punkt 1 utifrån de kategorier som anges i tabell 2 i bilagan ska användas för att bedöma hur varje behörig myndighet fungerar och för att dra en allmän slutsats om förvaltnings- och kontrollsystemet. Alla eventuella förmildrande eller försvårande faktorer ska beaktas i den allmänna slutsatsen om förvaltnings- och kontrollsystemet.

3.   När ett av de centrala kraven 2, 4, 5, 8, 11, 12 eller 14 i tabell 1 i bilagan, eller minst två av de övriga centrala kraven i tabellen, bedöms falla inom kategori 3 eller 4 i tabell 2 i bilagan, ska detta betraktas som en allvarlig brist i hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar.

Artikel 3b

Kriterier för tillämpning och fastställande av de finansiella korrigeringarnas nivå

1.   Kommissionen ska tillämpa finansiella korrigeringar när den upptäcker en eller flera enskilda eller systembetingade oriktigheter eller en eller flera brister i hur förvaltnings- och kontrollsystemet fungerar (nedan kallade systembrister).

Vid tillämpningen av denna förordning ska med oriktighet avses varje överträdelse av unionsrätten eller nationell rätt eller varje överträdelse av nationella regler som är följden av handling eller underlåtenhet av en eller flera stödmottagare som har lett eller skulle ha kunnat leda till en negativ ekonomisk effekt för Europeiska unionens allmänna budget genom en otillbörlig utgift.

Beloppet av den finansiella korrigeringen ska fastställas från fall till fall där så är möjligt och ska motsvara det exakta belopp som felaktigt belastat unionens allmänna budget.

Om kommissionen upptäcker oriktigheter i ett representativt urval av utgifter inom ett nationellt program eller en del av ett sådant, men det inte är kostnadseffektivt att kontrollera lagligheten och korrektheten hos resten av utgifterna, får korrigeringen fastställas genom att resultaten av granskningen av urvalet extrapoleras till resten av den population från vilken urvalet gjorts.

Om kommissionen upptäcker systembetingade oriktigheter eller systembrister men det inte är möjligt, ens genom extrapolering, att beräkna korrigeringen exakt, ska en finansiell schablonkorrigering tillämpas på de utgifter som deklarerats för den del av systemet som påverkats, i enlighet med de vägledande kriterier och skalor som anges i punkterna 2 och 3.

Schablonkorrigeringar får också tillämpas på enskilda oriktigheter.

2.   Nivån på schablonkorrigeringen ska fastställas med beaktande av följande faktorer:

a)

Hur allvarlig oriktigheten eller systembristen är i förhållande till det allmänna systemet eller en del av detta eller i förhållande till de typer av utgifter som deklarerats.

| b) | Hur stor risk för förluster som uppstått för unionens budget till följd av oriktigheten eller systembristen. |
| --- | --- |

b)

Hur stor risk för förluster som uppstått för unionens budget till följd av oriktigheten eller systembristen.

| c) | Hur utsatta utgifterna blivit för bedrägerier till följd av oriktigheten eller systembristen. |
| --- | --- |

c)

Hur utsatta utgifterna blivit för bedrägerier till följd av oriktigheten eller systembristen.

| d) | Eventuella förmildrande eller försvårande faktorer. |
| --- | --- |

d)

Eventuella förmildrande eller försvårande faktorer.

3.   Nivån på korrigeringen ska fastställas på följande sätt:

| a) | Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna är så grundläggande, vanligt förekommande eller omfattande att den/de innebär ett fullständigt misslyckande för systemet och en risk för att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 100 % tillämpas. |
| --- | --- |

a)

Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna är så grundläggande, vanligt förekommande eller omfattande att den/de innebär ett fullständigt misslyckande för systemet och en risk för att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 100 % tillämpas.

| b) | Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna är så vanligt förekommande och omfattande att den/de innebär ett mycket allvarligt misslyckande för systemet och en risk att en mycket hög andel av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 25 % tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna är så vanligt förekommande och omfattande att den/de innebär ett mycket allvarligt misslyckande för systemet och en risk att en mycket hög andel av de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 25 % tillämpas.

| c) | Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna beror på att systemet fungerar endast delvis, ineffektivt eller sällan, så att de finns en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 10 % tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna beror på att systemet fungerar endast delvis, ineffektivt eller sällan, så att de finns en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 10 % tillämpas.

| d) | Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna beror på att systemet fungerar ojämnt, så att de finns en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 5 % tillämpas. |
| --- | --- |

d)

Om oriktigheten/oriktigheterna eller systembristen/systembristerna beror på att systemet fungerar ojämnt, så att de finns en risk att de berörda utgifterna inte är lagliga och korrekta, ska en schablonsats på 5 % tillämpas.

I enlighet med proportionalitetsprincipen får schablonsatsen minskas till 2 % om oriktighetens eller systembristens art och allvar inte anses motivera en korrigeringssats på 5 %.

4.   Om en behörig myndighet inte har vidtagit nödvändiga korrigerande åtgärder efter att en finansiell korrigering tillämpats under ett budgetår och samma oriktighet[er] eller brist[er] upptäcks på nytt under ett efterföljande budgetår, får schablonsatsen för korrigeringen ökas till en nivå som inte överstiger följande nivå i skalan i punkt 3, eftersom oriktigheten/oriktigheterna eller bristen/bristerna kvarstår.

(*1)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1042/2014 av den 25 juli 2014 om komplettering av förordning (EU) nr 514/2014 med avseende på utnämning av ansvariga myndigheter, deras förvaltnings- och kontrollansvar samt revisionsmyndigheternas ställning och skyldigheter (EUT L 289, 3.10.2014, s. 3).”
  "

*1

| 3. | En ny bilaga ska läggas till i enlighet med bilagan till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

En ny bilaga ska läggas till i enlighet med bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i medlemsstaterna i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 150, 20.5.2014, s. 112.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/378 av den 2 mars 2015 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 514/2014 vad gäller genomförandet av det årliga avslutandet av räkenskaperna och genomförandet av kontroll av överensstämmelse (EUT L 64, 7.3.2015, s. 30).

2

---

BILAGA

”BILAGA

Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem och klassificering av dessa system efter hur väl de fungerar

(i enlighet med artikel 3a i genomförandeförordning (EU) 2015/378)

Tabell 1

Centrala krav

| | Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem | Berörda organ/myndigheter | Berört område |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Lämplig beskrivning och tillräcklig åtskillnad av funktioner samt ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Intern kontrollmiljö |
| 2 | Lämpligt urval av projekt | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 3 | Tillräcklig information till stödmottagare, potentiella stödmottagare och allmänheten | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Intern information och kommunikation |
| 4 | Tillräckliga kontroller | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 5 | Fungerande system och förfaranden för bevarande av alla handlingar som gäller utgifter och kontroller för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 6 | Tillförlitliga datoriserade system för redovisning, för lagring och överföring av finansiella uppgifter samt uppgifter om indikatorer och för övervakning och rapportering | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet/Intern information och kommunikation |
| 7 | Effektivt genomförande av förfaranden för förebyggande, upptäckt och korrigering av oriktigheter, inbegripet proportionella åtgärder för bedrägeribekämpning | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 8 | Lämpliga förfaranden för utarbetande av årsräkenskaperna, förvaltningsförklaringen och den årliga sammanfattningen av slutliga revisionsrapporter samt av utförda kontroller | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 9 | Lämpliga och fullständiga räkenskaper över belopp som kan återkrävas, som återkrävts och som annullerats | Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet | Kontrollverksamhet |
| 10 | Lämplig beskrivning och tillräcklig åtskillnad av funktioner, funktionellt oberoende från den ansvariga myndigheten samt ändamålsenliga system för att säkerställa att varje annat organ som utför revisioner har den oberoende ställning som krävs och följer internationellt godkända revisionsstandarder | Revisionsmyndighet | Intern kontrollmiljö |
| 11 | Lämpliga systemrevisioner | Revisionsmyndighet | Kontrollverksamhet |
| 12 | Lämpliga utgiftsrevisioner | Revisionsmyndighet | Kontrollverksamhet |
| 13 | Lämpliga räkenskapsrevisioner | Revisionsmyndighet | Kontrollverksamhet |
| 14 | Lämpliga förfaranden för upprättande av tillförlitliga revisionsuttalanden och revisionsrapporter | Revisionsmyndighet | Kontrollverksamhet |

Centrala krav på förvaltnings- och kontrollsystem

Berörda organ/myndigheter

Berört område

1

Lämplig beskrivning och tillräcklig åtskillnad av funktioner samt ändamålsenliga system för rapportering och övervakning om den ansvariga myndigheten överlämnar verkställandet av uppgifterna till ett annat organ

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Intern kontrollmiljö

2

Lämpligt urval av projekt

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

3

Tillräcklig information till stödmottagare, potentiella stödmottagare och allmänheten

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Intern information och kommunikation

4

Tillräckliga kontroller

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

5

Fungerande system och förfaranden för bevarande av alla handlingar som gäller utgifter och kontroller för att säkerställa en tillfredsställande verifieringskedja

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

6

Tillförlitliga datoriserade system för redovisning, för lagring och överföring av finansiella uppgifter samt uppgifter om indikatorer och för övervakning och rapportering

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet/Intern information och kommunikation

7

Effektivt genomförande av förfaranden för förebyggande, upptäckt och korrigering av oriktigheter, inbegripet proportionella åtgärder för bedrägeribekämpning

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

8

Lämpliga förfaranden för utarbetande av årsräkenskaperna, förvaltningsförklaringen och den årliga sammanfattningen av slutliga revisionsrapporter samt av utförda kontroller

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

9

Lämpliga och fullständiga räkenskaper över belopp som kan återkrävas, som återkrävts och som annullerats

Ansvarig myndighet/Delegerad myndighet

Kontrollverksamhet

10

Lämplig beskrivning och tillräcklig åtskillnad av funktioner, funktionellt oberoende från den ansvariga myndigheten samt ändamålsenliga system för att säkerställa att varje annat organ som utför revisioner har den oberoende ställning som krävs och följer internationellt godkända revisionsstandarder

Revisionsmyndighet

Intern kontrollmiljö

11

Lämpliga systemrevisioner

Revisionsmyndighet

Kontrollverksamhet

12

Lämpliga utgiftsrevisioner

Revisionsmyndighet

Kontrollverksamhet

13

Lämpliga räkenskapsrevisioner

Revisionsmyndighet

Kontrollverksamhet

14

Lämpliga förfaranden för upprättande av tillförlitliga revisionsuttalanden och revisionsrapporter

Revisionsmyndighet

Kontrollverksamhet

Tabell 2

Klassificering av de centrala kraven på förvaltnings- och kontrollsystemen efter hur väl systemen fungerar

| Kategori 1 | Fungerar väl. Inga eller endast små förbättringar krävs. |
| --- | --- |
| Kategori 2 | Fungerar. Vissa förbättringar krävs. |
| Kategori 3 | Fungerar delvis. Avsevärda förbättringar krävs. |
| Kategori 4 | Fungerar väsentligen inte. |

Kategori 1

Fungerar väl. Inga eller endast små förbättringar krävs.

Kategori 2

Fungerar. Vissa förbättringar krävs.

Kategori 3

Fungerar delvis. Avsevärda förbättringar krävs.

Kategori 4

Fungerar väsentligen inte.

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/41 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/41

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/647

av den 5 april 2017

om undantagsåtgärder till stöd för grisköttsmarknaden i Polen vad gäller vissa suggor och andra grisar som har slaktats från och med den 1 augusti till och med den 30 november 2016

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 220.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Mellan den 1 augusti och den 30 september 2016 bekräftades ett antal utbrott av afrikansk svinpest som kan hänföras till den mänskliga faktorn och anmäldes till kommissionen av Polen. Epidemin var särskilt allvarlig eftersom virusspridningen bekräftades vid flera anläggningar med tamgrisar i ett relativt stort geografiskt område. |
| --- | --- |

(1)

Mellan den 1 augusti och den 30 september 2016 bekräftades ett antal utbrott av afrikansk svinpest som kan hänföras till den mänskliga faktorn och anmäldes till kommissionen av Polen. Epidemin var särskilt allvarlig eftersom virusspridningen bekräftades vid flera anläggningar med tamgrisar i ett relativt stort geografiskt område.

| (2) | Polen vidtog omedelbart de nödvändiga djurhälsoåtgärderna i enlighet med rådets direktiv 2002/60/EG (2), i vilket det fastställs vilka minimiåtgärder som måste tillämpas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. Polen vidtog framför allt bekämpningsåtgärder, övervakningsåtgärder och förebyggande åtgärder i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (3) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) och (EU) 2016/1900 (7) och upprättade skydds- och övervakningsområden i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1367 (8) och (EU) 2016/1406 (9). |
| --- | --- |

(2)

Polen vidtog omedelbart de nödvändiga djurhälsoåtgärderna i enlighet med rådets direktiv 2002/60/EG (2), i vilket det fastställs vilka minimiåtgärder som måste tillämpas inom unionen för bekämpning av afrikansk svinpest. Polen vidtog framför allt bekämpningsåtgärder, övervakningsåtgärder och förebyggande åtgärder i enlighet med kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU (3) i dess ändrade lydelse enligt kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1236 (4), (EU) 2016/1372 (5), (EU) 2016/1405 (6) och (EU) 2016/1900 (7) och upprättade skydds- och övervakningsområden i enlighet med kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1367 (8) och (EU) 2016/1406 (9).

| (3) | För att hindra spridningen av afrikansk svinpest och för att förhindra ytterligare störningar i handeln inom Polen och utomlands genomförde Polen dessutom vissa ytterligare skyddsåtgärder i de berörda områdena. Särskilt har förflyttning och transport av grisar varit föremål för strängare övervakningsåtgärder och saluföring av grisar har varit föremål för strängare restriktioner på den inhemska marknaden än de som fastställs i genomförandebeslut 2014/709/EU. |
| --- | --- |

(3)

För att hindra spridningen av afrikansk svinpest och för att förhindra ytterligare störningar i handeln inom Polen och utomlands genomförde Polen dessutom vissa ytterligare skyddsåtgärder i de berörda områdena. Särskilt har förflyttning och transport av grisar varit föremål för strängare övervakningsåtgärder och saluföring av grisar har varit föremål för strängare restriktioner på den inhemska marknaden än de som fastställs i genomförandebeslut 2014/709/EU.

| (4) | Genom tillämpningen av dessa åtgärder lyckades Polen förhindra ytterligare spridning av sjukdomen. Unionens och medlemsstaternas djurhälsoåtgärder tillämpades till och med den 18 november 2016 vid alla relevanta anläggningar. |
| --- | --- |

(4)

Genom tillämpningen av dessa åtgärder lyckades Polen förhindra ytterligare spridning av sjukdomen. Unionens och medlemsstaternas djurhälsoåtgärder tillämpades till och med den 18 november 2016 vid alla relevanta anläggningar.

| (5) | Polen underrättade kommissionen om att dessa åtgärder påverkade ett mycket stort antal grisanläggningar och att de berörda producenterna drabbats av inkomstförluster som inte berättigar till ekonomiskt bidrag från unionen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (10). Den 4 november 2016 mottog kommissionen en formell begäran från Polen om medfinansiering av vissa undantagsåtgärder till stöd för marknaden i enlighet med artikel 220.3 i förordning (EU) nr 1308/2013. |
| --- | --- |

(5)

Polen underrättade kommissionen om att dessa åtgärder påverkade ett mycket stort antal grisanläggningar och att de berörda producenterna drabbats av inkomstförluster som inte berättigar till ekonomiskt bidrag från unionen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 (10). Den 4 november 2016 mottog kommissionen en formell begäran från Polen om medfinansiering av vissa undantagsåtgärder till stöd för marknaden i enlighet med artikel 220.3 i förordning (EU) nr 1308/2013.

| (6) | För de grisar som fötts upp i de berörda områdena bör stöd beviljas endast för slaktade djur. Stödbeloppet för slaktade djur bör anges som ett belopp per kilogram för ett begränsat antal djur. Stödbeloppet bör fastställas på grundval av de priser som noterats av Polen samt uppgifter från fakturor avseende de priser som faktiskt betalades till producenter i områden med djurhälsoåtgärder. |
| --- | --- |

(6)

För de grisar som fötts upp i de berörda områdena bör stöd beviljas endast för slaktade djur. Stödbeloppet för slaktade djur bör anges som ett belopp per kilogram för ett begränsat antal djur. Stödbeloppet bör fastställas på grundval av de priser som noterats av Polen samt uppgifter från fakturor avseende de priser som faktiskt betalades till producenter i områden med djurhälsoåtgärder.

| (7) | Mot bakgrund av de uppgifter som Polen lämnat bör det maximala antalet djur som kan komma i fråga för medfinansiering fastställas på grundval av den begäran som Polen har lämnat in. |
| --- | --- |

(7)

Mot bakgrund av de uppgifter som Polen lämnat bör det maximala antalet djur som kan komma i fråga för medfinansiering fastställas på grundval av den begäran som Polen har lämnat in.

| (8) | För att motverka risken för dubbelfinansiering bör förlusterna inte ha kompenserats genom statligt stöd eller försäkringar och stödet bör begränsas till stödberättigande djur för vilka ekonomiskt stöd från unionen inte har erhållits enligt förordning (EU) nr 652/2014. |
| --- | --- |

(8)

För att motverka risken för dubbelfinansiering bör förlusterna inte ha kompenserats genom statligt stöd eller försäkringar och stödet bör begränsas till stödberättigande djur för vilka ekonomiskt stöd från unionen inte har erhållits enligt förordning (EU) nr 652/2014.

| (9) | Det bör föreskrivas att de behöriga polska myndigheterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder och genomföra alla kontroller som krävs och informera kommissionen om dessa. I synnerhet bör kontrollerna omfatta förhandskontroller av stödberättigandet och av att ansökan om stöd är korrekt. |
| --- | --- |

(9)

Det bör föreskrivas att de behöriga polska myndigheterna ska vidta alla nödvändiga åtgärder och genomföra alla kontroller som krävs och informera kommissionen om dessa. I synnerhet bör kontrollerna omfatta förhandskontroller av stödberättigandet och av att ansökan om stöd är korrekt.

| (10) | Omfattningen och varaktigheten för de undantagsåtgärder till stöd för marknaden som föreskrivs i denna förordning bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att stödja marknaden i fråga. I synnerhet bör undantagsåtgärderna till stöd för marknaden endast tillämpas på produktion av grisar vid de anläggningar som är belägna i de berörda avgränsade områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder som fastställs i unionslagstiftning och polsk lagstiftning rörande utbrotten av afrikansk svinpest under perioden från och med den 1 augusti till och med den 18 november 2016. |
| --- | --- |

(10)

Omfattningen och varaktigheten för de undantagsåtgärder till stöd för marknaden som föreskrivs i denna förordning bör begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att stödja marknaden i fråga. I synnerhet bör undantagsåtgärderna till stöd för marknaden endast tillämpas på produktion av grisar vid de anläggningar som är belägna i de berörda avgränsade områden som omfattas av de djurhälsoåtgärder som fastställs i unionslagstiftning och polsk lagstiftning rörande utbrotten av afrikansk svinpest under perioden från och med den 1 augusti till och med den 18 november 2016.

| (11) | Restriktioner för förflyttning och transport av grisar har gällt i flera veckor i de berörda områdena, vilket har lett till störningar på marknaden, ett betydande prisfall och förluster för producenterna liksom en betydande ökning av djurens vikt och därmed en oacceptabel situation vad gäller djurens välbefinnande. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör därför omfatta de djur som levererats till ett slakteri från och med den 1 augusti till och med den 30 november. |
| --- | --- |

(11)

Restriktioner för förflyttning och transport av grisar har gällt i flera veckor i de berörda områdena, vilket har lett till störningar på marknaden, ett betydande prisfall och förluster för producenterna liksom en betydande ökning av djurens vikt och därmed en oacceptabel situation vad gäller djurens välbefinnande. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör därför omfatta de djur som levererats till ett slakteri från och med den 1 augusti till och med den 30 november.

| (12) | I syfte att säkerställa en sund budgetförvaltning för dessa undantagsåtgärder till stöd för marknaden och för att se till att betalningen till producenterna sker i tid bör artikel 5.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (11) inte tillämpas och betalningar som Polen gör till stödmottagarna efter den 30 september 2017 bör inte berättiga till medfinansiering från unionen. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att säkerställa en sund budgetförvaltning för dessa undantagsåtgärder till stöd för marknaden och för att se till att betalningen till producenterna sker i tid bör artikel 5.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 (11) inte tillämpas och betalningar som Polen gör till stödmottagarna efter den 30 september 2017 bör inte berättiga till medfinansiering från unionen.

| (13) | För att göra det möjligt för unionen att utföra sin ekonomiska kontroll bör Polen underrätta kommissionen om räkenskapsavslutningen för betalningarna. |
| --- | --- |

(13)

För att göra det möjligt för unionen att utföra sin ekonomiska kontroll bör Polen underrätta kommissionen om räkenskapsavslutningen för betalningarna.

| (14) | Eftersom restriktionerna i samband med utbrotten av afrikansk svinpest trädde i kraft vid olika tidpunkter i de berörda områdena och eftersom det i denna förordning inte föreskrivs någon tidsfrist för inlämning av stödansökningar, bör denna förordnings ikraftträdandedatum vara det datum som avses i artikel 29.4 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014. |
| --- | --- |

(14)

Eftersom restriktionerna i samband med utbrotten av afrikansk svinpest trädde i kraft vid olika tidpunkter i de berörda områdena och eftersom det i denna förordning inte föreskrivs någon tidsfrist för inlämning av stödansökningar, bör denna förordnings ikraftträdandedatum vara det datum som avses i artikel 29.4 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014.

| (15) | I syfte att göra det möjligt för Polen att snabbt genomföra dessa åtgärder bör denna förordning träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(15)

I syfte att göra det möjligt för Polen att snabbt genomföra dessa åtgärder bör denna förordning träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för den samlade marknadsordningen inom jordbruket.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Polen tillåts bevilja stöd till producenter inom sektorn för griskött vars anläggningar var föremål för djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest och som är belägna i de områden i Polen som avses i den unionslagstiftning och polsk lagstiftning som förtecknas i bilagan. Stödet får endast beviljas för slakt av följande djur:

| a) | suggor enligt KN-nummer 0103 92 11, |
| --- | --- |

a)

suggor enligt KN-nummer 0103 92 11,

| b) | övriga grisar enligt KN-nummer 0103 92 19. |
| --- | --- |

b)

övriga grisar enligt KN-nummer 0103 92 19.

2.   Det stöd som avses i punkt 1 får endast beviljas om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Djuren har fötts upp i de områden i Polen som avses i punkt 1 och var föremål för vissa saluföringsrestriktioner på grund av afrikansk svinpest under någon period från och med den 1 augusti 2016 till och med den 18 november 2016. |
| --- | --- |

a)

Djuren har fötts upp i de områden i Polen som avses i punkt 1 och var föremål för vissa saluföringsrestriktioner på grund av afrikansk svinpest under någon period från och med den 1 augusti 2016 till och med den 18 november 2016.

| b) | Djuren hölls i något av de områden som avses i punkt 1 det datum då området belades med restriktioner eller föddes och föddes upp efter det datumet i de områdena. |
| --- | --- |

b)

Djuren hölls i något av de områden som avses i punkt 1 det datum då området belades med restriktioner eller föddes och föddes upp efter det datumet i de områdena.

| c) | Djuren slaktades under perioden från och med den 1 augusti 2016 till och med den 30 november 2016. |
| --- | --- |

c)

Djuren slaktades under perioden från och med den 1 augusti 2016 till och med den 30 november 2016.

| d) | Den producent som ansöker om stöd (nedan kallad sökanden) får inte statligt stöd, utbetalningar från försäkringar eller stöd som finansieras genom ett bidrag från unionen enligt förordning (EU) nr 652/2014 för samma djur. |
| --- | --- |

d)

Den producent som ansöker om stöd (nedan kallad sökanden) får inte statligt stöd, utbetalningar från försäkringar eller stöd som finansieras genom ett bidrag från unionen enligt förordning (EU) nr 652/2014 för samma djur.

Artikel 2

1.   För de suggor som avses i artikel 1.1 a ska stödet vara 0,34 EUR per kg slaktvikt.

2.   För de övriga grisar som avses i artikel 1.1 b, ska stödet beräknas per kg på grundval av prisskillnaden mellan det pris som rapporterats av Polen för det område där producentens anläggning är belägen för den vecka som svinen levererades till ett slakteri och det pris som faktiskt betalades till producenten bestyrkt med en faktura. Stödet per kg får inte överstiga följande belopp:

| a) | 0,23 EUR per kg per gris med en slaktvikt på 93 kg eller mindre. |
| --- | --- |

a)

0,23 EUR per kg per gris med en slaktvikt på 93 kg eller mindre.

| b) | 0,34 EUR per kg per gris med en slaktvikt på mer än 93 kg men högst 105 kg. |
| --- | --- |

b)

0,34 EUR per kg per gris med en slaktvikt på mer än 93 kg men högst 105 kg.

| c) | 0,46 EUR per kg per gris med en slaktvikt på mer än 105 kg. |
| --- | --- |

c)

0,46 EUR per kg per gris med en slaktvikt på mer än 105 kg.

Artikel 3

1.   Polen ska vidta alla nödvändiga åtgärder, däribland noggranna administrativa kontroller och kontroller på plats i enlighet med artiklarna 58 och 59 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (12), för att säkerställa överensstämmelse med de villkor som fastställs i denna förordning. Polen ska särskilt kontrollera följande:

| a) | Att sökanden är berättigad till stöd. |
| --- | --- |

a)

Att sökanden är berättigad till stöd.

| b) | För varje stödberättigad sökande den kvantitet och den prisskillnad som avses i artikel 2.2. |
| --- | --- |

b)

För varje stödberättigad sökande den kvantitet och den prisskillnad som avses i artikel 2.2.

| c) | Att ingen stödberättigad sökande har tagit emot finansiering från någon annan källa som kompensation för de förluster som rör slakten av djuren. |
| --- | --- |

c)

Att ingen stödberättigad sökande har tagit emot finansiering från någon annan källa som kompensation för de förluster som rör slakten av djuren.

| d) | Att de djur för vilka stöd beviljas uppfyller de villkor som är förenade med de restriktioner som gäller i de områden som avses i artikel 1.1. |
| --- | --- |

d)

Att de djur för vilka stöd beviljas uppfyller de villkor som är förenade med de restriktioner som gäller i de områden som avses i artikel 1.1.

2.   För de stödberättigade sökande för vilka de administrativa kontrollerna är genomförda får stödet betalas ut redan innan samtliga kontroller har gjorts, till exempel de kontroller som görs avseende sökande som valts ut för kontroller på plats.

3.   I de fall då en sökandes stödberättigande inte kan bekräftas ska stödet återkrävas och sanktioner tillämpas.

Artikel 4

1.   Utgifterna får endast berättiga till medfinansiering från unionen om Polen har betalat ut stödet till stödmottagarna senast den 30 september 2017.

2.   Artikel 5.2 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014 ska inte tillämpas.

Artikel 5

Unionen ska tillhandahålla medfinansiering motsvarande 50 % av de utgifter som Polen haft för det stöd som avses i artikel 1 och som får omfatta totalt högst 50 000 djur.

Artikel 6

1.   Polen ska underrätta kommissionen om de åtgärder som vidtagits i enlighet med artikel 3 senast 10 dagar efter det att denna förordning träder i kraft.

2.   Senast den 30 oktober 2017 ska Polen till kommissionen överlämna en detaljerad rapport om genomförandet av denna förordning, däribland närmare uppgifter om genomförandet av de vidtagna åtgärderna och de kontroller som utförts i enlighet med artikel 3.

3.   Polen ska underrätta kommissionen om räkenskapsavslutningen för betalningarna.

Artikel 7

Vid tillämpningen av artikel 29.4 i delegerad förordning (EU) nr 907/2014 ska den avgörande händelsen för växelkursen för de belopp som anges i artikel 2 vara denna förordnings ikraftträdande.

Artikel 8

Det stöd som avses i artikel 1 ska betraktas som undantagsåtgärder till stöd för marknaden enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 9

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Rådets direktiv 2002/60/EG av den 27 juni 2002 om särskilda bestämmelser för bekämpning av afrikansk svinpest och om ändring av direktiv 92/119/EEG beträffande Teschensjuka och afrikansk svinpest (EGT L 192, 20.7.2002, s. 27).

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63).

3

(4)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1236 av den 27 juli 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater vad gäller posterna för Estland, Lettland, Litauen och Polen (EUT L 202, 28.7.2016, s. 45).

4

(5)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1372 av den 10 augusti 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater vad gäller posterna för Lettland och Polen (EUT L 217, 12.8.2016, s. 38).

5

(6)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1405 av den 22 augusti 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater (EUT L 228, 23.8.2016, s. 33).

6

(7)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1900 av den 26 oktober 2016 om ändring av bilagan till genomförandebeslut 2014/709/EU om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater vad gäller posterna för Estland, Lettland och Polen (EUT L 293, 28.10.2016, s. 46).

7

(8)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1367 av den 10 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen (EUT L 216, 11.8.2016, s. 26).

8

(9)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1406 av den 22 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen och om upphävande av genomförandebeslut (EU) 2016/1367 (EUT L 228, 23.8.2016, s. 46).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 652/2014 av den 15 maj 2014 om fastställande av bestämmelser för förvaltningen av utgifter för livsmedelskedjan, djurhälsa, djurskydd, växtskydd och växtförökningsmaterial, och om ändring av rådets direktiv 98/56/EG, 2000/29/EG och 2008/90/EG, Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 178/2002, (EG) nr 882/2004 och (EG) nr 396/2005, Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009, och om upphävande av rådets beslut 66/399/EEG, 76/894/EEG och 2009/470/EG (EUT L 189, 27.6.2014, s. 1).

10

(11)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 907/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller utbetalande organ och andra organ, ekonomisk förvaltning, avslutande av räkenskaper, säkerheter och användning av euron (EUT L 255, 28.8.2014, s. 18).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

12

---

BILAGA

Områden i Polen som avses i artikel 1

Områden i Polen som definieras i följande unionslagstiftning och polsk lagstiftning:

| a) | Unionslagstiftning:






  — | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1367 av den 10 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen (EUT L 216, 11.8.2016, s. 26). |
| --- | --- | --- |

a)

Unionslagstiftning:

—

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1367 av den 10 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen (EUT L 216, 11.8.2016, s. 26).

| — | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1406 av den 22 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen och om upphävande av genomförandebeslut (EU) 2016/1367 (EUT L 228, 23.8.2016, s. 46). |
| --- | --- |

—

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2016/1406 av den 22 augusti 2016 om vissa skyddsåtgärder mot afrikansk svinpest i Polen och om upphävande av genomförandebeslut (EU) 2016/1367 (EUT L 228, 23.8.2016, s. 46).

| — | Del III i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63), i dess ändrade lydelse enligt genomförandebeslut (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 och (EU) 2016/1900. |
| --- | --- |

—

Del III i bilagan till kommissionens genomförandebeslut 2014/709/EU av den 9 oktober 2014 om djurhälsoåtgärder för att bekämpa afrikansk svinpest i vissa medlemsstater och om upphävande av genomförandebeslut 2014/178/EU (EUT L 295, 11.10.2014, s. 63), i dess ändrade lydelse enligt genomförandebeslut (EU) 2016/1236, (EU) 2016/1372, (EU) 2016/1405 och (EU) 2016/1900.

| b) | Polsk lagstiftning:






  — | Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.). |
| --- | --- | --- |

b)

Polsk lagstiftning:

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Hajnówce z dnia 24 czerwca 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 2668, z późn. zm.).

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 2 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3218).

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 5 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3253).

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Siemiatyczach z dnia 9 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu siemiatyckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3276).

| — | Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 3/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 10 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego i wysokomazowieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz.3282, z późn. zm.).

| — | Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 5/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: zambrowskiego i łomżyńskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3300).

| — | Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 6/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3301).

| — | Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 7/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: wysokomazowieckiego i białostockiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3302).

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Bielsku Podlaskim z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bielskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3308, z późn. zm.).

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 9/2016 z dnia 24 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3363).

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 10/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3375).

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 11/2016 z dnia 26 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: białostockiego, łomżyńskiego, wysokomazowieckiego i zambrowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3376).

| — | Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie Wojewody Podlaskiego nr 12/2016 z dnia 29 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: grajewskiego oraz monieckiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3385).

| — | Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 13/2016 Wojewody Podlaskiego z dnia 30 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatów: siemiatyckiego i hajnowskiego (Dz. Urz. Woj. Podlaskiego z 2016 r., poz. 3698).

| — | Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 16 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3571, z późn. zm.).

| — | Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Białej Podlaskiej z dnia 19 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu bialskiego (Dz. Urz. Woj. Lubelskiego z 2016 r., poz. 3612).

| — | Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 1/2016 Powiatowy Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7468).

| — | Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 2/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 18 sierpnia 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 7615, z późn. zm.).

| — | Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028). |
| --- | --- |

—

Rozporządzenie nr 4/2016 Powiatowego Lekarza Weterynarii w Łosicach z dnia 12 września 2016 r. w sprawie zwalczania afrykańskiego pomoru świń na terenie powiatu łosickiego (Dz. Urz. Woj. Mazowieckiego z 2016 r., poz. 8028).

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/48 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/48

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/648

av den 5 april 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.2, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

Gällande åtgärder

| (1) | Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1942/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull och de tullsatser som infördes uppgick till mellan 6,5 % och 23,5 % för fyra tillverkare och till 66,7 % för alla övriga tillverkare. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång förlängdes åtgärderna genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 82/2011 (3) (nedan kallad den tidigare översynen). |
| --- | --- |

(1)

Efter en antidumpningsundersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1942/2004 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina eller det berörda landet). Åtgärderna infördes i form av en värdetull och de tullsatser som infördes uppgick till mellan 6,5 % och 23,5 % för fyra tillverkare och till 66,7 % för alla övriga tillverkare. Efter en översyn vid giltighetstidens utgång förlängdes åtgärderna genom rådets genomförandeförordning (EU) nr 82/2011 (3) (nedan kallad den tidigare översynen).

den ursprungliga undersökningen

2

Kina

det berörda landet

3

den tidigare översynen

2.   Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

Begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

| (2) | Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande av att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut (4), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (5) (nedan kallad begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång eller begäran). |
| --- | --- |

(2)

Efter offentliggörandet av ett tillkännagivande av att giltighetstiden för de gällande antidumpningsåtgärderna snart skulle löpa ut (4), mottog kommissionen en begäran om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av åtgärderna mot Kina enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 1225/2009 (5) (nedan kallad begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång eller begäran).

4

5

begäran om en översyn vid giltighetstidens utgång

begäran

| (3) | Begäran ingavs den 22 oktober 2015 av European Panel Federation (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av okouméplywood. Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphävande sannolikt skulle leda till att dumpningen återkommer, och därmed även skadan för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(3)

Begäran ingavs den 22 oktober 2015 av European Panel Federation (nedan kallad sökanden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 25 % av unionens sammanlagda produktion av okouméplywood. Begäran grundas på påståendet att åtgärdernas upphävande sannolikt skulle leda till att dumpningen återkommer, och därmed även skadan för unionsindustrin.

European Panel Federation

sökanden

3.   Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

Inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång

| (4) | Kommissionen fastslog, efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen, att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 29 januari 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande av en översyn) i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen fastslog, efter samråd med den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i grundförordningen, att bevisningen var tillräcklig för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång och offentliggjorde den 29 januari 2016 i Europeiska unionens officiella tidning (6) ett tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång (nedan kallat tillkännagivandet om inledande av en översyn) i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009.

Europeiska unionens officiella tidning

6

tillkännagivandet om inledande av en översyn

4.   Undersökning

Undersökning

4.1   Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

Översynsperiod och skadeundersökningsperiod

| (5) | Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2015–31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2015–31 december 2015 (nedan kallad översynsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är relevanta för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

översynsperioden

skadeundersökningsperioden

4.2   Parter som berörs av undersökningen

Parter som berörs av undersökningen

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt de sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt de sökande, de övriga kända unionstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Kina, och importörer/användare som den visste var berörda samt de kinesiska myndigheterna om inledandet av översynen vid giltighetstidens utgång.

| (7) | Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(7)

Berörda parter gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda.

4.3   Stickprovsförfarande

Stickprovsförfarande

| (8) | I tillkännagivandet om inledande av en översyn angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(8)

I tillkännagivandet om inledande av en översyn angav kommissionen att den kunde komma att besluta att göra ett urval av de berörda parterna i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

4.3.1   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i Kina

| (9) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande av en översyn. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs ett stickprovsförfarande i tillkännagivandet om inledande av en översyn.

| (10) | För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

För att avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval bad kommissionen alla kända exporterande tillverkare i Kina att lämna de upplysningar som angavs i tillkännagivandet om inledande av en översyn. Kommissionen bad dessutom Kinas delegation vid Europeiska unionen att identifiera och/eller kontakta eventuella andra exporterande producenter som kunde vara intresserade av att medverka i undersökningen.

| (11) | Eftersom endast två företag i Kina gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom endast två företag i Kina gav sig till känna var ett stickprovsförfarande inte nödvändigt.

4.3.2   Stickprovsförfarande avseende unionstillverkare

| (12) | I tillkännagivandet om inledande av en översyn angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolymen, och tog även hänsyn till försäljningsvolymen och den geografiska spridningen. Fem unionstillverkare ingick i stickprovet. De unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för ca 74 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin. |
| --- | --- |

(12)

I tillkännagivandet om inledande av en översyn angav kommissionen att den hade gjort ett preliminärt urval av unionstillverkare. I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjorde kommissionen urvalet på grundval av den största representativa produktionsvolymen, och tog även hänsyn till försäljningsvolymen och den geografiska spridningen. Fem unionstillverkare ingick i stickprovet. De unionstillverkare som ingick i stickprovet stod för ca 74 % av den sammanlagda unionstillverkningen under översynsperioden. Kommissionen uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på det preliminära urvalet. Inga synpunkter mottogs inom den angivna tidsfristen och det preliminära urvalet bekräftades därmed. Urvalet ansågs representativt för unionsindustrin.

4.3.3   Stickprovsurval av icke-närstående importörer, frågeformulär och samarbete

| (13) | För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande av en översyn. |
| --- | --- |

(13)

För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval ombads alla icke-närstående importörer att lämna de uppgifter som anges i tillkännagivandet om inledande av en översyn.

| (14) | Omkring 35 kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär för icke-närstående importörer som bifogades tillkännagivandet om inledande av en översyn, när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(14)

Omkring 35 kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär för icke-närstående importörer som bifogades tillkännagivandet om inledande av en översyn, när så var lämpligt.

| (15) | Tretton importörer lämnade in frågeformuläret. Samtliga uppgav att de inte importerade okouméplywood från Kina. På denna grundval ansågs ett stickprov inte vara befogat. |
| --- | --- |

(15)

Tretton importörer lämnade in frågeformuläret. Samtliga uppgav att de inte importerade okouméplywood från Kina. På denna grundval ansågs ett stickprov inte vara befogat.

4.4   Frågeformulär och kontrollbesök

Frågeformulär och kontrollbesök

| (16) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och för fastställandet av unionens intresse.

| (17) | Kommissionen sände frågeformulär avsedda för exporterande tillverkare till två företag i Kina som nämns i skäl 11, tolv kända tillverkare i potentiellt jämförbara länder (Gabon, Marocko, Schweiz och Turkiet), och de fem utvalda unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen sände frågeformulär avsedda för exporterande tillverkare till två företag i Kina som nämns i skäl 11, tolv kända tillverkare i potentiellt jämförbara länder (Gabon, Marocko, Schweiz och Turkiet), och de fem utvalda unionstillverkarna.

| (18) | Endast ett företag i Kina besvarade delvis frågeformuläret medan fullständiga svar på frågeformuläret mottogs från två tillverkare i Gabon, en tillverkare i Marocko och de fem utvalda unionstillverkarna. |
| --- | --- |

(18)

Endast ett företag i Kina besvarade delvis frågeformuläret medan fullständiga svar på frågeformuläret mottogs från två tillverkare i Gabon, en tillverkare i Marocko och de fem utvalda unionstillverkarna.

| (19) | Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:






  a) | Unionstillverkare:






  — | F.A. MOURIKIS SA (Grekland), |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Kommissionen genomförde undersökningar på plats hos följande företag:

a)

Unionstillverkare:

—

F.A. MOURIKIS SA (Grekland),

| — | GARNICA PLYWOOD SA (Spanien), |
| --- | --- |

—

GARNICA PLYWOOD SA (Spanien),

| — | JEAN THÉBAULT SAS (Frankrike), |
| --- | --- |

—

JEAN THÉBAULT SAS (Frankrike),

| — | JOUBERT LES ELIOTS SAS (Frankrike), |
| --- | --- |

—

JOUBERT LES ELIOTS SAS (Frankrike),

| — | JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Frankrike). |
| --- | --- |

—

JOUBERT ST-JEAN-D'ANGÉLY SAS (Frankrike).

| b) | Tillverkare i landet med marknadsekonomi:






  — | CEMA BOIS DE L'ATLAS (Marocko). |
| --- | --- | --- |

b)

Tillverkare i landet med marknadsekonomi:

—

CEMA BOIS DE L'ATLAS (Marocko).

4.5   Utlämnande av uppgifter

Utlämnande av uppgifter

| (20) | Den 13 februari meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades. |
| --- | --- |

(20)

Den 13 februari meddelade kommissionen alla berörda parter de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för dess förslag att bibehålla de gällande antidumpningsåtgärderna och uppmanade alla berörda parter att lämna synpunkter. Inga synpunkter lämnades.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

Berörd produkt

| (21) | Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och definieras på följande sätt: kryssfaner (plywood) bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, ej belagd med ett filmbelagt skikt av andra material, med ursprung i Kina, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 4412 31 10 (Taric-nummer 4412311010). Den berörda produkten har en lång rad slutanvändningsområden. Den används inom byggnadsindustrin i trähus- och byggnadssnickerier för boasering, fönsterluckor, socklar och balustrader utomhus samt strandpromenadpaneler. Den används även i mera dekorativa syften inom bl.a. vägtransport (t.ex. i bilar, bussar, husvagnar och campingbilar) och sjötransport (lustjakter) samt vid tillverkningen av möbler och dörrar. |
| --- | --- |

(21)

Den berörda produkten är densamma som i den ursprungliga undersökningen och definieras på följande sätt: kryssfaner (plywood) bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, ej belagd med ett filmbelagt skikt av andra material, med ursprung i Kina, för närvarande klassificerad enligt KN-nummer ex 4412 31 10 (Taric-nummer 4412311010). Den berörda produkten har en lång rad slutanvändningsområden. Den används inom byggnadsindustrin i trähus- och byggnadssnickerier för boasering, fönsterluckor, socklar och balustrader utomhus samt strandpromenadpaneler. Den används även i mera dekorativa syften inom bl.a. vägtransport (t.ex. i bilar, bussar, husvagnar och campingbilar) och sjötransport (lustjakter) samt vid tillverkningen av möbler och dörrar.

| (22) | Det finns två huvudsakliga typer av okouméplywood, nämligen kryssfaner som är gjord av enbart okoumé (”hel okoumé”) och kryssfaner med minst en av de yttre sidorna belagd med okoumé, medan resten utgörs av annat träslag (”belagd okoumé”, även ibland kallad ”combi” eller ”twin”). Båda typerna av okouméplywood har till det yttre samma utseende. Trots skillnader i mekaniska egenskaper har alla samma grundläggande fysiska och tekniska särdrag och används för samma grundläggande ändamål. |
| --- | --- |

(22)

Det finns två huvudsakliga typer av okouméplywood, nämligen kryssfaner som är gjord av enbart okoumé (”hel okoumé”) och kryssfaner med minst en av de yttre sidorna belagd med okoumé, medan resten utgörs av annat träslag (”belagd okoumé”, även ibland kallad ”combi” eller ”twin”). Båda typerna av okouméplywood har till det yttre samma utseende. Trots skillnader i mekaniska egenskaper har alla samma grundläggande fysiska och tekniska särdrag och används för samma grundläggande ändamål.

2.   Likadan produkt

Likadan produkt

| (23) | Undersökningen visade att följande produkter har både samma fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:






  — | Den berörda produkten. |
| --- | --- | --- |

(23)

Undersökningen visade att följande produkter har både samma fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden:

—

Den berörda produkten.

| — | Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen. |
| --- | --- |

—

Den produkt som unionsindustrin tillverkar och säljer i unionen.

| (24) | Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen fastställde därför att dessa produkter är likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

SANNOLIKHET FÖR FORTSATT ELLER ÅTERKOMMANDE DUMPNING

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (25) | I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen undersökte man om det var sannolikt att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om de gällande åtgärderna skulle upphöra.

| (26) | Såsom nämns i skäl 18 var det endast ett företag i Kina som delvis besvarade frågeformuläret. Företaget rapporterade att det inte tillverkade eller sålde okouméplywood under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(26)

Såsom nämns i skäl 18 var det endast ett företag i Kina som delvis besvarade frågeformuläret. Företaget rapporterade att det inte tillverkade eller sålde okouméplywood under skadeundersökningsperioden.

| (27) | På grund av det bristande samarbetet från andra tillverkare i Kina meddelade kommissionen de kinesiska myndigheterna att tillgängliga uppgifter kan komma att användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen mottog inte några synpunkter eller ansökningar från de kinesiska myndigheterna om att förhörsombudet skulle ingripa. |
| --- | --- |

(27)

På grund av det bristande samarbetet från andra tillverkare i Kina meddelade kommissionen de kinesiska myndigheterna att tillgängliga uppgifter kan komma att användas i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Kommissionen mottog inte några synpunkter eller ansökningar från de kinesiska myndigheterna om att förhörsombudet skulle ingripa.

| (28) | Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, baserades de nedan angivna resultaten när det gäller sannolikheten att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma på tillgängliga uppgifter, i synnerhet på:






  i) | uppgifter i begäran om översyn, |
| --- | --- | --- |

(28)

Mot denna bakgrund, och i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen, baserades de nedan angivna resultaten när det gäller sannolikheten att dumpningen skulle fortsätta eller återkomma på tillgängliga uppgifter, i synnerhet på:

i)

uppgifter i begäran om översyn,

| ii) | uppgifter från Eurostat och de uppgifter som samlats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databas 14.6), och |
| --- | --- |

ii)

uppgifter från Eurostat och de uppgifter som samlats in av medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen (nedan kallad databas 14.6), och

databas 14.6

| iii) | allmänt tillgänglig statistik från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO). |
| --- | --- |

iii)

allmänt tillgänglig statistik från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO).

Den kinesiska databasen över exportstatistik kunde inte användas eftersom dess kodningsstruktur inte var tillräckligt exakt för att kunna ge användbar information.

| (29) | Eurostat och databasen 14.6 angav ingen import av den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Därför kunde dumpning inte fastställas under denna period på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(29)

Eurostat och databasen 14.6 angav ingen import av den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Därför kunde dumpning inte fastställas under denna period på unionsmarknaden.

| (30) | Beräkningen av dumpningen genomfördes mot bakgrund av sannolikheten för återkommande dumpning. |
| --- | --- |

(30)

Beräkningen av dumpningen genomfördes mot bakgrund av sannolikheten för återkommande dumpning.

2.   Importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas

Importens utveckling om åtgärderna skulle upphävas

| (31) | För att fastställa sannolikheten för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla analyserades följande aspekter: i) möjliga nivåer av dumpning på unionsmarknaden och i andra tredjeländer, ii) produktion och produktionskapacitet i Kina, och iii) unionsmarknadens attraktionskraft. |
| --- | --- |

(31)

För att fastställa sannolikheten för återkommande dumpning om åtgärderna skulle upphöra att gälla analyserades följande aspekter: i) möjliga nivåer av dumpning på unionsmarknaden och i andra tredjeländer, ii) produktion och produktionskapacitet i Kina, och iii) unionsmarknadens attraktionskraft.

| (32) | I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen baserades de nedan angivna resultaten när det gäller sannolikheten att dumpningen skulle återkomma på tillgängliga uppgifter, närmare bestämt de källor som nämns i skäl 28. |
| --- | --- |

(32)

I enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen baserades de nedan angivna resultaten när det gäller sannolikheten att dumpningen skulle återkomma på tillgängliga uppgifter, närmare bestämt de källor som nämns i skäl 28.

i)   
  Möjliga nivåer av dumpning på unionsmarknaden och andra tredjeländer

Möjliga nivåer av dumpning på unionsmarknaden och andra tredjeländer

Jämförbart land

Jämförbart land

| (33) | Fyra exporterande tillverkare beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de återstående exporterande tillverkarna fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet). |
| --- | --- |

(33)

Fyra exporterande tillverkare beviljades marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för de återstående exporterande tillverkarna fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi. Det var därför nödvändigt att välja ut ett tredjeland med marknadsekonomi (nedan kallat det jämförbara landet).

det jämförbara landet

| (34) | Turkiet valdes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och i den tidigare översynen. I tillkännagivandet om inledande av denna översyn föreslog kommissionen att Turkiet skulle användas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(34)

Turkiet valdes som jämförbart land i den ursprungliga undersökningen och i den tidigare översynen. I tillkännagivandet om inledande av denna översyn föreslog kommissionen att Turkiet skulle användas som jämförbart land.

| (35) | Kommissionen inhämtade upplysningar om tillverkare av okouméplywood i andra möjliga jämförbara länder samt kontaktade kända tillverkare av okouméplywood i Gabon, Marocko och Schweiz och uppmanade dem att lämna nödvändiga uppgifter. |
| --- | --- |

(35)

Kommissionen inhämtade upplysningar om tillverkare av okouméplywood i andra möjliga jämförbara länder samt kontaktade kända tillverkare av okouméplywood i Gabon, Marocko och Schweiz och uppmanade dem att lämna nödvändiga uppgifter.

| (36) | Två tillverkare i Gabon och en tillverkare i Marocko gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna. Ingen av de turkiska tillverkare samarbetade i undersökningen. |
| --- | --- |

(36)

Två tillverkare i Gabon och en tillverkare i Marocko gav sig till känna och lämnade de begärda upplysningarna. Ingen av de turkiska tillverkare samarbetade i undersökningen.

| (37) | Gabon ansågs inte vara ett lämpligt jämförbart land eftersom de lokala tillverkarna av okouméplywood hade en tydlig komparativ fördel eftersom de gynnades av lägre kostnader för råmaterial (7), den produkt som tillverkas i Gabon för försäljning på den inhemska marknaden föreföll vara av låg kvalitet, den inhemska marknaden var liten och saknade import av okouméplywood, och importtullen låg på 30 %. |
| --- | --- |

(37)

Gabon ansågs inte vara ett lämpligt jämförbart land eftersom de lokala tillverkarna av okouméplywood hade en tydlig komparativ fördel eftersom de gynnades av lägre kostnader för råmaterial (7), den produkt som tillverkas i Gabon för försäljning på den inhemska marknaden föreföll vara av låg kvalitet, den inhemska marknaden var liten och saknade import av okouméplywood, och importtullen låg på 30 %.

7

| (38) | Marocko ansågs vara ett lämpligt jämförbart land eftersom det, trots sina höga importtullar, hade en betydande import av den likadana produkten som konkurrerade med den inhemskt producerade produkten. |
| --- | --- |

(38)

Marocko ansågs vara ett lämpligt jämförbart land eftersom det, trots sina höga importtullar, hade en betydande import av den likadana produkten som konkurrerade med den inhemskt producerade produkten.

| (39) | Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(39)

Berörda parter bjöds in att lämna synpunkter på detta val. Inga synpunkter inkom.

Normalvärde

Normalvärde

—   för exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen

| (40) | Såsom nämns i skäl 33 beviljades fyra exporterande tillverkare marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. På grund av bristande samarbete fastställdes normalvärdet för dessa exporterande tillverkare, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av tillgängliga uppgifter, nämligen den uppskattning som gjordes i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(40)

Såsom nämns i skäl 33 beviljades fyra exporterande tillverkare marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen. På grund av bristande samarbete fastställdes normalvärdet för dessa exporterande tillverkare, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, på grundval av tillgängliga uppgifter, nämligen den uppskattning som gjordes i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

—   för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen

| (41) | En marockansk tillverkare samarbetade och besvarade frågeformuläret. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen beräknades normalvärdet på grundval av uppgifter som hade kontrollerats på plats hos den turkiske tillverkaren enligt vad som anges nedan. |
| --- | --- |

(41)

En marockansk tillverkare samarbetade och besvarade frågeformuläret. I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen beräknades normalvärdet på grundval av uppgifter som hade kontrollerats på plats hos den turkiske tillverkaren enligt vad som anges nedan.

| (42) | Normalvärdet fastställdes för båda de två huvudsakliga produkttyperna (se skäl 22). |
| --- | --- |

(42)

Normalvärdet fastställdes för båda de två huvudsakliga produkttyperna (se skäl 22).

| (43) | Man undersökte huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkt som såldes på den marockanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Man undersökte huruvida den inhemska försäljningen av den likadana produkten kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att man för den likadana produkt som såldes på den marockanska marknaden fastställde andelen lönsam inhemsk försäljning till oberoende kunder under översynsperioden.

| (44) | Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för enbart den lönsamma försäljningen. |
| --- | --- |

(44)

Eftersom andelen lönsam försäljning av den likadana produkten utgjorde mindre än 80 % av den totala försäljningsvolymen för den likadana produkten grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt för enbart den lönsamma försäljningen.

Exportpris

Exportpris

| (45) | Såsom nämns i skäl 28, på grund av de kinesiska tillverkarnas bristande samarbetsvilja, baserades exportpriset på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Närmare bestämt grundades exportpriset för de båda huvudsakliga produkttyperna som beskrivs i skäl 22 på över tio kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och till andra tredjeländer (nämligen Bosnien och Hercegovina, Schweiz, Turkiet, gulfstaterna och Norge) gjorda via e-post eller offentliga kommersiella erbjudanden tillgängliga på olika kinesiska webbplatser under översynsperioden, såsom anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Priserna i de kommersiella erbjudandena varierade mellan 313 euro/m3 och 540 euro/m3 (cif). Det bör påpekas att dessa priser låg på samma nivå som de priser för import av okouméplywood från Kina som rapporterats av Eurostat och databasen 14.6 efter översynsperioden (tredje kvartalet 2016). Även om de berörda kvantiteterna var marginella, bekräftar denna prisnivå representativiteten för de kommersiella erbjudandena som indikation på eventuella exportpriser för okouméplywood från Kina. |
| --- | --- |

(45)

Såsom nämns i skäl 28, på grund av de kinesiska tillverkarnas bristande samarbetsvilja, baserades exportpriset på tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Närmare bestämt grundades exportpriset för de båda huvudsakliga produkttyperna som beskrivs i skäl 22 på över tio kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och till andra tredjeländer (nämligen Bosnien och Hercegovina, Schweiz, Turkiet, gulfstaterna och Norge) gjorda via e-post eller offentliga kommersiella erbjudanden tillgängliga på olika kinesiska webbplatser under översynsperioden, såsom anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Priserna i de kommersiella erbjudandena varierade mellan 313 euro/m3 och 540 euro/m3 (cif). Det bör påpekas att dessa priser låg på samma nivå som de priser för import av okouméplywood från Kina som rapporterats av Eurostat och databasen 14.6 efter översynsperioden (tredje kvartalet 2016). Även om de berörda kvantiteterna var marginella, bekräftar denna prisnivå representativiteten för de kommersiella erbjudandena som indikation på eventuella exportpriser för okouméplywood från Kina.

3

3

Jämförelse

Jämförelse

| (46) | Kommissionen jämförde normalvärdet och det fastställda exportpriset på nivån fritt fabrik per produkttyp såsom beskrivs i skäl 22. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (inrikes- och sjötransport) på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. |
| --- | --- |

(46)

Kommissionen jämförde normalvärdet och det fastställda exportpriset på nivån fritt fabrik per produkttyp såsom beskrivs i skäl 22. Där det var motiverat för att jämförelsen skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen en justering av exportpriset och normalvärdet för att ta hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. Justeringar gjordes för transportkostnader (inrikes- och sjötransport) på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, dvs. på uppgifter i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång.

Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (47) | Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpris per produkttyp som fastställts enligt ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(47)

Kommissionen jämförde det vägda genomsnittliga normalvärdet med det vägda genomsnittliga exportpris per produkttyp som fastställts enligt ovan, i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen.

—   för exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen

| (48) | På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till över 45 % både på unionsmarknaden och i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(48)

På grundval av detta uppgick den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till över 45 % både på unionsmarknaden och i andra tredjeländer.

—   för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status i den ursprungliga undersökningen

| (49) | Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, var över 100 % både på unionsmarknaden och i andra tredjeländer. |
| --- | --- |

(49)

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen uttryckt i procent av priset cif (kostnader, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, var över 100 % både på unionsmarknaden och i andra tredjeländer.

ii)   
  Produktion och produktionskapacitet i Kina

Produktion och produktionskapacitet i Kina

Produktion i Kina

Produktion i Kina

| (50) | Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och inga offentliga uppgifter fanns tillgängliga fastställdes produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina på grundval av de uppskattningar sökanden tillhandahöll i sin begäran om den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång, baserade på dennes kännedom om marknaden. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom de kinesiska exporterande tillverkarna inte samarbetade och inga offentliga uppgifter fanns tillgängliga fastställdes produktionskapaciteten och den outnyttjade kapaciteten i Kina på grundval av de uppskattningar sökanden tillhandahöll i sin begäran om den aktuella översynen vid giltighetstidens utgång, baserade på dennes kännedom om marknaden.

| (51) | Sökanden uppskattade tillverkningen av okouméplywood i Kina på grundval av antalet stockar av okoumé som importerades i Kina under 2014 för att användas i tillverkningen av kryssfaner. Utifrån detta uppskattades produktionen av okouméplywood ligga mellan minst 290 000 m3 och som mest 2,9 miljoner m3, beroende på vilken typ av produkt som framställs, enligt beskrivningen i skäl 22, dvs. hel okoumé eller belagd okoumé. Detta motsvarar minst 1,5 gånger och högst 15 gånger den totala förbrukningen i unionen. |
| --- | --- |

(51)

Sökanden uppskattade tillverkningen av okouméplywood i Kina på grundval av antalet stockar av okoumé som importerades i Kina under 2014 för att användas i tillverkningen av kryssfaner. Utifrån detta uppskattades produktionen av okouméplywood ligga mellan minst 290 000 m3 och som mest 2,9 miljoner m3, beroende på vilken typ av produkt som framställs, enligt beskrivningen i skäl 22, dvs. hel okoumé eller belagd okoumé. Detta motsvarar minst 1,5 gånger och högst 15 gånger den totala förbrukningen i unionen.

3

3

Produktionskapacitet i Kina

Produktionskapacitet i Kina

| (52) | I avsaknad av samarbete från kinesiska tillverkare av okouméplywood eller annan tillgänglig information om den kinesiska industrin när det gäller okouméplywood, undersöktes situationen för den kinesiska industrin för kryssfaner i dess helhet (oavsett vilken typ av träslag som används), vilket även var fallet vid den tidigare översynen. I linje med de tidigare undersökningarna bekräftades det att kryssfaner tillverkas av samma företag, med samma utrustning, oavsett vilka träslag som används. I den tidigare översynen fastställdes det också att okouméplywood är lönsammare än andra typer av kryssfaner. I avsaknad av åtgärder är det därför sannolikt att de kinesiska tillverkarna lägger om sin produktion från andra typer av kryssfaner till den mer lönsamma okouméplywooden. |
| --- | --- |

(52)

I avsaknad av samarbete från kinesiska tillverkare av okouméplywood eller annan tillgänglig information om den kinesiska industrin när det gäller okouméplywood, undersöktes situationen för den kinesiska industrin för kryssfaner i dess helhet (oavsett vilken typ av träslag som används), vilket även var fallet vid den tidigare översynen. I linje med de tidigare undersökningarna bekräftades det att kryssfaner tillverkas av samma företag, med samma utrustning, oavsett vilka träslag som används. I den tidigare översynen fastställdes det också att okouméplywood är lönsammare än andra typer av kryssfaner. I avsaknad av åtgärder är det därför sannolikt att de kinesiska tillverkarna lägger om sin produktion från andra typer av kryssfaner till den mer lönsamma okouméplywooden.

| (53) | Baserat på detta finns en betydande produktionskapacitet potentiellt tillgänglig i Kina, vilket indikeras av produktionsvolymen för alla typer av plywood, som enligt FAO:s statistik uppgick till 113 miljoner m3 under översynsperioden. Således krävs endast en mindre övergång från andra träslag till okoumé för att åstadkomma en betydande ökning av tillverkningen av okouméplywood, som kan användas för export. |
| --- | --- |

(53)

Baserat på detta finns en betydande produktionskapacitet potentiellt tillgänglig i Kina, vilket indikeras av produktionsvolymen för alla typer av plywood, som enligt FAO:s statistik uppgick till 113 miljoner m3 under översynsperioden. Således krävs endast en mindre övergång från andra träslag till okoumé för att åstadkomma en betydande ökning av tillverkningen av okouméplywood, som kan användas för export.

3

iii)   
  Unionsmarknadens attraktionskraft

Unionsmarknadens attraktionskraft

| (54) | Den viktigaste faktorn för att fastställa unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra var prisnivån på kinesisk export till andra tredjeländer jämfört med prisnivån för kinesisk export till unionen. De kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och andra tredjeländer som nämns ovan i skäl 45 visade att unionsmarknaden under översynsperioden var attraktiv, eftersom de kinesiska exportpriserna för okouméplywood till unionsmarknaden var högre än de kinesiska exportpriserna till alla andra marknader i tredjeländer för vilka det fanns kommersiella erbjudanden, med undantag av Norge. Närmare bestämt var de erbjudna exportpriserna till unionsmarknaden omkring 30 % högre än till Bosnien och Hercegovina, och omkring 40 % högre än till Turkiet och gulfstaterna. Eftersom ingen statistik om exportvolymen fanns tillgänglig för den kinesiska exporten av okouméplywood till dessa länder kunde den volymmässiga representativiteten inte fastställas. Högre potentiella exportpriser till unionen skulle dock göra unionsmarknaden attraktiv, eftersom exporten till unionen skulle ge högre vinst. |
| --- | --- |

(54)

Den viktigaste faktorn för att fastställa unionsmarknadens attraktionskraft om åtgärderna skulle upphöra var prisnivån på kinesisk export till andra tredjeländer jämfört med prisnivån för kinesisk export till unionen. De kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och andra tredjeländer som nämns ovan i skäl 45 visade att unionsmarknaden under översynsperioden var attraktiv, eftersom de kinesiska exportpriserna för okouméplywood till unionsmarknaden var högre än de kinesiska exportpriserna till alla andra marknader i tredjeländer för vilka det fanns kommersiella erbjudanden, med undantag av Norge. Närmare bestämt var de erbjudna exportpriserna till unionsmarknaden omkring 30 % högre än till Bosnien och Hercegovina, och omkring 40 % högre än till Turkiet och gulfstaterna. Eftersom ingen statistik om exportvolymen fanns tillgänglig för den kinesiska exporten av okouméplywood till dessa länder kunde den volymmässiga representativiteten inte fastställas. Högre potentiella exportpriser till unionen skulle dock göra unionsmarknaden attraktiv, eftersom exporten till unionen skulle ge högre vinst.

| (55) | Dessutom finns antidumpningstullar på import av kinesisk kryssfaner (8) i Sydkorea, Marocko och Turkiet, medan Förenta staterna utfärdade ett preliminärt fastställande av utjämningsåtgärderna mot kinesisk kryssfaner i januari 2017. De kinesiska exporterande tillverkarna har därför begränsad tillgång till dessa marknader och kommer att vara begränsade när det gäller att exportera sin produktion eller styra om sin export till dessa marknader. Detta gör unionsmarknaden ännu mer attraktiv för kinesisk kryssfaner. |
| --- | --- |

(55)

Dessutom finns antidumpningstullar på import av kinesisk kryssfaner (8) i Sydkorea, Marocko och Turkiet, medan Förenta staterna utfärdade ett preliminärt fastställande av utjämningsåtgärderna mot kinesisk kryssfaner i januari 2017. De kinesiska exporterande tillverkarna har därför begränsad tillgång till dessa marknader och kommer att vara begränsade när det gäller att exportera sin produktion eller styra om sin export till dessa marknader. Detta gör unionsmarknaden ännu mer attraktiv för kinesisk kryssfaner.

8

| (56) | Det är därför troligt att den kinesiska exporten om åtgärderna skulle upphävas, med tanke på den betydande produktionskapaciteten i Kina som enkelt kan ökas, skulle återupptas i betydande volymer på unionsmarknaden. Det är värt att erinra om att de kinesiska försäljningsvolymerna, innan de ursprungliga åtgärderna infördes år 2004, uppgick till 83 606 m3, vilket motsvarar 44 % av förbrukningen i unionen under den nuvarande översynsperioden. |
| --- | --- |

(56)

Det är därför troligt att den kinesiska exporten om åtgärderna skulle upphävas, med tanke på den betydande produktionskapaciteten i Kina som enkelt kan ökas, skulle återupptas i betydande volymer på unionsmarknaden. Det är värt att erinra om att de kinesiska försäljningsvolymerna, innan de ursprungliga åtgärderna infördes år 2004, uppgick till 83 606 m3, vilket motsvarar 44 % av förbrukningen i unionen under den nuvarande översynsperioden.

3

3.   Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

Slutsats avseende sannolikheten för återkommande dumpning

| (57) | Sammantaget tyder den betydande produktionskapaciteten i Kina, de kinesiska tillverkarnas möjlighet att enkelt öka produktionsvolymerna för export, de eventuella starkt dumpade priserna på andra tredjelandsmarknader och på unionsmarknaden, samt unionsmarknadens attraktionskraft, på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till att de kinesiska exporterande tillverkarna återinträder på unionsmarknaden till dumpade priser och i betydande omfattning. Det anses därför vara sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla. |
| --- | --- |

(57)

Sammantaget tyder den betydande produktionskapaciteten i Kina, de kinesiska tillverkarnas möjlighet att enkelt öka produktionsvolymerna för export, de eventuella starkt dumpade priserna på andra tredjelandsmarknader och på unionsmarknaden, samt unionsmarknadens attraktionskraft, på att ett upphävande av åtgärderna sannolikt skulle leda till att de kinesiska exporterande tillverkarna återinträder på unionsmarknaden till dumpade priser och i betydande omfattning. Det anses därför vara sannolikt att dumpningen skulle återkomma om de nuvarande antidumpningsåtgärderna upphörde att gälla.

D.   DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

DEFINITION AV UNIONSINDUSTRIN

| (58) | I unionen tillverkas den likadana produkten av 13 tillverkare i Frankrike, Grekland, Ungern, Italien och Spanien. Unionens sammanlagda tillverkning uppskattas till 162 000 m3. De unionstillverkare som står för unionens totala tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(58)

I unionen tillverkas den likadana produkten av 13 tillverkare i Frankrike, Grekland, Ungern, Italien och Spanien. Unionens sammanlagda tillverkning uppskattas till 162 000 m3. De unionstillverkare som står för unionens totala tillverkning utgör unionsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.

3

| (59) | Såsom nämns i skäl 12 valdes fem unionstillverkare ut, vilket motsvarar 74 % av unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden. |
| --- | --- |

(59)

Såsom nämns i skäl 12 valdes fem unionstillverkare ut, vilket motsvarar 74 % av unionens sammanlagda tillverkning under översynsperioden.

E.   SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

SITUATIONEN PÅ UNIONSMARKNADEN

1.   Förbrukningen i unionen

Förbrukningen i unionen

| (60) | Unionens förbrukning av okouméplywood fastställdes på grundval av de klagande unionstillverkarna och andra unionstillverkares försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen enligt uppgifter från Eurostat. |
| --- | --- |

(60)

Unionens förbrukning av okouméplywood fastställdes på grundval av de klagande unionstillverkarna och andra unionstillverkares försäljningsvolymer på unionsmarknaden och importvolymen från tredjeländer till unionen enligt uppgifter från Eurostat.

| (61) | Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

  Tabell 1


  Förbrukning i unionen | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning (i m3) | 181 749 | 176 005 | 175 652 | 188 727 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 104 |
| Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(61)

Under skadeundersökningsperioden utvecklades förbrukningen i unionen på följande sätt:

Tabell 1

Tabell 1

Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

2012

2013

2014

Översynsperioden

Total förbrukning (i m3)

181 749

176 005

175 652

188 727

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

104

104

Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, Eurostat, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (62) | Från 2012 till 2013 minskade förbrukningen i unionen. Mellan 2012 och 2014 stabiliserades gradvis den minskande trenden och vändes till en ökning under översynsperioden, vilket avspeglar en viss förbättring inom vissa industriella verksamheter. Följaktligen ökade förbrukningen i unionen med 4 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(62)

Från 2012 till 2013 minskade förbrukningen i unionen. Mellan 2012 och 2014 stabiliserades gradvis den minskande trenden och vändes till en ökning under översynsperioden, vilket avspeglar en viss förbättring inom vissa industriella verksamheter. Följaktligen ökade förbrukningen i unionen med 4 % under skadeundersökningsperioden.

| (63) | Detta måste dock ses mot bakgrund av utvecklingen efter den tidigare översynen. Mellan översynsperioden i den tidigare översynen (1 oktober 2008–30 september 2009) och översynsperioden i den aktuella översynen minskade förbrukningen i unionen totalt sett med 35 % (från 291 421 m3 under översynsperioden i den tidigare översynen till 188 727 m3 under översynsperioden i den aktuella översynen), trots en något ökande trend under den aktuella skadeundersökningsperioden. Den övergripande nedåtgående trenden, som i själva verket hade inletts redan före den tidigare översynen, förklarades med att okouméplywood till viss del har ersatts av andra tropiska träslag. Även den ekonomiska krisen och den därav följande minskningen av viss industriell verksamhet, däribland byggande, sjötransport och lätta transportfordon/turistfordon, bidrog till den minskade efterfrågan på okouméplywood i unionen. |
| --- | --- |

(63)

Detta måste dock ses mot bakgrund av utvecklingen efter den tidigare översynen. Mellan översynsperioden i den tidigare översynen (1 oktober 2008–30 september 2009) och översynsperioden i den aktuella översynen minskade förbrukningen i unionen totalt sett med 35 % (från 291 421 m3 under översynsperioden i den tidigare översynen till 188 727 m3 under översynsperioden i den aktuella översynen), trots en något ökande trend under den aktuella skadeundersökningsperioden. Den övergripande nedåtgående trenden, som i själva verket hade inletts redan före den tidigare översynen, förklarades med att okouméplywood till viss del har ersatts av andra tropiska träslag. Även den ekonomiska krisen och den därav följande minskningen av viss industriell verksamhet, däribland byggande, sjötransport och lätta transportfordon/turistfordon, bidrog till den minskade efterfrågan på okouméplywood i unionen.

3

3

2.   Den kinesiska importens volym, priser och marknadsandel

Den kinesiska importens volym, priser och marknadsandel

2.1   Volym och marknadsandel för importen från Kina

Volym och marknadsandel för importen från Kina

Tabell 2

Tabell 2

Volym och marknadsandel för importen från Kina

Volym och marknadsandel för importen från Kina

| | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (i m3) | 1 043 | 0 | 62 | 0 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 0 | 6 | 0 |
| Marknadsandel (%) | 0,57 | 0,00 | 0,04 | 0,00 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

Översynsperioden

Importvolym (i m3)

1 043

0

62

0

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

0

0

6

6

0

0

Marknadsandel (%)

0,57

0,00

0,04

0,00

Källa: Eurostat.

Källa:

| (64) | Under skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen ökade marknadsandelen för import från Kina snabbt från praktiskt taget noll till 18,7 % (9). Därefter sjönk den till 4,3 % (12 620 m3) (10) under översynsperioden för den tidigare översynen. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen upphörde praktiskt taget importen från Kina, med undantag för 2012, då den kinesiska importvolymen uppgick till ca 1 000 m3. |
| --- | --- |

(64)

Under skadeundersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen ökade marknadsandelen för import från Kina snabbt från praktiskt taget noll till 18,7 % (9). Därefter sjönk den till 4,3 % (12 620 m3) (10) under översynsperioden för den tidigare översynen. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen upphörde praktiskt taget importen från Kina, med undantag för 2012, då den kinesiska importvolymen uppgick till ca 1 000 m3.

9

3

10

3

2.2   Importpriser och prisunderskridande

Importpriser och prisunderskridande

Tabell 3

Tabell 3

Genomsnittspriser på import från Kina och prisunderskridande

Genomsnittspriser på import från Kina och prisunderskridande

| | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittspris (euro/m3) | 549 | 0,00 | 168 | 0,00 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 0 | 31 | 0 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittspris (euro/m3)

3

549

0,00

168

0,00

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

0

0

31

31

0

0

Källa: Eurostat.

Källa:

| (65) | Det enda år då det förekom betydande kvantiteter av import från Kina var 2012. Under detta år var det genomsnittliga priset på import från Kina 549 euro/m3, vilket var betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma år (756 euro/m3). |
| --- | --- |

(65)

Det enda år då det förekom betydande kvantiteter av import från Kina var 2012. Under detta år var det genomsnittliga priset på import från Kina 549 euro/m3, vilket var betydligt lägre än unionsindustrins priser under samma år (756 euro/m3).

3

3

3.   Import från andra tredjeländer

Import från andra tredjeländer

Tabell 4

Tabell 4

Importvolym, marknadsandelar och priser för importen från andra tredjeländer

Importvolym, marknadsandelar och priser för importen från andra tredjeländer

| | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gabon | 40 467 | 43 964 | 41 029 | 42 711 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 109 | 101 | 106 |
| Marknadsandel (%) | 22,3 | 25,0 | 23,4 | 22,6 |
| Genomsnittligt pris (euro/m3) | 628,64 | 625,76 | 636,40 | 645,32 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 103 |
| Marocko | 15 431 | 7 298 | 5 182 | 4 492 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 47 | 34 | 29 |
| Marknadsandel (%) | 8,5 | 4,1 | 3,0 | 2,4 |
| Genomsnittligt pris (euro/m3) | 662,27 | 678,51 | 696,75 | 700,81 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 105 | 106 |
| Övriga tredjeländer
   (*1) | 774 | 549 | 1 550 | 78 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 71 | 200 | 10 |
| Marknadsandel (%) | 0,4 | 0,3 | 0,9 | 0,0 |
| Genomsnittligt pris (euro/m3) | 545,80 | 572,55 | 576,47 | 842,50 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 106 | 154 |
| Övriga tredjeländer totalt | 56 672 | 51 812 | 47 761 | 47 281 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Marknadsandel (%) | 31,2 | 29,4 | 27,2 | 25,1 |
| Genomsnittligt pris (euro/m3) | 636,66 | 632,63 | 641,01 | 650,92 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 101 | 102 |
| Källa: Eurostat. |

2012

2013

2014

Översynsperioden

Gabon

Gabon

40 467

40 467

43 964

43 964

41 029

41 029

42 711

42 711

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

109

109

101

101

106

106

Marknadsandel (%)

22,3

25,0

23,4

22,6

Genomsnittligt pris (euro/m3)

3

628,64

625,76

636,40

645,32

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

103

103

Marocko

Marocko

15 431

15 431

7 298

7 298

5 182

5 182

4 492

4 492

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

47

47

34

34

29

29

Marknadsandel (%)

8,5

4,1

3,0

2,4

Genomsnittligt pris (euro/m3)

3

662,27

678,51

696,75

700,81

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

105

105

106

106

Övriga tredjeländer
   (*1)

Övriga tredjeländer

*1

774

774

549

549

1 550

1 550

78

78

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

71

71

200

200

10

10

Marknadsandel (%)

0,4

0,3

0,9

0,0

Genomsnittligt pris (euro/m3)

3

545,80

572,55

576,47

842,50

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

106

106

154

154

Övriga tredjeländer totalt

Övriga tredjeländer totalt

56 672

56 672

51 812

51 812

47 761

47 761

47 281

47 281

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

84

84

83

83

Marknadsandel (%)

31,2

29,4

27,2

25,1

Genomsnittligt pris (euro/m3)

3

636,66

632,63

641,01

650,92

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

101

101

102

102

Källa: Eurostat.

Källa:

| (66) | Under skadeundersökningsperioden skedde importen från andra tredjeländer nästan uteslutande från Gabon och Marocko, medan andelen från övriga tredjeländer var försumbar. Importen från Gabon och Marocko till unionen minskade kontinuerligt från 55 899 m3 år 2012 till ca 47 203 m3 under översynsperioden, dvs. med 16 %. Eftersom förbrukningen i unionen endast ökade med 4 % (se skäl 62 och tabell 1) sjönk motsvarande marknadsandel i Gabon och Marocko i ännu högre grad, dvs. från 30,8 % under 2012 till 25,0 % under översynsperioden eller med 5,7 procentenheter. |
| --- | --- |

(66)

Under skadeundersökningsperioden skedde importen från andra tredjeländer nästan uteslutande från Gabon och Marocko, medan andelen från övriga tredjeländer var försumbar. Importen från Gabon och Marocko till unionen minskade kontinuerligt från 55 899 m3 år 2012 till ca 47 203 m3 under översynsperioden, dvs. med 16 %. Eftersom förbrukningen i unionen endast ökade med 4 % (se skäl 62 och tabell 1) sjönk motsvarande marknadsandel i Gabon och Marocko i ännu högre grad, dvs. från 30,8 % under 2012 till 25,0 % under översynsperioden eller med 5,7 procentenheter.

3

3

| (67) | Under skadeundersökningsperioden för den aktuella undersökningen var importpriserna från Gabon och Marocko i genomsnitt mellan 16 % och 17 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden (se tabell 8). Jämfört med priserna på import från Kina under 2012 (det enda år under skadeundersökningsperioden som Kina exporterade betydande volymer till unionen) var priserna på importen från dessa länder i genomsnitt 16 % högre än priserna på importen från Kina. |
| --- | --- |

(67)

Under skadeundersökningsperioden för den aktuella undersökningen var importpriserna från Gabon och Marocko i genomsnitt mellan 16 % och 17 % lägre än unionsindustrins försäljningspriser på unionsmarknaden (se tabell 8). Jämfört med priserna på import från Kina under 2012 (det enda år under skadeundersökningsperioden som Kina exporterade betydande volymer till unionen) var priserna på importen från dessa länder i genomsnitt 16 % högre än priserna på importen från Kina.

| (68) | Mer specifikt är Gabon det tredjeland som står för den största exporten till unionen. Importvolymerna från Gabon ökade från 40 467 m3 år 2012 till 42 711 m3 under översynsperioden, dvs. med 6 %. Denna ökning motsvarar en liten ökning av marknadsandelen från 22,3 % under 2012 till 22,6 % under översynsperioden, dvs. en ökning med 0,3 procentenheter. De genomsnittliga importpriserna från Gabon var mellan 17 % och 18 % lägre än unionsindustrins priser (se tabell 8), medan de fortfarande var högre än de genomsnittliga importpriserna från Kina under 2012, som är det enda år då importvolymer från detta land var betydande på unionsmarknaden. Baserat på de kommersiella erbjudanden under översynsperioden som avses ovan i skäl 45, låg de även över de potentiella importpriserna från Kina. De ökade något, från 628,64 euro per m3 år 2012 till 645,32 euro/m3, under översynsperioden, vilket motsvarar en ökning på 3 %. |
| --- | --- |

(68)

Mer specifikt är Gabon det tredjeland som står för den största exporten till unionen. Importvolymerna från Gabon ökade från 40 467 m3 år 2012 till 42 711 m3 under översynsperioden, dvs. med 6 %. Denna ökning motsvarar en liten ökning av marknadsandelen från 22,3 % under 2012 till 22,6 % under översynsperioden, dvs. en ökning med 0,3 procentenheter. De genomsnittliga importpriserna från Gabon var mellan 17 % och 18 % lägre än unionsindustrins priser (se tabell 8), medan de fortfarande var högre än de genomsnittliga importpriserna från Kina under 2012, som är det enda år då importvolymer från detta land var betydande på unionsmarknaden. Baserat på de kommersiella erbjudanden under översynsperioden som avses ovan i skäl 45, låg de även över de potentiella importpriserna från Kina. De ökade något, från 628,64 euro per m3 år 2012 till 645,32 euro/m3, under översynsperioden, vilket motsvarar en ökning på 3 %.

3

3

3

3

| (69) | När det gäller Marocko minskade importvolymerna avsevärt under skadeundersökningsperioden (från 15 431 m3 år 2012 till 4 492 m3 under översynsperioden). Följaktligen minskade marknadsandelen från 8,5 % under 2012 till 2,4 % under översynsperioden. Priserna på importen från Marocko var högre än priserna på importen från Kina under 2012, och högre än de potentiella importpriserna på grundval av de kommersiella erbjudanden under översynsperioden som avses ovan i skäl 45. |
| --- | --- |

(69)

När det gäller Marocko minskade importvolymerna avsevärt under skadeundersökningsperioden (från 15 431 m3 år 2012 till 4 492 m3 under översynsperioden). Följaktligen minskade marknadsandelen från 8,5 % under 2012 till 2,4 % under översynsperioden. Priserna på importen från Marocko var högre än priserna på importen från Kina under 2012, och högre än de potentiella importpriserna på grundval av de kommersiella erbjudanden under översynsperioden som avses ovan i skäl 45.

3

3

4.   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (70) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd. |
| --- | --- |

(70)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och index av betydelse för unionsindustrins tillstånd.

| (71) | Såsom nämns i skäl 12 användes ett stickprovsförfarande för fastställandet av skada. |
| --- | --- |

(71)

Såsom nämns i skäl 12 användes ett stickprovsförfarande för fastställandet av skada.

| (72) | För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av den information som sökanden tillhandahöll i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och de uppgifter som ingick i de utvalda unionstillverkarnas svar. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(72)

För fastställandet av skada skilde kommissionen mellan makroekonomiska och mikroekonomiska skadeindikatorer. Kommissionen bedömde de makroekonomiska indikatorerna för hela unionsindustrin på grundval av den information som sökanden tillhandahöll i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång och de uppgifter som ingick i de utvalda unionstillverkarnas svar. Kommissionen bedömde de mikroekonomiska indikatorerna för de företag som ingick i urvalet på grundval av uppgifter i frågeformulärssvaren från de unionstillverkare som ingick i urvalet. Båda uppsättningarna uppgifter konstaterades vara representativa för unionsindustrins ekonomiska situation.

| (73) | De makroekonomiska indikatorerna är följande: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning. |
| --- | --- |

(73)

De makroekonomiska indikatorerna är följande: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt, sysselsättning, produktivitet, dumpningsmarginalernas storlek och återhämtning från tidigare dumpning.

| (74) | De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga. |
| --- | --- |

(74)

De mikroekonomiska indikatorerna är följande: genomsnittspriser per enhet, enhetskostnad, arbetskraftskostnader, lager, lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga.

4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

4.2.1   Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (75) | Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 5


  Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionsvolym (i m3) | 143 729 | 145 002 | 146 287 | 147 767 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Produktionskapacitet (i m3) | 179 561 | 182 583 | 184 388 | 184 738 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 102 | 103 | 103 |
| Kapacitetsutnyttjande (%) | 80 | 79 | 79 | 80 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 99 | 100 |
| Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(75)

Unionens totala produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 5

Tabell 5

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

Produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

2012

2013

2014

Översynsperioden

Produktionsvolym (i m3)

3

143 729

145 002

146 287

147 767

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Produktionskapacitet (i m3)

3

179 561

182 583

184 388

184 738

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

102

102

103

103

103

103

Kapacitetsutnyttjande (%)

80

79

79

80

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

99

99

100

100

Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (76) | Produktionen ökade något under skadeundersökningsperioden, från 143 729 m3 under 2012 till 147 767 m3 under översynsperioden, dvs. med 3 %. Denna ökning återspeglar en svag förbättring av marknadssituationen för okoumé i unionen, vilket nämns i skäl 62. Trots denna svaga ökning förblev tillverkningsvolymen för unionsindustrin lägre än de volymer som konstaterades under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen och under översynsperioden i den tidigare översynen, dvs. mindre än 267 591 m3. Detta berodde på minskad förbrukning på marknaden och det faktum att produktionen huvudsakligen sker på grundval av beställningar. |
| --- | --- |

(76)

Produktionen ökade något under skadeundersökningsperioden, från 143 729 m3 under 2012 till 147 767 m3 under översynsperioden, dvs. med 3 %. Denna ökning återspeglar en svag förbättring av marknadssituationen för okoumé i unionen, vilket nämns i skäl 62. Trots denna svaga ökning förblev tillverkningsvolymen för unionsindustrin lägre än de volymer som konstaterades under undersökningsperioden i den ursprungliga undersökningen och under översynsperioden i den tidigare översynen, dvs. mindre än 267 591 m3. Detta berodde på minskad förbrukning på marknaden och det faktum att produktionen huvudsakligen sker på grundval av beställningar.

3

3

3

| (77) | Produktionskapaciteten ökade något, i linje med produktionsvolymen, från cirka 179 561 m3 år 2012 till 184 738 m3 under översynsperioden, dvs. med 3 %. Denna kapacitet ligger dock på en betydligt lägre nivå än i den tidigare översynen, närmare bestämt 68 % lägre än de 577 205 m3 som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen. Anledningen är att ett antal unionstillverkare av okouméplywood upphörde med sin verksamhet, däribland den största tillverkaren i unionen, Plysorol, samt på den minskade produktionen hos de unionstillverkare som fortfarande är verksamma. |
| --- | --- |

(77)

Produktionskapaciteten ökade något, i linje med produktionsvolymen, från cirka 179 561 m3 år 2012 till 184 738 m3 under översynsperioden, dvs. med 3 %. Denna kapacitet ligger dock på en betydligt lägre nivå än i den tidigare översynen, närmare bestämt 68 % lägre än de 577 205 m3 som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen. Anledningen är att ett antal unionstillverkare av okouméplywood upphörde med sin verksamhet, däribland den största tillverkaren i unionen, Plysorol, samt på den minskade produktionen hos de unionstillverkare som fortfarande är verksamma.

3

3

3

| (78) | Eftersom produktionskapacitetens anpassning till den lägre förbrukningsnivån i huvudsak ägde rum före skadeundersökningsperioden, har kapacitetsutnyttjandet varit stabilt och på en högre nivå jämfört med de nivåer som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen (41 %) (11). |
| --- | --- |

(78)

Eftersom produktionskapacitetens anpassning till den lägre förbrukningsnivån i huvudsak ägde rum före skadeundersökningsperioden, har kapacitetsutnyttjandet varit stabilt och på en högre nivå jämfört med de nivåer som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen (41 %) (11).

11

4.2.2   Försäljningsvolym och marknadsandel

| (79) | Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 6


  Försäljningsvolym och marknadsandel | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i m3) | 124 033 | 124 193 | 127 829 | 141 446 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 103 | 114 |
| Marknadsandel (%) | 68,2 | 70,6 | 72,8 | 74,9 |
| Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(79)

Unionsindustrins försäljningsvolym och marknadsandel utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 6

Tabell 6

Försäljningsvolym och marknadsandel

Försäljningsvolym och marknadsandel

2012

2013

2014

Översynsperioden

Försäljningsvolym (i m3)

3

124 033

124 193

127 829

141 446

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

103

103

114

114

Marknadsandel (%)

68,2

70,6

72,8

74,9

Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (80) | Försäljningsvolymen ökade under skadeundersökningsperioden från 124 033 m3 år 2012 till ungefär 141 446 m3 under översynsperioden, dvs. med 14 %, vilket är mer än den ökning av förbrukningen på 4 % som beskrivs i skäl 62. De ökade försäljningsvolymerna bidrog därför, med beaktande även av den parallella minskning av importen från andra tredjeländer som anges i skäl 66, till en ökning av unionsindustrins marknadsandel från 68,2 % år 2012 till 74,9 % under översynsperioden. Denna marknadsandel är dock fortfarande mindre än unionsindustrins marknadsandel på 80,2 % under översynsperioden i den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(80)

Försäljningsvolymen ökade under skadeundersökningsperioden från 124 033 m3 år 2012 till ungefär 141 446 m3 under översynsperioden, dvs. med 14 %, vilket är mer än den ökning av förbrukningen på 4 % som beskrivs i skäl 62. De ökade försäljningsvolymerna bidrog därför, med beaktande även av den parallella minskning av importen från andra tredjeländer som anges i skäl 66, till en ökning av unionsindustrins marknadsandel från 68,2 % år 2012 till 74,9 % under översynsperioden. Denna marknadsandel är dock fortfarande mindre än unionsindustrins marknadsandel på 80,2 % under översynsperioden i den tidigare översynen.

3

3

4.2.3   Tillväxt

| (81) | Förbrukningen i unionen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym ökade i större utsträckning, närmare bestämt med 14 %, vilket motsvarar en ökad marknadsandel med 6,7 procentenheter. |
| --- | --- |

(81)

Förbrukningen i unionen ökade med 4 % under skadeundersökningsperioden, medan unionsindustrins försäljningsvolym ökade i större utsträckning, närmare bestämt med 14 %, vilket motsvarar en ökad marknadsandel med 6,7 procentenheter.

4.2.4   Sysselsättning och produktivitet

| (82) | Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 7


  Sysselsättning och produktivitet | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 543 | 480 | 470 | 492 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 88 | 87 | 91 |
| Produktivitet (i m3/anställd) | 265 | 302 | 311 | 300 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 114 | 118 | 113 |
| Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(82)

Sysselsättningen och produktiviteten utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 7

Tabell 7

Sysselsättning och produktivitet

Sysselsättning och produktivitet

2012

2013

2014

Översynsperioden

Antal anställda

543

480

470

492

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

88

88

87

87

91

91

Produktivitet (i m3/anställd)

3

265

302

311

300

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

114

114

118

118

113

113

Källa: Begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (83) | Sysselsättningen i unionsindustrin minskade totalt sett från 2012 till 2014 med 13 % och ökade sedan svagt (med 4 %) från 2014 till och med översynsperioden. Den minskade överlag med 9 % under skadeundersökningsperioden. På grund av nedläggningar och omstruktureringar av företag låg sysselsättningsnivån under skadeundersökningsperioden endast på ungefär hälften av den nivå som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen (983 personer). |
| --- | --- |

(83)

Sysselsättningen i unionsindustrin minskade totalt sett från 2012 till 2014 med 13 % och ökade sedan svagt (med 4 %) från 2014 till och med översynsperioden. Den minskade överlag med 9 % under skadeundersökningsperioden. På grund av nedläggningar och omstruktureringar av företag låg sysselsättningsnivån under skadeundersökningsperioden endast på ungefär hälften av den nivå som fastställdes under översynsperioden i den tidigare översynen (983 personer).

| (84) | Såsom förklaras i skäl 76 ökade produktionsvolymen med 3 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen ökade produktiviteten mätt som årlig produktion (m3) per anställd person med 13 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar det faktum att produktionen ökade något samtidigt som sysselsättningen minskade. Detta är ett tecken på ökad effektivitet och resultatet av unionstillverkarnas omstrukturering. |
| --- | --- |

(84)

Såsom förklaras i skäl 76 ökade produktionsvolymen med 3 % under skadeundersökningsperioden. Följaktligen ökade produktiviteten mätt som årlig produktion (m3) per anställd person med 13 % under skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar det faktum att produktionen ökade något samtidigt som sysselsättningen minskade. Detta är ett tecken på ökad effektivitet och resultatet av unionstillverkarnas omstrukturering.

3

4.2.5   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (85) | Såsom nämns i skäl 29 förekom inte någon import av den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Någon dumpning kunde därför inte fastställas på unionsmarknaden under denna period och dumpningsmarginalens omfattning kunde inte bedömas. Följaktligen fanns det inte heller något direkt pristryck på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Därmed var de gällande antidumpningsåtgärderna sammantaget effektiva. |
| --- | --- |

(85)

Såsom nämns i skäl 29 förekom inte någon import av den berörda produkten från Kina under översynsperioden. Någon dumpning kunde därför inte fastställas på unionsmarknaden under denna period och dumpningsmarginalens omfattning kunde inte bedömas. Följaktligen fanns det inte heller något direkt pristryck på unionsmarknaden under skadeundersökningsperioden. Därmed var de gällande antidumpningsåtgärderna sammantaget effektiva.

4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

4.3.1   Priser och faktorer som påverkar priserna

| (86) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 8


  Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/m3) | 756 | 760 | 771 | 780 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 103 |
| Tillverkningskostnad per enhet (euro/m3) | 783 | 762 | 759 | 778 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 97 | 99 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(86)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspriser till icke-närstående kunder i unionen utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 8

Tabell 8

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

Genomsnittligt försäljningspris och enhetskostnad

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittligt försäljningspris per enhet i unionen (i euro/m3)

3

756

760

771

780

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

103

103

Tillverkningskostnad per enhet (euro/m3)

3

783

762

759

778

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

97

97

99

99

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (87) | Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Prisnivåerna var dock lägre än de som konstaterades under den tidigare översynen, då de ökade från 786 euro/m3 år 2006 till 887 euro/m3 under översynsperioden, med en topp på 930 euro/m3 under 2008 (12). |
| --- | --- |

(87)

Unionsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet till icke-närstående kunder i unionen minskade med 3 % under skadeundersökningsperioden. Prisnivåerna var dock lägre än de som konstaterades under den tidigare översynen, då de ökade från 786 euro/m3 år 2006 till 887 euro/m3 under översynsperioden, med en topp på 930 euro/m3 under 2008 (12).

3

3

3

12

| (88) | Under skadeundersökningsperioden sjönk tillverkningskostnaderna något per enhet med 1 %. |
| --- | --- |

(88)

Under skadeundersökningsperioden sjönk tillverkningskostnaderna något per enhet med 1 %.

| (89) | Kommissionen fastställde att unionsindustrin har anpassat sig till den försämrade situationen på marknaden genom att minska sin produktionskapacitet och sin produktionskostnad jämfört med översynsperioden i den tidigare översynen. Såsom förklaras i skäl 77 har detta medfört nedläggningar av stora unionstillverkare och minskningar av produktionen före skadeundersökningsperioden samt förbättrad produktivitet under skadeundersökningsperioden, vilket beskrivs i skäl 84. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen fastställde att unionsindustrin har anpassat sig till den försämrade situationen på marknaden genom att minska sin produktionskapacitet och sin produktionskostnad jämfört med översynsperioden i den tidigare översynen. Såsom förklaras i skäl 77 har detta medfört nedläggningar av stora unionstillverkare och minskningar av produktionen före skadeundersökningsperioden samt förbättrad produktivitet under skadeundersökningsperioden, vilket beskrivs i skäl 84.

4.3.2   Arbetskraftskostnad

| (90) | De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 9


  Arbetskraftskostnader | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro) | 32 266 | 33 259 | 33 516 | 32 638 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 103 | 104 | 101 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(90)

De genomsnittliga arbetskraftskostnaderna för unionsindustrin utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 9

Tabell 9

Arbetskraftskostnader

Arbetskraftskostnader

2012

2013

2014

Översynsperioden

Genomsnittlig arbetskraftskostnad per anställd (i euro)

32 266

33 259

33 516

32 638

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

103

103

104

104

101

101

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (91) | Mellan 2012 och översynsperioden var de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i stickprovet stabila. De ökade endast svagt med 1 %. |
| --- | --- |

(91)

Mellan 2012 och översynsperioden var de genomsnittliga arbetskraftskostnaderna per anställd för unionstillverkarna i stickprovet stabila. De ökade endast svagt med 1 %.

4.3.3   Lagerhållning

| (92) | Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

  Tabell 10


  Lagerhållning | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (i m3) | 10 172 | 10 780 | 12 060 | 7 661 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 106 | 119 | 75 |
| Utgående lager som andel av produktionen (%) | 9 | 9 | 10 | 7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 106 | 117 | 73 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

(92)

Unionsindustrins lagernivåer utvecklades på följande sätt under skadeundersökningsperioden:

Tabell 10

Tabell 10

Lagerhållning

Lagerhållning

2012

2013

2014

Översynsperioden

Utgående lager (i m3)

3

10 172

10 780

12 060

7 661

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

106

106

119

119

75

75

Utgående lager som andel av produktionen (%)

9

9

10

7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

106

106

117

117

73

73

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (93) | Okouméplywood tillverkas vanligen på beställning, vilket även noterades i den ursprungliga undersökningen, och lagren är därför vanligtvis små. Lagernivåerna ökade emellertid under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen och nådde 6 589 m3 under översynsperioden i den tidigare översynen till följd av minskade försäljningsvolymer. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen låg de kvar på en relativt hög nivå, och minskade endast under den aktuella översynsperioden. Under alla omständigheter låg de fortfarande över den nivå som rimligen kunde anses återspegla mängden varor som sålts men ännu inte levererats. |
| --- | --- |

(93)

Okouméplywood tillverkas vanligen på beställning, vilket även noterades i den ursprungliga undersökningen, och lagren är därför vanligtvis små. Lagernivåerna ökade emellertid under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen och nådde 6 589 m3 under översynsperioden i den tidigare översynen till följd av minskade försäljningsvolymer. Under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen låg de kvar på en relativt hög nivå, och minskade endast under den aktuella översynsperioden. Under alla omständigheter låg de fortfarande över den nivå som rimligen kunde anses återspegla mängden varor som sålts men ännu inte levererats.

3

| (94) | Totalt sett minskade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen minskade från 9 % år 2012 till 7 % under översynsperioden, dvs. med 2 procentenheter. |
| --- | --- |

(94)

Totalt sett minskade de utgående lagren med 25 % under skadeundersökningsperioden. Utgående lager som en procentandel av produktionen minskade från 9 % år 2012 till 7 % under översynsperioden, dvs. med 2 procentenheter.

4.3.4   Lönsamhet, kassaflöde, investeringar, avkastning på investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 11

Tabell 11

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga

Lönsamhet, kassaflöde, investeringar och avkastning på investeringar, kapitalanskaffningsförmåga

| | 2012 | 2013 | 2014 | Översynsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen) | – 3,5 | – 0,2 | 1,6 | 0,3 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Kassaflöde (i euro) | 2 212 306 | 3 019 172 | 3 020 670 | 1 614 559 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 136 | 137 | 73 |
| Investeringar (i euro) | 665 967 | 3 052 041 | 9 226 166 | 1 991 786 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 458 | 1 385 | 299 |
| Avkastning på investeringar (%) | – 8,2 | – 0,4 | 3,9 | 0,7 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 195 | 247 | 208 |
| Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret. |

2012

2013

2014

Översynsperioden

Lönsamhet vid försäljning i unionen till icke-närstående kunder (% av omsättningen)

– 3,5

– 0,2

1,6

0,3

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Kassaflöde (i euro)

2 212 306

3 019 172

3 020 670

1 614 559

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

136

136

137

137

73

73

Investeringar (i euro)

665 967

3 052 041

9 226 166

1 991 786

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

458

458

1 385

1 385

299

299

Avkastning på investeringar (%)

– 8,2

– 0,4

3,9

0,7

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

195

195

247

247

208

208

Källa: Kontrollerade svar på frågeformuläret.

Källa:

| (95) | Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under hela skadeundersökningsperioden var unionsindustrins lönsamhet mycket låg. Den var negativ i början av skadeundersökningsperioden och blev endast svagt positiv under 2014 och under översynsperioden. Totalt sett förbättrades den från -3,5 % under 2012 till 0,3 % under översynsperioden. Denna nivå är betydligt lägre än den som konstaterades i den tidigare översynen, då den varierade mellan 4,3 % och 9,8 %. Såsom förklaras i skälen 86–89 berodde den ökade lönsamheten på en svag ökning av försäljningspriserna och försäljningsvolymerna samt på en svag minskning av produktionskostnaderna, vilket också delvis hängde samman med den förbättrade produktiviteten. |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen fastställde lönsamheten för de unionstillverkare som ingick i urvalet genom att uttrycka nettovinsten före skatt för försäljningen av den likadana produkten till icke-närstående kunder i unionen i procent av omsättningen för denna försäljning. Under hela skadeundersökningsperioden var unionsindustrins lönsamhet mycket låg. Den var negativ i början av skadeundersökningsperioden och blev endast svagt positiv under 2014 och under översynsperioden. Totalt sett förbättrades den från -3,5 % under 2012 till 0,3 % under översynsperioden. Denna nivå är betydligt lägre än den som konstaterades i den tidigare översynen, då den varierade mellan 4,3 % och 9,8 %. Såsom förklaras i skälen 86–89 berodde den ökade lönsamheten på en svag ökning av försäljningspriserna och försäljningsvolymerna samt på en svag minskning av produktionskostnaderna, vilket också delvis hängde samman med den förbättrade produktiviteten.

| (96) | Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade från 2012 till 2014 och minskade under översynsperioden till nivåer lägre än under 2012. Totalt sett låg kassaflödet i absoluta tal på en låg nivå under hela skadeundersökningsperioden och var betydligt lägre än under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen, då det varierade mellan 10,5 miljoner euro och 15,9 miljoner euro. Den låga kassaflödesnivån ligger i linje med den låga lönsamhet som observerades under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen. |
| --- | --- |

(96)

Nettokassaflödet är unionsindustrins förmåga att investera i sin verksamhet. Kassaflödet ökade från 2012 till 2014 och minskade under översynsperioden till nivåer lägre än under 2012. Totalt sett låg kassaflödet i absoluta tal på en låg nivå under hela skadeundersökningsperioden och var betydligt lägre än under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen, då det varierade mellan 10,5 miljoner euro och 15,9 miljoner euro. Den låga kassaflödesnivån ligger i linje med den låga lönsamhet som observerades under skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen.

| (97) | I samband med nedskärningarna inom unionsindustrin låg investeringarna i början av skadeundersökningsperioden (2012) på en mycket låg nivå och avsevärt under de nivåer som noterades under den föregående översynen, och även under den nivå som krävs för att kompensera för avskrivning av anläggningstillgångarna. De uppgick till nivåer jämförbara med den tidigare översynen (mellan 3,6 miljoner euro och 8,1 miljoner euro) under 2013 och 2014, men minskade igen under översynsperioden för den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(97)

I samband med nedskärningarna inom unionsindustrin låg investeringarna i början av skadeundersökningsperioden (2012) på en mycket låg nivå och avsevärt under de nivåer som noterades under den föregående översynen, och även under den nivå som krävs för att kompensera för avskrivning av anläggningstillgångarna. De uppgick till nivåer jämförbara med den tidigare översynen (mellan 3,6 miljoner euro och 8,1 miljoner euro) under 2013 och 2014, men minskade igen under översynsperioden för den aktuella undersökningen.

| (98) | Avkastning på investeringar är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av fasta tillgångar. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var avkastningen från tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ under 2012 och 2013 och svagt positiv år 2014 samt under översynen, och följde lönsamhetstrenden. Totalt sett ökade avkastningen på investeringar från -8,2 % till 0,7 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(98)

Avkastning på investeringar är vinsten i procent av det bokförda nettovärdet av fasta tillgångar. Liksom för de övriga finansiella indikatorerna var avkastningen från tillverkningen och försäljningen av den likadana produkten negativ under 2012 och 2013 och svagt positiv år 2014 samt under översynen, och följde lönsamhetstrenden. Totalt sett ökade avkastningen på investeringar från -8,2 % till 0,7 % under skadeundersökningsperioden.

| (99) | När det gäller kapitalanskaffningsförmågan innebar unionsindustrins låga lönsamhet och dess svaga förmåga att generera likvida medel att ökningen av internt genererade medel var mycket låg. Följaktligen hade förmågan att anskaffa kapital minskat jämfört med den tidigare översynen. I vissa fall inverkade detta på möjligheten att göra investeringar. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller kapitalanskaffningsförmågan innebar unionsindustrins låga lönsamhet och dess svaga förmåga att generera likvida medel att ökningen av internt genererade medel var mycket låg. Följaktligen hade förmågan att anskaffa kapital minskat jämfört med den tidigare översynen. I vissa fall inverkade detta på möjligheten att göra investeringar.

5.   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (100) | Analysen visade att unionsindustrin befann sig i en bräcklig situation. Efter nedgången i konsumtionen på unionsmarknaden efter den tidigare översynen, som beskrivs i skäl 62, tvingades unionsindustrin att anpassa sig till de försämrade marknadsvillkoren, som förbättrades först under översynsperioden. Unionen svarade med omstruktureringar och stora nedskärningar, vilket resulterade i nedläggning av ett antal unionstillverkare, en betydande förlust av arbetstillfällen samt en avsevärt minskad produktionskapacitet och produktionsvolym i jämförelse med den tidigare översynen. Dessa ansträngningar började få en positiv effekt i slutet av skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen, då unionsindustrins produktivitet, försäljning, marknadsandel och lönsamhet ökade igen. Unionsindustrins återhämtning går dock långsamt och processen är fortfarande i ett mycket tidigt skede eftersom den vinst som uppnåddes under översynsperioden var mycket låg i jämförelse med vinsterna under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen. |
| --- | --- |

(100)

Analysen visade att unionsindustrin befann sig i en bräcklig situation. Efter nedgången i konsumtionen på unionsmarknaden efter den tidigare översynen, som beskrivs i skäl 62, tvingades unionsindustrin att anpassa sig till de försämrade marknadsvillkoren, som förbättrades först under översynsperioden. Unionen svarade med omstruktureringar och stora nedskärningar, vilket resulterade i nedläggning av ett antal unionstillverkare, en betydande förlust av arbetstillfällen samt en avsevärt minskad produktionskapacitet och produktionsvolym i jämförelse med den tidigare översynen. Dessa ansträngningar började få en positiv effekt i slutet av skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen, då unionsindustrins produktivitet, försäljning, marknadsandel och lönsamhet ökade igen. Unionsindustrins återhämtning går dock långsamt och processen är fortfarande i ett mycket tidigt skede eftersom den vinst som uppnåddes under översynsperioden var mycket låg i jämförelse med vinsterna under skadeundersökningsperioden i den tidigare översynen.

F.   SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN ÅTERKOMMER ELLER FORTSÄTTER

| (101) | I den tidigare översynen drogs slutsatsen att om åtgärderna upphörde att gälla skulle den dumpade importen av den berörda produkten från Kina (13) sannolikt leda till att skadan för unionsindustrin skulle återkomma. |
| --- | --- |

(101)

I den tidigare översynen drogs slutsatsen att om åtgärderna upphörde att gälla skulle den dumpade importen av den berörda produkten från Kina (13) sannolikt leda till att skadan för unionsindustrin skulle återkomma.

13

| (102) | Efter den tidigare översynen försämrades marknaden för okouméplywood i unionen med minskad förbrukning såsom beskrivs i skälen 63. Den återhämtning som noterades i den tidigare översynen hade följaktligen vänt sedan dess och unionsindustrin hade genomgått ett antal nedläggningar. Endast under de senaste två åren av skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen började unionsindustrin gå med vinst igen, en vinst som fortfarande var mycket låg och endast strax över ekonomisk balans under översynsperioden. |
| --- | --- |

(102)

Efter den tidigare översynen försämrades marknaden för okouméplywood i unionen med minskad förbrukning såsom beskrivs i skälen 63. Den återhämtning som noterades i den tidigare översynen hade följaktligen vänt sedan dess och unionsindustrin hade genomgått ett antal nedläggningar. Endast under de senaste två åren av skadeundersökningsperioden i den aktuella översynen började unionsindustrin gå med vinst igen, en vinst som fortfarande var mycket låg och endast strax över ekonomisk balans under översynsperioden.

| (103) | Den aktuella översynen visade att unionsindustrin befinner sig i en bräcklig situation. Unionsindustrin skulle därför vara särskilt sårbar om lågprisimporten till dumpade priser från Kina skulle återkomma på unionsmarknaden. Det är därför mycket sannolikt att väsentlig skada skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Ett antal faktorer stödjer denna bedömning. |
| --- | --- |

(103)

Den aktuella översynen visade att unionsindustrin befinner sig i en bräcklig situation. Unionsindustrin skulle därför vara särskilt sårbar om lågprisimporten till dumpade priser från Kina skulle återkomma på unionsmarknaden. Det är därför mycket sannolikt att väsentlig skada skulle återkomma om åtgärderna upphörde att gälla. Ett antal faktorer stödjer denna bedömning.

| (104) | För det första, såsom framgår av skälen 52 och 53, är det sannolikt att importen från Kina i avsaknad av åtgärder kommer att återupptas i betydande omfattning, med tanke på den betydande produktionskapaciteten hos de kinesiska exporterande tillverkarna, den betydande lediga kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft. Som en indikation på att de kinesiska exporterande tillverkarna snabbt kan öka produktionen och exporten av okouméplywood, erinras det om att de kinesiska exporterande tillverkarna i den ursprungliga undersökningen kunde öka sin export till unionsmarknaden från cirka 9 500 m3 till mer än 83 500 m3 på mindre än tre år (från 2001 till mitten av 2003). |
| --- | --- |

(104)

För det första, såsom framgår av skälen 52 och 53, är det sannolikt att importen från Kina i avsaknad av åtgärder kommer att återupptas i betydande omfattning, med tanke på den betydande produktionskapaciteten hos de kinesiska exporterande tillverkarna, den betydande lediga kapaciteten i Kina och unionsmarknadens attraktionskraft. Som en indikation på att de kinesiska exporterande tillverkarna snabbt kan öka produktionen och exporten av okouméplywood, erinras det om att de kinesiska exporterande tillverkarna i den ursprungliga undersökningen kunde öka sin export till unionsmarknaden från cirka 9 500 m3 till mer än 83 500 m3 på mindre än tre år (från 2001 till mitten av 2003).

3

3

| (105) | Inga uppgifter har påträffats som tyder på att användningen av okoumé i tillverkning av plywood på ett stabilt sätt har ersatts av andra träslag. Undersökningen visade att kinesiska tillverkare fortfarande använder okoumé för tillverkning av plywood, vilket framgår av skäl 51, på grund av den betydande volymen av okouméplywood som är tillgänglig i Kina. Antidumpningstullarna gjorde att importen från Kina nästan upphörde under skadeundersökningsperioden, men i undersökningen bekräftas det emellertid att en efterfrågan på okouméplywood fanns på unionsmarknaden under samma period. |
| --- | --- |

(105)

Inga uppgifter har påträffats som tyder på att användningen av okoumé i tillverkning av plywood på ett stabilt sätt har ersatts av andra träslag. Undersökningen visade att kinesiska tillverkare fortfarande använder okoumé för tillverkning av plywood, vilket framgår av skäl 51, på grund av den betydande volymen av okouméplywood som är tillgänglig i Kina. Antidumpningstullarna gjorde att importen från Kina nästan upphörde under skadeundersökningsperioden, men i undersökningen bekräftas det emellertid att en efterfrågan på okouméplywood fanns på unionsmarknaden under samma period.

| (106) | För det andra, eftersom det inte fanns någon import från Kina under undersökningsperioden baseras den troliga prisnivån vid vilken de kinesiska exporterande tillverkarna skulle exportera till EU-marknaden på de kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och till andra tredjeländer som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, som beskrivs i skäl 45. På denna grundval skulle priserna sträcka sig från 313 euro/m3 till 540 euro/m3. Representativiteten för dessa prisindikationer bekräftades av den prisnivå som rapporteras i databasen 14.6 efter översynsperioden i den aktuella översynen, såsom nämns i skäl 45. |
| --- | --- |

(106)

För det andra, eftersom det inte fanns någon import från Kina under undersökningsperioden baseras den troliga prisnivån vid vilken de kinesiska exporterande tillverkarna skulle exportera till EU-marknaden på de kommersiella erbjudanden till unionsmarknaden och till andra tredjeländer som anges i begäran om översyn vid giltighetstidens utgång, som beskrivs i skäl 45. På denna grundval skulle priserna sträcka sig från 313 euro/m3 till 540 euro/m3. Representativiteten för dessa prisindikationer bekräftades av den prisnivå som rapporteras i databasen 14.6 efter översynsperioden i den aktuella översynen, såsom nämns i skäl 45.

3

3

| (107) | Baserat på detta skulle priserna på importen från Kina underskrida unionsindustrins priser med i genomsnitt över 100 %. |
| --- | --- |

(107)

Baserat på detta skulle priserna på importen från Kina underskrida unionsindustrins priser med i genomsnitt över 100 %.

| (108) | Vid det sannolika scenariot att importen från Kina av den berörda produkten skulle återvända till unionsmarknaden till dumpade priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser och i betydande omfattning, skulle unionsindustrin inte ha möjlighet att behålla sina nuvarande priser. Detta sannolika prisfall skulle äventyra den nuvarande, fortfarande svaga återhämtningen för unionsindustrin, och unionsindustrin skulle mycket snabbt ställas inför förluster. |
| --- | --- |

(108)

Vid det sannolika scenariot att importen från Kina av den berörda produkten skulle återvända till unionsmarknaden till dumpade priser som är betydligt lägre än unionsindustrins priser och i betydande omfattning, skulle unionsindustrin inte ha möjlighet att behålla sina nuvarande priser. Detta sannolika prisfall skulle äventyra den nuvarande, fortfarande svaga återhämtningen för unionsindustrin, och unionsindustrin skulle mycket snabbt ställas inför förluster.

| (109) | Vidare skulle unionsindustrin snabbt tappa försäljning och marknadsandel på unionsmarknaden och produktionen skulle därmed minska. Som ett resultat skulle kapacitetsutnyttjandet, som återvände till en acceptabel nivå efter en betydande omstrukturering, sjunka igen. Denna utveckling skulle sannolikt leda till ytterligare nedläggningar bland unionstillverkare. I själva verket är det, med hänsyn till den bräckliga situationen för unionsindustrin, inte uteslutet att själva existensen för denna industri i unionen skulle äventyras. |
| --- | --- |

(109)

Vidare skulle unionsindustrin snabbt tappa försäljning och marknadsandel på unionsmarknaden och produktionen skulle därmed minska. Som ett resultat skulle kapacitetsutnyttjandet, som återvände till en acceptabel nivå efter en betydande omstrukturering, sjunka igen. Denna utveckling skulle sannolikt leda till ytterligare nedläggningar bland unionstillverkare. I själva verket är det, med hänsyn till den bräckliga situationen för unionsindustrin, inte uteslutet att själva existensen för denna industri i unionen skulle äventyras.

| (110) | Slutsatsen blir därför att om åtgärderna tillåts upphöra är det sannolikt att väsentlig skada snabbt återkommer till följd av förnyad dumpad import av den berörda produkten från Kina. |
| --- | --- |

(110)

Slutsatsen blir därför att om åtgärderna tillåts upphöra är det sannolikt att väsentlig skada snabbt återkommer till följd av förnyad dumpad import av den berörda produkten från Kina.

G.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

1.   Inledande anmärkningar

Inledande anmärkningar

| (111) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om upprätthållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas. |
| --- | --- |

(111)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om upprätthållandet av befintliga åtgärder mot Kina skulle strida mot unionens intresse som helhet. Fastställandet av unionens intresse byggde på en uppskattning av alla de olika intressen som berördes, bland annat unionsindustrins, importörernas och användarnas.

2.   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (112) | Upprätthållande av antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten från Kina skulle stärka unionsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom detta skulle hjälpa unionsindustrin att bibehålla sina priser på rimliga nivåer som täcker produktionskostnaderna. Åtgärder skulle förhindra att de kinesiska exporterande tillverkarna väsentligt ökar sina exportvolymer till låga och dumpade priser och därmed pressar ut unionsindustrin från marknaden. Det finns en uppenbar sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning i stora volymer som unionsindustrin inte skulle klara, särskilt med tanke på dess utsatta situation efter nedgången på marknaden. Åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att befästa sin återhämtning och förbättra sina ekonomiska och finansiella indikatorer för en stabil och sund lönsamhetsnivå. Om åtgärderna upphörde att gälla skulle däremot unionsindustrins hela existens äventyras, vilket skulle leda till ytterligare nedläggningar och förlorade arbetstillfällen på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

(112)

Upprätthållande av antidumpningsåtgärderna beträffande import av den berörda produkten från Kina skulle stärka unionsindustrins möjligheter att uppnå en rimlig lönsamhetsnivå, eftersom detta skulle hjälpa unionsindustrin att bibehålla sina priser på rimliga nivåer som täcker produktionskostnaderna. Åtgärder skulle förhindra att de kinesiska exporterande tillverkarna väsentligt ökar sina exportvolymer till låga och dumpade priser och därmed pressar ut unionsindustrin från marknaden. Det finns en uppenbar sannolikhet för återupptagen skadevållande dumpning i stora volymer som unionsindustrin inte skulle klara, särskilt med tanke på dess utsatta situation efter nedgången på marknaden. Åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att befästa sin återhämtning och förbättra sina ekonomiska och finansiella indikatorer för en stabil och sund lönsamhetsnivå. Om åtgärderna upphörde att gälla skulle däremot unionsindustrins hela existens äventyras, vilket skulle leda till ytterligare nedläggningar och förlorade arbetstillfällen på unionsmarknaden.

| (113) | Slutsatsen blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls. |
| --- | --- |

(113)

Slutsatsen blir därför att det helt klart ligger i unionsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna mot Kina bibehålls.

3.   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (114) | Omkring 36 kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär för icke-närstående importörer som bifogades tillkännagivandet om inledande av en översyn, när så var lämpligt. |
| --- | --- |

(114)

Omkring 36 kända importörer/användare kontaktades i inledningsskedet och uppmanades att redogöra för sin verksamhet och fylla i det stickprovsformulär för icke-närstående importörer som bifogades tillkännagivandet om inledande av en översyn, när så var lämpligt.

| (115) | Tretton importörer lämnade in frågeformuläret. Samtliga uppgav att de inte importerade okouméplywood från Kina. |
| --- | --- |

(115)

Tretton importörer lämnade in frågeformuläret. Samtliga uppgav att de inte importerade okouméplywood från Kina.

| (116) | Eftersom det inte finns några belägg för att de gällande antidumpningsåtgärderna på ett avgörande sätt påverkade importörer dras slutsatsen att bibehållandet av åtgärderna inte kommer att påverka importörerna i unionen i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(116)

Eftersom det inte finns några belägg för att de gällande antidumpningsåtgärderna på ett avgörande sätt påverkade importörer dras slutsatsen att bibehållandet av åtgärderna inte kommer att påverka importörerna i unionen i någon större utsträckning.

| (117) | När det gäller användarna finns de viktigaste inom byggindustrin, industriell användning såsom transport och sjötransport, och inom andra avsättningsmöjligheter såsom möbler. Dessa branscher står för omkring 80 % av förbrukningen av okouméplywood enligt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Andra stora industriella användare är tillverkare av rörliga produkter såsom väg-, järnvägs- och sjötransporter, samt vertikala transporter (hissar). |
| --- | --- |

(117)

När det gäller användarna finns de viktigaste inom byggindustrin, industriell användning såsom transport och sjötransport, och inom andra avsättningsmöjligheter såsom möbler. Dessa branscher står för omkring 80 % av förbrukningen av okouméplywood enligt begäran om översyn vid giltighetstidens utgång. Andra stora industriella användare är tillverkare av rörliga produkter såsom väg-, järnvägs- och sjötransporter, samt vertikala transporter (hissar).

| (118) | Ingen av de användare som kontaktades i inledningsskedet inkom med synpunkter. Inga aktörer gav sig heller till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande av en översyn. |
| --- | --- |

(118)

Ingen av de användare som kontaktades i inledningsskedet inkom med synpunkter. Inga aktörer gav sig heller till känna efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande av en översyn.

| (119) | Då kommissionen inte kände till några intresseorganisationer för användare av okouméplywood kontaktades den europeiska konsumentorganisationen och uppmanades att lämna sina synpunkter. Inga synpunkter inkom. |
| --- | --- |

(119)

Då kommissionen inte kände till några intresseorganisationer för användare av okouméplywood kontaktades den europeiska konsumentorganisationen och uppmanades att lämna sina synpunkter. Inga synpunkter inkom.

| (120) | Dessutom inkom inga andra användare eller organisationer med synpunkter. |
| --- | --- |

(120)

Dessutom inkom inga andra användare eller organisationer med synpunkter.

| (121) | På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att bibehållandet av åtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på användarna i unionen. |
| --- | --- |

(121)

På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att bibehållandet av åtgärderna inte skulle få någon betydande negativ inverkan på användarna i unionen.

4.   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (122) | På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl för att det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av okouméplywood med ursprung i Kina. |
| --- | --- |

(122)

På grundval av ovanstående drog kommissionen slutsatsen att det inte fanns några tvingande skäl för att det inte låg i unionens intresse att upprätthålla åtgärderna beträffande import av okouméplywood med ursprung i Kina.

H.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (123) | Av ovanstående följer att, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, de antidumpningsåtgärder för import av okouméplywood med ursprung i Kina som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 82/2011 bör bibehållas. |
| --- | --- |

(123)

Av ovanstående följer att, i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen, de antidumpningsåtgärder för import av okouméplywood med ursprung i Kina som infördes genom genomförandeförordning (EU) nr 82/2011 bör bibehållas.

| (124) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan i stället av den tullsats som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(124)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning gäller endast import av den berörda produkten som tillverkats av dessa företag, det vill säga de specifika rättsliga enheter som nämns. Import av den berörda produkten som producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns med namn och adress i denna förordnings normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, ska inte omfattas av dessa tullsatser utan i stället av den tullsats som gäller för ”övriga företag”.

| (125) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Denna förordning kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(125)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller inrättandet av nya produktions- eller försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande de eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Denna förordning kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet med detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (126) | För att minimera riskerna för kringgående på grund av den stora skillnaden i tullsatserna anses särskilda åtgärder behövas i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen. Dessa särskilda åtgärder omfattar uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som gäller för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(126)

För att minimera riskerna för kringgående på grund av den stora skillnaden i tullsatserna anses särskilda åtgärder behövas i detta fall för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen. Dessa särskilda åtgärder omfattar uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 till denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den antidumpningstull som gäller för ”övriga företag”.

| (127) | Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och i stället fastställa en landsomfattande tull. |
| --- | --- |

(127)

Om volymen av exporten från något av de företag som omfattas av de lägre, individuella tullsatserna ökar väsentligt efter införandet av antidumpningsåtgärderna, kan denna volymökning i sig anses utgöra en förändring i handelsmönstret som orsakats av införandet av åtgärder i den mening som avses i artikel 13.1 i grundförordningen. Under sådana omständigheter får en undersökning beträffande kringgående inledas, om villkoren för detta är uppfyllda. Vid en sådan undersökning kan man bl.a. granska behovet av att upphäva de individuella tullsatserna och i stället fastställa en landsomfattande tull.

| (128) | Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande. |
| --- | --- |

(128)

Den kommitté som inrättats i enlighet med artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036 har inte avgett något yttrande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av okouméplywood, definierad som kryssfaner bestående enbart av träskikt som vart och ett har en tjocklek av högst 6 mm, med minst ett yttre skikt av okoumé, ej belagd med ett filmbelagt skikt av andra material, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4412 31 10 (Taric-nummer 4412311010), med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu-provinsen, Folkrepubliken Kina | 9,6 % | A526 |
| Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkrepubliken Kina | 23,5 % | A527 |
| Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui-provinsen 235323, Folkrepubliken Kina | 6,5 % | A528 |
| Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang-provinsen, Folkrepubliken Kina | 17 % | A529 |
| Övriga företag | 66,7 % | A999 |

Företag

Tullsats

Taric-tilläggsnummer

Nantong Zongyi Plywood Co., Ltd Xingdong Town, Tongzhou City, Jiangsu-provinsen, Folkrepubliken Kina

9,6 %

A526

Zhejiang Deren Bamboo-Wood Technologies Co., Ltd Linhai Economic Development Zone, Zhejiang, Folkrepubliken Kina

23,5 %

A527

Zhonglin Enterprise (Dangshan) Co., Ltd Xue Lou Miao Pu, Dangshan County, Anhui-provinsen 235323, Folkrepubliken Kina

6,5 %

A528

Jiaxing Jinlin Lumber Co., Ltd North of Ganyao Town, Jiashan, Zhejiang-provinsen, Folkrepubliken Kina

17 %

A529

Övriga företag

66,7 %

A999

3.   De individuella tullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura innehållande en försäkran, som är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes eller dennas namn och befattning, och som ska ha följande lydelse: ”Jag intygar härmed att (den volym av) okouméplywood som sålts för export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura tillverkades av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (berört land). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska den tullsats som gäller för ”övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1942/2004 av den 2 november 2004 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 336, 12.11.2004, s. 4.).

2

(3)  Rådets genomförandeförordning (EU) nr 82/2011 av den 31 januari 2011 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1225/2009 och om avslutande av en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 1225/2009 (EUT L 28, 2.2.2011, s. 1).

3

(4)  Tillkännagivande om att giltighetstiden för vissa antidumpningsåtgärder snart kommer att upphöra att gälla (EUT C 161, 14.5.2015, s. 8).

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51). Denna förordning upphävdes genom förordning (EU) 2016/1036.

5

(6)  Tillkännagivande om inledande av en översyn vid giltighetstidens utgång av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 34, 29.1.2016, s. 5).

6

(7)  Okoumé är ett tropiskt träslag som främst växer i Gabon och i mindre utsträckning i Ekvatorialguinea och Kamerun.

7

(8)  HS-nr 4412 31.

8

(9)  Se skäl 77 i kommissionens förordning (EG) nr 988/2004 av den 17 maj 2004 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av okouméplywood med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 181, 18.5.2004, s. 5.).

9

(10)  Se skäl 42 och 43 i genomförandeförordning (EU) nr 82/2011.

10

(*1)  Med undantag av Gabon och Marocko.

*1

(11)  Se skäl 50 i genomförandeförordning (EU) nr 82/2011.

11

(12)  Se skäl 53 i genomförandeförordning (EU) nr 82/2011.

12

(13)  Se skäl 64–72 i genomförandeförordning (EU) nr 82/2011.

13

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/68 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/68

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/649

av den 5 april 2017

om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1036 av den 8 juni 2016 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska unionen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

FÖRFARANDE

1.1   Provisoriska åtgärder

Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 7 oktober 2016 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (nedan kallad den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 7 oktober 2016 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 (2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag (nedan kallad den berörda produkten) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad Kina).

kommissionen

2

förordningen om provisorisk tull

den berörda produkten

Kina

| (2) | Undersökningen inleddes den 13 februari 2016 (3) efter ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes den 13 februari 2016 (3) efter ett klagomål som ingavs den 4 januari 2016 av European Steel Association (nedan kallad Eurofer eller klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för mer än 90 % av unionens sammanlagda tillverkning av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål.

3

Eurofer

klaganden

| (3) | Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Såsom anges i skäl 23 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (nedan kallad undersökningsperioden eller UP). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2012 fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

undersökningsperioden

UP

skadeundersökningsperioden

| (4) | Såsom nämns i skäl 3 i förordningen om provisorisk tull inledde kommissionen också följande två undersökningar:






  a) | Den 13 maj 2016 (4) inleddes en antisubventionsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Kina. |
| --- | --- | --- |

(4)

Såsom nämns i skäl 3 i förordningen om provisorisk tull inledde kommissionen också följande två undersökningar:

a)

Den 13 maj 2016 (4) inleddes en antisubventionsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Kina.

4

| b) | Den 7 juli 2016 (5) inleddes en antidumpningsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina. |
| --- | --- |

b)

Den 7 juli 2016 (5) inleddes en antidumpningsundersökning rörande import av samma produkt med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina.

5

1.2   Registrering

Registrering

| (5) | Såsom anges i skäl 4 i förordningen om provisorisk tull ingav klaganden den 5 april 2016 en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuella ekonomiska uppgifter, men drog tillbaka detta den 11 augusti 2016. |
| --- | --- |

(5)

Såsom anges i skäl 4 i förordningen om provisorisk tull ingav klaganden den 5 april 2016 en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuella ekonomiska uppgifter, men drog tillbaka detta den 11 augusti 2016.

1.3   Efterföljande förfarande

Efterföljande förfarande

| (6) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(6)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en provisorisk antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter. De parter som så önskade gavs tillfälle att bli hörda.

det preliminära meddelandet av uppgifter

| (7) | Såsom beskrivs i detalj från och med skäl 135 uppmanade kommissionen en berörd part att begära ingripande av förhörsombudet (Hearing officer) för vissa handelspolitiska förfaranden när det gällde de preliminära beräkningarnas riktighet och partens rätt att få tillgång till konfidentiell information. Denna utfrågning ägde rum den 7 februari 2017. |
| --- | --- |

(7)

Såsom beskrivs i detalj från och med skäl 135 uppmanade kommissionen en berörd part att begära ingripande av förhörsombudet (Hearing officer) för vissa handelspolitiska förfaranden när det gällde de preliminära beräkningarnas riktighet och partens rätt att få tillgång till konfidentiell information. Denna utfrågning ägde rum den 7 februari 2017.

Hearing officer

| (8) | Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. För att kommissionen skulle ha tillgång till mer omfattande uppgifter om unionens produktionskostnad (per produkttyp per kvartal av undersökningsperioden) uppmanades unionstillverkarna i urvalet att lämna ytterligare uppgifter. Samtliga unionstillverkare i urvalet lämnade den begärda informationen. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla uppgifter som bedömdes vara nödvändiga för de slutgiltiga avgörandena. För att kommissionen skulle ha tillgång till mer omfattande uppgifter om unionens produktionskostnad (per produkttyp per kvartal av undersökningsperioden) uppmanades unionstillverkarna i urvalet att lämna ytterligare uppgifter. Samtliga unionstillverkare i urvalet lämnade den begärda informationen.

| (9) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten till unionen. Alla parter gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av den berörda produkten till unionen. Alla parter gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter.

| (10) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(10)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

1.4   Berörd produkt och likadan produkt

Berörd produkt och likadan produkt

| (11) | I skäl 24 i förordningen om provisorisk tull anges den provisoriska definitionen av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(11)

I skäl 24 i förordningen om provisorisk tull anges den provisoriska definitionen av den berörda produkten.

| (12) | I skälen 29–35 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en kinesisk exporterande tillverkare och en importör om att verktygsstål och snabbstål borde undantas från produktdefinitionen, och skälen till att kommissionen preliminärt undantog verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(12)

I skälen 29–35 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en kinesisk exporterande tillverkare och en importör om att verktygsstål och snabbstål borde undantas från produktdefinitionen, och skälen till att kommissionen preliminärt undantog verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen.

| (13) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden sin synpunkt om att dessa påståenden var ogrundade och att det fanns en risk för kringgående om de skulle godtas av kommissionen. Kommissionen påpekade att den redan hade övervägt risken för kringgående i ett preliminärt skede. Såsom anges i skäl 34 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen att import av verktygsstål och snabbstål sett till volym stod för omkring 1,25 % av den totala importen från Kina under 2015 och att de klassificeras enligt olika, specifika KN-nummer. Kommissionen mottog inte heller några uppgifter som visade på en ändring i handelsmönstret efter införandet av provisoriska åtgärder och som skulle tyda på ett eventuellt kringgående. |
| --- | --- |

(13)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden sin synpunkt om att dessa påståenden var ogrundade och att det fanns en risk för kringgående om de skulle godtas av kommissionen. Kommissionen påpekade att den redan hade övervägt risken för kringgående i ett preliminärt skede. Såsom anges i skäl 34 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen att import av verktygsstål och snabbstål sett till volym stod för omkring 1,25 % av den totala importen från Kina under 2015 och att de klassificeras enligt olika, specifika KN-nummer. Kommissionen mottog inte heller några uppgifter som visade på en ändring i handelsmönstret efter införandet av provisoriska åtgärder och som skulle tyda på ett eventuellt kringgående.

| (14) | Av de anledningar som anges i skälen 32–34 i förordningen om provisorisk tull och i avsaknad av nya uppgifter eller bevis stod kommissionen fast vid sitt beslut att undanta verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(14)

Av de anledningar som anges i skälen 32–34 i förordningen om provisorisk tull och i avsaknad av nya uppgifter eller bevis stod kommissionen fast vid sitt beslut att undanta verktygsstål och snabbstål från produktdefinitionen.

| (15) | I skälen 36 och 37 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en italiensk användare om att vissa andra typer av den berörda produkten borde undantas från produktdefinitionen. Såsom anges i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull avslog kommissionen preliminärt denna begäran, men förklarade att den skulle undersöka denna begäran om undantag för produkter ytterligare. Den italienska användaren upprepade sin begäran efter det preliminära meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(15)

I skälen 36 och 37 i förordningen om provisorisk tull återges en begäran från en italiensk användare om att vissa andra typer av den berörda produkten borde undantas från produktdefinitionen. Såsom anges i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull avslog kommissionen preliminärt denna begäran, men förklarade att den skulle undersöka denna begäran om undantag för produkter ytterligare. Den italienska användaren upprepade sin begäran efter det preliminära meddelandet av uppgifter.

| (16) | Vid en kontroll på plats i företagets lokaler försökte kommissionen få klarhet angående de synpunkter som framförts av denna användare. |
| --- | --- |

(16)

Vid en kontroll på plats i företagets lokaler försökte kommissionen få klarhet angående de synpunkter som framförts av denna användare.

| (17) | Användaren kom dock inte med några nya uppgifter under dessa diskussioner. Kommissionen avvisade därför denna begäran och bekräftade slutsatserna i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(17)

Användaren kom dock inte med några nya uppgifter under dessa diskussioner. Kommissionen avvisade därför denna begäran och bekräftade slutsatserna i skälen 38 och 39 i förordningen om provisorisk tull.

| (18) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den italienska användaren sin begäran om att ståltyperna interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented borde undantas från produktdefinitionen. Användaren hänvisade till en diskussion med kommissionens utredare, under vilken användaren hävdar att kommissionens tjänstemän skulle ha gått med på att det finns en skillnad i kemiska egenskaper och slutanvändningsområden mellan ”vanliga” typer och andra högkvalitetstyper av den berörda produkten. Användaren hänvisade dessutom till två andra undersökningar där kommissionen skulle ha beslutat att undanta vissa produkttyper. Det första ärendet var en undersökning om ett eventuellt kringgående beträffande viss aluminiumfolie från Kina, som baserades på en påstådd liten ändring av produkten. I det fallet påstods att en viss typ av aluminiumfolie undantogs från utvidgningen till den något modifierade produkten (6). Det andra ärendet rörde en undersökning beträffande import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina (7), där produktdefinitionen fastställdes så att vissa typer som används i bilar undantogs från åtgärdernas omfattning. |
| --- | --- |

(18)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade den italienska användaren sin begäran om att ståltyperna interstitial-free (IF), dual-phase, high carbon och non-grain oriented borde undantas från produktdefinitionen. Användaren hänvisade till en diskussion med kommissionens utredare, under vilken användaren hävdar att kommissionens tjänstemän skulle ha gått med på att det finns en skillnad i kemiska egenskaper och slutanvändningsområden mellan ”vanliga” typer och andra högkvalitetstyper av den berörda produkten. Användaren hänvisade dessutom till två andra undersökningar där kommissionen skulle ha beslutat att undanta vissa produkttyper. Det första ärendet var en undersökning om ett eventuellt kringgående beträffande viss aluminiumfolie från Kina, som baserades på en påstådd liten ändring av produkten. I det fallet påstods att en viss typ av aluminiumfolie undantogs från utvidgningen till den något modifierade produkten (6). Det andra ärendet rörde en undersökning beträffande import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Kina (7), där produktdefinitionen fastställdes så att vissa typer som används i bilar undantogs från åtgärdernas omfattning.

interstitial-free (IF)

dual-phase

high carbon

non-grain oriented

6

7

| (19) | Kommissionen avvisade denna begäran. För det första var mötet i företagets lokaler ett informationsutbyte för att klargöra vissa frågor som tagits upp av användaren. Användaren kan inte ha några berättigade förväntningar på ett sådant informellt möte. Tvärtemot vad användaren hävdar gick kommissionens utredare dessutom aldrig med på att det finns en skillnad mellan vissa typer av den berörda produkten i fråga om kemiska egenskaper och slutanvändningsområden. För det andra stämmer det att den nuvarande beskrivningen av den berörda produkten och dess KN-nummer omfattar många olika typer ur ett kvalitetsperspektiv. Både unionstillverkarnas och de exporterande tillverkarnas produktion av högkvalitetstyper av den berörda produkten följer den berörda produktens allmänna produktionsprocess, och typer av högre kvalitet tillverkas från samma grundmaterial och på samma tillverkningsutrustning. Detta argument är därför inte tillräckligt för det undantag som begärs av användaren. För det tredje pågår båda de ärenden som användaren hänvisar till, och inga slutgiltiga slutsatser har dragits. Dessutom rör ett av ärendena (ärendet om viss aluminiumfolie) ett eventuellt kringgående, och är därför inte relevant. För det fjärde och när det gäller de olika typerna av den berörda produkten, inklusive de så kallade högkvalitetstyperna, är det inte möjligt att upptäcka skillnaden mellan de många typerna av den berörda produkten vid en visuell kontroll, och ett undantag skulle därför vara omöjligt att hantera för tullmyndigheterna. För det femte är det ofta inte möjligt att göra åtskillnad mellan de olika produkterna genom en kemisk analys eller mikrostrukturella provningar, eftersom sådana särskilda egenskaper uppstår först senare under den efterföljande kallvalsningsprocessen. Sammanfattningsvis uppfyller dessa typer av relativt högre kvalitet också definitionen av den berörda produkten, och inga övertygande argument har framförts för att undanta dem från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(19)

Kommissionen avvisade denna begäran. För det första var mötet i företagets lokaler ett informationsutbyte för att klargöra vissa frågor som tagits upp av användaren. Användaren kan inte ha några berättigade förväntningar på ett sådant informellt möte. Tvärtemot vad användaren hävdar gick kommissionens utredare dessutom aldrig med på att det finns en skillnad mellan vissa typer av den berörda produkten i fråga om kemiska egenskaper och slutanvändningsområden. För det andra stämmer det att den nuvarande beskrivningen av den berörda produkten och dess KN-nummer omfattar många olika typer ur ett kvalitetsperspektiv. Både unionstillverkarnas och de exporterande tillverkarnas produktion av högkvalitetstyper av den berörda produkten följer den berörda produktens allmänna produktionsprocess, och typer av högre kvalitet tillverkas från samma grundmaterial och på samma tillverkningsutrustning. Detta argument är därför inte tillräckligt för det undantag som begärs av användaren. För det tredje pågår båda de ärenden som användaren hänvisar till, och inga slutgiltiga slutsatser har dragits. Dessutom rör ett av ärendena (ärendet om viss aluminiumfolie) ett eventuellt kringgående, och är därför inte relevant. För det fjärde och när det gäller de olika typerna av den berörda produkten, inklusive de så kallade högkvalitetstyperna, är det inte möjligt att upptäcka skillnaden mellan de många typerna av den berörda produkten vid en visuell kontroll, och ett undantag skulle därför vara omöjligt att hantera för tullmyndigheterna. För det femte är det ofta inte möjligt att göra åtskillnad mellan de olika produkterna genom en kemisk analys eller mikrostrukturella provningar, eftersom sådana särskilda egenskaper uppstår först senare under den efterföljande kallvalsningsprocessen. Sammanfattningsvis uppfyller dessa typer av relativt högre kvalitet också definitionen av den berörda produkten, och inga övertygande argument har framförts för att undanta dem från produktdefinitionen.

| (20) | I frånvaro av andra kommentarer beträffande produktdefinitionen och den likadana produkten bekräftades slutsatserna i skälen 24–28 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(20)

I frånvaro av andra kommentarer beträffande produktdefinitionen och den likadana produkten bekräftades slutsatserna i skälen 24–28 i förordningen om provisorisk tull.

| (21) | Den berörda produkten definieras således som vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Kina.
  Den berörda produkten omfattar inte






  — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- | --- |

(21)

Den berörda produkten definieras således som vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Kina.

Den berörda produkten omfattar inte

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 och 7226 91 99.

2.   DUMPNING

DUMPNING

2.1   Normalvärde

Normalvärde

| (22) | Efter införandet av de provisoriska åtgärderna och det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Chinese Iron and Steel Association (CISA) att skillnaden mellan skade- och dumpningsmarginalerna gav upphov till tvivel om huruvida kommissionens metod var exakt. CISA uppskattade att normalvärdet i det jämförbara landet var 61 % högre än målpriset för unionsindustrin. Enligt CISA är de normalvärden som lämnas av en närstående producent till klaganden, vilket är fallet i denna undersökning, ibland onormalt höga. |
| --- | --- |

(22)

Efter införandet av de provisoriska åtgärderna och det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade Chinese Iron and Steel Association (CISA) att skillnaden mellan skade- och dumpningsmarginalerna gav upphov till tvivel om huruvida kommissionens metod var exakt. CISA uppskattade att normalvärdet i det jämförbara landet var 61 % högre än målpriset för unionsindustrin. Enligt CISA är de normalvärden som lämnas av en närstående producent till klaganden, vilket är fallet i denna undersökning, ibland onormalt höga.

| (23) | CISA hävdade dessutom att om uppgifterna är faktamässigt korrekta bör kommissionen när det föreligger en sådan skillnad ogiltigförklara valet av Förenta staterna som ett giltigt jämförbart land, justera uppgifterna eller använda EU-uppgifter i stället. |
| --- | --- |

(23)

CISA hävdade dessutom att om uppgifterna är faktamässigt korrekta bör kommissionen när det föreligger en sådan skillnad ogiltigförklara valet av Förenta staterna som ett giltigt jämförbart land, justera uppgifterna eller använda EU-uppgifter i stället.

| (24) | Enligt unionsrätten har kommissionen rätt att använda priser som tas ut av företag som är närstående EU-tillverkare när det jämförbara landet är lämpligt. Så var fallet i undersökningarna om armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (Sydafrika) (8) och kallvalsade platta produkter av stål (Kanada) (9), vilket CISA också nämnde. Det faktum att det finns en koppling mellan tillverkaren i det jämförbara landet och en tillverkare i unionen varken vederlägger eller påverkar fastställandet av normalvärdet, eftersom detta grundar sig på kontrollerade uppgifter. |
| --- | --- |

(24)

Enligt unionsrätten har kommissionen rätt att använda priser som tas ut av företag som är närstående EU-tillverkare när det jämförbara landet är lämpligt. Så var fallet i undersökningarna om armeringsjärn med hög utmattningshållfasthet (Sydafrika) (8) och kallvalsade platta produkter av stål (Kanada) (9), vilket CISA också nämnde. Det faktum att det finns en koppling mellan tillverkaren i det jämförbara landet och en tillverkare i unionen varken vederlägger eller påverkar fastställandet av normalvärdet, eftersom detta grundar sig på kontrollerade uppgifter.

8

9

| (25) | Beräkningarna av normalvärdet utfördes och validerades enligt tillämpliga rättsliga bestämmelser. De är faktamässigt korrekta. |
| --- | --- |

(25)

Beräkningarna av normalvärdet utfördes och validerades enligt tillämpliga rättsliga bestämmelser. De är faktamässigt korrekta.

| (26) | Förenta staterna är en jämförbar marknad med tio inrikes tillverkare och betydande import från flera länder. Landet har infört antidumpnings- och utjämningsåtgärder, vilket ger dess företag möjlighet att bedriva verksamhet under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen ser därför ingen anledning att inte använda Förenta staterna-priser. Ingen styrkande bevisning som kan motivera en justering har lagts fram. |
| --- | --- |

(26)

Förenta staterna är en jämförbar marknad med tio inrikes tillverkare och betydande import från flera länder. Landet har infört antidumpnings- och utjämningsåtgärder, vilket ger dess företag möjlighet att bedriva verksamhet under normala konkurrensförhållanden. Kommissionen ser därför ingen anledning att inte använda Förenta staterna-priser. Ingen styrkande bevisning som kan motivera en justering har lagts fram.

| (27) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part återigen valet av Förenta staterna som giltigt jämförbart land i det aktuella ärendet och att normalvärdet i detta land var tillförlitligt, eftersom parten ansåg det vara alldeles för högt jämfört med priserna på unionsmarknaden. Med tanke på att uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet har kontrollerats och befunnits vara korrekta, avvisade kommissionen detta argument. |
| --- | --- |

(27)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte en berörd part återigen valet av Förenta staterna som giltigt jämförbart land i det aktuella ärendet och att normalvärdet i detta land var tillförlitligt, eftersom parten ansåg det vara alldeles för högt jämfört med priserna på unionsmarknaden. Med tanke på att uppgifterna från tillverkaren i det jämförbara landet har kontrollerats och befunnits vara korrekta, avvisade kommissionen detta argument.

| (28) | Vad gäller förslaget om priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen är det enligt artikel 2.7 i grundförordningen endast möjligt att använda dessa priser när det inte är möjligt att använda priser i eller priser på export från ett tredjeland med marknadsekonomi. Eftersom det är möjligt att använda Förenta staterna-priser (metoden med jämförbart land) i det aktuella ärendet avvisades detta förslag. |
| --- | --- |

(28)

Vad gäller förslaget om priser som faktiskt betalats eller skulle betalas i unionen är det enligt artikel 2.7 i grundförordningen endast möjligt att använda dessa priser när det inte är möjligt att använda priser i eller priser på export från ett tredjeland med marknadsekonomi. Eftersom det är möjligt att använda Förenta staterna-priser (metoden med jämförbart land) i det aktuella ärendet avvisades detta förslag.

| (29) | Kommissionen bekräftade således sina slutsatser om normalvärdet. |
| --- | --- |

(29)

Kommissionen bekräftade således sina slutsatser om normalvärdet.

2.2   Exportpriser

Exportpriser

| (30) | I ett preliminärt skede justerade kommissionen transaktionerna där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen genom närstående företag som agerar som importörer. |
| --- | --- |

(30)

I ett preliminärt skede justerade kommissionen transaktionerna där de exporterande tillverkarna exporterar den berörda produkten till unionen genom närstående företag som agerar som importörer.

| (31) | Dessa justeringar gjordes med hänvisning till de närstående importörernas faktiska vinst. |
| --- | --- |

(31)

Dessa justeringar gjordes med hänvisning till de närstående importörernas faktiska vinst.

| (32) | På grund av kopplingen mellan dessa exporterande tillverkare och de närstående handlarna/importörerna måste den faktiska vinsten för närstående importörer emellertid anses vara otillförlitlig. Av detta skäl och enligt artikel 2.9 i grundförordningen bör en lämplig vinstmarginal fastställas av den utredande myndigheten på en godtagbar grund. Kommissionen ansåg att de vinster som gjorts av en icke-närstående importör utgör en godtagbar grund i denna situation. |
| --- | --- |

(32)

På grund av kopplingen mellan dessa exporterande tillverkare och de närstående handlarna/importörerna måste den faktiska vinsten för närstående importörer emellertid anses vara otillförlitlig. Av detta skäl och enligt artikel 2.9 i grundförordningen bör en lämplig vinstmarginal fastställas av den utredande myndigheten på en godtagbar grund. Kommissionen ansåg att de vinster som gjorts av en icke-närstående importör utgör en godtagbar grund i denna situation.

| (33) | Med tanke på att kommissionen inte lyckades få någon icke-närstående importör att samarbeta under denna undersökning, fick den i stället använda den vinst som gjorts av en icke-närstående importör för en liknande produkt. Kommissionen använde därför vinsten för en importör av kallvalsade platta produkter av stål, som i många avseenden liknar den berörda produkten, vilket förklaras i skäl 221 i förordningen om provisorisk tull. Denna vinst fastställdes i den undersökning av kallvalsade platta produkter av stål som nämns i skäl 24 ovan. Beräkningen av exportpriserna justerades enligt detta. |
| --- | --- |

(33)

Med tanke på att kommissionen inte lyckades få någon icke-närstående importör att samarbeta under denna undersökning, fick den i stället använda den vinst som gjorts av en icke-närstående importör för en liknande produkt. Kommissionen använde därför vinsten för en importör av kallvalsade platta produkter av stål, som i många avseenden liknar den berörda produkten, vilket förklaras i skäl 221 i förordningen om provisorisk tull. Denna vinst fastställdes i den undersökning av kallvalsade platta produkter av stål som nämns i skäl 24 ovan. Beräkningen av exportpriserna justerades enligt detta.

2.3   Jämförelse

Jämförelse

| (34) | Den exporterande tillverkaren Jiangsu Shagang Group hävdade att kommissionen inte meddelade alla justeringar som gjordes av Shagangs exportpris, och hänvisade till en viss justering. Kommissionen klargjorde att den rättsliga grunden för denna justering var artikel 2.10 i) i grundförordningen, eftersom den rör ett pålägg som ett närstående företag mottagit, och detta företag fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Som svar på detta hävdade Shagang att företaget bör anses utgöra en enda ekonomisk enhet tillsammans med sina närstående företag, och att justeringen därför inte borde ha gjorts. På begäran av Shagang hölls en utfrågning mellan Shagang och kommissionen den 16 november 2016 för att diskutera frågan ytterligare. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hölls dessutom en andra utfrågning den 12 januari 2017, för att bland annat diskutera denna justering. |
| --- | --- |

(34)

Den exporterande tillverkaren Jiangsu Shagang Group hävdade att kommissionen inte meddelade alla justeringar som gjordes av Shagangs exportpris, och hänvisade till en viss justering. Kommissionen klargjorde att den rättsliga grunden för denna justering var artikel 2.10 i) i grundförordningen, eftersom den rör ett pålägg som ett närstående företag mottagit, och detta företag fyller liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Som svar på detta hävdade Shagang att företaget bör anses utgöra en enda ekonomisk enhet tillsammans med sina närstående företag, och att justeringen därför inte borde ha gjorts. På begäran av Shagang hölls en utfrågning mellan Shagang och kommissionen den 16 november 2016 för att diskutera frågan ytterligare. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hölls dessutom en andra utfrågning den 12 januari 2017, för att bland annat diskutera denna justering.

| (35) | Shagang upprepade att dess närstående företag (två företag i Hongkong respektive Singapore) endast arbetar med Shagang-produkter i fråga om stålprodukter, och att det faktum att de närstående företagen även handlar med produkter (andra än stålprodukter) som inte tillverkas av Shagang är irrelevant för att fastställa huruvida företaget utgör en enda ekonomisk enhet. |
| --- | --- |

(35)

Shagang upprepade att dess närstående företag (två företag i Hongkong respektive Singapore) endast arbetar med Shagang-produkter i fråga om stålprodukter, och att det faktum att de närstående företagen även handlar med produkter (andra än stålprodukter) som inte tillverkas av Shagang är irrelevant för att fastställa huruvida företaget utgör en enda ekonomisk enhet.

| (36) | Enligt etablerad rättspraxis ska unionsinstitutionerna överväga alla nödvändiga faktorer för att fastställa huruvida närstående företag fungerar som en integrerad försäljningsavdelning inom den berörda tillverkaren. Dessa faktorer kan inte begränsas till den berörda produkten. Unionsinstitutionerna får i synnerhet ta hänsyn till faktorer som närstående företags försäljning av andra produkter än den berörda produkten och ett sådant företags försäljning av produkter som levereras av andra tillverkare än den tillverkare som företaget är närstående till. Kommissionen analyserade därför flera faktorer och fastställde bland annat att i) ett närstående företag i Kina konsekvent tog ut ett påslag från sina närstående företag utomlands, ii) dessa företags huvudsakliga verksamheter, som uppgick till omkring 90 % av deras omsättning, bestod av andra handelsprodukter än den berörda produkten, inbegripet handel med icke-närstående parter, iii) i vissa fall hade avgifter och kostnader betalats vid exportförsäljning till unionen, iv) i ett av dessa närstående företags affärslicens beskrevs dess verksamhet som ”grossistförsäljning på avgifts- eller kontraktsbasis, t.ex. agenter som arbetar på provision”, och v) baserat på den kontrollerade resultaträkningen fastställdes att de närstående företagens egen vinst täckte alla relevanta kontorsutgifter, i stället för att dessa utgifter täcktes av ekonomiska bidrag från moderbolaget. Kommissionen konstaterade därför att de närstående företagen och Shagang inte utgör en enda ekonomisk enhet. Påståendet avvisades därför och justeringen enligt artikel 2.10 i) i grundförordningen behölls. |
| --- | --- |

(36)

Enligt etablerad rättspraxis ska unionsinstitutionerna överväga alla nödvändiga faktorer för att fastställa huruvida närstående företag fungerar som en integrerad försäljningsavdelning inom den berörda tillverkaren. Dessa faktorer kan inte begränsas till den berörda produkten. Unionsinstitutionerna får i synnerhet ta hänsyn till faktorer som närstående företags försäljning av andra produkter än den berörda produkten och ett sådant företags försäljning av produkter som levereras av andra tillverkare än den tillverkare som företaget är närstående till. Kommissionen analyserade därför flera faktorer och fastställde bland annat att i) ett närstående företag i Kina konsekvent tog ut ett påslag från sina närstående företag utomlands, ii) dessa företags huvudsakliga verksamheter, som uppgick till omkring 90 % av deras omsättning, bestod av andra handelsprodukter än den berörda produkten, inbegripet handel med icke-närstående parter, iii) i vissa fall hade avgifter och kostnader betalats vid exportförsäljning till unionen, iv) i ett av dessa närstående företags affärslicens beskrevs dess verksamhet som ”grossistförsäljning på avgifts- eller kontraktsbasis, t.ex. agenter som arbetar på provision”, och v) baserat på den kontrollerade resultaträkningen fastställdes att de närstående företagens egen vinst täckte alla relevanta kontorsutgifter, i stället för att dessa utgifter täcktes av ekonomiska bidrag från moderbolaget. Kommissionen konstaterade därför att de närstående företagen och Shagang inte utgör en enda ekonomisk enhet. Påståendet avvisades därför och justeringen enligt artikel 2.10 i) i grundförordningen behölls.

2.4   Dumpningsmarginal

Dumpningsmarginal

| (37) | På grund av den korrigering av konstruktionen av exportpriset som anges i skäl 33 omräknades dumpningsmarginalerna för två grupper av företag, vilket ledde till en liten ökning för dem. Ökningen påverkade också dumpningsmarginalen för alla andra samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga företag, eftersom marginalen grundas på marginalerna för de samarbetsvilliga företagen. |
| --- | --- |

(37)

På grund av den korrigering av konstruktionen av exportpriset som anges i skäl 33 omräknades dumpningsmarginalerna för två grupper av företag, vilket ledde till en liten ökning för dem. Ökningen påverkade också dumpningsmarginalen för alla andra samarbetsvilliga och icke-samarbetsvilliga företag, eftersom marginalen grundas på marginalerna för de samarbetsvilliga företagen.

| (38) | De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

  Tabell 1


  Dumpningsmarginaler, Kina







  Kinesiska exporterande tillverkare | Slutgiltig dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | 97,3 % |
| Hesteel Group Co., Ltd | 95,5 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 100,5 % |
| Alla övriga företag | 106,9 % |

(38)

De slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande:

Tabell 1

Tabell 1

Dumpningsmarginaler, Kina

Dumpningsmarginaler, Kina

Kinesiska exporterande tillverkare

Slutgiltig dumpningsmarginal

Bengang Steel Plates Co., Ltd

97,3 %

Hesteel Group Co., Ltd

95,5 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

Andra samarbetsvilliga företag

100,5 %

Alla övriga företag

106,9 %

3.   SKADA

SKADA

3.1   Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

Definition av unionsindustrin och unionstillverkning

| (39) | I frånvaro av synpunkter på definitionen av unionsindustrin och unionstillverkning bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 62–66 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(39)

I frånvaro av synpunkter på definitionen av unionsindustrin och unionstillverkning bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 62–66 i förordningen om provisorisk tull.

3.2   Förbrukning i unionen

Förbrukning i unionen

| (40) | En berörd part hävdade att unionens totala förbrukning hade underskattats, eftersom unionstillverkarnas försäljning till närstående företag, som skedde enligt jämförbara villkor på den öppna marknaden, har undantagits från beräkningen av unionens förbrukning. |
| --- | --- |

(40)

En berörd part hävdade att unionens totala förbrukning hade underskattats, eftersom unionstillverkarnas försäljning till närstående företag, som skedde enligt jämförbara villkor på den öppna marknaden, har undantagits från beräkningen av unionens förbrukning.

| (41) | Detta påstående avvisades. För det första är det, vilket anges i skäl 69 i förordningen om provisorisk tull, viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. För det andra inbegriper den totala försäljningen på den öppna marknaden unionstillverkares försäljning till icke-närstående kunder och icke företagsintern försäljning till närstående företag. Det har undersökts och bekräftats att denna icke företagsinterna försäljning faktiskt är försäljning till marknadspriser och att den närstående köparen fritt kunde välja leverantör, oavsett om leverantören i fråga var närstående eller ej. Unionens förbrukning (den öppna marknaden) har därför inte underskattats. |
| --- | --- |

(41)

Detta påstående avvisades. För det första är det, vilket anges i skäl 69 i förordningen om provisorisk tull, viktigt att göra åtskillnad mellan den företagsinterna och den öppna marknaden vid skadeanalysen, eftersom de produkter som är avsedda för företagsintern användning inte är utsatta för en direkt konkurrens från import, och internpriserna sätts inom gruppen enligt olika prissättningsstrategier. Tillverkning som är avsedd för den öppna marknaden konkurrerar däremot direkt med importen av den berörda produkten och säljs till marknadspriser. För det andra inbegriper den totala försäljningen på den öppna marknaden unionstillverkares försäljning till icke-närstående kunder och icke företagsintern försäljning till närstående företag. Det har undersökts och bekräftats att denna icke företagsinterna försäljning faktiskt är försäljning till marknadspriser och att den närstående köparen fritt kunde välja leverantör, oavsett om leverantören i fråga var närstående eller ej. Unionens förbrukning (den öppna marknaden) har därför inte underskattats.

| (42) | När det gäller detta redovisades och förklarades i tabell 2 och tabell 3 i förordningen om provisorisk tull hur unionens förbrukning på den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden har utvecklats. En sammanslagning av dessa båda tabeller visar att den totala förbrukningen (som alltså omfattar såväl den företagsinterna som den öppna marknaden) har utvecklats under den undersökta perioden enligt följande:

  Tabell 2


  Total förbrukning (företagsintern och öppen marknad) (ton) | 2012 | 2013 | 2014 | UP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning | 72 181 046 | 74 710 254 | 76 026 649 | 77 427 389 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 104 | 105 | 107 |
| Källa: Eurofers svar på frågeformuläret och Eurostat. |

(42)

När det gäller detta redovisades och förklarades i tabell 2 och tabell 3 i förordningen om provisorisk tull hur unionens förbrukning på den företagsinterna marknaden och den öppna marknaden har utvecklats. En sammanslagning av dessa båda tabeller visar att den totala förbrukningen (som alltså omfattar såväl den företagsinterna som den öppna marknaden) har utvecklats under den undersökta perioden enligt följande:

Tabell 2

Tabell 2

Total förbrukning (företagsintern och öppen marknad) (ton)

Total förbrukning (företagsintern och öppen marknad) (ton)

2012

2013

2014

UP

Total förbrukning

72 181 046

74 710 254

76 026 649

77 427 389

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

104

104

105

105

107

107

Källa: Eurofers svar på frågeformuläret och Eurostat.

Källa:

.

| (43) | Av tabellen ovan framgår att den totala förbrukningen har ökat till en nivå som var högre under undersökningsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Trenden förklaras av ökningen i företagsintern förbrukning som var mycket större än ökningen på den öppna marknaden i absoluta tal. |
| --- | --- |

(43)

Av tabellen ovan framgår att den totala förbrukningen har ökat till en nivå som var högre under undersökningsperioden än i början av skadeundersökningsperioden. Trenden förklaras av ökningen i företagsintern förbrukning som var mycket större än ökningen på den öppna marknaden i absoluta tal.

| (44) | Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om unionens förbrukning i skälen 67–74 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(44)

Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om unionens förbrukning i skälen 67–74 i förordningen om provisorisk tull.

3.3   Import från det berörda landet

Import från det berörda landet

| (45) | Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande volym, marknadsandel och pris för importen från det berörda landet bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skälen 75–82 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(45)

Eftersom inga synpunkter inkommit beträffande volym, marknadsandel och pris för importen från det berörda landet bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skälen 75–82 i förordningen om provisorisk tull.

3.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

Unionsindustrins ekonomiska situation

3.4.1   Allmänna anmärkningar

Allmänna anmärkningar

| (46) | Inga synpunkter inkom på denna del av förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(46)

Inga synpunkter inkom på denna del av förordningen om provisorisk tull.

3.4.2   Makroekonomiska indikatorer

Makroekonomiska indikatorer

| (47) | Efter de provisoriska åtgärderna hävdade en berörd part att de flesta makroekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visar en positiv trend, och instämde därför inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin har lidit väsentlig skada. |
| --- | --- |

(47)

Efter de provisoriska åtgärderna hävdade en berörd part att de flesta makroekonomiska indikatorerna för unionsindustrin visar en positiv trend, och instämde därför inte i kommissionens slutsats att unionsindustrin har lidit väsentlig skada.

| (48) | Detta påstående avvisades. För det första förklarade kommissionen inte att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i förordningen om provisorisk tull. Tvärtom anger kommissionen i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. För det andra konstaterade kommissionen, vilket anges i skäl 117 i förordningen om provisorisk tull, att vissa makroekonomiska indikatorer (t.ex. produktionsvolymer, kapacitetsutnyttjande till följd av ökningen av företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden), fortfarande följde en positiv trend. |
| --- | --- |

(48)

Detta påstående avvisades. För det första förklarade kommissionen inte att unionsindustrin har lidit väsentlig skada i förordningen om provisorisk tull. Tvärtom anger kommissionen i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. För det andra konstaterade kommissionen, vilket anges i skäl 117 i förordningen om provisorisk tull, att vissa makroekonomiska indikatorer (t.ex. produktionsvolymer, kapacitetsutnyttjande till följd av ökningen av företagsintern förbrukning och förbrukning på den öppna marknaden), fortfarande följde en positiv trend.

| (49) | Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om de makroekonomiska indikatorerna i skälen 87–103 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(49)

Kommissionen bekräftade därför sina slutsatser om de makroekonomiska indikatorerna i skälen 87–103 i förordningen om provisorisk tull.

3.4.3   Mikroekonomiska indikatorer

Mikroekonomiska indikatorer

| (50) | Samma berörda part påpekade att enhetskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet under skadeundersökningsperioden, oavsett importvolymen från Kina (låg eller hög), alltid var högre än deras försäljningspriser, med år 2014 som enda undantag. Parten uppgav även att unionstillverkarna i urvalet fortfarande i hög grad var olönsamma under skadeundersökningsperioden. Denna berörda part begärde därför att kommissionen skulle undersöka varför






  a) | de ståltillverkare i unionen som ingick i urvalet drog på sig sin största förlust under perioden 2012–2013, när de kinesiska importvolymerna var låga och priserna på den kinesiska importen var lika höga eller till och med högre än unionsindustrins priser, |
| --- | --- | --- |

(50)

Samma berörda part påpekade att enhetskostnaderna för unionstillverkarna i urvalet under skadeundersökningsperioden, oavsett importvolymen från Kina (låg eller hög), alltid var högre än deras försäljningspriser, med år 2014 som enda undantag. Parten uppgav även att unionstillverkarna i urvalet fortfarande i hög grad var olönsamma under skadeundersökningsperioden. Denna berörda part begärde därför att kommissionen skulle undersöka varför

a)

de ståltillverkare i unionen som ingick i urvalet drog på sig sin största förlust under perioden 2012–2013, när de kinesiska importvolymerna var låga och priserna på den kinesiska importen var lika höga eller till och med högre än unionsindustrins priser,

| b) | deras försäljningspriser under samma period var lägre än deras tillverkningskostnad per enhet. |
| --- | --- |

b)

deras försäljningspriser under samma period var lägre än deras tillverkningskostnad per enhet.

| (51) | I detta avseende hänvisade kommissionen för det första till skäl 106 i förordningen om provisorisk tull. Där anger kommissionen att under 2012 och 2013 medförde efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012 en negativ påverkan på unionsindustrins resultat. Under 2014 började unionsindustrin att återhämta sig, och återhämtningen fortsatte även under första halvåret 2015. Denna tillfälliga förbättring av EU-industrins situation berodde på ökade ansträngningar att förbli konkurrenskraftig, i synnerhet genom förbättrad produktivitet hos unionsindustrins personalstyrka. För det andra, vilket nämns i skäl 107 i förordningen om provisorisk tull, låg tillverkningskostnaden generellt högre än de sjunkande försäljningspriserna, och för att begränsa förlusten av marknadsandelar följde unionstillverkarna den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015. Med hänsyn till detta ansåg kommissionen att den hade undersökt och klargjort dessa frågor tillräckligt. |
| --- | --- |

(51)

I detta avseende hänvisade kommissionen för det första till skäl 106 i förordningen om provisorisk tull. Där anger kommissionen att under 2012 och 2013 medförde efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012 en negativ påverkan på unionsindustrins resultat. Under 2014 började unionsindustrin att återhämta sig, och återhämtningen fortsatte även under första halvåret 2015. Denna tillfälliga förbättring av EU-industrins situation berodde på ökade ansträngningar att förbli konkurrenskraftig, i synnerhet genom förbättrad produktivitet hos unionsindustrins personalstyrka. För det andra, vilket nämns i skäl 107 i förordningen om provisorisk tull, låg tillverkningskostnaden generellt högre än de sjunkande försäljningspriserna, och för att begränsa förlusten av marknadsandelar följde unionstillverkarna den nedåtgående prisspiralen och sänkte sina försäljningspriser avsevärt, särskilt under 2015. Med hänsyn till detta ansåg kommissionen att den hade undersökt och klargjort dessa frågor tillräckligt.

| (52) | Samma berörda part hävdade också att den, när den räknade tillbaka på försäljningsmängden på grundval av tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull, fann att unionstillverkarna i urvalet endast står för 31 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym, trots att det i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull anges att de står för 45 % av unionens sammanlagda tillverkning. Denna berörda part hävdade att en sådan stor skillnad skapar tvivel om huruvida urvalet är representativt, och att en ändring av urvalet skulle ha lett till helt olika slutsatser om skada. |
| --- | --- |

(52)

Samma berörda part hävdade också att den, när den räknade tillbaka på försäljningsmängden på grundval av tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull, fann att unionstillverkarna i urvalet endast står för 31 % av unionsindustrins totala försäljningsvolym, trots att det i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull anges att de står för 45 % av unionens sammanlagda tillverkning. Denna berörda part hävdade att en sådan stor skillnad skapar tvivel om huruvida urvalet är representativt, och att en ändring av urvalet skulle ha lett till helt olika slutsatser om skada.

| (53) | Såsom nämns i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull fastställdes unionens sammanlagda tillverkning till cirka 74,7 miljoner ton. Detta omfattar både den öppna och den företagsinterna marknaden. Däremot anges det tydligt i tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull att de endast avser den öppna marknaden. De omfattar följaktligen endast försäljning på den öppna marknaden. Den skillnad som konstaterats beror på att den sammanlagda tillverkning som denna berörda part använt i sin jämförelse inbegrep företagsintern försäljning, fast den endast borde ha inbegripit försäljning på den öppna marknaden. Det finns följaktligen ingen anledning att tvivla på att det valda urvalet är representativt. |
| --- | --- |

(53)

Såsom nämns i skäl 64 i förordningen om provisorisk tull fastställdes unionens sammanlagda tillverkning till cirka 74,7 miljoner ton. Detta omfattar både den öppna och den företagsinterna marknaden. Däremot anges det tydligt i tabellerna 7 och 14 i förordningen om provisorisk tull att de endast avser den öppna marknaden. De omfattar följaktligen endast försäljning på den öppna marknaden. Den skillnad som konstaterats beror på att den sammanlagda tillverkning som denna berörda part använt i sin jämförelse inbegrep företagsintern försäljning, fast den endast borde ha inbegripit försäljning på den öppna marknaden. Det finns följaktligen ingen anledning att tvivla på att det valda urvalet är representativt.

| (54) | Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 104–116 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter bekräftades slutsatserna i skälen 104–116 i förordningen om provisorisk tull.

3.4.4   Slutsats om skada

Slutsats om skada

| (55) | På grundval av analysen av synpunkterna, enligt sammanfattningen i skälen 39–54, bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 117–119 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(55)

På grundval av analysen av synpunkterna, enligt sammanfattningen i skälen 39–54, bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 117–119 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen drog slutsatsen att unionsindustrin var i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att unionsindustrin har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

4.   RISK FÖR SKADA

RISK FÖR SKADA

| (56) | Enligt rättspraxis får unionsinstitutionerna under vissa omständigheter beakta uppgifter från perioden efter undersökningen när de genomför antidumpningsundersökningar som inleds på grundval av påståenden om risk för skada. Enligt rättspraxis kräver fastställandet av huruvida det finns en risk för skada per definition en framåtblickande analys. Enligt artikel 3.9 i grundförordningen ska fastställande av risk för väsentlig skada grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart kunna förutses och vara nära förestående. |
| --- | --- |

(56)

Enligt rättspraxis får unionsinstitutionerna under vissa omständigheter beakta uppgifter från perioden efter undersökningen när de genomför antidumpningsundersökningar som inleds på grundval av påståenden om risk för skada. Enligt rättspraxis kräver fastställandet av huruvida det finns en risk för skada per definition en framåtblickande analys. Enligt artikel 3.9 i grundförordningen ska fastställande av risk för väsentlig skada grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart kunna förutses och vara nära förestående.

| (57) | Enligt rättspraxis, och såsom anges i skäl 122 i förordningen om provisorisk tull, fortsatte kommissionen sin framåtblickande analys efter införandet av provisoriska åtgärder, genom att främst samla in uppgifter från det andra halvåret 2016 för alla faktorer som den preliminärt hade undersökt, och analysera om dessa ytterligare uppgifter kunde användas för att bekräfta eller ogiltigförklara resultaten av uppgifterna från undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Enligt rättspraxis, och såsom anges i skäl 122 i förordningen om provisorisk tull, fortsatte kommissionen sin framåtblickande analys efter införandet av provisoriska åtgärder, genom att främst samla in uppgifter från det andra halvåret 2016 för alla faktorer som den preliminärt hade undersökt, och analysera om dessa ytterligare uppgifter kunde användas för att bekräfta eller ogiltigförklara resultaten av uppgifterna från undersökningsperioden.

| (58) | Kommissionen påminner dessutom om att enligt artikel 6.1 i grundförordningen, som även gäller undersökningar som inletts på grundval av påståenden om risk för skada, ska undersökningsresultaten för att vara representativa grundas på en period som slutar innan förfarandet inleds. Syftet med den principen är att säkerställa att resultaten av undersökningen är representativa och tillförlitliga genom att se till att de faktorer som bestämmandet av dumpning och skada grundas på inte påverkas av de berörda tillverkarnas beteende efter inledandet av antidumpningsförfaranden, och därmed att den slutgiltiga tull som tas ut till följd av förfarandet är lämplig för att effektivt avhjälpa den skada som vållats av dumpningen. |
| --- | --- |

(58)

Kommissionen påminner dessutom om att enligt artikel 6.1 i grundförordningen, som även gäller undersökningar som inletts på grundval av påståenden om risk för skada, ska undersökningsresultaten för att vara representativa grundas på en period som slutar innan förfarandet inleds. Syftet med den principen är att säkerställa att resultaten av undersökningen är representativa och tillförlitliga genom att se till att de faktorer som bestämmandet av dumpning och skada grundas på inte påverkas av de berörda tillverkarnas beteende efter inledandet av antidumpningsförfaranden, och därmed att den slutgiltiga tull som tas ut till följd av förfarandet är lämplig för att effektivt avhjälpa den skada som vållats av dumpningen.

4.1   En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden, vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

En betydande ökningstakt för dumpad import till unionsmarknaden, vilket tyder på att en starkt ökad import är sannolik.

4.1.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

| (59) | Såsom anges i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull ökade importen från det berörda landet betydligt från 246 720 ton till 1 519 304 ton mellan 2012 och undersökningsperioden. I samma skäl anges att den kinesiska importvolymen ökade ytterligare (med 8,5 %) under det första halvåret 2016 (773 275 ton), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton). |
| --- | --- |

(59)

Såsom anges i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull ökade importen från det berörda landet betydligt från 246 720 ton till 1 519 304 ton mellan 2012 och undersökningsperioden. I samma skäl anges att den kinesiska importvolymen ökade ytterligare (med 8,5 %) under det första halvåret 2016 (773 275 ton), jämfört med första halvåret 2015 (712 390 ton).

| (60) | Tillgängliga uppgifter för den ytterligare perioden juli–september 2016 visar att den kinesiska dumpade importen har börjat minska jämfört med undersökningsperioden (2015) och perioden efter undersökningsperioden januari–juni 2016, uttryckt i genomsnitt per månad.

  Tabell 3


  Utveckling av den kinesiska importvolymen (ton) | 2014 | UP (2015) | januari–juni 2016 | juli–september 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym från Kina | 592 104 | 1 519 304 | 773 275 | 296 267 |
| Genomsnittlig kinesisk import per månad | 49 342 | 126 608 | 128 879 | 98 756 |
| Källa: Eurostat. |

(60)

Tillgängliga uppgifter för den ytterligare perioden juli–september 2016 visar att den kinesiska dumpade importen har börjat minska jämfört med undersökningsperioden (2015) och perioden efter undersökningsperioden januari–juni 2016, uttryckt i genomsnitt per månad.

Tabell 3

Tabell 3

Utveckling av den kinesiska importvolymen (ton)

Utveckling av den kinesiska importvolymen (ton)

2014

UP (2015)

januari–juni 2016

juli–september 2016

Importvolym från Kina

592 104

1 519 304

773 275

296 267

Genomsnittlig kinesisk import per månad

49 342

126 608

128 879

98 756

Källa: Eurostat.

Källa:

| (61) | Kommissionen fann således att trenden med ökade volymer har upphört. Vid en bedömning av vad dessa siffror innebär för analysen av risken för skada och hur tillförlitliga de är för att bekräfta eller ogiltigförklara denna analys, konstaterade kommissionen dock även följande:






  a) | Den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad under perioden juli–september 2016 är fortfarande dubbelt så stor som den genomsnittliga importen per månad 2014. |
| --- | --- | --- |

(61)

Kommissionen fann således att trenden med ökade volymer har upphört. Vid en bedömning av vad dessa siffror innebär för analysen av risken för skada och hur tillförlitliga de är för att bekräfta eller ogiltigförklara denna analys, konstaterade kommissionen dock även följande:

a)

Den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad under perioden juli–september 2016 är fortfarande dubbelt så stor som den genomsnittliga importen per månad 2014.

| b) | Minskningen av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli–september 2016 (jämfört med 2015) kan förklaras av följande:






  — | Den dämpande effekten av klagandens begäran om registrering av den 5 april 2016 och dess uppdatering i juni 2016 (som dock drogs tillbaka först i mitten av augusti 2016). |
| --- | --- | --- |

b)

Minskningen av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli–september 2016 (jämfört med 2015) kan förklaras av följande:

—

Den dämpande effekten av klagandens begäran om registrering av den 5 april 2016 och dess uppdatering i juni 2016 (som dock drogs tillbaka först i mitten av augusti 2016).

| — | Kommissionens antagande av sin genomförandeförordning (EU) 2016/1329 (10), enligt vilken antidumpningstullar togs ut retroaktivt för första gången. |
| --- | --- |

—

Kommissionens antagande av sin genomförandeförordning (EU) 2016/1329 (10), enligt vilken antidumpningstullar togs ut retroaktivt för första gången.

10

| — | Vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet (i stället för nio månader). |
| --- | --- |

—

Vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet (i stället för nio månader).

4.1.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

| (62) | En berörd part hävdade att kommissionen främst grundade sin analys på en datauppsättning, dvs. från slutet av 2015, vilket innebär att uppgifterna var över nio månader gamla vid tidpunkten för undersökningen, och därför inte kan ge den mest tillförlitliga indikationen på sannolikheten för betydligt ökad import. Parten hävdade dessutom att en analys av importtrenderna för en representativ tidsperiod skulle ha visat att importen minskar. Denna berörda part ansåg därför att kommissionens analys av risken för skada var bristfällig. |
| --- | --- |

(62)

En berörd part hävdade att kommissionen främst grundade sin analys på en datauppsättning, dvs. från slutet av 2015, vilket innebär att uppgifterna var över nio månader gamla vid tidpunkten för undersökningen, och därför inte kan ge den mest tillförlitliga indikationen på sannolikheten för betydligt ökad import. Parten hävdade dessutom att en analys av importtrenderna för en representativ tidsperiod skulle ha visat att importen minskar. Denna berörda part ansåg därför att kommissionens analys av risken för skada var bristfällig.

| (63) | För det första påpekade kommissionen att den i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull hade angett alla uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten, både för skadeundersökningsperioden och perioden efter undersökningen. För det andra uppdaterar kommissionen i skäl 60 återigen all information om den kinesiska importvolymen. I den uppdateringen konstaterade kommissionen dessutom att det har skett en minskning av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli 2016 och framåt. Denna minskning kan dock främst förklaras av de orsaker som nämns i skäl 61. |
| --- | --- |

(63)

För det första påpekade kommissionen att den i skäl 124 i förordningen om provisorisk tull hade angett alla uppgifter som fanns tillgängliga vid den tidpunkten, både för skadeundersökningsperioden och perioden efter undersökningen. För det andra uppdaterar kommissionen i skäl 60 återigen all information om den kinesiska importvolymen. I den uppdateringen konstaterade kommissionen dessutom att det har skett en minskning av den genomsnittliga kinesiska importvolymen per månad från juli 2016 och framåt. Denna minskning kan dock främst förklaras av de orsaker som nämns i skäl 61.

4.1.3   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (64) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter välkomnade China Iron and Steel Association (CISA) å ena sidan att kommissionen hade använt ytterligare uppgifter från perioden efter undersökningsperioden, men hävdade å andra sidan att kommissionens bedömning av den kinesiska importens utveckling sedan juli 2016 och framåt var felaktig. Denna berörda part hävdade att de kinesiska importvolymerna sett till fakta stadigt började minska sedan början av 2016. Parten hävdade dessutom att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen när den förklarade att den senaste minskningen av den kinesiska importen sannolikt var en tillfällig företeelse, eftersom bestämmandet av risken för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. Parten uppmanade därför kommissionen att överväga de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden endast på grundval av fakta, och avstå från att tolka de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden mot bakgrund av avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden. Liknande synpunkter mottogs från två andra kinesiska exporterande tillverkare och från den italienska användaren. |
| --- | --- |

(64)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter välkomnade China Iron and Steel Association (CISA) å ena sidan att kommissionen hade använt ytterligare uppgifter från perioden efter undersökningsperioden, men hävdade å andra sidan att kommissionens bedömning av den kinesiska importens utveckling sedan juli 2016 och framåt var felaktig. Denna berörda part hävdade att de kinesiska importvolymerna sett till fakta stadigt började minska sedan början av 2016. Parten hävdade dessutom att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen när den förklarade att den senaste minskningen av den kinesiska importen sannolikt var en tillfällig företeelse, eftersom bestämmandet av risken för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. Parten uppmanade därför kommissionen att överväga de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden endast på grundval av fakta, och avstå från att tolka de senaste uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden mot bakgrund av avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden. Liknande synpunkter mottogs från två andra kinesiska exporterande tillverkare och från den italienska användaren.

| (65) | Kommissionen höll med om att trenden med ökande volymer upphörde, men främst från juli 2016 och framåt. Den konstaterade dock att den absoluta nivån fortfarande var hög. Den kinesiska importen under perioden januari–juni 2016 (773 275 ton under sex månader) var visserligen lägre än under perioden juli–december 2015 (806 914 ton under sex månader), men de genomsnittliga importvolymerna under perioden januari–juni 2016 var fortfarande högre än under perioden januari–juni 2015 (712 390 ton under sex månader), och för alla andra sexmånadersperioder före detta. För det andra har kommissionen inte analyserat trenden för importvolymerna som en isolerad företeelse, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.2–4.5), för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen höll med om att trenden med ökande volymer upphörde, men främst från juli 2016 och framåt. Den konstaterade dock att den absoluta nivån fortfarande var hög. Den kinesiska importen under perioden januari–juni 2016 (773 275 ton under sex månader) var visserligen lägre än under perioden juli–december 2015 (806 914 ton under sex månader), men de genomsnittliga importvolymerna under perioden januari–juni 2016 var fortfarande högre än under perioden januari–juni 2015 (712 390 ton under sex månader), och för alla andra sexmånadersperioder före detta. För det andra har kommissionen inte analyserat trenden för importvolymerna som en isolerad företeelse, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.2–4.5), för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning.

| (66) | Vad gäller orsakerna till att den kinesiska importen främst minskade från andra halvåret 2016 och framåt grundar kommissionen sina förklaringar på tre faktauppgifter, nämligen de offentliga tillkännagivandena i sitt meddelande om stål, begäran om registrering från klaganden i det aktuella ärendet, och beslutet om retroaktivt uttag av tull på vissa kallvalsade stålprodukter.






  — | På grundval av kommissionens meddelande om stål av den 16 mars 2016 (Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU) (11) blev de kinesiska tillverkarna medvetna om kommissionens avsikt att ”omedelbart att använda det tillgängliga manöverutrymmet för att anta preliminära åtgärder snabbare genom att minska undersökningsförfarandet med en månad (från nio till åtta månader)”. Eftersom det aktuella ärendet inleddes den 13 februari 2016 var de därför redan medvetna om att preliminära åtgärder kunde införas tidigt i oktober 2016. |
| --- | --- | --- |

(66)

Vad gäller orsakerna till att den kinesiska importen främst minskade från andra halvåret 2016 och framåt grundar kommissionen sina förklaringar på tre faktauppgifter, nämligen de offentliga tillkännagivandena i sitt meddelande om stål, begäran om registrering från klaganden i det aktuella ärendet, och beslutet om retroaktivt uttag av tull på vissa kallvalsade stålprodukter.

—

På grundval av kommissionens meddelande om stål av den 16 mars 2016 (Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU) (11) blev de kinesiska tillverkarna medvetna om kommissionens avsikt att ”omedelbart att använda det tillgängliga manöverutrymmet för att anta preliminära åtgärder snabbare genom att minska undersökningsförfarandet med en månad (från nio till åtta månader)”. Eftersom det aktuella ärendet inleddes den 13 februari 2016 var de därför redan medvetna om att preliminära åtgärder kunde införas tidigt i oktober 2016.

Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU

11

| — | Den 5 april 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuell information. Till följd av detta visste välinformerade exporterande tillverkare att det – om de transporterade den berörda produkten från andra halvåret 2016 och framåt – fanns en risk för att deras exporterade likadana produkter kunde omfattas av retroaktiv tull 90 dagar före ett eventuellt införande av provisoriska tullar i oktober 2016, dvs. i juli 2016. |
| --- | --- |

—

Den 5 april 2016 ingav klaganden en begäran om registrering av import av den berörda produkten från Kina. Den 2 juni 2016 uppdaterade klaganden sin begäran genom att tillhandahålla mer aktuell information. Till följd av detta visste välinformerade exporterande tillverkare att det – om de transporterade den berörda produkten från andra halvåret 2016 och framåt – fanns en risk för att deras exporterade likadana produkter kunde omfattas av retroaktiv tull 90 dagar före ett eventuellt införande av provisoriska tullar i oktober 2016, dvs. i juli 2016.

| — | Den 29 juli 2016 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2016/1329, enligt vilken antidumpningstull för första gången tas ut retroaktivt för vissa kallvalsade stålprodukter, som också är en stålprodukt. Till följd av detta blev risken för att åtgärder skulle träda i kraft tidigt i juli 2016 inom ramen för detta förfarande ännu mer trolig, eftersom det retroaktiva uttaget i det ärendet rör en stålprodukt. |
| --- | --- |

—

Den 29 juli 2016 antog kommissionen genomförandeförordning (EU) 2016/1329, enligt vilken antidumpningstull för första gången tas ut retroaktivt för vissa kallvalsade stålprodukter, som också är en stålprodukt. Till följd av detta blev risken för att åtgärder skulle träda i kraft tidigt i juli 2016 inom ramen för detta förfarande ännu mer trolig, eftersom det retroaktiva uttaget i det ärendet rör en stålprodukt.

| (67) | CISA hävdar också att kommissionens förklaringar till varför den kinesiska importen minskade från andra halvåret 2016 och framåt utgör ”avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden”. Såsom visas ovan baseras kommissionens förklaringar på fakta. Kommissionen påpekar att CISA inte heller kom med någon rimlig alternativ förklaring till varför den kinesiska importen sjönk. |
| --- | --- |

(67)

CISA hävdar också att kommissionens förklaringar till varför den kinesiska importen minskade från andra halvåret 2016 och framåt utgör ”avlägsna möjligheter eller obekräftade påståenden”. Såsom visas ovan baseras kommissionens förklaringar på fakta. Kommissionen påpekar att CISA inte heller kom med någon rimlig alternativ förklaring till varför den kinesiska importen sjönk.

| (68) | I frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen därför sin slutsats om att den senaste minskningen av den kinesiska exporten sannolikt är en tillfällig företeelse som beror på de särskilda omständigheter som beskrivs i skäl 61, vilka inte kan ogiltigförklara kommissionens slutsatser om att det finns en risk för skada. Om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet kommer den kinesiska importvolymen med all sannolikhet att öka igen, särskilt med tanke på den rådande överkapaciteten i Kina samt tredjeländers eller Kinas bristande absorptionsförmåga, vilket förklaras i skäl 70 och följande skäl. |
| --- | --- |

(68)

I frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen därför sin slutsats om att den senaste minskningen av den kinesiska exporten sannolikt är en tillfällig företeelse som beror på de särskilda omständigheter som beskrivs i skäl 61, vilka inte kan ogiltigförklara kommissionens slutsatser om att det finns en risk för skada. Om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet kommer den kinesiska importvolymen med all sannolikhet att öka igen, särskilt med tanke på den rådande överkapaciteten i Kina samt tredjeländers eller Kinas bristande absorptionsförmåga, vilket förklaras i skäl 70 och följande skäl.

4.1.4   Slutsats

Slutsats

| (69) | Minskningen av den kinesiska importvolymen efter juli 2016 kan förklaras av den dämpande effekten av begäran om registrering och vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet. Dessutom är den absoluta nivån för den kinesiska importvolymen efter juli 2016 och framåt fortfarande mycket hög jämfört med 2014. Av dessa skäl är det sannolikt att denna minskning av importvolymen endast kommer att vara tillfällig, och att trenden går tillbaka om inga åtgärder införs. Kommissionen ändrade därför inte sin bedömning att det förelåg en klar och nära förestående risk för skada i slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(69)

Minskningen av den kinesiska importvolymen efter juli 2016 kan förklaras av den dämpande effekten av begäran om registrering och vetskapen om kommissionens avsikt att besluta om provisoriska åtgärder inom åtta månader från inledandet. Dessutom är den absoluta nivån för den kinesiska importvolymen efter juli 2016 och framåt fortfarande mycket hög jämfört med 2014. Av dessa skäl är det sannolikt att denna minskning av importvolymen endast kommer att vara tillfällig, och att trenden går tillbaka om inga åtgärder införs. Kommissionen ändrade därför inte sin bedömning att det förelåg en klar och nära förestående risk för skada i slutet av undersökningsperioden.

4.2   Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet

Tillräcklig fritt tillgänglig kapacitet

4.2.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

| (70) | Såsom konstateras i skäl 133 och tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull är 2014 års faktiska tillverkning av den berörda produkten i Kina (317,4 miljoner ton) ungefär fem gånger så stor som den sammanlagda tillverkningen i Ryssland, Ukraina, Iran och Brasilien (57,4 miljoner ton). Detta faktum tydde på att det finns en enorm kapacitet i Kina för tillverkning av den berörda produkten. Såsom anges i skälen 140 och 139 i förordningen om provisorisk tull ansåg kommissionen dessutom att den kinesiska marknadens absorptionsförmåga inte var tillräcklig, och att det var mycket osannolikt att tredjeländer skulle kunna absorbera den stora mängden fritt tillgänglig kapacitet. |
| --- | --- |

(70)

Såsom konstateras i skäl 133 och tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull är 2014 års faktiska tillverkning av den berörda produkten i Kina (317,4 miljoner ton) ungefär fem gånger så stor som den sammanlagda tillverkningen i Ryssland, Ukraina, Iran och Brasilien (57,4 miljoner ton). Detta faktum tydde på att det finns en enorm kapacitet i Kina för tillverkning av den berörda produkten. Såsom anges i skälen 140 och 139 i förordningen om provisorisk tull ansåg kommissionen dessutom att den kinesiska marknadens absorptionsförmåga inte var tillräcklig, och att det var mycket osannolikt att tredjeländer skulle kunna absorbera den stora mängden fritt tillgänglig kapacitet.

| (71) | Efter införandet av provisoriska åtgärder uppdaterade kommissionen tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna enligt följande:

  Tabell 4


  Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)












  Land | Uppskattad råstålskapacitet för 2015 (12) | Råstålstillverkning 2014 | Råstålstillverkning 2015 (13) | Teoretisk överskottskapacitet 2015 (13) | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014 | Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 90 000 | 71 461 | 70 898 | 19 102 | 26 898 | 27 509 |
| Kina | 1 153 098 | 822 750 | 803 825 | 349 273 | 317 387 | 322 259 |
| Ukraina | 42 500 | 27 170 | 22 968 | 19 532 | 7 867 | 6 314 |
| Iran | 28 850 | 16 331 | 16 146 | 12 704 | 8 276 | 7 872 |
| Brasilien | 49 220 | 33 897 | 33 256 | 15 964 | 14 229 | 13 388 |

(71)

Efter införandet av provisoriska åtgärder uppdaterade kommissionen tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull på grundval av de senaste tillgängliga uppgifterna enligt följande:

Tabell 4

Tabell 4

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)

Faktisk tillverkning av den likadana produkten i tredjeländer (i tusen ton)

Land

Uppskattad råstålskapacitet för 2015 (12)

12

Råstålstillverkning 2014

Råstålstillverkning 2015 (13)

13

Teoretisk överskottskapacitet 2015 (13)

13

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2014

Faktisk tillverkning av varmvalsade platta stålprodukter 2015

Ryssland

90 000

71 461

70 898

19 102

26 898

27 509

Kina

1 153 098

822 750

803 825

349 273

317 387

322 259

Ukraina

42 500

27 170

22 968

19 532

7 867

6 314

Iran

28 850

16 331

16 146

12 704

8 276

7 872

Brasilien

49 220

33 897

33 256

15 964

14 229

13 388

De ovannämnda uppdaterade produktionssiffrorna för 2015 för den likadana produkten visar att det berörda landet överträffar alla andra stora exporterande länder stort. De ovannämnda uppdaterade kapacitetssiffrorna för råstål visar också att endast Kina har en så väldig överskottskapacitet (nästan 350 miljoner ton 2015 jämfört med 317 miljoner ton 2014, vilket framgår av tabellen i skäl 185 i förordningen om provisorisk tull).

Kommissionen upprepade därför att överkapaciteten i Kinas ståltillverkning utgör en viktig indikator på att det finns en nära förestående risk för skada för unionsindustrin.

| (72) | Uppgifter om och prognoser för den kinesiska kapaciteten för råstål och den berörda produkten som blev tillgängliga efter juli 2016 visade dessutom fortfarande samma inkonsekvenser.






  a) | Å ena sidan fick kommissionen obekräftad information om att Kina tydligen började minska sin överkapacitet. I detta avseende rapporterade EU:s delegation i Peking att en biträdande direktör för China Iron and Steel Association (CISA) förklarade att Kina sannolikt kommer att skära ned 70 miljoner ton av överkapaciteten för stål under 2016 (uttalande av den 28 oktober 2016). Baosteel Group och Wuhan Steel Group meddelade dessutom att de slutförde sina planerade kapacitetsnedskärningar för 2016 redan i oktober 2016 (uttalande av den 24 oktober 2016). |
| --- | --- | --- |

(72)

Uppgifter om och prognoser för den kinesiska kapaciteten för råstål och den berörda produkten som blev tillgängliga efter juli 2016 visade dessutom fortfarande samma inkonsekvenser.

a)

Å ena sidan fick kommissionen obekräftad information om att Kina tydligen började minska sin överkapacitet. I detta avseende rapporterade EU:s delegation i Peking att en biträdande direktör för China Iron and Steel Association (CISA) förklarade att Kina sannolikt kommer att skära ned 70 miljoner ton av överkapaciteten för stål under 2016 (uttalande av den 28 oktober 2016). Baosteel Group och Wuhan Steel Group meddelade dessutom att de slutförde sina planerade kapacitetsnedskärningar för 2016 redan i oktober 2016 (uttalande av den 24 oktober 2016).

| b) | Å andra sidan uppskattar OECD i färska prognoser (14) att den kinesiska överkapaciteten kommer att öka ännu mer under 2016, 2017 och 2018. Den kinesiska sidan fortsatte att undvika att delta i en bilateral plattform mellan unionen och Kina för övervakning av överskottskapaciteten. I den trettonde femårsplanens ”anpassnings- och uppgraderingsplan för stålindustrin” (2016–2020) förutses dessutom en prognos för råstålstillverkningsvolymen på 750–800 miljoner ton 2020 och en minskning av kapaciteten för råstålstillverkning med 100–150 miljoner ton till 2020. I planen uppmuntras även stålföretag med god ställning att söka sig utomlands och starta ståltillverkningsbaser samt bearbetnings- och distributionscentrum. |
| --- | --- |

b)

Å andra sidan uppskattar OECD i färska prognoser (14) att den kinesiska överkapaciteten kommer att öka ännu mer under 2016, 2017 och 2018. Den kinesiska sidan fortsatte att undvika att delta i en bilateral plattform mellan unionen och Kina för övervakning av överskottskapaciteten. I den trettonde femårsplanens ”anpassnings- och uppgraderingsplan för stålindustrin” (2016–2020) förutses dessutom en prognos för råstålstillverkningsvolymen på 750–800 miljoner ton 2020 och en minskning av kapaciteten för råstålstillverkning med 100–150 miljoner ton till 2020. I planen uppmuntras även stålföretag med god ställning att söka sig utomlands och starta ståltillverkningsbaser samt bearbetnings- och distributionscentrum.

14

Sammanfattningsvis medger de kinesiska myndigheterna att det finns ett problem med överkapacitet i Kinas stålsektor, och trots vissa uttalanden som gjorts efter den 30 juni 2016 kommer problemet sannolikt inte att lösas inom den närmaste framtiden. Den kinesiska överkapaciteten är så väldig att det inte är realistiskt att den kan försvinna på kort eller medellång sikt.

| (73) | De uppgifter om Kinas absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 är begränsade. Kommissionen konstaterade dock att prognosen för Kinas efterfrågan på stål är mellan låg och ingen alls under de kommande 4–5 åren (2015–2020) eftersom investeringarna (t.ex. inom byggbranschen) är långsamma, vilket dramatiskt kommer att påverka Kinas förbrukning av färdigt stål (15). |
| --- | --- |

(73)

De uppgifter om Kinas absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 är begränsade. Kommissionen konstaterade dock att prognosen för Kinas efterfrågan på stål är mellan låg och ingen alls under de kommande 4–5 åren (2015–2020) eftersom investeringarna (t.ex. inom byggbranschen) är långsamma, vilket dramatiskt kommer att påverka Kinas förbrukning av färdigt stål (15).

15

| (74) | De uppgifter om tredjeländers absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 visade följande:






  a) | Å ena sidan avslutade Malaysia i januari 2016 en skyddsundersökning mot Kina och vissa andra länder angående varmvalsade ringar, och Turkiet avslutade i april 2016 en antidumpningsundersökning angående import av varmvalsade ringar från Kina, Frankrike, Japan, Rumänien, Ryssland, Slovakien och Ukraina. |
| --- | --- | --- |

(74)

De uppgifter om tredjeländers absorptionsförmåga som blev tillgängliga efter juli 2016 visade följande:

a)

Å ena sidan avslutade Malaysia i januari 2016 en skyddsundersökning mot Kina och vissa andra länder angående varmvalsade ringar, och Turkiet avslutade i april 2016 en antidumpningsundersökning angående import av varmvalsade ringar från Kina, Frankrike, Japan, Rumänien, Ryssland, Slovakien och Ukraina.

| b) | Å andra sidan införde Indien nyligen slutgiltiga tullar i en undersökning om skyddsåtgärder angående varmvalsade plåtar och plattor av legerat och olegerat stål. Dessutom inledde Brasilien en antisubventionsundersökning angående import av varmvalsat platt kolstål. Avslutningsvis har turkiska tillverkare ingett nya antidumpnings- och utjämningsframställningar mot import av varmvalsade ringar, bland annat med ursprung i Kina. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter informerade i detta sammanhang en berörd part kommissionen om att de turkiska myndigheterna under tiden hade inlett en ny dumpningsundersökning den 21 december 2016, som omfattade grovplåt och vissa typer av varmvalsade platta stålprodukter. |
| --- | --- |

b)

Å andra sidan införde Indien nyligen slutgiltiga tullar i en undersökning om skyddsåtgärder angående varmvalsade plåtar och plattor av legerat och olegerat stål. Dessutom inledde Brasilien en antisubventionsundersökning angående import av varmvalsat platt kolstål. Avslutningsvis har turkiska tillverkare ingett nya antidumpnings- och utjämningsframställningar mot import av varmvalsade ringar, bland annat med ursprung i Kina. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter informerade i detta sammanhang en berörd part kommissionen om att de turkiska myndigheterna under tiden hade inlett en ny dumpningsundersökning den 21 december 2016, som omfattade grovplåt och vissa typer av varmvalsade platta stålprodukter.

På grundval av denna uppdaterade information är det osannolikt att tredjeländer kan absorbera en ökning av den kinesiska exporten till följd av den stora mängden fri tillgänglig kapacitet i Kina. Även om den kinesiska exporten till tredjeländer förblir oförändrad kommer unionsmarknaden om inga åtgärder införs sannolikt att fortsätta vara ett av de främsta målen för kinesisk dumpad export.

4.2.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (75) | Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull hänvisade klaganden till att Kina sedan 2008 har aviserat flera planer för att hantera överkapaciteten på stål, men ingen av planerna har lyckats. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden att Kinas tidigare försök att begränsa överkapaciteten på stål också har misslyckats. Till följd av detta kommer den kinesiska regeringen enligt den berörda parten sannolikt inte att kunna åtgärda den väldiga överkapacitet som har påverkat stålsektorn i många år, och som den utan resultat har försökt att lösa ett antal gånger tidigare. |
| --- | --- |

(75)

Efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull hänvisade klaganden till att Kina sedan 2008 har aviserat flera planer för att hantera överkapaciteten på stål, men ingen av planerna har lyckats. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden att Kinas tidigare försök att begränsa överkapaciteten på stål också har misslyckats. Till följd av detta kommer den kinesiska regeringen enligt den berörda parten sannolikt inte att kunna åtgärda den väldiga överkapacitet som har påverkat stålsektorn i många år, och som den utan resultat har försökt att lösa ett antal gånger tidigare.

| (76) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter nämnde en annan part däremot att den kinesiska regeringen nyligen har meddelat att den har uppfyllt sina mål för minskad kapacitet inom stålsektorn 2016, och att den var fast besluten att ytterligare minska kapaciteten inom stålsektorn. |
| --- | --- |

(76)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter nämnde en annan part däremot att den kinesiska regeringen nyligen har meddelat att den har uppfyllt sina mål för minskad kapacitet inom stålsektorn 2016, och att den var fast besluten att ytterligare minska kapaciteten inom stålsektorn.

| (77) | Vad gäller argumentet att den kinesiska regeringen konsekvent har misslyckats med att minska den väldiga överkapaciteten på stål är kommissionen skyldig att göra en framåtblickande analys i ärenden som rör risk för skada. Kommissionen ansåg därför att klagandens uttalanden var irrelevanta, eftersom de rör det förflutna och inte kan användas för att utläsa den kinesiska regeringens framtida agerande. |
| --- | --- |

(77)

Vad gäller argumentet att den kinesiska regeringen konsekvent har misslyckats med att minska den väldiga överkapaciteten på stål är kommissionen skyldig att göra en framåtblickande analys i ärenden som rör risk för skada. Kommissionen ansåg därför att klagandens uttalanden var irrelevanta, eftersom de rör det förflutna och inte kan användas för att utläsa den kinesiska regeringens framtida agerande.

| (78) | I fråga om den andra berörda partens motsatta argument om minskningen av den kinesiska kapaciteten upprepade kommissionen att tillgängliga uppgifter och prognoser för Kinas kapacitet för råstål och den berörda produkten inte är konsekventa. Kommissionen ifrågasätter inte Kinas fasta beslutsamhet att minska sin kapacitet, men faktum kvarstår att den befintliga kinesiska överkapaciteten, vilken framgår av tabell 20 i förordningen om provisorisk tull, är så väldig att det inte är realistiskt att den försvinner på kort eller medellång sikt. |
| --- | --- |

(78)

I fråga om den andra berörda partens motsatta argument om minskningen av den kinesiska kapaciteten upprepade kommissionen att tillgängliga uppgifter och prognoser för Kinas kapacitet för råstål och den berörda produkten inte är konsekventa. Kommissionen ifrågasätter inte Kinas fasta beslutsamhet att minska sin kapacitet, men faktum kvarstår att den befintliga kinesiska överkapaciteten, vilken framgår av tabell 20 i förordningen om provisorisk tull, är så väldig att det inte är realistiskt att den försvinner på kort eller medellång sikt.

| (79) | I fråga om tredjeländers absorptionskapacitet påpekade en berörd part att Malaysia och Turkiet har avslutat två undersökningar om varmvalsade ringar mot Kina. Av detta drog den berörda parten slutsatsen att den påstådda sannolikheten för en omläggning av handeln till unionen har minskat. |
| --- | --- |

(79)

I fråga om tredjeländers absorptionskapacitet påpekade en berörd part att Malaysia och Turkiet har avslutat två undersökningar om varmvalsade ringar mot Kina. Av detta drog den berörda parten slutsatsen att den påstådda sannolikheten för en omläggning av handeln till unionen har minskat.

| (80) | Dessa påpekanden avvisades: Såsom nämns i skäl 74 kommer andra länder troligen att vidta åtgärder, vilket gör det osannolikt att tredjeländer skulle börja absorbera den stora kinesiska kapaciteten. |
| --- | --- |

(80)

Dessa påpekanden avvisades: Såsom nämns i skäl 74 kommer andra länder troligen att vidta åtgärder, vilket gör det osannolikt att tredjeländer skulle börja absorbera den stora kinesiska kapaciteten.

| (81) | Vad gäller Kinas absorptionskapacitet inkom inga synpunkter från någon berörd part. |
| --- | --- |

(81)

Vad gäller Kinas absorptionskapacitet inkom inga synpunkter från någon berörd part.

4.2.3   Slutsats

Slutsats

| (82) | Sammanfattningsvis bekräftar uppgifterna efter undersökningsperioden kommissionens slutsatser i det preliminära skedet: Med tanke på de begränsade framstegen med att skära ned den väldiga överskottskapaciteten 2016 är det sannolikt att betydande volymer av den väldiga befintliga överkapaciteten inom stålsektorn, inbegripet den likadana produkten, även i fortsättningen kommer att styras till unionsmarknaden om inga åtgärder vidtas. Den rådande överkapaciteten och den otillräckliga absorptionsförmågan hos tredjeländer eller Kina självt visar på sannolikheten för starkt ökad kinesisk export till unionen om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet. |
| --- | --- |

(82)

Sammanfattningsvis bekräftar uppgifterna efter undersökningsperioden kommissionens slutsatser i det preliminära skedet: Med tanke på de begränsade framstegen med att skära ned den väldiga överskottskapaciteten 2016 är det sannolikt att betydande volymer av den väldiga befintliga överkapaciteten inom stålsektorn, inbegripet den likadana produkten, även i fortsättningen kommer att styras till unionsmarknaden om inga åtgärder vidtas. Den rådande överkapaciteten och den otillräckliga absorptionsförmågan hos tredjeländer eller Kina självt visar på sannolikheten för starkt ökad kinesisk export till unionen om inga åtgärder vidtas i det slutgiltiga skedet.

4.3   Prisnivån på import

Prisnivån på import

4.3.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

| (83) | Vad gäller importpriserna anges i skäl 142 i förordningen om provisorisk tull att de genomsnittliga priserna på import från det berörda landet sjönk med 33 %, från 600 euro/ton 2012 till 404 euro/ton 2015. Tabellen i skäl 145 i förordningen om provisorisk tull visar dessutom att de kinesiska priserna per enhet fortsatte att sjunka under tiden efter undersökningsperioden vid införseln på unionsmarknaden (januari–juni 2016). |
| --- | --- |

(83)

Vad gäller importpriserna anges i skäl 142 i förordningen om provisorisk tull att de genomsnittliga priserna på import från det berörda landet sjönk med 33 %, från 600 euro/ton 2012 till 404 euro/ton 2015. Tabellen i skäl 145 i förordningen om provisorisk tull visar dessutom att de kinesiska priserna per enhet fortsatte att sjunka under tiden efter undersökningsperioden vid införseln på unionsmarknaden (januari–juni 2016).

| (84) | Tillgängliga uppgifter om importpriserna för perioden juli–september 2016 visar att de genomsnittliga priserna på kinesisk import ökade:

  Tabell 5


  Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen under tiden efter undersökningsperioden | Januari 2016 | Juni 2016 | Juli 2016 | Augusti 2016 | September 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen
  (i euro/ton) | 326 | 308 | 371 | 367 | 370 |
| Källa: Eurostat. |

(84)

Tillgängliga uppgifter om importpriserna för perioden juli–september 2016 visar att de genomsnittliga priserna på kinesisk import ökade:

Tabell 5

Tabell 5

Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen under tiden efter undersökningsperioden

Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen under tiden efter undersökningsperioden

Januari 2016

Juni 2016

Juli 2016

Augusti 2016

September 2016

Genomsnittliga importpriser för den kinesiska importen

(i euro/ton)

326

308

371

367

370

Källa: Eurostat.

Källa:

.

| (85) | Den senaste tidens ökning av de kinesiska importpriserna måste ses i följande sammanhang:






  a) | De kinesiska importpriserna var inte de enda som ökade efter den 30 juni 2016. Importpriserna för andra viktiga länder som exporterar till unionen ökade också efter den 30 juni 2016. |
| --- | --- | --- |

(85)

Den senaste tidens ökning av de kinesiska importpriserna måste ses i följande sammanhang:

a)

De kinesiska importpriserna var inte de enda som ökade efter den 30 juni 2016. Importpriserna för andra viktiga länder som exporterar till unionen ökade också efter den 30 juni 2016.

| b) | Den nivå som nåtts under de senaste tre månaderna (juli–september 2016) låg fortfarande under EU-industrins genomsnittliga tillverkningskostnader (omkring 431 euro/ton i slutet av undersökningsperioden, vilket visas i tabell 11 i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull). Trots de ökade priserna kvarstår följaktligen den stora prisnedgången, vilket försätter EU-industrin i en ohållbar situation. |
| --- | --- |

b)

Den nivå som nåtts under de senaste tre månaderna (juli–september 2016) låg fortfarande under EU-industrins genomsnittliga tillverkningskostnader (omkring 431 euro/ton i slutet av undersökningsperioden, vilket visas i tabell 11 i skäl 104 i förordningen om provisorisk tull). Trots de ökade priserna kvarstår följaktligen den stora prisnedgången, vilket försätter EU-industrin i en ohållbar situation.

| c) | Ett viktigt skäl till dessa generella prisökningar för den berörda produkten är ökningen av råvarupriserna. Priserna särskilt på kokskol nästan fördubblades (till omkring 200 euro per ton) i oktober 2016, jämfört med priserna under första halvåret 2016. Orsaken till detta var den kombinerade effekten av obligatoriska minskningar av arbetstiden vid kinesiska kolgruvor och ett antal avbrott vid australiska gruvor. I detta sammanhang bör det noteras att Kina och Australien hör till de främsta kokskolproducerande länderna i världen. Den dramatiska prisökningen för kokskol visas i diagrammet nedan (16). |
| --- | --- |

c)

Ett viktigt skäl till dessa generella prisökningar för den berörda produkten är ökningen av råvarupriserna. Priserna särskilt på kokskol nästan fördubblades (till omkring 200 euro per ton) i oktober 2016, jämfört med priserna under första halvåret 2016. Orsaken till detta var den kombinerade effekten av obligatoriska minskningar av arbetstiden vid kinesiska kolgruvor och ett antal avbrott vid australiska gruvor. I detta sammanhang bör det noteras att Kina och Australien hör till de främsta kokskolproducerande länderna i världen. Den dramatiska prisökningen för kokskol visas i diagrammet nedan (16).

16

Diagram 1

Diagram 1

Utveckling av priserna på kokskol

Utveckling av priserna på kokskol

Dagens diagram Priser för kokskol av premiumkvalitet

Kokskol av premiumkvalitet, kontrakt (USD/t, “FOB Qld”)

Kokskol av premiumkvalitet (USD/ton, “FOB Qld”)

250 USD/ton

230 USD/ton

210 USD/ton

190 USD/ton

170 USD/ton

150 USD/ton

130 USD/ton

110 USD/ton

90 USD/ton

70 USD/ton

apr-14 okt-14 apr-15 okt-15 apr-16 okt-16

Därför kan det förutsättas att priserna på den berörda produkten kommer att börja öka igen när effekterna av dessa exceptionella omständigheter har avtagit.

4.3.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull

| (86) | En berörd part nämnde att kommissionens analys begränsas till juni 2016, samtidigt som importpriserna för den berörda produkten har ökat kontinuerligt efter juni 2016. Parten begärde att kommissionen skulle ta hänsyn till dessa senaste uppgifter. En annan berörd part påpekade även att importpriserna nyligen började stiga. |
| --- | --- |

(86)

En berörd part nämnde att kommissionens analys begränsas till juni 2016, samtidigt som importpriserna för den berörda produkten har ökat kontinuerligt efter juni 2016. Parten begärde att kommissionen skulle ta hänsyn till dessa senaste uppgifter. En annan berörd part påpekade även att importpriserna nyligen började stiga.

| (87) | Såsom anges i tabellen i skäl 84 bekräftade kommissionen att de kinesiska importpriserna ökade under perioden juli–september 2016. Dessa berörda parter underlät dock att nämna att priserna steg generellt på grund av ökade råvarupriser, särskilt på kokskol, vilket anges i skäl 85. |
| --- | --- |

(87)

Såsom anges i tabellen i skäl 84 bekräftade kommissionen att de kinesiska importpriserna ökade under perioden juli–september 2016. Dessa berörda parter underlät dock att nämna att priserna steg generellt på grund av ökade råvarupriser, särskilt på kokskol, vilket anges i skäl 85.

4.3.3   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (88) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade China Iron and Steel Association (CISA) sitt argument att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, eftersom bestämmandet av risk för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. CISA hänvisade här till ”ett visst sammanhang, som enbart bygger på eventualiteter”. För det andra hävdade CISA att kommissionens uttalande om att det genomsnittliga importpriset under den senaste perioden juli–september 2016 var lägre än unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden är vilseledande, eftersom en sådan jämförelse grundas på två olika perioder, och därför inte är exakt. Liknande synpunkter mottogs från en italiensk användare och från de andra kinesiska exporterande tillverkarna. En av dessa kinesiska exporterande tillverkare nämnde att importpriserna har ökat med 13,5 % mellan januari och september 2016. |
| --- | --- |

(88)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade China Iron and Steel Association (CISA) sitt argument att kommissionen överträdde den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, eftersom bestämmandet av risk för väsentlig skada ska ”grundas på fakta och inte endast på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter”. CISA hänvisade här till ”ett visst sammanhang, som enbart bygger på eventualiteter”. För det andra hävdade CISA att kommissionens uttalande om att det genomsnittliga importpriset under den senaste perioden juli–september 2016 var lägre än unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden är vilseledande, eftersom en sådan jämförelse grundas på två olika perioder, och därför inte är exakt. Liknande synpunkter mottogs från en italiensk användare och från de andra kinesiska exporterande tillverkarna. En av dessa kinesiska exporterande tillverkare nämnde att importpriserna har ökat med 13,5 % mellan januari och september 2016.

| (89) | En annan kinesisk exporterande tillverkare kommenterade även att en trend med stigande importpriser är en indikation på att det inte föreligger någon risk för skada, och hänvisade i detta sammanhang till rättspraxis. |
| --- | --- |

(89)

En annan kinesisk exporterande tillverkare kommenterade även att en trend med stigande importpriser är en indikation på att det inte föreligger någon risk för skada, och hänvisade i detta sammanhang till rättspraxis.

| (90) | För det första, och när det gäller påståendet om att den har överträtt den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, upprepar kommissionen att den har grundat bestämmandet på fakta, och inte på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Kommissionen beaktade fakta såsom uppgifterna i tabell 5 och tolkade dessa uppgifter, som visade på en prisminskning till juni 2016, och därefter en ökning, som främst berodde på en ökning av råvarupriserna, vilket förklaras i skäl 85. För det andra lämnar CISA inte heller någon rimlig alternativ förklaring till de kinesiska importprisernas utveckling. För det tredje har kommissionen inte analyserat den kinesiska prisutvecklingen som en isolerad faktor, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.5) för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning. |
| --- | --- |

(90)

För det första, och när det gäller påståendet om att den har överträtt den allmänna principen i artikel 3.9 i grundförordningen, upprepar kommissionen att den har grundat bestämmandet på fakta, och inte på påståenden, förmodanden eller avlägsna möjligheter. Kommissionen beaktade fakta såsom uppgifterna i tabell 5 och tolkade dessa uppgifter, som visade på en prisminskning till juni 2016, och därefter en ökning, som främst berodde på en ökning av råvarupriserna, vilket förklaras i skäl 85. För det andra lämnar CISA inte heller någon rimlig alternativ förklaring till de kinesiska importprisernas utveckling. För det tredje har kommissionen inte analyserat den kinesiska prisutvecklingen som en isolerad faktor, utan har tillämpat ett brett synsätt. Den vägde och bedömde inte bara alla faktorer som anges i artikel 3.9 andra stycket i grundförordningen, utan även vissa ytterligare faktorer, såsom orderingång och lönsamhet (se avsnitt 4.5) för att ha ett starkt faktaunderlag för sin övergripande bedömning.

| (91) | Vad gäller påståendet att kommissionen avsiktligt vilseledde de berörda parterna genom att jämföra det genomsnittliga importpriset under perioden juli–september 2016 med unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden, gjorde kommissionen en tydlig åtskillnad mellan dessa båda perioder. I detta sammanhang är det dessutom viktigt att påpeka att uppgifterna om unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden var de senaste tillgängliga uppgifterna i detta förfarande, eftersom uppgifter om unionsindustrins produktionskostnader under perioden efter undersökningsperioden inte har samlats in. Om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden skulle detta i alla händelser inte ogiltigförklara det faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri. |
| --- | --- |

(91)

Vad gäller påståendet att kommissionen avsiktligt vilseledde de berörda parterna genom att jämföra det genomsnittliga importpriset under perioden juli–september 2016 med unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden, gjorde kommissionen en tydlig åtskillnad mellan dessa båda perioder. I detta sammanhang är det dessutom viktigt att påpeka att uppgifterna om unionsindustrins produktionskostnader i slutet av undersökningsperioden var de senaste tillgängliga uppgifterna i detta förfarande, eftersom uppgifter om unionsindustrins produktionskostnader under perioden efter undersökningsperioden inte har samlats in. Om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden skulle detta i alla händelser inte ogiltigförklara det faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri.

| (92) | I fråga om påståendet att kommissionen inte följde rättspraxis konstaterar kommissionen att det argumentet är ogrundat, eftersom den i det aktuella ärendet analyserade prisutvecklingen för råvaror under perioden efter undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 85. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(92)

I fråga om påståendet att kommissionen inte följde rättspraxis konstaterar kommissionen att det argumentet är ogrundat, eftersom den i det aktuella ärendet analyserade prisutvecklingen för råvaror under perioden efter undersökningsperioden, vilket framgår av skäl 85. Detta argument avvisas därför.

4.3.4   Slutsats

Slutsats

| (93) | Trots de ökande kinesiska importpriserna från juli 2016 och framåt och i frånvaro av andra synpunkter, vederlägger inte prisuppgifterna från tiden efter undersökningsperioden i sig slutsatsen att de kinesiska prissänkningarna har lett till en risk för skada. Denna risk för skada undanröjdes inte av den senaste tidens ökande kinesiska importpriser från juli 2016 och framåt. Såsom anges i skäl 85 sätter inte ens denna ökade prisnivå stopp för den enorma prisnedgången, som försätter EU-industrin i en ohållbar situation vid en jämförelse mellan de kinesiska priserna och unionstillverkarnas tillverkningskostnader i slutet av undersökningsperioden. Avslutningsvis drog kommissionen slutsatsen att de ökade importpriserna kanske bara är en tillfällig trend, som sannolikt upphör så snart orsakerna till prisökningarna på råvaror har avtagit. De kinesiska exporterande tillverkarna tillämpade en aggressiv prissättning på unionsmarknaden, särskilt under andra halvåret 2015 och första halvåret 2016. Om inga åtgärder vidtas, och med tanke på den väldiga kinesiska överkapaciteten av stål, inbegripet den berörda produkten, kan de kinesiska exporterande tillverkarna upprätthålla en aggressiv prisstrategi och sänka sina försäljningspriser till en minimal nivå. |
| --- | --- |

(93)

Trots de ökande kinesiska importpriserna från juli 2016 och framåt och i frånvaro av andra synpunkter, vederlägger inte prisuppgifterna från tiden efter undersökningsperioden i sig slutsatsen att de kinesiska prissänkningarna har lett till en risk för skada. Denna risk för skada undanröjdes inte av den senaste tidens ökande kinesiska importpriser från juli 2016 och framåt. Såsom anges i skäl 85 sätter inte ens denna ökade prisnivå stopp för den enorma prisnedgången, som försätter EU-industrin i en ohållbar situation vid en jämförelse mellan de kinesiska priserna och unionstillverkarnas tillverkningskostnader i slutet av undersökningsperioden. Avslutningsvis drog kommissionen slutsatsen att de ökade importpriserna kanske bara är en tillfällig trend, som sannolikt upphör så snart orsakerna till prisökningarna på råvaror har avtagit. De kinesiska exporterande tillverkarna tillämpade en aggressiv prissättning på unionsmarknaden, särskilt under andra halvåret 2015 och första halvåret 2016. Om inga åtgärder vidtas, och med tanke på den väldiga kinesiska överkapaciteten av stål, inbegripet den berörda produkten, kan de kinesiska exporterande tillverkarna upprätthålla en aggressiv prisstrategi och sänka sina försäljningspriser till en minimal nivå.

4.4   Lagerhållningens omfattning

Lagerhållningens omfattning

4.4.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

| (94) | Vad gäller lagerhållningens omfattning anges i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull att kommissionen ansåg att denna faktor inte är särskilt signifikant för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkar på beställning, vilket gör det möjligt för dem att behålla sina lagernivåer så låga som möjligt. |
| --- | --- |

(94)

Vad gäller lagerhållningens omfattning anges i skäl 147 i förordningen om provisorisk tull att kommissionen ansåg att denna faktor inte är särskilt signifikant för analysen, eftersom unionstillverkarna huvudsakligen tillverkar på beställning, vilket gör det möjligt för dem att behålla sina lagernivåer så låga som möjligt.

| (95) | När det gäller lager i Kina lyckades kommissionen inte heller denna gång få fram heltäckande uppgifter om lager för tiden efter undersökningsperioden, trots upprepade begäranden till de kinesiska samarbetsvilliga tillverkarna och egna efterforskningar |
| --- | --- |

(95)

När det gäller lager i Kina lyckades kommissionen inte heller denna gång få fram heltäckande uppgifter om lager för tiden efter undersökningsperioden, trots upprepade begäranden till de kinesiska samarbetsvilliga tillverkarna och egna efterforskningar

| (96) | Kommissionen konstaterade dock att stållagren i 40 stora kinesiska städer enligt uppgift minskade till 8,89 miljoner ton sent i oktober 2016 från 9,41 miljoner ton sent i september 2016. Stållagren i 80 stora kinesiska stålverk uppgick dessutom till 13,46 miljoner ton sent i september 2016 (17), jämfört med 16,07 miljoner ton sent i september 2015. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen konstaterade dock att stållagren i 40 stora kinesiska städer enligt uppgift minskade till 8,89 miljoner ton sent i oktober 2016 från 9,41 miljoner ton sent i september 2016. Stållagren i 80 stora kinesiska stålverk uppgick dessutom till 13,46 miljoner ton sent i september 2016 (17), jämfört med 16,07 miljoner ton sent i september 2015.

17

4.4.2   Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Synpunkter från berörda parter efter offentliggörandet av förordningen om provisorisk tull och efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (97) | Inga synpunkter på lagerhållningens omfattning har mottagits från berörda parter. |
| --- | --- |

(97)

Inga synpunkter på lagerhållningens omfattning har mottagits från berörda parter.

4.4.3   Slutsats

Slutsats

| (98) | Sammanfattningsvis låg stållagringen i Kina kvar på ungefär samma nivåer efter den 30 juni 2016 som de nivåer som anges i skäl 150 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skäl 151 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(98)

Sammanfattningsvis låg stållagringen i Kina kvar på ungefär samma nivåer efter den 30 juni 2016 som de nivåer som anges i skäl 150 i förordningen om provisorisk tull. Kommissionen bekräftade därför sin slutsats i skäl 151 i förordningen om preliminär tull.

4.5   Övriga inslag: Unionsindustrins lönsamhet och orderingång i unionen

Övriga inslag: Unionsindustrins lönsamhet och orderingång i unionen

4.5.1   Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

Uppdatering med uppgifter från perioden efter undersökningsperioden

| (99) | Såsom anges i skäl 155 i förordningen om provisorisk tull utvecklades orderingången negativt. Dessutom visade undersökningen på en ytterligare försämring av lönsamheten för de klagande, som står för cirka 90 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning.
  Tillgängliga uppgifter för perioden från juli 2015 fram till juni 2016 visar en ytterligare försämring av lönsamheten, trots en mer positiv trend (jämfört med 2015) för orderingången, enligt följande:

  Tabell 6


  Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång











  Beskrivning | 2013 | 2014 | 2015 | April 2015 till mars 2016 | Juli 2015 till juni 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | – 4,86 % | – 1,28 % | – 3– – 5 % | – 5– – 7 % | – 7– – 9 % |
| Orderingång | 16 631 630 | 16 677 099 | 15 529 155 | 15 636 444 | 15 944 183 |
| Källa: Eurofer, alla uppgifter kontrollerade utom den sista kolumnen. |

(99)

Såsom anges i skäl 155 i förordningen om provisorisk tull utvecklades orderingången negativt. Dessutom visade undersökningen på en ytterligare försämring av lönsamheten för de klagande, som står för cirka 90 % av unionsindustrins sammanlagda tillverkning.

Tillgängliga uppgifter för perioden från juli 2015 fram till juni 2016 visar en ytterligare försämring av lönsamheten, trots en mer positiv trend (jämfört med 2015) för orderingången, enligt följande:

Tabell 6

Tabell 6

Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång

Utveckling av de klagandes lönsamhet och orderingång

Beskrivning

2013

2014

2015

April 2015 till mars 2016

Juli 2015 till juni 2016

Lönsamhet

– 4,86 %

– 1,28 %

– 3– – 5 %

– 5– – 7 %

– 7– – 9 %

Orderingång

16 631 630

16 677 099

15 529 155

15 636 444

15 944 183

Källa: Eurofer, alla uppgifter kontrollerade utom den sista kolumnen.

Källa:

4.5.2   Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Synpunkter från berörda parter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (100) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade China Iron and Steel Association (CISA) att den ökade orderingången under perioden efter undersökningsperioden innebär att unionstillverkarna har fått fler beställningar och att unionsindustrin därför har positiva framtidsutsikter. |
| --- | --- |

(100)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade China Iron and Steel Association (CISA) att den ökade orderingången under perioden efter undersökningsperioden innebär att unionstillverkarna har fått fler beställningar och att unionsindustrin därför har positiva framtidsutsikter.

| (101) | Kommissionen höll med om att orderingången har ökat något, men hänvisade samtidigt till de rekordförluster som klagandena ådragit sig, som också visas i samma tabell. Även om unionstillverkarna eventuellt skulle återhämta sig under den senaste perioden efter undersökningsperioden, innebär detta att återhämtningen inte skulle kompensera för de dramatiskt ökande förluster som de ådragit sig under samma period. |
| --- | --- |

(101)

Kommissionen höll med om att orderingången har ökat något, men hänvisade samtidigt till de rekordförluster som klagandena ådragit sig, som också visas i samma tabell. Även om unionstillverkarna eventuellt skulle återhämta sig under den senaste perioden efter undersökningsperioden, innebär detta att återhämtningen inte skulle kompensera för de dramatiskt ökande förluster som de ådragit sig under samma period.

4.5.3   Slutsats

Slutsats

| (102) | Sammanfattningsvis och i frånvaro av andra synpunkter konstaterade kommissionen att lönsamheten för de klagande hade försämrats ytterligare under den senaste perioden. Bedömningen att det förelåg en risk för nära förestående skada i slutet av 2015 har således inte vederlagts. Den ytterligare försämringen av lönsamheten under hela första halvåret 2016 bekräftade snarare att kommissionens bedömning av denna indikator är korrekt. |
| --- | --- |

(102)

Sammanfattningsvis och i frånvaro av andra synpunkter konstaterade kommissionen att lönsamheten för de klagande hade försämrats ytterligare under den senaste perioden. Bedömningen att det förelåg en risk för nära förestående skada i slutet av 2015 har således inte vederlagts. Den ytterligare försämringen av lönsamheten under hela första halvåret 2016 bekräftade snarare att kommissionens bedömning av denna indikator är korrekt.

4.6   Förutsebarhet och snabbt ändrade förhållanden

Förutsebarhet och snabbt ändrade förhållanden

| (103) | I artikel 3.9 i grundförordningen föreskrivs följande: ”Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart ha kunnat förutses och måste vara nära förestående.” |
| --- | --- |

(103)

I artikel 3.9 i grundförordningen föreskrivs följande: ”Den förändring i förhållanden som skulle kunna skapa en situation där dumpning skulle vålla skada måste klart ha kunnat förutses och måste vara nära förestående.”

| (104) | Såsom anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull har alla dessa faktorer analyserats och kontrollerats med avseende på undersökningsperioden. Särskilt påtagligt är att lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet nådde den ohållbara nivån – 10 % under fjärde kvartalet 2015, när den kinesiska prispressen var mest påtaglig. |
| --- | --- |

(104)

Såsom anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull har alla dessa faktorer analyserats och kontrollerats med avseende på undersökningsperioden. Särskilt påtagligt är att lönsamheten för unionstillverkarna i urvalet nådde den ohållbara nivån – 10 % under fjärde kvartalet 2015, när den kinesiska prispressen var mest påtaglig.

| (105) | Dessutom visade uppgifterna avseende tiden efter undersökningsperioden att den negativa trenden för unionens lönsamhet, som inleddes under andra halvåret 2015, fortsatte under det första halvåret 2016. |
| --- | --- |

(105)

Dessutom visade uppgifterna avseende tiden efter undersökningsperioden att den negativa trenden för unionens lönsamhet, som inleddes under andra halvåret 2015, fortsatte under det första halvåret 2016.

| (106) | De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visade en blandad bild. Även om de kinesiska importvolymerna minskade innebar överkapaciteten fortfarande en risk. Vad gäller de ökade kinesiska priserna under samma senaste period, och även om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden kvarstår faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri. Detta innebär att det förelåg en risk för en förutsebar och omedelbart förestående skada efter slutet av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(106)

De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visade en blandad bild. Även om de kinesiska importvolymerna minskade innebar överkapaciteten fortfarande en risk. Vad gäller de ökade kinesiska priserna under samma senaste period, och även om unionsindustrins produktionskostnader – hypotetiskt – skulle ha minskat under den senaste perioden kvarstår faktum att de kinesiska prisnivåerna i september 2016 fortfarande skulle ha utövat en enorm prispress på unionens stålindustri. Detta innebär att det förelåg en risk för en förutsebar och omedelbart förestående skada efter slutet av undersökningsperioden.

| (107) | Kommissionen bekräftade därför slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle ha skapat en situation där dumpningen skulle ha vållat skada. |
| --- | --- |

(107)

Kommissionen bekräftade därför slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle ha skapat en situation där dumpningen skulle ha vållat skada.

4.7   Slutsatser om risk för skada

Slutsatser om risk för skada

| (108) | Såsom anges i skäl 158 i förordningen om provisorisk tull började nästan alla skadeindikatorer att sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen visade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Som en följd av detta pekar alla faktorer som bedömts inom ramen för artikel 3.9 i grundförordningen i samma riktning, i synnerhet den betydande ökningen av dumpad import under 2015 till fortsatt sjunkande priser, den stora överkapaciteten i Kina och den negativa utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet. |
| --- | --- |

(108)

Såsom anges i skäl 158 i förordningen om provisorisk tull började nästan alla skadeindikatorer att sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen visade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. Som en följd av detta pekar alla faktorer som bedömts inom ramen för artikel 3.9 i grundförordningen i samma riktning, i synnerhet den betydande ökningen av dumpad import under 2015 till fortsatt sjunkande priser, den stora överkapaciteten i Kina och den negativa utvecklingen av unionsindustrins lönsamhet.

| (109) | De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visar en blandad bild. Den kinesiska importvolymen minskade visserligen, men överkapaciteten utgjorde fortfarande ett hot och priserna låg fortfarande under unionsindustrins produktionskostnad, trots den senaste tidens ökning. |
| --- | --- |

(109)

De tillgängliga uppgifterna för perioden juli–september 2016 visar en blandad bild. Den kinesiska importvolymen minskade visserligen, men överkapaciteten utgjorde fortfarande ett hot och priserna låg fortfarande under unionsindustrins produktionskostnad, trots den senaste tidens ökning.

| (110) | Mot bakgrund av denna analys drog kommissionen slutsatsen att det förelåg en risk för en klart förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. Denna bedömning vederlades inte av ovanstående analys av utvecklingen under tiden efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av denna analys drog kommissionen slutsatsen att det förelåg en risk för en klart förutsebar och omedelbart förestående skada för unionsindustrin i slutet av undersökningsperioden. Denna bedömning vederlades inte av ovanstående analys av utvecklingen under tiden efter undersökningsperioden.

| (111) | Kommissionen avvisade dessutom CISA:s påståenden – som gjordes efter det slutliga meddelandet av uppgifter – om att kommissionens bedömning inte överensstämde med rättspraxis genom att konstatera följande två huvudsakliga skillnader mellan sin metod i det aktuella ärendet och metoden i det ärende som ledde till antagandet av rådets förordning (EG) nr 926/2009 (18).






  — | För det första, och såsom nämns i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull, befanns unionsindustrin i det aktuella ärendet vara i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att den har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- | --- |

(111)

Kommissionen avvisade dessutom CISA:s påståenden – som gjordes efter det slutliga meddelandet av uppgifter – om att kommissionens bedömning inte överensstämde med rättspraxis genom att konstatera följande två huvudsakliga skillnader mellan sin metod i det aktuella ärendet och metoden i det ärende som ledde till antagandet av rådets förordning (EG) nr 926/2009 (18).

18

—

För det första, och såsom nämns i skäl 119 i förordningen om provisorisk tull, befanns unionsindustrin i det aktuella ärendet vara i en svag situation i slutet av undersökningsperioden, men inte i sådan utsträckning att den har lidit väsentlig skada under skadeundersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

| — | För det andra analyserade och bedömde kommissionen grundligt uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden i den utsträckning det var möjligt i det aktuella ärendet för att bekräfta eller ogiltigförklara sina slutsatser, vilket den har befogenhet att göra enligt rättspraxis. |
| --- | --- |

—

För det andra analyserade och bedömde kommissionen grundligt uppgifterna från perioden efter undersökningsperioden i den utsträckning det var möjligt i det aktuella ärendet för att bekräfta eller ogiltigförklara sina slutsatser, vilket den har befogenhet att göra enligt rättspraxis.

5.   ORSAKSSAMBAND

ORSAKSSAMBAND

| (112) | En berörd part upprepade att Ryssland under undersökningsperioden hade den största importen till unionen och att marknadsandelen för den kinesiska importen, trots att den ökade under skadeundersökningsperioden, fortfarande låg på en mycket låg nivå, dvs. omkring 4 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en annan berörd part även att den kinesiska importens låga marknadsandel på 4 % uteslöt en slutsats om orsakssamband. |
| --- | --- |

(112)

En berörd part upprepade att Ryssland under undersökningsperioden hade den största importen till unionen och att marknadsandelen för den kinesiska importen, trots att den ökade under skadeundersökningsperioden, fortfarande låg på en mycket låg nivå, dvs. omkring 4 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en annan berörd part även att den kinesiska importens låga marknadsandel på 4 % uteslöt en slutsats om orsakssamband.

| (113) | Dessa påståenden behandlades redan i skälen 177–188 i förordningen om provisorisk tull. Vad gäller marknadsandelen anges dessutom i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull att den totala marknadsandelen för den kinesiska importen till unionen ökade mer än femfaldigt under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(113)

Dessa påståenden behandlades redan i skälen 177–188 i förordningen om provisorisk tull. Vad gäller marknadsandelen anges dessutom i skäl 77 i förordningen om provisorisk tull att den totala marknadsandelen för den kinesiska importen till unionen ökade mer än femfaldigt under skadeundersökningsperioden.

| (114) | Enligt klaganden skulle det vara lämpligt att lägga samman effekterna av den dumpade importen från Kina med den dumpade importen från de fem andra länder som omfattas av en pågående undersökning. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden denna synpunkt. |
| --- | --- |

(114)

Enligt klaganden skulle det vara lämpligt att lägga samman effekterna av den dumpade importen från Kina med den dumpade importen från de fem andra länder som omfattas av en pågående undersökning. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter upprepade klaganden denna synpunkt.

| (115) | Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ”en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land” i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Kommissionen ansåg inte att det var möjligt i detta fall att lägga samman den dumpade importen genom att slå ihop de två undersökningarna. Uttrycket ”en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import av en produkt från mer än ett land” i artikel 3.4 i grundförordningen kräver att det antingen måste röra sig om import som omfattas av samma undersökning eller import som omfattas av två olika undersökningar samtidigt och som har samma eller till stor del överlappande undersökningsperioder. I det aktuella ärendet har de båda undersökningarna olika undersökningsperioder, med en överlappning på endast sex månader av undersökningsperioden.

| (116) | Mot bakgrund av det ovanstående bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 197–198 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(116)

Mot bakgrund av det ovanstående bekräftade kommissionen sina slutsatser i skälen 197–198 i förordningen om provisorisk tull.

6.   UNIONENS INTRESSE

UNIONENS INTRESSE

6.1   Unionsindustrins intresse

Unionsindustrins intresse

| (117) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skäl 203 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(117)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionsindustrins intresse bekräftades slutsatserna i skäl 203 i förordningen om provisorisk tull.

6.2   Importörernas intresse

Importörernas intresse

| (118) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande importörernas intresse bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skäl 204 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(118)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande importörernas intresse bekräftade kommissionen även sina slutsatser i skäl 204 i förordningen om provisorisk tull.

6.3   Användarnas intresse

Användarnas intresse

| (119) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter påstod några användare att det inte skulle ligga i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder mot det berörda landet. De påstod att antidumpningsåtgärder skulle strida mot användarnas intresse eftersom dessa åtgärder skulle






  a) | ha en konkurrenshämmande effekt, och |
| --- | --- | --- |

(119)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter påstod några användare att det inte skulle ligga i unionens intresse att vidta antidumpningsåtgärder mot det berörda landet. De påstod att antidumpningsåtgärder skulle strida mot användarnas intresse eftersom dessa åtgärder skulle

a)

ha en konkurrenshämmande effekt, och

| b) | leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer. |
| --- | --- |

b)

leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer.

| (120) | Påståendet att antidumpningsåtgärder skulle ha en konkurrenshämmande effekt behandlades redan i skälen 205–212 i förordningen om provisorisk tull. Påståendet att antidumpningsåtgärder för den berörda produkten skulle leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer styrktes inte av relevant ytterligare information. Kommissionen avvisade därför detta argument. |
| --- | --- |

(120)

Påståendet att antidumpningsåtgärder skulle ha en konkurrenshämmande effekt behandlades redan i skälen 205–212 i förordningen om provisorisk tull. Påståendet att antidumpningsåtgärder för den berörda produkten skulle leda till ökad import av produkter tillverkade i senare led i tredjeländer styrktes inte av relevant ytterligare information. Kommissionen avvisade därför detta argument.

| (121) | Den italienska användare som var samarbetsvillig i undersökningen hävdade att skäl 210 i förordningen om provisorisk tull bör kompletteras genom att även ange antidumpningsåtgärdernas verkan på användarens vinstmarginal. I detta avseende nämnde den italienska användaren att hans vinst före skatt – i händelse av en antidumpningstull på 22,6 % – skulle minska med 2,3 procentenheter. Utifrån detta drog användaren slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ha en väsentlig inverkan på hans lönsamhet och i ännu högre grad på andra mindre icke-närstående användare som bearbetar den berörda produkten. Kommissionen bekräftade att antidumpningstullarna kommer att ha en negativ inverkan på den italienska användarens lönsamhet. Kommissionen konstaterade dock att användaren inte är helt beroende av den kinesiska importen, utan även under undersökningsperioden köpte den berörda produkten från unionstillverkare och från andra tillverkare i tredjeländer. Användarens lönsamhet skulle dessutom fortsätta att vara positiv, om än till en lägre nivå. |
| --- | --- |

(121)

Den italienska användare som var samarbetsvillig i undersökningen hävdade att skäl 210 i förordningen om provisorisk tull bör kompletteras genom att även ange antidumpningsåtgärdernas verkan på användarens vinstmarginal. I detta avseende nämnde den italienska användaren att hans vinst före skatt – i händelse av en antidumpningstull på 22,6 % – skulle minska med 2,3 procentenheter. Utifrån detta drog användaren slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle ha en väsentlig inverkan på hans lönsamhet och i ännu högre grad på andra mindre icke-närstående användare som bearbetar den berörda produkten. Kommissionen bekräftade att antidumpningstullarna kommer att ha en negativ inverkan på den italienska användarens lönsamhet. Kommissionen konstaterade dock att användaren inte är helt beroende av den kinesiska importen, utan även under undersökningsperioden köpte den berörda produkten från unionstillverkare och från andra tillverkare i tredjeländer. Användarens lönsamhet skulle dessutom fortsätta att vara positiv, om än till en lägre nivå.

| (122) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att den italienska användarens tillväxt- och vinstresultat står i stark kontrast mot unionstillverkarnas resultat, som lider stora förluster. Kommissionen ansåg inte att detta argument ändrade analysen av inverkan på användarna. Tvärtom, unionstillverkarnas intressen beaktas redan, vilket anges i avsnitt 6.1. |
| --- | --- |

(122)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade klaganden att den italienska användarens tillväxt- och vinstresultat står i stark kontrast mot unionstillverkarnas resultat, som lider stora förluster. Kommissionen ansåg inte att detta argument ändrade analysen av inverkan på användarna. Tvärtom, unionstillverkarnas intressen beaktas redan, vilket anges i avsnitt 6.1.

| (123) | Avslutningsvis kunde kommissionen inte bedöma hur införandet av åtgärder påverkade de andra användarna, eftersom de inte var samarbetsvilliga under undersökningen. |
| --- | --- |

(123)

Avslutningsvis kunde kommissionen inte bedöma hur införandet av åtgärder påverkade de andra användarna, eftersom de inte var samarbetsvilliga under undersökningen.

| (124) | Mot bakgrund av det ovanstående och i frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen sin slutsats i skäl 213 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(124)

Mot bakgrund av det ovanstående och i frånvaro av andra synpunkter bekräftade kommissionen sin slutsats i skäl 213 i förordningen om provisorisk tull.

6.4   Slutsats om unionens intresse

Slutsats om unionens intresse

| (125) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftades slutsatserna i skälen 214 – 217 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(125)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande unionens intresse bekräftades slutsatserna i skälen 214 – 217 i förordningen om provisorisk tull.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada

Nivå för undanröjande av skada

| (126) | Kommissionen valde att preliminärt fastställa vinstmålet till 7 % baserat på en OECD-undersökning som simulerar hur unionsindustrins återhämtning från den recession som orsakades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 kunde ha utvecklats. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen, vilket nämns i skäl 224 i förordningen om provisorisk tull, emellertid undersökt frågan vidare, inte bara mot bakgrund av de synpunkter som inkom efter meddelandet av uppgifter, utan även genom att begära och analysera mer information i frågan. |
| --- | --- |

(126)

Kommissionen valde att preliminärt fastställa vinstmålet till 7 % baserat på en OECD-undersökning som simulerar hur unionsindustrins återhämtning från den recession som orsakades av den ekonomiska och finansiella krisen 2009 kunde ha utvecklats. Efter införandet av de provisoriska åtgärderna har kommissionen, vilket nämns i skäl 224 i förordningen om provisorisk tull, emellertid undersökt frågan vidare, inte bara mot bakgrund av de synpunkter som inkom efter meddelandet av uppgifter, utan även genom att begära och analysera mer information i frågan.

| (127) | Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter kommenterade flera parter vinstmålet på 7 %. En berörd part hävdade att det var alldeles för lågt, medan en annan berörd part ansåg att det var överdrivet. |
| --- | --- |

(127)

Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter kommenterade flera parter vinstmålet på 7 %. En berörd part hävdade att det var alldeles för lågt, medan en annan berörd part ansåg att det var överdrivet.

| (128) | Eurofer ansåg att vinstmålet på 7 % var alldeles för lågt. För det första hävdade Eurofer att den lämpligaste metoden för att fastställa vinstmarginalen var att antingen använda uppgifter från den tidigare undersökningen om varmvalsade platta stålprodukter (från år 2000) eller stålindustrins lönsamhet under 2008. Om vinstmålet baseras på de vinster som uppnåddes år 2000 skulle vinstmålet bli 12,9 %, och om det baseras på de vinster som uppnåddes år 2008 skulle det bli 14,4 %. Eurofer hävdade att eftersom inga tekniska eller finansiella förändringar hade skett i unionen sedan 2000 skulle det vara lämpligt att använda vinsterna år 2000. Att använda vinsterna från 2008 skulle vara ett annat alternativ, eftersom kommissionen kontrollerade lönsamhetsuppgifterna för en tioårsperiod, inklusive år 2008, som var året innan finanskrisen bröt ut. Eurofer tillade att vinstmålet inte borde avse år som påverkats av antingen den ekonomiska krisen eller av dumpad import från det berörda landet. För det andra, om kommissionen avvisade båda dessa metoder, hävdade Eurofer att det vinstmål som stöddes av OECD:s undersökning från 2013 bör justeras mot bakgrund av de faktiska resultat som den europeiska industrin för varmvalsade platta stålprodukter uppnådde under undersökningsperioden. Detta skulle ge en rimlig vinstmarginal på 10 %. |
| --- | --- |

(128)

Eurofer ansåg att vinstmålet på 7 % var alldeles för lågt. För det första hävdade Eurofer att den lämpligaste metoden för att fastställa vinstmarginalen var att antingen använda uppgifter från den tidigare undersökningen om varmvalsade platta stålprodukter (från år 2000) eller stålindustrins lönsamhet under 2008. Om vinstmålet baseras på de vinster som uppnåddes år 2000 skulle vinstmålet bli 12,9 %, och om det baseras på de vinster som uppnåddes år 2008 skulle det bli 14,4 %. Eurofer hävdade att eftersom inga tekniska eller finansiella förändringar hade skett i unionen sedan 2000 skulle det vara lämpligt att använda vinsterna år 2000. Att använda vinsterna från 2008 skulle vara ett annat alternativ, eftersom kommissionen kontrollerade lönsamhetsuppgifterna för en tioårsperiod, inklusive år 2008, som var året innan finanskrisen bröt ut. Eurofer tillade att vinstmålet inte borde avse år som påverkats av antingen den ekonomiska krisen eller av dumpad import från det berörda landet. För det andra, om kommissionen avvisade båda dessa metoder, hävdade Eurofer att det vinstmål som stöddes av OECD:s undersökning från 2013 bör justeras mot bakgrund av de faktiska resultat som den europeiska industrin för varmvalsade platta stålprodukter uppnådde under undersökningsperioden. Detta skulle ge en rimlig vinstmarginal på 10 %.

| (129) | Såsom förklaras i skäl 220 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen under undersökningen att det inte är ett rimligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten från år 2000. Även enligt det osannolika antagandet – som Eurofer påstår – att det inte har skett några tekniska eller finansiella förändringar i unionen sedan år 2000, har det åtminstone skett några ändringar av unionsmarknadens storlek sedan 2000, eftersom antalet medlemsstater har ökat under perioden 2000–2016. Av de anledningar som förklaras i skäl 222 i förordningen om provisorisk tull är det för det andra inte ett lämpligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten år 2008, eftersom ärenden där det föreligger risk för skada kräver en framåtblickande analys. Eurofers begäran att vinstmålet skulle ökas från 7 till 10 % i den händelse målvinsten varken skulle baseras på år 2000 eller 2008 var inte tillräckligt underbyggd. |
| --- | --- |

(129)

Såsom förklaras i skäl 220 i förordningen om provisorisk tull konstaterade kommissionen under undersökningen att det inte är ett rimligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten från år 2000. Även enligt det osannolika antagandet – som Eurofer påstår – att det inte har skett några tekniska eller finansiella förändringar i unionen sedan år 2000, har det åtminstone skett några ändringar av unionsmarknadens storlek sedan 2000, eftersom antalet medlemsstater har ökat under perioden 2000–2016. Av de anledningar som förklaras i skäl 222 i förordningen om provisorisk tull är det för det andra inte ett lämpligt alternativ att basera vinstmålet på vinsten år 2008, eftersom ärenden där det föreligger risk för skada kräver en framåtblickande analys. Eurofers begäran att vinstmålet skulle ökas från 7 till 10 % i den händelse målvinsten varken skulle baseras på år 2000 eller 2008 var inte tillräckligt underbyggd.

| (130) | Den kinesiska exporterande tillverkaren Hebei Iron & Steel Group (19) och dess närstående importör Duferco SA hävdade att det var överdrivet, olämpligt och felaktigt att använda ett vinstmål på 7 %, av följande skäl: För det första avspeglar vinstmålet en mycket osäker uppskattning av inkomsten, och de underliggande parametrarna har förändrats under tiden. För det andra avspeglar det den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. För det tredje hade kommissionen preliminärt fastställt att importen dumpades 2015, men att ingen dumpning förekom under åren 2012–2014, och de vinster som nåddes under den senare perioden låg på mellan -3,3 % (förlust) och 0,4 % (vinst). Om man däremot antar att dumpning förekom under åren 2012–2014 är det senaste år då det inte finns bevis för dumpad import av den berörda produkten 2011, då vinsterna uppgick till i genomsnitt 3,11 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade dessutom samma kinesiska exporterande tillverkare att denna metod uppenbart stred mot domstolens rättspraxis, eftersom andra faktorer än dumpning beaktas, och att metoden snarare är avsedd att säkerställa unionens stålindustris överlevnad. |
| --- | --- |

(130)

Den kinesiska exporterande tillverkaren Hebei Iron & Steel Group (19) och dess närstående importör Duferco SA hävdade att det var överdrivet, olämpligt och felaktigt att använda ett vinstmål på 7 %, av följande skäl: För det första avspeglar vinstmålet en mycket osäker uppskattning av inkomsten, och de underliggande parametrarna har förändrats under tiden. För det andra avspeglar det den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. För det tredje hade kommissionen preliminärt fastställt att importen dumpades 2015, men att ingen dumpning förekom under åren 2012–2014, och de vinster som nåddes under den senare perioden låg på mellan -3,3 % (förlust) och 0,4 % (vinst). Om man däremot antar att dumpning förekom under åren 2012–2014 är det senaste år då det inte finns bevis för dumpad import av den berörda produkten 2011, då vinsterna uppgick till i genomsnitt 3,11 %. Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade dessutom samma kinesiska exporterande tillverkare att denna metod uppenbart stred mot domstolens rättspraxis, eftersom andra faktorer än dumpning beaktas, och att metoden snarare är avsedd att säkerställa unionens stålindustris överlevnad.

19

| (131) | För det första anser kommissionen att den berörda parten inte har underbyggt sina påståenden om att de underliggande parametrar som ligger till grund för undersökningen som användes för att fastställa vinstmålet på 7 % hade förändrats under tiden. |
| --- | --- |

(131)

För det första anser kommissionen att den berörda parten inte har underbyggt sina påståenden om att de underliggande parametrar som ligger till grund för undersökningen som användes för att fastställa vinstmålet på 7 % hade förändrats under tiden.

| (132) | För det andra hävdade den berörda parten även att undersökningen avspeglar den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. I detta avseende, vilket redan nämns i skäl 223 i förordningen om provisorisk tull, använde kommissionen, i avsaknad av andra tillförlitliga uppgifter dessa siffror för stålindustrin som helhet på den berörda produkten, eftersom varmvalsade platta stålprodukter representerar en stor andel av tillverkningen av råstål. |
| --- | --- |

(132)

För det andra hävdade den berörda parten även att undersökningen avspeglar den lönsamhet som krävs för att hela unionens stålindustri ska överleva, inte särskilt unionens ståltillverkare av den berörda produkten. I detta avseende, vilket redan nämns i skäl 223 i förordningen om provisorisk tull, använde kommissionen, i avsaknad av andra tillförlitliga uppgifter dessa siffror för stålindustrin som helhet på den berörda produkten, eftersom varmvalsade platta stålprodukter representerar en stor andel av tillverkningen av råstål.

| (133) | För det tredje och när det gäller synpunkten om att kommissionen antingen borde ha använt lönsamhetsuppgifter från perioden 2012–2014 eller från 2011, förefaller detta inte lämpligt. Vinstmålet är det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import. Såsom nämns i skäl 106 i förordningen om provisorisk tull kan åren 2012, 2013 och 2014 inte betraktas som år med normala konkurrensförhållanden, med tanke på efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012. Såsom vidare konstateras i ärendet om kallvalsat stål (20) kan uppgifter för 2011 inte användas på grund av verkningarna av finanskrisen 2009, som fortfarande påverkade lönsamhetssiffrorna två år senare. |
| --- | --- |

(133)

För det tredje och när det gäller synpunkten om att kommissionen antingen borde ha använt lönsamhetsuppgifter från perioden 2012–2014 eller från 2011, förefaller detta inte lämpligt. Vinstmålet är det pris som unionsindustrin skäligen skulle kunna räkna med under normala konkurrensförhållanden utan dumpad import. Såsom nämns i skäl 106 i förordningen om provisorisk tull kan åren 2012, 2013 och 2014 inte betraktas som år med normala konkurrensförhållanden, med tanke på efterdyningarna av euroområdets skuldkris och en vikande efterfrågan på stål under 2012. Såsom vidare konstateras i ärendet om kallvalsat stål (20) kan uppgifter för 2011 inte användas på grund av verkningarna av finanskrisen 2009, som fortfarande påverkade lönsamhetssiffrorna två år senare.

20

| (134) | På grundval av det ovanstående bekräftade kommissionen att ett vinstmål på 7 % var den lämpligaste grunden för denna undersökning där det föreligger risk för skada. Denna ståndpunkt överensstämmer med domstolens bedömning (21) att analyser som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada per definition kräver en framåtblickande analys. |
| --- | --- |

(134)

På grundval av det ovanstående bekräftade kommissionen att ett vinstmål på 7 % var den lämpligaste grunden för denna undersökning där det föreligger risk för skada. Denna ståndpunkt överensstämmer med domstolens bedömning (21) att analyser som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada per definition kräver en framåtblickande analys.

21

7.2   Slutgiltiga åtgärder

Slutgiltiga åtgärder

7.2.1   Tillgång till konfidentiella uppgifter

Tillgång till konfidentiella uppgifter

| (135) | Det juridiska ombudet för en kinesisk exporterande tillverkare hävdade att den information som ges i det preliminära meddelandet av uppgifter inte ger tillverkaren möjlighet att kommentera riktigheten och relevansen av kommissionens slutsatser om dumpningsmarginal, priseffekter och beräkningar av skademarginal, inbegripet om hela försäljningen för unionstillverkarna i urvalet beaktades i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande, eller om beräkningarna endast beaktade försäljningen för de unionstillverkare som sålde produkttyper som motsvarade de produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna. I detta sammanhang begärde den kinesiska exporterande tillverkaren klargöranden den 8 november 2016. Den 8 november 2016 och efter det slutliga meddelandet av uppgifter begärde den kinesiska exporterande tillverkaren även tillgång till viss konfidentiell information. Tillverkaren föreslog att endast de juridiska ombuden skulle ges tillgång till dessa konfidentiella uppgifter, eller alternativt att förhörsombudet skulle involveras. |
| --- | --- |

(135)

Det juridiska ombudet för en kinesisk exporterande tillverkare hävdade att den information som ges i det preliminära meddelandet av uppgifter inte ger tillverkaren möjlighet att kommentera riktigheten och relevansen av kommissionens slutsatser om dumpningsmarginal, priseffekter och beräkningar av skademarginal, inbegripet om hela försäljningen för unionstillverkarna i urvalet beaktades i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande, eller om beräkningarna endast beaktade försäljningen för de unionstillverkare som sålde produkttyper som motsvarade de produkttyper som såldes av de kinesiska exporterande tillverkarna. I detta sammanhang begärde den kinesiska exporterande tillverkaren klargöranden den 8 november 2016. Den 8 november 2016 och efter det slutliga meddelandet av uppgifter begärde den kinesiska exporterande tillverkaren även tillgång till viss konfidentiell information. Tillverkaren föreslog att endast de juridiska ombuden skulle ges tillgång till dessa konfidentiella uppgifter, eller alternativt att förhörsombudet skulle involveras.

| (136) | Kommissionens avdelningar svarade den 8 december 2016 att kommissionen i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande endast hade beaktat motsvarande produkttyper för att jämföra den kinesiska exporterande tillverkarens försäljningsuppgifter med EU-tillverkarnas försäljningsuppgifter. I alla händelser utgjorde volymen för jämförbara produkter som såldes av unionsindustrin endast 62 % av dess totala exportvolym. I det sammanhanget fanns det en jämförbar unionsprodukt för de produkter som denna exporterande tillverkare exporterade till unionen. Kommissionens avdelningar informerade dessutom denna parts juridiska ombud om att hans begäran att få tillgång till konfidentiella uppgifter inte kunde godtas, eftersom kommissionen är skyldig att skydda konfidentialiteten för de andra berörda parternas uppgifter. Eftersom det enligt gällande lagstiftning inte finns några andra sätt att skydda konfidentialiteten och samtidigt ge parterna den information de begär, uppmanade kommissionens tjänster det juridiska ombudet att kontakta förhörsombudet så att denne kunde kontrollera de konfidentiella uppgifterna. |
| --- | --- |

(136)

Kommissionens avdelningar svarade den 8 december 2016 att kommissionen i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande endast hade beaktat motsvarande produkttyper för att jämföra den kinesiska exporterande tillverkarens försäljningsuppgifter med EU-tillverkarnas försäljningsuppgifter. I alla händelser utgjorde volymen för jämförbara produkter som såldes av unionsindustrin endast 62 % av dess totala exportvolym. I det sammanhanget fanns det en jämförbar unionsprodukt för de produkter som denna exporterande tillverkare exporterade till unionen. Kommissionens avdelningar informerade dessutom denna parts juridiska ombud om att hans begäran att få tillgång till konfidentiella uppgifter inte kunde godtas, eftersom kommissionen är skyldig att skydda konfidentialiteten för de andra berörda parternas uppgifter. Eftersom det enligt gällande lagstiftning inte finns några andra sätt att skydda konfidentialiteten och samtidigt ge parterna den information de begär, uppmanade kommissionens tjänster det juridiska ombudet att kontakta förhörsombudet så att denne kunde kontrollera de konfidentiella uppgifterna.

| (137) | I detta sammanhang, och efter meddelandet av uppgifter, påpekade klaganden att kommissionen är skyldig enligt lag att skydda konfidentiella uppgifter som lämnas in av alla berörda parter. Klaganden vägrade därför att avstå från skyddet av sina konfidentiella uppgifter enligt artikel 19 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(137)

I detta sammanhang, och efter meddelandet av uppgifter, påpekade klaganden att kommissionen är skyldig enligt lag att skydda konfidentiella uppgifter som lämnas in av alla berörda parter. Klaganden vägrade därför att avstå från skyddet av sina konfidentiella uppgifter enligt artikel 19 i grundförordningen.

| (138) | Enligt gällande unionslagstiftning, som tolkats i rättspraxis, är det inte lagligt möjligt att bevilja en part tillgång till konfidentiella uppgifter som lämnats av en berörd part utan uppgiftslämnarens samtycke, eller i händelse av tvist, inför unionens domstolar. Det enda alternativet är den kontrollmekanism som anges i artikel 15 i beslutet av Europeiska kommissionens ordförande av den 29 februari 2012 om förhörsombudets funktioner och uppdrag i vissa handelsförfaranden (22). En utfrågning med förhörsombudet ägde rum den 7 februari 2017 där man diskuterade regelverket för tillgång till konfidentiella uppgifter. |
| --- | --- |

(138)

Enligt gällande unionslagstiftning, som tolkats i rättspraxis, är det inte lagligt möjligt att bevilja en part tillgång till konfidentiella uppgifter som lämnats av en berörd part utan uppgiftslämnarens samtycke, eller i händelse av tvist, inför unionens domstolar. Det enda alternativet är den kontrollmekanism som anges i artikel 15 i beslutet av Europeiska kommissionens ordförande av den 29 februari 2012 om förhörsombudets funktioner och uppdrag i vissa handelsförfaranden (22). En utfrågning med förhörsombudet ägde rum den 7 februari 2017 där man diskuterade regelverket för tillgång till konfidentiella uppgifter.

22

7.2.2   Begäran om ytterligare klargöranden efter det slutliga meddelandet av uppgifter

Begäran om ytterligare klargöranden efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (139) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hördes det rättsliga ombudet för samma kinesiska exporterande tillverkare först den 12 januari 2017 för att i detalj diskutera de begärda klargörandena. Efter detta möte upprepade ombudet i sin skriftliga inlaga från samma dag begäran om att få information om skadeberäkningarna för att ”förstå typen och omfattningen av de påstådda priseffekterna”. |
| --- | --- |

(139)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hördes det rättsliga ombudet för samma kinesiska exporterande tillverkare först den 12 januari 2017 för att i detalj diskutera de begärda klargörandena. Efter detta möte upprepade ombudet i sin skriftliga inlaga från samma dag begäran om att få information om skadeberäkningarna för att ”förstå typen och omfattningen av de påstådda priseffekterna”.

| (140) | Den 18 januari 2017 lämnade kommissionens avdelningar i en separat skrivelse alla klargöranden som begärts av den kinesiska exporterande tillverkaren i den utsträckning det var möjligt, dvs. utan att bryta mot den rättsliga skyldigheten enligt grundförordningen att skydda konfidentiell information. Kommissionen konstaterade dessutom att de tio produkttyper av den berörda produkten som säljs av den kinesiska exporterande tillverkaren och de produkter som säljs av unionstillverkarna motsvarar varandra till 100 %. Faktum är att bara en av de tio produkttyperna står för omkring 75 % av hans totala försäljningsvolymer i unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Den 18 januari 2017 lämnade kommissionens avdelningar i en separat skrivelse alla klargöranden som begärts av den kinesiska exporterande tillverkaren i den utsträckning det var möjligt, dvs. utan att bryta mot den rättsliga skyldigheten enligt grundförordningen att skydda konfidentiell information. Kommissionen konstaterade dessutom att de tio produkttyper av den berörda produkten som säljs av den kinesiska exporterande tillverkaren och de produkter som säljs av unionstillverkarna motsvarar varandra till 100 %. Faktum är att bara en av de tio produkttyperna står för omkring 75 % av hans totala försäljningsvolymer i unionen under undersökningsperioden.

7.2.3   Inbegripande av en så kallad importörsmarginal i beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande

Inbegripande av en så kallad importörsmarginal i beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande

| (141) | Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare kommissionens sätt att beräkna skademarginalen. Denna berörda part hävdade att de kinesiska försäljningspriserna måste justeras med en så kallad importörsmarginal, dvs. inklusive tullklarering, hantering, finansiering, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (till ett belopp av 5 %). På så sätt skulle importörens pris fritt från lager inbegripa liknande kostnadselement som unionsindustrins motsvarande försäljningspris fritt fabrik. Den berörda parten hävdade dessutom att kommissionen endast använde ett landningspris (dvs. utan justering för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst), vilket inte är tillräckligt för att göra en lämplig jämförelse mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas respektive priser i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande. För att styrka detta argument hänvisade den berörda parten till två förordningar om provisorisk tull, båda över 20 år gamla. Denna kinesiska exporterande tillverkare hävdade även att kommissionen hade bortsett från att exportpriset vid unionens gräns skulle påverkas av förbindelsen mellan exportören och importören. Genom att göra så skulle kommissionen i slutänden använda internpriserna mellan de närstående företagen som grund för jämförelsen med unionsindustrins pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(141)

Efter det preliminära och det slutliga meddelandet av uppgifter bestred en kinesisk exporterande tillverkare kommissionens sätt att beräkna skademarginalen. Denna berörda part hävdade att de kinesiska försäljningspriserna måste justeras med en så kallad importörsmarginal, dvs. inklusive tullklarering, hantering, finansiering, försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst (till ett belopp av 5 %). På så sätt skulle importörens pris fritt från lager inbegripa liknande kostnadselement som unionsindustrins motsvarande försäljningspris fritt fabrik. Den berörda parten hävdade dessutom att kommissionen endast använde ett landningspris (dvs. utan justering för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst), vilket inte är tillräckligt för att göra en lämplig jämförelse mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas och unionstillverkarnas respektive priser i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande. För att styrka detta argument hänvisade den berörda parten till två förordningar om provisorisk tull, båda över 20 år gamla. Denna kinesiska exporterande tillverkare hävdade även att kommissionen hade bortsett från att exportpriset vid unionens gräns skulle påverkas av förbindelsen mellan exportören och importören. Genom att göra så skulle kommissionen i slutänden använda internpriserna mellan de närstående företagen som grund för jämförelsen med unionsindustrins pris fritt fabrik.

| (142) | Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl: Syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. Den metod som kommissionen har använt för att jämföra uppgifter för de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande garanterar tvärtom att de exporterande tillverkarna och unionstillverkarna behandlas lika. Kommissionen ansåg att fastställandet av relevant importpris för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör påverkas av huruvida exporten sker till närstående eller oberoende verksamheter i unionen. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Kommissionen hänvisar dessutom till skäl 144 i denna förordning. Kommissionen ansåg därför att denna metod var korrekt. |
| --- | --- |

(142)

Kommissionen avvisade detta påstående av följande skäl: Syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. Den metod som kommissionen har använt för att jämföra uppgifter för de kinesiska exporterande tillverkarna och unionstillverkarna i beräkningarna av prisunderskridande och målprisunderskridande garanterar tvärtom att de exporterande tillverkarna och unionstillverkarna behandlas lika. Kommissionen ansåg att fastställandet av relevant importpris för beräkning av prisunderskridande och målprisunderskridande inte bör påverkas av huruvida exporten sker till närstående eller oberoende verksamheter i unionen. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Kommissionen hänvisar dessutom till skäl 144 i denna förordning. Kommissionen ansåg därför att denna metod var korrekt.

7.2.4   Analog tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen

Analog tillämpning av artikel 2.9 i grundförordningen

| (143) | Klaganden påpekade att kommissionen borde tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen när den fastställde exportpriserna för försäljning via närstående importörer i beräkningen av skademarginalen. Denna berörda part påpekade även att kommissionen i det preliminära meddelandet av uppgifter, till skillnad från ärendet med kallvalsat stål, inte uttryckligen bekräftar att denna metod användes. |
| --- | --- |

(143)

Klaganden påpekade att kommissionen borde tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen när den fastställde exportpriserna för försäljning via närstående importörer i beräkningen av skademarginalen. Denna berörda part påpekade även att kommissionen i det preliminära meddelandet av uppgifter, till skillnad från ärendet med kallvalsat stål, inte uttryckligen bekräftar att denna metod användes.

| (144) | Kommissionen bekräftade att syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. När det gäller exportförsäljning via närstående importörer konstrueras exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Eftersom exportpriset är en nödvändig beståndsdel i beräkningen av skademarginalen och eftersom denna bestämmelse i grundförordningen är den enda bestämmelse som ger vägledning om konstruktionen av exportpriset, är det motiverat att tillämpa denna bestämmelse analogt. |
| --- | --- |

(144)

Kommissionen bekräftade att syftet med att beräkna en skademarginal är att avgöra om det räcker att tillämpa en lägre tullsats (än den som bygger på dumpningsmarginalen) på exportpriset för den dumpade importen för att undanröja den skada som den dumpade importen orsakat. Denna bedömning bör grundas på exportpriset vid unionens gräns, vilket anses vara jämförbart med unionsindustrins pris fritt fabrik. När det gäller exportförsäljning via närstående importörer konstrueras exportpriset på grundval av återförsäljningspriset till den första oberoende kunden efter justering i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. Eftersom exportpriset är en nödvändig beståndsdel i beräkningen av skademarginalen och eftersom denna bestämmelse i grundförordningen är den enda bestämmelse som ger vägledning om konstruktionen av exportpriset, är det motiverat att tillämpa denna bestämmelse analogt.

| (145) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade CISA att man var förvånad över att kommissionen tillämpade artikel 2.9 i grundförordningen analogt. CISA hävdade att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen i sig, och utgjorde ett uppenbart fel i bedömningen. CISA hävdade dessutom att minst en av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet exporterade via närstående importörer, och att dess slutgiltiga tull därför var för högt angiven. |
| --- | --- |

(145)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade CISA att man var förvånad över att kommissionen tillämpade artikel 2.9 i grundförordningen analogt. CISA hävdade att detta stred mot artikel 2.9 i grundförordningen i sig, och utgjorde ett uppenbart fel i bedömningen. CISA hävdade dessutom att minst en av de kinesiska exporterande tillverkarna i urvalet exporterade via närstående importörer, och att dess slutgiltiga tull därför var för högt angiven.

| (146) | För det första upprepade kommissionen att artikel 2.9 är den enda bestämmelsen i grundförordningen som ger vägledning om hur exportpriset ska konstrueras. Det är därför motiverat att tillämpa den på beräkningar av skademarginaler. För det andra, och tvärtemot vad som påstås, har kommissionen i sina senaste ärenden haft som praxis att konsekvent (23) tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen analogt vid beräkningar av skademarginaler. För det tredje är syftet med en beräkning av skademarginalen inte att mäta i vilken omfattning försäljningen för närstående importörer vållar unionstillverkarna skada, utan huruvida exporten från den kinesiska exporterande tillverkaren har en sådan skadevållande verkan genom prisunderskridande och målprisunderskridande gentemot unionstillverkarnas priser. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Sammanfattningsvis bekräftade kommissionen att den har använt denna metod för att fastställa exportpriserna för försäljning via närstående importörer. |
| --- | --- |

(146)

För det första upprepade kommissionen att artikel 2.9 är den enda bestämmelsen i grundförordningen som ger vägledning om hur exportpriset ska konstrueras. Det är därför motiverat att tillämpa den på beräkningar av skademarginaler. För det andra, och tvärtemot vad som påstås, har kommissionen i sina senaste ärenden haft som praxis att konsekvent (23) tillämpa artikel 2.9 i grundförordningen analogt vid beräkningar av skademarginaler. För det tredje är syftet med en beräkning av skademarginalen inte att mäta i vilken omfattning försäljningen för närstående importörer vållar unionstillverkarna skada, utan huruvida exporten från den kinesiska exporterande tillverkaren har en sådan skadevållande verkan genom prisunderskridande och målprisunderskridande gentemot unionstillverkarnas priser. Därför är det pris som ska beaktas priset på den berörda produkten i unionen, och inte priset till vilket importerat material sedan återförsäljs av importerande tillverkare i unionen. Sammanfattningsvis bekräftade kommissionen att den har använt denna metod för att fastställa exportpriserna för försäljning via närstående importörer.

23

7.2.5   Den period som ska användas för beräkningen av skademarginal i undersökningar om risk för skada

Den period som ska användas för beräkningen av skademarginal i undersökningar om risk för skada

| (147) | Klaganden kritiserade att kommissionen preliminärt hade tillämpat en standardmetod för väsentlig skada genom att använda den genomsnittliga skademarginalen för hela undersökningsperioden (dvs. år 2015). Klaganden hävdade att denna metod inte är korrekt, eftersom marginalerna för risk för skada måste avspegla risken, och när risken förverkligas längre fram under undersökningsperioden måste skademarginalen avspegla riskens konkreta verkan. För att effektivt undanröja effekterna av risken för skada bör kommissionen undersöka de delar av undersökningsperioden då risken för skada började förverkligas. I detta sammanhang påpekade klaganden att risken för skada började påverka unionens stålindustri från andra halvåret 2015 och framåt. Därför bör endast andra halvåret 2015 användas för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Klaganden påpekade även att syftet med undersökningar om risk för skada är att kommissionen ska kunna agera effektivt och förebyggande innan risken för skada verkligen vållar skada. Om kommissionen inte ville ändra sin metod för att beräkna marginalen för (risk för) skada, måste industrierna vänta längre, tills de lider skada i ett helt år, innan de kan begära skydd mot dumpad import för att få en realistisk skademarginal. Ett sådant agerande skulle skada arbetstillfällen och industriverksamhet på unionsmarknaden, och skulle även undergräva syftena med klagomål om risk för skada. |
| --- | --- |

(147)

Klaganden kritiserade att kommissionen preliminärt hade tillämpat en standardmetod för väsentlig skada genom att använda den genomsnittliga skademarginalen för hela undersökningsperioden (dvs. år 2015). Klaganden hävdade att denna metod inte är korrekt, eftersom marginalerna för risk för skada måste avspegla risken, och när risken förverkligas längre fram under undersökningsperioden måste skademarginalen avspegla riskens konkreta verkan. För att effektivt undanröja effekterna av risken för skada bör kommissionen undersöka de delar av undersökningsperioden då risken för skada började förverkligas. I detta sammanhang påpekade klaganden att risken för skada började påverka unionens stålindustri från andra halvåret 2015 och framåt. Därför bör endast andra halvåret 2015 användas för beräkningen av prisunderskridande och målprisunderskridande. Klaganden påpekade även att syftet med undersökningar om risk för skada är att kommissionen ska kunna agera effektivt och förebyggande innan risken för skada verkligen vållar skada. Om kommissionen inte ville ändra sin metod för att beräkna marginalen för (risk för) skada, måste industrierna vänta längre, tills de lider skada i ett helt år, innan de kan begära skydd mot dumpad import för att få en realistisk skademarginal. Ett sådant agerande skulle skada arbetstillfällen och industriverksamhet på unionsmarknaden, och skulle även undergräva syftena med klagomål om risk för skada.

| (148) | Efter en detaljerad analys av klagandens argument erinrade kommissionen om att den hade dragit den preliminära slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle kunna skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada. I detta sammanhang hänvisade kommissionen till skälen 157, 159 och 198 i förordningen om provisorisk tull, där det anges att nästan alla skadeindikatorer började sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen avslöjade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. I skäl 163 i förordningen om provisorisk tull anges vidare att mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade marknadsandel och sjunkande priser som ledde till ytterligare förluster, särskilt från och med andra halvåret 2015, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen påverkade unionsindustrins situation negativt. |
| --- | --- |

(148)

Efter en detaljerad analys av klagandens argument erinrade kommissionen om att den hade dragit den preliminära slutsatsen att det fanns en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle kunna skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada. I detta sammanhang hänvisade kommissionen till skälen 157, 159 och 198 i förordningen om provisorisk tull, där det anges att nästan alla skadeindikatorer började sjunka dramatiskt under andra halvåret 2015 trots att unionsindustrin återhämtade sig under 2014 och de två första kvartalen 2015. Undersökningen avslöjade att denna negativa trend, som inleddes under andra halvåret 2015, inte har brutits under det första halvåret 2016. I skäl 163 i förordningen om provisorisk tull anges vidare att mot bakgrund av det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan den ständigt ökande mängden dumpad import till ständigt sjunkande priser och å andra sidan unionsindustrins minskade marknadsandel och sjunkande priser som ledde till ytterligare förluster, särskilt från och med andra halvåret 2015, drog kommissionen slutsatsen att den dumpade importen påverkade unionsindustrins situation negativt.

| (149) | För det andra och när det gäller sakfrågan fastställde kommissionen, vilket anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull, att denna negativa trend inleddes under andra halvåret 2015 och ledde till en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle komma att skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada om inga åtgärder vidtogs. Detta överensstämmer med kommissionens ståndpunkt i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull, om att unionstillverkarna delvis kunde återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. Andra halvåret 2015 avspeglar därför på ett bättre sätt den verkliga effekten av den risk för skada för unionsindustrin som bör undanröjas. |
| --- | --- |

(149)

För det andra och när det gäller sakfrågan fastställde kommissionen, vilket anges i skäl 157 i förordningen om provisorisk tull, att denna negativa trend inleddes under andra halvåret 2015 och ledde till en klart förutsebar och omedelbar förändring av förhållandena vid undersökningsperiodens slut, vilket skulle komma att skapa en situation där dumpningen skulle vålla skada om inga åtgärder vidtogs. Detta överensstämmer med kommissionens ståndpunkt i skäl 113 i förordningen om provisorisk tull, om att unionstillverkarna delvis kunde återhämta sig under 2014 och första halvåret 2015. Andra halvåret 2015 avspeglar därför på ett bättre sätt den verkliga effekten av den risk för skada för unionsindustrin som bör undanröjas.

| (150) | För det tredje har domstolen förklarat att analyser av uppgifter från tiden efter undersökningsperioden är särskilt lämpliga i undersökningar som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada, vilket per definition innebär en framåtblickande analys. Kommissionen anser att andra halvåret 2015 förefaller motsvara detta krav på ett bättre sätt, eftersom denna period ligger närmare den framtida utvecklingen än hela undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(150)

För det tredje har domstolen förklarat att analyser av uppgifter från tiden efter undersökningsperioden är särskilt lämpliga i undersökningar som syftar till att bestämma huruvida det finns en risk för skada, vilket per definition innebär en framåtblickande analys. Kommissionen anser att andra halvåret 2015 förefaller motsvara detta krav på ett bättre sätt, eftersom denna period ligger närmare den framtida utvecklingen än hela undersökningsperioden.

| (151) | För det fjärde skulle en beräkning på grundval av hela undersökningsperioden, oavsett om det fanns tecken på negativa trender, undergräva syftet med en undersökning om risk för skada, nämligen att agera effektivt och förebyggande innan risken för skada har vållat skada. |
| --- | --- |

(151)

För det fjärde skulle en beräkning på grundval av hela undersökningsperioden, oavsett om det fanns tecken på negativa trender, undergräva syftet med en undersökning om risk för skada, nämligen att agera effektivt och förebyggande innan risken för skada har vållat skada.

| (152) | Av samtliga ovanstående skäl godtog kommissionen åsikten att perioden för att beräkna skademarginalerna i detta ärende bör baseras på andra halvåret 2015, och inte på hela undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(152)

Av samtliga ovanstående skäl godtog kommissionen åsikten att perioden för att beräkna skademarginalerna i detta ärende bör baseras på andra halvåret 2015, och inte på hela undersökningsperioden.

| (153) | Till följd av detta begärde kommissionen ytterligare uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna. Kommissionen mottog ytterligare kvartalsvisa uppgifter för undersökningsperioden om tillverkningskostnad per produkttyp från de unionstillverkare som ingick i urvalet och kontrollerade sedan dessa uppgifter. Kontrollen avsåg enbart de ytterligare uppgifter som lämnades och som inte begärts in tidigare för att säkerställa att de uppgifter som kommissionen till slut grundade sina resultat på var pålitliga. |
| --- | --- |

(153)

Till följd av detta begärde kommissionen ytterligare uppgifter från de samarbetsvilliga tillverkarna. Kommissionen mottog ytterligare kvartalsvisa uppgifter för undersökningsperioden om tillverkningskostnad per produkttyp från de unionstillverkare som ingick i urvalet och kontrollerade sedan dessa uppgifter. Kontrollen avsåg enbart de ytterligare uppgifter som lämnades och som inte begärts in tidigare för att säkerställa att de uppgifter som kommissionen till slut grundade sina resultat på var pålitliga.

| (154) | Eftersom samarbetsnivån ansågs vara hög beräknades den slutgiltiga skademarginalen för Kina för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet som genomsnittet för tre exporterande tillverkare/företagsgrupper i urvalet. Den slutgiltiga skademarginalen för icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare fastställdes till nivån för den högsta marginalen för tre samarbetsvilliga företag/företagsgrupper. |
| --- | --- |

(154)

Eftersom samarbetsnivån ansågs vara hög beräknades den slutgiltiga skademarginalen för Kina för samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet som genomsnittet för tre exporterande tillverkare/företagsgrupper i urvalet. Den slutgiltiga skademarginalen för icke samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare fastställdes till nivån för den högsta marginalen för tre samarbetsvilliga företag/företagsgrupper.

| (155) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade CISA att hela undersökningsperioden användes som grund för att beräkna unionsindustrins målpris per enhet, medan endast sex månader av undersökningsperioden användes för att bedöma unionens försäljningspris per enhet vid fri omsättning till de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group. Till följd av detta uppmanade CISA kommissionen att räkna om båda faktorerna med användning av tillgängliga uppgifter för samma period. |
| --- | --- |

(155)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade CISA att hela undersökningsperioden användes som grund för att beräkna unionsindustrins målpris per enhet, medan endast sex månader av undersökningsperioden användes för att bedöma unionens försäljningspris per enhet vid fri omsättning till de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group. Till följd av detta uppmanade CISA kommissionen att räkna om båda faktorerna med användning av tillgängliga uppgifter för samma period.

| (156) | Efter en analys befanns denna kommentar vara korrekt. Kommissionen räknade därför om unionsindustrins målpris per enhet för de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group med hjälp av uppgifter om produktionskostnaderna för samma period (andra halvåret 2015) som den period som använts för beräkningen av försäljningspriset per enhet vid fri omsättning i unionen för alla kinesiska exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(156)

Efter en analys befanns denna kommentar vara korrekt. Kommissionen räknade därför om unionsindustrins målpris per enhet för de kinesiska exporterande tillverkare som tillhör Shagang Group med hjälp av uppgifter om produktionskostnaderna för samma period (andra halvåret 2015) som den period som använts för beräkningen av försäljningspriset per enhet vid fri omsättning i unionen för alla kinesiska exporterande tillverkare.

| (157) | Den reviderade beräkningen ledde till slutsatsen att skademarginalerna för de företag som tillhör Shagang Group minskade från 36,6 till 35,9 %. |
| --- | --- |

(157)

Den reviderade beräkningen ledde till slutsatsen att skademarginalerna för de företag som tillhör Shagang Group minskade från 36,6 till 35,9 %.

| (158) | Kommissionen såg dessutom över de inledande beräkningarna av skademarginalerna för de två andra kinesiska exporterande tillverkarna. Den inledande beräkningen för Hebei-gruppen bedömdes vara korrekt, men översynen av den inledande beräkningen för Bengang Steel Plates Co., Ltd, visade att den innehöll följande skrivfel:






  — | En produkttyp hade felaktigt undantagits från den inledande beräkningen. Denna produkttyp inbegreps därför i den reviderade beräkningen, eftersom den både säljs av unionstillverkarna och av Bengang Steel Plates Co., Ltd |
| --- | --- | --- |

(158)

Kommissionen såg dessutom över de inledande beräkningarna av skademarginalerna för de två andra kinesiska exporterande tillverkarna. Den inledande beräkningen för Hebei-gruppen bedömdes vara korrekt, men översynen av den inledande beräkningen för Bengang Steel Plates Co., Ltd, visade att den innehöll följande skrivfel:

—

En produkttyp hade felaktigt undantagits från den inledande beräkningen. Denna produkttyp inbegreps därför i den reviderade beräkningen, eftersom den både säljs av unionstillverkarna och av Bengang Steel Plates Co., Ltd

| — | Ett fåtal värden i uppgifterna från unionsindustrin hade länkats fel i beräkningsbladet. |
| --- | --- |

—

Ett fåtal värden i uppgifterna från unionsindustrin hade länkats fel i beräkningsbladet.

Till följd av de ovannämnda effekterna ökade skademarginalen för denna kinesiska exporterande tillverkare till 28,1 % (i stället för 25,5 %).

| (159) | Den reviderade beräkningen av unionsindustrins mål för sitt enhetspris meddelades både till Shagang Group och Bengang Steel Plates Co., Ltd, den 16 januari 2017. Eftersom unionsindustrins målpris var den enda faktor som ändrades jämfört med kommissionens slutliga meddelande av uppgifter av den 22 december 2016, uppmanades båda berörda parter att kommentera dessa begränsade ytterligare meddelanden av uppgifter senast den 18 januari 2017. Inga synpunkter inkom dock till detta datum. |
| --- | --- |

(159)

Den reviderade beräkningen av unionsindustrins mål för sitt enhetspris meddelades både till Shagang Group och Bengang Steel Plates Co., Ltd, den 16 januari 2017. Eftersom unionsindustrins målpris var den enda faktor som ändrades jämfört med kommissionens slutliga meddelande av uppgifter av den 22 december 2016, uppmanades båda berörda parter att kommentera dessa begränsade ytterligare meddelanden av uppgifter senast den 18 januari 2017. Inga synpunkter inkom dock till detta datum.

| (160) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en kinesisk exporterande tillverkare även att den inte var övertygad om att de angivna skälen för att endast använda uppgifter som täckte andra halvåret 2015 skulle avspegla riskens verkan på ett lämpligare sätt. Tillverkaren hävdade även att en selektiv användning av perioden för beräkningen av skademarginalen skulle leda till att jämförelsen av dumpnings- och skademarginalerna i förhållande till regeln om lägsta tull blir ologisk och snedvridande, och att detta skulle leda till högre marginaler än om hela året 2015 hade använts. Tillverkaren begärde därför att kommissionen skulle använda en tolvmånadersperiod för att beräkna skademarginalen, liknande den period som använts för att beräkna dumpningsmarginalerna. Liknande kommentarer mottogs från den italienska användaren, som tillade att en selektiv användning av uppgifter om en del av undersökningsperioden inte möjliggör en objektiv bedömning av graden av undanröjande av skada i det aktuella ärendet. |
| --- | --- |

(160)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter påpekade en kinesisk exporterande tillverkare även att den inte var övertygad om att de angivna skälen för att endast använda uppgifter som täckte andra halvåret 2015 skulle avspegla riskens verkan på ett lämpligare sätt. Tillverkaren hävdade även att en selektiv användning av perioden för beräkningen av skademarginalen skulle leda till att jämförelsen av dumpnings- och skademarginalerna i förhållande till regeln om lägsta tull blir ologisk och snedvridande, och att detta skulle leda till högre marginaler än om hela året 2015 hade använts. Tillverkaren begärde därför att kommissionen skulle använda en tolvmånadersperiod för att beräkna skademarginalen, liknande den period som använts för att beräkna dumpningsmarginalerna. Liknande kommentarer mottogs från den italienska användaren, som tillade att en selektiv användning av uppgifter om en del av undersökningsperioden inte möjliggör en objektiv bedömning av graden av undanröjande av skada i det aktuella ärendet.

| (161) | En liknande kommentar mottogs från CISA och två kinesiska exporterande tillverkare, som båda hävdade att valet att använda en sexmånadersperiod strider mot rättssäkerheten och rimliga förväntningar. Medan den andra kinesiska exporterande tillverkaren främst hävdade att begränsningen av uppgiftsuppsättningen till en sexmånadersperiod inte kan anses utgöra positivt bevis i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, hänvisade CISA till punkt 5.1 i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet, där det anges att ”undersökningen av subventionering och skada omfattar perioden 1 januari 2015–31 december 2015” och till rättspraxis. |
| --- | --- |

(161)

En liknande kommentar mottogs från CISA och två kinesiska exporterande tillverkare, som båda hävdade att valet att använda en sexmånadersperiod strider mot rättssäkerheten och rimliga förväntningar. Medan den andra kinesiska exporterande tillverkaren främst hävdade att begränsningen av uppgiftsuppsättningen till en sexmånadersperiod inte kan anses utgöra positivt bevis i den mening som avses i artikel 3.2 i grundförordningen, hänvisade CISA till punkt 5.1 i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet, där det anges att ”undersökningen av subventionering och skada omfattar perioden 1 januari 2015–31 december 2015” och till rättspraxis.

| (162) | En kinesisk exporterande tillverkare nämnde även att det är kommissionens etablerade praxis att avstå från att använda uppgifter som endast avser en del av undersökningsperioden, och att den metod som används i det aktuella ärendet inte överensstämmer med rekommendationen från WTO:s antidumpningskommitté om att ”perioden för uppgiftsinsamling (...) bör omfatta hela uppgiftsinsamlingsperioden för dumpningsundersökningen”. |
| --- | --- |

(162)

En kinesisk exporterande tillverkare nämnde även att det är kommissionens etablerade praxis att avstå från att använda uppgifter som endast avser en del av undersökningsperioden, och att den metod som används i det aktuella ärendet inte överensstämmer med rekommendationen från WTO:s antidumpningskommitté om att ”perioden för uppgiftsinsamling (...) bör omfatta hela uppgiftsinsamlingsperioden för dumpningsundersökningen”.

| (163) | Kommissionen avvisade alla dessa argument enligt följande. För det första bestäms dumpning och skada på grundval av en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod, som fastställs enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och anges i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. I grundförordningen anges emellertid ingen särskild metod för beräkningen av skademarginal vid tillämpning av regeln om lägsta tull. För det andra föreskriver grundförordningen inte heller några särskilda kriterier för fastställandet av den period under vilken kriterierna för beräkningen av skademarginalen bedöms. I det aktuella ärendet ansåg kommissionen att den valda perioden avspeglar de särskilda omständigheterna i ärendet och är lämplig för en framåtblickande analys. För beräkningen av skademarginalen använde kommissionen dessutom samma sexmånadersperiod för att jämföra exportpriset och målpriset så att den kunde försäkra sig om att bedömningen var objektiv. |
| --- | --- |

(163)

Kommissionen avvisade alla dessa argument enligt följande. För det första bestäms dumpning och skada på grundval av en undersökningsperiod och en skadeundersökningsperiod, som fastställs enligt de relevanta bestämmelserna i grundförordningen och anges i tillkännagivandet om inledandet av förfarandet. I grundförordningen anges emellertid ingen särskild metod för beräkningen av skademarginal vid tillämpning av regeln om lägsta tull. För det andra föreskriver grundförordningen inte heller några särskilda kriterier för fastställandet av den period under vilken kriterierna för beräkningen av skademarginalen bedöms. I det aktuella ärendet ansåg kommissionen att den valda perioden avspeglar de särskilda omständigheterna i ärendet och är lämplig för en framåtblickande analys. För beräkningen av skademarginalen använde kommissionen dessutom samma sexmånadersperiod för att jämföra exportpriset och målpriset så att den kunde försäkra sig om att bedömningen var objektiv.

| (164) | Med hänsyn till de frågor som nämns i skälen 135–163 och i frånvaro av andra synpunkter omräknades de slutgiltiga skademarginalerna med användning av uppgifterna för andra halvåret 2015. De slutgiltiga marginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande: Här visas även slutgiltiga tullsatser.

  Tabell 7


  Slutgiltiga marginaler och tullsatser









  Kinesiska exporterande tillverkare | Slutgiltig dumpningsmarginal | Slutgiltig skademarginal | Slutgiltig tullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bengang Steel Plates Co., Ltd | 97,3 % | 28,1 % | 28,1 % |
| Hesteel Group Co., Ltd | 95,5 % | 18,1 % | 18,1 % |
| Jiangsu Shagang Group | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 100,5 % | 27,3 % | 27,3 % |
| Alla övriga företag | 106,9 % | 35,9 % | 35,9 % |

(164)

Med hänsyn till de frågor som nämns i skälen 135–163 och i frånvaro av andra synpunkter omräknades de slutgiltiga skademarginalerna med användning av uppgifterna för andra halvåret 2015. De slutgiltiga marginalerna, uttryckta i procent av priset cif vid unionens gräns, före tull, har fastställts till följande: Här visas även slutgiltiga tullsatser.

Tabell 7

Tabell 7

Slutgiltiga marginaler och tullsatser

Slutgiltiga marginaler och tullsatser

Kinesiska exporterande tillverkare

Slutgiltig dumpningsmarginal

Slutgiltig skademarginal

Slutgiltig tullsats

Bengang Steel Plates Co., Ltd

97,3 %

28,1 %

28,1 %

Hesteel Group Co., Ltd

95,5 %

18,1 %

18,1 %

Jiangsu Shagang Group

106,9 %

35,9 %

35,9 %

Andra samarbetsvilliga företag

100,5 %

27,3 %

27,3 %

Alla övriga företag

106,9 %

35,9 %

35,9 %

| (165) | Ovanstående skademarginaler avrundades nedåt, om så var lämpligt, till närmaste tiondel enligt synpunkter från en exporterande tillverkare efter det slutliga meddelandet av uppgifter. |
| --- | --- |

(165)

Ovanstående skademarginaler avrundades nedåt, om så var lämpligt, till närmaste tiondel enligt synpunkter från en exporterande tillverkare efter det slutliga meddelandet av uppgifter.

| (166) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av andra företag vars namn inte uttryckligen omnämns i artikeldelen i denna förordning, däribland enheter som är de företag närstående som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(166)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nuvarande undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) är således endast tillämpliga på import av den berörda produkten som har sitt ursprung i det berörda landet och som tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika rättsliga enheter som anges. Import av den berörda produkten som tillverkats av andra företag vars namn inte uttryckligen omnämns i artikeldelen i denna förordning, däribland enheter som är de företag närstående som specifikt omnämns, kan inte dra nytta av dessa tullsatser utan omfattas av den tullsats som gäller ”alla övriga företag”.

| (167) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör sändas till kommissionen (*1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer denna förordning i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(167)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullar (t.ex. till följd av en ändring av företagets namn eller inrättande av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör sändas till kommissionen (*1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med exempelvis namnändringen eller ändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer denna förordning i sådana fall att ändras genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

*1

| (168) | ”Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd” ändrade sitt namn till ”Hesteel Group Co., Ltd” under undersökningen. Några av dess närstående företag har också ändrat sina namn. Kommissionen bekräftade dessa namnändringar och ändrade artikel 1.2 i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(168)

”Hebei Iron & Steel Group Co., Ltd” ändrade sitt namn till ”Hesteel Group Co., Ltd” under undersökningen. Några av dess närstående företag har också ändrat sina namn. Kommissionen bekräftade dessa namnändringar och ändrade artikel 1.2 i enlighet med detta.

| (169) | För att minimera risken för ett kringgående anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningsåtgärderna. Dessa särskilda åtgärder omfattar bland annat följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(169)

För att minimera risken för ett kringgående anses det i detta fall krävas särskilda åtgärder för att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningsåtgärderna. Dessa särskilda åtgärder omfattar bland annat följande: uppvisande för medlemsstaternas tullmyndigheter av en giltig faktura som ska uppfylla kraven i artikel 1.3 i denna förordning. Import som inte åtföljs av en sådan faktura ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag.

7.3   Återställande av preliminära tullar

Återställande av preliminära tullar

| (170) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte slutgiltigt kan ta ut de provisoriska tullarna enligt artikel 10.2 i grundförordningen om det inte kan bevisas att situationen, om inga åtgärder hade vidtagits, skulle ha utvecklats till väsentlig skada före införandet av slutgiltiga åtgärder. |
| --- | --- |

(170)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter hävdade en berörd part att kommissionen inte slutgiltigt kan ta ut de provisoriska tullarna enligt artikel 10.2 i grundförordningen om det inte kan bevisas att situationen, om inga åtgärder hade vidtagits, skulle ha utvecklats till väsentlig skada före införandet av slutgiltiga åtgärder.

| (171) | Mot bakgrund av slutsatserna i det aktuella ärendet och enligt artikel 10.2 i grundförordningen anser kommissionen att de belopp som säkras genom den provisoriska antidumpningstull som införs genom förordningen om provisorisk tull bör återställas. |
| --- | --- |

(171)

Mot bakgrund av slutsatserna i det aktuella ärendet och enligt artikel 10.2 i grundförordningen anser kommissionen att de belopp som säkras genom den provisoriska antidumpningstull som införs genom förordningen om provisorisk tull bör återställas.

| (172) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036. |
| --- | --- |

(172)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EU) 2016/1036.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull införs härmed på import av vissa valsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål, även i ringar eller rullar (inklusive produkter skurna i längder och ”smala band”), inte vidare bearbetade efter varmvalsningen (varmvalsad platta), varken pläterade, på annat sätt metallöverdragna eller försedda med annat överdrag med ursprung i Folkrepubliken Kina.

Den berörda produkten omfattar inte

| — | produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål, |
| --- | --- |

—

produkter av rostfritt stål och kornorienterat kiselelektrostål,

| — | produkter av verktygsstål och snabbstål, |
| --- | --- |

—

produkter av verktygsstål och snabbstål,

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av mer än 10 mm och en bredd av minst 600 mm, och

| — | produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm. |
| --- | --- |

—

produkter, inte i ringar eller rullar, utan reliefmönster, med en tjocklek av minst 4,75 mm men högst 10 mm och en bredd av minst 2 050 mm.

Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10 (Taric-nr 7225191090), 7225 30 90, ex 7225 40 60 (Taric-nr 7225406090), 7225 40 90, ex 7226 19 10 (Taric-nr 7226191090), 7226 91 91 och 7226 91 99.

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt unionens gräns, före tull, för den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Land | Företag | Slutgiltig tullsats | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Kina | Bengang Steel Plates Co., Ltd | 28,1 % | C157 |
| Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd | 18,1 % | C158 |
| Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch  (24) | 18,1 % | C159 |
| Hesteel Co., Ltd Chengde Branch  (25) | 18,1 % | C160 |
| Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd | 35,9 % | C161 |
| Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd | 35,9 % | C162 |
| Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I | 27,3 % | Se bilaga |
| Alla övriga företag | 35,9 % | C999 |

Land

Företag

Slutgiltig tullsats

Taric-tilläggsnummer

Kina

Bengang Steel Plates Co., Ltd

28,1 %

C157

Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd

18,1 %

C158

Hesteel Co., Ltd Tangshan Branch  (24)

18,1 %

C159

Hesteel Co., Ltd Chengde Branch  (25)

18,1 %

C160

Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd

35,9 %

C161

Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd

35,9 %

C162

Andra samarbetsvilliga företag som är förtecknade i bilaga I

27,3 %

Se bilaga

Alla övriga företag

35,9 %

C999

3.   De individuella antidumpningstullsatser som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid den enhet som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå hans eller hennes namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag, undertecknad, intygar härmed att (volymen) av varmvalsade platta produkter av stål som sålts på export till Europeiska unionen och som omfattas av denna faktura har tillverkats av (företagets namn och adress) (Taric-tilläggsnummer) i (det berörda landet). Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas ska tullsatsen som gäller för ”Alla övriga länder” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

5.   Om en ny exporterande tillverkare i Folkrepubliken Kina lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att företaget

| 1) | inte exporterade den produkt som beskrivs i punkt 1 till unionen under perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (undersökningsperioden), |
| --- | --- |

1)

inte exporterade den produkt som beskrivs i punkt 1 till unionen under perioden den 1 januari 2015 till den 31 december 2015 (undersökningsperioden),

| 2) | inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning, |
| --- | --- |

2)

inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Folkrepubliken Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som införs genom denna förordning,

| 3) | faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen, |
| --- | --- |

3)

faktiskt har exporterat den berörda produkten till unionen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal har gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till unionen,

får punkt 2 ändras genom att den nya exporterande tillverkaren läggs till i förteckningen över samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som således omfattas av en individuell tull som inte överstiger den vägda genomsnittliga tullsatsen på 27,3 %.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2016/181 (26) ska återställas slutgiltigt.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1778 av den 6 oktober 2016 om införande av en provisorisk antidumpningstull på import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 272, 7.10 2016, s. 33).

2

(3)  
  EUT C 58, 13.2.2016, s. 9.

3

(4)  Tillkännagivande om inledande av ett antisubventionsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 172, 13.5.2016, s. 29).

4

(5)  Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av vissa varmvalsade platta produkter av järn, olegerat stål eller annat legerat stål med ursprung i Brasilien, Iran, Ryssland, Serbien och Ukraina (EUT C 246/08, 7.7.2016, s. 7).

5

(6)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/865 av den 31 maj 2016 om inledande av en undersökning beträffande ett eventuellt kringgående av de antidumpningsåtgärder som infördes genom genomförandeförordning (EU) 2015/2384 på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Folkrepubliken Kina genom import av något modifierad aluminiumfolie från Folkrepubliken Kina och om registrering av sådan import (EUT L 144, 1.6.2016, s. 35).

6

(7)  Förfaranden för genomförande av den gemensamma handelspolitiken – Tillkännagivande om inledande av ett antidumpningsförfarande beträffande import av visst korrosionsbeständigt stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT C 459, 9.12.2016, s. 17).

7

(8)  
  EUT L 23, 29.1.2016, s. 16.

8

(9)  
  EUT L 210, 4.8.2016, s. 1.

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/1329 av den 29 juli 2016 om uttag av den preliminära antidumpningstullen på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 210, 4.8.2016, s. 27).

10

(11)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, Europeiska rådet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén samt Europeiska investeringsbanken, Bryssel, 16.3.2016, COM(2016) 155 final, Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU.

11

Stål: Bevara hållbar sysselsättning och tillväxt i EU

(12)  
  Källa för uppgifter om kapacitet [OECD: OECD, DSTI/SU/SC(2016)6/Final, den 5 september 2016, Directorate for Science, Technology and Innovation, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Annexe, s. 7 ff.]

12

Källa för uppgifter om kapacitet [OECD:

Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity, Annexe

(13)  
  Källa för uppgifter om tillverkning [World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015: World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2016, tabell 1 på sidorna 1 och 2, och tabell 13 på sidan 35, http://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html]

13

Källa för uppgifter om tillverkning [World Steel Association, Steel Statistical Yearbook 2015:

Steel Statistical Yearbook 2016

(14)  Rapport från OECD:s stålkommitté, den 8–9 september 2016, Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity.

14

Updated steelmaking capacity figures and a proposed framework for enhancing capacity monitoring activity

(15)  Richard Lu, den 15 juli 2016, The downside Chinese steel demand scenario: gory details, http://www.crugroup.com/about-cru/cruinsight/The_downside_Chinese_steel_demand_scenario_gory_details.

15

The downside Chinese steel demand scenario: gory details

(16)  http://www.businessinsider.com.au/is-it-a-bird-a-plane-no-its-the-coking-coal-price-2016-10

16

https://www.bloomberg.com/news/articles/2016-09-23/goldman-says-higher-coking-coal-prices-are-here-to-stay

(17)  Utdrag från Worldsteels månatliga uppdatering beträffande den kinesiska stålindustrin, oktober 2016.

17

(18)  Rådets förordning (EG) nr 926/2009 av den 24 september 2009 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 262, 6.10.2009, s. 19).

18

(19)  Såsom förklaras i skäl 168 ändrade ”Hebei Iron & Steel Group” sitt namn till ”Hesteel Group Co., Ltd” under undersökningen. Dess närstående företag har också ändrat sina namn. Kommissionen bekräftade dessa namnändringar och ändrade artikel 1.2 i enlighet med detta.

19

(20)  
  EUT L 210, 4.8.2016, s. 1.

20

(21)  Domstolens dom av den 7 april 2016 i mål C-186/14, punkt 72, som bekräftar förstainstansrättens dom av den 29 januari 2014 i mål T-528/09, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd mot Europeiska unionens råd, punkt 71.

21

(22)  
  EUT L 107, 19.4.2012, s. 5.

22

(23)  Se exempelvis följande fall:

23

| — | Rådets genomförandeförordning (EU) nr 217/2013 av den 11 mars 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 69, 13.3.2013, s. 11). |
| --- | --- |

—

Rådets genomförandeförordning (EU) nr 217/2013 av den 11 mars 2013 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och om uttag av den preliminära tull som införts på import av viss aluminiumfolie i rullar med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 69, 13.3.2013, s. 11).

| — | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109). |
| --- | --- |

—

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1953 av den 29 oktober 2015 om införande av en definitiv antidumpningstull på import av vissa kornorienterade valsade platta produkter av kisellegerat elektrostål med ursprung i Amerikas förenta stater, Japan, Folkrepubliken Kina, Ryska federationen och Republiken Korea (EUT L 284, 30.10.2015, s. 109).

(*1)  
  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, 1049 Bryssel, Belgien.

*1

(24)  Tidigare ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Tangshan Branch”.

24

(25)  Tidigare ”Hebei Iron & Steel Co., Ltd Chengde Branch”.

25

(26)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2016/181 av den 10 februari 2016 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa kallvalsade platta produkter av stål med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ryska federationen (EUT L 37, 12.2.2016, s. 1).

26

---

BILAGA

| Land | Namn | Taric-tilläggsnr |
| --- | --- | --- |
| Folkrepubliken Kina | Angang Steel Company Limited | C150 |
| Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd | C151 |
| Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd | C147 |
| Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd | C163 |
| Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd | C164 |
| Maanshan Iron & Steel Co., Ltd | C165 |
| Rizhao Steel Wire Co., Ltd | C166 |
| Rizhao Baohua New Material Co., Ltd | C167 |
| Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd | C168 |
| Wuhan Iron & Steel Co., Ltd | C156 |

Land

Namn

Taric-tilläggsnr

Folkrepubliken Kina

Angang Steel Company Limited

C150

Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd

C151

Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd

C147

Shanxi Taigang Stainless Steel Co., Ltd

C163

Shougang Jingtang United Iron & Steel Co., Ltd

C164

Maanshan Iron & Steel Co., Ltd

C165

Rizhao Steel Wire Co., Ltd

C166

Rizhao Baohua New Material Co., Ltd

C167

Tangshan Yanshan Iron and Steel Co., Ltd

C168

Wuhan Iron & Steel Co., Ltd

C156

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/97 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/97

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2017/650

av den 5 april 2017

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 5 april 2017.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör

Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | EG | 350,6 |
| MA | 112,2 |
| SN | 284,4 |
| TN | 214,0 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 214,7 |
| 0707 00 05 | TR | 155,6 |
| ZZ | 155,6 |
| 0709 93 10 | MA | 53,1 |
| TR | 148,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 54,9 |
| IL | 78,6 |
| MA | 48,3 |
| TN | 55,5 |
| TR | 75,1 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | TR | 74,4 |
| ZZ | 74,4 |
| 0808 10 80 | BR | 110,7 |
| CL | 108,0 |
| CN | 161,4 |
| US | 133,8 |
| ZA | 111,7 |
| ZZ | 125,1 |
| 0808 30 90 | AR | 121,6 |
| CL | 154,7 |
| CN | 90,2 |
| ZA | 127,9 |
| ZZ | 123,6 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

EG

350,6

MA

112,2

SN

284,4

TN

214,0

TR

112,4

ZZ

214,7

0707 00 05

TR

155,6

ZZ

155,6

0709 93 10

MA

53,1

TR

148,4

ZZ

100,8

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

54,9

IL

78,6

MA

48,3

TN

55,5

TR

75,1

ZZ

62,5

0805 50 10

TR

74,4

ZZ

74,4

0808 10 80

BR

110,7

CL

108,0

CN

161,4

US

133,8

ZA

111,7

ZZ

125,1

0808 30 90

AR

121,6

CL

154,7

CN

90,2

ZA

127,9

ZZ

123,6

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/99 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/99

---

RÅDETS BESLUT (EU) 2017/651

av den 3 april 2017

om utnämning av en ledamot i Regionkommittén på förslag av Nederländerna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 305,

med beaktande av den nederländska regeringens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020. |
| --- | --- |

(1)

Den 26 januari 2015, den 5 februari 2015 och den 23 juni 2015 antog rådet besluten (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) och (EU) 2015/994 (3) om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020.

| (2) | En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för A. (Annemiek) JETTEN (Mayor of Sluis) har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

En plats som ledamot i Regionkommittén har blivit ledig till följd av att mandatet för A. (Annemiek) JETTEN (Mayor of Sluis) har löpt ut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Till ledamot i Regionkommittén utnämns härmed för återstoden av mandatperioden, dvs. till och med den 25 januari 2020,

| — | A. (Annemiek) JETTEN, Mayor of the municipality of Vlaardingen. |
| --- | --- |

—

A. (Annemiek) JETTEN, Mayor of the municipality of Vlaardingen.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Luxemburg den 3 april 2017.

På rådets vägnar

R. GALDES

Ordförande

---

(1)  Rådets beslut (EU) 2015/116 av den 26 januari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rådets beslut (EU) 2015/190 av den 5 februari 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rådets beslut (EU) 2015/994 av den 23 juni 2015 om utnämning av ledamöter och suppleanter i Regionkommittén för perioden 26 januari 2015–25 januari 2020 (EUT L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

---

| 6.4.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 92/100 |
| --- | --- | --- | --- |

6.4.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 92/100

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2017/652

av den 29 mars 2017

om det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europé

[delgivet med nr C(2017) 2200]

(Endast den engelska texten är giltig)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 211/2011 av den 16 februari 2011 om medborgarinitiativet (1), särskilt artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Genom beslut K(2013) 5969 av den 13 september 2013 vägrade kommissionen registrera det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe. I en dom av den 3 februari 2017 (mål T-646/13) ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal beslutet med hänvisning till att kommissionen inte hade uppfyllt sin skyldighet att motivera beslutet, eftersom den inte hade angett vilka åtgärder i bilagan till det föreslagna europeiska medborgarinitiativet som låg utanför dess behörighet och inte heller skälen till sin slutsats. För att följa tribunalens dom måste kommissionen fatta ett nytt beslut om begäran att registrera det föreslagna medborgarinitiativet. |
| --- | --- |

(1)

Genom beslut K(2013) 5969 av den 13 september 2013 vägrade kommissionen registrera det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe. I en dom av den 3 februari 2017 (mål T-646/13) ogiltigförklarade Europeiska unionens tribunal beslutet med hänvisning till att kommissionen inte hade uppfyllt sin skyldighet att motivera beslutet, eftersom den inte hade angett vilka åtgärder i bilagan till det föreslagna europeiska medborgarinitiativet som låg utanför dess behörighet och inte heller skälen till sin slutsats. För att följa tribunalens dom måste kommissionen fatta ett nytt beslut om begäran att registrera det föreslagna medborgarinitiativet.

| (2) | Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe är följande: ”Vi uppmanar EU att förbättra skyddet av personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter samt främja den kulturella och språkliga mångfalden i EU.” |
| --- | --- |

(2)

Ämnet för det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe är följande: ”Vi uppmanar EU att förbättra skyddet av personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter samt främja den kulturella och språkliga mångfalden i EU.”

| (3) | Målen för det föreslagna medborgarinitiativet är följande: ”Vi uppmanar EU att anta en uppsättning rättsakter för att förbättra skyddet för personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter samt främja den kulturella och språkliga mångfalden i unionen. Häri ska politiska åtgärder på områdena för regionala språk och minoritetsspråk, utbildning och kultur, regionalpolitik, deltagande, jämlikhet, audiovisuellt och annat medieinnehåll ingå, samt även regionala instansers statliga stöd.” |
| --- | --- |

(3)

Målen för det föreslagna medborgarinitiativet är följande: ”Vi uppmanar EU att anta en uppsättning rättsakter för att förbättra skyddet för personer som tillhör nationella och språkliga minoriteter samt främja den kulturella och språkliga mångfalden i unionen. Häri ska politiska åtgärder på områdena för regionala språk och minoritetsspråk, utbildning och kultur, regionalpolitik, deltagande, jämlikhet, audiovisuellt och annat medieinnehåll ingå, samt även regionala instansers statliga stöd.”

| (4) | I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet anges särskilt elva unionsrättsakter, som kommissionen enligt det föreslagna medborgarinitiativet bör lägga förslag på, nämligen följande:






  a) | En rådets rekommendation om skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald i unionen baserad på artiklarna 167.5 andra strecksatsen och 165.4 andra strecksatsen i EUF-fördraget. |
| --- | --- | --- |

(4)

I bilagan till det föreslagna medborgarinitiativet anges särskilt elva unionsrättsakter, som kommissionen enligt det föreslagna medborgarinitiativet bör lägga förslag på, nämligen följande:

a)

En rådets rekommendation om skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald i unionen baserad på artiklarna 167.5 andra strecksatsen och 165.4 andra strecksatsen i EUF-fördraget.

| b) | Ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning baserad på artiklarna 167.5 första strecksatsen och 165.4 första strecksatsen i EUF-fördraget om att anpassa stödprogram så att de öppnas för små språkgemenskaper med regional förankring eller i minoritetsställning. |
| --- | --- |

b)

Ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning baserad på artiklarna 167.5 första strecksatsen och 165.4 första strecksatsen i EUF-fördraget om att anpassa stödprogram så att de öppnas för små språkgemenskaper med regional förankring eller i minoritetsställning.

| c) | Ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning baserad på artiklarna 167.5 första strecksatsen och artikel 165.4 första strecksatsen i EUF-fördraget om att skapa ett centrum för språklig mångfald för att stärka insikten om hur viktiga regionala språk och minoritetsspråk är och främja mångfald på alla nivåer, varvid centrumet ska finansieras främst av EU. |
| --- | --- |

c)

Ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning baserad på artiklarna 167.5 första strecksatsen och artikel 165.4 första strecksatsen i EUF-fördraget om att skapa ett centrum för språklig mångfald för att stärka insikten om hur viktiga regionala språk och minoritetsspråk är och främja mångfald på alla nivåer, varvid centrumet ska finansieras främst av EU.

| d) | En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artiklarna 177 och 178 i EUF-fördraget om att anpassa de allmänna bestämmelserna om EU:s regionalfonder, så att skydd för minoriteter och främjande av kulturell och språklig mångfald inbegrips såsom tematiska mål. |
| --- | --- |

d)

En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artiklarna 177 och 178 i EUF-fördraget om att anpassa de allmänna bestämmelserna om EU:s regionalfonder, så att skydd för minoriteter och främjande av kulturell och språklig mångfald inbegrips såsom tematiska mål.

| e) | En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artiklarna 173.3 och 182.1 i EUF-fördraget om att ändra förordningen om programmet Horisont 2020 i syfte att förbättra forskningen om det mervärde nationella minoriteter samt kulturell och språklig mångfald kan innebära för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU:s regioner. |
| --- | --- |

e)

En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artiklarna 173.3 och 182.1 i EUF-fördraget om att ändra förordningen om programmet Horisont 2020 i syfte att förbättra forskningen om det mervärde nationella minoriteter samt kulturell och språklig mångfald kan innebära för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU:s regioner.

| f) | Ett/en rådets direktiv, förordning eller beslut baserat på artiklarna 20.2 och 25 i EUF-fördraget för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

f)

Ett/en rådets direktiv, förordning eller beslut baserat på artiklarna 20.2 och 25 i EUF-fördraget för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter.

| g) | Verksamma åtgärder baserade på artikel 19.1 i EUF-fördraget för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter, särskilt genom att se över de nu gällande rådsdirektiven om likabehandling. |
| --- | --- |

g)

Verksamma åtgärder baserade på artikel 19.1 i EUF-fördraget för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter, särskilt genom att se över de nu gällande rådsdirektiven om likabehandling.

| h) | Ändring av EU-lagstiftningen baserad på artikel 79.2 i EUF-fördraget för att säkerställa i stort sett likabehandling mellan statslösa personer och EU-medborgare. |
| --- | --- |

h)

Ändring av EU-lagstiftningen baserad på artikel 79.2 i EUF-fördraget för att säkerställa i stort sett likabehandling mellan statslösa personer och EU-medborgare.

| i) | En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artikel 118 i EUF-fördraget om enhetlig upphovsrätt, så att hela EU kan utgöra en inre upphovsrättslig marknad. |
| --- | --- |

i)

En Europaparlamentets och rådets förordning baserad på artikel 118 i EUF-fördraget om enhetlig upphovsrätt, så att hela EU kan utgöra en inre upphovsrättslig marknad.

| j) | Ändring baserad på artiklarna 53.1 och 63 i EUF-fördraget av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (2) för att säkra friheten att tillhandahålla tjänster och att ta emot audiovisuellt innehåll i regioner där nationella minoriteter bor. |
| --- | --- |

j)

Ändring baserad på artiklarna 53.1 och 63 i EUF-fördraget av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU (2) för att säkra friheten att tillhandahålla tjänster och att ta emot audiovisuellt innehåll i regioner där nationella minoriteter bor.

| k) | En/ett rådets förordning/beslut baserat på artikel 109, 108.4 eller 107.3 e i EUF-fördraget om gruppundantag för projekt som främjar nationella minoriteter och deras kultur. |
| --- | --- |

k)

En/ett rådets förordning/beslut baserat på artikel 109, 108.4 eller 107.3 e i EUF-fördraget om gruppundantag för projekt som främjar nationella minoriteter och deras kultur.

| (5) | Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas






  — | på områdena förbättring av kunskapen om och spridningen av de europeiska folkens kultur och historia, bevarande och skydd av det kulturarv som har europeisk betydelse, icke-kommersiellt kulturutbyte, konstnärligt och litterärt skapande, även inom den audiovisuella sektorn, |
| --- | --- | --- |

(5)

Unionsrättsakter för att genomföra fördragen kan antas

—

på områdena förbättring av kunskapen om och spridningen av de europeiska folkens kultur och historia, bevarande och skydd av det kulturarv som har europeisk betydelse, icke-kommersiellt kulturutbyte, konstnärligt och litterärt skapande, även inom den audiovisuella sektorn,

| — | på områdena utveckling av den europeiska dimensionen inom utbildning, exempelvis genom undervisning i och spridning av medlemsstaternas språk, |
| --- | --- |

—

på områdena utveckling av den europeiska dimensionen inom utbildning, exempelvis genom undervisning i och spridning av medlemsstaternas språk,

| — | vid fastställande av strukturfondernas uppgifter, prioriterade mål och organisation, varvid de åtgärder som finansieras måste leda till en förstärkning av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, |
| --- | --- |

—

vid fastställande av strukturfondernas uppgifter, prioriterade mål och organisation, varvid de åtgärder som finansieras måste leda till en förstärkning av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU,

| — | om särskilda åtgärder till stöd för insatser i medlemsstaterna för att förverkliga målen att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag i hela EU, särskilt de små och medelstora företagen, främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken på områdena innovation, forskning och teknisk utveckling, |
| --- | --- |

—

om särskilda åtgärder till stöd för insatser i medlemsstaterna för att förverkliga målen att påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag i hela EU, särskilt de små och medelstora företagen, främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag, främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken på områdena innovation, forskning och teknisk utveckling,

| — | på området forskning och teknisk utveckling i form av ett flerårigt ramprogram där man lägger fast de vetenskapliga och tekniska mål som EU ska uppnå, fastställer relevanta prioriteringar, anger huvudlinjer för verksamheten samt anger det högsta totalbelopp och de närmare villkor som gäller för EU:s finansiella deltagande i ramprogrammet samt fördelningen mellan de typer av verksamhet som ingår, |
| --- | --- |

—

på området forskning och teknisk utveckling i form av ett flerårigt ramprogram där man lägger fast de vetenskapliga och tekniska mål som EU ska uppnå, fastställer relevanta prioriteringar, anger huvudlinjer för verksamheten samt anger det högsta totalbelopp och de närmare villkor som gäller för EU:s finansiella deltagande i ramprogrammet samt fördelningen mellan de typer av verksamhet som ingår,

| — | på området rättigheter för tredjelandsmedborgare som vistas lagligen i en medlemsstat, inbegripet villkoren för fri rörlighet och vistelse i övriga medlemsstater i EU, |
| --- | --- |

—

på området rättigheter för tredjelandsmedborgare som vistas lagligen i en medlemsstat, inbegripet villkoren för fri rörlighet och vistelse i övriga medlemsstater i EU,

| — | för att skapa europeiska immateriella rättigheter som ger enhetligt immaterialrättsligt skydd i hela unionen och inrätta central, EU-täckande tillståndsgivning, samordning och övervakning, |
| --- | --- |

—

för att skapa europeiska immateriella rättigheter som ger enhetligt immaterialrättsligt skydd i hela unionen och inrätta central, EU-täckande tillståndsgivning, samordning och övervakning,

| — | för att samordna medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar om inledande och utövande av förvärvsverksamhet som egenföretagare, |
| --- | --- |

—

för att samordna medlemsstaternas bestämmelser i lagar och andra författningar om inledande och utövande av förvärvsverksamhet som egenföretagare,

| — | för att fastställa vilka kategorier av statligt stöd som får undantas från förfarandet i artikel 108.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

för att fastställa vilka kategorier av statligt stöd som får undantas från förfarandet i artikel 108.2 i EUF-fördraget.

| (6) | Av dessa skäl ligger det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna a–e och h–k i skäl 4, inte uppenbart utanför kommissionens behörighet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för genomförande av fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen. |
| --- | --- |

(6)

Av dessa skäl ligger det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna a–e och h–k i skäl 4, inte uppenbart utanför kommissionens behörighet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för genomförande av fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

| (7) | En unionsrättsakt för genomförande av fördragen kan inte antas för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter. I artikel 20.2 i EUF-fördraget anges EU-medborgarnas rättigheter. Rättigheterna inbegriper rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där unionsmedborgaren är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten. Enligt artikel 25 i EUF-fördraget får rådet efter en rapport från kommissionen besluta enhälligt i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande om bestämmelser för att stärka eller komplettera de rättigheter som anges i artikel 20.2 i EUF-fördraget. De med hjälp av sådana bestämmelser stärkta eller kompletterade rättigheterna måste dock vara riktade mot andra medlemsstater än den där den berörda EU-medborgaren är medborgare eller mot EU-institutionerna. Genom det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe föreslås en rättsakt som inte innehåller något liknande förbehåll. Den kommer följaktligen att skapa rättigheter som kan hävdas gentemot den medlemsstat där EU-medborgaren är medborgare. Därför kan artiklarna 25 och 20.2 i EUF-fördraget inte utgöra rättslig grund för en unionsrättsakt för genomförande av fördragen för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter. Eftersom den rättsakt som planeras genom det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe i huvudsak torde gälla de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val, tillkommer det, i enlighet med artikel 223 i EUF-fördraget, den institutionen att göra ett utkast till förslag till de bestämmelser som ska antas, i enlighet med ett förfarande som är likadant i alla medlemsstaterna eller med principer som är gemensamma för alla medlemsstaterna. Fördragen ger således inte kommissionen behörighet att lägga fram ett förslag till en sådan rättsakt. |
| --- | --- |

(7)

En unionsrättsakt för genomförande av fördragen kan inte antas för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter. I artikel 20.2 i EUF-fördraget anges EU-medborgarnas rättigheter. Rättigheterna inbegriper rösträtt och valbarhet vid val till Europaparlamentet i den medlemsstat där unionsmedborgaren är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten. Enligt artikel 25 i EUF-fördraget får rådet efter en rapport från kommissionen besluta enhälligt i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande om bestämmelser för att stärka eller komplettera de rättigheter som anges i artikel 20.2 i EUF-fördraget. De med hjälp av sådana bestämmelser stärkta eller kompletterade rättigheterna måste dock vara riktade mot andra medlemsstater än den där den berörda EU-medborgaren är medborgare eller mot EU-institutionerna. Genom det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe föreslås en rättsakt som inte innehåller något liknande förbehåll. Den kommer följaktligen att skapa rättigheter som kan hävdas gentemot den medlemsstat där EU-medborgaren är medborgare. Därför kan artiklarna 25 och 20.2 i EUF-fördraget inte utgöra rättslig grund för en unionsrättsakt för genomförande av fördragen för att stärka nationella minoriteters ställning i EU genom att säkerställa att deras legitima intressen beaktas vid val av Europaparlamentets ledamöter. Eftersom den rättsakt som planeras genom det föreslagna medborgarinitiativet Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe i huvudsak torde gälla de nödvändiga bestämmelserna för val av Europaparlamentets ledamöter genom allmänna direkta val, tillkommer det, i enlighet med artikel 223 i EUF-fördraget, den institutionen att göra ett utkast till förslag till de bestämmelser som ska antas, i enlighet med ett förfarande som är likadant i alla medlemsstaterna eller med principer som är gemensamma för alla medlemsstaterna. Fördragen ger således inte kommissionen behörighet att lägga fram ett förslag till en sådan rättsakt.

| (8) | Det går heller inte att anta en unionsrättsakt för genomförande av fördragen om verksamma åtgärder för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter och särskilt genom att se över de nu gällande rådsdirektiven om likabehandling. Visserligen är EU-institutionerna, oberoende av verksamhetsområde, tvungna att respektera kulturell och språklig mångfald i kraft av artikel 3.3 i EU-fördraget och att avstå från diskriminering på grund av tillhörighet till nationell minoritet i kraft av artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, men ingen av dessa bestämmelser kan vara rättslig grund för någon insats över huvud taget från EU-institutionernas sida. Enligt artikel 19 i EUF-fördraget kan rådet, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i fördragen och inom ramen för de befogenheter som fördragen ger unionen, genom enhälligt beslut i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Denna uttömmande förteckning över diskrimineringsgrunder inbegriper dock inte tillhörighet till en nationell minoritet. Artikel 19 i EUF-fördraget kan därför inte utgöra rättslig grund för en unionsrättsakt för genomförande av fördragen om verksamma åtgärder för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter. |
| --- | --- |

(8)

Det går heller inte att anta en unionsrättsakt för genomförande av fördragen om verksamma åtgärder för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter och särskilt genom att se över de nu gällande rådsdirektiven om likabehandling. Visserligen är EU-institutionerna, oberoende av verksamhetsområde, tvungna att respektera kulturell och språklig mångfald i kraft av artikel 3.3 i EU-fördraget och att avstå från diskriminering på grund av tillhörighet till nationell minoritet i kraft av artikel 21.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, men ingen av dessa bestämmelser kan vara rättslig grund för någon insats över huvud taget från EU-institutionernas sida. Enligt artikel 19 i EUF-fördraget kan rådet, utan att det påverkar tillämpningen av de övriga bestämmelserna i fördragen och inom ramen för de befogenheter som fördragen ger unionen, genom enhälligt beslut i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande och efter Europaparlamentets godkännande vidta lämpliga åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Denna uttömmande förteckning över diskrimineringsgrunder inbegriper dock inte tillhörighet till en nationell minoritet. Artikel 19 i EUF-fördraget kan därför inte utgöra rättslig grund för en unionsrättsakt för genomförande av fördragen om verksamma åtgärder för att motverka diskriminering och främja likabehandling, inklusive med avseende på nationella minoriteter.

| (9) | Av dessa skäl ligger det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna f och g i skäl 4, uppenbart utanför kommissionens behörighet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för genomförande av fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen. |
| --- | --- |

(9)

Av dessa skäl ligger det föreslagna medborgarinitiativet, i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna f och g i skäl 4, uppenbart utanför kommissionens behörighet att lägga fram ett förslag till unionsrättsakt för genomförande av fördragen i enlighet med artikel 4.2 b i förordningen.

| (10) | Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker EU-medborgarskapet och förstärker ytterligare EU:s demokratiska funktion, bland annat genom att föreskriva att varje medborgare ska ha rätt att delta i EU:s demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ. |
| --- | --- |

(10)

Fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) stärker EU-medborgarskapet och förstärker ytterligare EU:s demokratiska funktion, bland annat genom att föreskriva att varje medborgare ska ha rätt att delta i EU:s demokratiska liv genom ett europeiskt medborgarinitiativ.

| (11) | De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att EU blir mer lättillgängligt. |
| --- | --- |

(11)

De förfaranden och villkor som krävs för medborgarinitiativet bör därför vara tydliga, enkla och användarvänliga och stå i proportion till medborgarinitiativets karaktär, så att medborgarna uppmuntras att delta och så att EU blir mer lättillgängligt.

| (12) | Det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna a–e och h–k i skäl 4. |
| --- | --- |

(12)

Det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe bör därför registreras. Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ bör samlas in i den utsträckning det syftar till förslag från kommissionen till unionsrättsakter inriktade på att genomföra fördragen på det sätt som avses i punkterna a–e och h–k i skäl 4.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe är härmed registrerat.

2.   Stödförklaringar för detta föreslagna medborgarinitiativ får samlas in i vetskap om att det syftar till förslag från kommissionen till

| — | en rådets rekommendation om skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald i unionen, |
| --- | --- |

—

en rådets rekommendation om skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald i unionen,

| — | ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning om att anpassa stödprogram så att de öppnas för små språkgemenskaper med regional förankring eller i minoritetsställning, |
| --- | --- |

—

ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning om att anpassa stödprogram så att de öppnas för små språkgemenskaper med regional förankring eller i minoritetsställning,

| — | ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning om att skapa ett centrum för språklig mångfald för att stärka insikten om hur viktiga regionala språk och minoritetsspråk är och främja mångfald på alla nivåer, varvid centrumet ska finansieras främst av EU, |
| --- | --- |

—

ett/en Europaparlamentets och rådets beslut/förordning om att skapa ett centrum för språklig mångfald för att stärka insikten om hur viktiga regionala språk och minoritetsspråk är och främja mångfald på alla nivåer, varvid centrumet ska finansieras främst av EU,

| — | en förordning om anpassning av de allmänna reglerna för strukturfondernas uppgifter, prioriterade mål och organisation, så att hänsyn tas till skyddet av minoriteter och främjandet av kulturell och språklig mångfald, varvid de åtgärder som finansieras måste leda till en förstärkning av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU, |
| --- | --- |

—

en förordning om anpassning av de allmänna reglerna för strukturfondernas uppgifter, prioriterade mål och organisation, så att hänsyn tas till skyddet av minoriteter och främjandet av kulturell och språklig mångfald, varvid de åtgärder som finansieras måste leda till en förstärkning av den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i EU,

| — | en Europaparlamentets och rådets förordning om att ändra förordningen om programmet Horisont 2020 i syfte att förbättra forskningen om det mervärde nationella minoriteter samt kulturell och språklig mångfald innebär för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU:s regioner, |
| --- | --- |

—

en Europaparlamentets och rådets förordning om att ändra förordningen om programmet Horisont 2020 i syfte att förbättra forskningen om det mervärde nationella minoriteter samt kulturell och språklig mångfald innebär för den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU:s regioner,

| — | ändring av EU-lagstiftningen för att säkerställa i stort sett likabehandling mellan statslösa personer och medborgare i unionen, |
| --- | --- |

—

ändring av EU-lagstiftningen för att säkerställa i stort sett likabehandling mellan statslösa personer och medborgare i unionen,

| — | en Europaparlamentets och rådets förordning om enhetlig upphovsrätt, så att hela EU kan utgöra en inre upphovsrättslig marknad, |
| --- | --- |

—

en Europaparlamentets och rådets förordning om enhetlig upphovsrätt, så att hela EU kan utgöra en inre upphovsrättslig marknad,

| — | ändring av direktiv 2010/13/EU för att säkra friheten att tillhandahålla tjänster och att ta emot audiovisuellt innehåll i regioner där nationella minoriteter bor, |
| --- | --- |

—

ändring av direktiv 2010/13/EU för att säkra friheten att tillhandahålla tjänster och att ta emot audiovisuellt innehåll i regioner där nationella minoriteter bor,

| — | en/ett rådets förordning/beslut om gruppundantag för projekt som främjar nationella minoriteter och deras kultur från det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

—

en/ett rådets förordning/beslut om gruppundantag för projekt som främjar nationella minoriteter och deras kultur från det förfarande som föreskrivs i artikel 108.2 i EUF-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den 3 april 2017.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till organisatörerna (ledamöter av medborgarkommittén) för det föreslagna medborgarinitiativet med rubriken Minority SafePack – one million signatures for diversity in Europe, företrädda av Hans Heinrich HANSEN och Hunor KELEMEN i egenskap av kontaktpersoner.

Utfärdat i Bryssel den 29 mars 2017.

På kommissionens vägnar

Frans TIMMERMANS

Förste vice ordförande

---

(1)  
  EUT L 65, 11.3.2011, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (EUT L 95, 15.4.2010, s. 1).

2

---