# Euroopa Liidu L 33/2016

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 33 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 59. aastakäik10. veebruar 2016 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 33

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

59. aastakäik10. veebruar 2016

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/171, 20. november 2015, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/98, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile | 1 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/172, 24. november 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 691/2011 energiatoodete spetsifikatsiooni osas (
  1
  ) | 3 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/173, 9. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aachener Weihnachts-Leberwurst / Oecher Weihnachtsleberwurst (KGT)] | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/174, 9. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 10 |
| | | OTSUSED |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/175, 8. veebruar 2016, milles käsitletakse meedet, mille Hispaania on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata turule lasta teatavat tüüpi kõrgsurvepesurit
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 670 all)

   (
  1
  ) | 12 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/176, 9. veebruar 2016, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus | 14 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/171, 20. november 2015, millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/98, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile

1

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2016/172, 24. november 2015, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 691/2011 energiatoodete spetsifikatsiooni osas (
  1
  )

1

3

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/173, 9. veebruar 2016, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aachener Weihnachts-Leberwurst / Oecher Weihnachtsleberwurst (KGT)]

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2016/174, 9. veebruar 2016, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

10

OTSUSED

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/175, 8. veebruar 2016, milles käsitletakse meedet, mille Hispaania on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata turule lasta teatavat tüüpi kõrgsurvepesurit
  (teatavaks tehtud numbri C(2016) 670 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 670 all)

1

12

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2016/176, 9. veebruar 2016, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

14

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee 16. detsembri 2015. aasta otsuse nr 1/2016 (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]) parandus ( ELT L 23, 29.1.2016 ) | 38 |
| | * | ELi ja Šveitsi ühiskomitee 3. detsembri 2015. aasta otsuse nr 2/2016 (millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]) parandus ( ELT L 23, 29.1.2016 ) | 38 |

Parandused

*

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee 16. detsembri 2015. aasta otsuse nr 1/2016 (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]) parandus ( ELT L 23, 29.1.2016 )

( ELT L 23, 29.1.2016 )

38

*

ELi ja Šveitsi ühiskomitee 3. detsembri 2015. aasta otsuse nr 2/2016 (millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]) parandus ( ELT L 23, 29.1.2016 )

( ELT L 23, 29.1.2016 )

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/1

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/171,

20. november 2015,

millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) 2015/98, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovituse 14–01 (troopikatuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta) punktis 4 on sätestatud, et kalalaevad, mille kogupikkus on 20 meetrit või rohkem ning mis ei ole kantud ICCATi registrisse, kuhu kuuluvad laevad, millel on lubatud troopikatuuni püük, ei või tegeleda ICCATi konventsiooni alas suursilm-tuuni ja/või kulduim-tuuni püügi, pardalhoidmise, ümberlaadimise, transportimise, üleandmise, töötlemise ega lossimisega. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/98 (2) artikliga 3 tehakse kõnealuse ICCATi eeskirja puhul erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusest, kuid seda üksnes suursilm-tuuni puhul. Kuna tegelikkuses on kulduim-tuuni kaaspüük võimalik muul kalapüügil, mille korral kulduim-tuuni ei püüta sihtliigina ja mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artiklit 3 muuta, et lisada suursilm-tuunile ka kulduim-tuun. |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) soovituse 14–01 (troopikatuuni mitmeaastase kaitse- ja majandamisprogrammi kohta) punktis 4 on sätestatud, et kalalaevad, mille kogupikkus on 20 meetrit või rohkem ning mis ei ole kantud ICCATi registrisse, kuhu kuuluvad laevad, millel on lubatud troopikatuuni püük, ei või tegeleda ICCATi konventsiooni alas suursilm-tuuni ja/või kulduim-tuuni püügi, pardalhoidmise, ümberlaadimise, transportimise, üleandmise, töötlemise ega lossimisega. Komisjoni delegeeritud määruse (EL) 2015/98 (2) artikliga 3 tehakse kõnealuse ICCATi eeskirja puhul erand määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 1 sätestatud lossimiskohustusest, kuid seda üksnes suursilm-tuuni puhul. Kuna tegelikkuses on kulduim-tuuni kaaspüük võimalik muul kalapüügil, mille korral kulduim-tuuni ei püüta sihtliigina ja mille suhtes kohaldatakse lossimiskohustust, tuleks delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artiklit 3 muuta, et lisada suursilm-tuunile ka kulduim-tuun.

| (2) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud erand sellise hariliku tuuni lossimiskohustusest, mis on väiksem nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 (3) artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõdust. Määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõt on 30 kg või 115 cm. Kõnealuse määruse artikli 9 lõigetega 2 ja 8 on siiski ette nähtud erinev alammõõt sellise hariliku tuuni jaoks, mis on püütud i) Atlandi ookeani idaosast söödalaevade ja veoõngedega; ii) Aadria merest kasvatamise eesmärgil; ja iii) Vahemerest söödalaevadega, õngepüügilaevadega ja käsiõngejadadega rannalähedase värske kalana. Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artikli 4 lõiget 2 tuleks muuta, et lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõigetes 2 ja 8 sätestatud alammõõt alla 30 kg või 115 cm. |
| --- | --- |

(2)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artikli 4 lõikes 2 on sätestatud erand sellise hariliku tuuni lossimiskohustusest, mis on väiksem nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 (3) artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõdust. Määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõt on 30 kg või 115 cm. Kõnealuse määruse artikli 9 lõigetega 2 ja 8 on siiski ette nähtud erinev alammõõt sellise hariliku tuuni jaoks, mis on püütud i) Atlandi ookeani idaosast söödalaevade ja veoõngedega; ii) Aadria merest kasvatamise eesmärgil; ja iii) Vahemerest söödalaevadega, õngepüügilaevadega ja käsiõngejadadega rannalähedase värske kalana. Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artikli 4 lõiget 2 tuleks muuta, et lisada nõukogu määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõigetes 2 ja 8 sätestatud alammõõt alla 30 kg või 115 cm.

| (3) | Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artiklis 5 on sätestatud erandid Atlandi ookeani põhjaosas püütud mõõkkala (Xiphias gladius) lossimiskohustusest. Kuna Atlandi ookeani põhjaosa mõõkkalade kaitset käsitleva ICCATi soovituse 13–02 punkti 9 kohaldatakse kogu Atlandi ookeanis püütud või lossitud mõõkkala suhtes, tuleks kõnealust artiklit muuta, et hõlmata kogu Atlandi ookean. |
| --- | --- |

(3)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/98 artiklis 5 on sätestatud erandid Atlandi ookeani põhjaosas püütud mõõkkala (Xiphias gladius) lossimiskohustusest. Kuna Atlandi ookeani põhjaosa mõõkkalade kaitset käsitleva ICCATi soovituse 13–02 punkti 9 kohaldatakse kogu Atlandi ookeanis püütud või lossitud mõõkkala suhtes, tuleks kõnealust artiklit muuta, et hõlmata kogu Atlandi ookean.

| (4) | Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/98 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks delegeeritud määrust (EL) 2015/98 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Delegeeritud määrust (EL) 2015/98 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Suursilm-tuun ja kulduim-tuun

  1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Atlandi ookeanis püütud suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja kulduim-tuuni (Thunnus albacares) suhtes.


  2.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei tegele Atlandi ookeanis suursilm-tuuni ega kulduim-tuuni püügi, pardalhoidmise, ümberlaadimise, transportimise, üleandmise, töötlemise ega lossimisega kalalaevad, mille kogupikkus on 20 meetrit või rohkem ning mis ei ole kantud ICCATi registrisse, kuhu kuuluvad laevad, millel on lubatud suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Suursilm-tuun ja kulduim-tuun

1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Atlandi ookeanis püütud suursilm-tuuni (Thunnus obesus) ja kulduim-tuuni (Thunnus albacares) suhtes.

2.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 ei tegele Atlandi ookeanis suursilm-tuuni ega kulduim-tuuni püügi, pardalhoidmise, ümberlaadimise, transportimise, üleandmise, töötlemise ega lossimisega kalalaevad, mille kogupikkus on 20 meetrit või rohkem ning mis ei ole kantud ICCATi registrisse, kuhu kuuluvad laevad, millel on lubatud suursilm-tuuni ja kulduim-tuuni püük.”

| 2) | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

  „2.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, üle anda, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna või pakkuda müügiks harilikku tuuni, mis on väiksem






  a) | määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõdust; või |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Erandina määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikest 1 on keelatud püüda, pardal hoida, ümber laadida, üle anda, lossida, transportida, säilitada, müüa, välja panna või pakkuda müügiks harilikku tuuni, mis on väiksem

a)

määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõikes 1 sätestatud alammõõdust; või

| b) | määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõigetes 2 ja 8 osutatud juhtudel kõnealuse artikli 9 lõigetes 2 ja 8 sätestatud alammõõtudest.” |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 302/2009 artikli 9 lõigetes 2 ja 8 osutatud juhtudel kõnealuse artikli 9 lõigetes 2 ja 8 sätestatud alammõõtudest.”

| 3) | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Atlandi ookeanis püütud mõõkkala (Xiphias gladius) suhtes.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesolevat artiklit kohaldatakse Atlandi ookeanis püütud mõõkkala (Xiphias gladius) suhtes.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 354, 28.12.2013, lk 22.

1

(2)  Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2015/98, 18. november 2014, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1380/2013 artikli 15 lõikes 2 osutatud liidu rahvusvaheliste kohustuste kohaldamist vastavalt rahvusvahelisele Atlandi tuunikala kaitse konventsioonile ja Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalanduskoostöö konventsioonile (ELT L 16, 23.1.2015, lk 23).

2

(3)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 302/2009, 6. aprill 2009, milles käsitletakse Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastast kava, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 43/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1559/2007 (ELT L 96, 15.4.2009, lk 1).

3

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/3

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2016/172,

24. november 2015,

millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 691/2011 energiatoodete spetsifikatsiooni osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2011. aasta määrust (EL) nr 691/2011 Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 691/2011 kehtestati keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite struktuur, mis hõlmas ka füüsilise energiavoo arvepidamise moodulit, mis on toodud määruse VI lisas. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 691/2011 kehtestati keskkonnamajandusliku arvepidamise moodulite struktuur, mis hõlmas ka füüsilise energiavoo arvepidamise moodulit, mis on toodud määruse VI lisas.

| (2) | Energiatoodete loetelu kehtestamine määruse (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) kohaldamise eesmärgil on oluline element, et kindlaks määrata füüsilise energiavoo arvepidamise ulatus, tagada liikmesriikide statistiliste andmete võrreldavus ja füüsilise energiavoo arvepidamise sisemine kooskõla (tasakaalustatus). |
| --- | --- |

(2)

Energiatoodete loetelu kehtestamine määruse (EL) nr 691/2011 (Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta) kohaldamise eesmärgil on oluline element, et kindlaks määrata füüsilise energiavoo arvepidamise ulatus, tagada liikmesriikide statistiliste andmete võrreldavus ja füüsilise energiavoo arvepidamise sisemine kooskõla (tasakaalustatus).

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (2) B lisas on esitatud energiastatistika jaoks energiatoodete loetelu. Nimetatud loetelu põhjal tuleb energiaalase arvepidamise jaoks määrata kindlaks energiatooted. Energialase arvepidamise eesmärk on analüüsida keskkonna ja inimtegevuse vastastikust mõju, et hinnata tervet inimtegevusest tulenevat keskkond-majandus-keskkond-tsüklit. Seepärast peaks energiaalane arvepidamine hõlmama oluliselt energiatoodete lõppkasutamisest tekkivaid jääke, aga ka töötlemata ja töödeldud tooteid. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1099/2008 (2) B lisas on esitatud energiastatistika jaoks energiatoodete loetelu. Nimetatud loetelu põhjal tuleb energiaalase arvepidamise jaoks määrata kindlaks energiatooted. Energialase arvepidamise eesmärk on analüüsida keskkonna ja inimtegevuse vastastikust mõju, et hinnata tervet inimtegevusest tulenevat keskkond-majandus-keskkond-tsüklit. Seepärast peaks energiaalane arvepidamine hõlmama oluliselt energiatoodete lõppkasutamisest tekkivaid jääke, aga ka töötlemata ja töödeldud tooteid.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisaga hõlmamata energiatoodete määratlus peaks põhinema keskkonnamajandusliku arvepidamise rahvusvahelistel standarditel, et tagada kulutõhusus ja vältida andmeesitajate tarbetut koormust, |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisaga hõlmamata energiatoodete määratlus peaks põhinema keskkonnamajandusliku arvepidamise rahvusvahelistel standarditel, et tagada kulutõhusus ja vältida andmeesitajate tarbetut koormust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 691/2011 VI lisa 3. jao kohaldamise eesmärgil koostavad liikmesriigid füüsilise energiavoo arvepidamise, mis hõlmab käesoleva määruse lisas loetletud energiatooteid.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 24. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 192, 22.7.2011, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2008, 22. oktoober 2008, energiastatistika kohta (ELT L 304, 14.11.2008, lk 1).

2

---

LISA

| Nimetus | Vastavus määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisale
  (vastavuse olemasolu korral) | Energiatoote spetsifikatsioon
  (kui vastavus määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisale puudub) |
| --- | --- | --- |
| Looduslikud energiasisendid | | Energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena või mida kasutatakse otse tootmises |
| N01 | Fossiilsed taastumatud looduslikud energiasisendid | | Energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnas asuvatest fossiilsetest energiaallikatest (naftavarud, maagaasivarud, kivisöe- ja turbavarud) majandustootmise tulemusena |
| N02 | Tuumaenergiapõhised taastumatud looduslikud energiasisendid | | Tuumaenergiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnas asuvatest maavaradest majandustootmise tulemusena |
| N03 | Hüdroenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid | | Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul hüdrokineetiline energia |
| N04 | Tuuleenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid | | Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul majandustootmise tulemusena tuulest saadud kineetiline energia |
| N05 | Päikeseenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid | | Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul majandustootmise tulemusena päikesekiirgusest saadud energia |
| N06 | Biomassipõhised taastuvad looduslikud energiasisendid | | Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul biomassipõhine energia |
| N07 | Muud taastuvad looduslikud energiasisendid | | Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – muud kui punktides N03, N04, N05 ja N06 osutatud energiaallikad (näiteks geotermiline energia, laineenergia, loodeteenergia) |
| Energiatooted | | Energiavood, mis on majandustootmise väljundiks (tooted Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi tähenduses) |
| P08 | Kivisüsi | 1.1 – 1. | Antratsiit |

Nimetus

Vastavus määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisale

(vastavuse olemasolu korral)

Energiatoote spetsifikatsioon

(kui vastavus määruse (EÜ) nr 1099/2008 B lisale puudub)

Looduslikud energiasisendid

Energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena või mida kasutatakse otse tootmises

N01

Fossiilsed taastumatud looduslikud energiasisendid

Energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnas asuvatest fossiilsetest energiaallikatest (naftavarud, maagaasivarud, kivisöe- ja turbavarud) majandustootmise tulemusena

N02

Tuumaenergiapõhised taastumatud looduslikud energiasisendid

Tuumaenergiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnas asuvatest maavaradest majandustootmise tulemusena

N03

Hüdroenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid

Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul hüdrokineetiline energia

N04

Tuuleenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid

Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul majandustootmise tulemusena tuulest saadud kineetiline energia

N05

Päikeseenergiapõhised taastuvad looduslikud energiasisendid

Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul majandustootmise tulemusena päikesekiirgusest saadud energia

N06

Biomassipõhised taastuvad looduslikud energiasisendid

Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – käesoleval juhul biomassipõhine energia

N07

Muud taastuvad looduslikud energiasisendid

Taastuvatest energiaallikatest pärit energiavood, mida liigutatakse looduskeskkonnast majandustootmise tulemusena – muud kui punktides N03, N04, N05 ja N06 osutatud energiaallikad (näiteks geotermiline energia, laineenergia, loodeteenergia)

Energiatooted

Energiavood, mis on majandustootmise väljundiks (tooted Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteemi tähenduses)

P08

Kivisüsi

1.1 – 1.

Antratsiit

| 1.1 – 2. | Koksisüsi |
| --- | --- |

1.1 – 2.

Koksisüsi

| 1.1 – 3. | Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi) |
| --- | --- |

1.1 – 3.

Muu bituumenkivisüsi (aurusüsi)

P09

Pruunsüsi ja turvas

| 1.1 – 4. | Subbituminoosne kivisüsi |
| --- | --- |

1.1 – 4.

Subbituminoosne kivisüsi

| 1.1 – 5. | Ligniit |
| --- | --- |

1.1 – 5.

Ligniit

| 1.1 – 15. | Turvas |
| --- | --- |

1.1 – 15.

Turvas

| 1.1 – 17. | Põlevkivi ja õliliivad |
| --- | --- |

1.1 – 17.

Põlevkivi ja õliliivad

P10

Tehisgaasid (= töödeldud gaasid, v.a biogaas)

| 1.1 – 11. | Gaasitehasegaas |
| --- | --- |

1.1 – 11.

Gaasitehasegaas

| 1.1 – 12. | Koksiahjugaas |
| --- | --- |

1.1 – 12.

Koksiahjugaas

| 1.1 – 13. | Kõrgahjugaas |
| --- | --- |

1.1 – 13.

Kõrgahjugaas

| 1.1 – 14. | Muud kogutud gaasid |
| --- | --- |

1.1 – 14.

Muud kogutud gaasid

P11

Sekundaarsed söetooted (koks, pigi, küttebrikett, pruunsöebrikett ja turbatooted)

| 1.1 – 6. | Küttebrikett |
| --- | --- |

1.1 – 6.

Küttebrikett

| 1.1 – 7. | Koksiahjukoks |
| --- | --- |

1.1 – 7.

Koksiahjukoks

| 1.1 – 8. | Gaasikoks |
| --- | --- |

1.1 – 8.

Gaasikoks

| 1.1 – 9. | Kivisöetõrv |
| --- | --- |

1.1 – 9.

Kivisöetõrv

| 1.1 – 10. | Pruunsöebrikett |
| --- | --- |

1.1 – 10.

Pruunsöebrikett

| 1.1 – 16. | Turbatooted |
| --- | --- |

1.1 – 16.

Turbatooted

P12

Toornafta, maagaasi kondensaat ja muud süsivesinikud (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 1. | Toornafta |
| --- | --- |

4.1 – 1.

Toornafta

| 4.1 – 2. | Maagaasivedelikud |
| --- | --- |

4.1 – 2.

Maagaasivedelikud

| 4.1 – 5. | Muud süsivesinikud |
| --- | --- |

4.1 – 5.

Muud süsivesinikud

P13

Maagaas (v.a biokomponendid)

| 2.1 – | Maagaas |
| --- | --- |

2.1 –

Maagaas

P14

Autobensiin (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 10. | Mootoribensiin |
| --- | --- |

4.1 – 10.

Mootoribensiin

| 4.1 – 11. | Lennukibensiin |
| --- | --- |

4.1 – 11.

Lennukibensiin

P15

Petrool ja reaktiivkütus (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 12. | Bensiini tüüpi reaktiivkütus |
| --- | --- |

4.1 – 12.

Bensiini tüüpi reaktiivkütus

| 4.1 – 13. | Petrooli tüüpi reaktiivkütus (v.a biokomponendid) |
| --- | --- |

4.1 – 13.

Petrooli tüüpi reaktiivkütus (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 14. | Muu petrool |
| --- | --- |

4.1 – 14.

Muu petrool

P16

Toorbensiin

| 4.1 – 9. | Toorbensiin |
| --- | --- |

4.1 – 9.

Toorbensiin

P17

Mootorsõidukite diislikütus (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 15.1. | Maanteesõidukites kasutatav diislikütus |
| --- | --- |

4.1 – 15.1.

Maanteesõidukites kasutatav diislikütus

P18

Kütteõli ja muu gaasiõli (v.a biokomponendid)

| 4.1 – 15.2. | Kütteõli ja muu gaasiõli |
| --- | --- |

4.1 – 15.2.

Kütteõli ja muu gaasiõli

P19

Raske kütteõli

| 4.1 – 16.1. | Kütteõli – madala väävlisisaldusega |
| --- | --- |

4.1 – 16.1.

Kütteõli – madala väävlisisaldusega

| 4.1 – 16.2. | Kütteõli – kõrge väävlisisaldusega |
| --- | --- |

4.1 – 16.2.

Kütteõli – kõrge väävlisisaldusega

P20

Rafineerimistehase küttegaas, etaan ja veeldatud naftagaas

| 4.1 – 6. | Rafineerimistehase küttegaas (veeldamata) |
| --- | --- |

4.1 – 6.

Rafineerimistehase küttegaas (veeldamata)

| 4.1 – 7. | Etaan |
| --- | --- |

4.1 – 7.

Etaan

| 4.1 – 8. | LPG (veeldatud naftagaas) |
| --- | --- |

4.1 – 8.

LPG (veeldatud naftagaas)

P21

Muud naftatooted, sealhulgas lisandid/orgaanilised hapnikuühendid ja rafineerimistehaste lähteained

| 4.1 – 4. | Lisandid/orgaanilised hapnikuühendid |
| --- | --- |

4.1 – 4.

Lisandid/orgaanilised hapnikuühendid

| 4.1 – 3. | Rafineerimistehaste lähteained |
| --- | --- |

4.1 – 3.

Rafineerimistehaste lähteained

| 4.1 – 17. | Lakibensiin ja tööstusbensiin |
| --- | --- |

4.1 – 17.

Lakibensiin ja tööstusbensiin

| 4.1 – 18. | Määrdeained |
| --- | --- |

4.1 – 18.

Määrdeained

| 4.1 – 19. | Bituumen |
| --- | --- |

4.1 – 19.

Bituumen

| 4.1 – 21. | Naftakoks |
| --- | --- |

4.1 – 21.

Naftakoks

| 4.1 – 20. | Parafiinvahad |
| --- | --- |

4.1 – 20.

Parafiinvahad

| 4.1 – 22. | Muud naftasaadused |
| --- | --- |

4.1 – 22.

Muud naftasaadused

P22

Tuumkütus

| 3.2.1 – 1.1. | Tuumkütus |
| --- | --- |

3.2.1 – 1.1.

Tuumkütus

P23

Puit, puidujäätmed ja muu tahke biomass, puusüsi

| 5.1 – 8.1. | Puusüsi |
| --- | --- |

5.1 – 8.1.

Puusüsi

| 5.2.7 – 1.1. | Küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.1.

Küttepuit, puidujäägid ja kõrvalsaadused

| 5.2.7 – 1.2. | Mustleelis |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.2.

Mustleelis

| 5.2.7 – 1.3. | Suhkruroo pressimise jäätmed |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.3.

Suhkruroo pressimise jäätmed

| 5.2.7 – 1.4. | Loomsed jäätmed |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.4.

Loomsed jäätmed

| 5.2.7 – 1.5. | Muu taimne materjal ja taimsed jäägid |
| --- | --- |

5.2.7 – 1.5.

Muu taimne materjal ja taimsed jäägid

P24

Vedelad biokütused

| 5.1 – 10.1. | Biobensiin |
| --- | --- |

5.1 – 10.1.

Biobensiin

| 5.1 – 10.2. | Biodiislid |
| --- | --- |

5.1 – 10.2.

Biodiislid

| 5.1 – 10.3. | Lennuki biopetrool |
| --- | --- |

5.1 – 10.3.

Lennuki biopetrool

| 5.1 – 10.4. | Muud vedelad biokütused |
| --- | --- |

5.1 – 10.4.

Muud vedelad biokütused

P25

Biogaas

| 5.2.7 – 2.1. | Prügilagaas |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.1.

Prügilagaas

| 5.2.7 – 2.2. | Reoveesetete gaas |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.2.

Reoveesetete gaas

| 5.2.7 – 2.3. | Muud anaeroobsel fermentatsioonil tekkinud biogaasid |
| --- | --- |

5.2.7 – 2.3.

Muud anaeroobsel fermentatsioonil tekkinud biogaasid

| 5.2.7 – 3. | Termilistes protsessides tekkinud biogaasid |
| --- | --- |

5.2.7 – 3.

Termilistes protsessides tekkinud biogaasid

P26

Elektrienergia

| 3.1. | Elekter |
| --- | --- |

3.1.

Elekter

P27

Soojus

| 3.1. | Soojus |
| --- | --- |

3.1.

Soojus

| 5.1 – 2. | Geotermiline energia |
| --- | --- |

5.1 – 2.

Geotermiline energia

| 5.1 – 3. | Päikeseenergia |
| --- | --- |

5.1 – 3.

Päikeseenergia

Energia jäägid ja kaod

Energiavood, mis sisalduvad toodetena mittekasutatavates saadustes, mis tootmise, tarbimise ja kogumise kui majandustegevuse käigus kasutuselt kõrvaldatakse, vedelikuna välja juhitakse või gaasina välja heidetakse

R28

Taaskasutatavad jäätmed

| 5.1 – 7.1. | Taaskasutatavad olmejäätmed |
| --- | --- |

5.1 – 7.1.

Taaskasutatavad olmejäätmed

R29

Taaskasutamatud jäätmed

| 5.1 – 6. | Tööstusjäätmed (taaskasutamatud) |
| --- | --- |

5.1 – 6.

Tööstusjäätmed (taaskasutamatud)

| 5.1 – 7.2. | Taaskasutamatud olmejäätmed |
| --- | --- |

5.1 – 7.2.

Taaskasutamatud olmejäätmed

R30

Igat liiki energiakaod (kaevandamis-, transportimis-, ladustamis- ja ümbertöötlemiskaod) ja lõppkasutamisel hajuv soojus

Energiavood (peamiselt hajuva soojuse vormis), mis majandustegevuse käigus kõrvaldatakse või vedeliku või gaasina keskkonda juhitakse

R31

Energiaga mitteseotud otstarbel kasutatavates toodetes sisalduv energia

Energiavood, mis sisalduvad energiaga mitteseotud otstarbel kasutatavates toodetes, nt määrdeainetes, bituumenis

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/173,

9. veebruar 2016,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Aachener Weihnachts-Leberwurst / Oecher Weihnachtsleberwurst (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Aachener Weihnachts-Leberwurst” / „Oecher Weihnachtsleberwurst” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 50 lõike 2 punktile a avaldati Euroopa Liidu Teatajas Saksamaa taotlus registreerida nimetus „Aachener Weihnachts-Leberwurst” / „Oecher Weihnachtsleberwurst” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aachener Weihnachts-Leberwurst” / „Oecher Weihnachtsleberwurst” registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 51 kohast vastuväidet, tuleks nimetus „Aachener Weihnachts-Leberwurst” / „Oecher Weihnachtsleberwurst” registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nimetus „Aachener Weihnachts-Leberwurst” / „Oecher Weihnachtsleberwurst” (KGT) registreeritakse.

Esimeses lõigus osutatud nimetus määratletakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 668/2014 (3) XI lisas esitatud klassi 1.2 „lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)” kuuluva tootena.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Phil HOGAN

---

(1)  
  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  
  ELT C 312, 22.9.2015, lk 5.

2

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 668/2014, 13. juuni 2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) rakenduseeskirjad (ELT L 179, 19.6.2014, lk 36).

3

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/10

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2016/174,

9. veebruar 2016,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. veebruar 2016

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  
  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | EG | 253,6 |
| IL | 236,2 |
| MA | 91,3 |
| TR | 116,3 |
| ZZ | 174,4 |
| 0707 00 05 | MA | 85,0 |
| TR | 182,4 |
| ZZ | 133,7 |
| 0709 91 00 | EG | 194,3 |
| ZZ | 194,3 |
| 0709 93 10 | MA | 33,6 |
| TR | 158,4 |
| ZZ | 96,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,5 |
| MA | 59,2 |
| TN | 46,2 |
| TR | 47,6 |
| ZZ | 49,6 |
| 0805 20 10 | IL | 127,8 |
| MA | 87,0 |
| ZZ | 107,4 |
| 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90 | EG | 72,6 |
| IL | 156,9 |
| JM | 156,4 |
| MA | 118,2 |
| TR | 65,1 |
| ZZ | 113,8 |
| 0805 50 10 | TR | 99,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0808 10 80 | CA | 138,9 |
| CL | 88,1 |
| US | 146,9 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | CL | 181,1 |
| CN | 93,5 |
| TR | 81,0 |
| ZA | 110,4 |
| ZZ | 116,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

EG

253,6

IL

236,2

MA

91,3

TR

116,3

ZZ

174,4

0707 00 05

MA

85,0

TR

182,4

ZZ

133,7

0709 91 00

EG

194,3

ZZ

194,3

0709 93 10

MA

33,6

TR

158,4

ZZ

96,0

0805 10 20

EG

45,5

MA

59,2

TN

46,2

TR

47,6

ZZ

49,6

0805 20 10

IL

127,8

MA

87,0

ZZ

107,4

0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

EG

72,6

IL

156,9

JM

156,4

MA

118,2

TR

65,1

ZZ

113,8

0805 50 10

TR

99,6

ZZ

99,6

0808 10 80

CA

138,9

CL

88,1

US

146,9

ZZ

124,6

0808 30 90

CL

181,1

CN

93,5

TR

81,0

ZA

110,4

ZZ

116,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/12 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/12

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/175,

8. veebruar 2016,

milles käsitletakse meedet, mille Hispaania on võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/42/EÜ, et keelata turule lasta teatavat tüüpi kõrgsurvepesurit

(teatavaks tehtud numbri C(2016) 670 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivi 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ, (1) ja eelkõige selle artikli 11 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Hispaania teavitas vastavalt direktiivi 2006/42/EÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud korrale komisjoni meetmest, millega keelatakse lasta turule ettevõtja Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Saksamaa) toodetav ja ettevõtja LIDL Supermercados, S.A.U. (Hispaania) turustatav kõrgsurvepesuri Parkside PHD 100 B2. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania teavitas vastavalt direktiivi 2006/42/EÜ artikli 11 lõikes 2 sätestatud korrale komisjoni meetmest, millega keelatakse lasta turule ettevõtja Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Saksamaa) toodetav ja ettevõtja LIDL Supermercados, S.A.U. (Hispaania) turustatav kõrgsurvepesuri Parkside PHD 100 B2.

| (2) | Meede võeti seetõttu, et kõnealune kõrgsurvepesur ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. |
| --- | --- |

(2)

Meede võeti seetõttu, et kõnealune kõrgsurvepesur ei vasta direktiivi 2006/42/EÜ I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele.

| (3) | Direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.1 (elektritoide) nõutakse, et elektritoitega masin peab olema projekteeritud, valmistatud ja varustatud nii, et kõiki elektriga seotud ohtusid saab vältida. Sellesama I lisa punktis 1.5.2 (staatiline elekter) nõutakse, et masin peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et välditakse või piiratakse potentsiaalselt ohtlike elektrostaatiliste laengute kogunemist ja/või sellel peab olema mahalaadimissüsteem. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktis 1.5.1 (elektritoide) nõutakse, et elektritoitega masin peab olema projekteeritud, valmistatud ja varustatud nii, et kõiki elektriga seotud ohtusid saab vältida. Sellesama I lisa punktis 1.5.2 (staatiline elekter) nõutakse, et masin peab olema projekteeritud ja valmistatud nii, et välditakse või piiratakse potentsiaalselt ohtlike elektrostaatiliste laengute kogunemist ja/või sellel peab olema mahalaadimissüsteem.

| (4) | Kõrgsurvepesuri tootja poolt väljastatud EÜ vastavusdeklaratsioonis on viidatud muu hulgas harmoneeritud standardile EN 60335-2–67:2009 „Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–67: Erinõuded kommertskasutamiseks ettenähtud põrandahooldus- ja põrandapuhastusmasinatele (IEC 60335-2–67:2002 (Muudetud) + A1:2005 (Muudetud))”. |
| --- | --- |

(4)

Kõrgsurvepesuri tootja poolt väljastatud EÜ vastavusdeklaratsioonis on viidatud muu hulgas harmoneeritud standardile EN 60335-2–67:2009 „Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 2–67: Erinõuded kommertskasutamiseks ettenähtud põrandahooldus- ja põrandapuhastusmasinatele (IEC 60335-2–67:2002 (Muudetud) + A1:2005 (Muudetud))”.

| (5) | Hispaania ametiasutuste väitel olid kõrgsurvepesuril järgmised puudused:






  — | vee sissetungimise vastane kaitseklass oli madalam kui IPX7, mis on käsitööriistade puhul nõutav, ja see põhjustab elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 6.2 seoses käsitööriistadega; |
| --- | --- | --- |

(5)

Hispaania ametiasutuste väitel olid kõrgsurvepesuril järgmised puudused:

—

vee sissetungimise vastane kaitseklass oli madalam kui IPX7, mis on käsitööriistade puhul nõutav, ja see põhjustab elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 6.2 seoses käsitööriistadega;

| — | seadme toitekaabli pikkus oli väiksem kui 15 m, mis põhjustab elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 25.7 seoses käsitööriistadega; |
| --- | --- |

—

seadme toitekaabli pikkus oli väiksem kui 15 m, mis põhjustab elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 25.7 seoses käsitööriistadega;

| — | kõrgsurvepesuril oli ava põrandapinnast vähem kui 60 mm kõrgusel, mille kaudu võib pingestatud osadele vett sattuda ja põhjustada elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 22.101. |
| --- | --- |

—

kõrgsurvepesuril oli ava põrandapinnast vähem kui 60 mm kõrgusel, mille kaudu võib pingestatud osadele vett sattuda ja põhjustada elektrilöögi ohu. See ei ole kooskõlas direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktidega 1.5.1 ja 1.5.2, samuti harmoneeritud standardi EN 60335-2–67:2009 punktiga 22.101.

| (6) | Komisjon kutsus tootjat, Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, ja turustajat, LIDL Supermercados, S.A.U., üles esitama oma tähelepanekud Hispaania meetme kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon kutsus tootjat, Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG, ja turustajat, LIDL Supermercados, S.A.U., üles esitama oma tähelepanekud Hispaania meetme kohta.

| (7) | Tootjalt ei ole mingit vastust saadud. Turustaja esindajalt saabunud vastuses ollakse seisukohal, et seade on kantav ning et väiksemad tehnilised nõuded, kaitseklass ja toitekaabli pikkus on kooskõlas kantavatele seadmetele esitatavate nõuetega, kuid Hispaania ametiasutuste märgitud puudused viitavad käsitööriistadele esitatavatele nõuetele. Seoses avaga arvas turustaja, et nõuded on täidetud, kuna kõrgsurvepesuris ei asu ükski pingestatud osa madalamal kui 60 mm põrandast. |
| --- | --- |

(7)

Tootjalt ei ole mingit vastust saadud. Turustaja esindajalt saabunud vastuses ollakse seisukohal, et seade on kantav ning et väiksemad tehnilised nõuded, kaitseklass ja toitekaabli pikkus on kooskõlas kantavatele seadmetele esitatavate nõuetega, kuid Hispaania ametiasutuste märgitud puudused viitavad käsitööriistadele esitatavatele nõuetele. Seoses avaga arvas turustaja, et nõuded on täidetud, kuna kõrgsurvepesuris ei asu ükski pingestatud osa madalamal kui 60 mm põrandast.

| (8) | Vastavalt olemasolevatele dokumentidele olid Hispaania ametiasutuste ja turustaja poolt arvesse võetud erinevad tehnilised ohutusnõuded otseselt seotud küsimusega, kas kõrgsurvepesurit tuleks liigitada käsitööriistaks või kantavaks seadmeks, nagu on määratletud harmoneeritud standardis EN 60335-1 „Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded”. Peale selle tuleb standardit EN 60335-2–67 kasutada koostoimes standardiga EN 60335-1. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt olemasolevatele dokumentidele olid Hispaania ametiasutuste ja turustaja poolt arvesse võetud erinevad tehnilised ohutusnõuded otseselt seotud küsimusega, kas kõrgsurvepesurit tuleks liigitada käsitööriistaks või kantavaks seadmeks, nagu on määratletud harmoneeritud standardis EN 60335-1 „Majapidamis- ja muud taolised elektriseadmed. Ohutus. Osa 1: Üldnõuded”. Peale selle tuleb standardit EN 60335-2–67 kasutada koostoimes standardiga EN 60335-1.

| (9) | Hispaania ametiasutuste esitatud tõendite ja turustaja saadetud dokumentide analüüs viis järeldusele, et kõrgsurvepesur on kahesuguse kasutusega, see tähendab, et seda saab kasutada mitte üksnes kantava seadmena, nagu väidab turustaja, vaid ka käsitööriistana, nagu märkisid Hispaania ametiasutused. Isegi kui kõrgsurvepesurit peetakse kantavaks seadmeks, võib selle kasutamist käsitööriistana lugeda „põhjendatult ettenähtavaks väärkasutuseks” direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.1.2 ja 1.7.4.1 sätestatud ohutuse tagamise põhimõtete tähenduses, milles nähakse ette, et tootja peab arvestama lisaks masina ettenähtud kasutamisele ka selle iga põhjendatult ettenähtava väärkasutusega. Seepärast peaks kõrgsurvepesur igal juhul täitma käsitööriistade kohta kehtivad kõrgemad tehnilised ohutusnõuded. |
| --- | --- |

(9)

Hispaania ametiasutuste esitatud tõendite ja turustaja saadetud dokumentide analüüs viis järeldusele, et kõrgsurvepesur on kahesuguse kasutusega, see tähendab, et seda saab kasutada mitte üksnes kantava seadmena, nagu väidab turustaja, vaid ka käsitööriistana, nagu märkisid Hispaania ametiasutused. Isegi kui kõrgsurvepesurit peetakse kantavaks seadmeks, võib selle kasutamist käsitööriistana lugeda „põhjendatult ettenähtavaks väärkasutuseks” direktiivi 2006/42/EÜ I lisa punktides 1.1.2 ja 1.7.4.1 sätestatud ohutuse tagamise põhimõtete tähenduses, milles nähakse ette, et tootja peab arvestama lisaks masina ettenähtud kasutamisele ka selle iga põhjendatult ettenähtava väärkasutusega. Seepärast peaks kõrgsurvepesur igal juhul täitma käsitööriistade kohta kehtivad kõrgemad tehnilised ohutusnõuded.

| (10) | Seega ei vasta kõrgsurvepesur Parkside PHD 100 B2, mida toodab ettevõtja Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Saksamaa) ja turustab ettevõtja LIDL Supermercados, S.A.U. (Hispaania), direktiivi 2006/42/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. See mittevastavus tekitab kasutajatele tõsise tervisekahjustuse ohu. Seega on asjakohane pidada Hispaania võetud meedet põhjendatuks, |
| --- | --- |

(10)

Seega ei vasta kõrgsurvepesur Parkside PHD 100 B2, mida toodab ettevõtja Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Saksamaa) ja turustab ettevõtja LIDL Supermercados, S.A.U. (Hispaania), direktiivi 2006/42/EÜ artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. See mittevastavus tekitab kasutajatele tõsise tervisekahjustuse ohu. Seega on asjakohane pidada Hispaania võetud meedet põhjendatuks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Hispaania võetud meede, millega keelatakse ettevõtja Grizzly Gartengeräte GmbH & Co. KG (Saksamaa) toodetava ja ettevõtja LIDL Supermercados, S.A.U. (Hispaania) turustatava kõrgsurvepesuri Parkside PHD 100 B2 turule laskmine, on õigustatud.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 8. veebruar 2016

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Elżbieta BIEŃKOWSKA

---

(1)  
  ELT L 157, 9.6.2006, lk 24.

1

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/14

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2016/176,

9. veebruar 2016,

millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) eriti selle artiklit 9,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   KEHTIVAD MEETMED

| (1) | Pärast Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit viinhappe impordi suhtes määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastast uurimist kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 dumpinguvastased meetmed („algne uurimine”) (2). Meetmed kehtisid kõigi HRV viinhappe eksportivate tootjate suhtes peale ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, kelle suhtes kohaldati nullmäära. |
| --- | --- |

(1)

Pärast Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV” või „asjaomane riik”) pärit viinhappe impordi suhtes määruse (EÜ) nr 1225/2009 (edaspidi „alusmäärus”) artikli 5 kohaselt algatatud dumpinguvastast uurimist kehtestati nõukogu määrusega (EÜ) nr 130/2006 dumpinguvastased meetmed („algne uurimine”) (2). Meetmed kehtisid kõigi HRV viinhappe eksportivate tootjate suhtes peale ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, kelle suhtes kohaldati nullmäära.

2

| (2) | Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile” (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne”) (3) vabastati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (4) Hiina eksportiv tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd määrusega (EÜ) nr 130/2006 kehtestatud meetmete edasisest läbivaatamisest. |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas WTO apellatsioonikogu aruandega „Mehhiko – lõplikud dumpinguvastased meetmed veiselihale ja riisile” (edaspidi „WTO apellatsioonikogu aruanne”) (3) vabastati nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012 (4) Hiina eksportiv tootja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd määrusega (EÜ) nr 130/2006 kehtestatud meetmete edasisest läbivaatamisest.

3

4

| (3) | Algsete meetmete suhtes algatati hiljem erinevaid läbivaatamisi (5). Nende tulemusena on kehtiv üleriigiline tollimaksumäär 34,9 % ning kahe individuaalse Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldatavad individuaalsed tollimaksumäärad on vastavalt 4,7 % ja 10,1 % (6). |
| --- | --- |

(3)

Algsete meetmete suhtes algatati hiljem erinevaid läbivaatamisi (5). Nende tulemusena on kehtiv üleriigiline tollimaksumäär 34,9 % ning kahe individuaalse Hiina eksportiva tootja suhtes kohaldatavad individuaalsed tollimaksumäärad on vastavalt 4,7 % ja 10,1 % (6).

5

6

| (4) | Üks varasem ettevõtjaga Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd piirdunud uurimine algatati 29. juulil 2011 (7). Menetlus lõpetati pärast kaebuse tagasivõtmist komisjoni 4. juuni 2012. aasta otsusega, (8) ilma et meetmeid oleks kehtestatud. |
| --- | --- |

(4)

Üks varasem ettevõtjaga Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd piirdunud uurimine algatati 29. juulil 2011 (7). Menetlus lõpetati pärast kaebuse tagasivõtmist komisjoni 4. juuni 2012. aasta otsusega, (8) ilma et meetmeid oleks kehtestatud.

7

8

1.2.   UURIMISE ALGATAMINE

| (5) | 4. detsembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alusmääruse artikli 5 alusel ettevõtjaga Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Bioking” või „eksportiv tootja”) piirduva dumpinguvastase uurimise HRVst pärit viinhappe liitu importimise kohta. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (9). |
| --- | --- |

(5)

4. detsembril 2014 algatas Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) alusmääruse artikli 5 alusel ettevõtjaga Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (edaspidi „Bioking” või „eksportiv tootja”) piirduva dumpinguvastase uurimise HRVst pärit viinhappe liitu importimise kohta. Komisjon avaldas algatamisteate (edaspidi „algatamisteade”) Euroopa Liidu Teatajas (9).

Euroopa Liidu Teatajas

9

| (6) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 21. oktoobril 2014 neli liidu viinhappetootjat – Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. ja Distilleries Mazzari S.p.a. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab üle 25 % viinhappe kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 21. oktoobril 2014 neli liidu viinhappetootjat – Distillerie Bonollo S.r.l., Caviro Distillerie S.r.l., Industria Chimica Valenzana S.p.a. ja Distilleries Mazzari S.p.a. (edaspidi „kaebuse esitajad”), kelle toodang moodustab üle 25 % viinhappe kogutoodangust liidus. Kaebus sisaldas tõendeid dumpingu ja sellest tuleneva olulise kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (7) | Pärast uurimise algatamist taotles eksportiv tootja ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Eksportiv tootja väitis, et algatades alusmääruse artiklil 5 põhineva uue dumpinguvastase uurimise üheainsa äriühingu suhtes, rikkus komisjon üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artiklis ja WTO dumpinguvastase lepingu (10) artikli 5 lõikes 8 sätestatud üldpõhimõtet, sest dumpinguvastaseid uurimisi tuleks teha kolmandate riikide suhtes tervikuna. Eelkõige väitis ta, et kõnealune uurimine mõjus vahepealse läbivaatamisena ja on seega vastuolus WTO apellatsioonikogu aruandega, millele osutati põhjenduses 2. |
| --- | --- |

(7)

Pärast uurimise algatamist taotles eksportiv tootja ärakuulamist kaubandusmenetlustes ärakuulamise eest vastutava ametniku juuresolekul. Eksportiv tootja väitis, et algatades alusmääruse artiklil 5 põhineva uue dumpinguvastase uurimise üheainsa äriühingu suhtes, rikkus komisjon üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artiklis ja WTO dumpinguvastase lepingu (10) artikli 5 lõikes 8 sätestatud üldpõhimõtet, sest dumpinguvastaseid uurimisi tuleks teha kolmandate riikide suhtes tervikuna. Eelkõige väitis ta, et kõnealune uurimine mõjus vahepealse läbivaatamisena ja on seega vastuolus WTO apellatsioonikogu aruandega, millele osutati põhjenduses 2.

10

| (8) | Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevaid uurimisi viiakse tõepoolest ellu pigem kolmandate riikide suhtes tervikuna kui üksikute äriühingute suhtes. Käesoleval juhul algatati uurimine erandkorras üksiku äriühingu suhtes alusmääruse artikli 5 alusel, mitte sama määruse artikli 11 lõike 3 alusel, WTO apellatsioonikogu aruandega kooskõlas ja mitte sellega vastuolus. Apellatsioonikogu aruandes selgitati, et iga eksportiv tootja, kelle puhul algse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, tuli välja jätta sellise uurimise tulemusel kehtestatud lõplike meetmete kohaldamisalast ning samuti algsete meetmete edaspidiste läbivaatamiste kohaldamisalast. Kõnealusest aruandest ei järeldu, et sellise eksportiva tootja ja temalt pärineva impordi suhtes ei saaks algatada uut uurimist, et kaitsta dumpinguhinnaga impordi eest ja kehtestada meetmeid, kui on täidetud selleks vajalikud tingimused. |
| --- | --- |

(8)

Kaubanduse kaitsemeetmeid käsitlevaid uurimisi viiakse tõepoolest ellu pigem kolmandate riikide suhtes tervikuna kui üksikute äriühingute suhtes. Käesoleval juhul algatati uurimine erandkorras üksiku äriühingu suhtes alusmääruse artikli 5 alusel, mitte sama määruse artikli 11 lõike 3 alusel, WTO apellatsioonikogu aruandega kooskõlas ja mitte sellega vastuolus. Apellatsioonikogu aruandes selgitati, et iga eksportiv tootja, kelle puhul algse uurimise käigus dumpingut ei avastatud, tuli välja jätta sellise uurimise tulemusel kehtestatud lõplike meetmete kohaldamisalast ning samuti algsete meetmete edaspidiste läbivaatamiste kohaldamisalast. Kõnealusest aruandest ei järeldu, et sellise eksportiva tootja ja temalt pärineva impordi suhtes ei saaks algatada uut uurimist, et kaitsta dumpinguhinnaga impordi eest ja kehtestada meetmeid, kui on täidetud selleks vajalikud tingimused.

| (9) | Liidu õigusakte tuleb võimaluse korral alati tõlgendada viisil, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eriti juhul, kui õigusakti eesmärk on jõustada liidu sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid. Kuna WTO apellatsioonikogu aruanne ühest küljest lubab kehtestada kahjuliku dumpingu vastaseid meetmeid, teisest küljest aga on apellatsioonikogu seda nii tõlgendanud, et see ei luba läbivaatamisi äriühingute suhtes, kelle puhul algne uurimine dumpingut ei tuvastanud, tuleb alusmäärust tõlgendada tingimata nii, et liit tohib sellistel juhtudel nagu käesolev, kui leidub esmapilgul usutavaid tõendeid kahjuliku dumpingu kohta, algatada uurimise alusmääruse artikli 5 alusel. |
| --- | --- |

(9)

Liidu õigusakte tuleb võimaluse korral alati tõlgendada viisil, mis oleks kooskõlas rahvusvahelise õigusega, eriti juhul, kui õigusakti eesmärk on jõustada liidu sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid. Kuna WTO apellatsioonikogu aruanne ühest küljest lubab kehtestada kahjuliku dumpingu vastaseid meetmeid, teisest küljest aga on apellatsioonikogu seda nii tõlgendanud, et see ei luba läbivaatamisi äriühingute suhtes, kelle puhul algne uurimine dumpingut ei tuvastanud, tuleb alusmäärust tõlgendada tingimata nii, et liit tohib sellistel juhtudel nagu käesolev, kui leidub esmapilgul usutavaid tõendeid kahjuliku dumpingu kohta, algatada uurimise alusmääruse artikli 5 alusel.

| (10) | Igal juhul kinnitab liidu kohtupraktika, et ükski alusmääruse säte ei takista uute dumpinguvastaste menetluste algatamist sama määruse artikli 5 alusel üksnes ühe äriühingu suhtes, kelle puhul varasem uurimine dumpingut ei tuvastanud, kuid kelle puhul on praegu esmapilgul usutavaid tõendeid kahjustava dumpingu kohta (11). Seepärast lükati eksportiva tootja väited tagasi. |
| --- | --- |

(10)

Igal juhul kinnitab liidu kohtupraktika, et ükski alusmääruse säte ei takista uute dumpinguvastaste menetluste algatamist sama määruse artikli 5 alusel üksnes ühe äriühingu suhtes, kelle puhul varasem uurimine dumpingut ei tuvastanud, kuid kelle puhul on praegu esmapilgul usutavaid tõendeid kahjustava dumpingu kohta (11). Seepärast lükati eksportiva tootja väited tagasi.

11

1.3.   HUVITATUD ISIKUD

| (11) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle teatas komisjon uurimise algatamisest spetsiaalselt kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, liidu tootjate ühendustele, Hiina Rahvavabariigi asutustele ja eksportivatele tootjatele, teadaolevatele sõltumatutele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning kutsus neid üles osalema. |
| --- | --- |

(11)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Peale selle teatas komisjon uurimise algatamisest spetsiaalselt kaebuse esitajatele, teistele teadaolevatele liidu tootjatele, liidu tootjate ühendustele, Hiina Rahvavabariigi asutustele ja eksportivatele tootjatele, teadaolevatele sõltumatutele importijatele, tarnijatele ja kasutajatele ning kutsus neid üles osalema.

| (12) | Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(12)

Huvitatud isikutel oli võimalik esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

1.4.   VÕRDLUSRIIGI TOOTJAD

| (13) | Komisjon teatas uurimise algatamisest ka Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India tootjatele ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik”) kasutada Argentinat. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon teatas uurimise algatamisest ka Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India tootjatele ning kutsus neid üles osalema. Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a tähenduses kolmanda turumajandusliku riigina (edaspidi „võrdlusriik”) kasutada Argentinat.

1.5.   VÄLJAVÕTTELINE UURING

| (14) | Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon andis algatamisteates teada, et ta võib teha huvitatud isikute väljavõttelise uuringu kooskõlas alusmääruse artikliga 17.

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (15) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi liidu suurimate müügimahtude alusel, tagades mõlema tootva liikmesriigi – Itaalia ja Hispaania – esindatuse valimis. Komisjon toetus kogu kättesaadavale teabele liidu tootmisharu kohta, nagu kaebus, Itaalia Riikliku Tööstuslike Destilleerijate ja Piiritusetootjate Ühenduselt (Assodistil) ja muudelt teadaolevatelt alusmääruse artikli 5 lõike 4 kohastes meetmetes osalevatelt liidu tootjatelt saadud teave. Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjad annavad 56 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Komisjon moodustas valimi liidu suurimate müügimahtude alusel, tagades mõlema tootva liikmesriigi – Itaalia ja Hispaania – esindatuse valimis. Komisjon toetus kogu kättesaadavale teabele liidu tootmisharu kohta, nagu kaebus, Itaalia Riikliku Tööstuslike Destilleerijate ja Piiritusetootjate Ühenduselt (Assodistil) ja muudelt teadaolevatelt alusmääruse artikli 5 lõike 4 kohastes meetmetes osalevatelt liidu tootjatelt saadud teave. Esialgne valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjad annavad 56 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

| (16) | Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi. |
| --- | --- |

(16)

Komisjon palus huvitatud isikutel esitada esialgse valimi kohta märkusi.

| (17) | Üks valimisse mittekuuluv liidu tootja väitis, et valim ei esinda piisavalt liidu väiksemate tootjate olukorda. Ta väitis, et ta tuleks kaasata lõplikku valimisse, sest Biokingi dumpinguhinnaga import mõjus kahjulikult peamiselt väiksematele äriühingutele. Sama väitis Itaalia Riiklik Tööstuslike Destilleerijate ja Piiritusetootjate Ühendus (Assodistil). |
| --- | --- |

(17)

Üks valimisse mittekuuluv liidu tootja väitis, et valim ei esinda piisavalt liidu väiksemate tootjate olukorda. Ta väitis, et ta tuleks kaasata lõplikku valimisse, sest Biokingi dumpinguhinnaga import mõjus kahjulikult peamiselt väiksematele äriühingutele. Sama väitis Itaalia Riiklik Tööstuslike Destilleerijate ja Piiritusetootjate Ühendus (Assodistil).

| (18) | Kõik liidu viinhappetootjad on VKEd. Väiksemate liidu tootjate lisamine valimisse ei muudaks oluliselt selle esinduslikkust ega mõjutaks märkimisväärselt valimi andmete alusel hinnatud kahjunäitajaid. Sellised makromajanduslikud näitajad nagu müügimaht (nagu kirjeldatakse põhjenduses 109) põhinevad igal juhul liidu tootmisharu tervikandmetel, s.o kõigi liidu tootjate, k.a kõnealuse liidu tootja andmetel. |
| --- | --- |

(18)

Kõik liidu viinhappetootjad on VKEd. Väiksemate liidu tootjate lisamine valimisse ei muudaks oluliselt selle esinduslikkust ega mõjutaks märkimisväärselt valimi andmete alusel hinnatud kahjunäitajaid. Sellised makromajanduslikud näitajad nagu müügimaht (nagu kirjeldatakse põhjenduses 109) põhinevad igal juhul liidu tootmisharu tervikandmetel, s.o kõigi liidu tootjate, k.a kõnealuse liidu tootja andmetel.

| (19) | Peale selle oli muid valimisse mittekuuluvaid liidu tootjaid, kõik VKEd, kelle müügimahud olid suured ja kes soovisid olla valimis. Kõnealune liidu tootja ei esitanud mingeid muid põhjuseid nende tootjate kõrvalejätmiseks ja tema ettevõtte valimiseks nende asemel. |
| --- | --- |

(19)

Peale selle oli muid valimisse mittekuuluvaid liidu tootjaid, kõik VKEd, kelle müügimahud olid suured ja kes soovisid olla valimis. Kõnealune liidu tootja ei esitanud mingeid muid põhjuseid nende tootjate kõrvalejätmiseks ja tema ettevõtte valimiseks nende asemel.

| (20) | Muid märkusi ei esitatud. Seepärast kinnitati esialgne valim. Valim on liidu tootmisharu jaoks esinduslik. |
| --- | --- |

(20)

Muid märkusi ei esitatud. Seepärast kinnitati esialgne valim. Valim on liidu tootmisharu jaoks esinduslik.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (21) | Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe. |
| --- | --- |

(21)

Et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning moodustada sellise vajaduse korral valim, palus komisjon, et sõltumatud importijad esitaksid algatamisteates nimetatud teabe.

| (22) | Nõutud teabe esitas kümme äriühingut. Kuid vaid üks neist oli vaatlusaluse toote sõltumatu importija/müüja. Ülejäänud üheksa äriühingut loeti kasutajateks ja neile saadeti vastavad küsimustikud. |
| --- | --- |

(22)

Nõutud teabe esitas kümme äriühingut. Kuid vaid üks neist oli vaatlusaluse toote sõltumatu importija/müüja. Ülejäänud üheksa äriühingut loeti kasutajateks ja neile saadeti vastavad küsimustikud.

| (23) | Koostööd tegevate sõltumatute importijate/müüjate väikest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(23)

Koostööd tegevate sõltumatute importijate/müüjate väikest arvu arvestades otsustas komisjon, et nende puhul ei ole väljavõtteline uuring vajalik.

1.6.   TURUMAJANDUSLIKU KOHTLEMISE TAOTLUSE VORMID

| (24) | Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon taotletud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi eksportivale tootjale Hiinas. |
| --- | --- |

(24)

Alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti b kohaldamiseks saatis komisjon taotletud turumajandusliku kohtlemise taotluse vormi eksportivale tootjale Hiinas.

1.7.   KÜSIMUSTIKU VASTUSED

| (25) | Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kuuluvale liidu tootjale, koostööd tegevale sõltumatule importijale/müüjale, üheksale kasutajale, kolmeteistkümnele tarnijale, eksportivale tootjale HRVs ning tootjatele viies võimalikus võrdlusriigis: Argentinas, Austraalias, Brasiilias, Tšiilis ja Indias. Lisaks võeti telefoni teel ühendust võimalike tootjatega Ameerika Ühendriikides. Need kontaktid kinnitasid aga, et Ameerika Ühendriikides viinhapet ei toodeta. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon saatis küsimustikud kolmele valimisse kuuluvale liidu tootjale, koostööd tegevale sõltumatule importijale/müüjale, üheksale kasutajale, kolmeteistkümnele tarnijale, eksportivale tootjale HRVs ning tootjatele viies võimalikus võrdlusriigis: Argentinas, Austraalias, Brasiilias, Tšiilis ja Indias. Lisaks võeti telefoni teel ühendust võimalike tootjatega Ameerika Ühendriikides. Need kontaktid kinnitasid aga, et Ameerika Ühendriikides viinhapet ei toodeta.

| (26) | Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt, ühelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt, kaheksalt kasutajalt, neljalt liidu tarnijalt, eksportivalt tootjalt HRVs ja ühelt tootjalt Austraalias. |
| --- | --- |

(26)

Vastused küsimustikele saadi kolmelt valimisse kuuluvalt liidu tootjalt, ühelt koostööd tegevalt sõltumatult importijalt, kaheksalt kasutajalt, neljalt liidu tarnijalt, eksportivalt tootjalt HRVs ja ühelt tootjalt Austraalias.

1.8.   KONTROLLKÄIGUD

| (27) | Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti alljärgnevate äriühingute valdustesse. | Liidu tootjad






  — | Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Itaalia; |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Komisjon kogus ja kontrollis kogu teavet, mida ta pidas dumpingu, sellest tuleneva kahju ja liidu huvide kindlakstegemise seisukohast vajalikuks. Alusmääruse artikli 16 kohased kontrollkäigud tehti alljärgnevate äriühingute valdustesse.

Liidu tootjad

—

Caviro Distillerie S.r.l, Faenza, Itaalia;

| — | Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Hispaania; |
| --- | --- |

—

Comercial Quimica Sarasa s.l., „Tydsa”, Girona, Hispaania;

| — | Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Itaalia. |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari S.p.a., Ravenna, Itaalia.

| | Sõltumatu importija






  — | RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa. |
| --- | --- | --- |

Sõltumatu importija

—

RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Saksamaa.

| | Kasutajad






  — | DuPont Nutrition Biosciences ApS, Århus, Taani; |
| --- | --- | --- |

Kasutajad

—

DuPont Nutrition Biosciences ApS, Århus, Taani;

| — | VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Saksamaa. |
| --- | --- |

—

VG-Orth GmbH & Co. KG, Stadtoldendorf, Saksamaa.

| | Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja






  — | Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Hiina. |
| --- | --- | --- |

Hiina Rahvavabariigi eksportiv tootja

—

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Tangqi industrial park, Yuhang District, Hangzhou, Zhejiang, Hiina.

| | Tootja võrdlusriigis






  — | Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Austraalia. |
| --- | --- | --- |

Tootja võrdlusriigis

—

Australian Tartaric Products Pty Ltd, Colignan, Victoria, Austraalia.

1.9.   UURIMISPERIOOD JA VAATLUSALUNE PERIOOD

| (28) | Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”). |
| --- | --- |

(28)

Dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2013 kuni 30. septembrini 2014 (edaspidi „uurimisperiood”). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2011 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood”).

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   VAATLUSALUNE TOODE

| (29) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit viinhape (v.a D-(-)-viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodil), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(29)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit viinhape (v.a D-(-)-viinhape, millel on vähemalt 12,0-kraadine negatiivne optiline pöörang mõõdetuna vesilahuses Euroopa farmakopöas kirjeldatud meetodil), mis on praegu klassifitseeritud CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla (edaspidi „vaatlusalune toode”).

| (30) | Viinhapet kasutatakse selliste lõpptoodete osisena nagu vein ja muud joogid, toiduained ja ravimid või teatavate keemiliste protsesside kiirendaja või aeglustina, näiteks krohvisegudes, kus seda kasutatakse aeglustina. |
| --- | --- |

(30)

Viinhapet kasutatakse selliste lõpptoodete osisena nagu vein ja muud joogid, toiduained ja ravimid või teatavate keemiliste protsesside kiirendaja või aeglustina, näiteks krohvisegudes, kus seda kasutatakse aeglustina.

| (31) | Vaatlusalust toodet saab kas veinitööstuse kõrvalsaadustest, eelkõige veinisettest, nagu seda teevad liidu tootjad („looduslik viinhape”), või keemilise sünteesi kaudu benseenist ja maleiinanhüdriidist („sünteetiline viinhape”) – viimatinimetatu on peamine tooraine, mida kasutab Bioking. |
| --- | --- |

(31)

Vaatlusalust toodet saab kas veinitööstuse kõrvalsaadustest, eelkõige veinisettest, nagu seda teevad liidu tootjad („looduslik viinhape”), või keemilise sünteesi kaudu benseenist ja maleiinanhüdriidist („sünteetiline viinhape”) – viimatinimetatu on peamine tooraine, mida kasutab Bioking.

2.2.   SAMASUGUNE TOODE

| (32) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(32)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samad põhilised füüsikalised ja keemilised omadused ning samad põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida eksportiv tootja toodab ja müüb HRV siseturul; |
| --- | --- |

—

toode, mida eksportiv tootja toodab ja müüb HRV siseturul;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse põhjendustes 63–68 kirjeldatud viisil valitud võrdlusriigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse põhjendustes 63–68 kirjeldatud viisil valitud võrdlusriigi siseturul, ning

| — | toode, mida toodab liidu tootmisharu ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida toodab liidu tootmisharu ja müüb liidu turul.

| (33) | Komisjon otsustas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(33)

Komisjon otsustas, et need tooted on samasugused tooted alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

2.3.   TOOTE MÄÄRATLUSEGA SEOTUD VÄITED

| (34) | Üks huvitatud isik väitis, et sünteetiline ja looduslik viinhape ei ole samasugused tooted. Tema väitel erinevad need kaks viinhapet toorainelt, tootmisprotsessilt, tootmiskuludelt, regulatiivselt käsitluselt, tarbija hoiakutelt, füüsikalistelt omadustelt ja lõppkasutustelt. Nimetatud erinevused ei võimalda Biokingi toodetud sünteetilist viinhapet ja liidu tootmisharu looduslikku viinhapet õiglaselt võrrelda. |
| --- | --- |

(34)

Üks huvitatud isik väitis, et sünteetiline ja looduslik viinhape ei ole samasugused tooted. Tema väitel erinevad need kaks viinhapet toorainelt, tootmisprotsessilt, tootmiskuludelt, regulatiivselt käsitluselt, tarbija hoiakutelt, füüsikalistelt omadustelt ja lõppkasutustelt. Nimetatud erinevused ei võimalda Biokingi toodetud sünteetilist viinhapet ja liidu tootmisharu looduslikku viinhapet õiglaselt võrrelda.

| (35) | Samuti väitis ta, et võttes arvesse selle eriomadusi, rahuldab sünteetiline viinhape tarbijate teatavaid vajadusi paremini. Sünteetilist viinhapet toodetakse maleiinanhüdriidist, mille saadavus ei olene kliimatingimustest, seevastu looduslikku viinhapet saadakse veinisettest, mistõttu selle saadavus kõigub olenevalt viinamarjasaagi kvaliteedist, mis oleneb kliimatingimustest. Seepärast kirjeldati tarnekindluse ja hinnastabiilsuse tõttu nende kahe viinhappeliigi vahelist konkurentsi piiratuna. |
| --- | --- |

(35)

Samuti väitis ta, et võttes arvesse selle eriomadusi, rahuldab sünteetiline viinhape tarbijate teatavaid vajadusi paremini. Sünteetilist viinhapet toodetakse maleiinanhüdriidist, mille saadavus ei olene kliimatingimustest, seevastu looduslikku viinhapet saadakse veinisettest, mistõttu selle saadavus kõigub olenevalt viinamarjasaagi kvaliteedist, mis oleneb kliimatingimustest. Seepärast kirjeldati tarnekindluse ja hinnastabiilsuse tõttu nende kahe viinhappeliigi vahelist konkurentsi piiratuna.

| (36) | Alusmääruse artikli 1 lõikes 4 on sätestatud, et dumpinguvastase uurimise otstarbel peetakse tooteid samasugusteks, kui need on identsed või igas mõttes samasugused või on omadustelt väga lähedased. Arvesse võidakse võtta rida tegureid, sh toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi, nende kasutust, vastastikust asendatavust, tarbija hoiakuid, müügikanaleid, tootmisprotsessi, tootmiskulusid ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

(36)

Alusmääruse artikli 1 lõikes 4 on sätestatud, et dumpinguvastase uurimise otstarbel peetakse tooteid samasugusteks, kui need on identsed või igas mõttes samasugused või on omadustelt väga lähedased. Arvesse võidakse võtta rida tegureid, sh toodete füüsikalisi, tehnilisi ja keemilisi omadusi, nende kasutust, vastastikust asendatavust, tarbija hoiakuid, müügikanaleid, tootmisprotsessi, tootmiskulusid ja kvaliteeti.

| (37) | Uurimine tuvastas, et Biokingi, võrdlusriigi tootja ja liidu tootmisharu toodetavatel viinhapetel on identne keemiline koostis ning samad tehnilised ja füüsikalised omadused, kuigi esineb toormaterjalide, tootmisprotsessi või tootmiskulude erinevusi. Sellised tootmisega seotud erinevused ei tee olematuks lõpptoodete samasugusust, kuna samasugusus määratakse identse keemilise valemi ning samade tehniliste ja füüsiliste omaduste alusel. Peale selle neid tooteid isegi turustati sarnastes klassides, neil olid sarnased lõppkasutused ja need olid vastastikku asendatavad. Üks erand on seotud ELi veinitootmissektoriga, kus ELi õigusaktide kohaselt ei ole sünteetilise viinhappe kasutamine lubatud, (12) kuid see ei kõrvalda muid asjakohaseid sarnasusi. Kõigis muudes turusegmentides toimub avatud ja otsene konkurents. Uurimine näitas, et kasutajad toiduainete-, ehitus- ja ravimisektoris ostsid nii sünteetilist kui ka looduslikku viinhapet. Seepärast uurimise tulemused neid väiteid ei toetanud ning kinnitust leidis, et tooted on samasugused. |
| --- | --- |

(37)

Uurimine tuvastas, et Biokingi, võrdlusriigi tootja ja liidu tootmisharu toodetavatel viinhapetel on identne keemiline koostis ning samad tehnilised ja füüsikalised omadused, kuigi esineb toormaterjalide, tootmisprotsessi või tootmiskulude erinevusi. Sellised tootmisega seotud erinevused ei tee olematuks lõpptoodete samasugusust, kuna samasugusus määratakse identse keemilise valemi ning samade tehniliste ja füüsiliste omaduste alusel. Peale selle neid tooteid isegi turustati sarnastes klassides, neil olid sarnased lõppkasutused ja need olid vastastikku asendatavad. Üks erand on seotud ELi veinitootmissektoriga, kus ELi õigusaktide kohaselt ei ole sünteetilise viinhappe kasutamine lubatud, (12) kuid see ei kõrvalda muid asjakohaseid sarnasusi. Kõigis muudes turusegmentides toimub avatud ja otsene konkurents. Uurimine näitas, et kasutajad toiduainete-, ehitus- ja ravimisektoris ostsid nii sünteetilist kui ka looduslikku viinhapet. Seepärast uurimise tulemused neid väiteid ei toetanud ning kinnitust leidis, et tooted on samasugused.

12

| (38) | Märgitakse, et tooted loeti samasugusteks kõigis eelnenud uurimistes, nagu on osutatud põhjendustes 1–4. |
| --- | --- |

(38)

Märgitakse, et tooted loeti samasugusteks kõigis eelnenud uurimistes, nagu on osutatud põhjendustes 1–4.

3.   DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

DUMPINGUHINNAGA MÜÜK

3.1.   NORMAALVÄÄRTUS

3.1.1.   Turumajanduslik kohtlemine

Turumajanduslik kohtlemine

| (39) | Komisjon hindas eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotlust ja kontrollis tema ruume kohapeal. |
| --- | --- |

(39)

Komisjon hindas eksportiva tootja turumajandusliku kohtlemise taotlust ja kontrollis tema ruume kohapeal.

| (40) | Seejärel avaldas komisjon turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused eksportivale tootjale, asjaomase riigi asutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud vaateid arvesse. Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta. |
| --- | --- |

(40)

Seejärel avaldas komisjon turumajanduslikku kohtlemist käsitlevad järeldused eksportivale tootjale, asjaomase riigi asutustele ja liidu tootmisharule. Huvitatud isikutel oli võimalik esitada järelduste kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. Komisjon võttis esitatud vaateid arvesse. Komisjon teatas huvitatud isikutele oma lõpliku otsuse turumajandusliku kohtlemise võimaldamise kohta.

| (41) | Uurimine tuvastas, et kuigi eksportiv tootja vastas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c muude kriteeriumide nõuetele, ei vastanud ta esimese kriteeriumi („1. kriteerium”) nõuetele, kuna ühe põhisisendi – põhitooraine maleiinanhüdriidi eest uurimisperioodil makstud omamaine hind oli pidevalt rahvusvahelistest hindadest madalam ning ei kajastanud turuväärtust. Peale selle olid maleiinanhüdriidi ostmisel Biokingi makstud madalad hinnad kooskõlas Hiinas maleiinanhüdriidi eest makstavate omamaiste hindadega, mis olid samuti pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad. Uurimise käigus kindlaks tehtud keskmine hinnavahe oli Biokingi puhul 14 %. |
| --- | --- |

(41)

Uurimine tuvastas, et kuigi eksportiv tootja vastas alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c muude kriteeriumide nõuetele, ei vastanud ta esimese kriteeriumi („1. kriteerium”) nõuetele, kuna ühe põhisisendi – põhitooraine maleiinanhüdriidi eest uurimisperioodil makstud omamaine hind oli pidevalt rahvusvahelistest hindadest madalam ning ei kajastanud turuväärtust. Peale selle olid maleiinanhüdriidi ostmisel Biokingi makstud madalad hinnad kooskõlas Hiinas maleiinanhüdriidi eest makstavate omamaiste hindadega, mis olid samuti pidevalt madalamad kui rahvusvahelised hinnad. Uurimise käigus kindlaks tehtud keskmine hinnavahe oli Biokingi puhul 14 %.

| (42) | Põhjenduses 41 nimetatud hinnavahe saadi, võrreldes maleiinanhüdriidi omamaiseid hindu HRVs, mida maksis Bioking, omamaiste hindadega muudel turgudel. Sellise hinnavõrdluse tegemiseks uuris komisjon esiteks seda, kas maleiinanhüdriidi (turujõudude mõjul kujunenud) omamaised hindad on igas riigis kättesaadavad, ja teiseks seda, millised maleiinanhüdriidiliigid neis riikides on võrreldavad Biokingi kasutatavaga ja HRV turul tervikuna saadaolevaga. Komisjon leidis, et transpordikulude tõttu peaks võrreldav turg olema samas geograafilises piirkonnas. Seega tuvastas komisjon, et olukord Taiwani siseturul, mis on ühtlasi HRV turule lähim, võimaldab nõuetekohaselt võrrelda maleiinanhüdriidi hindu, mida maksab Bioking, ja selle hindu HRV siseturul üldiselt. |
| --- | --- |

(42)

Põhjenduses 41 nimetatud hinnavahe saadi, võrreldes maleiinanhüdriidi omamaiseid hindu HRVs, mida maksis Bioking, omamaiste hindadega muudel turgudel. Sellise hinnavõrdluse tegemiseks uuris komisjon esiteks seda, kas maleiinanhüdriidi (turujõudude mõjul kujunenud) omamaised hindad on igas riigis kättesaadavad, ja teiseks seda, millised maleiinanhüdriidiliigid neis riikides on võrreldavad Biokingi kasutatavaga ja HRV turul tervikuna saadaolevaga. Komisjon leidis, et transpordikulude tõttu peaks võrreldav turg olema samas geograafilises piirkonnas. Seega tuvastas komisjon, et olukord Taiwani siseturul, mis on ühtlasi HRV turule lähim, võimaldab nõuetekohaselt võrrelda maleiinanhüdriidi hindu, mida maksab Bioking, ja selle hindu HRV siseturul üldiselt.

| (43) | Andmed, mida kasutati HRV ja kolmandate riikide omamaiste hindade võrdlemiseks, saadi sõltumatult turuandmete pakkujalt (13). Biokingi poolt maleiinanhüdriidi eest makstud hindu (Biokingi esitatud kontrollitud andmed) võrreldi sõltumatult teabepakkujalt saadud teabe alusel maleiinanhüdriidi omamaiste hindadega HRVs (ilma käibemaksuta) ja omamaiste hindadega Taiwanis (ilma käibemaksuta). Komisjon analüüsis ka maleiinanhüdriidi omamaised hindu muudel turgudel (Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit), ning HRV omamaiste hindade ja USA ning liidu omamaiste hindade võrdlemine näitas veelgi suuremat keskmist hinnavahet kui Taiwani puhul. |
| --- | --- |

(43)

Andmed, mida kasutati HRV ja kolmandate riikide omamaiste hindade võrdlemiseks, saadi sõltumatult turuandmete pakkujalt (13). Biokingi poolt maleiinanhüdriidi eest makstud hindu (Biokingi esitatud kontrollitud andmed) võrreldi sõltumatult teabepakkujalt saadud teabe alusel maleiinanhüdriidi omamaiste hindadega HRVs (ilma käibemaksuta) ja omamaiste hindadega Taiwanis (ilma käibemaksuta). Komisjon analüüsis ka maleiinanhüdriidi omamaised hindu muudel turgudel (Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit), ning HRV omamaiste hindade ja USA ning liidu omamaiste hindade võrdlemine näitas veelgi suuremat keskmist hinnavahet kui Taiwani puhul.

13

| (44) | Vahet Hiina ja muude kolmandate riikide omamaistes hindades saab selgitada asjaoluga, et Hiina käibemaksukord ei võimalda sisendkäibemaksu maleiinanhüdriidi eksportimisel täielikult tagasi saada. Seega ei stimuleeri see käibemaksukord maleiinanhüdriidi eksporti HRVst. Hiina õiguse kohaselt peavad HRVst maleiinanhüdriidi eksportivad äriühingud tasuma 17 % käibemaksu. Tagasi makstakse aga vaid osa asjaomasest sisendkäibemaksust. Uurimisperioodil maksti tagasi 9 % sisendkäibemaksust. Seega vähendatakse HRVs järgitava poliitika tulemusel, näiteks asjaomase tooraine ekspordile ebasoodsate käibemaksutingimuste kehtestamisega, (14) sellise tooraine (neto) hindu eksportimisel HRVst (sest HRVst eksportijad peavad konkureerima rahvusvahelistel turgudel äriühingutega, kes üldjuhul ei maksa ekspordilt käibemaksu) ja stimuleeritakse müügi ümbersuunamist siseturule, surudes omamaised hinnad rahvusvahelistest madalamaks. |
| --- | --- |

(44)

Vahet Hiina ja muude kolmandate riikide omamaistes hindades saab selgitada asjaoluga, et Hiina käibemaksukord ei võimalda sisendkäibemaksu maleiinanhüdriidi eksportimisel täielikult tagasi saada. Seega ei stimuleeri see käibemaksukord maleiinanhüdriidi eksporti HRVst. Hiina õiguse kohaselt peavad HRVst maleiinanhüdriidi eksportivad äriühingud tasuma 17 % käibemaksu. Tagasi makstakse aga vaid osa asjaomasest sisendkäibemaksust. Uurimisperioodil maksti tagasi 9 % sisendkäibemaksust. Seega vähendatakse HRVs järgitava poliitika tulemusel, näiteks asjaomase tooraine ekspordile ebasoodsate käibemaksutingimuste kehtestamisega, (14) sellise tooraine (neto) hindu eksportimisel HRVst (sest HRVst eksportijad peavad konkureerima rahvusvahelistel turgudel äriühingutega, kes üldjuhul ei maksa ekspordilt käibemaksu) ja stimuleeritakse müügi ümbersuunamist siseturule, surudes omamaised hinnad rahvusvahelistest madalamaks.

14

| (45) | Lisaks tehti uurimises kindlaks, et benseenist või butaanist valmistatud maleiinanhüdriid moodustab 90 % tootmise kogukuludest. Pealegi leiti, et maleiinanhüdriidi hinnapakkumised on HRVs samal tasemel olenemata sellest, kas valmistamisel on kasutatud benseeni või butaani. HRVst benseeni eksportimisel kohaldatav ekspordimaks on 40 % ja tasutud käibemaksu eksportimisel maha ei arvata. Seega on mõistlik järeldada, et HRV benseeniturul on kaudne mõju butaanist toodetud (ja ka Biokingi kasutatava) maleiinanhüdriidi turule ning see aitab veelgi kaasa HRVs maleiinanhüdriidituru üldisele moonutamisele. |
| --- | --- |

(45)

Lisaks tehti uurimises kindlaks, et benseenist või butaanist valmistatud maleiinanhüdriid moodustab 90 % tootmise kogukuludest. Pealegi leiti, et maleiinanhüdriidi hinnapakkumised on HRVs samal tasemel olenemata sellest, kas valmistamisel on kasutatud benseeni või butaani. HRVst benseeni eksportimisel kohaldatav ekspordimaks on 40 % ja tasutud käibemaksu eksportimisel maha ei arvata. Seega on mõistlik järeldada, et HRV benseeniturul on kaudne mõju butaanist toodetud (ja ka Biokingi kasutatava) maleiinanhüdriidi turule ning see aitab veelgi kaasa HRVs maleiinanhüdriidituru üldisele moonutamisele.

| (46) | Lisaks kõigele muude näitas uurimine, et HRVs kuuluvad mitmed maleiinanhüdriiditootjad riigile ning HRV turgu iseloomustab märkimisväärne ülevõimsus. On mõistlik järeldada, et ülevõimsuse püsimine on seotud riigile kuuluvate ettevõtjate kaitstud seisundiga, mis takistab selliste ülevõimsuste puhul tavalisi turumehhanisme nagu konsolideerimine või tegevuse lõpetamine. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks kõigele muude näitas uurimine, et HRVs kuuluvad mitmed maleiinanhüdriiditootjad riigile ning HRV turgu iseloomustab märkimisväärne ülevõimsus. On mõistlik järeldada, et ülevõimsuse püsimine on seotud riigile kuuluvate ettevõtjate kaitstud seisundiga, mis takistab selliste ülevõimsuste puhul tavalisi turumehhanisme nagu konsolideerimine või tegevuse lõpetamine.

| (47) | Eespool nimetatut arvesse võttes leitakse, et Hiina maleiinanhüdriidi siseturg tervikuna on moonutatud. |
| --- | --- |

(47)

Eespool nimetatut arvesse võttes leitakse, et Hiina maleiinanhüdriidi siseturg tervikuna on moonutatud.

| (48) | Järelduste teatavakstegemise järel väitis eksportiv tootja, et põhjendustes 41–44 osutatud hinnavõrdlus põhines maleiinanhüdriidi omamaistel hindadel ja ei ole seetõttu asjakohane. Eksportiv tootja pakkus, et selle asemel oleks tulnud Hiina omamaiste hindadega võrrelda kolmandate turgude ekspordihindu. Eksportiv tooja esitas alternatiivseid rahvusvaheliste ekspordihindade ja Hiina omamaiste hindade võrdlusi. Eksportiv tootja arvas ka, et tema ostuhindade ja USA tollistatistika andmebaasil põhinevate USA ekspordihindade võrdlemine näitaks, et tema ostuhinnad olid pidevalt kõrgemad USAst mitmesuguste kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindadest. Eksportiv tootja väitis lisaks, et maleiinanhüdriidi toorainekulud (butaani hinnad) Taiwanis on suuremad kui HRVs või USAs ja võrdlus Taiwani hindadega ei ole seetõttu asjakohane. |
| --- | --- |

(48)

Järelduste teatavakstegemise järel väitis eksportiv tootja, et põhjendustes 41–44 osutatud hinnavõrdlus põhines maleiinanhüdriidi omamaistel hindadel ja ei ole seetõttu asjakohane. Eksportiv tootja pakkus, et selle asemel oleks tulnud Hiina omamaiste hindadega võrrelda kolmandate turgude ekspordihindu. Eksportiv tooja esitas alternatiivseid rahvusvaheliste ekspordihindade ja Hiina omamaiste hindade võrdlusi. Eksportiv tootja arvas ka, et tema ostuhindade ja USA tollistatistika andmebaasil põhinevate USA ekspordihindade võrdlemine näitaks, et tema ostuhinnad olid pidevalt kõrgemad USAst mitmesuguste kolmandate riikide turgudele suunatud ekspordi hindadest. Eksportiv tootja väitis lisaks, et maleiinanhüdriidi toorainekulud (butaani hinnad) Taiwanis on suuremad kui HRVs või USAs ja võrdlus Taiwani hindadega ei ole seetõttu asjakohane.

| (49) | Eksportiva tootja esitatud alternatiivsed rahvusvahelised hinnavõrdlused ei olnud asjakohased. Nagu selgitati põhjenduses 42, loeti sobivaks võrdlusaluseks samalaadsete tarnetingimuste juures kehtivaid omamaiseid hindu. Samuti märgiti, et Bioking ei esitanud põhjendusi, millega õigustada oma väidet, et võrdluses omamaiste hindade kasutamine ei ole iseenesest sobiv. Samuti jõuti uurimises, nagu põhjenduses 42 selgitatud, järeldusele, et geograafiliselt lähim turg on transpordikulude tõttu tõenäoliselt kõige mõistlikum võrdlusalus. Seepärast lükati tagasi väited, et Taiwan ei ole asjakohane võrdlusalus, või et muu võrdlusalus, kas Biokingi esitatud või USA tollistatistikast võetud ekspordihind, oleks asjakohasem. |
| --- | --- |

(49)

Eksportiva tootja esitatud alternatiivsed rahvusvahelised hinnavõrdlused ei olnud asjakohased. Nagu selgitati põhjenduses 42, loeti sobivaks võrdlusaluseks samalaadsete tarnetingimuste juures kehtivaid omamaiseid hindu. Samuti märgiti, et Bioking ei esitanud põhjendusi, millega õigustada oma väidet, et võrdluses omamaiste hindade kasutamine ei ole iseenesest sobiv. Samuti jõuti uurimises, nagu põhjenduses 42 selgitatud, järeldusele, et geograafiliselt lähim turg on transpordikulude tõttu tõenäoliselt kõige mõistlikum võrdlusalus. Seepärast lükati tagasi väited, et Taiwan ei ole asjakohane võrdlusalus, või et muu võrdlusalus, kas Biokingi esitatud või USA tollistatistikast võetud ekspordihind, oleks asjakohasem.

| (50) | Eksportiv tootja väitis veel, et põhjenduses 44 osutatud käibemaksukorra võimalik mõju maleiinanhüdriidi (neto) ekspordihinnale ning seega Hiina omamaisele hinnale on ülehinnatud ja oleks tegelikult minimaalne. Väidet ei põhjendatud aga tõendusmaterjaliga. Uurimise ajal kättesaadavale teabele tuginedes ja põhjendustes 41–44 selgitatud hinnaerinevuste kohaselt oleks erinevus igal juhul märkimisväärne ning eksportiva tootja väidetust suurem. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(50)

Eksportiv tootja väitis veel, et põhjenduses 44 osutatud käibemaksukorra võimalik mõju maleiinanhüdriidi (neto) ekspordihinnale ning seega Hiina omamaisele hinnale on ülehinnatud ja oleks tegelikult minimaalne. Väidet ei põhjendatud aga tõendusmaterjaliga. Uurimise ajal kättesaadavale teabele tuginedes ja põhjendustes 41–44 selgitatud hinnaerinevuste kohaselt oleks erinevus igal juhul märkimisväärne ning eksportiva tootja väidetust suurem. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

| (51) | Peale selle väitis eksportiv tootja, et riigi sekkumisest benseeni hindadesse tulenevad võimalikud moonutused on ebaolulised, sest juhtivaks turuhinna määrajaks on muutumas butaan, mis hakkab turul järk-järgult asendama benseenist saadavat maleiinanhüdriidi. Nagu põhjenduses 45 selgitati, on maleiinanhüdriidi ekspordihinnad HRVs samal tasemel olenemata sellest, kas valmistamisel on kasutatud benseeni või butaani. See näitab, et HRV benseeniturul on kaudne mõju butaanist toodetud (ja ka Biokingi kasutatava) maleiinanhüdriidi turule ning see aitab veelgi kaasa HRVs maleiinanhüdriidituru üldisele moonutamisele. Igal juhul jõuti eksportiva tootja esitatud andmete alusel järeldusele, et Biokingi kulutused põhisisenditele kalduvad olulisel määral turuväärtustest kõrvale. Viimasena tuleb esile tõsta, et eksportiv tootja ei esitanud oma väite kinnitamiseks tõendeid oluliste süstemaatiliste erinevuste kohta. Väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(51)

Peale selle väitis eksportiv tootja, et riigi sekkumisest benseeni hindadesse tulenevad võimalikud moonutused on ebaolulised, sest juhtivaks turuhinna määrajaks on muutumas butaan, mis hakkab turul järk-järgult asendama benseenist saadavat maleiinanhüdriidi. Nagu põhjenduses 45 selgitati, on maleiinanhüdriidi ekspordihinnad HRVs samal tasemel olenemata sellest, kas valmistamisel on kasutatud benseeni või butaani. See näitab, et HRV benseeniturul on kaudne mõju butaanist toodetud (ja ka Biokingi kasutatava) maleiinanhüdriidi turule ning see aitab veelgi kaasa HRVs maleiinanhüdriidituru üldisele moonutamisele. Igal juhul jõuti eksportiva tootja esitatud andmete alusel järeldusele, et Biokingi kulutused põhisisenditele kalduvad olulisel määral turuväärtustest kõrvale. Viimasena tuleb esile tõsta, et eksportiv tootja ei esitanud oma väite kinnitamiseks tõendeid oluliste süstemaatiliste erinevuste kohta. Väide lükati seetõttu tagasi.

| (52) | Samuti väitis eksportiv tootja, et komisjoni uurimises turumajandusliku kohtlemise kohta kinnitust leidnud ja eksportivale tootjale uurimise järelduste teatavakstegemisel selgitatud asjaolu riigi omandis olevate maleiinanhüdriidi tootvate ettevõtete kaitstud seisundi kohta ei ole üldse asjakohane, sest eksportiv tootja ostab maleiinanhüdriidi peamiselt eraõiguslikelt tarnijatelt. Selle väite uurimisel leiti, et isegi juhul, kui tarnijad on põhiosas eraõiguslikud, mõjutaks ülemäärase tootmisvõimsuse hinnasurve ja riigi omandis olevate maleiinanhüdriidi tootvate ettevõtete kaitstud seisund neid ikkagi. Pealegi ei tõendanud Bioking vastupidist. Igal juhul näitas Biokingi ostuhindade ja rahvusvaheliste hindade võrdlus, et Biokingi hinnad olid tõepoolest moonutatud ja see oli kooskõlas üldise moonutusega Hiina turul. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(52)

Samuti väitis eksportiv tootja, et komisjoni uurimises turumajandusliku kohtlemise kohta kinnitust leidnud ja eksportivale tootjale uurimise järelduste teatavakstegemisel selgitatud asjaolu riigi omandis olevate maleiinanhüdriidi tootvate ettevõtete kaitstud seisundi kohta ei ole üldse asjakohane, sest eksportiv tootja ostab maleiinanhüdriidi peamiselt eraõiguslikelt tarnijatelt. Selle väite uurimisel leiti, et isegi juhul, kui tarnijad on põhiosas eraõiguslikud, mõjutaks ülemäärase tootmisvõimsuse hinnasurve ja riigi omandis olevate maleiinanhüdriidi tootvate ettevõtete kaitstud seisund neid ikkagi. Pealegi ei tõendanud Bioking vastupidist. Igal juhul näitas Biokingi ostuhindade ja rahvusvaheliste hindade võrdlus, et Biokingi hinnad olid tõepoolest moonutatud ja see oli kooskõlas üldise moonutusega Hiina turul. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

| (53) | Eksportiv tootja väitis, et otsus 1. kriteeriumi mittetäitmise kohta Hiina käibemaksu tagastamiskorra tõttu ei ole kooskõlas GATTi/WTO eeskirjadega, sest need lubavad erinevaid käibemaksukordi ega pea neid turuhindu moonutavateks. Seda kinnitavat asjaolu, et HRV ei võtnud oma WTOga ühinemise protokollis mingeid käibemaksu tagastamise süsteemiga seotud erikohustusi. Eksportiv tootja väitis veel, et ühegi varasema uurimise puhul ei keeldutud Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi pärast turumajanduslikust kohtlemisest ja seega ei saa see olla turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise põhjus ka kõnealuses uurimises. |
| --- | --- |

(53)

Eksportiv tootja väitis, et otsus 1. kriteeriumi mittetäitmise kohta Hiina käibemaksu tagastamiskorra tõttu ei ole kooskõlas GATTi/WTO eeskirjadega, sest need lubavad erinevaid käibemaksukordi ega pea neid turuhindu moonutavateks. Seda kinnitavat asjaolu, et HRV ei võtnud oma WTOga ühinemise protokollis mingeid käibemaksu tagastamise süsteemiga seotud erikohustusi. Eksportiv tootja väitis veel, et ühegi varasema uurimise puhul ei keeldutud Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi pärast turumajanduslikust kohtlemisest ja seega ei saa see olla turumajanduslikust kohtlemisest keeldumise põhjus ka kõnealuses uurimises.

| (54) | Hoolimata asjaolust, et GATTi/WTO eeskirjad lubavad erinevaid käibemaksu tagastamise süsteeme, leiti kõnealuse juhtumi puhul, et Hiina käibemaksukord surub tõepoolest alla Hiina (neto) ekspordihindu ja ei stimuleeri maleiinanhüdriidi eksporti HRVst. Seepärast leiti, et nagu põhjenduses 43 kirjeldatud, on ka Hiina omamaised hinnad allasurutud, mis on põhjustanud turu moonutamise. Seega lükati kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(54)

Hoolimata asjaolust, et GATTi/WTO eeskirjad lubavad erinevaid käibemaksu tagastamise süsteeme, leiti kõnealuse juhtumi puhul, et Hiina käibemaksukord surub tõepoolest alla Hiina (neto) ekspordihindu ja ei stimuleeri maleiinanhüdriidi eksporti HRVst. Seepärast leiti, et nagu põhjenduses 43 kirjeldatud, on ka Hiina omamaised hinnad allasurutud, mis on põhjustanud turu moonutamise. Seega lükati kõnealused väited tagasi.

| (55) | Väite asjus, et ühegi varasema uurimise puhul ei ole keeldutud Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi pärast turumajanduslikust kohtlemisest, tuletatakse meelde, et ühes varasemas uurimises (15) nimetati käibemaksu tagastamise puudumist turumajandusliku kohtlemise hindamisel negatiivset otsust toetava argumendina. Seega lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(55)

Väite asjus, et ühegi varasema uurimise puhul ei ole keeldutud Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi pärast turumajanduslikust kohtlemisest, tuletatakse meelde, et ühes varasemas uurimises (15) nimetati käibemaksu tagastamise puudumist turumajandusliku kohtlemise hindamisel negatiivset otsust toetava argumendina. Seega lükati kõnealune väide tagasi.

15

| (56) | Käesolevas uurimises tuvastati, et maleiinanhüdriidi hinnad, mida maksis Bioking, aga ka üldised hinnad HRVs, ei peegelda turuväärtusi, sest on pidevalt olnud rahvusvahelistest hindadest madalamad. Moonutuse selgitamiseks analüüsiti Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi. Turumajandusliku kohtlemise kohta tehakse otsus alati sõltumatult, konkreetse uurimise jaoks asjakohaste asjaolude alusel. Kõnealuse uurimise käigus tehti eespool käsitletud konkreetsete asjaolude alusel kindlaks, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud 1. kriteerium ei olnud täidetud. Seega lükati kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(56)

Käesolevas uurimises tuvastati, et maleiinanhüdriidi hinnad, mida maksis Bioking, aga ka üldised hinnad HRVs, ei peegelda turuväärtusi, sest on pidevalt olnud rahvusvahelistest hindadest madalamad. Moonutuse selgitamiseks analüüsiti Hiina käibemaksu tagastamise süsteemi. Turumajandusliku kohtlemise kohta tehakse otsus alati sõltumatult, konkreetse uurimise jaoks asjakohaste asjaolude alusel. Kõnealuse uurimise käigus tehti eespool käsitletud konkreetsete asjaolude alusel kindlaks, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c nimetatud 1. kriteerium ei olnud täidetud. Seega lükati kõnealune argument tagasi.

| (57) | Pärast järelduste teatavakstegemist kordasid kaebuse esitajad, et on kaheldav, kas eksportiva tootja investeeringuid uurimisperioodi jooksul, sealhulgas investeeringuid maakasutusõigustesse, oleks saanud rahastada üksnes äriühingu jaotamata kasumist, eriti võttes arvesse, et äriühing oli finantsaastal 2013 ka dividende maksnud. Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et jagamata kasum võidi saada varasemate soodusmaksumäärade tulemusena Hiina kõrgtehnoloogiatööstuse edendamise programmi raames. Siiski ei esitatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist kriteeriumi käsitlevate väidete kohta tõendusmaterjale. Seega lükati need tagasi. |
| --- | --- |

(57)

Pärast järelduste teatavakstegemist kordasid kaebuse esitajad, et on kaheldav, kas eksportiva tootja investeeringuid uurimisperioodi jooksul, sealhulgas investeeringuid maakasutusõigustesse, oleks saanud rahastada üksnes äriühingu jaotamata kasumist, eriti võttes arvesse, et äriühing oli finantsaastal 2013 ka dividende maksnud. Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et jagamata kasum võidi saada varasemate soodusmaksumäärade tulemusena Hiina kõrgtehnoloogiatööstuse edendamise programmi raames. Siiski ei esitatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teist kriteeriumi käsitlevate väidete kohta tõendusmaterjale. Seega lükati need tagasi.

| (58) | Kaebuse esitajad väitsid ka, et eksportiv tootja ei järginud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, sest ta ei kajastanud varade väärtuse kasvu ja/või kahanemist varade vahetuse tehingutes, mille puhul varem omandatud maakasutusõigus vahetati sobivama vastu. Ometi on varade vahetamise tehingu käigus soetatud vara kajastamine loovutatud vara bilansilise väärtusega (õiglase väärtuse asemel) raamatupidamislik käsitlus, mida tunnistavad ka rahvusvahelised raamatupidamisstandardid. Seega lükati kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(58)

Kaebuse esitajad väitsid ka, et eksportiv tootja ei järginud rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, nagu on sätestatud alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c, sest ta ei kajastanud varade väärtuse kasvu ja/või kahanemist varade vahetuse tehingutes, mille puhul varem omandatud maakasutusõigus vahetati sobivama vastu. Ometi on varade vahetamise tehingu käigus soetatud vara kajastamine loovutatud vara bilansilise väärtusega (õiglase väärtuse asemel) raamatupidamislik käsitlus, mida tunnistavad ka rahvusvahelised raamatupidamisstandardid. Seega lükati kõnealune argument tagasi.

| (59) | Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise taande tingimus ei ole täidetud, sest eksportiva tootja raamatupidamisaruanded koostati ja neid kontrolliti Hiina raamatupidamisstandardite alusel, mis erinevad rahvusvahelistest, mille kasutamist nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. Uurimine näitas aga, et hoolimata sellest, et õiguslik viide on tehtud üksnes Hiina raamatupidamisstandarditele, olid eksportiva tootja kohaldatud raamatupidamisstandardid rahvusvahelistega kooskõlas. Seega lükati kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(59)

Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c teise taande tingimus ei ole täidetud, sest eksportiva tootja raamatupidamisaruanded koostati ja neid kontrolliti Hiina raamatupidamisstandardite alusel, mis erinevad rahvusvahelistest, mille kasutamist nõutakse alusmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c. Uurimine näitas aga, et hoolimata sellest, et õiguslik viide on tehtud üksnes Hiina raamatupidamisstandarditele, olid eksportiva tootja kohaldatud raamatupidamisstandardid rahvusvahelistega kooskõlas. Seega lükati kõnealune argument tagasi.

| (60) | Lõpetuseks väitsid kaebuse esitajad, et komisjon ei oleks pidanud hindama maakasutusõiguse eest makstud hinda HRVs kehtivate võrdlushindade alusel, vaid maa hindade alusel, mis kehtivad kolmandates riikides, nagu Taiwan, Indoneesia ja India. Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et maakasutusõiguse eest makstud hind võis olla turumajanduslikest hindadest madalam. Kuid väidet, et maakasutusõiguse hind oli turuhinnast madalam, ei põhjendatud ja seda ei kinnitanud ka uurimine, mille käigus tuvastati vastupidine – nimelt leiti, et hinnad peegeldasid HRVs kehtivaid mõistlikke turuhindu ja olid ühtlasi kooskõlas sõltumatu hindamisaruandega. Mis puutub kaebuse esitajate soovitusse hinnata maakasutusõiguse hindu võrdluses hindadega kolmandates riikides, siis tuletatakse meelde, et hindamine võib alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt põhineda kolmandate riikide hindadel, kuid see ei ole kohustuslik. Igal juhul ei esitanud kaebuse esitajad ühtegi põhjendust, mis seaks kahtluse alla sõltumatu hindamisaruande asjakohasuse. Seega lükati kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(60)

Lõpetuseks väitsid kaebuse esitajad, et komisjon ei oleks pidanud hindama maakasutusõiguse eest makstud hinda HRVs kehtivate võrdlushindade alusel, vaid maa hindade alusel, mis kehtivad kolmandates riikides, nagu Taiwan, Indoneesia ja India. Peale selle väitsid kaebuse esitajad, et maakasutusõiguse eest makstud hind võis olla turumajanduslikest hindadest madalam. Kuid väidet, et maakasutusõiguse hind oli turuhinnast madalam, ei põhjendatud ja seda ei kinnitanud ka uurimine, mille käigus tuvastati vastupidine – nimelt leiti, et hinnad peegeldasid HRVs kehtivaid mõistlikke turuhindu ja olid ühtlasi kooskõlas sõltumatu hindamisaruandega. Mis puutub kaebuse esitajate soovitusse hinnata maakasutusõiguse hindu võrdluses hindadega kolmandates riikides, siis tuletatakse meelde, et hindamine võib alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti c kohaselt põhineda kolmandate riikide hindadel, kuid see ei ole kohustuslik. Igal juhul ei esitanud kaebuse esitajad ühtegi põhjendust, mis seaks kahtluse alla sõltumatu hindamisaruande asjakohasuse. Seega lükati kõnealune argument tagasi.

| (61) | Võttes arvesse eeltoodud kaalutlusi ja eksportivale tootjale varem teatavaks tehtud kaalutlusi, ei saanud talle kõnealuse uurimise järgi turumajanduslikku kohtlemist võimaldada. |
| --- | --- |

(61)

Võttes arvesse eeltoodud kaalutlusi ja eksportivale tootjale varem teatavaks tehtud kaalutlusi, ei saanud talle kõnealuse uurimise järgi turumajanduslikku kohtlemist võimaldada.

3.1.2.   Võrdlusriik

Võrdlusriik

| (62) | Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tuleks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtus kindlaks määrata kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajandusriik (edaspidi „võrdlusriik”). |
| --- | --- |

(62)

Eksportivate tootjate puhul, kellele ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, tuleks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt normaalväärtus kindlaks määrata kolmandas turumajanduslikus riigis kehtiva hinna või arvestusliku väärtuse alusel. Seetõttu oli tarvis valida kolmas turumajandusriik (edaspidi „võrdlusriik”).

| (63) | Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb võrdlusriigiks valida Argentina, ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama. |
| --- | --- |

(63)

Algatamisteates teatas komisjon huvitatud isikutele, et kavatseb võrdlusriigiks valida Argentina, ja kutsus huvitatud isikuid üles selle kohta arvamust avaldama.

| (64) | Komisjon võttis ühendust viie võimaliku võrdlusriigi (Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India) asutustega. Kontaktid võimalike tootjatega Ameerika Ühendriikidest kinnitasid, et Ameerika Ühendriikides viinhapet ei toodeta. Saadud teabe alusel palus komisjon teavet 26 samasuguse toote võimalikult tootjalt Argentinas, Austraalias, Brasiilias, Tšiilis ja Indias. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon võttis ühendust viie võimaliku võrdlusriigi (Argentina, Austraalia, Brasiilia, Tšiili ja India) asutustega. Kontaktid võimalike tootjatega Ameerika Ühendriikidest kinnitasid, et Ameerika Ühendriikides viinhapet ei toodeta. Saadud teabe alusel palus komisjon teavet 26 samasuguse toote võimalikult tootjalt Argentinas, Austraalias, Brasiilias, Tšiilis ja Indias.

| (65) | Vaid üks tootja Austraaliast saatis komisjonile nõutud teabe. |
| --- | --- |

(65)

Vaid üks tootja Austraaliast saatis komisjonile nõutud teabe.

| (66) | Uurimises tuvastati, et Austraalia omamaine toodang konkureerib kui mitte mujalt, siis vähemalt HRVst imporditava viinhappega. Viinhappe impordi suhtes ei kehti tollimakse. Nagu põhjendustes 36–37 nimetatud, leiti, et Austraalia ainsa koostööd teinud tootja toodetav viinhape on samasugune toode kui HRVs toodetav ja sealt eksporditav, ehkki tootmisprotsessid on erinevad. Kättesaadava teabe alusel peeti Austraalia turgu seepärast normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobivaks. |
| --- | --- |

(66)

Uurimises tuvastati, et Austraalia omamaine toodang konkureerib kui mitte mujalt, siis vähemalt HRVst imporditava viinhappega. Viinhappe impordi suhtes ei kehti tollimakse. Nagu põhjendustes 36–37 nimetatud, leiti, et Austraalia ainsa koostööd teinud tootja toodetav viinhape on samasugune toode kui HRVs toodetav ja sealt eksporditav, ehkki tootmisprotsessid on erinevad. Kättesaadava teabe alusel peeti Austraalia turgu seepärast normaalväärtuse kindlaksmääramiseks sobivaks.

| (67) | Eksportiv tootja väitis, et Argentina, Austraalia ja USA viinhappe ekspordihinnad on Biokingi ekspordihindadest palju madalamad ja seega kinnitaks nende hindade kasutamine dumpingu puudumist. See väide ei ole asjakohane, kuna võrdlusriiki ei valita selle ekspordihindade taseme alusel. Lisaks tegi vajalikku koostööd vaid üksainus võimaliku võrdlusriigi tootja. Eksportiv tootja esitas lisaks toote määratlusega seotud väited. Neid käsitletakse põhjendustes 34–38. |
| --- | --- |

(67)

Eksportiv tootja väitis, et Argentina, Austraalia ja USA viinhappe ekspordihinnad on Biokingi ekspordihindadest palju madalamad ja seega kinnitaks nende hindade kasutamine dumpingu puudumist. See väide ei ole asjakohane, kuna võrdlusriiki ei valita selle ekspordihindade taseme alusel. Lisaks tegi vajalikku koostööd vaid üksainus võimaliku võrdlusriigi tootja. Eksportiv tootja esitas lisaks toote määratlusega seotud väited. Neid käsitletakse põhjendustes 34–38.

| (68) | Arvestades asjaolu, et koostööd tegi vaid üksainus võimaliku võrdlusriigi tootja, ning kuna Austraaliat loetakse sobivaks võrdlusturuks, valis komisjon võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt Austraalia. |
| --- | --- |

(68)

Arvestades asjaolu, et koostööd tegi vaid üksainus võimaliku võrdlusriigi tootja, ning kuna Austraaliat loetakse sobivaks võrdlusturuks, valis komisjon võrdlusriigiks alusmääruse artikli 2 lõike 7 punkti a kohaselt Austraalia.

3.1.3.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (69) | HRV, v.a Biokingi (16) suhtes kohaldatavate meetmete viimase vahepealse läbivaatamise jaoks valiti võrdlusriigiks Argentina. Normaalväärtus põhines arvestuslikul väärtusel, mis kajastas Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi, mis mõjutasid oluliselt hindu ja kulusid. Praegusel juhul esineb Austraalia ja HRV võrdlemisel samuti tootmismeetodi erinevus. Uurimises ei tulnud välja ühtegi olukorda, mis õigustaks vahepealses läbivaatamises järgitust erinevat meetodit. Huvitatud isikud ei esitanud ka selle kohta märkusi. Seega leitakse, et normaalväärtus peaks põhinema Austraalias kehtival arvestuslikul normaalväärtusel, mis kajastab Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi. |
| --- | --- |

(69)

HRV, v.a Biokingi (16) suhtes kohaldatavate meetmete viimase vahepealse läbivaatamise jaoks valiti võrdlusriigiks Argentina. Normaalväärtus põhines arvestuslikul väärtusel, mis kajastas Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi, mis mõjutasid oluliselt hindu ja kulusid. Praegusel juhul esineb Austraalia ja HRV võrdlemisel samuti tootmismeetodi erinevus. Uurimises ei tulnud välja ühtegi olukorda, mis õigustaks vahepealses läbivaatamises järgitust erinevat meetodit. Huvitatud isikud ei esitanud ka selle kohta märkusi. Seega leitakse, et normaalväärtus peaks põhinema Austraalias kehtival arvestuslikul normaalväärtusel, mis kajastab Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi.

16

| (70) | Komisjon kasutas sel eesmärgil tootmiskulude arvutamise hindamise lähtepunktina maleiinanhüdriidi hinda Taiwanis, nagu see tuvastati turumajandusliku kohtlemise määramise käigus (vt põhjendust 42). Võrdlusriigi tootja tegelike andmete alusel määrati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvestamiseks. |
| --- | --- |

(70)

Komisjon kasutas sel eesmärgil tootmiskulude arvutamise hindamise lähtepunktina maleiinanhüdriidi hinda Taiwanis, nagu see tuvastati turumajandusliku kohtlemise määramise käigus (vt põhjendust 42). Võrdlusriigi tootja tegelike andmete alusel määrati mõistlik summa müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi arvestamiseks.

| (71) | Koostööd tegi üksainus Austraalia tootja ning tema toodetavatest ja müüdavatest tooteliikidest oli vaid üks tooteliik täiesti sarnane ühe tooteliigiga, mida eksportiv tootja liitu ekspordiks müüs. Komisjon kasutas kõigi Biokingi poolt uurimisperioodil müüdud ja liitu eksporditud viinhappe liikide normaalväärtusena Austraalias toodetava ja müüdava viinhappeliigi arvestuslikku normaalväärtust. Seda meetodit peeti kõnealuses olukorras asjakohaseks, sest kõigi Biokingi poolt uurimisperioodil müüdud ja liitu eksporditud viinhappe liikide tootmisprotsess oli põhimõtteliselt sama ja tootmisprotsessi uurimine näitas, et nende tootmiskuludel ei olnud peaaegu mingit vahet. |
| --- | --- |

(71)

Koostööd tegi üksainus Austraalia tootja ning tema toodetavatest ja müüdavatest tooteliikidest oli vaid üks tooteliik täiesti sarnane ühe tooteliigiga, mida eksportiv tootja liitu ekspordiks müüs. Komisjon kasutas kõigi Biokingi poolt uurimisperioodil müüdud ja liitu eksporditud viinhappe liikide normaalväärtusena Austraalias toodetava ja müüdava viinhappeliigi arvestuslikku normaalväärtust. Seda meetodit peeti kõnealuses olukorras asjakohaseks, sest kõigi Biokingi poolt uurimisperioodil müüdud ja liitu eksporditud viinhappe liikide tootmisprotsess oli põhimõtteliselt sama ja tootmisprotsessi uurimine näitas, et nende tootmiskuludel ei olnud peaaegu mingit vahet.

3.1.4.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (72) | Eksportiv tootja eksportis otse ELi sõltumatutele klientidele. Seega põhines ekspordihind vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstaval hinnal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8. |
| --- | --- |

(72)

Eksportiv tootja eksportis otse ELi sõltumatutele klientidele. Seega põhines ekspordihind vaatlusaluse toote eest liitu eksportimiseks tegelikult makstud või makstaval hinnal kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 8.

3.1.5.   Võrdlus

Võrdlus

| (73) | Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal. |
| --- | --- |

(73)

Komisjon võrdles normaalväärtust ja eksportiva tootja ekspordihinda tehasehindade põhjal.

| (74) | Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti tagastamatu ekspordikäibemaksu, käitlemis-, laadimis-, veo- ja lisakulude, mereveo ja selle kindlustuse, laenukulude, pakkimis-, tagatis- ja garantiikulude ning pangakulude arvestamiseks. |
| --- | --- |

(74)

Õiglase võrdluse tagamiseks kohandas komisjon vajaduse korral normaalväärtust ja/või ekspordihinda, võttes arvesse hindade võrreldavust mõjutavaid erinevusi kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 10. Kohandusi tehti tagastamatu ekspordikäibemaksu, käitlemis-, laadimis-, veo- ja lisakulude, mereveo ja selle kindlustuse, laenukulude, pakkimis-, tagatis- ja garantiikulude ning pangakulude arvestamiseks.

| (75) | Kohandus tagastamatu ekspordikäibemaksu arvessevõtmiseks tehti, kuna leiti, et Hiina siseturul tagastatakse eksportmüügi puhul väiksem käibemaksusumma kui omamaise müügi puhul. Sellest lähtudes tehti Austraalia normaalväärtus kindlaks, lisades HRVs eksportmüügi suhtes kohaldatava tagastamatu käibemaksumäära. |
| --- | --- |

(75)

Kohandus tagastamatu ekspordikäibemaksu arvessevõtmiseks tehti, kuna leiti, et Hiina siseturul tagastatakse eksportmüügi puhul väiksem käibemaksusumma kui omamaise müügi puhul. Sellest lähtudes tehti Austraalia normaalväärtus kindlaks, lisades HRVs eksportmüügi suhtes kohaldatava tagastamatu käibemaksumäära.

3.1.6.   Huvitatud isikute poolt pärast järelduste teatavakstegemist dumpingu kohta esitatud märkused

Huvitatud isikute poolt pärast järelduste teatavakstegemist dumpingu kohta esitatud märkused

| (76) | Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadi eksportiva tootja ja kaebuse esitajate märkused dumpingu kohta. |
| --- | --- |

(76)

Pärast lõplike järelduste teatavakstegemist saadi eksportiva tootja ja kaebuse esitajate märkused dumpingu kohta.

| (77) | Eksportiv tootja kordas varasemat väidet, et Biokingile peab võimaldama turumajanduslikku kohtlemist. |
| --- | --- |

(77)

Eksportiv tootja kordas varasemat väidet, et Biokingile peab võimaldama turumajanduslikku kohtlemist.

| (78) | Ta väitis esiteks taas, et Taiwani valik Hiina maleiinanhüdriidi omamaise hinna võrdlemiseks ei ole asjakohane, kuna maleiinanhüdriidi hinnad Taiwanis on võrreldes kolmandate riikidega liiga kõrged. Nagu põhjendustes 42 ja 43 nimetatud, loetakse Taiwanit siiski kõige asjakohasemaks valikuks, ning nagu selgitatud põhjenduses 43, olid alternatiivsetel komisjoni uuritud turgudel hinnaerinevused veelgi suuremad kui Taiwaniga võrreldes. Kuna Taiwani tagasilükkamist ei suudetud argumenteeritult põhjendada ning asjakohast ettepanekut parema alternatiivi leidmiseks ei esitatud, lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(78)

Ta väitis esiteks taas, et Taiwani valik Hiina maleiinanhüdriidi omamaise hinna võrdlemiseks ei ole asjakohane, kuna maleiinanhüdriidi hinnad Taiwanis on võrreldes kolmandate riikidega liiga kõrged. Nagu põhjendustes 42 ja 43 nimetatud, loetakse Taiwanit siiski kõige asjakohasemaks valikuks, ning nagu selgitatud põhjenduses 43, olid alternatiivsetel komisjoni uuritud turgudel hinnaerinevused veelgi suuremad kui Taiwaniga võrreldes. Kuna Taiwani tagasilükkamist ei suudetud argumenteeritult põhjendada ning asjakohast ettepanekut parema alternatiivi leidmiseks ei esitatud, lükati kõnealune väide tagasi.

| (79) | Bioking väitis samuti, et geograafiline lähedus ei saa olla võrreldava turu valimisel otsustav ning andmed võivad olla valitsuse otsese või kaudse sekkumise tõttu moonutatud. Siiski ei esitanud Bioking tõendeid Taiwani valitsuse väidetava sekkumise kohta ning seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(79)

Bioking väitis samuti, et geograafiline lähedus ei saa olla võrreldava turu valimisel otsustav ning andmed võivad olla valitsuse otsese või kaudse sekkumise tõttu moonutatud. Siiski ei esitanud Bioking tõendeid Taiwani valitsuse väidetava sekkumise kohta ning seetõttu lükatakse see väide tagasi.

| (80) | Teiseks kordas ta argumenti, et kasutada tuleks mitte maleiinanhüdriidi omamaiseid hindu, vaid ekspordihindu, ent ei esitanud muid argumente peale nende, millele põhjendustes 48 ja 49 juba vastati. Väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Teiseks kordas ta argumenti, et kasutada tuleks mitte maleiinanhüdriidi omamaiseid hindu, vaid ekspordihindu, ent ei esitanud muid argumente peale nende, millele põhjendustes 48 ja 49 juba vastati. Väide lükati seetõttu tagasi.

| (81) | Kolmandaks väideti taas, et komisjoni arvutatud käibemaksumõju oli üle hinnatud ja kui seda oleks arvutatud teisiti, siis oleks Hiina ja Taiwani omamaiste maleiinanhüdriidi hindade erinevus kaduvväike. Kuna uusi põhjendatud argumente sellegipoolest ei esitatud, kehtib põhjenduses 50 esitatud selgitus ning väide lükati seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(81)

Kolmandaks väideti taas, et komisjoni arvutatud käibemaksumõju oli üle hinnatud ja kui seda oleks arvutatud teisiti, siis oleks Hiina ja Taiwani omamaiste maleiinanhüdriidi hindade erinevus kaduvväike. Kuna uusi põhjendatud argumente sellegipoolest ei esitatud, kehtib põhjenduses 50 esitatud selgitus ning väide lükati seetõttu tagasi.

| (82) | Neljandaks seati taas küsimärgi alla benseenihindade moonutamine riigi sekkumise tõttu. Kuna ei esitatud uusi elemente peale nende, millele põhjendustes 50–52 juba vastati, lükati kõnealune väide tagasi. |
| --- | --- |

(82)

Neljandaks seati taas küsimärgi alla benseenihindade moonutamine riigi sekkumise tõttu. Kuna ei esitatud uusi elemente peale nende, millele põhjendustes 50–52 juba vastati, lükati kõnealune väide tagasi.

| (83) | Lõpuks kordas eksportiv tootja turumajandusliku kohtlemise taotluse suhtes, et Hiina käibemaksu tagastamise kord vastab nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 597/2009 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, ent ei esitanud uusi elemente peale nende, millele põhjendustes 53–55 juba vastati. Väide lükati seetõttu tagasi ning komisjon kordas põhjenduses 61 esitatud järeldust, et eksportivale tootjale ei saa selles uurimises turumajanduslikku kohtlemist võimaldada. |
| --- | --- |

(83)

Lõpuks kordas eksportiv tootja turumajandusliku kohtlemise taotluse suhtes, et Hiina käibemaksu tagastamise kord vastab nõukogu 11. juuni 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 597/2009 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingule, ent ei esitanud uusi elemente peale nende, millele põhjendustes 53–55 juba vastati. Väide lükati seetõttu tagasi ning komisjon kordas põhjenduses 61 esitatud järeldust, et eksportivale tootjale ei saa selles uurimises turumajanduslikku kohtlemist võimaldada.

| (84) | Sama isik kordas uuesti argumenti, et maleiinanhüdriidi hind Taiwanis ei sobi arvestusliku normaalväärtuse määramiseks ning sobivam alus oleks ekspordihind USAst Mehhikosse. Nagu vastati juba põhjenduses 49, kasutati hinnavõrdluseks kõige paremini võrreldavat alust ehk võrreldi samalaadsete tarnetingimuste juures kehtivaid omamaiseid hindu hindadega samalaadsetel ja geograafiliselt kõige lähematel turgudel. Eksportija ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid väidet, et ekspordihinnad USAst Mehhikosse oleks võrdlusaluseks sobivamad. Seega lükati kõnealune argument tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Sama isik kordas uuesti argumenti, et maleiinanhüdriidi hind Taiwanis ei sobi arvestusliku normaalväärtuse määramiseks ning sobivam alus oleks ekspordihind USAst Mehhikosse. Nagu vastati juba põhjenduses 49, kasutati hinnavõrdluseks kõige paremini võrreldavat alust ehk võrreldi samalaadsete tarnetingimuste juures kehtivaid omamaiseid hindu hindadega samalaadsetel ja geograafiliselt kõige lähematel turgudel. Eksportija ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid väidet, et ekspordihinnad USAst Mehhikosse oleks võrdlusaluseks sobivamad. Seega lükati kõnealune argument tagasi.

| (85) | Kaebuse esitajad esitasid märkused Biokingi tootmisvõimsuse väidetava suurendamise kohta uurimisperioodi järel. Esiteks tuleb märkida, et selliseid uurimisperioodi järel toimunud muutusi tavaliselt arvesse ei võeta. Lisaks ei olnud andmeid Biokingi koguvõimsuse kohta pärast ehitustööde lõpetamist, kuna uurimisprotsessi ajal oli olemasoleva tehase asendamiseks uue tootmisasutuse ehitamine veel pooleli. Seega ei olnud võimalik kõnealuse väitega arvestada ja see lükati tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Kaebuse esitajad esitasid märkused Biokingi tootmisvõimsuse väidetava suurendamise kohta uurimisperioodi järel. Esiteks tuleb märkida, et selliseid uurimisperioodi järel toimunud muutusi tavaliselt arvesse ei võeta. Lisaks ei olnud andmeid Biokingi koguvõimsuse kohta pärast ehitustööde lõpetamist, kuna uurimisprotsessi ajal oli olemasoleva tehase asendamiseks uue tootmisasutuse ehitamine veel pooleli. Seega ei olnud võimalik kõnealuse väitega arvestada ja see lükati tagasi.

| (86) | Kaebuse esitajad vaidlustasid ka Hangzhou Biokingi dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud metoodika, mis oli ühtlasi sama metoodika, mida kasutati viimases vahepealses läbivaatamises ning mis tähendas tegelike hindade kasutamise asemel normaalväärtuse arvutamist. Nad väitsid veel, et kui kasutatud oleks võrdlusriigi tootja tegelikke hindu, siis oleks mõeldav, et Hangzhou Biokingi suhtes arvutatud dumpingumarginaal kujuneks veelgi kõrgemaks. Nagu selgitatud põhjenduses 69, ei tulnud uurimises välja ühtegi olukorda, mis õigustaks vahepealses läbivaatamises järgitust erinevat meetodit. Huvitatud isikud ei esitanud argumente ka selles küsimuses. Seega leitakse endiselt, et normaalväärtus peaks põhinema Austraalias kehtival arvestuslikul normaalväärtusel, mis kajastab Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi. |
| --- | --- |

(86)

Kaebuse esitajad vaidlustasid ka Hangzhou Biokingi dumpingumarginaali arvutamiseks kasutatud metoodika, mis oli ühtlasi sama metoodika, mida kasutati viimases vahepealses läbivaatamises ning mis tähendas tegelike hindade kasutamise asemel normaalväärtuse arvutamist. Nad väitsid veel, et kui kasutatud oleks võrdlusriigi tootja tegelikke hindu, siis oleks mõeldav, et Hangzhou Biokingi suhtes arvutatud dumpingumarginaal kujuneks veelgi kõrgemaks. Nagu selgitatud põhjenduses 69, ei tulnud uurimises välja ühtegi olukorda, mis õigustaks vahepealses läbivaatamises järgitust erinevat meetodit. Huvitatud isikud ei esitanud argumente ka selles küsimuses. Seega leitakse endiselt, et normaalväärtus peaks põhinema Austraalias kehtival arvestuslikul normaalväärtusel, mis kajastab Argentiinas ja HRVs kasutatava tootmismeetodi objektiivseid erinevusi.

3.1.7.   Dumpingumarginaal

Dumpingumarginaal

| (87) | Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon, nagu eespool kirjeldatud, kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga. |
| --- | --- |

(87)

Alusmääruse artikli 2 lõigete 11 ja 12 kohaselt võrdles komisjon, nagu eespool kirjeldatud, kaalutud keskmist normaalväärtust kaalutud keskmise ekspordihinnaga.

| (88) | Selle põhjal on kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist alljärgnev.






  Äriühing | Lõplik dumpingumarginaal |
| --- | --- | --- |
| Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd | 42,8 % |

(88)

Selle põhjal on kaalutud keskmine dumpingumarginaal protsendina CIF-hinnast liidu piiril enne tollimaksu tasumist alljärgnev.

Äriühing

Lõplik dumpingumarginaal

Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd

42,8 %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   SISSEJUHATAV MÄRKUS

| (89) | Nagu nimetati põhjenduses 1, kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul HRVst pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud; erandiks oli Biokingilt pärinev import, mille suhtes kohaldati nullmäära. Kehtivad meetmed pikendati viimati 2012. aastal pärast aegumise läbivaatamist, nagu osutatud põhjenduses 3. Aegumise läbivaatamisel leiti, et kehtivad meetmed kaitsesid liidu tootmisharu suures ulatuses dumpinguhinnaga impordi mõju eest, ja järeldati, et meetmete aegumise korral kahju tõenäoliselt korduks. |
| --- | --- |

(89)

Nagu nimetati põhjenduses 1, kehtisid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul HRVst pärit viinhappe impordi suhtes dumpinguvastased tollimaksud; erandiks oli Biokingilt pärinev import, mille suhtes kohaldati nullmäära. Kehtivad meetmed pikendati viimati 2012. aastal pärast aegumise läbivaatamist, nagu osutatud põhjenduses 3. Aegumise läbivaatamisel leiti, et kehtivad meetmed kaitsesid liidu tootmisharu suures ulatuses dumpinguhinnaga impordi mõju eest, ja järeldati, et meetmete aegumise korral kahju tõenäoliselt korduks.

| (90) | Käesolev uurimine käsitleb üksnes Biokingilt pärit dumpinguhinnaga importi, selle mahtu ja mõju liidu turu hindadele ja liidu tootmisharule. Kuid Biokingi impordi mõju hinnati selliste kehtivate meetmete mõju kontekstis, millega liidu tootmisharu kaitstakse ülejäänud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest. |
| --- | --- |

(90)

Käesolev uurimine käsitleb üksnes Biokingilt pärit dumpinguhinnaga importi, selle mahtu ja mõju liidu turu hindadele ja liidu tootmisharule. Kuid Biokingi impordi mõju hinnati selliste kehtivate meetmete mõju kontekstis, millega liidu tootmisharu kaitstakse ülejäänud HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi kahjuliku mõju eest.

| (91) | Võttes arvesse asjaolu, et käesolev uurimine käsitleb vaid ühte eksportivat tootjat, tuli kõik konfidentsiaalsete äriandmetega seotud arvnäitajad konfidentsiaalsuse huvides indekseerida. |
| --- | --- |

(91)

Võttes arvesse asjaolu, et käesolev uurimine käsitleb vaid ühte eksportivat tootjat, tuli kõik konfidentsiaalsete äriandmetega seotud arvnäitajad konfidentsiaalsuse huvides indekseerida.

4.2.   LIIDU TOOTMISHARU JA LIIDU TOODANGU MÄÄRATLUS

| (92) | Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Kaebuses esitatud teabe alusel ei ole liidus teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seetõttu moodustavad need üheksa tootjat liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(92)

Uurimisperioodil valmistasid liidus samasugust toodet üheksa liidu tootjat. Kaebuses esitatud teabe alusel ei ole liidus teisi vaatlusaluse toote tootjaid. Seetõttu moodustavad need üheksa tootjat liidu tootmisharu alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (93) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 23 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks kaebuses esitatud teabe alusel, võrreldes seda kontrollkäikude käigus valimisse kuuluvate liidu tootjate juures kohapeal kogutud teabega. |
| --- | --- |

(93)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang uurimisperioodil oli ligikaudu 23 000 tonni. Komisjon tegi liidu kogutoodangu kindlaks kaebuses esitatud teabe alusel, võrreldes seda kontrollkäikude käigus valimisse kuuluvate liidu tootjate juures kohapeal kogutud teabega.

| (94) | Nagu on märgitud põhjendustes 15–20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 56 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(94)

Nagu on märgitud põhjendustes 15–20, valiti valimisse kolm liidu tootjat, kelle toodang moodustab ligikaudu 56 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.3.   LIIDU TARBIMINE

| (95) | Komisjon kasutas liidu tarbimise kindlakstegemiseks i) liidu tootmisharu müügimahtu liidu turul, mis saadi liidu tootjate valimilt ja ülejäänud liidu tootjate kohta kaebusest (kaebuse esitajate tegelikud andmed ja muude liidu tootjate kohta hinnangulised andmed); ii) HRVst pärit impordi kogumahtu Hiina ekspordiandmebaasi ja eksportiva tootja andmeil; ning iii) kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu Eurostati andmeil. |
| --- | --- |

(95)

Komisjon kasutas liidu tarbimise kindlakstegemiseks i) liidu tootmisharu müügimahtu liidu turul, mis saadi liidu tootjate valimilt ja ülejäänud liidu tootjate kohta kaebusest (kaebuse esitajate tegelikud andmed ja muude liidu tootjate kohta hinnangulised andmed); ii) HRVst pärit impordi kogumahtu Hiina ekspordiandmebaasi ja eksportiva tootja andmeil; ning iii) kolmandatest riikidest pärit impordi mahtu Eurostati andmeil.

| (96) | HRVst pärit impordi kogumahtu ei saanud käesoleval juhul Eurostati andmetele tuginedes usaldusväärselt kindlaks teha. Asjaomase eksportiva tootja teatatud mahud olid kõigil vaadeldud aastatel märkimisväärselt suuremad kui kogu HRVst pärit import Eurostati andmeil. Sellest lähtudes ei saanud kasutada Eurostati HRVst saadud andmeid. Teisest küljest oli asjaomase eksportiva tootja teatatud maht kooskõlas Hiina ekspordiandmebaasist saadud mahuga. |
| --- | --- |

(96)

HRVst pärit impordi kogumahtu ei saanud käesoleval juhul Eurostati andmetele tuginedes usaldusväärselt kindlaks teha. Asjaomase eksportiva tootja teatatud mahud olid kõigil vaadeldud aastatel märkimisväärselt suuremad kui kogu HRVst pärit import Eurostati andmeil. Sellest lähtudes ei saanud kasutada Eurostati HRVst saadud andmeid. Teisest küljest oli asjaomase eksportiva tootja teatatud maht kooskõlas Hiina ekspordiandmebaasist saadud mahuga.

| (97) | Liidu tarbimine muutus alljärgnevalt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 29 112 425 | 30 780 763 | 30 053 279 | 25 853 923 |
| Indeks | 100 | 106 | 103 | 89 |
| Allikas: kaebus, valimisse kuuluvate liidu tootjate ja eksportiva tootja andmed, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat. |

(97)

Liidu tarbimine muutus alljärgnevalt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (kg)

Liidu tarbimine (kg)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

29 112 425

30 780 763

30 053 279

25 853 923

Indeks

100

106

103

89

Allikas: kaebus, valimisse kuuluvate liidu tootjate ja eksportiva tootja andmed, Hiina ekspordiandmebaas, Eurostat.

Allikas:

| (98) | Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. Esmalt suurenes see 2011. aastast 2012. aastasse 6 %, seejärel vähenes 2013. aastal 3 % ning uurimisperioodil 14 %. |
| --- | --- |

(98)

Liidu tarbimine vähenes vaatlusalusel perioodil 11 %. Esmalt suurenes see 2011. aastast 2012. aastasse 6 %, seejärel vähenes 2013. aastal 3 % ning uurimisperioodil 14 %.

4.4.   BIOKINGILT PÄRIT DUMPINGUHINNAGA IMPORT

4.4.1.   Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi maht ja turuosa

| (99) | Komisjon määras Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahu kindlaks Biokingi enda andmete alusel. |
| --- | --- |

(99)

Komisjon määras Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi kogumahu kindlaks Biokingi enda andmete alusel.

| (100) | Biokingilt pärit import liitu muutus alljärgnevalt.

  Tabel 2


  Impordi maht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordi maht (indeks) | 100 | 115 | 136 | 125 |
| Turuosa (indeks) | 100 | 108 | 132 | 141 |
| Allikas: eksportiva tootja andmed. |

(100)

Biokingilt pärit import liitu muutus alljärgnevalt.

Tabel 2

Tabel 2

Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Impordi maht (indeks)

100

115

136

125

Turuosa (indeks)

100

108

132

141

Allikas: eksportiva tootja andmed.

Allikas:

| (101) | Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht liitu Biokingilt suurenes vaatlusalusel perioodil 25 %: see suurenes 36 % aastatel 2011 kuni 2013 ja seejärel vähenes alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Vaatlusaluse toote dumpinguhinnaga impordi maht liitu Biokingilt suurenes vaatlusalusel perioodil 25 %: see suurenes 36 % aastatel 2011 kuni 2013 ja seejärel vähenes alates 2013. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 11 %.

| (102) | Impordi mahu suurenemise tulemusel suurenes Biokingi üldine turuosa vaatlusalusel perioodil 41 %. |
| --- | --- |

(102)

Impordi mahu suurenemise tulemusel suurenes Biokingi üldine turuosa vaatlusalusel perioodil 41 %.

4.4.2.   Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine

Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (103) | Komisjon määras Biokingilt pärit impordi hinnad kindlaks oma andmete alusel, jagades impordi koguväärtuse selle kogumahuga. |
| --- | --- |

(103)

Komisjon määras Biokingilt pärit impordi hinnad kindlaks oma andmete alusel, jagades impordi koguväärtuse selle kogumahuga.

| (104) | Asjaomasest riigist pärit ja Biokingi toodetud ning liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind muutus alljärgnevalt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot/kg) | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine impordihind (Bioking)
  Indeks | 100 | 124 | 143 | 135 |
| Allikas: eksportiva tootja andmed. |

(104)

Asjaomasest riigist pärit ja Biokingi toodetud ning liitu suunatud dumpinguhinnaga impordi keskmine hind muutus alljärgnevalt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot/kg)

Impordihinnad (eurot/kg)

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine impordihind (Bioking)

Indeks

100

124

143

135

Allikas: eksportiva tootja andmed.

Allikas:

| (105) | Biokingilt pärit vaatlusaluse toote impordihind suurenes vaatlusalusel perioodil 35 %: see suurenes 2011. aastast 2013. aastasse 43 %, seejärel vähenes 2013. aastast kuni uurimisperioodini 8 %. |
| --- | --- |

(105)

Biokingilt pärit vaatlusaluse toote impordihind suurenes vaatlusalusel perioodil 35 %: see suurenes 2011. aastast 2013. aastasse 43 %, seejärel vähenes 2013. aastast kuni uurimisperioodini 8 %.

| (106) | Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(106)

Komisjon tegi kindlaks hinna allalöömise uurimisperioodil, võrreldes selleks:

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | vastavaid Biokingi impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks. |
| --- | --- |

—

vastavaid Biokingi impordi kaalutud keskmisi hindu tooteliigi kohta esimese sõltumatu kliendi jaoks liidu turul, mis määrati CIF-hinnana, tehes asjakohased kohandused tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvessevõtmiseks.

| (107) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrektsioonid. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul 10,3 %. |
| --- | --- |

(107)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, tehes vajaduse korral nõuetekohased korrektsioonid. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendina valimisse kaasatud liidu tootjate käibest uurimisperioodil. See näitas Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi kaalutud keskmist hinna allalöömise marginaali liidu turul 10,3 %.

4.5.   LIIDU TOOTMISHARU MAJANDUSLIK OLUKORD

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (108) | Uurides alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(108)

Uurides alusmääruse artikli 3 lõike 5 kohaselt dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (109) | Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis saadi kaebusest, valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule, Hiina ekspordiandmebaasist ja Eurostatilt. Makromajanduslike näitajate andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mikromajanduslike näitajate andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes valimisse kuulusid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel esinduslikuks. |
| --- | --- |

(109)

Kahju kindlakstegemisel eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Makromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis saadi kaebusest, valimisse kaasatud liidu tootjate vastustest küsimustikule, Hiina ekspordiandmebaasist ja Eurostatilt. Makromajanduslike näitajate andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid. Mikromajanduslikke näitajaid hindas komisjon andmete alusel, mis esitati valimisse kaasatud liidu tootjate vastustes küsimustikule. Mikromajanduslike näitajate andmed hõlmasid kõiki liidu tootjaid, kes valimisse kuulusid. Mõlemat andmestikku peeti liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamisel esinduslikuks.

| (110) | Analüüsiti järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. Analüüsiti järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(110)

Analüüsiti järgmisi makromajanduslikke näitajaid: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. Analüüsiti järgmisi mikromajanduslikke näitajaid: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja selle rakendusaste

| (111) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil alljärgnevad.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (kg) | 27 290 291 | 25 626 300 | 22 837 500 | 22 808 454 |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Tootmisvõimsus (kg) | 37 464 000 | 37 482 000 | 37 464 000 | 37 464 000 |
| Indeks | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendusaste | 73 % | 68 % | 61 % | 61 % |
| Indeks | 100 | 94 | 84 | 84 |
| Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(111)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste olid vaatlusalusel perioodil alljärgnevad.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendusaste

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Tootmismaht (kg)

27 290 291

25 626 300

22 837 500

22 808 454

Indeks

100

94

84

84

Tootmisvõimsus (kg)

37 464 000

37 482 000

37 464 000

37 464 000

Indeks

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendusaste

73 %

68 %

61 %

61 %

Indeks

100

94

84

84

Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (112) | Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmismaht 16 %: see vähenes 2011. aastast 2012. aastasse 6 %, seejärel 2013. aastal veel 10 % ning püsis 2013. aastast uurimisperioodini stabiilsena. |
| --- | --- |

(112)

Vaatlusaluse perioodi jooksul vähenes tootmismaht 16 %: see vähenes 2011. aastast 2012. aastasse 6 %, seejärel 2013. aastal veel 10 % ning püsis 2013. aastast uurimisperioodini stabiilsena.

| (113) | Tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks jagati valimisse kaasatud liidu tootjate tootmise kogumaht tootmisvõimsuse rakendusastmega. Seega püsis liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil stabiilsena. |
| --- | --- |

(113)

Tootmisvõimsuse kindlakstegemiseks jagati valimisse kaasatud liidu tootjate tootmise kogumaht tootmisvõimsuse rakendusastmega. Seega püsis liidu tootmisharu tootmisvõimsus vaatlusalusel perioodil stabiilsena.

| (114) | Liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti. Tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemine näitas vähenenud tootmise negatiivset mõju. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharul tekib pikas perspektiivis raskusi oma püsikulude katmisega. |
| --- | --- |

(114)

Liidu tootjate tootmisvõimsuse rakendusaste vähenes vaatlusalusel perioodil 12 protsendipunkti. Tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemine näitas vähenenud tootmise negatiivset mõju. Seega on tõenäoline, et liidu tootmisharul tekib pikas perspektiivis raskusi oma püsikulude katmisega.

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

| (115) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht
  Indeks | 100 | 103 | 79 | 70 |
| Turuosa
  Indeks | 100 | 97 | 76 | 79 |
| Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(115)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa kujunesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Müügimaht

Indeks

100

103

79

70

Turuosa

Indeks

100

97

76

79

Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (116) | Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 30 %: see suurenes 2011. aastast 2012. aastasse 3 %, seejärel vähenes 2012. aastast kuni uurimisperioodini 33 %. See negatiivne trend oli kooskõlas väheneva tarbimisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97, kuid oli veelgi järsem. |
| --- | --- |

(116)

Liidu tootmisharu müügimaht vähenes vaatlusaluse perioodi jooksul 30 %: see suurenes 2011. aastast 2012. aastasse 3 %, seejärel vähenes 2012. aastast kuni uurimisperioodini 33 %. See negatiivne trend oli kooskõlas väheneva tarbimisega, nagu on kirjeldatud põhjenduses 97, kuid oli veelgi järsem.

| (117) | Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järsult, kokku 21 %. Samal perioodil suurenes Biokingilt pärit impordi maht 25 % ja vastav turuosa suurenes 41 %, nagu kirjeldatakse põhjendustes 101 ja 102. |
| --- | --- |

(117)

Selle tulemusena vähenes liidu tootmisharu turuosa kogu vaatlusaluse perioodi jooksul järsult, kokku 21 %. Samal perioodil suurenes Biokingilt pärit impordi maht 25 % ja vastav turuosa suurenes 41 %, nagu kirjeldatakse põhjendustes 101 ja 102.

4.5.2.3.   Kasv

Kasv

| (118) | Ajavahemikul 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni tarbimine liidus vähenes. Hoolimata sellest vähenemisest suurenes samal perioodil Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi maht, mille tulemusel kasvas tema turuosa. Seega kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulise osa oma turuosast, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa suurenes oluliselt, kuigi liidu turul üldiselt tarbimine vähenes. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht tarbimisest rohkem. |
| --- | --- |

(118)

Ajavahemikul 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni tarbimine liidus vähenes. Hoolimata sellest vähenemisest suurenes samal perioodil Biokingilt pärit dumpinguhinnaga impordi maht, mille tulemusel kasvas tema turuosa. Seega kaotas liidu tootmisharu vaatlusalusel perioodil olulise osa oma turuosast, samal ajal kui vaatlusaluse impordi turuosa suurenes oluliselt, kuigi liidu turul üldiselt tarbimine vähenes. Samal ajal vähenes liidu tootmisharu tootmismaht tarbimisest rohkem.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (119) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 178 | 173 | 185 | 184 |
| Indeks | 100 | 97 | 104 | 104 |
| Tootlikkus (kg töötaja kohta) | 153 367 | 147 785 | 123 598 | 123 793 |
| Indeks | 100 | 96 | 81 | 81 |
| Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(119)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Töötajate arv

178

173

185

184

Indeks

100

97

104

104

Tootlikkus (kg töötaja kohta)

153 367

147 785

123 598

123 793

Indeks

100

96

81

81

Allikas: kaebus ja valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (120) | Tööhõive tase liidu tootmisharus oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne: see vähenes 2011. aastast 2012. aastasse 3 %, seejärel suurenes 2012. aastast 2013. aastasse 7 % ja jäi kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilseks. |
| --- | --- |

(120)

Tööhõive tase liidu tootmisharus oli vaatlusalusel perioodil üsna stabiilne: see vähenes 2011. aastast 2012. aastasse 3 %, seejärel suurenes 2012. aastast 2013. aastasse 7 % ja jäi kuni uurimisperioodi lõpuni stabiilseks.

| (121) | Tootlikkus toodangu kilogrammides töötaja kohta langes vähenenud tootmismahu ja üsna stabiilse tööhõive tõttu märkimisväärselt. Üldiselt vähenes tootlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 19 %. |
| --- | --- |

(121)

Tootlikkus toodangu kilogrammides töötaja kohta langes vähenenud tootmismahu ja üsna stabiilse tööhõive tõttu märkimisväärselt. Üldiselt vähenes tootlikkus vaatlusaluse perioodi jooksul 19 %.

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (122) | Põhjenduses 88 tuvastatud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades eksportivalt tootjalt pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(122)

Põhjenduses 88 tuvastatud dumpingumarginaal oli selgelt üle miinimumtaseme. Tegelike dumpingumarginaalide suurusjärgu mõju liidu tootmisharule oli märkimisväärne, arvestades eksportivalt tootjalt pärit impordi mahtu ja hindu.

| (123) | Turumajanduslikku kohtlemist võimaldanud algse uurimise käigus leiti, et Bioking ei tegele dumpinguga, mistõttu tema suhtes kohaldati tollimaksu nullmäära, nagu selgitati põhjenduses 1. Biokingi-poolse kahjuliku dumpingu puudumisel on igasugune varasemast dumpingust taastumine asjakohane ainult niivõrd, kui see on seotud muude selliste Hiina eksportivate tootjate poolse dumpinguga, kelle vastaseid meetmeid mitme läbivaatamise raames pikendati ja muudeti, nagu nimetatud põhjenduses 3. Need meetmed kehtivad praegugi, nagu kirjeldatakse põhjenduses 3. |
| --- | --- |

(123)

Turumajanduslikku kohtlemist võimaldanud algse uurimise käigus leiti, et Bioking ei tegele dumpinguga, mistõttu tema suhtes kohaldati tollimaksu nullmäära, nagu selgitati põhjenduses 1. Biokingi-poolse kahjuliku dumpingu puudumisel on igasugune varasemast dumpingust taastumine asjakohane ainult niivõrd, kui see on seotud muude selliste Hiina eksportivate tootjate poolse dumpinguga, kelle vastaseid meetmeid mitme läbivaatamise raames pikendati ja muudeti, nagu nimetatud põhjenduses 3. Need meetmed kehtivad praegugi, nagu kirjeldatakse põhjenduses 3.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (124) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 7


  Müügihinnad ja tootmiskulud liidus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind
  Indeks | 100 | 149 | 175 | 119 |
| Ühiku tootmiskulu
  Indeks | 100 | 141 | 165 | 109 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(124)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus

Müügihinnad ja tootmiskulud liidus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind

Indeks

100

149

175

119

Ühiku tootmiskulu

Indeks

100

141

165

109

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (125) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine müügihind suurenes 2011. aastast 2013. aastani 75 % ning vähenes 2013. aastast uurimisperioodini 56 %. Nagu näidatud põhjenduses 105, muutusid Biokingi dumpinguimpordi hinnad sama kõvera järgi nagu liidu tootmisharu müügihinnad. |
| --- | --- |

(125)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine müügihind suurenes 2011. aastast 2013. aastani 75 % ning vähenes 2013. aastast uurimisperioodini 56 %. Nagu näidatud põhjenduses 105, muutusid Biokingi dumpinguimpordi hinnad sama kõvera järgi nagu liidu tootmisharu müügihinnad.

| (126) | Tooraine – kaltsiumtartraadi, mida toodetakse veinisettest ja mis moodustab umbes 60 % viinhappe tootmise kogukuludest liidu tootmisharus – kättesaadavus kõigub olenevalt viinamarjaveini saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused liidus kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aasta keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2012. ja 2013. aasta ei olnud veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusid pärast veinitootmisperioodi toorainete hinnad ja müügihinnad (kuna see on hooajaline toode, siis avaldub selle mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). Seevastu, kuna uurimisperiood oli liidus hea veiniviinamarja-aasta, olid aasta keskmised müügihinnad uurimisperioodil eelmisest aastast madalamad. |
| --- | --- |

(126)

Tooraine – kaltsiumtartraadi, mida toodetakse veinisettest ja mis moodustab umbes 60 % viinhappe tootmise kogukuludest liidu tootmisharus – kättesaadavus kõigub olenevalt viinamarjaveini saagi kvaliteedist. Seetõttu mõjutavad soodsad või halvad ilmastikutingimused liidus kaltsiumtartraadi üldist tarnekogust ning see omakorda mõjutab aasta keskmisi müügihindu. Tuleb märkida, et 2012. ja 2013. aasta ei olnud veiniviinamarjade saagikuse poolest head aastad ning selle tagajärjel tõusid pärast veinitootmisperioodi toorainete hinnad ja müügihinnad (kuna see on hooajaline toode, siis avaldub selle mõju alles mitu kuud pärast saagikoristust). Seevastu, kuna uurimisperiood oli liidus hea veiniviinamarja-aasta, olid aasta keskmised müügihinnad uurimisperioodil eelmisest aastast madalamad.

| (127) | Ühiku keskmise müügihinna suurenemine (vaatlusalusel perioodil 19 %) oli veelgi järsem kui tootmiskulude suurenemine samal perioodil (9 %). |
| --- | --- |

(127)

Ühiku keskmise müügihinna suurenemine (vaatlusalusel perioodil 19 %) oli veelgi järsem kui tootmiskulude suurenemine samal perioodil (9 %).

4.5.3.2.   Tööjõukulu

Tööjõukulu

| (128) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes) | 41 048 | 41 418 | 40 542 | 40 914 |
| Indeks | 100 | 101 | 99 | 100 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(128)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmine tööjõukulu muutus vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta (eurodes)

41 048

41 418

40 542

40 914

Indeks

100

101

99

100

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (129) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. Keskmine tööjõukulu ei peegeldanud tööjõukulude üldist suurenemist (4,6 %) (17) ja inflatsiooni määra (4,7 %) (18) liidus. |
| --- | --- |

(129)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate keskmine tööjõukulu töötaja kohta jäi vaatlusalusel perioodil stabiilseks. Keskmine tööjõukulu ei peegeldanud tööjõukulude üldist suurenemist (4,6 %) (17) ja inflatsiooni määra (4,7 %) (18) liidus.

17

18

4.5.3.3.   Laovarud

Laovarud

| (130) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 9


  Laovarud | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lao lõppseis (kg) | 438 640 | 285 995 | 674 065 | 633 550 |
| Indeks | 100 | 65 | 154 | 144 |
| Lao lõppseis protsendina toodangust | 3 % | 2 % | 5 % | 5 % |
| Indeks | 100 | 68 | 181 | 169 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(130)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 9

Tabel 9

Laovarud

Laovarud

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Lao lõppseis (kg)

438 640

285 995

674 065

633 550

Indeks

100

65

154

144

Lao lõppseis protsendina toodangust

3 %

2 %

5 %

5 %

Indeks

100

68

181

169

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (131) | Lõppvarud suurenesid vaatlusalusel perioodil 44 %: aastatel 2011–2012 vähenesid need 35 % ja seejärel suurenesid märkimisväärselt alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(131)

Lõppvarud suurenesid vaatlusalusel perioodil 44 %: aastatel 2011–2012 vähenesid need 35 % ja seejärel suurenesid märkimisväärselt alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (132) | Laovarude tase moodustas 2011. aastal 3 % valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangu mahust ja suurenes uurimisperioodi lõpuks 5 %-ni. |
| --- | --- |

(132)

Laovarude tase moodustas 2011. aastal 3 % valimisse kuuluvate liidu tootjate toodangu mahust ja suurenes uurimisperioodi lõpuks 5 %-ni.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (133) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2011 | 2012 | 2013 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest) | 2 | 8 | 8 | 10 |
| Indeks | 100 | 310 | 327 | 430 |
| Rahavoog (eurodes) | 1 267 809 | 4 185 410 | 4 316 300 | 2 481 985 |
| Indeks | 100 | 330 | 340 | 196 |
| Investeeringud (eurodes) | 539 710 | 474 594 | 409 323 | 500 659 |
| Indeks | 100 | 88 | 76 | 93 |
| Investeeringutasuvus | 16 % | 80 % | 72 % | 47 % |
| Indeks | 100 | 508 | 456 | 300 |
| Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed. |

(133)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil alljärgnevalt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2011

2012

2013

Uurimisperiood

Liidu sees sõltumatutele tarbijatele müügi kasumlikkus (protsent müügikäibest)

2

8

8

10

Indeks

100

310

327

430

Rahavoog (eurodes)

1 267 809

4 185 410

4 316 300

2 481 985

Indeks

100

330

340

196

Investeeringud (eurodes)

539 710

474 594

409 323

500 659

Indeks

100

88

76

93

Investeeringutasuvus

16 %

80 %

72 %

47 %

Indeks

100

508

456

300

Allikas: valimisse kaasatud liidu tootjate andmed.

Allikas:

| (134) | Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kuuluvate liidu tootjate poolt liidu turul sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi kasumlikkus 8 protsendipunkti. |
| --- | --- |

(134)

Et teha kindlaks valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, esitas komisjon liidu sees sõltumatutele klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. Vaatlusalusel perioodil kasvas valimisse kuuluvate liidu tootjate poolt liidu turul sõltumatutele klientidele suunatud samasuguse toote müügi kasumlikkus 8 protsendipunkti.

| (135) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu kasumlikkus oleneb välistest teguritest, näiteks ilmastikutingimustest. Sellegipoolest näitas uurimine, et kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, kasvades uurimisperioodil 10 % ja ületades seega tootmisharu sihtkasumit, mis on 8 %. |
| --- | --- |

(135)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu kasumlikkus oleneb välistest teguritest, näiteks ilmastikutingimustest. Sellegipoolest näitas uurimine, et kasumlikkus suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt, kasvades uurimisperioodil 10 % ja ületades seega tootmisharu sihtkasumit, mis on 8 %.

| (136) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil see suurenes: netorahavoog suurenes aastatel 2011–2013 ja vähenes uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(136)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil see suurenes: netorahavoog suurenes aastatel 2011–2013 ja vähenes uurimisperioodil.

| (137) | Valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid vaatlusalusel perioodil 7 %: need vähenesid 2011. aastast 2013. aastasse 24 % ja seejärel suurenesid uurimisperioodil 22 %. |
| --- | --- |

(137)

Valimisse kuuluvate liidu tootjate investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid vaatlusalusel perioodil 7 %: need vähenesid 2011. aastast 2013. aastasse 24 % ja seejärel suurenesid uurimisperioodil 22 %.

| (138) | Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes 2011. aastast 2012. aastasse ja seejärel vähenes alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. |
| --- | --- |

(138)

Investeeringutasuvus on kasum protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. See suurenes 2011. aastast 2012. aastasse ja seejärel vähenes alates 2012. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni.

| (139) | Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjus on esmajoones asjaolu, et enamik valimisse kuuluvatest tootjatest on integreeritud äriühingud. |
| --- | --- |

(139)

Ei olnud märke sellest, et liidu tootmisharul oleks olnud raskusi kapitali kaasamisega; selle põhjus on esmajoones asjaolu, et enamik valimisse kuuluvatest tootjatest on integreeritud äriühingud.

4.5.4.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (140) | Kahjunäitajad, nagu tootmis- ja müügimaht ning turuosa, olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega. Siiski ei mõjutanud need suundumused liidu tootmisharu üldist finantsolukorda negatiivselt. Vastupidi – liidu tootmisharu kasumlikkus liikus vaatlusalusel perioodil stabiilselt tõusujoones ning uurimisperioodil isegi ületas sihtkasumit. Lisaks paranesid vaatlusalusel perioodil ka muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus. Samuti suudeti liidu tootmisharus tööhõivet suurendada, kuigi mitte märkimisväärselt. |
| --- | --- |

(140)

Kahjunäitajad, nagu tootmis- ja müügimaht ning turuosa, olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega. Siiski ei mõjutanud need suundumused liidu tootmisharu üldist finantsolukorda negatiivselt. Vastupidi – liidu tootmisharu kasumlikkus liikus vaatlusalusel perioodil stabiilselt tõusujoones ning uurimisperioodil isegi ületas sihtkasumit. Lisaks paranesid vaatlusalusel perioodil ka muud finantsnäitajad, nagu rahavoog ja investeeringutasuvus. Samuti suudeti liidu tootmisharus tööhõivet suurendada, kuigi mitte märkimisväärselt.

| (141) | Nagu nimetatud põhjenduses 1, kehtisid vaatlusalusel perioodil juba dumpinguvastased tollimaksud HRVst, v.a Biokingilt pärit viinhappe impordi suhtes. Need tollimaksud kaitsesid liidu tootmisharu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi eest ning seeläbi mõjutati liidu tootmisharu olukorda ja seda võeti käesolevas uurimises ka arvesse. Siiski näis selle konkreetse juhtumi korral, et liidu tootmisharu on varasemast dumpingust taastunud ning saanud uurimisperioodil suuri kasumimarginaale hoolimata asjaomase eksportiva tootja impordi ja turuosa märgatavast suurenemisest. Seda arvestades, olgugi, et liidu tootmisharu kaotas müügimahte ja turuosa, ning tõdedes, et Biokingi dumpinguhinnaga import mõjutas liidu tootmisharu teataval määral negatiivselt, ei tuvastatud uurimises, et liidu tootmisharu oleks kandnud kahju alusmääruse artikli 3 tähenduses. See põhineb peamiselt asjaolul, et kõiki finantsnäitajaid iseloomustasid positiivsed suundumused, ning sellel, et liidu tootmisharu suutis hindu tõsta tootmiskuludest suuremal määral, kuigi Biokingi dumpinguhindadega import lõi liidu tootmisharu hinnad alla. |
| --- | --- |

(141)

Nagu nimetatud põhjenduses 1, kehtisid vaatlusalusel perioodil juba dumpinguvastased tollimaksud HRVst, v.a Biokingilt pärit viinhappe impordi suhtes. Need tollimaksud kaitsesid liidu tootmisharu HRVst pärit dumpinguhinnaga impordi eest ning seeläbi mõjutati liidu tootmisharu olukorda ja seda võeti käesolevas uurimises ka arvesse. Siiski näis selle konkreetse juhtumi korral, et liidu tootmisharu on varasemast dumpingust taastunud ning saanud uurimisperioodil suuri kasumimarginaale hoolimata asjaomase eksportiva tootja impordi ja turuosa märgatavast suurenemisest. Seda arvestades, olgugi, et liidu tootmisharu kaotas müügimahte ja turuosa, ning tõdedes, et Biokingi dumpinguhinnaga import mõjutas liidu tootmisharu teataval määral negatiivselt, ei tuvastatud uurimises, et liidu tootmisharu oleks kandnud kahju alusmääruse artikli 3 tähenduses. See põhineb peamiselt asjaolul, et kõiki finantsnäitajaid iseloomustasid positiivsed suundumused, ning sellel, et liidu tootmisharu suutis hindu tõsta tootmiskuludest suuremal määral, kuigi Biokingi dumpinguhindadega import lõi liidu tootmisharu hinnad alla.

| (142) | Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju. |
| --- | --- |

(142)

Sellele tuginedes jõuti järeldusele, et liidu tootmisharu ei kandnud olulist kahju.

4.5.5.   Huvitatud isikute poolt pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkused

Huvitatud isikute poolt pärast järelduste teatavakstegemist esitatud märkused

| (143) | Huvitatud isikud väitsid, et komisjon omistas ekslikult liiga suure tähtsuse teatavatele kahjunäitajatele (nt kasumlikkusele) ja seda muude, sama oluliste näitajate arvelt. Väideti, et käesoleval juhul tuli arvestada, et liidu viinhappe tootmisharu koosneb täielikult VKEdest, ning seepärast on vaja kahju analüüsida erilise hoolega. |
| --- | --- |

(143)

Huvitatud isikud väitsid, et komisjon omistas ekslikult liiga suure tähtsuse teatavatele kahjunäitajatele (nt kasumlikkusele) ja seda muude, sama oluliste näitajate arvelt. Väideti, et käesoleval juhul tuli arvestada, et liidu viinhappe tootmisharu koosneb täielikult VKEdest, ning seepärast on vaja kahju analüüsida erilise hoolega.

| (144) | Komisjon analüüsis kahju kättesaadava teabe alusel, sh valimisse kuuluva kolme äriühingu kontrollitud vastused spetsiaalselt VKEdele koostatud küsimustikes. Selles kontekstis rõhutatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hindas komisjon kõiki liidu tootmisharu seisundit mõjutavad majandusnäitajaid ning ei eelistatud ühtki näitajat teisele. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon analüüsis kahju kättesaadava teabe alusel, sh valimisse kuuluva kolme äriühingu kontrollitud vastused spetsiaalselt VKEdele koostatud küsimustikes. Selles kontekstis rõhutatakse, et kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 hindas komisjon kõiki liidu tootmisharu seisundit mõjutavad majandusnäitajaid ning ei eelistatud ühtki näitajat teisele.

| (145) | Väideti, et Biokingi 42,8 % suurune dumpingumarginaal ületab praegu kõigi Hiina tootjate suhtes kohaldatavat 34,9 % suurust jääktollimaksu ning kahe muu äriühingu suhtes kohaldatavat individuaalset tollimaksu, mis on vastavalt 13,1 % ja 8,3 %, ning seda oleks tulnud tõlgendada olulise kahjuna, eriti koosmõjus järjest suuremate impordimahtude ja turuosadega. Lisaks väideti, et Bioking sai kasu „põhjendamatust erandist”, millega ta jäi välja praegu rakendusmääruse (EL) nr 626/2012 kohaselt kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast. |
| --- | --- |

(145)

Väideti, et Biokingi 42,8 % suurune dumpingumarginaal ületab praegu kõigi Hiina tootjate suhtes kohaldatavat 34,9 % suurust jääktollimaksu ning kahe muu äriühingu suhtes kohaldatavat individuaalset tollimaksu, mis on vastavalt 13,1 % ja 8,3 %, ning seda oleks tulnud tõlgendada olulise kahjuna, eriti koosmõjus järjest suuremate impordimahtude ja turuosadega. Lisaks väideti, et Bioking sai kasu „põhjendamatust erandist”, millega ta jäi välja praegu rakendusmääruse (EL) nr 626/2012 kohaselt kehtivate dumpinguvastaste meetmete kohaldamisalast.

| (146) | Ühegi eksportiva tootja dumpingumarginaal ei ole iseenesest ühene kahju majandusnäitaja. Tõepoolest ei tähenda dumpinguhinnaga importimise asjaolu tingimata, et see import omamaist tootmisharu kahjustab. See on üksnes vahend, mille abil eksportival tootjal on võimalik turg ulatuslikumalt hõlvata (suurendada turuosa ja impordimahte). Komisjon märkis lisaks, et Biokingi import liitu on praeguste meetmete kohaldamisalast välja jäetud liidu õiguslikult kehtiva õigusaktiga – rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012. Neil põhjustel lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(146)

Ühegi eksportiva tootja dumpingumarginaal ei ole iseenesest ühene kahju majandusnäitaja. Tõepoolest ei tähenda dumpinguhinnaga importimise asjaolu tingimata, et see import omamaist tootmisharu kahjustab. See on üksnes vahend, mille abil eksportival tootjal on võimalik turg ulatuslikumalt hõlvata (suurendada turuosa ja impordimahte). Komisjon märkis lisaks, et Biokingi import liitu on praeguste meetmete kohaldamisalast välja jäetud liidu õiguslikult kehtiva õigusaktiga – rakendusmäärusega (EL) nr 332/2012. Neil põhjustel lükati argument tagasi.

| (147) | Samad huvitatud isikud rõhutasid asjaolu, et sellal kui liidu tootmisharu jaoks vähenes müük ja turuosa liidus vastavalt 30 % ja 21 %, suutis Bioking samal ajavahemikul suurendada dumpinguhinnaga müügi mahte 25 % ja oma turuosa 41 %, mis viitab selgelt olulise kahju olemasolule. |
| --- | --- |

(147)

Samad huvitatud isikud rõhutasid asjaolu, et sellal kui liidu tootmisharu jaoks vähenes müük ja turuosa liidus vastavalt 30 % ja 21 %, suutis Bioking samal ajavahemikul suurendada dumpinguhinnaga müügi mahte 25 % ja oma turuosa 41 %, mis viitab selgelt olulise kahju olemasolule.

| (148) | Tõepoolest näitas uurimine, et Biokingi impordi maht ja turuosa suurenes. Siiski jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrgele tasemele. Sellest hoolimata ei ole turuosa ja impordimaht ainsad elemendid, mida analüüsiti, et tuvastada, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju või mitte. Nagu viidatud põhjenduses 144, hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid majandusnäitajaid, eelistamata seejuures üht näitajat teisele. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(148)

Tõepoolest näitas uurimine, et Biokingi impordi maht ja turuosa suurenes. Siiski jäi liidu tootmisharu turuosa vaatlusalusel perioodil suhteliselt kõrgele tasemele. Sellest hoolimata ei ole turuosa ja impordimaht ainsad elemendid, mida analüüsiti, et tuvastada, kas liidu tootmisharu kandis olulist kahju või mitte. Nagu viidatud põhjenduses 144, hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 kõiki liidu tootmisharu mõjutavaid majandusnäitajaid, eelistamata seejuures üht näitajat teisele. Seepärast lükati argument tagasi.

| (149) | Lisaks väideti, et tootmismahu vähenemine (vaadeldaval perioodil 16 %) ja tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemine (vaadeldaval perioodil 16 %) mõjutab kasumlikkust ning tähendab pikas perspektiivis, et liidu tootmisharu tervikuna ei ole enam elujõuline, kuna ei suuda katta püsikulusid, ning seda suundumust tunnistas ka komisjon põhjenduses 114. Huvitatud isikud väitsid samuti, et liidu tootmisharu müügihindu agressiivselt allalööva hinnapoliitikaga kasutas Bioking tegelikult ära oma turuliidripositsiooni, tõrjudes liidu tootmisharu välja põhisektoritest, nagu ehitussektor, toidulisandite sektor ja emulgaatorisektor. Lisaks väitsid nad, et keeldumine Biokingi dumpinguhindadega impordi agressiivse hinnakonkurentsiga kaasa minemast ja otsus müüa kvaliteetsemat toodet tarbijatele, kes on nõus kvaliteedi eest enam maksma, oli õiguspärane kaitsestrateegia. Samas rõhutasid isikud, et Biokingi ülemäärast tootmisvõimsust arvestades ei saa selline strateegia pikas perspektiivis edukas olla, sest dumpinguhindadega Hiina import ujutab turu järjest enam üle, lämmatades ka kõige kasumlikuma valimisse kuuluva liidu tootja ärivõimalused. |
| --- | --- |

(149)

Lisaks väideti, et tootmismahu vähenemine (vaadeldaval perioodil 16 %) ja tootmisvõimsuse rakendusastme vähenemine (vaadeldaval perioodil 16 %) mõjutab kasumlikkust ning tähendab pikas perspektiivis, et liidu tootmisharu tervikuna ei ole enam elujõuline, kuna ei suuda katta püsikulusid, ning seda suundumust tunnistas ka komisjon põhjenduses 114. Huvitatud isikud väitsid samuti, et liidu tootmisharu müügihindu agressiivselt allalööva hinnapoliitikaga kasutas Bioking tegelikult ära oma turuliidripositsiooni, tõrjudes liidu tootmisharu välja põhisektoritest, nagu ehitussektor, toidulisandite sektor ja emulgaatorisektor. Lisaks väitsid nad, et keeldumine Biokingi dumpinguhindadega impordi agressiivse hinnakonkurentsiga kaasa minemast ja otsus müüa kvaliteetsemat toodet tarbijatele, kes on nõus kvaliteedi eest enam maksma, oli õiguspärane kaitsestrateegia. Samas rõhutasid isikud, et Biokingi ülemäärast tootmisvõimsust arvestades ei saa selline strateegia pikas perspektiivis edukas olla, sest dumpinguhindadega Hiina import ujutab turu järjest enam üle, lämmatades ka kõige kasumlikuma valimisse kuuluva liidu tootja ärivõimalused.

| (150) | Uurimises leidis kinnitust, et Bioking suurendas oma turuosa ja lõi hindu alla, mille tulemusel vähenes tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, samuti kaotati liidu tootmisharus teatavates tootmissektorites olulisi kliente. Nagu ka kaebuse esitajad ise tunnistasid, tulenes see olukord siiski liidu tootmisharu ratsionaalsest otsusest panustada turuosa säilitamise asemel suuremate kasumimarginaalide teenimisele. Seda ei saa tõlgendada olulise kahju näitajana. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(150)

Uurimises leidis kinnitust, et Bioking suurendas oma turuosa ja lõi hindu alla, mille tulemusel vähenes tootmismaht ja tootmisvõimsuse rakendusaste, samuti kaotati liidu tootmisharus teatavates tootmissektorites olulisi kliente. Nagu ka kaebuse esitajad ise tunnistasid, tulenes see olukord siiski liidu tootmisharu ratsionaalsest otsusest panustada turuosa säilitamise asemel suuremate kasumimarginaalide teenimisele. Seda ei saa tõlgendada olulise kahju näitajana. Seepärast lükati argument tagasi.

| (151) | Kaebuse esitajad väitsid samuti, et komisjoni arvutatud kasumlikkuse määr varjas liidu tootmisharu tegelikke kasumisuundumusi, sest mitte kõikidel valimisse kuulund ettevõtetel ei olnud ette näidata positiivseid kasuminäitajaid. Need huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni poolt kasumlikkuse määra arvutamiseks kasutatud metoodika, väites, et komisjoni poolt kahju analüüsimise otstarbel kindlaks tehtud kasumlikkuse tasemed olid selgelt moonutatud suhteliselt suure liidu tootja valimisse kuulumisega, sest erinevalt väiksematest valimisse kuuluvatest tootjatest oli see tootja võimeline mastaabisäästu saavutama. |
| --- | --- |

(151)

Kaebuse esitajad väitsid samuti, et komisjoni arvutatud kasumlikkuse määr varjas liidu tootmisharu tegelikke kasumisuundumusi, sest mitte kõikidel valimisse kuulund ettevõtetel ei olnud ette näidata positiivseid kasuminäitajaid. Need huvitatud isikud vaidlustasid komisjoni poolt kasumlikkuse määra arvutamiseks kasutatud metoodika, väites, et komisjoni poolt kahju analüüsimise otstarbel kindlaks tehtud kasumlikkuse tasemed olid selgelt moonutatud suhteliselt suure liidu tootja valimisse kuulumisega, sest erinevalt väiksematest valimisse kuuluvatest tootjatest oli see tootja võimeline mastaabisäästu saavutama.

| (152) | Märgitakse, et liidu tootmisharu olukorda analüüsitakse tervikuna ning seetõttu on valimisse kuuluvate liidu tootjatega seotud mikronäitajad esinduslikud kogu liidu tootmisharu majandusolukorra suhtes. Kaebuse esitajad ei ole lõpliku valimi koosseisu vaidlustatud, ning nagu selgitatud põhjenduses 20, peab komisjon valimit liidu tootmisharu olukorra suhtes esinduslikuks. Kaebuse esitajad kordasid 13. jaanuaril 2016 korraldatud ärakuulamisel oma muret valimi esinduslikkuse üle, kuid ei esitanud seejuures täiendavaid põhjendusi. Igal juhul ei saa valimisse kuulunud liidu tootjaid analüüsida isoleeritult, nagu ei saa analüüsimisel ka üht äriühingut teistest valimisse kuuluvatest äriühingutest olulisemaks lugeda, kuna liidu tootmisharu koosneb täielikult VKEdest (vt põhjendust 18). Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(152)

Märgitakse, et liidu tootmisharu olukorda analüüsitakse tervikuna ning seetõttu on valimisse kuuluvate liidu tootjatega seotud mikronäitajad esinduslikud kogu liidu tootmisharu majandusolukorra suhtes. Kaebuse esitajad ei ole lõpliku valimi koosseisu vaidlustatud, ning nagu selgitatud põhjenduses 20, peab komisjon valimit liidu tootmisharu olukorra suhtes esinduslikuks. Kaebuse esitajad kordasid 13. jaanuaril 2016 korraldatud ärakuulamisel oma muret valimi esinduslikkuse üle, kuid ei esitanud seejuures täiendavaid põhjendusi. Igal juhul ei saa valimisse kuulunud liidu tootjaid analüüsida isoleeritult, nagu ei saa analüüsimisel ka üht äriühingut teistest valimisse kuuluvatest äriühingutest olulisemaks lugeda, kuna liidu tootmisharu koosneb täielikult VKEdest (vt põhjendust 18). Seepärast lükati argument tagasi.

| (153) | Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud jälgima kasumlikkuse langust, mis toimus pärast viimase aegumise läbivaatamise uurimisperioodi. Aastatel 2010–2011 langes kasumlikkus seni teadmata põhjusel hüppeliselt. Lisaks toonitatakse, et Bioking suurendas turuhõlvet nimelt 2011. aastal, suurendades impordimahte ligikaudu 33 %. |
| --- | --- |

(153)

Samuti väideti, et komisjon oleks pidanud jälgima kasumlikkuse langust, mis toimus pärast viimase aegumise läbivaatamise uurimisperioodi. Aastatel 2010–2011 langes kasumlikkus seni teadmata põhjusel hüppeliselt. Lisaks toonitatakse, et Bioking suurendas turuhõlvet nimelt 2011. aastal, suurendades impordimahte ligikaudu 33 %.

| (154) | Tuletatakse meelde, et kahju hindamist mõjutavate suundumuste uurimiseks analüüsib komisjon tavaliselt uurimisperioodile eelnenud kolmeaastast perioodi. Selle perioodi algus on fikseeritud uurimise algusega ja sellest lähtudes kogutakse majandusandmeid, mida seejärel kontrollitakse. Nagu selgitatud põhjenduses 28, on käesoleval juhul kahju hindamist mõjutavate suundumuste uurimiseks komisjoni valitud perioodi algus 1. jaanuar 2011 ja lõpp 30. september 2014 ning selle perioodi kasutamist ei ole kaebuse esitajad ühelgi uurimise ajahetkel vaidlustanud. 2010. aasta jääb seega käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja ning nimetatud aasta valikuline kasutamine kaebuse esitajate valitud kahjunäitajate määramiseks ei oleks objektiivne, vaid diskrimineeriv. Igal juhul ei suudetud uurimises tuvastada vaatlusalusel perioodil ühest seost liidu tootjate kasumimarginaalide suundumuste ja Biokingi turuosa suundumuste vahel. Lõpuks märgib komisjon, et valimisse kuuluvad äriühingud ei pidanud kandma ümberkorralduskulusid. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(154)

Tuletatakse meelde, et kahju hindamist mõjutavate suundumuste uurimiseks analüüsib komisjon tavaliselt uurimisperioodile eelnenud kolmeaastast perioodi. Selle perioodi algus on fikseeritud uurimise algusega ja sellest lähtudes kogutakse majandusandmeid, mida seejärel kontrollitakse. Nagu selgitatud põhjenduses 28, on käesoleval juhul kahju hindamist mõjutavate suundumuste uurimiseks komisjoni valitud perioodi algus 1. jaanuar 2011 ja lõpp 30. september 2014 ning selle perioodi kasutamist ei ole kaebuse esitajad ühelgi uurimise ajahetkel vaidlustanud. 2010. aasta jääb seega käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja ning nimetatud aasta valikuline kasutamine kaebuse esitajate valitud kahjunäitajate määramiseks ei oleks objektiivne, vaid diskrimineeriv. Igal juhul ei suudetud uurimises tuvastada vaatlusalusel perioodil ühest seost liidu tootjate kasumimarginaalide suundumuste ja Biokingi turuosa suundumuste vahel. Lõpuks märgib komisjon, et valimisse kuuluvad äriühingud ei pidanud kandma ümberkorralduskulusid. Seepärast lükati argument tagasi.

| (155) | Argumenteeriti, et ohus on liidu tootmisharu suutlikkus tulevikku investeerida, kuna tootmismahtude ja tootmisvõimsuse rakendusastmete vähenemise tulemusel ei suuda liidu tootmisharu püsikulusid pikas perspektiivis katta. Praeguste kasumlikkuse tasemete kadumine on seega vältimatu. |
| --- | --- |

(155)

Argumenteeriti, et ohus on liidu tootmisharu suutlikkus tulevikku investeerida, kuna tootmismahtude ja tootmisvõimsuse rakendusastmete vähenemise tulemusel ei suuda liidu tootmisharu püsikulusid pikas perspektiivis katta. Praeguste kasumlikkuse tasemete kadumine on seega vältimatu.

| (156) | Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil investeeringuid. Olgugi, et investeeringute tase vaatlusalusel perioodil üldiselt 7 % langes, tuleks seejuures kontekstina arvestada viinhappe tootmisprotsessi, mis ei ole kuigi keerukas ning ei eelda tingimata suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(156)

Uurimine näitas, et liidu tootmisharu tegi vaatlusalusel perioodil investeeringuid. Olgugi, et investeeringute tase vaatlusalusel perioodil üldiselt 7 % langes, tuleks seejuures kontekstina arvestada viinhappe tootmisprotsessi, mis ei ole kuigi keerukas ning ei eelda tingimata suuri investeeringuid teadus- ja arendustegevusse. Seepärast lükati argument tagasi.

| (157) | Samuti väideti, et rahavoogude suurenemist oleks pidanud analüüsima mitte alates 2011. aastast, vaid alates 2010. aastast, kuna esimesena nimetatud aastal oli rahavoo tase väga madal. Huvitatud isikute sõnul oleks komisjon alguspunktina 2010. aasta vaatlemisel täheldanud, et liidu tootmisharu rahavoo ülejääk oli 6,8 miljonit eurot. Lisaks väideti, et 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel halvenes rahavoog olulisel määral, langedes lühikese aja jooksul 43 %. Komisjon oleks pidanud ka lähemalt uurima valimisse kuuluva suurima äriühingu moonutavat mõju, arvestades eriti asjaolu, et valimisse kuulunud ettevõtetest kahe jaoks oli rahavoog 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel kriitilisel tasemel. |
| --- | --- |

(157)

Samuti väideti, et rahavoogude suurenemist oleks pidanud analüüsima mitte alates 2011. aastast, vaid alates 2010. aastast, kuna esimesena nimetatud aastal oli rahavoo tase väga madal. Huvitatud isikute sõnul oleks komisjon alguspunktina 2010. aasta vaatlemisel täheldanud, et liidu tootmisharu rahavoo ülejääk oli 6,8 miljonit eurot. Lisaks väideti, et 2013. aasta ja uurimisperioodi vahel halvenes rahavoog olulisel määral, langedes lühikese aja jooksul 43 %. Komisjon oleks pidanud ka lähemalt uurima valimisse kuuluva suurima äriühingu moonutavat mõju, arvestades eriti asjaolu, et valimisse kuulunud ettevõtetest kahe jaoks oli rahavoog 2012. aasta ja uurimisperioodi vahel kriitilisel tasemel.

| (158) | Nagu põhjenduses 154 seletatud, hinnatakse liidu tootmisharu olukorda tavaliselt uurimisperioodile eelnenud kolmeaastase perioodi lõikes ning 2010. aasta jääb käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja Uurimine näitas, et liidu tootmisharu saavutatud kasumimarginaalid olid vaatlusaluse perioodi jooksul rahavoo genereerimiseks piisavad. Rahavoo tase oli kõige kõrgem 2012. ja 2013. aastal ning kokkuvõttes suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(158)

Nagu põhjenduses 154 seletatud, hinnatakse liidu tootmisharu olukorda tavaliselt uurimisperioodile eelnenud kolmeaastase perioodi lõikes ning 2010. aasta jääb käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja Uurimine näitas, et liidu tootmisharu saavutatud kasumimarginaalid olid vaatlusaluse perioodi jooksul rahavoo genereerimiseks piisavad. Rahavoo tase oli kõige kõrgem 2012. ja 2013. aastal ning kokkuvõttes suurenes vaatlusalusel perioodil oluliselt. Seepärast lükati argument tagasi.

| (159) | Väideti, et rahavoo ja investeeringutasuvuse suundumus kaldus kasumlikkuse suundumusest kõrvale, näidates müügimahtude olulisust kasumlikkuse ja tootmisharu üldise elujõulisuse hindamisel. Väideti, et komisjon nimetas kõikide finantsnäitajate suundumusi positiivseks ekslikult, sest 2011. ja 2013. aasta vahel investeeringute tase langes järsult (24 %) ning vaatlusalusel perioodil oli üldine langus 7 %. |
| --- | --- |

(159)

Väideti, et rahavoo ja investeeringutasuvuse suundumus kaldus kasumlikkuse suundumusest kõrvale, näidates müügimahtude olulisust kasumlikkuse ja tootmisharu üldise elujõulisuse hindamisel. Väideti, et komisjon nimetas kõikide finantsnäitajate suundumusi positiivseks ekslikult, sest 2011. ja 2013. aasta vahel investeeringute tase langes järsult (24 %) ning vaatlusalusel perioodil oli üldine langus 7 %.

| (160) | Kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus on erinevad majandusnäitajad ning ei pruugi tingimata järgida samu suundumusi. Igal juhul iseloomustas erinevatest suundumustest hoolimata kõiki kolme näitajat vaatlusalusel perioodil üldine märkimisväärne kasv, mis on kindel märk selle kohta, et vaatlusalusel perioodil ei kandnud liidu tootmisharu kahju. |
| --- | --- |

(160)

Kasumlikkus, rahavoog ja investeeringutasuvus on erinevad majandusnäitajad ning ei pruugi tingimata järgida samu suundumusi. Igal juhul iseloomustas erinevatest suundumustest hoolimata kõiki kolme näitajat vaatlusalusel perioodil üldine märkimisväärne kasv, mis on kindel märk selle kohta, et vaatlusalusel perioodil ei kandnud liidu tootmisharu kahju.

| (161) | Huvitatud pooled rõhusid asjaolule, et järeldus liidu tootmisharu varasemast dumpingust taastumisest on vastuolus viimase aegumise läbivaatamise järeldusega, milles komisjon kirjeldas, et liidu tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras. Väideti, et suurem osa aegumise läbivaatamises kasutatud näitajatest tõendavad, et liidu tootmisharu muutus vaatlusalusel perioodil veelgi haavatavamaks. Nad vaidlustasid ka komisjoni käsitluse, mille kohaselt varasemast dumpingust taastumine on asjakohane niivõrd, kui see on seotud muude selliste Hiina eksportivate tootjate poolse dumpinguga, kelle vastaseid meetmeid mitme läbivaatamise raames pikendati ja muudeti. Väideti, et alusmääruses ei ole õiguslikku alust, mis võimaldaks komisjonil sellist eristamist kohaldada. |
| --- | --- |

(161)

Huvitatud pooled rõhusid asjaolule, et järeldus liidu tootmisharu varasemast dumpingust taastumisest on vastuolus viimase aegumise läbivaatamise järeldusega, milles komisjon kirjeldas, et liidu tootmisharu on endiselt haavatavas olukorras. Väideti, et suurem osa aegumise läbivaatamises kasutatud näitajatest tõendavad, et liidu tootmisharu muutus vaatlusalusel perioodil veelgi haavatavamaks. Nad vaidlustasid ka komisjoni käsitluse, mille kohaselt varasemast dumpingust taastumine on asjakohane niivõrd, kui see on seotud muude selliste Hiina eksportivate tootjate poolse dumpinguga, kelle vastaseid meetmeid mitme läbivaatamise raames pikendati ja muudeti. Väideti, et alusmääruses ei ole õiguslikku alust, mis võimaldaks komisjonil sellist eristamist kohaldada.

| (162) | Asjaolu, et eelmises aegumise läbivaatamises peeti liidu tootmisharu olukorda endiselt haavatavaks, ei mõjuta käesoleva uurimise tulemusel esitatud järeldust. Nagu uurimine kinnitas, on liidu tootmisharu finantsolukord tõepoolest vaatlusaluse perioodi jooksul jätkuvalt paranenud ja seetõttu oli kasumlikkuse tase kõrge nii 2012. ja 2013. aastal kui ka uurimisperioodil. Lisaks kinnitab komisjon varasemast dumpingust taastumise analüüsimisel käsitlust, mida kirjeldati põhjenduses 123. Seepärast lükati argument tagasi. Igal juhul ei mõjutaks see tegur komisjoni üldist järeldust kõnealuse juhtumi konkreetsetel asjaoludel olulise kahju puudumise kohta. |
| --- | --- |

(162)

Asjaolu, et eelmises aegumise läbivaatamises peeti liidu tootmisharu olukorda endiselt haavatavaks, ei mõjuta käesoleva uurimise tulemusel esitatud järeldust. Nagu uurimine kinnitas, on liidu tootmisharu finantsolukord tõepoolest vaatlusaluse perioodi jooksul jätkuvalt paranenud ja seetõttu oli kasumlikkuse tase kõrge nii 2012. ja 2013. aastal kui ka uurimisperioodil. Lisaks kinnitab komisjon varasemast dumpingust taastumise analüüsimisel käsitlust, mida kirjeldati põhjenduses 123. Seepärast lükati argument tagasi. Igal juhul ei mõjutaks see tegur komisjoni üldist järeldust kõnealuse juhtumi konkreetsetel asjaoludel olulise kahju puudumise kohta.

| (163) | Huvitatud isikud palusid komisjonil veelkord kontrollida liidu tootmisharu tööhõivetaseme andmeid. Lisaks kritiseerisid samad huvitatud isikud komisjoni suutmatuse eest tunnistada, et koondamised jäid vaatlusaluse perioodi alguse eelsesse aega. |
| --- | --- |

(163)

Huvitatud isikud palusid komisjonil veelkord kontrollida liidu tootmisharu tööhõivetaseme andmeid. Lisaks kritiseerisid samad huvitatud isikud komisjoni suutmatuse eest tunnistada, et koondamised jäid vaatlusaluse perioodi alguse eelsesse aega.

| (164) | Komisjon kinnitab tööhõive kohta põhjenduses 119 esitatud arve, mida uurimise ajal kontrolliti. Selle kohta, et koondamised toimusid enne vaatlusalust perioodi, tuleb märkida, et see aeg jääb käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon kinnitab tööhõive kohta põhjenduses 119 esitatud arve, mida uurimise ajal kontrolliti. Selle kohta, et koondamised toimusid enne vaatlusalust perioodi, tuleb märkida, et see aeg jääb käesoleva uurimise ajalisest ulatusest välja. Seepärast lükati argument tagasi.

| (165) | Lõpetuseks väljendasid need isikud muret Biokingi märkimisväärse ülemäärase tootmisvõimsuse pärast, märkides, et liidu nõudluse täielik eiramine saab viia üksnes liidu viinhappe tootmisharu täieliku hävimiseni juba lähitulevikus ja seda olenemata kasumlikkuse määrast. Isikud kordasid 13. jaanuaril 2016 korraldatud ärakuulamisel, et uurimisperioodijärgne teave on liidu tootmisharu olukorra ja eelkõige kasumlikkuse õigeks hindamiseks asjakohane. |
| --- | --- |

(165)

Lõpetuseks väljendasid need isikud muret Biokingi märkimisväärse ülemäärase tootmisvõimsuse pärast, märkides, et liidu nõudluse täielik eiramine saab viia üksnes liidu viinhappe tootmisharu täieliku hävimiseni juba lähitulevikus ja seda olenemata kasumlikkuse määrast. Isikud kordasid 13. jaanuaril 2016 korraldatud ärakuulamisel, et uurimisperioodijärgne teave on liidu tootmisharu olukorra ja eelkõige kasumlikkuse õigeks hindamiseks asjakohane.

| (166) | Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud teabe alusel ei olnud võimalik tuvastada, kas Biokingi tootmisvõimsus lähitulevikus suureneb või kas veel ehitatavad uued tootmishooned asendavad praegused vanad tootmishooned. Kaebuse esitajate poolt üldiste järelduste teatavakstegemise dokumendi kohta esitatud märkustes ei sisaldu selle kohta konkreetseid tõendeid. Pealegi, nagu põhjenduses 85 viidatud, ei ole tavaks uurimisperioodi järgseid suundumusi arvestada ning igal juhul ei ole neid uurimise praeguses hilises etapis enam võimalik kontrollida. Seepärast lükati argument tagasi. |
| --- | --- |

(166)

Uurimise ajal kogutud ja kontrollitud teabe alusel ei olnud võimalik tuvastada, kas Biokingi tootmisvõimsus lähitulevikus suureneb või kas veel ehitatavad uued tootmishooned asendavad praegused vanad tootmishooned. Kaebuse esitajate poolt üldiste järelduste teatavakstegemise dokumendi kohta esitatud märkustes ei sisaldu selle kohta konkreetseid tõendeid. Pealegi, nagu põhjenduses 85 viidatud, ei ole tavaks uurimisperioodi järgseid suundumusi arvestada ning igal juhul ei ole neid uurimise praeguses hilises etapis enam võimalik kontrollida. Seepärast lükati argument tagasi.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (167) | Kuna leiti, et liidu tootmisharu olulist kahju ei kandnud, ei olnud põhjusliku seose uurimine vajalik. |
| --- | --- |

(167)

Kuna leiti, et liidu tootmisharu olulist kahju ei kandnud, ei olnud põhjusliku seose uurimine vajalik.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (168) | Kuna leiti, et liidu tootmisharu olulist kahju ei kandnud, ei olnud liidu huvide uurimine vajalik. |
| --- | --- |

(168)

Kuna leiti, et liidu tootmisharu olulist kahju ei kandnud, ei olnud liidu huvide uurimine vajalik.

7.   MENETLUSE LÕPETAMINE

MENETLUSE LÕPETAMINE

| (169) | Võttes arvesse liidu tootmisharu kantud olulise kahju puudumise kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas alusmääruse artikliga 9 menetlus lõpetada ilma meetmeid võtmata. |
| --- | --- |

(169)

Võttes arvesse liidu tootmisharu kantud olulise kahju puudumise kohta tehtud järeldusi, tuleks kooskõlas alusmääruse artikliga 9 menetlus lõpetada ilma meetmeid võtmata.

| (170) | Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest järeldustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust. |
| --- | --- |

(170)

Kõigile asjaomastele isikutele on teatatud uurimise lõplikest järeldustest ja menetluse lõpetamise kavatsusest ning neil on olnud võimalus avaldada oma arvamust.

| (171) | Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud, |
| --- | --- |

(171)

Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee oma arvamust ei esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga lõpetatakse dumpinguvastane menetlus Hiina Rahvavabariigist pärit ja ettevõtja Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd toodetud, praegu CN-koodi ex 2918 12 00 (TARICi kood 2918120090) alla klassifitseeritud viinhappe impordi suhtes.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 9. veebruar 2016

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 130/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 23, 27.1.2006, lk 1).

2

(3)  WT/DS295/AB/R, 29. november 2005, AB-2005-6.

3

(4)  Nõukogu 13. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 332/2012, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 130/2006, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse selle suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning jäetakse äriühing Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd. välja lõplike meetmete kohaldamisalast (ELT L 108, 20.4.2012, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrus (EÜ) nr 150/2008, millega muudetakse määrusega (EÜ) nr 130/2006 Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste meetmete kohaldamisala (ELT L 48, 22.2.2008, lk 1). Nõukogu 16. aprilli 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse pärast määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 110, 24.4.2012, lk 3). Nõukogu 26. juuni 2012. aasta rakendusmäärus (EL) nr 626/2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 349/2012, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 182, 13.7.2012, lk 1).

5

(6)  Vahepealse läbivaatuse (avaldatud 2012. aasta juulis) tulemusena ei võimaldatud turumajanduslikku kohtlemist ühelegi HRV tootjale (peale Biokingi, keda kõnealune läbivaatus ei käsitlenud). Keeldumine põhines tooraineturu moonutustel. Seepärast tulenevad ettevõtjate suhtes kohaldatavad individuaalsed tollimaksumäärad individuaalsest kohtlemisest.

6

(7)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) (ELT C 223, 29.7.2011, lk 11).

7

(8)  Komisjoni 4. juuni 2012. aasta otsus 2012/289/EL, millega lõpetatakse Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitlev dumpinguvastane menetlus, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) (ELT L 144, 5.6.2012, lk 43).

8

(9)  Teade Hiina Rahvavabariigist pärit viinhappe importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta, mis piirdub ühe Hiina eksportiva tootjaga (Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co., Ltd.) (ELT C 434, 4.12.2014, lk 9).

9

(10)  1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping.

10

(11)  Üldkohtu 18. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-156/11, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd vs nõukogu.

11

vs

(12)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2244/2002, 16. detsember 2002, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1622/2000 seoses viinhappe kasutamisega veinitoodetes (EÜT L 341, 17.12.2002, lk 27).

12

(13)  Tecnon Orbichem: http://www.orbichem.com/

13

(14)  Töödokument „Kaubandus- ja tööstuspoliitika Hiinas: mis motiveerib riiklikke asutusi kohaldama ekspordipiiranguid?” http://www.cepii.fr/CEPII/en/publications/wp/abstract.asp?NoDoc=7886. Selles töödokumendis viidatakse muu hulgas, et peale ametlikult kinnitatud eesmärkide, nagu „kõrgtehnoloogiliste toodete või keskkonnakaitse edendamine”, on ka muid eesmärke, nagu „järgneva etapi sektorite subsideerimine”.

14

(15)  Vt rakendusmääruse (EL) nr 626/2012 põhjendus 18.

15

(16)  Rakendusmäärus (EL) nr 626/2012.

16

(17)  Eurostat: EL 28 tööjõukuluindeks, iga-aastased andmed (NACE Rev. 2) – keskmine aastane muutuse määr (%) 2011–2014.

17

(18)  Eurostat: EL 28 THHI – inflatsioonimäär – keskmine aastane muutuse määr (%) 2011–2014.

18

---

Parandused

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/38

---

Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee 16. detsembri 2015. aasta otsuse nr 1/2016 (millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 23, 29. jaanuar 2016
  )

Kaanel ja leheküljel 82 otsuse pealkirjas

asendatakse

„Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2016, 16. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]”

järgmisega:

„Ühenduse ja Šveitsi maismaatranspordi ühiskomitee otsus nr 1/2015, 16. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise kaupade ja reisijate raudtee- ja maanteeveo kokkuleppe 1., 3., 4. ja 7. lisa [2016/122]”.

---

| 10.2.2016 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 33/38 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2016

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 33/38

---

ELi ja Šveitsi ühiskomitee 3. detsembri 2015. aasta otsuse nr 2/2016 (millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 23, 29. jaanuar 2016
  )

Kaanel ja leheküljel 79 otsuse pealkirjas

asendatakse

„ELi ja Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2016, 3. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]”

järgmisega:

„ELi ja Šveitsi ühiskomitee otsus nr 2/2015, 3. detsember 2015, millega muudetakse Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu protokolli nr 3 päritolustaatusega toodete mõiste määratluse ja halduskoostöö meetodite kohta [2016/121]”.

---