# Úřední věstník L 64/2017

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 64 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 6010. března 2017 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 64

České vydání

Právní předpisy

Ročník 6010. března 2017

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEZINÁRODNÍ DOHODY |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2017/418 ze dne 28. února 2017 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcího protokolu k této dohodě jménem Evropské unie | 1 |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/419 ze dne 9. března 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka Urtica spp. a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  ) | 4 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/420 ze dne 9. března 2017 o povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva (držitel povolení Delacon Biotechnik GmbH) (
  1
  ) | 7 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/421 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 | 10 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/422 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 | 46 |
| | * | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/423 ze dne 9. března 2017, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a vyráběné společnostmi Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co Ltd, Samyang Vietnam Co Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd a Dongguan Texas Shoes Limited Co., s konečnou platností vybírá uložené prozatímní clo a kterým se provádí rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 | 72 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/424 ze dne 9. března 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 105 |
| | | Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/425 ze dne 9. března 2017 o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro šesté dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080 | 107 |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | * | Rozhodnutí Rady (EU) 2017/426 ze dne 7. března 2017 o jmenování jedné členky a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Dánským královstvím | 108 |
| | * | Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/427 ze dne 8. března 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
  (oznámeno pod číslem C(2017) 1482) | 109 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

MEZINÁRODNÍ DOHODY

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2017/418 ze dne 28. února 2017 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcího protokolu k této dohodě jménem Evropské unie

1

NAŘÍZENÍ

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/419 ze dne 9. března 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka Urtica spp. a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (
  1
  )

Urtica

1

4

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/420 ze dne 9. března 2017 o povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva (držitel povolení Delacon Biotechnik GmbH) (
  1
  )

1

7

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/421 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

10

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/422 ze dne 9. března 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

46

*

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/423 ze dne 9. března 2017, kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a vyráběné společnostmi Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co Ltd, Samyang Vietnam Co Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd a Dongguan Texas Shoes Limited Co., s konečnou platností vybírá uložené prozatímní clo a kterým se provádí rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14

72

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/424 ze dne 9. března 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

105

Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/425 ze dne 9. března 2017 o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro šesté dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080

107

ROZHODNUTÍ

*

Rozhodnutí Rady (EU) 2017/426 ze dne 7. března 2017 o jmenování jedné členky a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Dánským královstvím

108

*

Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/427 ze dne 8. března 2017, kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie
  (oznámeno pod číslem C(2017) 1482)

Bursaphelenchus xylophilus

et al

(oznámeno pod číslem C(2017) 1482)

109

| | | Opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU ( Úř. věst. L 173, 12.6.2014 ) | 116 |

Opravy

*

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU ( Úř. věst. L 173, 12.6.2014 )

( Úř. věst. L 173, 12.6.2014 )

116

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP. |

---

(1)   Text s významem pro EHP.

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

MEZINÁRODNÍ DOHODY

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/1

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/418

ze dne 28. února 2017

o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcího protokolu k této dohodě jménem Evropské unie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 43 ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) a odst. 7 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

s ohledem na souhlas Evropského parlamentu (1),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Unie a vláda Cookových ostrovů sjednaly dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (dále jen „dohoda“) na období pěti let s automatickým prodlužováním platnosti a prováděcí protokol k této dohodě (dále jen „protokol“), kterými se plavidlům Unie udělují rybolovná práva ve vodách spadajících ve věcech rybolovu pod svrchovaná práva nebo jurisdikci Cookových ostrovů. |
| --- | --- |

(1)

Unie a vláda Cookových ostrovů sjednaly dohodu o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu (dále jen „dohoda“) na období pěti let s automatickým prodlužováním platnosti a prováděcí protokol k této dohodě (dále jen „protokol“), kterými se plavidlům Unie udělují rybolovná práva ve vodách spadajících ve věcech rybolovu pod svrchovaná práva nebo jurisdikci Cookových ostrovů.

| (2) | Dohoda a protokol byly podepsány v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/776 (2) a jsou prozatímně prováděny ode dne 14. října 2016. |
| --- | --- |

(2)

Dohoda a protokol byly podepsány v souladu s rozhodnutím Rady (EU) 2016/776 (2) a jsou prozatímně prováděny ode dne 14. října 2016.

| (3) | Dohodou se zřizuje smíšený výbor, který sleduje provádění, výklad a uplatňování dohody. Smíšený výbor může dále schvalovat určité změny protokolu. Za účelem usnadnění schvalování těchto změn je vhodné zmocnit Komisi, aby za stanovených podmínek uvedené změny schvalovala zjednodušeným postupem. |
| --- | --- |

(3)

Dohodou se zřizuje smíšený výbor, který sleduje provádění, výklad a uplatňování dohody. Smíšený výbor může dále schvalovat určité změny protokolu. Za účelem usnadnění schvalování těchto změn je vhodné zmocnit Komisi, aby za stanovených podmínek uvedené změny schvalovala zjednodušeným postupem.

| (4) | Dohoda a protokol by měly být schváleny, |
| --- | --- |

(4)

Dohoda a protokol by měly být schváleny,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Dohoda mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcí protokol k této dohodě se schvalují jménem Unie.

Článek 2

Předseda Rady učiní jménem Unie oznámení podle článku 17 dohody a článku 13 protokolu (3).

Článek 3

Komise je za podmínek stanovených v příloze tohoto rozhodnutí zmocněna, aby jménem Unie ve smíšeném výboru schvalovala změny protokolu.

Článek 4

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 28. února 2017.

Za Radu

předseda

J. HERRERA

---

(1)  Souhlas ze dne 14. února 2017 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/776 ze dne 29. dubna 2016 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií a vládou Cookových ostrovů o partnerství v oblasti udržitelného rybolovu a prováděcího protokolu k této dohodě (Úř. věst. L 131, 20.5.2016, s. 1).

2

(3)  Den vstupu dohody a protokolu v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.

3

Úředním věstníku Evropské unie

---

PŘÍLOHA

Rozsah zmocnění a postup pro stanovení postoje Unie ve smíšeném výboru

| 1) | Komise je zmocněna jednat s vládou Cookových ostrovů a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy dohodnout změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:






  a) | přezkum rybolovných práv a souvisejících finančních příspěvků podle článku 5 a čl. 6 odst. 3 písm. a) dohody a článků 5 a 6 protokolu; |
| --- | --- | --- |

1)

Komise je zmocněna jednat s vládou Cookových ostrovů a ve vhodných případech a při dodržení bodu 3 této přílohy dohodnout změny protokolu, pokud jde o tyto otázky:

a)

přezkum rybolovných práv a souvisejících finančních příspěvků podle článku 5 a čl. 6 odst. 3 písm. a) dohody a článků 5 a 6 protokolu;

| b) | rozhodnutí o postupech odvětvové podpory podle čl. 6 odst. 3 písm. b) dohody a článku 3 protokolu; |
| --- | --- |

b)

rozhodnutí o postupech odvětvové podpory podle čl. 6 odst. 3 písm. b) dohody a článku 3 protokolu;

| c) | technické podmínky, za kterých mohou plavidla Unie provozovat rybolovné činnosti, podle čl. 6 odst. 3 písm. c) dohody a článků 4 a 6 protokolu. |
| --- | --- |

c)

technické podmínky, za kterých mohou plavidla Unie provozovat rybolovné činnosti, podle čl. 6 odst. 3 písm. c) dohody a článků 4 a 6 protokolu.

| 2) | Unie ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody:






  a) | jedná v souladu se svými cíli v rámci společné rybářské politiky; |
| --- | --- | --- |

2)

Unie ve smíšeném výboru zřízeném podle dohody:

a)

jedná v souladu se svými cíli v rámci společné rybářské politiky;

| b) | dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky; |
| --- | --- |

b)

dodržuje závěry Rady ze dne 19. března 2012 ke sdělení o vnější dimenzi společné rybářské politiky;

| c) | prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a v rámci společného řízení pobřežními státy. |
| --- | --- |

c)

prosazuje postoje, které jsou v souladu s příslušnými pravidly přijatými regionálními organizacemi pro řízení rybolovu a v rámci společného řízení pobřežními státy.

| 3) | Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.
  Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení dokument obsahující podrobnosti navrhovaného postoje Unie, a to v dostatečném předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.
  Pokud jde o otázky uvedené v bodě 1 písm. a), schvaluje Rada zamýšlený postoj Unie kvalifikovanou většinou hlasů. V ostatních případech se postoj Unie uvedený v podkladovém dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu na zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení podkladového dokumentu, podle toho, co nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky se věc postoupí Radě.
  Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům. |
| --- | --- |

3)

Má-li být v průběhu zasedání smíšeného výboru přijato rozhodnutí o změnách protokolu podle bodu 1, učiní se nezbytné kroky, aby postoj, jenž má být jménem Unie vyjádřen, zohledňoval nejnovější statistické, biologické a další příslušné údaje předané Komisi.

Za tímto účelem a na základě uvedených údajů předají útvary Komise Radě nebo jejím přípravným orgánům k posouzení a schválení dokument obsahující podrobnosti navrhovaného postoje Unie, a to v dostatečném předstihu před příslušným zasedáním smíšeného výboru.

Pokud jde o otázky uvedené v bodě 1 písm. a), schvaluje Rada zamýšlený postoj Unie kvalifikovanou většinou hlasů. V ostatních případech se postoj Unie uvedený v podkladovém dokumentu považuje za schválený, ledaže proti němu na zasedání přípravného orgánu Rady nebo ve lhůtě 20 dnů od předložení podkladového dokumentu, podle toho, co nastane dříve, vysloví námitku počet členských států rovnající se blokační menšině. V případě takové námitky se věc postoupí Radě.

Nelze-li v průběhu dalších zasedání, a to ani přímo na místě, dosáhnout dohody tak, aby bylo možno v postoji Unie zohlednit nové prvky, postoupí se záležitost Radě nebo jejím přípravným orgánům.

| 4) | Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě učinila veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

4)

Komise se vyzývá, aby v přiměřené lhůtě učinila veškeré nezbytné kroky navazující na rozhodnutí smíšeného výboru, případně včetně zveřejnění příslušného rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie a předložení návrhů nezbytných k provedení uvedeného rozhodnutí.

---

NAŘÍZENÍ

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/4

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/419

ze dne 9. března 2017,

kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka Urtica spp. a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 23 odst. 5 ve spojení s čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. srpna 2015 obdržela Komise v souladu s čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 od Technického institutu pro ekologické zemědělství (Institut Technique de l'Agriculture Biologique, ITAB) žádost o schválení látky Urtica spp. jako základní látky. K žádosti byly přiloženy informace požadované podle čl. 23 odst. 3 druhého pododstavce uvedeného nařízení. Komise dále dne 5. ledna 2016 obdržela žádost od společnosti Myosotis o schválení kopřivy jako základní látky. Vzhledem k tomu, že se tato žádost rovněž týká látky Urtica spp., ovšem s odlišným navrhovaným použitím, Komise posouzení obou žádostí sloučila. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. srpna 2015 obdržela Komise v souladu s čl. 23 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 od Technického institutu pro ekologické zemědělství (Institut Technique de l'Agriculture Biologique, ITAB) žádost o schválení látky Urtica spp. jako základní látky. K žádosti byly přiloženy informace požadované podle čl. 23 odst. 3 druhého pododstavce uvedeného nařízení. Komise dále dne 5. ledna 2016 obdržela žádost od společnosti Myosotis o schválení kopřivy jako základní látky. Vzhledem k tomu, že se tato žádost rovněž týká látky Urtica spp., ovšem s odlišným navrhovaným použitím, Komise posouzení obou žádostí sloučila.

| (2) | Komise si od Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vyžádala vědeckou pomoc. Dne 28. července 2016 předložil úřad Komisi technickou zprávu o dotčené látce (2). Komise předložila dne 7. prosince 2016 zprávu o přezkoumání (3) a předlohu tohoto nařízení Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončila je pro zasedání uvedeného výboru dne 24. ledna 2017. |
| --- | --- |

(2)

Komise si od Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vyžádala vědeckou pomoc. Dne 28. července 2016 předložil úřad Komisi technickou zprávu o dotčené látce (2). Komise předložila dne 7. prosince 2016 zprávu o přezkoumání (3) a předlohu tohoto nařízení Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončila je pro zasedání uvedeného výboru dne 24. ledna 2017.

| (3) | Z dokumentace, kterou předložil žadatel, vyplývá, že látka Urtica spp. splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Kromě toho jejím hlavním využitím není použití v přípravcích na ochranu rostlin, lze ji ale použít pro ochranu rostlin v přípravku složeném z dané látky a vody. Proto by měla být považována za základní látku. |
| --- | --- |

(3)

Z dokumentace, kterou předložil žadatel, vyplývá, že látka Urtica spp. splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Kromě toho jejím hlavním využitím není použití v přípravcích na ochranu rostlin, lze ji ale použít pro ochranu rostlin v přípravku složeném z dané látky a vody. Proto by měla být považována za základní látku.

| (4) | Z provedených zkoumání vyplynulo, že lze očekávat, že Urtica spp. bude obecně splňovat požadavky stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné látku Urtica spp. schválit jako základní látku. |
| --- | --- |

(4)

Z provedených zkoumání vyplynulo, že lze očekávat, že Urtica spp. bude obecně splňovat požadavky stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné látku Urtica spp. schválit jako základní látku.

| (5) | V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné zahrnout určité podmínky schválení, které jsou podrobně uvedeny v příloze I tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné zahrnout určité podmínky schválení, které jsou podrobně uvedeny v příloze I tohoto nařízení.

| (6) | V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (5) měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(6)

V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (5) měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (7) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(7)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Schválení základní látky

Látka Urtica spp., specifikovaná v příloze I, se schvaluje jako základní látka za podmínek stanovených v uvedené příloze.

Urtica

Článek 2

Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011

Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

Článek 3

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin, 2016. Outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance applications for Urtica spp. for use in plant protection as insecticide, acaricide and fungicide. EFSA supporting publication 2016:EN-1075, 72 s.

2

Urtica

(3)  http://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/public/?event=activesubstance.selection&language=EN.

3

(4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

4

(5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

5

---

PŘÍLOHA I

| Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (1) | Datum schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Urtica spp.
  CAS 84012-40-8 (výtažek z Urtica dioica)
  CAS 90131-83-2 (výtažek z Urtica urens) | Urtica spp. | Evropský lékopis | 30. března 2017 | Látka Urtica spp. musí být používána v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání látky Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy. |

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (1)

Datum schválení

Zvláštní ustanovení

Urtica spp.

CAS 84012-40-8 (výtažek z Urtica dioica)

CAS 90131-83-2 (výtažek z Urtica urens)

Urtica spp.

Evropský lékopis

30. března 2017

Látka Urtica spp. musí být používána v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání látky Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy.

---

(1)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

---

PŘÍLOHA II

V části C přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

| Číslo | Obecný název, identifikační čísla | Název podle IUPAC | Čistota (*1) | Datum schválení | Zvláštní ustanovení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „14 | Urtica spp.
  CAS 84012-40-8 (výtažek z Urtica dioica)
  CAS 90131-83-2 (výtažek z Urtica urens) | Urtica spp. | Evropský lékopis | 30. března 2017 | Látka Urtica spp. musí být používána v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání látky Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy.“ |

Číslo

Obecný název, identifikační čísla

Název podle IUPAC

Čistota (*1)

Datum schválení

Zvláštní ustanovení

„14

Urtica spp.

CAS 84012-40-8 (výtažek z Urtica dioica)

CAS 90131-83-2 (výtažek z Urtica urens)

Urtica spp.

Evropský lékopis

30. března 2017

Látka Urtica spp. musí být používána v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání látky Urtica spp. (SANTE/11809/2016), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy.“

---

(*1)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

*1

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/7

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/420

ze dne 9. března 2017

o povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva (držitel povolení Delacon Biotechnik GmbH)

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

| (2) | V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

| (3) | Uvedená žádost se týká povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“. |
| --- | --- |

(3)

Uvedená žádost se týká povolení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku jako doplňkové látky pro výkrm kuřat, odchov kuřat a kuřice a výkrm a odchov menšinových druhů ptactva se zařazením do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“.

| (4) | Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 4. prosince 2015 (2) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemá přípravek z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad rovněž dospěl k závěru, že přípravek má potenciál zlepšovat užitkovost u výkrmu kuřat. Podle úřadu lze tento závěr rozšířit na odchov kuřat a kuřice a extrapolovat na veškerý výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 4. prosince 2015 (2) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemá přípravek z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad rovněž dospěl k závěru, že přípravek má potenciál zlepšovat užitkovost u výkrmu kuřat. Podle úřadu lze tento závěr rozšířit na odchov kuřat a kuřice a extrapolovat na veškerý výkrm a odchov menšinových druhů drůbeže. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

| (5) | Posouzení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Posouzení přípravku z tymiánového oleje, syntetického badyánového oleje a mydlokorového prášku prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

| (6) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(6)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „zootechnické doplňkové látky“ a funkční skupiny „jiné zootechnické doplňkové látky“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2016;14(7):4351.

2

EFSA Journal

---

PŘÍLOHA

| Identifikační číslo doplňkové látky | Jméno držitele povolení | Doplňková látka | Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda | Druh nebo kategorie zvířat | Maximální stáří | Minimální obsah | Maximální obsah | Jiná ustanovení | Konec platnosti povolení |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg doplňkové látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 % |
| Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky (zlepšení parametrů užitkovosti) |
| 4d15 | Delacon Biotechnik GmbH | Tymiánový olej, syntetický olej z badyánu a prášek mydlokoru tupolistého | Složení doplňkové látky

  Přípravek z esenciálních olejů v mikrokapslích z tymiánu (Thymus vulgaris L.) (1) a syntetického badyánu (2): ≥ 74 mg/g
  Prášek z kůry mydlokoru tupolistého (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g
  Saponins ≤ 23 mg/g
  Pevná forma

  Charakteristika účinných látek

  Olej z tymiánu obecného: thymol 2–4 mg/g
  Olej z badyánu (získaný chemickou syntézou): (trans a cis)-anethol 40–50 mg/g
  Prášek z kůry mydlokoru tupolistého (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

  Analytické metody
   (3)

  Kvantifikace thymolu v doplňkové látce, premixech a krmivech: plynová chromatografie – hmotnostní spektrometrie (GC/MS) | Výkrm kuřat
  Odchov kuřat a kuřice
  Výkrm a kuřice menšinových druhů ptactva | — | 150 | 150 | 1. | V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování. |

Identifikační číslo doplňkové látky

Jméno držitele povolení

Doplňková látka

Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

Druh nebo kategorie zvířat

Maximální stáří

Minimální obsah

Maximální obsah

Jiná ustanovení

Konec platnosti povolení

mg doplňkové látky/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: jiné zootechnické doplňkové látky (zlepšení parametrů užitkovosti)

4d15

Delacon Biotechnik GmbH

Tymiánový olej, syntetický olej z badyánu a prášek mydlokoru tupolistého

Složení doplňkové látky

Přípravek z esenciálních olejů v mikrokapslích z tymiánu (Thymus vulgaris L.) (1) a syntetického badyánu (2): ≥ 74 mg/g

Prášek z kůry mydlokoru tupolistého (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Saponins ≤ 23 mg/g

Pevná forma

Charakteristika účinných látek

Olej z tymiánu obecného: thymol 2–4 mg/g

Olej z badyánu (získaný chemickou syntézou): (trans a cis)-anethol 40–50 mg/g

Prášek z kůry mydlokoru tupolistého (Quillaja saponaria) ≥ 200 mg/g

Analytické metody
   (3)

Kvantifikace thymolu v doplňkové látce, premixech a krmivech: plynová chromatografie – hmotnostní spektrometrie (GC/MS)

Výkrm kuřat

Odchov kuřat a kuřice

Výkrm a kuřice menšinových druhů ptactva

—

150

150

1.

V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

| 2. | Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest. |
| --- | --- |

2.

Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest.

30. března 2027

---

(1)  Podle definice v Evropském lékopisu Rady Evropy (PhEur, 2005).

(2)  Směs čistých sloučenin napodobující profil přírodního esenciálního oleje z badyánu (bez estragolu).

(3)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/10

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/421

ze dne 9. března 2017

o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 18 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010) pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

Na základě antisubvenčního šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné vyrovnávací clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010) pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).

2

| (2) | Po antidumpingovém šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) také konečné antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

(2)

Po antidumpingovém šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (3) také konečné antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie.

3

| (3) | Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4).

4

| (4) | Na základě přezkumu vyrovnávacích opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 (5) prodloužila vyrovnávací opatření. Na základě přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1186/2010 (6) prodloužila antidumpingová opatření. |
| --- | --- |

(4)

Na základě přezkumu vyrovnávacích opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 (5) prodloužila vyrovnávací opatření. Na základě přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1186/2010 (6) prodloužila antidumpingová opatření.

5

6

| (5) | Vyrovnávací opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 7,2 %. |
| --- | --- |

(5)

Vyrovnávací opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 6,3 % a 7,0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 7,2 %.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (6) | Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (7) vyrovnávacích opatření na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie obdržela Komise žádost o přezkum podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (8). |
| --- | --- |

(6)

Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (7) vyrovnávacích opatření na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie obdržela Komise žádost o přezkum podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (8).

7

8

| (7) | Žádost podaly společnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (dále jen „žadatelé“), jež představují více než 25 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii. |
| --- | --- |

(7)

Žádost podaly společnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (dále jen „žadatelé“), jež představují více než 25 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.

| (8) | Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(8)

Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu

Zahájení přezkumu

| (9) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. prosince 2015 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 597/2009. |
| --- | --- |

(9)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. prosince 2015 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s článkem 18 nařízení (ES) č. 597/2009.

Úředním věstníku Evropské unie

9

4.   Souběžné šetření

Souběžné šetření

| (10) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 15. prosince 2015 (10) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Unie, podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (11). |
| --- | --- |

(10)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 15. prosince 2015 (10) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti konečných antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Unie, podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (11).

Úředním věstníku Evropské unie

10

11

5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (11) | V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele v Unii a indické orgány a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele v Unii a indické orgány a vyzvala je k účasti.

| (12) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(12)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

5.1.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 27 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 27 základního nařízení.

a)   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Na základě informací obdržených během ověřování postavení připadalo na výrobce v Unii zařazené do vzorku více než 80 % celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Na základě informací obdržených během ověřování postavení připadalo na výrobce v Unii zařazené do vzorku více než 80 % celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

b)   Výběr vzorku dovozců

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (16) | Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(16)

Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

5.2.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (17) | Komise zaslala dotazníky vládě Indie, všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma známým indickým výrobcům/vývozcům a 53 uživatelům, kteří se přihlásili po zahájení řízení. |
| --- | --- |

(17)

Komise zaslala dotazníky vládě Indie, všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma známým indickým výrobcům/vývozcům a 53 uživatelům, kteří se přihlásili po zahájení řízení.

| (18) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od vlády Indie, čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho indického vyvážejícího výrobce a osmi uživatelů. |
| --- | --- |

(18)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od vlády Indie, čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho indického vyvážejícího výrobce a osmi uživatelů.

| (19) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvence a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny v prostorách vlády Indie v Dillí a Bhópálu a u těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | Graftech France SNC, Calais, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvence a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení byly prováděny v prostorách vlády Indie v Dillí a Bhópálu a u těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

Graftech France SNC, Calais, Francie

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Španělsko |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Španělsko

| — | SGL Carbon SA, Wiesbaden, Německo |
| --- | --- |

—

SGL Carbon SA, Wiesbaden, Německo

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Německo |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Německo

| b) | Vyvážející výrobce v Indii:






  — | HEG Limited, Bhopal (dále jen „HEG“). |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Indii:

—

HEG Limited, Bhopal (dále jen „HEG“).

6.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (20) | Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(20)

Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (21) | Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, a spojníky používané pro tyto elektrody v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně, nebo zvlášť, pocházející z Indie (dále jen „GES“ (graphite electrode systems – sady uhlíkových elektrod) nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(21)

Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, a spojníky používané pro tyto elektrody v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně, nebo zvlášť, pocházející z Indie (dále jen „GES“ (graphite electrode systems – sady uhlíkových elektrod) nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

3

2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (22) | Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(22)

Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (23) | Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ SUBVENCOVÁNÍ

PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ SUBVENCOVÁNÍ

1.   Úvod

Úvod

| (24) | V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování subvencí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování subvencí, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

| (25) | Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence: | Celostátní režimy







  a) | režim navracení cla (Duty Drawback Scheme, dále jen „DDS“); |
| --- | --- | --- | --- |

(25)

Na základě informací obsažených v žádosti o přezkum byly prošetřeny následující režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

Celostátní režimy

Celostátní režimy

a)

režim navracení cla (Duty Drawback Scheme, dále jen „DDS“);

| b) | režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“); |
| --- | --- |

b)

režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“);

| c) | režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“); |
| --- | --- |

c)

režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);

| d) | režim vývozu zboží z Indie (Merchandise Export from India Scheme, dále jen „MEIS“); |
| --- | --- |

d)

režim vývozu zboží z Indie (Merchandise Export from India Scheme, dále jen „MEIS“);

| e) | režim podpory vývozu kapitálového zboží (Export Promotion Capital Goods Scheme, dále jen „EPCGS“); |
| --- | --- |

e)

režim podpory vývozu kapitálového zboží (Export Promotion Capital Goods Scheme, dále jen „EPCGS“);

| f) | režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme, dále jen „ECS“). |
| --- | --- |

f)

režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme, dále jen „ECS“).

| | Regionální režim







  g) | režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „EDES“). |
| --- | --- | --- |

Regionální režim

Regionální režim

g)

režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „EDES“).

| (26) | Režimy uvedené výše v písmenech a) až e) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje vládu Indie, aby vydávala oznámení ohledně vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech „Politika zahraničního obchodu“, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Období tohoto přezkumného šetření se týkají dva dokumenty o politice zahraničního obchodu: Politika zahraničního obchodu na období 2009–2014 (dále jen „FTP (Foreign Trade Policy) 09–14“) a Politika zahraničního obchodu na období 2015–2020 (dále jen „FTP 15–20“). Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2015. V „Příručce postupů, díl I, 2009–2014“ (dále jen „HOP (Handbook of Procedures) I 04–09“) a „Příručce postupů, díl I, 2015–2020“ (dále jen „HOP I 15–20“) vláda Indie stanovila také postupy, kterými se řídí příslušně FTP 09–14 a FTP 15–20. Příručky postupů se pravidelně aktualizují. |
| --- | --- |

(26)

Režimy uvedené výše v písmenech a) až e) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje vládu Indie, aby vydávala oznámení ohledně vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech „Politika zahraničního obchodu“, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. Období tohoto přezkumného šetření se týkají dva dokumenty o politice zahraničního obchodu: Politika zahraničního obchodu na období 2009–2014 (dále jen „FTP (Foreign Trade Policy) 09–14“) a Politika zahraničního obchodu na období 2015–2020 (dále jen „FTP 15–20“). Druhý dokument vstoupil v platnost v dubnu 2015. V „Příručce postupů, díl I, 2009–2014“ (dále jen „HOP (Handbook of Procedures) I 04–09“) a „Příručce postupů, díl I, 2015–2020“ (dále jen „HOP I 15–20“) vláda Indie stanovila také postupy, kterými se řídí příslušně FTP 09–14 a FTP 15–20. Příručky postupů se pravidelně aktualizují.

| (27) | Režim ECS uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů. |
| --- | --- |

(27)

Režim ECS uvedený výše v písmeni f) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který umožňuje Indické centrální bance vydávat pokyny komerčním bankám v oblasti vývozních úvěrů.

| (28) | Režim uvedený výše v písmeni g) spravují orgány státu Madhjapradéš. |
| --- | --- |

(28)

Režim uvedený výše v písmeni g) spravují orgány státu Madhjapradéš.

| (29) | DDS ve formě předcházejícího režimu („režim pasu pro celní nárok“ (Duty Entitlement Passbook Scheme, dále jen „DEPB“)) (12) a EPCGS už byly napadeny v původním šetření, zatímco režimy AAS, FMS, MEIS, ECS a EDE se nevyšetřovaly. |
| --- | --- |

(29)

DDS ve formě předcházejícího režimu („režim pasu pro celní nárok“ (Duty Entitlement Passbook Scheme, dále jen „DEPB“)) (12) a EPCGS už byly napadeny v původním šetření, zatímco režimy AAS, FMS, MEIS, ECS a EDE se nevyšetřovaly.

12

| (30) | Jak bylo uvedeno v 18. bodě odůvodnění výše, pouze jeden z indických vyvážejících výrobců spolupracoval. Tento vyvážející výrobce představoval více než 95 % celého indického dovozu uhlíkových elektrod (GES) do Unie a 50 % celkové odhadované výrobní kapacity v Indii. Výrobní kapacita v Indii byla určena na základě ověřeného dotazníku spolupracujícího vyvážejícího výrobce a veřejně dostupných finančních výkazů nespolupracujícího vyvážejícího výrobce. Spolupráce indických vyvážejících výrobců se proto považovala za slabou. Indické orgány byly řádně informovány, že vzhledem ke slabé spolupráci indických vyvážejících výrobců může Komise uplatnit článek 28 základního nařízení. V tomto ohledu neobdržela Komise žádné připomínky. |
| --- | --- |

(30)

Jak bylo uvedeno v 18. bodě odůvodnění výše, pouze jeden z indických vyvážejících výrobců spolupracoval. Tento vyvážející výrobce představoval více než 95 % celého indického dovozu uhlíkových elektrod (GES) do Unie a 50 % celkové odhadované výrobní kapacity v Indii. Výrobní kapacita v Indii byla určena na základě ověřeného dotazníku spolupracujícího vyvážejícího výrobce a veřejně dostupných finančních výkazů nespolupracujícího vyvážejícího výrobce. Spolupráce indických vyvážejících výrobců se proto považovala za slabou. Indické orgány byly řádně informovány, že vzhledem ke slabé spolupráci indických vyvážejících výrobců může Komise uplatnit článek 28 základního nařízení. V tomto ohledu neobdržela Komise žádné připomínky.

| (31) | Po zveřejnění informací indická vláda tvrdila, že spolupráci nelze považovat za slabou, protože spolupracující výrobce představuje více než 95 % indického vývozu GES do Unie během období přezkumného šetření a 50 % celkové odhadované výrobní kapacity v Indii. V tomto ohledu se vysvětluje, že Komise stanovila úroveň spolupráce na základě celkové výrobní kapacity v Indii, která byla považována za vhodnější než objem indického vývozu GES do Unie během období přezkumného šetření v souvislosti s přezkumem opatření před pozbytím platnosti. Jelikož v Indii jsou pouze dva výrobci takové velikosti a pouze jeden z nich spolupracoval, je opodstatněné kvalifikovat spolupráci jako slabou, neboť nespolupracující společnost měla potenciálně velký dopad na posouzení pravděpodobnosti pokračování subvencování a obnovení újmy. Samozřejmě, jak už bylo vysvětleno ve 155. bodě odůvodnění, nespolupracující výrobce téměř zastavil vývoz do Unie z důvodu celních sazeb a s největší pravděpodobností by obnovil vývoz ve větších množstvích, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho, protože každý ze dvou známých výrobců představuje 50 % odhadované celkové indické výrobní kapacity, nelze vyloučit, že jejich příslušné podíly v celkovém indickém vývozu do Unie by byly vyváženější a tedy úplně rozdílné než poměr přibližně 95/5 zaznamenaný během období přezkumného šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Komise v každém případě konstatuje, že toto tvrzení je nevhodné v souvislosti s přezkumem opatření před pozbytím platnosti, jehož účelem je určit, zda subvencování pokračuje. Na základě zjištění týkajících se pouze vyvážejícího výrobce Komise už může učinit závěr, že subvencování pokračuje. Proto skutečnost, zda je stupeň spolupráce nízký nebo vysoký, je zcela nepodstatná. |
| --- | --- |

(31)

Po zveřejnění informací indická vláda tvrdila, že spolupráci nelze považovat za slabou, protože spolupracující výrobce představuje více než 95 % indického vývozu GES do Unie během období přezkumného šetření a 50 % celkové odhadované výrobní kapacity v Indii. V tomto ohledu se vysvětluje, že Komise stanovila úroveň spolupráce na základě celkové výrobní kapacity v Indii, která byla považována za vhodnější než objem indického vývozu GES do Unie během období přezkumného šetření v souvislosti s přezkumem opatření před pozbytím platnosti. Jelikož v Indii jsou pouze dva výrobci takové velikosti a pouze jeden z nich spolupracoval, je opodstatněné kvalifikovat spolupráci jako slabou, neboť nespolupracující společnost měla potenciálně velký dopad na posouzení pravděpodobnosti pokračování subvencování a obnovení újmy. Samozřejmě, jak už bylo vysvětleno ve 155. bodě odůvodnění, nespolupracující výrobce téměř zastavil vývoz do Unie z důvodu celních sazeb a s největší pravděpodobností by obnovil vývoz ve větších množstvích, pokud by opatření pozbyla platnosti. V důsledku toho, protože každý ze dvou známých výrobců představuje 50 % odhadované celkové indické výrobní kapacity, nelze vyloučit, že jejich příslušné podíly v celkovém indickém vývozu do Unie by byly vyváženější a tedy úplně rozdílné než poměr přibližně 95/5 zaznamenaný během období přezkumného šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. Komise v každém případě konstatuje, že toto tvrzení je nevhodné v souvislosti s přezkumem opatření před pozbytím platnosti, jehož účelem je určit, zda subvencování pokračuje. Na základě zjištění týkajících se pouze vyvážejícího výrobce Komise už může učinit závěr, že subvencování pokračuje. Proto skutečnost, zda je stupeň spolupráce nízký nebo vysoký, je zcela nepodstatná.

2.   Režim navracení cla (DDS)

Režim navracení cla (DDS)

2.1.   Právní základ

Právní základ

| (32) | Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení. |
| --- | --- |

(32)

Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.

2.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (33) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(33)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

2.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (34) | Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty „vyplaceně loď“ (dále jen „FOB“ – free-on-board) výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Během období přezkumného šetření činila sazba DDS 3 % s maximální hodnotou 3,2 INR/kg do 22. listopadu 2014 a poté 2,4 % s maximální hodnotou 8 INR/kg. |
| --- | --- |

(34)

Způsobilý vývozce může zažádat o navrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty „vyplaceně loď“ (dále jen „FOB“ – free-on-board) výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navracení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. Určují se na základě průměrného množství nebo průměrné hodnoty materiálů použitých jako vstupy při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli. Během období přezkumného šetření činila sazba DDS 3 % s maximální hodnotou 3,2 INR/kg do 22. listopadu 2014 a poté 2,4 % s maximální hodnotou 8 INR/kg.

| (35) | Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě. |
| --- | --- |

(35)

Aby mohla společnost využívat výhod tohoto režimu, musí vyvážet. Jakmile jsou údaje o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE), je zde uvedeno, že vývoz probíhá v rámci režimu DDS a je neodvolatelně stanovena částka DDS. Poté co přepravní společnost předložila obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovnal s údaji na přepravním dokladu a zjistil, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro to, aby se vrátilo clo, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.

| (36) | Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“ – Bank Realisation Certificate). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(36)

Vývozce musí rovněž prokázat realizaci příjmů z vývozu prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění platby (dále jen „BRC“ – Bank Realisation Certificate). Tento dokument může být poskytnut poté, co byla vyplacena částka navraceného cla; indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat zpět, pokud vývozce potvrzení BRC nepředloží ve stanovené lhůtě.

| (37) | Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely. |
| --- | --- |

(37)

Částka navráceného cla může být použita pro jakékoli účely.

| (38) | V souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. |
| --- | --- |

(38)

V souladu s indickými účetními standardy může být částka navráceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.

| (39) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření dále využíval režim DDS. |
| --- | --- |

(39)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření dále využíval režim DDS.

2.4.   Závěry týkající se režimu DDS

Závěry týkající se režimu DDS

| (40) | Jak bylo uvedeno v původním šetření, režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(40)

Jak bylo uvedeno v původním šetření, režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Takzvaná částka navráceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, protože má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Pokud jde o používání těchto finančních prostředků, nejsou stanovena žádná omezení. Kromě toho částka navráceného cla poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (41) | Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci v hotovosti není spojeno se skutečným zaplacením dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin. |
| --- | --- |

(41)

Sazba navráceného cla u vývozu je stanovena indickou vládou pro jednotlivé výrobky. Třebaže se subvence označuje jako navracení cla, tento režim nemá povahu povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Vyplacení peněžních prostředků vývozci v hotovosti není spojeno se skutečným zaplacením dovozních cel na suroviny a není celním dobropisem ke kompenzaci dovozního cla na minulý nebo budoucí dovoz surovin.

| (42) | Během inspekce na místě indická vláda a spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že existuje dostatečná spojitost mezi sazbami navraceného cla a clem zaplaceným ze surovin. Indická vláda totiž při určování sazeb navraceného cla bere v úvahu průměrné množství nebo hodnotu materiálů použitých jako vstupy při výrobě dotčeného výrobku a rovněž průměrnou výši cla zaplaceného za vstupy. |
| --- | --- |

(42)

Během inspekce na místě indická vláda a spolupracující vyvážející výrobce tvrdili, že existuje dostatečná spojitost mezi sazbami navraceného cla a clem zaplaceným ze surovin. Indická vláda totiž při určování sazeb navraceného cla bere v úvahu průměrné množství nebo hodnotu materiálů použitých jako vstupy při výrobě dotčeného výrobku a rovněž průměrnou výši cla zaplaceného za vstupy.

| (43) | Komise se však nedomnívá, že údajná spojitost mezi sazbami navraceného cla a clem zaplaceným ze surovin postačuje k tomu, aby tento režim byl v souladu s pravidly stanovenými v příloze I, příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména výše dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály (včetně jejich množství a původu) jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(43)

Komise se však nedomnívá, že údajná spojitost mezi sazbami navraceného cla a clem zaplaceným ze surovin postačuje k tomu, aby tento režim byl v souladu s pravidly stanovenými v příloze I, příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména výše dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně použitým vstupům. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály (včetně jejich množství a původu) jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Kromě toho indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (44) | Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci je tudíž třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(44)

Platbu v podobě přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády po vývozu uskutečněném vývozci je tudíž třeba považovat za přímý grant indické vlády závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považována za specifickou a napadnutelnou podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

2.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (45) | Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, a která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a protože nejsou spolehlivé důkazy svědčící o opaku, považuje se za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(45)

Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence, a která byla zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy se uskuteční vývozní transakce v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení subvence nijak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem, a protože nejsou spolehlivé důkazy svědčící o opaku, považuje se za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navraceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu v období přezkumného šetření.

| (46) | V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, během období přezkumného šetření, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (jmenovatel) přepočtena na celkový vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, během období přezkumného šetření, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (47) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 2,02 %. |
| --- | --- |

(47)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 2,02 %.

3.   Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“)

Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“)

3.1.   Právní základ

Právní základ

| (48) | Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09–14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09–14 a také v odstavcích 4.03 až 4.24 FTP 15–20 a v kapitolách 4.04 až 4.52 příručky HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(48)

Tento režim je podrobně popsán v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09–14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příručky HOP I 09–14 a také v odstavcích 4.03 až 4.24 FTP 15–20 a v kapitolách 4.04 až 4.52 příručky HOP I 15–20.

3.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (49) | Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro podrežim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09–14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu. |
| --- | --- |

(49)

Režim AAS má šest podrežimů, které jsou podrobněji popsány v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podrežimy se mimo jiné liší rozsahem způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na pomocné výrobce, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro fyzický vývoz a pro podrežim AAS pro roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro podrežim AAS pro dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FTP 09–14, jako např. dodavatelé subjektu orientovaného na vývoz, jsou způsobilí pro podrežim AAS pro domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podrežimů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

3.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (50) | Režim AAS může být vydán pro:






  i) | fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost, včetně typu vyváženého výrobku, jsou uvedeny v licenci; |
| --- | --- | --- |

(50)

Režim AAS může být vydán pro:

i)

fyzický vývoz: ten je hlavním podrežimem. Umožňuje bezcelní dovoz vstupních materiálů potřebných k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. Termín „fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit území Indie. Povolený dovoz a vývozní povinnost, včetně typu vyváženého výrobku, jsou uvedeny v licenci;

| ii) | roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek určený na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla; |
| --- | --- |

ii)

roční potřebu: toto povolení se nevztahuje na konkrétní výrobek určený na vývoz, nýbrž na širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, a to až do určité hodnoty stanovené na základě jeho vývozní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě jakékoli z položek spadajících do příslušné skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla;

| iii) | dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt; |
| --- | --- |

iii)

dodávky meziproduktů: tento podrežim se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a rozdělí si proces výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiály a pro tento účel může získat režim AAS na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt;

| iv) | domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09–14. Podle indické vlády zahrnuje domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně; |
| --- | --- |

iv)

domnělý vývoz: tento podrežim umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelně dovážet vstupní materiály potřebné k výrobě zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím zákazníků uvedeným v odstavci 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FTP 09–14. Podle indické vlády zahrnuje domnělý vývoz ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní hospodářské zóně;

| v) | předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO opravňuje domácího dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09–14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů; |
| --- | --- |

v)

předběžný příkaz k uvolnění (dále jen „ARO“): držitel režimu AAS, který hodlá získávat vstupní materiály z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem využít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce položek, které jsou v nich uvedeny. Schválení ARO opravňuje domácího dodavatele k výhodám domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09–14 (tj. AAS pro dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V mechanismu ARO jsou daně a cla namísto konečnému vývozci vráceny dodavateli, a to ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích i dovezených vstupů;

| vi) | tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a objem položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09–14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). |
| --- | --- |

vi)

tuzemský back-to-back akreditiv: tento podrežim se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Banka uzná povolení u přímého dovozu pouze pro hodnotu a objem položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FTP 09–14 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

| (51) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce získal úlevu v rámci prvního podrežimu, tj. fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení (AAS) během období přezkumného šetření. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů. |
| --- | --- |

(51)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce získal úlevu v rámci prvního podrežimu, tj. fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení (AAS) během období přezkumného šetření. Není tudíž nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podrežimů.

| (52) | Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09–14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné. |
| --- | --- |

(52)

Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 HOP I 09–14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce, který vydá osvědčení o tom, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

| (53) | Pokud jde o podrežim využívaný během období přezkumného šetření dotčenou společností, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do objemu a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“ – Standard Input Output Norms), které existují pro většinu výrobků, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(53)

Pokud jde o podrežim využívaný během období přezkumného šetření dotčenou společností, tj. fyzický vývoz, jsou povolený dovoz a povinný vývoz pevně stanoveny co do objemu a hodnoty indickou vládou a jsou zaznamenány v povolení. Kromě toho mají v okamžiku dovozu a vývozu státní úředníci do povolení zaznamenávat příslušné transakce. Objem dovozu povolený v rámci režimu AAS je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů (dále jen „SION“ – Standard Input Output Norms), které existují pro většinu výrobků, včetně výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (54) | Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců). |
| --- | --- |

(54)

Dovezené vstupní materiály nelze převádět a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).

| (55) | Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění, v dubnu 2015 vstoupil v platnost nový dokument FTP. Pokud jde o provádění v praxi stanovené v 50. až 54. bodě odůvodnění, jediná změna, kterou přinesla nová politika FTP, bylo zkrácení období vývozní povinnosti z 24 měsíců na 18 měsíců. Je nutné rovněž poznamenat, že všechny licence použité spolupracujícím vyvážejícím výrobcem během období přezkumného šetření pořád ještě podléhaly FTP 09–14, protože byly vydány před dubnem 2015. |
| --- | --- |

(55)

Jak je vysvětleno ve 26. bodě odůvodnění, v dubnu 2015 vstoupil v platnost nový dokument FTP. Pokud jde o provádění v praxi stanovené v 50. až 54. bodě odůvodnění, jediná změna, kterou přinesla nová politika FTP, bylo zkrácení období vývozní povinnosti z 24 měsíců na 18 měsíců. Je nutné rovněž poznamenat, že všechny licence použité spolupracujícím vyvážejícím výrobcem během období přezkumného šetření pořád ještě podléhaly FTP 09–14, protože byly vydány před dubnem 2015.

| (56) | Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny ani testovány. |
| --- | --- |

(56)

Šetřením bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly v praxi splněny ani testovány.

| (57) | Spolupracující vyvážející výrobce vedl určitý registr týkající se výroby a spotřeby. Nebylo však možné ověřit, jaké vstupní materiály (včetně jejich původu) byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém množství. Zejména u zavedeného systému nebylo možné určit a přesně změřit, zda došlo k nadměrné úlevě. |
| --- | --- |

(57)

Spolupracující vyvážející výrobce vedl určitý registr týkající se výroby a spotřeby. Nebylo však možné ověřit, jaké vstupní materiály (včetně jejich původu) byly při výrobě vyváženého výrobku spotřebovány a v jakém množství. Zejména u zavedeného systému nebylo možné určit a přesně změřit, zda došlo k nadměrné úlevě.

| (58) | Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 52. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že se žádná z licencí režimu předběžného povolení (AAS) využívaných společností nenacházela ve fázi, kdy by bylo třeba předkládat orgánům dodatek 23. Zjistilo se však také, že žádné záznamy, které vedly společnosti, by neumožnily výpočet nadměrné úlevy, jak se vyžaduje v dodatku 23, takže externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce by v budoucnu nemohl vydat žádné osvědčení. |
| --- | --- |

(58)

Pokud jde o požadavky na ověření uvedené v 52. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že se žádná z licencí režimu předběžného povolení (AAS) využívaných společností nenacházela ve fázi, kdy by bylo třeba předkládat orgánům dodatek 23. Zjistilo se však také, že žádné záznamy, které vedly společnosti, by neumožnily výpočet nadměrné úlevy, jak se vyžaduje v dodatku 23, takže externí autorizovaný účetní/účetní nákladů a provedené práce by v budoucnu nemohl vydat žádné osvědčení.

| (59) | Kromě toho se zjistilo, že pouze 75 % až 85 % hlavní suroviny (kalcinovaný ropný koks nebo „CPC“ – calcined petroleum coke) dovážené bezcelně v rámci AAS bylo fyzicky začleněno do uhlíkových elektrod (GES), zatímco 15 % až 25 % bylo zahrnuto do dvou vedlejších produktů, tj. do kusové a prachové železné rudy. Bylo rovněž zjištěno, že nejméně jedna část obou vedlejších produktů byla prodána na domácím trhu a že nebyl zaveden žádný systém na měření skutečného množství bezcelně dováženého CPC začleněného do vedlejších produktů vyvážených nebo prodávaných na domácím trhu. |
| --- | --- |

(59)

Kromě toho se zjistilo, že pouze 75 % až 85 % hlavní suroviny (kalcinovaný ropný koks nebo „CPC“ – calcined petroleum coke) dovážené bezcelně v rámci AAS bylo fyzicky začleněno do uhlíkových elektrod (GES), zatímco 15 % až 25 % bylo zahrnuto do dvou vedlejších produktů, tj. do kusové a prachové železné rudy. Bylo rovněž zjištěno, že nejméně jedna část obou vedlejších produktů byla prodána na domácím trhu a že nebyl zaveden žádný systém na měření skutečného množství bezcelně dováženého CPC začleněného do vedlejších produktů vyvážených nebo prodávaných na domácím trhu.

| (60) | Celkově se má za to, že spolupracující vyvážející vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení politiky FTP byla splněna. |
| --- | --- |

(60)

Celkově se má za to, že spolupracující vyvážející vývozce nebyl schopen prokázat, že příslušná ustanovení politiky FTP byla splněna.

3.4.   Závěry týkající se režimu AAS

Závěry týkající se režimu AAS

| (61) | Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení; představuje totiž finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřovaného vývozce, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(61)

Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení; představuje totiž finanční příspěvek indické vlády, neboť snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné, a zvýhodňuje prošetřovaného vývozce, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (62) | Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů. |
| --- | --- |

(62)

Kromě toho je fyzický vývoz v rámci režimu předběžného povolení ze zákona jednoznačně podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z těchto režimů.

| (63) | Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III bod 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že normy SION pro výrobek, který je předmětem přezkumu, nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože se jedná o standardní normy, které neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla při výrobě vyváženého výrobku spotřebovávána. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení). |
| --- | --- |

(63)

Podrežim využitý v aktuálním případě nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I bodě i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem systém ani postup pro ověřování, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II bod 4 základního nařízení a v případě režimů navracení u náhradních vstupů příloha III bod 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že normy SION pro výrobek, který je předmětem přezkumu, nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit systém pro ověřování skutečné spotřeby, protože se jedná o standardní normy, které neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů byla při výrobě vyváženého výrobku spotřebovávána. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému potřebné (příloha II bod 5 a příloha III část II bod 3 základního nařízení).

| (64) | Uvedený podrežim je proto napadnutelný. |
| --- | --- |

(64)

Uvedený podrežim je proto napadnutelný.

3.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (65) | Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. |
| --- | --- |

(65)

Při neexistenci povoleného režimu navracení cla nebo režimu navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů.

| (66) | Jelikož nebyly spolehlivé důkazy svědčící o opaku, výše subvencí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož nebyly spolehlivé důkazy svědčící o opaku, výše subvencí pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci zmíněného podrežimu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (67) | Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem činí 0,30 %. |
| --- | --- |

(67)

Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem činí 0,30 %.

4.   Režim „Focus Market Scheme“ (FMS)

Režim „Focus Market Scheme“ (FMS)

4.1.   Právní základ

Právní základ

| (68) | Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09–14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09–14. |
| --- | --- |

(68)

Podrobný popis režimu FMS je uveden v odstavci 3.14 dokumentu FTP 09–14 a v odstavci 3.8 příručky HOP I 09–14.

4.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (69) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(69)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

4.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (70) | Vývoz všech výrobků, včetně vývozu GES, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09–14 má nárok na celní dobropis ve výši 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na celní dobropis ve výši 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. |
| --- | --- |

(70)

Vývoz všech výrobků, včetně vývozu GES, v rámci tohoto režimu do zemí uvedených v tabulkách 1 a 2 dodatku 37(C) příručky HOP I 09–14 má nárok na celní dobropis ve výši 3 % hodnoty FOB. Od 1. dubna 2011 má vývoz všech výrobků do zemí uvedených v tabulce 3 dodatku 37(C) („Special Focus Markets“) nárok na celní dobropis ve výši 4 % hodnoty FOB. Na určité typy vývozních činností, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje.

| (71) | Celní dobropisy v rámci režimu FMS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na dobropis. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží, včetně kapitálových statků. |
| --- | --- |

(71)

Celní dobropisy v rámci režimu FMS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 24 měsíců ode dne vydání příslušného osvědčení o nároku na dobropis. Mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv vstupního materiálu nebo zboží, včetně kapitálových statků.

| (72) | Osvědčení o nároku na dobropis se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit. |
| --- | --- |

(72)

Osvědčení o nároku na dobropis se vydává v přístavu, ze kterého se vývoz realizuje, po uskutečnění vývozu nebo po odeslání zboží. Pokud žadatel předloží orgánům kopie všech příslušných vývozních dokumentů (např. příkazu k vývozu, faktur, přepravních dokladů, potvrzení banky o uskutečnění vývozu), nemůže indická vláda rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit.

| (73) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce využíval během období přezkumného šetření režim FMS. |
| --- | --- |

(73)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce využíval během období přezkumného šetření režim FMS.

4.4.   Závěry týkající se režimu FMS

Závěry týkající se režimu FMS

| (74) | Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(74)

Režim FMS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu FMS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády ze cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci FMS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (75) | Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(75)

Kromě toho FMS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (76) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály (včetně jejich množství a původu) jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody v rámci režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS mají nárok dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Kromě toho Komise konstatuje, že indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě. |
| --- | --- |

(76)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály (včetně jejich množství a původu) jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody v rámci režimu FMS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Na výhodu poskytovanou v rámci režimu FMS mají nárok dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu FMS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Kromě toho Komise konstatuje, že indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě.

4.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (77) | Jelikož neexistoval žádný spolehlivý důkaz svědčící o opaku, výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že byla v období přezkumného šetření zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(77)

Jelikož neexistoval žádný spolehlivý důkaz svědčící o opaku, výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že byla v období přezkumného šetření zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) přepočtena na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (78) | Na základě výše uvedených skutečností činila sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 0,13 %. |
| --- | --- |

(78)

Na základě výše uvedených skutečností činila sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 0,13 %.

Ukončení a nahrazení FMS

Ukončení a nahrazení FMS

| (79) | Po vstupu FTP 15–20 dne 1. dubna 2015 v platnost byl režim FMS spolu s ostatními čtyřmi režimy spojen do režimu Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS) popsaného v 83. až 100. bodě odůvodnění. Jak bylo vysvětleno v dokumentu pod názvem „Hlavní body politiky zahraničního obchodu na období 2015–2020“ (13), který uveřejnilo Generální ředitelství indické vlády pro zahraniční obchod: „Dřív existovalo 5 různých režimů (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Focus Market Scheme, Agri. Infrastructure Incentive Scrip a zvláštní režim pro odvětví zemědělství a průmysl venkova – VKGUY (Vishesh Krishi And Gram Udyog Yojana)) na podporu vývozu zboží formou různých druhů celních sazeb za odlišných podmínek (specifických pro odvětví nebo pouze pro skutečného uživatele) připojených pro jejich použití. Teď byly všechny tyto režimy sloučeny do jednoho režimu, a to režimu vývozu zboží z Indie (Merchandise Export from India Scheme) [...].“ |
| --- | --- |

(79)

Po vstupu FTP 15–20 dne 1. dubna 2015 v platnost byl režim FMS spolu s ostatními čtyřmi režimy spojen do režimu Merchandise Export Incentive Scheme (MEIS) popsaného v 83. až 100. bodě odůvodnění. Jak bylo vysvětleno v dokumentu pod názvem „Hlavní body politiky zahraničního obchodu na období 2015–2020“ (13), který uveřejnilo Generální ředitelství indické vlády pro zahraniční obchod: „Dřív existovalo 5 různých režimů (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Focus Market Scheme, Agri. Infrastructure Incentive Scrip a zvláštní režim pro odvětví zemědělství a průmysl venkova – VKGUY (Vishesh Krishi And Gram Udyog Yojana)) na podporu vývozu zboží formou různých druhů celních sazeb za odlišných podmínek (specifických pro odvětví nebo pouze pro skutečného uživatele) připojených pro jejich použití. Teď byly všechny tyto režimy sloučeny do jednoho režimu, a to režimu vývozu zboží z Indie (Merchandise Export from India Scheme) [...].“

13

| (80) | V šetření se zjistilo, že spolupracující vyvážející výrobce přešel z režimu FMS na režim MEIS, jakmile byl režim FMS ukončen. |
| --- | --- |

(80)

V šetření se zjistilo, že spolupracující vyvážející výrobce přešel z režimu FMS na režim MEIS, jakmile byl režim FMS ukončen.

| (81) | Vzhledem k 79. a 80. bodu odůvodnění, se Komise domnívá, že subvence získaná v rámci režimu FMS nebyla přerušena, ale pouze sloučena a přejmenována, a že výhody udělované režimem FMS se poskytují dál na základě nového režimu. Na základě toho se režim FMS považuje za napadnutelný až do jeho ukončení. |
| --- | --- |

(81)

Vzhledem k 79. a 80. bodu odůvodnění, se Komise domnívá, že subvence získaná v rámci režimu FMS nebyla přerušena, ale pouze sloučena a přejmenována, a že výhody udělované režimem FMS se poskytují dál na základě nového režimu. Na základě toho se režim FMS považuje za napadnutelný až do jeho ukončení.

5.   Režim vývozu zboží z Indie (dále jen „MEIS“);

Režim vývozu zboží z Indie (dále jen „MEIS“);

5.1.   Právní základ

Právní základ

| (82) | Podrobný popis režimu MEIS je uveden v kapitole 3 dokumentu FTP 15–20 a v kapitole 3 příručky HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(82)

Podrobný popis režimu MEIS je uveden v kapitole 3 dokumentu FTP 15–20 a v kapitole 3 příručky HOP I 15–20.

| (83) | Režim MEIS vstoupil v platnost dne 1. dubna 2015, tj. v polovině období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že režim MEIS je následnickým režimem FMS a 4 dalších režimů (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip a VKGUY), jak bylo vysvětleno v 79. až 81. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(83)

Režim MEIS vstoupil v platnost dne 1. dubna 2015, tj. v polovině období přezkumného šetření. Je třeba připomenout, že režim MEIS je následnickým režimem FMS a 4 dalších režimů (Focus Product Scheme, Market Linked Focus Product Scheme, Agricultural Infrastructure Incentive Scrip a VKGUY), jak bylo vysvětleno v 79. až 81. bodě odůvodnění.

5.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (84) | Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci. |
| --- | --- |

(84)

Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

5.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (85) | Způsobilé společnosti mohou využívat režim MEIS ve vývozu konkrétních výrobků do konkrétních zemí, které jsou rozděleny do skupiny A („Tradiční trhy“, včetně všech členských států EU), skupiny B („Nově vznikající trhy a trhy, které jsou středem zájmu“) a skupina C („Ostatní trhy“). Země spadající do každé skupiny a seznam výrobků s odpovídajícími zvýhodněnými sazbami jsou uvedeny v tabulce 1 a tabulce 2 dodatku 3B dokumentu FTP 15–20. |
| --- | --- |

(85)

Způsobilé společnosti mohou využívat režim MEIS ve vývozu konkrétních výrobků do konkrétních zemí, které jsou rozděleny do skupiny A („Tradiční trhy“, včetně všech členských států EU), skupiny B („Nově vznikající trhy a trhy, které jsou středem zájmu“) a skupina C („Ostatní trhy“). Země spadající do každé skupiny a seznam výrobků s odpovídajícími zvýhodněnými sazbami jsou uvedeny v tabulce 1 a tabulce 2 dodatku 3B dokumentu FTP 15–20.

| (86) | Výhoda má formu celního dobropisu, který odpovídá procentnímu podílu hodnoty vývozu FOB. V případě GES se zjistilo, že během období přezkumného šetření tento procentní podíl činil 2 % pro vývoz do zemí skupiny B a 0 % pro vývoz do zemí skupiny A a C. Na určitý druh vývozu, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje. |
| --- | --- |

(86)

Výhoda má formu celního dobropisu, který odpovídá procentnímu podílu hodnoty vývozu FOB. V případě GES se zjistilo, že během období přezkumného šetření tento procentní podíl činil 2 % pro vývoz do zemí skupiny B a 0 % pro vývoz do zemí skupiny A a C. Na určitý druh vývozu, např. na vývoz dováženého či překládaného zboží, domnělý vývoz, vývoz služeb a vývozní obrat jednotek působících v rámci zvláštních ekonomických zón/jednotek orientovaných na vývoz, se tento režim nevztahuje.

| (87) | Celní dobropisy v rámci režimu MEIS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 18 měsíců od data vydání. Mohou se použít pro: i) platbu cel na dovoz vstupních materiálů nebo zboží, včetně kapitálových statků, ii) platbu spotřebních daní na opatřování vstupních materiálů nebo zboží z domácích zdrojů, včetně kapitálových statků a plateb, iii) platbu daně za služby týkající se veřejných zakázek na služby. |
| --- | --- |

(87)

Celní dobropisy v rámci režimu MEIS jsou volně převoditelné a jsou platné po dobu 18 měsíců od data vydání. Mohou se použít pro: i) platbu cel na dovoz vstupních materiálů nebo zboží, včetně kapitálových statků, ii) platbu spotřebních daní na opatřování vstupních materiálů nebo zboží z domácích zdrojů, včetně kapitálových statků a plateb, iii) platbu daně za služby týkající se veřejných zakázek na služby.

| (88) | Žádost o poskytnutí výhod na základě režimu MEIS se musí vyplnit on-line na webové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod. K on-line žádosti musí být připojena příslušná dokumentace (přepravní doklady, potvrzení banky o uskutečnění vývozu a doklad o vylodění). Příslušný regionální orgán indické vlády vydá celní dobropis po přezkoumání dokumentů. Pokud vývozce poskytne odpovídající dokumentaci, regionální orgán nemůže rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit. |
| --- | --- |

(88)

Žádost o poskytnutí výhod na základě režimu MEIS se musí vyplnit on-line na webové stránce Generálního ředitelství pro zahraniční obchod. K on-line žádosti musí být připojena příslušná dokumentace (přepravní doklady, potvrzení banky o uskutečnění vývozu a doklad o vylodění). Příslušný regionální orgán indické vlády vydá celní dobropis po přezkoumání dokumentů. Pokud vývozce poskytne odpovídající dokumentaci, regionální orgán nemůže rozhodnutí o poskytnutí celních dobropisů nijak ovlivnit.

| (89) | Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce režim MEIS během období přezkumného šetření využíval. |
| --- | --- |

(89)

Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce režim MEIS během období přezkumného šetření využíval.

5.4.   Závěry týkající se režimu MEIS

Závěry týkající se režimu MEIS

| (90) | Režim MEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu MEIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci MEIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu. |
| --- | --- |

(90)

Režim MEIS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Celní dobropis v rámci režimu MEIS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto celní dobropis v rámci MEIS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.

| (91) | Kromě toho MEIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(91)

Kromě toho MEIS právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (92) | Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody v rámci režimu MEIS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu MEIS. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu MEIS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Kromě toho indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě. |
| --- | --- |

(92)

Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka dobropisu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Neexistuje režim nebo zavedený postup pro potvrzení, jaké vstupy jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku, nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. Vývozce je způsobilý obdržet výhody v rámci režimu MEIS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají nárok na výhodu poskytovanou v rámci režimu MEIS. Kromě toho může vývozce využít celní dobropisy v rámci režimu MEIS k dovozu kapitálových statků, ačkoliv kapitálové statky nespadají do působnosti povolených režimů navracení cla, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě vyvážených výrobků. Kromě toho indická vláda neprovedla žádné další šetření na základě skutečných vstupů a transakcí za účelem určení, zda došlo k nepřiměřené platbě.

| (93) | Vývoz do Evropské unie nebyl v průběhu přezkumného šetření přímo způsobilý pro MEIS, neboť členské státy EU jsou součástí zemí skupiny A, které v tomto období nebyly pro výhody v rámci režimu MEIS způsobilé. Na základě toho indická vláda tvrdila, že režim MEIS by se neměl považovat za napadnutelný. Celní dobropisy MEIS obdržené z vývozu GES do třetích zemí jsou však volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, i když se vyváží do Unie. Z tohoto důvodu se mělo za to, že režim MEIS obecně poskytuje výhody pro vývoz GES, včetně vývozu do Unie, a proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto. |
| --- | --- |

(93)

Vývoz do Evropské unie nebyl v průběhu přezkumného šetření přímo způsobilý pro MEIS, neboť členské státy EU jsou součástí zemí skupiny A, které v tomto období nebyly pro výhody v rámci režimu MEIS způsobilé. Na základě toho indická vláda tvrdila, že režim MEIS by se neměl považovat za napadnutelný. Celní dobropisy MEIS obdržené z vývozu GES do třetích zemí jsou však volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, i když se vyváží do Unie. Z tohoto důvodu se mělo za to, že režim MEIS obecně poskytuje výhody pro vývoz GES, včetně vývozu do Unie, a proto bylo uvedené tvrzení zamítnuto.

| (94) | Po zveřejnění informací indická vláda znovu zopakovala své tvrzení, že režim nelze považovat za napadnutelný, neboť pro výhody v rámci režimu MEIS byl v průběhu období přezkumného šetření přímo způsobilý pouze vývoz do třetích zemí, které nejsou členy EU. Indická vláda však nepředložila nové argumenty, které by zpochybnily zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění, a zejména skutečnost, že celní dobropisy získané z dovozu GES do třetích zemí jsou volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, když se vyváží do Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(94)

Po zveřejnění informací indická vláda znovu zopakovala své tvrzení, že režim nelze považovat za napadnutelný, neboť pro výhody v rámci režimu MEIS byl v průběhu období přezkumného šetření přímo způsobilý pouze vývoz do třetích zemí, které nejsou členy EU. Indická vláda však nepředložila nové argumenty, které by zpochybnily zjištění uvedená v 93. bodě odůvodnění, a zejména skutečnost, že celní dobropisy získané z dovozu GES do třetích zemí jsou volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, když se vyváží do Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

5.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (95) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že byla v období přezkumného šetření zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce. |
| --- | --- |

(95)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a u které bylo zjištěno, že byla v období přezkumného šetření zaúčtována žadatelem na základě časového rozlišení jako příjem ve stadiu vývozní transakce.

| (96) | Bylo zjištěno, že zatímco režim MEIS a jeho předchůdce, režim FMS, byly v platnosti po dobu šesti měsíců (první polovina období přezkumného šetření v případě FMS a druhá polovina v případě MEIS), výše napadnutelných subvencí získaných v rámci režimu MEIS byla přibližně třikrát větší než částka poskytnutá v rámci režimu FMS. |
| --- | --- |

(96)

Bylo zjištěno, že zatímco režim MEIS a jeho předchůdce, režim FMS, byly v platnosti po dobu šesti měsíců (první polovina období přezkumného šetření v případě FMS a druhá polovina v případě MEIS), výše napadnutelných subvencí získaných v rámci režimu MEIS byla přibližně třikrát větší než částka poskytnutá v rámci režimu FMS.

| (97) | Komise ve zveřejněných informacích, v souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení, přepočetla tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(97)

Komise ve zveřejněných informacích, v souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení, přepočetla tuto výši subvence (čitatel) na vývozní obrat výrobku, který je předmětem přezkumu, v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (98) | Indická vláda tvrdila, že metoda výpočtu Komise popsaná v 97. bodě odůvodnění vedla k dvojímu započtení výhod MEIS, jednou pro vývoz do zemí přímo způsobilých pro režim MEIS a jednou pro celkový vývoz (včetně vývozu do Unie). Jelikož však metoda výpočtu popsaná v 97. bodě odůvodnění spočívá v rozdělení získané výhody na veškerý vývoz pouze podle vývozního obratu (včetně vývozu do Unie), nedošlo k dvojímu započtení výhod. Tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(98)

Indická vláda tvrdila, že metoda výpočtu Komise popsaná v 97. bodě odůvodnění vedla k dvojímu započtení výhod MEIS, jednou pro vývoz do zemí přímo způsobilých pro režim MEIS a jednou pro celkový vývoz (včetně vývozu do Unie). Jelikož však metoda výpočtu popsaná v 97. bodě odůvodnění spočívá v rozdělení získané výhody na veškerý vývoz pouze podle vývozního obratu (včetně vývozu do Unie), nedošlo k dvojímu započtení výhod. Tvrzení bylo proto zamítnuto.

| (99) | V každém případě není v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nutné stanovit přesnou sazbu subvence MEIS, neboť existují dostatečné důkazy o pokračování subvence se zřetelem k zjištěním týkajícím se ostatních režimů, které byly předmětem šetření. Je tudíž nutné pouze potvrdit, že výhody získané v rámci režimu FMS se i nadále poskytovaly v rámci režimu MEIS, protože MEIS je pokračováním režimu FMS, jak je uvedeno v 79. až 81. bodě odůvodnění. Komise za tímto účelem přepočítala sazbu subvence co nejkonzervativnějším způsobem s použitím největšího dostupného jmenovatele, tj. celkového obratu GES. Na základě toho sazba subvence vypočtená v souvislosti s tímto režimem pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce dosáhla 0,31 %. Tato sazba tvoří dolní hranici sazby subvence v průběhu období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(99)

V každém případě není v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nutné stanovit přesnou sazbu subvence MEIS, neboť existují dostatečné důkazy o pokračování subvence se zřetelem k zjištěním týkajícím se ostatních režimů, které byly předmětem šetření. Je tudíž nutné pouze potvrdit, že výhody získané v rámci režimu FMS se i nadále poskytovaly v rámci režimu MEIS, protože MEIS je pokračováním režimu FMS, jak je uvedeno v 79. až 81. bodě odůvodnění. Komise za tímto účelem přepočítala sazbu subvence co nejkonzervativnějším způsobem s použitím největšího dostupného jmenovatele, tj. celkového obratu GES. Na základě toho sazba subvence vypočtená v souvislosti s tímto režimem pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce dosáhla 0,31 %. Tato sazba tvoří dolní hranici sazby subvence v průběhu období přezkumného šetření.

| (100) | Je třeba poznamenat, že se očekává, že sazba subvence tohoto režimu se po skončení období přezkumného šetření značně zvýší, jelikož indická vláda vyhláškou č. 44/2015–2020 ze dne 29. října 2015 rozšířila výhodu 2 % sazby na skupinu A a C, čímž rozšířila pokrytí trhu režimu MEIS na všechny země, a zejména na členské státy EU. Tento vývoj zvýší úroveň subvencování ve srovnání se subvencováním zaznamenaným v průběhu období přezkumného šetření. Protože však nárok na výhody MEIS lze v zásadě uplatňovat u každého vývozu, očekává se, že sazba subvence u tohoto režimu se podstatně zvýší a dosáhne úrovně 2 %. |
| --- | --- |

(100)

Je třeba poznamenat, že se očekává, že sazba subvence tohoto režimu se po skončení období přezkumného šetření značně zvýší, jelikož indická vláda vyhláškou č. 44/2015–2020 ze dne 29. října 2015 rozšířila výhodu 2 % sazby na skupinu A a C, čímž rozšířila pokrytí trhu režimu MEIS na všechny země, a zejména na členské státy EU. Tento vývoj zvýší úroveň subvencování ve srovnání se subvencováním zaznamenaným v průběhu období přezkumného šetření. Protože však nárok na výhody MEIS lze v zásadě uplatňovat u každého vývozu, očekává se, že sazba subvence u tohoto režimu se podstatně zvýší a dosáhne úrovně 2 %.

6.   Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

Režim podpory vývozu kapitálových statků (EPCGS)

6.1.   Právní základ

Právní základ

| (101) | Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 09–14 a FTP 15–20 a v kapitole 5 příruček HOP I 09–14 a HOP I 15–20. |
| --- | --- |

(101)

Podrobný popis tohoto režimu je uveden v kapitole 5 dokumentů FTP 09–14 a FTP 15–20 a v kapitole 5 příruček HOP I 09–14 a HOP I 15–20.

6.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (102) | Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb. |
| --- | --- |

(102)

Pro tento režim jsou způsobilí vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatele služeb.

6.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (103) | Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky za sníženou celní sazbu. Vývozní povinnost znamená povinnost vyvézt zboží o minimální hodnotě odpovídající, v závislosti na zvoleném dílčím režimu, šestinásobku nebo osminásobku částky ušetřeného cla. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Kapitálové statky se mohou dovážet rovněž v rámci režimu EPCGS při celní sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší. |
| --- | --- |

(103)

Pod podmínkou vývozní povinnosti je společnosti umožněno dovážet kapitálové statky za sníženou celní sazbu. Vývozní povinnost znamená povinnost vyvézt zboží o minimální hodnotě odpovídající, v závislosti na zvoleném dílčím režimu, šestinásobku nebo osminásobku částky ušetřeného cla. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci pro režim EPCGS. Tento režim zajišťuje sníženou sazbu dovozního cla ve výši 3 % použitelnou na veškeré kapitálové statky dovezené v rámci tohoto režimu. Aby byla splněna vývozní povinnost, musí být dovezené kapitálové zboží během určitého období využito k výrobě určitého množství zboží na vývoz. Kapitálové statky se mohou dovážet rovněž v rámci režimu EPCGS při celní sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.

| (104) | Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS. |
| --- | --- |

(104)

Držitel licence pro režim EPCGS může také pořídit kapitálové statky z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálových statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto kapitálových statků. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálových statků držiteli licence pro režim EPCGS.

| (105) | Podobně jako v původním šetření bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce režim EPGS během období přezkumného šetření dále využíval. |
| --- | --- |

(105)

Podobně jako v původním šetření bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce režim EPGS během období přezkumného šetření dále využíval.

6.4.   Závěr k režimu EPCGS

Závěr k režimu EPCGS

| (106) | Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita. |
| --- | --- |

(106)

Režim EPCGS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné. Nadto snížení cla vývozce zvýhodňuje, protože ušetřením cla při dovozu se zlepšuje jeho likvidita.

| (107) | Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. |
| --- | --- |

(107)

Režim EPCG dále právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

| (108) | Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz. |
| --- | --- |

(108)

Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové statky nejsou zahrnuty do působnosti takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány při výrobě výrobků určených na vývoz.

6.5.   Výpočet výše subvence

Výpočet výše subvence

| (109) | Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v daném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná časová hodnota peněz. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. |
| --- | --- |

(109)

Výše napadnutelných subvencí byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených kapitálových statků na dobu odpovídající běžné době amortizace takových kapitálových statků v daném výrobním odvětví. Takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, byla upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby se zohlednila úplná časová hodnota peněz. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii.

| (110) | V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků. |
| --- | --- |

(110)

V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na příslušný vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

| (111) | Na základě výše uvedených skutečností činila sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 0,27 %. |
| --- | --- |

(111)

Na základě výše uvedených skutečností činila sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 0,27 %.

| (112) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že pro výpočet sazby subvence tohoto režimu měla být výše subvence přepočtena na celkový obrat společnosti, včetně vývozu a domácího prodeje, a ne jenom na vývozní obrat. Své tvrzení odůvodňoval skutečností, že stroje, které využívají výhody subvencování EPCGS, lze použít rovněž na výrobu výrobků prodávaných na domácím trhu, jak je uvedeno v čl. F písm. b) bodě ii) pokynů pro výpočet výše subvence v šetřeních napadnutelného cla (14) (dále jen „pokyny“), které obsahují návod na výpočet subvenčních sazeb pro nevývozní subvence. Možnost vyrábět GES prodávané na domácím trhu se stroji dováženými v rámci režimu EPCGS však nevyžaduje vymezení EPCGS jako vývozní subvence, jelikož, jak je vysvětleno ve 103. a 107. bodě odůvodnění, tato subvence právně závisí na vývozní výkonnosti. Proto se čl. F písm. b) bodě ii) pokynů, který se týká nevývozních subvencí, nevztahuje na výpočet EPCGS a tvrzení bylo zamítnuto. Kromě toho je třeba připomenout, že metoda výpočtu použitá pro EPCGS v současném řízení je stejná jako metoda použitá v ostatních řízeních týkajících se GES pocházejících z Indie, tj. v původním šetření (viz 57. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 (15)), částečném prozatímním přezkumu (viz 54. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1354/2008) a prvním přezkumu před pozbytím platnosti (viz 47. bod odůvodnění v prováděcím nařízení (EU) č. 1185/2010). |
| --- | --- |

(112)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že pro výpočet sazby subvence tohoto režimu měla být výše subvence přepočtena na celkový obrat společnosti, včetně vývozu a domácího prodeje, a ne jenom na vývozní obrat. Své tvrzení odůvodňoval skutečností, že stroje, které využívají výhody subvencování EPCGS, lze použít rovněž na výrobu výrobků prodávaných na domácím trhu, jak je uvedeno v čl. F písm. b) bodě ii) pokynů pro výpočet výše subvence v šetřeních napadnutelného cla (14) (dále jen „pokyny“), které obsahují návod na výpočet subvenčních sazeb pro nevývozní subvence. Možnost vyrábět GES prodávané na domácím trhu se stroji dováženými v rámci režimu EPCGS však nevyžaduje vymezení EPCGS jako vývozní subvence, jelikož, jak je vysvětleno ve 103. a 107. bodě odůvodnění, tato subvence právně závisí na vývozní výkonnosti. Proto se čl. F písm. b) bodě ii) pokynů, který se týká nevývozních subvencí, nevztahuje na výpočet EPCGS a tvrzení bylo zamítnuto. Kromě toho je třeba připomenout, že metoda výpočtu použitá pro EPCGS v současném řízení je stejná jako metoda použitá v ostatních řízeních týkajících se GES pocházejících z Indie, tj. v původním šetření (viz 57. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 (15)), částečném prozatímním přezkumu (viz 54. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1354/2008) a prvním přezkumu před pozbytím platnosti (viz 47. bod odůvodnění v prováděcím nařízení (EU) č. 1185/2010).

14

15

7.   Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme – ECS)

Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme – ECS)

| (113) | Žadatel namítal, že v rámci režimu ECS Indická centrální banka předepsala maximální horní úrokové sazby půjček vývozních úvěrů poskytovaných bankami. Tato horní mez byla údajně stanovena na základě referenční nejvýhodnější úrokové sazby banky na půjčky mínus 2,5 %. |
| --- | --- |

(113)

Žadatel namítal, že v rámci režimu ECS Indická centrální banka předepsala maximální horní úrokové sazby půjček vývozních úvěrů poskytovaných bankami. Tato horní mez byla údajně stanovena na základě referenční nejvýhodnější úrokové sazby banky na půjčky mínus 2,5 %.

| (114) | Bylo však zjištěno, že maximální horní úrokové sazby ukládané bankám na půjčky vývozních úvěrů v INR Indická centrální banka zrušila s platností od 1. července 2010 rámcovým oběžníkem DBOB č. DIR (Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 a že maximální horní úrokové sazby ukládané bankám na půjčky vývozních úvěrů v cizí měně byly zrušeny s platností od 5. května 2012 rámcovým oběžníkem DBOD č. DIR (Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 s výjimkou konkrétního omezeného počtu odvětví průmyslu. GES nebyly zahrnuty do seznamu výjimek, a podle platných právních předpisů proto nebyl režim ECS v průběhu období přezkumného šetření pro výrobce GES k dispozici. |
| --- | --- |

(114)

Bylo však zjištěno, že maximální horní úrokové sazby ukládané bankám na půjčky vývozních úvěrů v INR Indická centrální banka zrušila s platností od 1. července 2010 rámcovým oběžníkem DBOB č. DIR (Exp.) BC 06/04.02.002/2010-11 a že maximální horní úrokové sazby ukládané bankám na půjčky vývozních úvěrů v cizí měně byly zrušeny s platností od 5. května 2012 rámcovým oběžníkem DBOD č. DIR (Exp.) BC 04/04.02.002/2011-2012 s výjimkou konkrétního omezeného počtu odvětví průmyslu. GES nebyly zahrnuty do seznamu výjimek, a podle platných právních předpisů proto nebyl režim ECS v průběhu období přezkumného šetření pro výrobce GES k dispozici.

| (115) | Šetření potvrdilo, že skutečné sazby, které dostal spolupracující vyvážející výrobce na své půjčky, byly stejné jako základní sazby příslušných bank poskytujících půjčky, nebo se od nich jenom mírně lišily. Jelikož nic nenasvědčovalo tomu, že Indická centrální banka rozhodovala o základní sazbě bank, byl učiněn závěr, že sazby půjček vývozních úvěrů si volně určovaly banky. |
| --- | --- |

(115)

Šetření potvrdilo, že skutečné sazby, které dostal spolupracující vyvážející výrobce na své půjčky, byly stejné jako základní sazby příslušných bank poskytujících půjčky, nebo se od nich jenom mírně lišily. Jelikož nic nenasvědčovalo tomu, že Indická centrální banka rozhodovala o základní sazbě bank, byl učiněn závěr, že sazby půjček vývozních úvěrů si volně určovaly banky.

| (116) | Je třeba poznamenat, že krátce po skončení období přezkumného šetření Indická centrální banka v rámcovém oběžníku DBR.Dir.BC.č.62/04.02.001/2015-16 ze dne 4. prosince 2015 vyhlásila nový „systém vyrovnávání úroků na vývozní úvěry v rupiích před přepravou a po ní“. Tento systém je k dispozici pro vývoz široké škály výrobků, včetně GES, bez ohledu na velikost vyvážejícího výrobce a pro vývoz pro malé a střední podniky. Na základě toho nelze vyloučit, že spolupracující vyvážející výrobce začal využívat výhody tohoto systému nebo že je bude využívat v budoucnosti. Získané výhody, budou-li nějaké, by se však poskytly až po skončení období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(116)

Je třeba poznamenat, že krátce po skončení období přezkumného šetření Indická centrální banka v rámcovém oběžníku DBR.Dir.BC.č.62/04.02.001/2015-16 ze dne 4. prosince 2015 vyhlásila nový „systém vyrovnávání úroků na vývozní úvěry v rupiích před přepravou a po ní“. Tento systém je k dispozici pro vývoz široké škály výrobků, včetně GES, bez ohledu na velikost vyvážejícího výrobce a pro vývoz pro malé a střední podniky. Na základě toho nelze vyloučit, že spolupracující vyvážející výrobce začal využívat výhody tohoto systému nebo že je bude využívat v budoucnosti. Získané výhody, budou-li nějaké, by se však poskytly až po skončení období přezkumného šetření.

| (117) | Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nepovažuje za nutné učinit zjištění týkající se tohoto systému. |
| --- | --- |

(117)

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nepovažuje za nutné učinit zjištění týkající se tohoto systému.

8.   Režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDES“)

Režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDES“)

| (118) | V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny. |
| --- | --- |

(118)

V rámci politiky podpory průmyslu z roku 2004 nabízí stát Madhjapradéš průmyslovým společnostem, které investují do výroby elektřiny pro vlastní spotřebu, osvobození od daně z elektřiny.

8.1.   Právní základ

Právní základ

| (119) | Popis režimu osvobození od daně z elektřiny, který používá vláda státu Madhjapradéš, je uveden v oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny z roku 1949. |
| --- | --- |

(119)

Popis režimu osvobození od daně z elektřiny, který používá vláda státu Madhjapradéš, je uveden v oddíle 3-B zákona o dani z elektřiny z roku 1949.

8.2.   Způsobilost

Způsobilost

| (120) | Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš. |
| --- | --- |

(120)

Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.

8.3.   Provádění v praxi

Provádění v praxi

| (121) | Podle oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 5691-XIII-2004 ze dne 29. září 2004 mohou společnosti nebo osoby, které investují do nových elektráren pro vlastní spotřebu s kapacitou větší než 10 kW, získat od inspekčního elektrárenského úřadu státu Madhjapradéš potvrzení o osvobození od daně z elektřiny. Osvobození se vydává pouze na elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu, a pouze pokud nová elektrárna pro vlastní spotřebu nenahrazuje starší elektrárnu. Výjimka je udělována na pět let. |
| --- | --- |

(121)

Podle oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 5691-XIII-2004 ze dne 29. září 2004 mohou společnosti nebo osoby, které investují do nových elektráren pro vlastní spotřebu s kapacitou větší než 10 kW, získat od inspekčního elektrárenského úřadu státu Madhjapradéš potvrzení o osvobození od daně z elektřiny. Osvobození se vydává pouze na elektřinu vyrobenou pro vlastní spotřebu, a pouze pokud nová elektrárna pro vlastní spotřebu nenahrazuje starší elektrárnu. Výjimka je udělována na pět let.

| (122) | Oznámením č. 3023/F-4/3/13/03 ze dne 5. dubna 2005 vláda státu Madhjapradéš osvobodila od daně z elektřiny první elektrárnu postavenou spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (dále jen „elektrárna o kapacitě 30 MW“) na období 10 let s platností od 6. dubna 2005. Je třeba poznamenat, že toto oznámení se vztahovalo pouze na spolupracujícího vyvážejícího výrobce, a proto představovalo výjimku z všeobecné 5leté doby platnosti výjimky stanovené v oznámení č. 5691-XIII-2004. To ukazuje, že uvedená pobídka se systematicky neposkytuje podle kritérií jasně stanovených v zákoně nebo jiném právním předpise. |
| --- | --- |

(122)

Oznámením č. 3023/F-4/3/13/03 ze dne 5. dubna 2005 vláda státu Madhjapradéš osvobodila od daně z elektřiny první elektrárnu postavenou spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (dále jen „elektrárna o kapacitě 30 MW“) na období 10 let s platností od 6. dubna 2005. Je třeba poznamenat, že toto oznámení se vztahovalo pouze na spolupracujícího vyvážejícího výrobce, a proto představovalo výjimku z všeobecné 5leté doby platnosti výjimky stanovené v oznámení č. 5691-XIII-2004. To ukazuje, že uvedená pobídka se systematicky neposkytuje podle kritérií jasně stanovených v zákoně nebo jiném právním předpise.

| (123) | Oznámením č. 4328-XIII-2006 ze dne 21. července 2006 vláda státu Madhjapradéš zavedla rozdílné doby platnosti výjimky v trvání 5, 7 a 10 let platné v závislosti na hodnotě investic subvencované elektrárny. |
| --- | --- |

(123)

Oznámením č. 4328-XIII-2006 ze dne 21. července 2006 vláda státu Madhjapradéš zavedla rozdílné doby platnosti výjimky v trvání 5, 7 a 10 let platné v závislosti na hodnotě investic subvencované elektrárny.

| (124) | Podle dopisu vlády státu Madhjapradéš ze dne 4. února 2015 byla 7letá výjimka udělena druhé elektrárně spolupracujícího vyvážejícího výrobce (dále jen „elektrárna o kapacitě 33 MW“) od 10. června 2009 do 9. června 2016. |
| --- | --- |

(124)

Podle dopisu vlády státu Madhjapradéš ze dne 4. února 2015 byla 7letá výjimka udělena druhé elektrárně spolupracujícího vyvážejícího výrobce (dále jen „elektrárna o kapacitě 33 MW“) od 10. června 2009 do 9. června 2016.

8.4.   Závěry k režimu EDES

Závěry k režimu EDES

| (125) | Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDES nezávisí na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu. |
| --- | --- |

(125)

Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení na základě nezaplacené daně z prodeje elektřiny nakoupené v období přezkumného šetření (čitatel) a celkového obratu z prodeje společnosti (jmenovatel), jelikož režim EDES nezávisí na vývozní výkonnosti a ani použití elektřiny nebylo omezeno pouze na výrobu výrobku, který je předmětem přezkumu.

| (126) | Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 2 %. |
| --- | --- |

(126)

Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem 2 %.

| (127) | Elektrárna o kapacitě 30 MW provozovaná spolupracujícím vyvážejícím výrobcem však přestala být v dubnu 2015 způsobilá pro režim EDES (tj. v průběhu období přezkumného šetření), a to v souladu s oznámením č. 3023/F-4/3/13/03 uvedeným ve 122. bodě odůvodnění. Šetření potvrdilo, že spolupracující vyvážející výrobce neměl po uvedeném datu z osvobození této elektrárny od cla výhodu. |
| --- | --- |

(127)

Elektrárna o kapacitě 30 MW provozovaná spolupracujícím vyvážejícím výrobcem však přestala být v dubnu 2015 způsobilá pro režim EDES (tj. v průběhu období přezkumného šetření), a to v souladu s oznámením č. 3023/F-4/3/13/03 uvedeným ve 122. bodě odůvodnění. Šetření potvrdilo, že spolupracující vyvážející výrobce neměl po uvedeném datu z osvobození této elektrárny od cla výhodu.

| (128) | Co se týče elektrárny o kapacitě 33 MW, její způsobilost uplynula v červnu 2016, jak je vysvětleno ve 124. bodě odůvodnění. Protože inspekce na místě byla provedena také v červnu 2016, nebylo možné na místě ověřit, zda se výhody přestaly po tomto datu poskytovat. Jelikož však ukončení výhod bylo možné ověřit u elektrárny o kapacitě 30 MW, není pádný důvod zpochybňovat, že výhody skončily včas také v případě elektrárny o kapacitě 33 MW. |
| --- | --- |

(128)

Co se týče elektrárny o kapacitě 33 MW, její způsobilost uplynula v červnu 2016, jak je vysvětleno ve 124. bodě odůvodnění. Protože inspekce na místě byla provedena také v červnu 2016, nebylo možné na místě ověřit, zda se výhody přestaly po tomto datu poskytovat. Jelikož však ukončení výhod bylo možné ověřit u elektrárny o kapacitě 30 MW, není pádný důvod zpochybňovat, že výhody skončily včas také v případě elektrárny o kapacitě 33 MW.

| (129) | Se zřetelem na ukončení výhod tohoto režimu Komise uznala, že vyvážející výrobce přestal využívat výhody tohoto režimu. V každém případě Komise v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nepovažuje za nutné učinit zjištění o tomto režimu, neboť, jak bylo stanoveno dříve, existuje dostatek důkazů, aby byl učiněn závěr, že subvence pokračovala na základě režimů, u nichž Komise provedla zjištění. |
| --- | --- |

(129)

Se zřetelem na ukončení výhod tohoto režimu Komise uznala, že vyvážející výrobce přestal využívat výhody tohoto režimu. V každém případě Komise v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti nepovažuje za nutné učinit zjištění o tomto režimu, neboť, jak bylo stanoveno dříve, existuje dostatek důkazů, aby byl učiněn závěr, že subvence pokračovala na základě režimů, u nichž Komise provedla zjištění.

9.   Výše napadnutelných subvencí

Výše napadnutelných subvencí

| (130) | Výše napadnutelných subvencí podle základního nařízení, vyjádřené hodnotově, byly u spolupracujícího vyvážejícího výrobce následující:

  Tabulka 1












  REŽIMY | DDS | AAS | FMS | MEIS | EPCGS | Celkem |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Společnost HEG Limited (%) | 2,02 | 0,30 | 0,13 | 0,31 | 0,27 | 3,03 |

(130)

Výše napadnutelných subvencí podle základního nařízení, vyjádřené hodnotově, byly u spolupracujícího vyvážejícího výrobce následující:

Tabulka 1

Tabulka 1

REŽIMY

DDS

AAS

FMS

MEIS

EPCGS

Celkem

Společnost HEG Limited (%)

2,02

0,30

0,13

0,31

0,27

3,03

| (131) | Celková výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(131)

Celková výše subvencí je vyšší než nepatrná podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení.

| (132) | Indická vláda namítala, že nespolupracující vyvážející výrobce, společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), nevyužil žádný z pěti napadnutelných režimů, u nichž se zjistilo, že poskytly výhody pro společnost HEG, na základě těchto tvrzení:






  a) | na vývoz do Unie nebyl v průběhu období přezkumného šetření vydán žádný celní dobropis režimu DDS; |
| --- | --- | --- |

(132)

Indická vláda namítala, že nespolupracující vyvážející výrobce, společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), nevyužil žádný z pěti napadnutelných režimů, u nichž se zjistilo, že poskytly výhody pro společnost HEG, na základě těchto tvrzení:

a)

na vývoz do Unie nebyl v průběhu období přezkumného šetření vydán žádný celní dobropis režimu DDS;

| b) | režim FMS byl během období přezkumného šetření ukončen a v budoucnosti nebude vyvážejícím výrobcům poskytovat výhody; |
| --- | --- |

b)

režim FMS byl během období přezkumného šetření ukončen a v budoucnosti nebude vyvážejícím výrobcům poskytovat výhody;

| c) | režim MEIS nebyl v průběhu období přezkumného šetření pro vývoz do Unie, pokud jde o GES, k dispozici; |
| --- | --- |

c)

režim MEIS nebyl v průběhu období přezkumného šetření pro vývoz do Unie, pokud jde o GES, k dispozici;

| d) | společnosti GIL nebyla během období přezkumného šetření poskytnuta žádná licence režimu AAS nebo EPCGS. |
| --- | --- |

d)

společnosti GIL nebyla během období přezkumného šetření poskytnuta žádná licence režimu AAS nebo EPCGS.

| (133) | Tato tvrzení se však musí zamítnout z následujících důvodů:






  a) | I když společnost GIL nedostala žádné celní dobropisy režimu DDS na svůj vývoz do Unie, neumožňuje to ještě učinit závěr, že tento režim neposkytoval společnosti GIL výhody. Sazba subvence režimu DDS se totiž vypočítává na základě veškerého vývozu společnosti, což zahrnuje také vývoz do jiných třetích zemí. |
| --- | --- | --- |

(133)

Tato tvrzení se však musí zamítnout z následujících důvodů:

a)

I když společnost GIL nedostala žádné celní dobropisy režimu DDS na svůj vývoz do Unie, neumožňuje to ještě učinit závěr, že tento režim neposkytoval společnosti GIL výhody. Sazba subvence režimu DDS se totiž vypočítává na základě veškerého vývozu společnosti, což zahrnuje také vývoz do jiných třetích zemí.

| b) | Šetření sice potvrdilo, že režim FMS byl v průběhu období přezkumného šetření ukončen, ale rovněž stanovilo, jak je popsáno v 79. až 81. bodě odůvodnění, že výhody poskytované režimem FMS před jeho ukončením se poskytovaly dál v rámci nového režimu MEIS, který vstoupil v platnost bezprostředně po ukončení režimu FMS. |
| --- | --- |

b)

Šetření sice potvrdilo, že režim FMS byl v průběhu období přezkumného šetření ukončen, ale rovněž stanovilo, jak je popsáno v 79. až 81. bodě odůvodnění, že výhody poskytované režimem FMS před jeho ukončením se poskytovaly dál v rámci nového režimu MEIS, který vstoupil v platnost bezprostředně po ukončení režimu FMS.

| c) | Jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, samotná skutečnost, že vývoz do Unie nebyl přímo způsobilý pro celní dobropisy MEIS, neumožňuje učinit závěr, že vyvážející výrobce nezískal z režimu MEIS výhodu, pokud jde obecně o jeho vývoz nebo výrobní činnosti. Celní dobropisy MEIS obdržené z vývozu GES do třetích zemí jsou však volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, i pokud se vyváží do Unie. Proto se má za to, že tyto celní dobropisy poskytují výhody pro vývoz GES, jakož i obecně pro výrobu společnosti GIL, včetně vývozu do Unie. |
| --- | --- |

c)

Jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění, samotná skutečnost, že vývoz do Unie nebyl přímo způsobilý pro celní dobropisy MEIS, neumožňuje učinit závěr, že vyvážející výrobce nezískal z režimu MEIS výhodu, pokud jde obecně o jeho vývoz nebo výrobní činnosti. Celní dobropisy MEIS obdržené z vývozu GES do třetích zemí jsou však volně převoditelné a lze je použít ke kompenzaci dovozního cla na vstupy začleněné do výrobku, který je předmětem přezkumu, i pokud se vyváží do Unie. Proto se má za to, že tyto celní dobropisy poskytují výhody pro vývoz GES, jakož i obecně pro výrobu společnosti GIL, včetně vývozu do Unie.

| d) | I když společnost GIL nedostala v průběhu období přezkumného šetření žádné nové licence režimu AAS nebo EPCGS, neumožňuje to ještě učinit závěr, že tyto režimy neposkytovaly společnosti GIL výhody. Společnost GIL mohla získat výhody z příslušných režimů tím, že využila licence poskytnuté před obdobím přezkumného šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i když spolupracující vyvážející výrobce nedostal během období přezkumného šetření žádnou novou licenci režimu AAS nebo EPCGS, bylo přece jenom zjištěno, že získal výhody v rámci obou režimů využitím licencí poskytnutých před obdobím přezkumného šetření. |
| --- | --- |

d)

I když společnost GIL nedostala v průběhu období přezkumného šetření žádné nové licence režimu AAS nebo EPCGS, neumožňuje to ještě učinit závěr, že tyto režimy neposkytovaly společnosti GIL výhody. Společnost GIL mohla získat výhody z příslušných režimů tím, že využila licence poskytnuté před obdobím přezkumného šetření. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že i když spolupracující vyvážející výrobce nedostal během období přezkumného šetření žádnou novou licenci režimu AAS nebo EPCGS, bylo přece jenom zjištěno, že získal výhody v rámci obou režimů využitím licencí poskytnutých před obdobím přezkumného šetření.

| (134) | Podle žádosti o přezkum získala společnost GIL výhody ze stejných napadnutelných režimů jako spolupracující vyvážející výrobce. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Současné šetření ve skutečnosti ukázalo, že dva režimy, jichž společnost GIL využívala a jež byly napadnutelné v původním šetření (DDS a EPCGS), existují dál a poskytují výhody spolupracujícímu vývozci. Na základě těchto skutečností, které jsou k dispozici, a v souladu s článkem 28 základního nařízení, byl učiněn závěr, že subvencování na úrovni země v průběhu období přezkumného šetření přetrvávalo dál. |
| --- | --- |

(134)

Podle žádosti o přezkum získala společnost GIL výhody ze stejných napadnutelných režimů jako spolupracující vyvážející výrobce. K dispozici nejsou žádné informace, které by svědčily o opaku. Současné šetření ve skutečnosti ukázalo, že dva režimy, jichž společnost GIL využívala a jež byly napadnutelné v původním šetření (DDS a EPCGS), existují dál a poskytují výhody spolupracujícímu vývozci. Na základě těchto skutečností, které jsou k dispozici, a v souladu s článkem 28 základního nařízení, byl učiněn závěr, že subvencování na úrovni země v průběhu období přezkumného šetření přetrvávalo dál.

10.   Závěry o pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

Závěry o pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

| (135) | Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával z napadnutelného subvencování od indických orgánů výhody. Ve 134. bodě odůvodnění bylo potvrzeno, že subvencování pokračovalo rovněž na úrovni země. |
| --- | --- |

(135)

Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující vyvážející výrobce nadále získával z napadnutelného subvencování od indických orgánů výhody. Ve 134. bodě odůvodnění bylo potvrzeno, že subvencování pokračovalo rovněž na úrovni země.

| (136) | Napadnutelné subvenční programy poskytovaly opakovaně výhody a nic nenasvědčuje tomu (s výjimkou režimu FMS, který byl okamžitě nahrazen režimem MEIS), že by tyto programy byly v dohledné budoucnosti postupně zrušeny, nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal v rámci těchto programů získávat výhody. Naopak, tyto programy byly během období přezkumného šetření obnoveny jako součást politiky zahraničního obchodu na roky 2015–2020, která zůstane v platnosti do března 2020. Kromě toho je třeba připomenout, že po skončení období přezkumného šetření i) se sazba subvence MEIS zvýšila, jak je uvedeno v 96. a 100. bodě odůvodnění, a ii) subvencování režimu vývozních úvěrů bylo znovu aktivováno, jak je potvrzeno ve 116. bodě odůvodnění. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů. |
| --- | --- |

(136)

Napadnutelné subvenční programy poskytovaly opakovaně výhody a nic nenasvědčuje tomu (s výjimkou režimu FMS, který byl okamžitě nahrazen režimem MEIS), že by tyto programy byly v dohledné budoucnosti postupně zrušeny, nebo že by spolupracující vyvážející výrobce přestal v rámci těchto programů získávat výhody. Naopak, tyto programy byly během období přezkumného šetření obnoveny jako součást politiky zahraničního obchodu na roky 2015–2020, která zůstane v platnosti do března 2020. Kromě toho je třeba připomenout, že po skončení období přezkumného šetření i) se sazba subvence MEIS zvýšila, jak je uvedeno v 96. a 100. bodě odůvodnění, a ii) subvencování režimu vývozních úvěrů bylo znovu aktivováno, jak je potvrzeno ve 116. bodě odůvodnění. Každý vývozce je kromě toho způsobilý k využívání několika subvenčních režimů.

| (137) | Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu. Za tímto účelem byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(137)

Rovněž se zkoumalo, zda by se v případě zrušení opatření uskutečňoval vývoz do Unie ve významném objemu. Za tímto účelem byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie.

| (138) | Jak je uvedeno ve 30. bodě odůvodnění, jenom jeden vyvážející výrobce v Indii spolupracoval, což představuje pouze polovinu celkové indické výrobní kapacity. Závěry v oddílech níže proto vycházely ze skutečností dostupných podle článku 28 základního nařízení. Komise v tomto ohledu využila informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, databázi Organizace spojených národů, statistiku Generálního ředitelství pro obchodní zpravodajství a statistiku (dále jen „DGCIS“) poskytnutou indickou vládou a veřejně dostupné informace. |
| --- | --- |

(138)

Jak je uvedeno ve 30. bodě odůvodnění, jenom jeden vyvážející výrobce v Indii spolupracoval, což představuje pouze polovinu celkové indické výrobní kapacity. Závěry v oddílech níže proto vycházely ze skutečností dostupných podle článku 28 základního nařízení. Komise v tomto ohledu využila informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, databázi Organizace spojených národů, statistiku Generálního ředitelství pro obchodní zpravodajství a statistiku (dále jen „DGCIS“) poskytnutou indickou vládou a veřejně dostupné informace.

10.1.   Výrobní kapacita a přebytečná kapacita

Výrobní kapacita a přebytečná kapacita

| (139) | Na základě veřejných finančních informací a ověřených údajů spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG (16) (17), oba indičtí výrobci zvýšili svou výrobní kapacitu po předcházejícím přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném ve 4. bodě odůvodnění o 27 %. Na konci období přezkumného šetření dosahovala celková výrobní kapacita v Indii 160 000 tun za rok, rozděleno stejnou měrou mezi oba výrobce (18). Kromě toho šetření ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně v případě zvýšení poptávky svou kapacitu dále zvýší (19). |
| --- | --- |

(139)

Na základě veřejných finančních informací a ověřených údajů spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG (16) (17), oba indičtí výrobci zvýšili svou výrobní kapacitu po předcházejícím přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném ve 4. bodě odůvodnění o 27 %. Na konci období přezkumného šetření dosahovala celková výrobní kapacita v Indii 160 000 tun za rok, rozděleno stejnou měrou mezi oba výrobce (18). Kromě toho šetření ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně v případě zvýšení poptávky svou kapacitu dále zvýší (19).

16

17

18

19

| (140) | Objem výroby dvou indických výrobců se v průběhu období přezkumného šetření pohyboval od 110 000 do 120 000 tun. Na základě výše uvedeného byla celková indická přebytečná kapacita odhadnuta na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(140)

Objem výroby dvou indických výrobců se v průběhu období přezkumného šetření pohyboval od 110 000 do 120 000 tun. Na základě výše uvedeného byla celková indická přebytečná kapacita odhadnuta na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

| (141) | Ke zvýšení kapacity došlo současně se snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě. GES se používají většinou v odvětví elektrooceli, konkrétně v ocelárnách k tavení ocelového šrotu. Vývoj spotřeby GES je proto v souladu s vývojem výroby elektrooceli a sleduje podobné trendy. Šetření ukázalo, že výroba elektrooceli v Indii a na celém světě se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (20) snížila, zatímco výrobní kapacita GES v Indii se zvýšila. |
| --- | --- |

(141)

Ke zvýšení kapacity došlo současně se snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě. GES se používají většinou v odvětví elektrooceli, konkrétně v ocelárnách k tavení ocelového šrotu. Vývoj spotřeby GES je proto v souladu s vývojem výroby elektrooceli a sleduje podobné trendy. Šetření ukázalo, že výroba elektrooceli v Indii a na celém světě se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (20) snížila, zatímco výrobní kapacita GES v Indii se zvýšila.

20

| (142) | Na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny (21). Očekává se, že indičtí výrobci svůj podíl na domácím trhu zvýší. |
| --- | --- |

(142)

Na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny (21). Očekává se, že indičtí výrobci svůj podíl na domácím trhu zvýší.

21

10.2.   Vývoz do třetích zemí

Vývoz do třetích zemí

| (143) | Na základě veřejných účetních závěrek se zjistilo, že oba indičtí vyvážející výrobci jsou orientováni na vývoz (22) (23) a během období přezkumného šetření vyvezli kolem 60 % své celkové výroby. |
| --- | --- |

(143)

Na základě veřejných účetních závěrek se zjistilo, že oba indičtí vyvážející výrobci jsou orientováni na vývoz (22) (23) a během období přezkumného šetření vyvezli kolem 60 % své celkové výroby.

22

23

| (144) | Nehledě na platná opatření zůstala Unie pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost HEG, důležitou destinací vývozu. Vývoz společnosti HEG v období přezkumného šetření dosáhl 10 % až 17 % jejího celkového prodeje, pokud jde o hodnotu, a 10 % až 20 %, pokud jde o objem. Nespolupracující indická společnost GIL vyvezla do Unie během období přezkumného šetření velmi malý objem. Musí se to však posuzovat ve vzájemném vztahu s antidumpingovými a vyrovnávacími cly vztahujícími se na společnost GIL (celkem 15,7 %) ve srovnání se společností HEG (celkem 7 %). |
| --- | --- |

(144)

Nehledě na platná opatření zůstala Unie pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost HEG, důležitou destinací vývozu. Vývoz společnosti HEG v období přezkumného šetření dosáhl 10 % až 17 % jejího celkového prodeje, pokud jde o hodnotu, a 10 % až 20 %, pokud jde o objem. Nespolupracující indická společnost GIL vyvezla do Unie během období přezkumného šetření velmi malý objem. Musí se to však posuzovat ve vzájemném vztahu s antidumpingovými a vyrovnávacími cly vztahujícími se na společnost GIL (celkem 15,7 %) ve srovnání se společností HEG (celkem 7 %).

| (145) | Jelikož neexistuje žádný jiný spolehlivější zdroj pro stanovení objemu vývozu z Indie na trhy jiných třetích zemí, byla použita databáze Organizace spojených národů. Podle této databáze se vývoz do jiných třetích zemí mezi roky 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a potom se oproti roku 2013 v letech 2014 a 2015 snížil o 38 %. Objem vývozu se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření celkově snížil (o 10 %). Hlavní destinace indického vývozu byly v roce 2015 USA, Saúdská Arábie, Írán, Turecko, Spojené arabské emiráty, Korejská republika a Egypt. Od roku 2012 do roku 2015 se indický vývoz do některých těchto destinací zvýšil (např. do Saúdské Arábie, Spojených arabských emirátů, USA), zatímco do jiných (Íránu, Turecka, Korejské republiky, Egypta) se snížil, a to celkově o 9 %. |
| --- | --- |

(145)

Jelikož neexistuje žádný jiný spolehlivější zdroj pro stanovení objemu vývozu z Indie na trhy jiných třetích zemí, byla použita databáze Organizace spojených národů. Podle této databáze se vývoz do jiných třetích zemí mezi roky 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a potom se oproti roku 2013 v letech 2014 a 2015 snížil o 38 %. Objem vývozu se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření celkově snížil (o 10 %). Hlavní destinace indického vývozu byly v roce 2015 USA, Saúdská Arábie, Írán, Turecko, Spojené arabské emiráty, Korejská republika a Egypt. Od roku 2012 do roku 2015 se indický vývoz do některých těchto destinací zvýšil (např. do Saúdské Arábie, Spojených arabských emirátů, USA), zatímco do jiných (Íránu, Turecka, Korejské republiky, Egypta) se snížil, a to celkově o 9 %.

| (146) | Zatímco v roce 2012 bylo Rusko třetím vývozním trhem pro indické výrobce, pokud jde o hodnotu, poté, co Rusko v prosinci 2012 uložilo valorické clo na dovoz GES z Indie ve výši od 16,04 % do 32,83 % (24), se v roce 2015 vývoz z Indie do Ruska snížil ze 4 415 tun na 638 tun, což je snížení o 83 %. |
| --- | --- |

(146)

Zatímco v roce 2012 bylo Rusko třetím vývozním trhem pro indické výrobce, pokud jde o hodnotu, poté, co Rusko v prosinci 2012 uložilo valorické clo na dovoz GES z Indie ve výši od 16,04 % do 32,83 % (24), se v roce 2015 vývoz z Indie do Ruska snížil ze 4 415 tun na 638 tun, což je snížení o 83 %.

24

| (147) | Informace o objemech vývozu v databázi Organizace spojených národů bylo možné ověřit ve statistice DGCIS, která ukazovala podobné trendy jako trend zaznamenaný v databázi Organizace spojených národů. |
| --- | --- |

(147)

Informace o objemech vývozu v databázi Organizace spojených národů bylo možné ověřit ve statistice DGCIS, která ukazovala podobné trendy jako trend zaznamenaný v databázi Organizace spojených národů.

| (148) | Kromě toho objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG, do jiných třetích zemí sledoval podobné trendy, tj. zvýšený objem vývozu do jiných třetích zemí od roku 2012 do roku 2013 a snížený od roku 2014 do období přezkumného šetření s celkovým snižujícím se trendem během posuzovaného období. Je třeba poznamenat, že nehledě na toto snížení objemu vývozu zůstala jeho celková úroveň v období přezkumného šetření značná, a to od 20 000 do 30 000 tun. |
| --- | --- |

(148)

Kromě toho objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG, do jiných třetích zemí sledoval podobné trendy, tj. zvýšený objem vývozu do jiných třetích zemí od roku 2012 do roku 2013 a snížený od roku 2014 do období přezkumného šetření s celkovým snižujícím se trendem během posuzovaného období. Je třeba poznamenat, že nehledě na toto snížení objemu vývozu zůstala jeho celková úroveň v období přezkumného šetření značná, a to od 20 000 do 30 000 tun.

| (149) | Pokud jde o hladiny vývozních cen, šetření vycházející z databáze Organizace spojených národů ukázalo, že indické vývozní ceny do některých zemí jako USA a Korejské republiky, které byly od roku 2012 do roku 2014 zpravidla v průměru nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily přibližně na stejnou úroveň jako ceny v EU. Navíc Indické vývozní ceny do jiných zemí, jako např. do Saúdské Arábie, které byly od roku 2012 do roku 2014 nižší než ceny v EU, se navíc v roce 2015 zvýšily na vyšší úroveň než ceny EU. Kromě toho indický vývoz do některých jiných zemí, jako např. do Turecka, byl během celého posuzovaného období nadále nižší než ceny EU. Je však třeba konstatovat, že ceny v této databázi nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto je spolehlivost takového cenového srovnání na tomto základu omezená. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o hladiny vývozních cen, šetření vycházející z databáze Organizace spojených národů ukázalo, že indické vývozní ceny do některých zemí jako USA a Korejské republiky, které byly od roku 2012 do roku 2014 zpravidla v průměru nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily přibližně na stejnou úroveň jako ceny v EU. Navíc Indické vývozní ceny do jiných zemí, jako např. do Saúdské Arábie, které byly od roku 2012 do roku 2014 nižší než ceny v EU, se navíc v roce 2015 zvýšily na vyšší úroveň než ceny EU. Kromě toho indický vývoz do některých jiných zemí, jako např. do Turecka, byl během celého posuzovaného období nadále nižší než ceny EU. Je však třeba konstatovat, že ceny v této databázi nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto je spolehlivost takového cenového srovnání na tomto základu omezená.

| (150) | Analýza informací o vývozních cenách spolupracujícího vyvážejícího výrobce na trhy jiných třetích zemí ukázala, že během let 2012 a 2014 byly průměrné ceny na trhu Unie vyšší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích (upravené na základě kalendářního roku, protože údaje byly poskytnuty na základě rozpočtového roku), zatímco během období přezkumného šetření byly průměrné ceny na trhu Unie nižší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích. |
| --- | --- |

(150)

Analýza informací o vývozních cenách spolupracujícího vyvážejícího výrobce na trhy jiných třetích zemí ukázala, že během let 2012 a 2014 byly průměrné ceny na trhu Unie vyšší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích (upravené na základě kalendářního roku, protože údaje byly poskytnuty na základě rozpočtového roku), zatímco během období přezkumného šetření byly průměrné ceny na trhu Unie nižší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích.

| (151) | Nebyly k dispozici žádné jiné údaje, aby se určily přesné cenové hladiny indických vyvážejících výrobců na trhy jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(151)

Nebyly k dispozici žádné jiné údaje, aby se určily přesné cenové hladiny indických vyvážejících výrobců na trhy jiných třetích zemí.

10.3.   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (152) | Atraktivita trhu Unie byla prokázána skutečností, že nehledě na platná antidumpingová a vyrovnávací cla přicházely indické GES na trh Unie i nadále. Během posuzovaného období byla Indie po Čínské lidové republice (dále jen „Čína“) i nadále druhou největší vyvážející zemí do Unie. Nehledě na snížení mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření si Indie udržovala vývoz do Unie ve značném objemu a značný podíl na trhu, jak je vysvětleno níže ve 179. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(152)

Atraktivita trhu Unie byla prokázána skutečností, že nehledě na platná antidumpingová a vyrovnávací cla přicházely indické GES na trh Unie i nadále. Během posuzovaného období byla Indie po Čínské lidové republice (dále jen „Čína“) i nadále druhou největší vyvážející zemí do Unie. Nehledě na snížení mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření si Indie udržovala vývoz do Unie ve značném objemu a značný podíl na trhu, jak je vysvětleno níže ve 179. bodě odůvodnění.

| (153) | Případný vývoj prodeje na vývoz do Unie, pokud by opatření přestala platit, se musí posuzovat v souvislosti s celkovým snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě, spolu s přebytečnou kapacitou v Indii. S největší pravděpodobností se tím zvýší tlak na indické vyvážející výrobce, aby prozkoumali další vývozní trhy, zejména s ohledem na jejich obchodní model orientovaný na vývoz. Proto pokud by opatření byla zrušena a pro přístup na trh Unie by nebyla uložena antidumpingová ani vyrovnávací cla, je samozřejmě pravděpodobné, že velká část přebytečné kapacity, která je k dispozici, bude využita pro vývoz na trh Unie. Zejména proto, že šetření ukázalo, že zatímco na některých vývozních trzích (např. Saúdská Arábie, Spojené arabské emiráty, USA) se indický vývoz v roce 2015 zvýšil, celkový vývoz z Indie na trhy jiných třetích zemí sledoval snižující se trend. To ukazuje, že některé třetí země mají patrně omezenou kapacitu, aby absorbovaly další množství vývozu. |
| --- | --- |

(153)

Případný vývoj prodeje na vývoz do Unie, pokud by opatření přestala platit, se musí posuzovat v souvislosti s celkovým snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě, spolu s přebytečnou kapacitou v Indii. S největší pravděpodobností se tím zvýší tlak na indické vyvážející výrobce, aby prozkoumali další vývozní trhy, zejména s ohledem na jejich obchodní model orientovaný na vývoz. Proto pokud by opatření byla zrušena a pro přístup na trh Unie by nebyla uložena antidumpingová ani vyrovnávací cla, je samozřejmě pravděpodobné, že velká část přebytečné kapacity, která je k dispozici, bude využita pro vývoz na trh Unie. Zejména proto, že šetření ukázalo, že zatímco na některých vývozních trzích (např. Saúdská Arábie, Spojené arabské emiráty, USA) se indický vývoz v roce 2015 zvýšil, celkový vývoz z Indie na trhy jiných třetích zemí sledoval snižující se trend. To ukazuje, že některé třetí země mají patrně omezenou kapacitu, aby absorbovaly další množství vývozu.

| (154) | Kromě toho, jak je uvedeno ve 143. bodě odůvodnění, Rusko uložilo na dovoz GES z Indie antidumpingová cla. Indičtí vyvážející výrobci mají tedy omezený přístup na tento trh a nemohou zvýšit nebo přesměrovat své objem vývozu do Ruska, jak ukázal pokles vývozu do této destinace od roku 2012. |
| --- | --- |

(154)

Kromě toho, jak je uvedeno ve 143. bodě odůvodnění, Rusko uložilo na dovoz GES z Indie antidumpingová cla. Indičtí vyvážející výrobci mají tedy omezený přístup na tento trh a nemohou zvýšit nebo přesměrovat své objem vývozu do Ruska, jak ukázal pokles vývozu do této destinace od roku 2012.

| (155) | Na základě toho je pravděpodobné, že by indičtí vyvážející výrobci i nadále vyváželi značná množství do Unie, pokud by opatření přestala platit, a dokonce by s přihlédnutím k jejich značné přebytečné kapacitě zvýšili současný objem vývozu. To se pravděpodobně stane u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který bude mít motivaci ještě zvýšit svou již nyní značnou přítomnost na trhu Unie, a ještě více u nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, jehož celní sazby jsou ve srovnání se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vyšší a který na trh Unie téměř přestal vyvážet. |
| --- | --- |

(155)

Na základě toho je pravděpodobné, že by indičtí vyvážející výrobci i nadále vyváželi značná množství do Unie, pokud by opatření přestala platit, a dokonce by s přihlédnutím k jejich značné přebytečné kapacitě zvýšili současný objem vývozu. To se pravděpodobně stane u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který bude mít motivaci ještě zvýšit svou již nyní značnou přítomnost na trhu Unie, a ještě více u nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, jehož celní sazby jsou ve srovnání se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vyšší a který na trh Unie téměř přestal vyvážet.

10.4.   Závěry o pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

Závěry o pravděpodobnosti přetrvávání subvencování

| (156) | Výše uvedená analýza ukazuje, že i) subvencovaný indický dovoz i nadále během období přezkumného šetření přicházel na trh Unie ve značných množstvích; ii) subvenční programy budou v dohledné budoucnosti i nadále k dispozici; iii) oba indičtí výrobci jsou orientováni na vývoz a mají přebytečnou kapacitu, kterou by bylo možné využít ke zvýšení objemu vývozu do Unie; iv) spotřeba na celém světě sleduje klesající trend, takže se snižují možnosti vývozu na některé jiné třetí trhy; v) existence antidumpingových opatření v Rusku vůči indickým GES dále omezuje možnosti vývozu indických vyvážejících výrobců. Je proto pravděpodobné, že indické GES by i nadále přicházely na trh Unie ve značném objemu a za subvencované ceny, pokud by se opatření zrušila. |
| --- | --- |

(156)

Výše uvedená analýza ukazuje, že i) subvencovaný indický dovoz i nadále během období přezkumného šetření přicházel na trh Unie ve značných množstvích; ii) subvenční programy budou v dohledné budoucnosti i nadále k dispozici; iii) oba indičtí výrobci jsou orientováni na vývoz a mají přebytečnou kapacitu, kterou by bylo možné využít ke zvýšení objemu vývozu do Unie; iv) spotřeba na celém světě sleduje klesající trend, takže se snižují možnosti vývozu na některé jiné třetí trhy; v) existence antidumpingových opatření v Rusku vůči indickým GES dále omezuje možnosti vývozu indických vyvážejících výrobců. Je proto pravděpodobné, že indické GES by i nadále přicházely na trh Unie ve značném objemu a za subvencované ceny, pokud by se opatření zrušila.

| (157) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti a v souladu s čl. 18 odst. 3 základního nařízení dospěla Komise k závěru, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, subvencování by pravděpodobně pokračovalo. |
| --- | --- |

(157)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti a v souladu s čl. 18 odst. 3 základního nařízení dospěla Komise k závěru, že pokud by platná opatření pozbyla platnosti, subvencování by pravděpodobně pokračovalo.

| (158) | Po zveřejnění informací tvrdil jediný spolupracující indický vyvážející výrobce, společnost HEG, že Komise ve svém hodnocení pravděpodobnosti přetrvávání subvencování nezohlednila skutečnosti vztahující se na dobu po skončení období přezkumného šetření. V tomto ohledu spolupracující indický vyvážející výrobce tvrdil, že když Komise uplatnila článek 28 základního nařízení, nepřihlédla ke skutečnosti, že společnost GIL, která je druhým indickým výrobcem GES, vynaložila investice do výrobního zařízení v Unii, tj. do společnosti Graphite Cova GmbH (dále jen „GIL Cova“). Společnost HEG dále tvrdila, že společnost GIL má strategickou dlouhodobou smlouvu na prodej vypalovaných zelených elektrod (které jsou polotovarem) svému grafitizačnímu zařízení GIL Cova. Společnost HEG také tvrdila, že z důvodu této strategické investice společnosti GIL není správný závěr Komise, že vývoz z Indie do Unie se zvýší, a zjištění, že oba indičtí výrobci mají přebytečnou kapacitu, která je k dispozici pro vývoz, se zakládá čistě na domněnkách. Společnost HEG rovněž tvrdila, že skončením platnosti opatření se objem vývozu do Unie nezvýší, a to vzhledem ke klesajícímu trendu vývozu z Indie do Unie (včetně vývozu společnosti HEG do Unie) po skončení období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(158)

Po zveřejnění informací tvrdil jediný spolupracující indický vyvážející výrobce, společnost HEG, že Komise ve svém hodnocení pravděpodobnosti přetrvávání subvencování nezohlednila skutečnosti vztahující se na dobu po skončení období přezkumného šetření. V tomto ohledu spolupracující indický vyvážející výrobce tvrdil, že když Komise uplatnila článek 28 základního nařízení, nepřihlédla ke skutečnosti, že společnost GIL, která je druhým indickým výrobcem GES, vynaložila investice do výrobního zařízení v Unii, tj. do společnosti Graphite Cova GmbH (dále jen „GIL Cova“). Společnost HEG dále tvrdila, že společnost GIL má strategickou dlouhodobou smlouvu na prodej vypalovaných zelených elektrod (které jsou polotovarem) svému grafitizačnímu zařízení GIL Cova. Společnost HEG také tvrdila, že z důvodu této strategické investice společnosti GIL není správný závěr Komise, že vývoz z Indie do Unie se zvýší, a zjištění, že oba indičtí výrobci mají přebytečnou kapacitu, která je k dispozici pro vývoz, se zakládá čistě na domněnkách. Společnost HEG rovněž tvrdila, že skončením platnosti opatření se objem vývozu do Unie nezvýší, a to vzhledem ke klesajícímu trendu vývozu z Indie do Unie (včetně vývozu společnosti HEG do Unie) po skončení období přezkumného šetření.

| (159) | Společnost HEG navíc tvrdila, že její plány na zvýšení výrobní kapacity byly pouze vizí jejího předsedy s přihlédnutím k příznivému ekonomickému scénáři roku 2010. Ve výroční zprávě společnosti HEG za rok končící dne 31. března 2016 už nejsou žádné nové návrhy na rozšíření kapacit projednávané správní radou. |
| --- | --- |

(159)

Společnost HEG navíc tvrdila, že její plány na zvýšení výrobní kapacity byly pouze vizí jejího předsedy s přihlédnutím k příznivému ekonomickému scénáři roku 2010. Ve výroční zprávě společnosti HEG za rok končící dne 31. března 2016 už nejsou žádné nové návrhy na rozšíření kapacit projednávané správní radou.

| (160) | Pokud jde o srovnání cen, které provedla Komise ve 149. a 150. bodě odůvodnění, co se týče vývozu na trhy jiných třetích zemí, společnost HEG předložila analýzu svých průměrných cen CIF/CFR pro čtyři jiné třetí země ve srovnání s jejími průměrnými cenami CIF pro Unii a učinila závěr, že její průměrné ceny pro čtyři jiné třetí země jsou všeobecně vyšší než její ceny pro Unii. Společnost HEG proto tvrdila, že trh Unie s nižšími cenovými hladinami bude ve srovnání s jinými méně atraktivní. |
| --- | --- |

(160)

Pokud jde o srovnání cen, které provedla Komise ve 149. a 150. bodě odůvodnění, co se týče vývozu na trhy jiných třetích zemí, společnost HEG předložila analýzu svých průměrných cen CIF/CFR pro čtyři jiné třetí země ve srovnání s jejími průměrnými cenami CIF pro Unii a učinila závěr, že její průměrné ceny pro čtyři jiné třetí země jsou všeobecně vyšší než její ceny pro Unii. Společnost HEG proto tvrdila, že trh Unie s nižšími cenovými hladinami bude ve srovnání s jinými méně atraktivní.

| (161) | Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se investic společnosti GIL do společnosti GIL Cova během posuzovaného období, společnost GIL vyvezla na trh Unie velmi malý objem. Má se však za to, že je tomu tak nejenom kvůli investicím společnosti GIL do GIL Cova, ale hlavně kvůli vysokým antidumpingovým a vyrovnávacím clům, která se vztahují na vývoz společnosti GIL India do Unie (celkem 15,7 %). Ve scénáři vývoje, pokud by byla tato antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, by společnost GIL pravděpodobně obnovila vývoz do Unie nehledě na investice do GIL Cova, také vzhledem k přebytečné kapacitě, kterou disponuje, a atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno výše ve 152. až 155. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(161)

Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se investic společnosti GIL do společnosti GIL Cova během posuzovaného období, společnost GIL vyvezla na trh Unie velmi malý objem. Má se však za to, že je tomu tak nejenom kvůli investicím společnosti GIL do GIL Cova, ale hlavně kvůli vysokým antidumpingovým a vyrovnávacím clům, která se vztahují na vývoz společnosti GIL India do Unie (celkem 15,7 %). Ve scénáři vývoje, pokud by byla tato antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, by společnost GIL pravděpodobně obnovila vývoz do Unie nehledě na investice do GIL Cova, také vzhledem k přebytečné kapacitě, kterou disponuje, a atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno výše ve 152. až 155. bodě odůvodnění.

| (162) | Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se trendu vývozu po skončení období přezkumného šetření, je třeba zdůraznit, že tento vývoz se uskutečnil, když byla v platnosti antidumpingová a vyrovnávací opatření. Z toho důvodu, i když objem vývozu společnosti HEG po skončení období přezkumného šetření vykázal klesající trend, je pravděpodobné, že se její vývoz do Unie zvýší, pokud se zruší zavedená antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření, a to s přihlédnutím k tomu, že nehledě na existující opatření pokračovala společnost HEG ve vývozu na trh Unie za značně dumpingové a subvencované ceny, a s přihlédnutím k jejímu obchodnímu modelu zaměřenému na vývoz a její přebytečnou kapacitu není vyloučeno, že dojde ke zvýšení v budoucnosti, když vzroste poptávka po jejich výrobcích, jak je popsáno výše ve 139. až 155. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(162)

Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se trendu vývozu po skončení období přezkumného šetření, je třeba zdůraznit, že tento vývoz se uskutečnil, když byla v platnosti antidumpingová a vyrovnávací opatření. Z toho důvodu, i když objem vývozu společnosti HEG po skončení období přezkumného šetření vykázal klesající trend, je pravděpodobné, že se její vývoz do Unie zvýší, pokud se zruší zavedená antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření, a to s přihlédnutím k tomu, že nehledě na existující opatření pokračovala společnost HEG ve vývozu na trh Unie za značně dumpingové a subvencované ceny, a s přihlédnutím k jejímu obchodnímu modelu zaměřenému na vývoz a její přebytečnou kapacitu není vyloučeno, že dojde ke zvýšení v budoucnosti, když vzroste poptávka po jejich výrobcích, jak je popsáno výše ve 139. až 155. bodě odůvodnění.

| (163) | Mimo to, pokud jde o záměr společnosti HEG zvýšit kapacitu, je třeba zdůraznit, že během inspekce na místě v roce 2016 společnost HEG promítla týmu pověřenému danou věcí krátký film, který poskytl přehled o skupině HEG. Jedním z prvků předvedených v tomto filmu byly budoucí plány společnosti na zvýšení její výrobní kapacity. Kromě toho zástupci společnosti během ověřování na místě vysvětlili, že tyto plány jsou v současné době pozastaveny s přihlédnutím k tomu, že společnost plně nevyužívá svou kapacitu a došlo ke snížení globální poptávky. Proto v případě, že se antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zruší, je pravděpodobné, že na trhu Unie se zvýší poptávka po indických uhlíkových elektrodách a společnost HEG bude tak mít stimul zvýšit svou kapacitu, aby uspokojila poptávku. |
| --- | --- |

(163)

Mimo to, pokud jde o záměr společnosti HEG zvýšit kapacitu, je třeba zdůraznit, že během inspekce na místě v roce 2016 společnost HEG promítla týmu pověřenému danou věcí krátký film, který poskytl přehled o skupině HEG. Jedním z prvků předvedených v tomto filmu byly budoucí plány společnosti na zvýšení její výrobní kapacity. Kromě toho zástupci společnosti během ověřování na místě vysvětlili, že tyto plány jsou v současné době pozastaveny s přihlédnutím k tomu, že společnost plně nevyužívá svou kapacitu a došlo ke snížení globální poptávky. Proto v případě, že se antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zruší, je pravděpodobné, že na trhu Unie se zvýší poptávka po indických uhlíkových elektrodách a společnost HEG bude tak mít stimul zvýšit svou kapacitu, aby uspokojila poptávku.

| (164) | Co se týče tvrzení společnosti HEG, v němž se odvolává na cenové rozdíly mezi trhem Unie a trhy jiných třetích zemí, je třeba zdůraznit, že srovnání, které uskutečnila Komise ve 149. a 150. bodě odůvodnění, je provedeno mezi průměrnými cenami indických vyvážejících výrobců na jiných třetích trzích a průměrnými cenami výrobců v Unii na trhu Unie, a ne průměrnými cenami indických výrobců na trhu Unie. Je třeba připomenout, že průměrná cena společnosti HEG na trhu Unie je na značné dumpingové úrovni, což podstatně snižuje průměrnou cenu výrobců v Unii, a proto není vhodná pro dané srovnání. |
| --- | --- |

(164)

Co se týče tvrzení společnosti HEG, v němž se odvolává na cenové rozdíly mezi trhem Unie a trhy jiných třetích zemí, je třeba zdůraznit, že srovnání, které uskutečnila Komise ve 149. a 150. bodě odůvodnění, je provedeno mezi průměrnými cenami indických vyvážejících výrobců na jiných třetích trzích a průměrnými cenami výrobců v Unii na trhu Unie, a ne průměrnými cenami indických výrobců na trhu Unie. Je třeba připomenout, že průměrná cena společnosti HEG na trhu Unie je na značné dumpingové úrovni, což podstatně snižuje průměrnou cenu výrobců v Unii, a proto není vhodná pro dané srovnání.

| (165) | Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení společnosti HEG zamítají. |
| --- | --- |

(165)

Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení společnosti HEG zamítají.

| (166) | Závěr Komise, že subvencování by pravděpodobně přetrvávalo, pokud by opatření byla zrušena, se proto potvrzuje. |
| --- | --- |

(166)

Závěr Komise, že subvencování by pravděpodobně přetrvávalo, pokud by opatření byla zrušena, se proto potvrzuje.

D.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (167) | Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek osm výrobců (dvě jednotlivé společnosti a dvě skupiny). Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(167)

Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek osm výrobců (dvě jednotlivé společnosti a dvě skupiny). Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

2.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (168) | Jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění, situace odvětví GES úzce souvisí se situací v odvětví elektrooceli, kde se GES používají v pecích na elektroocel k tavení ocelového šrotu. V této souvislosti převažovaly v odvětví elektrooceli během posuzovaného období negativní tržní podmínky se snížením spotřeby, což se odrazilo i na spotřebě GES. |
| --- | --- |

(168)

Jak je uvedeno ve 141. bodě odůvodnění, situace odvětví GES úzce souvisí se situací v odvětví elektrooceli, kde se GES používají v pecích na elektroocel k tavení ocelového šrotu. V této souvislosti převažovaly v odvětví elektrooceli během posuzovaného období negativní tržní podmínky se snížením spotřeby, což se odrazilo i na spotřebě GES.

| (169) | Vzhledem k tomu, že v Indii jsou pouze dva vyvážející výrobci dotčeného výrobku, údaje týkající se dovozu GES z Indie a jiných třetích zemí do Evropské unie nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení uvedeny v přesných číslech. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem k tomu, že v Indii jsou pouze dva vyvážející výrobci dotčeného výrobku, údaje týkající se dovozu GES z Indie a jiných třetích zemí do Evropské unie nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 29 základního nařízení uvedeny v přesných číslech.

3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (170) | Komise stanovila spotřebu v Unii připočítáním:






  i) | prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku získaného po ověření odpovědí na dotazník, |
| --- | --- | --- |

(170)

Komise stanovila spotřebu v Unii připočítáním:

i)

prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku získaného po ověření odpovědí na dotazník,

| ii) | prodeje spolupracujících výrobců v Unii nezařazených do vzorku získaného z žádosti o přezkum, |
| --- | --- |

ii)

prodeje spolupracujících výrobců v Unii nezařazených do vzorku získaného z žádosti o přezkum,

| iii) | prodeje nespolupracujícího výrobce v Unii nezařazeného do vzorku získaného z jeho výročních zpráv, |
| --- | --- |

iii)

prodeje nespolupracujícího výrobce v Unii nezařazeného do vzorku získaného z jeho výročních zpráv,

| iv) | dovozu z Indie na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 a |
| --- | --- |

iv)

dovozu z Indie na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 a

| v) | dovozu ze všech ostatních třetích zemí na základě údajů Eurostatu (úroveň TARIC). |
| --- | --- |

v)

dovozu ze všech ostatních třetích zemí na základě údajů Eurostatu (úroveň TARIC).

| (171) | Na základě toho se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v Unii (v tunách) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce Unie, žádost o přezkum, Eurostat (úroveň TARIC), údaje v databázi podle čl. 14 odst. 6. |

(171)

Na základě toho se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Spotřeba v Unii (v tunách)

151 508

140 244

146 637

139 974

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce Unie, žádost o přezkum, Eurostat (úroveň TARIC), údaje v databázi podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (172) | Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 8 %. Přesněji řečeno, spotřeba v Unii se v roce 2013 snížila o 7 %, mezi lety 2013 a 2014 se zvýšila o 4 % a potom mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření zase klesla o 5 %. |
| --- | --- |

(172)

Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 8 %. Přesněji řečeno, spotřeba v Unii se v roce 2013 snížila o 7 %, mezi lety 2013 a 2014 se zvýšila o 4 % a potom mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření zase klesla o 5 %.

| (173) | Jak je uvedeno ve 141. a 168. bodě odůvodnění, k celkovému poklesu poptávky došlo v důsledku negativních tržních podmínek panujících v odvětví elektrooceli, neboť objem prodeje uhlíkových elektrod sleduje vývoj objemu výroby oceli v elektrických pecích. |
| --- | --- |

(173)

Jak je uvedeno ve 141. a 168. bodě odůvodnění, k celkovému poklesu poptávky došlo v důsledku negativních tržních podmínek panujících v odvětví elektrooceli, neboť objem prodeje uhlíkových elektrod sleduje vývoj objemu výroby oceli v elektrických pecích.

| (174) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že analýza podílu na trhu a spotřeby by měla vzít v úvahu dovoz uskutečněný výrobci v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii, který se za poslední tři roky podstatně zvýšil. |
| --- | --- |

(174)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že analýza podílu na trhu a spotřeby by měla vzít v úvahu dovoz uskutečněný výrobci v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii, který se za poslední tři roky podstatně zvýšil.

| (175) | Dovoz ze všech ostatních třetích zemí byl náležitě zohledněn při výpočtu spotřeby v Unii, jak je vysvětleno výše ve 170. bodě odůvodnění, a odráží se proto patřičným způsobem v celkové spotřebě. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(175)

Dovoz ze všech ostatních třetích zemí byl náležitě zohledněn při výpočtu spotřeby v Unii, jak je vysvětleno výše ve 170. bodě odůvodnění, a odráží se proto patřičným způsobem v celkové spotřebě. Tento argument byl proto zamítnut.

4.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu a podíl na trhu

Objem dovozu a podíl na trhu

| Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Objem dovozu (v tunách) | 9 000 –10 000 | 5 000 –6 000 | 7 000 –8 000 | 6 500 –7 500 |
| | Indexovaný objem dovozu (2012 = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Podíl na trhu (%) | 6–7 | 3–4 | 5–6 | 4–5 |
| Podíl na trhu, indexovaný | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6. |

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Indie

Objem dovozu (v tunách)

9 000 –10 000

5 000 –6 000

7 000 –8 000

6 500 –7 500

Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Podíl na trhu (%)

6–7

3–4

5–6

4–5

Podíl na trhu, indexovaný

Podíl na trhu, indexovaný

100

100

62

62

83

83

80

80

Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (176) | Objem dovozu se během posuzovaného období snižoval. Významně poklesl v roce 2013 (o 43 %), zvýšil se v roce 2014 a v období přezkumného šetření se zase snížil. Celkově došlo během posuzovaného období ke snížení o 26 %. |
| --- | --- |

(176)

Objem dovozu se během posuzovaného období snižoval. Významně poklesl v roce 2013 (o 43 %), zvýšil se v roce 2014 a v období přezkumného šetření se zase snížil. Celkově došlo během posuzovaného období ke snížení o 26 %.

| (177) | Tržní podíl dovozu stanovila Komise na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným ve 170. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(177)

Tržní podíl dovozu stanovila Komise na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným ve 170. bodě odůvodnění.

| (178) | Podíl na trhu vykázal podobný trend jako objem dovozu, tj. snížení od roku 2012 do roku 2013, zvýšení od roku 2013 do roku 2014 a potom zase snížení od roku 2014 do období přezkumného šetření. Celkový podíl na trhu se v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2012 snížil o 1,2 procentního bodu. |
| --- | --- |

(178)

Podíl na trhu vykázal podobný trend jako objem dovozu, tj. snížení od roku 2012 do roku 2013, zvýšení od roku 2013 do roku 2014 a potom zase snížení od roku 2014 do období přezkumného šetření. Celkový podíl na trhu se v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2012 snížil o 1,2 procentního bodu.

| (179) | Podíl indického dovozu na trhu se na začátku posuzovaného období pohyboval od 6 % do 7 %. Do konce období přezkumného šetření klesl na 4 % až 5 %. |
| --- | --- |

(179)

Podíl indického dovozu na trhu se na začátku posuzovaného období pohyboval od 6 % do 7 %. Do konce období přezkumného šetření klesl na 4 % až 5 %.

4.2.   Dovozní ceny z dotčené země

Dovozní ceny z dotčené země

| (180) | Komise stanovila trend cen indického dovozu na základě údajů zaznamenaných v databázi podle čl. 14 odst. 6. V zásadě odpovídaly cenám, které oznámil spolupracující vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(180)

Komise stanovila trend cen indického dovozu na základě údajů zaznamenaných v databázi podle čl. 14 odst. 6. V zásadě odpovídaly cenám, které oznámil spolupracující vyvážející výrobce.

| (181) | Průměrná dovozní cena z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka 4


  Dovozní cena
   (*1)











  Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Dovozní ceny (EUR/t) | 2 500 –3 500 | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 2 200 –3 200 |
| | Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(181)

Průměrná dovozní cena z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka 4

Tabulka 4

Dovozní cena
   (*1)

Dovozní cena

*1

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Indie

Dovozní ceny (EUR/t)

2 500 –3 500

3 000 –4 000

2 500 –3 500

2 200 –3 200

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (182) | Celkově se průměrné dovozní ceny za posuzované období snížily o 14 %. Dovozní ceny se od roku 2012 do roku 2013 zvýšily o 5 %, v roce 2014 se snížily o 16 % a v období přezkumného šetření se dále snížily o 3 %. |
| --- | --- |

(182)

Celkově se průměrné dovozní ceny za posuzované období snížily o 14 %. Dovozní ceny se od roku 2012 do roku 2013 zvýšily o 5 %, v roce 2014 se snížily o 16 % a v období přezkumného šetření se dále snížily o 3 %.

4.3.   Cenové podbízení

Cenové podbízení

| (183) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním: i) vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a ii) odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujícího indického výrobce účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o antidumpingové/vyrovnávací clo a náklady vzniklé po dovozu. |
| --- | --- |

(183)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním: i) vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a ii) odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujícího indického výrobce účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o antidumpingové/vyrovnávací clo a náklady vzniklé po dovozu.

| (184) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(184)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření.

| (185) | Srovnání u spolupracujícího vyvážejícího výrobce ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie během období přezkumného šetření ve výši 3 %. Kdyby se však z výpočtů odečetla antidumpingová a vyrovnávací cla, rozpětí cenového podbízení by činilo 9 %. Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, během období přezkumného šetření byl vyvezen jenom velmi malý objem. Komise přesto provedla odhad cenového podbízení. Když z výpočtů odečetla platná antidumpingová a vyrovnávací cla, zjistila 12 % rozpětí cenového podbízení. Tento odhad však vychází z velmi malého objemu dovozu a z důvodu nedostatečné spolupráce nezohledňuje typy výrobku. Jeho spolehlivost je proto omezená. |
| --- | --- |

(185)

Srovnání u spolupracujícího vyvážejícího výrobce ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie během období přezkumného šetření ve výši 3 %. Kdyby se však z výpočtů odečetla antidumpingová a vyrovnávací cla, rozpětí cenového podbízení by činilo 9 %. Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, během období přezkumného šetření byl vyvezen jenom velmi malý objem. Komise přesto provedla odhad cenového podbízení. Když z výpočtů odečetla platná antidumpingová a vyrovnávací cla, zjistila 12 % rozpětí cenového podbízení. Tento odhad však vychází z velmi malého objemu dovozu a z důvodu nedostatečné spolupráce nezohledňuje typy výrobku. Jeho spolehlivost je proto omezená.

4.4.   Dovoz z jiných třetích zemí

Dovoz z jiných třetích zemí

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem dovozu a podíl na trhu

Objem dovozu a podíl na trhu

| Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiné třetí země celkem | Dovoz (v tunách) | 33 000 –35 000 | 30 000 –32 000 | 34 000 –36 000 | 30 000 –32 000 |
| Index | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Podíl na trhu (%) | 22–23 | 22–23 | 24–25 | 22–23 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 500 –3 500 | 2 400 –3 400 | 2 400 –3 400 | 2 300 –3 300 |
| Index | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Čína | Dovoz (v tunách) | 14 000 –15 000 | 11 000 –12 000 | 16 000 –17 000 | 14 000 –15 000 |
| | Index | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Podíl na trhu (%) | 9–10 | 8–9 | 11–12 | 10–11 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 300 –3 300 | 1 500 –2 500 | 1 400 –2 400 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 99 |
| Spojené státy americké | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 200 –5 200 | 4 200 –5 200 |
| | Index | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 3–4 | 3–4 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 300 –4 300 | 3 200 –4 200 | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 |
| Index | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Mexiko | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 5 500 –6 500 | 4 000 –5 000 |
| | Index | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 4–5 | 3–4 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 800 –4 800 | 3 900 –4 900 | 3 900 –4 900 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Rusko | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 3 500 –4 500 | 3 700 –4 700 |
| | Index | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Podíl na trhu | 2 %–3 % | 1 %–2 % | 2 %–3 % | 2 %–3 % |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 | 2 500 –3 500 | 2 100 –3 100 |
| Index | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japonsko | Dovoz (v tunách) | 4 500 –5 500 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 2 000 –3 000 |
| | Index | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Podíl na trhu (%) | 3–4 | 2–3 | 2–3 | 1–2 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 400 –4 400 | 3 300 –4 300 | 2 800 –3 800 | 2 900 –3 900 |
| Index | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Ostatní třetí země | Dovoz (v tunách) | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 1 000 –2 000 | 700–1 700 |
| | Index | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 0,5–1,5 | 0,5–1,5 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 600 –3 600 | 2 000 –3 000 | 1 900 –2 900 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC). |

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Jiné třetí země celkem

Dovoz (v tunách)

33 000 –35 000

30 000 –32 000

34 000 –36 000

30 000 –32 000

Index

Index

100

100

90

90

103

103

90

90

Podíl na trhu (%)

22–23

22–23

24–25

22–23

Cena (v EUR za tunu)

2 500 –3 500

2 400 –3 400

2 400 –3 400

2 300 –3 300

Index

Index

100

100

98

98

89

89

92

92

Čína

Dovoz (v tunách)

14 000 –15 000

11 000 –12 000

16 000 –17 000

14 000 –15 000

Index

Index

100

100

80

80

117

117

103

103

Podíl na trhu (%)

9–10

8–9

11–12

10–11

Cena (v EUR za tunu)

2 300 –3 300

1 500 –2 500

1 400 –2 400

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

94

94

90

90

99

99

Spojené státy americké

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 200 –5 200

4 200 –5 200

Index

Index

100

100

118

118

129

129

128

128

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

3–4

3–4

Cena (v EUR za tunu)

3 300 –4 300

3 200 –4 200

3 000 –4 000

2 800 –3 800

Index

Index

100

100

96

96

84

84

81

81

Mexiko

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

5 500 –6 500

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

127

127

165

165

119

119

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

4–5

3–4

Cena (v EUR za tunu)

3 800 –4 800

3 900 –4 900

3 900 –4 900

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

103

103

103

103

115

115

Rusko

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

2 500 –3 500

3 500 –4 500

3 700 –4 700

Index

Index

100

100

70

70

101

101

103

103

Podíl na trhu

2 %–3 %

1 %–2 %

2 %–3 %

2 %–3 %

Cena (v EUR za tunu)

3 000 –4 000

2 800 –3 800

2 500 –3 500

2 100 –3 100

Index

Index

100

100

91

91

79

79

75

75

Japonsko

Dovoz (v tunách)

4 500 –5 500

3 000 –4 000

3 000 –4 000

2 000 –3 000

Index

Index

100

100

74

74

62

62

50

50

Podíl na trhu (%)

3–4

2–3

2–3

1–2

Cena (v EUR za tunu)

3 400 –4 400

3 300 –4 300

2 800 –3 800

2 900 –3 900

Index

Index

100

100

99

99

82

82

83

83

Ostatní třetí země

Dovoz (v tunách)

4 000 –5 000

4 000 –5 000

1 000 –2 000

700–1 700

Index

Index

100

100

104

104

25

25

19

19

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

0,5–1,5

0,5–1,5

Cena (v EUR za tunu)

2 600 –3 600

2 000 –3 000

1 900 –2 900

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

83

83

78

78

72

72

Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

Zdroj:

| (186) | V souladu s klesající spotřebou se objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí od roku 2012 do období přezkumného šetření snížil o 10 %. Podíl dovozu na trhu ze všech ostatních třetích zemí se během posuzovaného období pohyboval v rozmezí 22 %–23 %. Hlavní dovoz byl z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, které byly v průběhu období přezkumného šetření jedinými zeměmi s jednotlivým podílem na trhu vyšším než 1 %. |
| --- | --- |

(186)

V souladu s klesající spotřebou se objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí od roku 2012 do období přezkumného šetření snížil o 10 %. Podíl dovozu na trhu ze všech ostatních třetích zemí se během posuzovaného období pohyboval v rozmezí 22 %–23 %. Hlavní dovoz byl z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, které byly v průběhu období přezkumného šetření jedinými zeměmi s jednotlivým podílem na trhu vyšším než 1 %.

| (187) | Dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z USA a Mexika na trhu se během posuzovaného období zvýšil o méně než o 1 procentní bod. Podíl dovozu z Japonska na trhu poklesl během posuzovaného období o 1,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(187)

Dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z USA a Mexika na trhu se během posuzovaného období zvýšil o méně než o 1 procentní bod. Podíl dovozu z Japonska na trhu poklesl během posuzovaného období o 1,5 procentního bodu.

| (188) | Dovozní ceny z Číny a Ruska byly nižší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii (s výjimkou Ruska v roce 2012). Podle informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v žádosti o přezkum, se část dovozu z Číny týká GES o malém průměru (o průměru menším než 400 mm), zatímco většina indického dovozu a výroby výrobního odvětví Unie sestávala z GES o velkém průměru (25) (o průměru větším než 400 mm), které jsou dražší. |
| --- | --- |

(188)

Dovozní ceny z Číny a Ruska byly nižší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii (s výjimkou Ruska v roce 2012). Podle informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v žádosti o přezkum, se část dovozu z Číny týká GES o malém průměru (o průměru menším než 400 mm), zatímco většina indického dovozu a výroby výrobního odvětví Unie sestávala z GES o velkém průměru (25) (o průměru větším než 400 mm), které jsou dražší.

25

| (189) | Podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření se pohyboval v rozmezí 10 %–11 %, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu byl v průběhu období přezkumného šetření pouze v rozmezí 2 %–3 %. Za posuzované období se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 202. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(189)

Podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření se pohyboval v rozmezí 10 %–11 %, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu byl v průběhu období přezkumného šetření pouze v rozmezí 2 %–3 %. Za posuzované období se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 202. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu.

| (190) | Závěrem je třeba uvést, že dopad dovozu z Číny a Ruska se nedal jednoznačně stanovit vzhledem k tomu, že údaje, které jsou k dispozici ve statistice dovozu, nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto se nemohlo provést smysluplné cenové srovnání podle typu výrobků, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(190)

Závěrem je třeba uvést, že dopad dovozu z Číny a Ruska se nedal jednoznačně stanovit vzhledem k tomu, že údaje, které jsou k dispozici ve statistice dovozu, nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto se nemohlo provést smysluplné cenové srovnání podle typu výrobků, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (191) | V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. |
| --- | --- |

(191)

V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v posuzovaném období.

| (192) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(192)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (193) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, výročních zprávách nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřených odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(193)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, výročních zprávách nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřených odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (194) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování. |
| --- | --- |

(194)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování.

| (195) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(195)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

| (196) | Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(196)

Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (197) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Využití kapacity (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(197)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

235 915

235 502

241 623

221 971

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Výrobní kapacita (v tunách)

297 620

297 245

299 120

290 245

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Využití kapacity (%)

79

79

81

76

Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (198) | Objem výroby v posuzovaném období klesl o 6 %. Konkrétně se nejprve do roku 2014 zvýšil o 2 % a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2014 o 8 % snížil. |
| --- | --- |

(198)

Objem výroby v posuzovaném období klesl o 6 %. Konkrétně se nejprve do roku 2014 zvýšil o 2 % a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2014 o 8 % snížil.

| (199) | Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 2 %. |
| --- | --- |

(199)

Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 2 %.

| (200) | V důsledku poklesu objemu výroby se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 3 procentní body. |
| --- | --- |

(200)

V důsledku poklesu objemu výroby se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 3 procentní body.

b)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (201) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v Unii (v tunách) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Podíl na trhu (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(201)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Objem prodeje v Unii (v tunách)

107 655

103 779

103 704

102 123

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Podíl na trhu (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (202) | Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil asi o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období kolísal. V roce 2013 se zvýšil o 2,9 procentního bodu. Poté se v roce 2014 snížil o 3,3 procentního bodu a v období přezkumného šetření se zase zvýšil o 2,3 procentního bodu. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období zvýšil o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(202)

Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil asi o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období kolísal. V roce 2013 se zvýšil o 2,9 procentního bodu. Poté se v roce 2014 snížil o 3,3 procentního bodu a v období přezkumného šetření se zase zvýšil o 2,3 procentního bodu. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období zvýšil o 1,9 procentního bodu.

| (203) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že by se měl při určování podílu výrobního odvětví Unie na trhu zohlednit dovoz výrobců v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však vypočítává na základě prodeje jeho vlastní produkce na trhu Unie. Dovoz výrobního odvětví Unie se nebere v úvahu, neboť by to mělo zkreslující účinek na celkový obraz vzhledem k tomu, že dovoz by se započítával dvakrát: na jedné straně jako dovoz a na druhé straně jako prodej výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(203)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že by se měl při určování podílu výrobního odvětví Unie na trhu zohlednit dovoz výrobců v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však vypočítává na základě prodeje jeho vlastní produkce na trhu Unie. Dovoz výrobního odvětví Unie se nebere v úvahu, neboť by to mělo zkreslující účinek na celkový obraz vzhledem k tomu, že dovoz by se započítával dvakrát: na jedné straně jako dovoz a na druhé straně jako prodej výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

c)   Růst

| (204) | Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba v Unii o 8 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se nicméně promítlo do zvýšení podílu na trhu o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(204)

Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba v Unii o 8 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se nicméně promítlo do zvýšení podílu na trhu o 1,9 procentního bodu.

d)   Zaměstnanost a produktivita

| (205) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(205)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

1 526

1 539

1 475

1 523

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

155

153

164

146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Zdroj: Žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (206) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zůstala během posuzovaného období zhruba na stejné úrovni. V důsledku snížení výroby (pokles o 6 % během posuzovaného období) se produktivita v průběhu stejného období rovněž snížila o 6 %. |
| --- | --- |

(206)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zůstala během posuzovaného období zhruba na stejné úrovni. V důsledku snížení výroby (pokles o 6 % během posuzovaného období) se produktivita v průběhu stejného období rovněž snížila o 6 %.

e)   Rozsah subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (207) | Šetřením se zjistilo, že dovoz GES z Indie i nadále přichází na trh Unie za subvencované ceny. Subvenční rozpětí stanovené v případě Indie bylo během období přezkumného šetření podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno ve 130. bodě odůvodnění. V téže době došlo ke snížení dovozních cen oproti roku 2012. Výrobní odvětví Unie přesto dokázalo využít platných vyrovnávacích opatření a zachovalo si a mírně zvýšilo svůj podíl na trhu. |
| --- | --- |

(207)

Šetřením se zjistilo, že dovoz GES z Indie i nadále přichází na trh Unie za subvencované ceny. Subvenční rozpětí stanovené v případě Indie bylo během období přezkumného šetření podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno ve 130. bodě odůvodnění. V téže době došlo ke snížení dovozních cen oproti roku 2012. Výrobní odvětví Unie přesto dokázalo využít platných vyrovnávacích opatření a zachovalo si a mírně zvýšilo svůj podíl na trhu.

5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

f)   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (208) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tuna) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/tuna) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(208)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tuna)

3 784

3 468

2 997

2 825

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Jednotkové výrobní náklady (EUR/tuna)

3 357

3 116

2 776

2 745

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (209) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období přezkumného šetření postupně snížila o 25 % a dosáhla 2 825 EUR/t. Výrobní odvětví Unie muselo upravit své ceny směrem dolů, aby reflektovalo všeobecné snížení prodejních cen na trhu GES z důvodu snižující se poptávky v odvětví elektrooceli. |
| --- | --- |

(209)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období přezkumného šetření postupně snížila o 25 % a dosáhla 2 825 EUR/t. Výrobní odvětví Unie muselo upravit své ceny směrem dolů, aby reflektovalo všeobecné snížení prodejních cen na trhu GES z důvodu snižující se poptávky v odvětví elektrooceli.

| (210) | Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily ještě výrazněji, a to o 18 %. Hlavním faktorem, který ovlivnil snížení jednotkových výrobních nákladů, byl pokles ceny surovin. |
| --- | --- |

(210)

Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily ještě výrazněji, a to o 18 %. Hlavním faktorem, který ovlivnil snížení jednotkových výrobních nákladů, byl pokles ceny surovin.

| (211) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že světová cena surovin se snížila o víc než náklady na suroviny, jež výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vynaložilo. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo při získávání surovin efektivní, a jeho životaschopnost byla tedy problematická. |
| --- | --- |

(211)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že světová cena surovin se snížila o víc než náklady na suroviny, jež výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vynaložilo. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo při získávání surovin efektivní, a jeho životaschopnost byla tedy problematická.

| (212) | Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Unie získávalo suroviny po celém světě od svých subjektů ve spojení a od subjektů, které nebyly ve spojení, na podobné cenové úrovni a nejsou žádné náznaky, že by nebylo schopné získávat suroviny efektivně. Jelikož tvrzení nebylo dále odůvodněno, bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(212)

Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Unie získávalo suroviny po celém světě od svých subjektů ve spojení a od subjektů, které nebyly ve spojení, na podobné cenové úrovni a nejsou žádné náznaky, že by nebylo schopné získávat suroviny efektivně. Jelikož tvrzení nebylo dále odůvodněno, bylo zamítnuto.

g)   Náklady práce

| (213) | Průměrné náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/zaměstnanec) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(213)

Průměrné náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/zaměstnanec)

66 111

66 842

67 113

67 253

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (214) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se během posuzovaného období zvýšily nepatrně – o 2 %. |
| --- | --- |

(214)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se během posuzovaného období zvýšily nepatrně – o 2 %.

h)   Zásoby

| (215) | Stav zásob se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%) | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(215)

Stav zásob se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob

8 952

8 821

13 770

18 465

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

6

5

7

11

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (216) | Úroveň konečného stavu zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období v absolutním vyjádření více než zdvojnásobila. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 11 % jeho výroby. |
| --- | --- |

(216)

Úroveň konečného stavu zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období v absolutním vyjádření více než zdvojnásobila. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 11 % jeho výroby.

i)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (217) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Peněžní tok (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Investice (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Návratnost investic (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(217)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

11,3

10,2

7,4

2,8

Peněžní tok (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Investice (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Návratnost investic (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (218) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se postupně snižovala z 11,3 % v roce 2012 na 2,8 % v období přezkumného šetření, což představuje snížení o 8,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(218)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se postupně snižovala z 11,3 % v roce 2012 na 2,8 % v období přezkumného šetření, což představuje snížení o 8,5 procentního bodu.

| (219) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že pokles ziskovosti výrobců v Unii byl způsoben jejich vysokými správními a prodejními režijními náklady. |
| --- | --- |

(219)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že pokles ziskovosti výrobců v Unii byl způsoben jejich vysokými správními a prodejními režijními náklady.

| (220) | Při šetření se zjistilo, že jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období snížily, jak je uvedeno výše ve 210. bodě odůvodnění. Tento pokles jednotkových výrobních nákladů se týkal správních a prodejních výdajů, i když větší část nákladů připadala na suroviny. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(220)

Při šetření se zjistilo, že jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období snížily, jak je uvedeno výše ve 210. bodě odůvodnění. Tento pokles jednotkových výrobních nákladů se týkal správních a prodejních výdajů, i když větší část nákladů připadala na suroviny. Tento argument byl proto zamítnut.

| (221) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobce v Unii samofinancovat svou činnost. Čistý peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 35 %. Podstatné snížení peněžního toku lze vysvětlit především výrazným snížením ziskovosti, jak je popsáno výše v 218. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(221)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobce v Unii samofinancovat svou činnost. Čistý peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 35 %. Podstatné snížení peněžního toku lze vysvětlit především výrazným snížením ziskovosti, jak je popsáno výše v 218. bodě odůvodnění.

| (222) | Během posuzovaného období se roční tok investic do dotčeného výrobku vynaložených výrobním odvětvím Unie snížil o více než polovinu, z 25 milionů EUR v roce 2012 na 12 milionů EUR v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(222)

Během posuzovaného období se roční tok investic do dotčeného výrobku vynaložených výrobním odvětvím Unie snížil o více než polovinu, z 25 milionů EUR v roce 2012 na 12 milionů EUR v období přezkumného šetření.

| (223) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles investic lze připisovat čistě poklesu poptávky a celosvětovým přebytečným kapacitám výroby GES. |
| --- | --- |

(223)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles investic lze připisovat čistě poklesu poptávky a celosvětovým přebytečným kapacitám výroby GES.

| (224) | Šetření skutečně potvrdilo, že během posuzovaného období došlo ke snížení spotřeby GES, jak je vysvětleno výše ve 172. bodě odůvodnění. Je však třeba poznamenat, že investice do dotčeného výrobku vynaložené výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření v posledním přezkumu před pozbytím platnosti, kdy došlo rovněž k poklesu spotřeby, byly třikrát vyšší než úroveň investic dosažená během období přezkumného šetření v současném přezkumu. |
| --- | --- |

(224)

Šetření skutečně potvrdilo, že během posuzovaného období došlo ke snížení spotřeby GES, jak je vysvětleno výše ve 172. bodě odůvodnění. Je však třeba poznamenat, že investice do dotčeného výrobku vynaložené výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření v posledním přezkumu před pozbytím platnosti, kdy došlo rovněž k poklesu spotřeby, byly třikrát vyšší než úroveň investic dosažená během období přezkumného šetření v současném přezkumu.

| (225) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku se postupně snižovala ze 16,5 % v roce 2012 na 3,9 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(225)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku se postupně snižovala ze 16,5 % v roce 2012 na 3,9 % v období přezkumného šetření.

5.4.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

| (226) | Šetření ukázalo, že nehledě na platná opatření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila. Výrobnímu odvětví Unie se přesto podařilo udržet a mírně zvýšit svůj podíl na trhu, což bylo možné pouze za cenu nižší úrovně dosaženého zisku. |
| --- | --- |

(226)

Šetření ukázalo, že nehledě na platná opatření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila. Výrobnímu odvětví Unie se přesto podařilo udržet a mírně zvýšit svůj podíl na trhu, což bylo možné pouze za cenu nižší úrovně dosaženého zisku.

| (227) | Ačkoli lze tento negativní vývoj vysvětlit poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o 8 %, indický dovoz byl na trhu Unie trvale přítomný. Jeho prodejní ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v období přezkumného šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízel o 3 %. Kromě toho se zjistilo, že rozpětí prodeje pod cenou činilo 9 %. Indický dumpingový a subvencovaný dovoz tudíž stále vyvíjel tlak na ceny. Tlak na ceny se během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti, kdy bylo cenové podbízení nižší než 2 %, skutečně zvýšil. |
| --- | --- |

(227)

Ačkoli lze tento negativní vývoj vysvětlit poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o 8 %, indický dovoz byl na trhu Unie trvale přítomný. Jeho prodejní ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v období přezkumného šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízel o 3 %. Kromě toho se zjistilo, že rozpětí prodeje pod cenou činilo 9 %. Indický dumpingový a subvencovaný dovoz tudíž stále vyvíjel tlak na ceny. Tlak na ceny se během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti, kdy bylo cenové podbízení nižší než 2 %, skutečně zvýšil.

| (228) | V souvislosti se sníženou spotřebou a tlakem dumpingového a subvencovaného dovozu na ceny bylo výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny. V důsledku toho jeho zisk, ačkoli v období přezkumného šetření stále ještě kladný (2,8 %), byl pod 8 % cílového zisku stanoveného v původním šetření. |
| --- | --- |

(228)

V souvislosti se sníženou spotřebou a tlakem dumpingového a subvencovaného dovozu na ceny bylo výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny. V důsledku toho jeho zisk, ačkoli v období přezkumného šetření stále ještě kladný (2,8 %), byl pod 8 % cílového zisku stanoveného v původním šetření.

| (229) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že jelikož se podíl výrobního odvětví Unie na trhu zvýšil o 2 %, výrobci v Unii mají značné výhody z poklesu indického dovozu. Konstatoval, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by byl dokonce ještě vyšší, pokud by se zohlednil také dovoz výrobního odvětví Unie z jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Unie současně čelilo ostré cenové konkurenci z jiných zdrojů (zejména dovoz z Číny a Ruska za nízké ceny). Proto tvrdil, že indickému dovozu nelze připisovat žádnou újmu v důsledku domnělého nižšího podílu výrobců v Unii na trhu. |
| --- | --- |

(229)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že jelikož se podíl výrobního odvětví Unie na trhu zvýšil o 2 %, výrobci v Unii mají značné výhody z poklesu indického dovozu. Konstatoval, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by byl dokonce ještě vyšší, pokud by se zohlednil také dovoz výrobního odvětví Unie z jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Unie současně čelilo ostré cenové konkurenci z jiných zdrojů (zejména dovoz z Číny a Ruska za nízké ceny). Proto tvrdil, že indickému dovozu nelze připisovat žádnou újmu v důsledku domnělého nižšího podílu výrobců v Unii na trhu.

| (230) | Šetření skutečně ukázalo snížení objemu dovozu a podílů dovozu z Indie na trhu; jak je však vysvětleno výše v 227. bodě odůvodnění, dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie stále vyvíjel tlak na ceny, který se dokonce během současného období přezkumného šetření zvýšil ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(230)

Šetření skutečně ukázalo snížení objemu dovozu a podílů dovozu z Indie na trhu; jak je však vysvětleno výše v 227. bodě odůvodnění, dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie stále vyvíjel tlak na ceny, který se dokonce během současného období přezkumného šetření zvýšil ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti. Tento argument byl proto zamítnut.

| (231) | Stejná zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že levný dovoz z Číny a Ruska je jednou z hlavních příčin tlaku na ceny na trhu Unie a naléhala na provedení plné analýzy levného dovozu posuzovaného výrobku z Číny a Ruska dřív, než se určí pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Tato strana rovněž prohlašovala, že někteří čínští výrobci zvýšili dovoz GES o velkém průměru na trh Unie. |
| --- | --- |

(231)

Stejná zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že levný dovoz z Číny a Ruska je jednou z hlavních příčin tlaku na ceny na trhu Unie a naléhala na provedení plné analýzy levného dovozu posuzovaného výrobku z Číny a Ruska dřív, než se určí pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Tato strana rovněž prohlašovala, že někteří čínští výrobci zvýšili dovoz GES o velkém průměru na trh Unie.

| (232) | Pokud jde o dovozní ceny GES z Číny a Ruska, jak je vysvětleno výše ve 188. a 190. bodě odůvodnění, je třeba připomenout, že: i) smysluplné srovnání cen podle typu výrobků na dovoz z těchto zemí se nedalo uskutečnit tak, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem; ii) statistika dovozu z těchto zemí, kterou měla Komise k dispozici, neumožňuje rozlišovat mezi různými typy výrobku a iii) podle informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie v žádosti o přezkum a potvrzených uživateli se většina dovozu z těchto zemí týká GES o menším průměru, které jsou levnější. Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce z Indie neodůvodnil své tvrzení týkající se zvýšeného dovozu GES o větším průměru z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(232)

Pokud jde o dovozní ceny GES z Číny a Ruska, jak je vysvětleno výše ve 188. a 190. bodě odůvodnění, je třeba připomenout, že: i) smysluplné srovnání cen podle typu výrobků na dovoz z těchto zemí se nedalo uskutečnit tak, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem; ii) statistika dovozu z těchto zemí, kterou měla Komise k dispozici, neumožňuje rozlišovat mezi různými typy výrobku a iii) podle informací poskytnutých výrobním odvětvím Unie v žádosti o přezkum a potvrzených uživateli se většina dovozu z těchto zemí týká GES o menším průměru, které jsou levnější. Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce z Indie neodůvodnil své tvrzení týkající se zvýšeného dovozu GES o větším průměru z Číny do Unie.

| (233) | Co se týče objemu dovozu GES z Číny a Ruska a jejich podílu na trhu, jak je vysvětleno výše ve 189. bodě odůvodnění, podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 189. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(233)

Co se týče objemu dovozu GES z Číny a Ruska a jejich podílu na trhu, jak je vysvětleno výše ve 189. bodě odůvodnění, podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 189. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. Tento argument byl proto zamítnut.

| (234) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno efektivně vyrábět GES o menším průměru, neboť prodej těchto výrobků představoval pouze část jeho celkového objemu prodeje. |
| --- | --- |

(234)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno efektivně vyrábět GES o menším průměru, neboť prodej těchto výrobků představoval pouze část jeho celkového objemu prodeje.

| (235) | Tržní podmínky běžně zajišťují, že nabídka, konkrétně typu prodávaného výrobku, se řídí poptávkou. Jelikož tvrzení ohledně neschopnosti výrobního odvětví Unie vyrábět GES o menším průměru efektivně nebylo podrobněji odůvodněno, byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(235)

Tržní podmínky běžně zajišťují, že nabídka, konkrétně typu prodávaného výrobku, se řídí poptávkou. Jelikož tvrzení ohledně neschopnosti výrobního odvětví Unie vyrábět GES o menším průměru efektivně nebylo podrobněji odůvodněno, byl tento argument zamítnut.

| (236) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že nebyla provedena analýza dopadu zvýšených množství dovozu za dumpingové ceny z jiných zemí, včetně dovozu od přidružených společností v USA, Mexiku, Malajsii a Japonsku. |
| --- | --- |

(236)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že nebyla provedena analýza dopadu zvýšených množství dovozu za dumpingové ceny z jiných zemí, včetně dovozu od přidružených společností v USA, Mexiku, Malajsii a Japonsku.

| (237) | Jak je uvedeno výše ve 187. bodě odůvodnění, dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z těchto zemí na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 0,1 procentního bodu a na konci období přezkumného šetření byl nižší než 10 %. Komise neměla žádné důkazy ani o tom, že ceny z těchto zemí byly dumpingové. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(237)

Jak je uvedeno výše ve 187. bodě odůvodnění, dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z těchto zemí na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 0,1 procentního bodu a na konci období přezkumného šetření byl nižší než 10 %. Komise neměla žádné důkazy ani o tom, že ceny z těchto zemí byly dumpingové. Tento argument byl proto zamítnut.

| (238) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise při výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou na základě typů výrobku použila kontrolní číslo výrobku, které nezohledňovalo použité suroviny, které ovšem mají na náklady a ceny značný dopad. Srovnání typů výrobku vyrobených ze stejných surovin by snížilo rozpětí prodeje pod cenou z 9 % na 8 %. |
| --- | --- |

(238)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise při výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou na základě typů výrobku použila kontrolní číslo výrobku, které nezohledňovalo použité suroviny, které ovšem mají na náklady a ceny značný dopad. Srovnání typů výrobku vyrobených ze stejných surovin by snížilo rozpětí prodeje pod cenou z 9 % na 8 %.

| (239) | Rozdíl v surovinách se ve struktuře kontrolního čísla výrobku neodrazil, a proto se ve výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou nevzal tento rozdíl v úvahu. Nicméně když byly typy výrobku rozděleny s přihlédnutím k použitým surovinám za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou, jak navrhovala zúčastněná strana po poskytnutí informací, rozpětí cenového podbízení uvedené v 227. bodě odůvodnění se snížilo pouze o 1 procentní bod, na 8 %. Toto snížení proto nemělo žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se rozpětí prodeje pod cenou během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(239)

Rozdíl v surovinách se ve struktuře kontrolního čísla výrobku neodrazil, a proto se ve výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou nevzal tento rozdíl v úvahu. Nicméně když byly typy výrobku rozděleny s přihlédnutím k použitým surovinám za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou, jak navrhovala zúčastněná strana po poskytnutí informací, rozpětí cenového podbízení uvedené v 227. bodě odůvodnění se snížilo pouze o 1 procentní bod, na 8 %. Toto snížení proto nemělo žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se rozpětí prodeje pod cenou během období přezkumného šetření.

| (240) | Stejná zúčastněná strana zpochybnila 8 % úroveň cílového zisku stanoveného v původním šetření a tvrdila, že výrobcům GES byly způsobeny ztráty kvůli poklesu mezinárodní poptávky po oceli, takže 8 % cílový zisk už není odůvodněný. |
| --- | --- |

(240)

Stejná zúčastněná strana zpochybnila 8 % úroveň cílového zisku stanoveného v původním šetření a tvrdila, že výrobcům GES byly způsobeny ztráty kvůli poklesu mezinárodní poptávky po oceli, takže 8 % cílový zisk už není odůvodněný.

| (241) | Je třeba připomenout, že cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového/subvencovaného dovozu. V tomto ohledu, jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1628/2004, bylo provedeno náležité přezkoumání úrovně zisku výrobního odvětví Unie, když byl podíl subvencovaného dovozu na trhu nejnižší (tj. v roce 1999). Proto byl s konečnou platností učiněn závěr, že zisková marže, kterou by bylo možné důvodně považovat za představující finanční situaci výrobního odvětví Společenství, pokud by neexistovaly subvence z Indie působící újmu, by se za účelem výpočtu rozpětí újmy měla stanovit na 8 %. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(241)

Je třeba připomenout, že cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového/subvencovaného dovozu. V tomto ohledu, jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1628/2004, bylo provedeno náležité přezkoumání úrovně zisku výrobního odvětví Unie, když byl podíl subvencovaného dovozu na trhu nejnižší (tj. v roce 1999). Proto byl s konečnou platností učiněn závěr, že zisková marže, kterou by bylo možné důvodně považovat za představující finanční situaci výrobního odvětví Společenství, pokud by neexistovaly subvence z Indie působící újmu, by se za účelem výpočtu rozpětí újmy měla stanovit na 8 %. Tento argument byl proto zamítnut.

| (242) | Komise na základě výše uvedených skutečností dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo během období přezkumného šetření v mimořádně choulostivé situaci, což se z větší části připisuje negativním tržním podmínkám a následnému poklesu spotřeby. Z tohoto důvodu se posouzení Komise zaměřilo na pravděpodobnost obnovení újmy způsobené subvencovaným dovozem z Indie. |
| --- | --- |

(242)

Komise na základě výše uvedených skutečností dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo během období přezkumného šetření v mimořádně choulostivé situaci, což se z větší části připisuje negativním tržním podmínkám a následnému poklesu spotřeby. Z tohoto důvodu se posouzení Komise zaměřilo na pravděpodobnost obnovení újmy způsobené subvencovaným dovozem z Indie.

6.   Pravděpodobnost obnovení újmy

Pravděpodobnost obnovení újmy

| (243) | Za účelem určení pravděpodobnosti obnovení újmy, pokud by opatření vůči Indii byla zrušena, byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(243)

Za účelem určení pravděpodobnosti obnovení újmy, pokud by opatření vůči Indii byla zrušena, byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie.

| (244) | Ve 155. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že by indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně pokračovali ve vývozu značného objemu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a dokonce by zvýšili své současné objemy vývozu, přičemž tento vývoz by se pravděpodobně uskutečňoval za subvencované ceny. |
| --- | --- |

(244)

Ve 155. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že by indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně pokračovali ve vývozu značného objemu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti, a dokonce by zvýšili své současné objemy vývozu, přičemž tento vývoz by se pravděpodobně uskutečňoval za subvencované ceny.

| (245) | Jak je uvedeno ve 139. a 140. bodě odůvodnění, indická kapacita se v období přezkumného šetření odhaduje přibližně na 160 000 tun, zatímco přebytečná kapacita se odhaduje na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během stejného období. Kromě toho, jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci svou kapacitu pravděpodobně dále zvýší v případě zvýšení poptávky. Jak je zmíněno ve 142. bodě odůvodnění, na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny. Proto se očekává, že indičtí výrobci zvýší svůj podíl na domácím trhu. |
| --- | --- |

(245)

Jak je uvedeno ve 139. a 140. bodě odůvodnění, indická kapacita se v období přezkumného šetření odhaduje přibližně na 160 000 tun, zatímco přebytečná kapacita se odhaduje na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během stejného období. Kromě toho, jak je uvedeno ve 139. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci svou kapacitu pravděpodobně dále zvýší v případě zvýšení poptávky. Jak je zmíněno ve 142. bodě odůvodnění, na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny. Proto se očekává, že indičtí výrobci zvýší svůj podíl na domácím trhu.

| (246) | V důsledku atraktivity trhu Unie popsané ve 152. až 155. bodě odůvodnění by byla s největší pravděpodobností alespoň část této přebytečné kapacity přesměrována na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Jak je popsáno ve 143. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou rovněž silně orientováni na vývoz. Pokud jde o ceny GES, jak je popsáno ve 149. bodě odůvodnění, u některých destinací indického vývozu byly zjištěny vyšší cenové hladiny než v Unii. Avšak vzhledem k různému sortimentu výrobků tyto informace neoslabují celkové posouzení, že nová kapacita bude přesměrována na trh Unie, neboť spolehlivost tohoto cenového srovnání je omezená. |
| --- | --- |

(246)

V důsledku atraktivity trhu Unie popsané ve 152. až 155. bodě odůvodnění by byla s největší pravděpodobností alespoň část této přebytečné kapacity přesměrována na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Jak je popsáno ve 143. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou rovněž silně orientováni na vývoz. Pokud jde o ceny GES, jak je popsáno ve 149. bodě odůvodnění, u některých destinací indického vývozu byly zjištěny vyšší cenové hladiny než v Unii. Avšak vzhledem k různému sortimentu výrobků tyto informace neoslabují celkové posouzení, že nová kapacita bude přesměrována na trh Unie, neboť spolehlivost tohoto cenového srovnání je omezená.

| (247) | Jak je uvedeno ve 146. bodě odůvodnění, v Rusku byla uložena antidumpingová opatření vůči indickému dovozu GES a vývoz z Indie do Ruska se během posuzovaného období podstatně snížil. Z toho vyplývá, že přístup indických vyvážejících výrobců na třetí hlavní vývozní trh je omezený a vzhledem k současné nebo pravděpodobně ještě zvýšené přebytečné kapacitě uvedené výše v 245. bodě odůvodnění je velmi pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci značně zvýší svůj dovoz dotčeného výrobku na trh Unie, pokud by opatření přestala platit. |
| --- | --- |

(247)

Jak je uvedeno ve 146. bodě odůvodnění, v Rusku byla uložena antidumpingová opatření vůči indickému dovozu GES a vývoz z Indie do Ruska se během posuzovaného období podstatně snížil. Z toho vyplývá, že přístup indických vyvážejících výrobců na třetí hlavní vývozní trh je omezený a vzhledem k současné nebo pravděpodobně ještě zvýšené přebytečné kapacitě uvedené výše v 245. bodě odůvodnění je velmi pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci značně zvýší svůj dovoz dotčeného výrobku na trh Unie, pokud by opatření přestala platit.

| (248) | Jak je stanoveno ve 185. bodě odůvodnění, indické dovozní ceny by se bez antidumpingových a vyrovnávacích cel oproti prodejním cenám Unie podbízely o 9 %. V případě nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byl odhad rozpětí cenového podbízení bez zahrnutí antidumpingových a vyrovnávacích cel vypočten na 12 %. Je to náznak, jaká by mohla být pravděpodobná cenová hladina dovozu z Indie, pokud by opatření byla zrušena. Na základě toho je pravděpodobné, že by se tlak na ceny na trhu Unie značně zvýšil, pokud by opatření byla zrušena, takže by došlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(248)

Jak je stanoveno ve 185. bodě odůvodnění, indické dovozní ceny by se bez antidumpingových a vyrovnávacích cel oproti prodejním cenám Unie podbízely o 9 %. V případě nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byl odhad rozpětí cenového podbízení bez zahrnutí antidumpingových a vyrovnávacích cel vypočten na 12 %. Je to náznak, jaká by mohla být pravděpodobná cenová hladina dovozu z Indie, pokud by opatření byla zrušena. Na základě toho je pravděpodobné, že by se tlak na ceny na trhu Unie značně zvýšil, pokud by opatření byla zrušena, takže by došlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

| (249) | Pokud jde o objem, zrušení opatření by velmi pravděpodobně umožnilo indickým vyvážejícím výrobcům získat podíl na trhu Unie. Zejména nespolupracující vyvážející výrobce, který má v současné době vyšší celní sazbu 15,7 %, by měl silnou motivaci obnovit vývoz na trh Unie ve značných množstvích. Pokud by došlo k takové situaci, výrobní odvětví Unie by čelilo okamžitému snížení objemu svého prodeje a podílu na trhu. |
| --- | --- |

(249)

Pokud jde o objem, zrušení opatření by velmi pravděpodobně umožnilo indickým vyvážejícím výrobcům získat podíl na trhu Unie. Zejména nespolupracující vyvážející výrobce, který má v současné době vyšší celní sazbu 15,7 %, by měl silnou motivaci obnovit vývoz na trh Unie ve značných množstvích. Pokud by došlo k takové situaci, výrobní odvětví Unie by čelilo okamžitému snížení objemu svého prodeje a podílu na trhu.

| (250) | Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem dovozu a podíl na trhu za dumpingové a subvencované ceny, které představují značné cenové podbízení oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nebudou-li opatření v platnosti. Vytvoří to zvýšený tlak na ceny na trhu Unie s negativním dopadem na ziskovost a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Rovněž to dále zhorší hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(250)

Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem dovozu a podíl na trhu za dumpingové a subvencované ceny, které představují značné cenové podbízení oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nebudou-li opatření v platnosti. Vytvoří to zvýšený tlak na ceny na trhu Unie s negativním dopadem na ziskovost a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Rovněž to dále zhorší hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (251) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy. |
| --- | --- |

(251)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy.

E.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (252) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření vůči Indii nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(252)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících vyrovnávacích opatření vůči Indii nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (253) | Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. |
| --- | --- |

(253)

Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie.

| (254) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(254)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 31 odst. 2 základního nařízení.

| (255) | Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání subvencování a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. |
| --- | --- |

(255)

Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání subvencování a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (256) | Jak je vysvětleno v 226. bodě odůvodnění, opatření umožnila výrobnímu odvětví Unie zachovat si své podíly na trhu. V 250. bodě odůvodnění byl současně také vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně zhoršila, pokud by vyrovnávací opatření vůči Indii pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že zachování opatření vůči Indii by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(256)

Jak je vysvětleno v 226. bodě odůvodnění, opatření umožnila výrobnímu odvětví Unie zachovat si své podíly na trhu. V 250. bodě odůvodnění byl současně také vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně zhoršila, pokud by vyrovnávací opatření vůči Indii pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že zachování opatření vůči Indii by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

2.   Zájem dovozců/obchodníků

Zájem dovozců/obchodníků

| (257) | Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil žádný dovozce. Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření. |
| --- | --- |

(257)

Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil žádný dovozce. Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření.

3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (258) | Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, z 53 uživatelů, kteří byli kontaktováni, osm předložilo odpověď na dotazník. Čtyři z nich používali GES dovážené z Indie. Jejich dovoz představoval přibližně 20 % veškerého dovozu dotčeného výrobku z Indie. |
| --- | --- |

(258)

Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, z 53 uživatelů, kteří byli kontaktováni, osm předložilo odpověď na dotazník. Čtyři z nich používali GES dovážené z Indie. Jejich dovoz představoval přibližně 20 % veškerého dovozu dotčeného výrobku z Indie.

| (259) | Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření by dopad uložení opatření nebyl pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již deset let, odebírají uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i z Indie. Uživatelé nepředložili žádné informace, které by ukazovaly, že se vyskytly těžkosti v hledání jiných zdrojů, a šetření takové informace rovněž neodhalilo. |
| --- | --- |

(259)

Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření by dopad uložení opatření nebyl pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již deset let, odebírají uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i z Indie. Uživatelé nepředložili žádné informace, které by ukazovaly, že se vyskytly těžkosti v hledání jiných zdrojů, a šetření takové informace rovněž neodhalilo.

| (260) | Navíc, co se týče účinku uložení opatření na uživatele, je třeba připomenout, že v původním šetření byl učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu ceny GES pro odběratelské výrobní odvětví by jakékoli zvýšení cen pravděpodobně nemělo na odběratelské výrobní odvětví žádný podstatný vliv. Tato zjištění byla v současném přezkumu potvrzena, protože nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku po uložení opatření. Kromě toho žádný z těchto čtyř uživatelů nepředložil žádný argument proti zachování opatření. |
| --- | --- |

(260)

Navíc, co se týče účinku uložení opatření na uživatele, je třeba připomenout, že v původním šetření byl učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu ceny GES pro odběratelské výrobní odvětví by jakékoli zvýšení cen pravděpodobně nemělo na odběratelské výrobní odvětví žádný podstatný vliv. Tato zjištění byla v současném přezkumu potvrzena, protože nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku po uložení opatření. Kromě toho žádný z těchto čtyř uživatelů nepředložil žádný argument proti zachování opatření.

| (261) | Jedno sdružení výrobců oceli, Německé hospodářské sdružení pro ocel (Wirtschaftsvereinigung Stahl), bylo proti zachování opatření a tvrdilo, že opatření mají za následek konkurenční nevýhodu pro výrobce oceli v Unii ve srovnání s výrobci oceli v jiných regionech, kde nebyla uložena žádná opatření týkající se GES. Sdružení tvrdilo, že zachování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo i nadále zastávat dominantní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření je však zřejmé, že dovoz z Indie během posuzovaného období pokračoval. Šetření kromě toho ukázalo, že GES stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. |
| --- | --- |

(261)

Jedno sdružení výrobců oceli, Německé hospodářské sdružení pro ocel (Wirtschaftsvereinigung Stahl), bylo proti zachování opatření a tvrdilo, že opatření mají za následek konkurenční nevýhodu pro výrobce oceli v Unii ve srovnání s výrobci oceli v jiných regionech, kde nebyla uložena žádná opatření týkající se GES. Sdružení tvrdilo, že zachování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo i nadále zastávat dominantní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření je však zřejmé, že dovoz z Indie během posuzovaného období pokračoval. Šetření kromě toho ukázalo, že GES stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí.

| (262) | Na základě toho a v souladu se závěry původního šetření se očekává, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele, a že tudíž neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie platnost stávajících opatření prodloužit. |
| --- | --- |

(262)

Na základě toho a v souladu se závěry původního šetření se očekává, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele, a že tudíž neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie platnost stávajících opatření prodloužit.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (263) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod vyplývající ze zájmu Unie proti prodloužení stávajících vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie. |
| --- | --- |

(263)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod vyplývající ze zájmu Unie proti prodloužení stávajících vyrovnávacích opatření uložených na dovoz z Indie.

G.   VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

| (264) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo vyrovnávací opatření zachovat v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(264)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo vyrovnávací opatření zachovat v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu.

| (265) | Z výše uvedených důvodů vyplývá, že by vyrovnávací opatření vztahující se na dovoz určitých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie uložená prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 měla být v souladu s článkem 18 základního nařízení zachována. |
| --- | --- |

(265)

Z výše uvedených důvodů vyplývá, že by vyrovnávací opatření vztahující se na dovoz určitých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie uložená prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 měla být v souladu s článkem 18 základního nařízení zachována.

| (266) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie požádal Komisi, aby zvážila pokračování opatření na dobu dvou let. Šetřením se však nezjistily žádné mimořádné okolnosti, které by zdůvodňovaly omezení opatření na dva roky. |
| --- | --- |

(266)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie požádal Komisi, aby zvážila pokračování opatření na dobu dvou let. Šetřením se však nezjistily žádné mimořádné okolnosti, které by zdůvodňovaly omezení opatření na dva roky.

| (267) | Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(267)

Sazby vyrovnávacího cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (268) | Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba zaslat Komisi (26) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(268)

Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba zaslat Komisi (26) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.

26

| (269) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (27), |
| --- | --- |

(269)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (27),

27

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro tyto elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně, nebo odděleně, pocházejících z Indie.

2.   Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Celní sazba (%) | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 6,3 | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utarpradéš | 7,0 | A531 |
| Všechny ostatní společnosti | 7,2 | A999 |

Společnost

Celní sazba (%)

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

6,3

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utarpradéš

7,0

A531

Všechny ostatní společnosti

7,2

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 ze dne 13. září 2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1629/2004 ze dne 13. září 2004 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1354/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24).

4

(5)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1185/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 332, 16.12.2010, s. 1).

5

(6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1186/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 332, 16.12.2010, s. 17).

6

(7)  
  Úř. věst. C 82, 10.3.2015, s. 4.

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93). Toto nařízení bylo kodifikováno základním nařízením.

8

(9)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. C 415, 15.12.2015, s. 25).

9

(10)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. C 415, 15.12.2015, s. 33).

10

(11)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51).

11

(12)  Přechod z DEPB na DDS je vysvětlen mimo jiné v 47. až 54. bodě odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 461/2013 ze dne 21. května 2013, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyetylentereftalátů (PET) pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 137, 23.5.2013, s. 1).

12

(13)  http://dgft.gov.in/exim/2000/highlight2015.pdf

13

(14)  
  Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6.

14

(15)  Nařízení Komise (ES) č. 1008/2004 ze dne 19. května 2004, kterým se ukládá prozatímní antisubvenční clo na dovozy některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 35).

15

(16)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D..%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw

16

(17)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

17

(18)  http://hegltd.com/ a http://www.graphiteindia.com/

18

(19)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=../Uploads/Newsletter/News9.pdf

19

(20)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

20

(21)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

21

(22)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

22

(23)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (viz GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, s. 14).

23

(24)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

24

(*1)  Průměrná cena nezahrnuje platná antidumpingová/vyrovnávací cla.

*1

(25)  Uhlíkové elektrody o malém i velkém průměru jsou zařazeny do stejných kódů TARIC.

25

(26)  
  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, 1049 Brusel, Belgie.

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské Unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

27

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/46

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/422

ze dne 9. března 2017

o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

1.   Platná opatření

Platná opatření

| (1) | Na základě antidumpingového šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod, v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“). |
| --- | --- |

(1)

Na základě antidumpingového šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1629/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod, v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), pocházejících z Indie (dále jen „dotčená země“).

2

| (2) | Po antisubvenčním šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) také konečné vyrovnávací clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie. |
| --- | --- |

(2)

Po antisubvenčním šetření uložila Rada nařízením (ES) č. 1628/2004 (3) také konečné vyrovnávací clo na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie.

3

| (3) | Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4). |
| --- | --- |

(3)

Rada na základě částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření provedeného z moci úřední změnila nařízení (ES) č. 1628/2004 a (ES) č. 1629/2004 nařízením (ES) č. 1354/2008 (4).

4

| (4) | Na základě přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1186/2010 (5) prodloužila antidumpingová opatření. Na základě přezkumu vyrovnávacích opatření před pozbytím platnosti Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 (6) prodloužila vyrovnávací opatření. |
| --- | --- |

(4)

Na základě přezkumu antidumpingových opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1186/2010 (5) prodloužila antidumpingová opatření. Na základě přezkumu vyrovnávacích opatření před pozbytím platnosti Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1185/2010 (6) prodloužila vyrovnávací opatření.

5

6

| (5) | Antidumpingová opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 8,5 %. |
| --- | --- |

(5)

Antidumpingová opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 9,4 % a 0 % pro dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 8,5 %.

2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

| (6) | Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (7) antidumpingových opatření na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8). |
| --- | --- |

(6)

Na základě zveřejnění oznámení o nadcházejícím ukončení platnosti (7) antidumpingových opatření na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (8).

7

8

| (7) | Žádost podaly společnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (dále jen „žadatelé“), jež představují více než 25 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii. |
| --- | --- |

(7)

Žádost podaly společnosti SGL Carbon GmbH, TOKAI Erftcarbon GmbH a GrafTech Switzerland SA (dále jen „žadatelé“), jež představují více než 25 % celkové výroby některých sad uhlíkových elektrod v Unii.

| (8) | Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. |
| --- | --- |

(8)

Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a přetrvání nebo obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

3.   Zahájení přezkumu

Zahájení přezkumu

| (9) | Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. prosince 2015 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009. |
| --- | --- |

(9)

Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 15. prosince 2015 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009.

Úředním věstníku Evropské unie

9

4.   Souběžné šetření

Souběžné šetření

| (10) | Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 15. prosince 2015 (10) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti konečných vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Unie, podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (11). |
| --- | --- |

(10)

Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie dne 15. prosince 2015 (10) Komise rovněž oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti konečných vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie do Unie, podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (11).

Úředním věstníku Evropské unie

10

11

5.   Zúčastněné strany

Zúčastněné strany

| (11) | V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele v Unii a indické orgány a vyzvala je k účasti. |
| --- | --- |

(11)

V oznámení o zahájení řízení Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele v Unii a indické orgány a vyzvala je k účasti.

| (12) | Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. |
| --- | --- |

(12)

Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

5.1.   Výběr vzorku

Výběr vzorku

| (13) | V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení. |
| --- | --- |

(13)

V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

a)   Výběr vzorku výrobců v Unii

| (14) | V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Na základě informací obdržených během ověřování postavení připadalo na výrobce v Unii zařazené do vzorku více než 80 % celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní. |
| --- | --- |

(14)

V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán, přičemž přihlédla rovněž k zeměpisnému rozsahu. Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Na základě informací obdržených během ověřování postavení připadalo na výrobce v Unii zařazené do vzorku více než 80 % celkové výroby v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Ve stanovené lhůtě nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl tudíž potvrzen. Vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

b)   Výběr vzorku dovozců

| (15) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. |
| --- | --- |

(15)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

| (16) | Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení. |
| --- | --- |

(16)

Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

5.2.   Dotazníky a inspekce na místě

Dotazníky a inspekce na místě

| (17) | Komise zaslala dotazníky všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma indickým vyvážejícím výrobcům a 53 uživatelům, kteří se přihlásili po zahájení řízení. |
| --- | --- |

(17)

Komise zaslala dotazníky všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, dvěma indickým vyvážejícím výrobcům a 53 uživatelům, kteří se přihlásili po zahájení řízení.

| (18) | Komise obdržela odpovědi na dotazník od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho indického vyvážejícího výrobce a osmi uživatelů výrobku, který je předmětem přezkumu. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), při stávajícím přezkumu odpověď na dotazník nepředložil. |
| --- | --- |

(18)

Komise obdržela odpovědi na dotazník od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho indického vyvážejícího výrobce a osmi uživatelů výrobku, který je předmětem přezkumu. Druhý vyvážející výrobce, který při původním šetření spolupracoval, jmenovitě společnost Graphite India Limited (dále jen „GIL“), při stávajícím přezkumu odpověď na dotazník nepředložil.

| (19) | Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci v Unii:






  — | Graftech France S.N.C. Calais, Francie |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci v Unii:

—

Graftech France S.N.C. Calais, Francie

| — | Graftech Iberica S.L., Navarra, Španělsko |
| --- | --- |

—

Graftech Iberica S.L., Navarra, Španělsko

| — | SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Německo |
| --- | --- |

—

SGL Carbon S.A., Wiesbaden, Německo

| — | Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Německo |
| --- | --- |

—

Tokai Erftcarbon GmbH, Grevenbroich, Německo

| b) | Vyvážející výrobce v Indii:






  — | HEG Limited, Bhopal (dále jen „HEG“). |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobce v Indii:

—

HEG Limited, Bhopal (dále jen „HEG“).

6.   Období přezkumného šetření a posuzované období

Období přezkumného šetření a posuzované období

| (20) | Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(20)

Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2014 do 30. září 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

Dotčený výrobek

| (21) | Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, a spojníky používané pro tyto elektrody v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně, nebo zvlášť, pocházející z Indie (dále jen „GES“ (graphite electrode systems – sady uhlíkových elektrod) nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“). |
| --- | --- |

(21)

Dotčeným výrobkem jsou uhlíkové elektrody druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, a spojníky používané pro tyto elektrody v současnosti kódů KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010) a ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážené společně, nebo zvlášť, pocházející z Indie (dále jen „GES“ (graphite electrode systems – sady uhlíkových elektrod) nebo „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

3

2.   Obdobný výrobek

Obdobný výrobek

| (22) | Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:






  — | výrobek, který je předmětem přezkumu, |
| --- | --- | --- |

(22)

Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

—

výrobek, který je předmětem přezkumu,

| — | výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie. |
| --- | --- |

—

výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

| (23) | Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(23)

Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

1.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (24) | V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu. |
| --- | --- |

(24)

V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti stávajících opatření vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu.

| (25) | Jak bylo zmíněno v 18. bodě odůvodnění výše, na současném šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce. Tato společnost představovala v období přezkumného šetření více než 95 % vývozu GES z Indie do Unie. Komise proto dospěla k názoru, že má k posouzení vývozní ceny a dumpingového rozpětí během období přezkumného šetření dostatek informací. |
| --- | --- |

(25)

Jak bylo zmíněno v 18. bodě odůvodnění výše, na současném šetření spolupracoval pouze jeden indický vyvážející výrobce. Tato společnost představovala v období přezkumného šetření více než 95 % vývozu GES z Indie do Unie. Komise proto dospěla k názoru, že má k posouzení vývozní ceny a dumpingového rozpětí během období přezkumného šetření dostatek informací.

| (26) | Tento vyvážející výrobce ale představoval pouze 50 % celkové výrobní kapacity a pouze 40 % až 50 % celkové výroby GES v Indii během období přezkumného šetření. Kromě toho se jeho vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření pohyboval pouze mezi 43 % až 52 % celkového vývozu z Indie do jiných třetích zemí (přesnou váhu jediného spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce ve srovnání s celkovou indickou výrobou a celkovým vývozem nelze z důvodů zachování důvěrnosti zveřejnit). Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že druhý výrobce GES z Indie nespolupracoval, Komise usoudila, že pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy nemá dostatečné informace, a za účelem posouzení vývoje dovozu v případě zrušení opatření bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nutné vycházet z dostupných údajů. |
| --- | --- |

(26)

Tento vyvážející výrobce ale představoval pouze 50 % celkové výrobní kapacity a pouze 40 % až 50 % celkové výroby GES v Indii během období přezkumného šetření. Kromě toho se jeho vývoz do jiných třetích zemí během období přezkumného šetření pohyboval pouze mezi 43 % až 52 % celkového vývozu z Indie do jiných třetích zemí (přesnou váhu jediného spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce ve srovnání s celkovou indickou výrobou a celkovým vývozem nelze z důvodů zachování důvěrnosti zveřejnit). Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že druhý výrobce GES z Indie nespolupracoval, Komise usoudila, že pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy nemá dostatečné informace, a za účelem posouzení vývoje dovozu v případě zrušení opatření bylo v souladu s článkem 18 základního nařízení nutné vycházet z dostupných údajů.

| (27) | Indické orgány byly řádně informovány, že vzhledem ke slabé spolupráci indických vyvážejících výrobců může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky. |
| --- | --- |

(27)

Indické orgány byly řádně informovány, že vzhledem ke slabé spolupráci indických vyvážejících výrobců může Komise uplatnit článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.

| (28) | Zjištění v oddílu 3 byla tedy stanovena na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byly použity informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, statistické údaje Eurostatu, údaje shromážděné členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a veřejně dostupné informace. |
| --- | --- |

(28)

Zjištění v oddílu 3 byla tedy stanovena na základě dostupných údajů. Za tímto účelem byly použity informace poskytnuté spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, žádost o přezkum před pozbytím platnosti, statistické údaje Eurostatu, údaje shromážděné členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a veřejně dostupné informace.

2.   Dumping v Unii během období přezkumného šetření

Dumping v Unii během období přezkumného šetření

2.1   Běžná hodnota

Běžná hodnota

| (29) | Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného během období přezkumného šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku uskutečněného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní. |
| --- | --- |

(29)

Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného během období přezkumného šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku uskutečněného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní.

| (30) | Komise následně určila u vyvážejícího výrobce s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při definování typů výrobku, pokud jde o GES, se přihlíželo k i) tomu, zda se prodávaly se spojníky, či nikoli, ii) jejich průměru a iii) jejich délce. |
| --- | --- |

(30)

Komise následně určila u vyvážejícího výrobce s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Při definování typů výrobku, pokud jde o GES, se přihlíželo k i) tomu, zda se prodávaly se spojníky, či nikoli, ii) jejich průměru a iii) jejich délce.

| (31) | Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při stanovování identických nebo přímo srovnatelných druhů GES mělo přihlédnout ke skutečnosti, že se GES vyrábějí z různě kvalitního jehličkového koksu (základní surovina). Šetření skutečně potvrdilo, že společnost ve výrobním procesu používá dva různé typy jehličkového koksu, a sice dovážený vysoce kvalitní jehličkový koks a standardní jehličkový koks pocházející z indického trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že typ používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku. |
| --- | --- |

(31)

Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že by se při stanovování identických nebo přímo srovnatelných druhů GES mělo přihlédnout ke skutečnosti, že se GES vyrábějí z různě kvalitního jehličkového koksu (základní surovina). Šetření skutečně potvrdilo, že společnost ve výrobním procesu používá dva různé typy jehličkového koksu, a sice dovážený vysoce kvalitní jehličkový koks a standardní jehličkový koks pocházející z indického trhu. Bylo rovněž potvrzeno, že typ používaného koksu určuje výrobní náklady a cenu konečného výrobku.

| (32) | V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise každý typ výrobku do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou. |
| --- | --- |

(32)

V zájmu spravedlivého srovnání a za účelem vypočítání dumpingu rozdělila Komise každý typ výrobku do dvou kategorií, na výrobky s nižší kvalitou a výrobky s vyšší kvalitou.

| (33) | Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise stanovila, že tyto typy výrobku byly reprezentativní. |
| --- | --- |

(33)

Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise stanovila, že tyto typy výrobku byly reprezentativní.

| (34) | Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu. |
| --- | --- |

(34)

Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu.

| (35) | Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:






  a) | objem domácího prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a |
| --- | --- | --- |

(35)

Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

a)

objem domácího prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

| b) | vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

| (36) | V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(36)

V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období přezkumného šetření.

| (37) | Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:






  a) | objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo |
| --- | --- | --- |

(37)

Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:

a)

objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu, nebo

| b) | vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady. |
| --- | --- |

b)

vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

| (38) | Pokud prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebyl dostatečný nebo se žádný prodej neuskutečnil, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Pokud prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebyl dostatečný nebo se žádný prodej neuskutečnil, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

| (39) | Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobku stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež během období přezkumného šetření vznikly jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly připočteny tyto položky:






  a) | vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a |
| --- | --- | --- |

(39)

Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobku stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež během období přezkumného šetření vznikly jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly připočteny tyto položky:

a)

vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

| b) | vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

b)

vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

| (40) | Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu. |
| --- | --- |

(40)

Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk ze všech běžných obchodních transakcí na domácím trhu.

2.2   Vývozní cena

Vývozní cena

| (41) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek prodaný na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(41)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za výrobek prodaný na vývoz do Unie v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

| (42) | Během inspekce na místě byla zjištěna řada chyb ve vývozních cenách, jež spolupracující vývozce nahlásil. Tyto chyby byly opraveny a vyvážející výrobce byl řádně informován. |
| --- | --- |

(42)

Během inspekce na místě byla zjištěna řada chyb ve vývozních cenách, jež spolupracující vývozce nahlásil. Tyto chyby byly opraveny a vyvážející výrobce byl řádně informován.

2.3   Srovnání

Srovnání

| (43) | Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(43)

Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu.

| (44) | Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny případné důvodné úpravy u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a u vedlejších nákladů, u nákladů na balení, úvěrových nákladů, nákladů na bankovní poplatky a nákladů na vyrovnávací cla, jež platil spolupracující vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(44)

Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny případné důvodné úpravy u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a u vedlejších nákladů, u nákladů na balení, úvěrových nákladů, nákladů na bankovní poplatky a nákladů na vyrovnávací cla, jež platil spolupracující vyvážející výrobce.

| (45) | Jediný spolupracující vyvážející výrobce žádal o úpravu dovozních poplatků za suroviny zaplacených podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení s odůvodněním, že dovozní poplatky byly údajně přičítány k tíži GES vyrobených ke spotřebě v Indii, avšak byly vráceny prostřednictvím režimu navracení cla (duty drawback scheme, dále jen „DDS“), když byl tento výrobek prodán na vývoz do Unie. Šetření však prokázalo, že neexistuje žádná přímá vazba mezi částkami získanými v rámci režimu DDS při vývozu GES a skutečně zaplaceným clem z dovezené a využité suroviny. Proto se má za to, že vyvážející výrobce neprokázal, že daň navrácená z prodeje na vývoz byla zahrnuta do domácí ceny. To bylo rovněž potvrzeno ve 38. až 42. bodě odůvodnění paralelního antisubvenčního šetření, které stanovilo, že režim DDS představuje subvenci formou finančního příspěvku indické vlády a nelze ho považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů. Proto nelze tuto úpravu provést. |
| --- | --- |

(45)

Jediný spolupracující vyvážející výrobce žádal o úpravu dovozních poplatků za suroviny zaplacených podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení s odůvodněním, že dovozní poplatky byly údajně přičítány k tíži GES vyrobených ke spotřebě v Indii, avšak byly vráceny prostřednictvím režimu navracení cla (duty drawback scheme, dále jen „DDS“), když byl tento výrobek prodán na vývoz do Unie. Šetření však prokázalo, že neexistuje žádná přímá vazba mezi částkami získanými v rámci režimu DDS při vývozu GES a skutečně zaplaceným clem z dovezené a využité suroviny. Proto se má za to, že vyvážející výrobce neprokázal, že daň navrácená z prodeje na vývoz byla zahrnuta do domácí ceny. To bylo rovněž potvrzeno ve 38. až 42. bodě odůvodnění paralelního antisubvenčního šetření, které stanovilo, že režim DDS představuje subvenci formou finančního příspěvku indické vlády a nelze ho považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů. Proto nelze tuto úpravu provést.

| (46) | Spolupracující indický vyvážející výrobce navíc žádal o úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení s odůvodněním, že dovozní poplatky byly údajně přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu v Indii, avšak nebyly vybrány z důvodu režimu předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“), když byl tento výrobek prodán na vývoz do Unie. Šetření však prokázalo, že neexistuje žádný systém, který by zjišťoval, zda byly suroviny dovezené bezcelně v rámci AAS začleněny výhradně do vyvážených GES. Proto má Komise za to, že vyvážející výrobce neprokázal, že daň nezaplacená z prodeje na vývoz byla zahrnuta do domácí ceny. To bylo rovněž potvrzeno v 59. až 62. bodě odůvodnění paralelního antisubvenčního šetření, které stanovilo, že režim AAS představuje subvenci formou finančního příspěvku indické vlády a nelze ho považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů. Proto nelze tuto úpravu provést. |
| --- | --- |

(46)

Spolupracující indický vyvážející výrobce navíc žádal o úpravu na základě čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení s odůvodněním, že dovozní poplatky byly údajně přičítány k tíži obdobného výrobku tam, kde byl zamýšlen pro spotřebu v Indii, avšak nebyly vybrány z důvodu režimu předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme, dále jen „AAS“), když byl tento výrobek prodán na vývoz do Unie. Šetření však prokázalo, že neexistuje žádný systém, který by zjišťoval, zda byly suroviny dovezené bezcelně v rámci AAS začleněny výhradně do vyvážených GES. Proto má Komise za to, že vyvážející výrobce neprokázal, že daň nezaplacená z prodeje na vývoz byla zahrnuta do domácí ceny. To bylo rovněž potvrzeno v 59. až 62. bodě odůvodnění paralelního antisubvenčního šetření, které stanovilo, že režim AAS představuje subvenci formou finančního příspěvku indické vlády a nelze ho považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů. Proto nelze tuto úpravu provést.

2.4   Dumpingové rozpětí

Dumpingové rozpětí

| (47) | V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce během období přezkumného šetření 29,8 %. |
| --- | --- |

(47)

V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu. Na základě této metody představuje dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce během období přezkumného šetření 29,8 %.

| (48) | Během inspekce na místě v prostorách jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii společnost tvrdila, že by se měly vzít v úvahu údajně značné výkyvy cen hlavní suroviny (jehličkový koks) během období přezkumného šetření, a požádal Komisi, aby za tímto účelem vypočítala čtvrtletní dumpingové rozpětí. Tím by se prokázalo, že během období přezkumného šetření žádný dumping neprobíhal. Za tímto účelem společnost na konci inspekce na místě předložila čtvrtletní výrobní náklady. |
| --- | --- |

(48)

Během inspekce na místě v prostorách jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Indii společnost tvrdila, že by se měly vzít v úvahu údajně značné výkyvy cen hlavní suroviny (jehličkový koks) během období přezkumného šetření, a požádal Komisi, aby za tímto účelem vypočítala čtvrtletní dumpingové rozpětí. Tím by se prokázalo, že během období přezkumného šetření žádný dumping neprobíhal. Za tímto účelem společnost na konci inspekce na místě předložila čtvrtletní výrobní náklady.

| (49) | Vzhledem k tomu, že tento požadavek nebyl předložen v dřívější fázi řízení, ani v odpovědi na dotazník, nemohla Komise toto tvrzení řádně ověřit, a tudíž ani stanovit, zda byly poskytnuté údaje úplné a přesné. |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k tomu, že tento požadavek nebyl předložen v dřívější fázi řízení, ani v odpovědi na dotazník, nemohla Komise toto tvrzení řádně ověřit, a tudíž ani stanovit, zda byly poskytnuté údaje úplné a přesné.

| (50) | V každém případě bylo na základě údajů poskytnutých během inspekce na místě stanoveno, že jednotkové výrobní náklady na typ výrobku vykazovaly během období přezkumného šetření sestupnou tendenci mezi jednotlivými čtvrtletími u některých typů výrobku, ale nikoli u všech. U řady kontrolních čísel výrobku se jednotkové výrobní náklady v posledním čtvrtletí zvýšily. Jednotková vývozní cena měla podobnou sestupnou tendenci; výjimku tvořilo poslední čtvrtletí, kdy vývozní ceny vzrostly u všech typů výrobku kromě dvou. Společnost vyvážela ve všech čtvrtletích období přezkumného šetření značný objem; údaje o objemu v jednotlivých čtvrtletích jsou uvedeny v tabulce níže (přesné údaje o objemu nelze zveřejnit z důvodu zachování důvěrnosti). Kromě toho nebyly všechny typy výrobku prodávány během všech čtvrtletí; z 23 typů výrobku, které spolupracující vyvážející výrobce prodával na trh Unie, se pouze šest prodávalo ve všech čtvrtletích. |
| --- | --- |

(50)

V každém případě bylo na základě údajů poskytnutých během inspekce na místě stanoveno, že jednotkové výrobní náklady na typ výrobku vykazovaly během období přezkumného šetření sestupnou tendenci mezi jednotlivými čtvrtletími u některých typů výrobku, ale nikoli u všech. U řady kontrolních čísel výrobku se jednotkové výrobní náklady v posledním čtvrtletí zvýšily. Jednotková vývozní cena měla podobnou sestupnou tendenci; výjimku tvořilo poslední čtvrtletí, kdy vývozní ceny vzrostly u všech typů výrobku kromě dvou. Společnost vyvážela ve všech čtvrtletích období přezkumného šetření značný objem; údaje o objemu v jednotlivých čtvrtletích jsou uvedeny v tabulce níže (přesné údaje o objemu nelze zveřejnit z důvodu zachování důvěrnosti). Kromě toho nebyly všechny typy výrobku prodávány během všech čtvrtletí; z 23 typů výrobku, které spolupracující vyvážející výrobce prodával na trh Unie, se pouze šest prodávalo ve všech čtvrtletích.

| (51) | Dumpingová rozpětí vypočítaná pro každé čtvrtletí podle metodiky vysvětlené ve 29. až 47. bodě odůvodnění prokázala značný dumping ve všech čtvrtletích období přezkumného šetření.

  Tabulka 1








  Období přezkumného šetření | Dumpingové rozpětí (%) | Objem vývozu (v tunách) |
| --- | --- | --- | --- |
| říjen 2014 – prosinec 2014 | 23,1 | [1 500 – 1 700 ] |
| leden 2015 – březen 2015 | 32,3 | [1 900 – 2 100 ] |
| duben 2015 – červen 2015 | 15,4 | [1 500 – 1 700 ] |
| červenec 2015 – září 2015 | 6,4 | [1 100 – 1 400 ] |

(51)

Dumpingová rozpětí vypočítaná pro každé čtvrtletí podle metodiky vysvětlené ve 29. až 47. bodě odůvodnění prokázala značný dumping ve všech čtvrtletích období přezkumného šetření.

Tabulka 1

Tabulka 1

Období přezkumného šetření

Dumpingové rozpětí (%)

(

Objem vývozu (v tunách)

říjen 2014 – prosinec 2014

23,1

[1 500 – 1 700 ]

leden 2015 – březen 2015

32,3

[1 900 – 2 100 ]

duben 2015 – červen 2015

15,4

[1 500 – 1 700 ]

červenec 2015 – září 2015

6,4

[1 100 – 1 400 ]

| (52) | Tvrzení spolupracujícího vyvážejícího výrobce, že čtvrtletní výpočet jeho dumpingového rozpětí by vedl k závěru, že k žádnému dumpingu nedošlo, bylo proto nesprávné. Dumpingová rozpětí byla ve všech čtvrtletích značná a stejně tak průměrné dumpingové rozpětí během období přezkumného šetření vypočítané na základě těchto čtvrtletních rozpětí bylo značné a činilo 19,3 %. |
| --- | --- |

(52)

Tvrzení spolupracujícího vyvážejícího výrobce, že čtvrtletní výpočet jeho dumpingového rozpětí by vedl k závěru, že k žádnému dumpingu nedošlo, bylo proto nesprávné. Dumpingová rozpětí byla ve všech čtvrtletích značná a stejně tak průměrné dumpingové rozpětí během období přezkumného šetření vypočítané na základě těchto čtvrtletních rozpětí bylo značné a činilo 19,3 %.

| (53) | Zatímco dumpingová rozpětí v různých čtvrtletích vypočítaná podle typu výrobku vykazovala kolísavou tendenci (růst mezi obdobím říjen 2014 až prosinec 2014 a leden 2015 až březen 2015 a poté pokles mezi lednem 2015 až březnem 2015 a koncem období přezkumného šetření), postupné snižování výrobních nákladů během období přezkumného šetření nemělo uváděný dopad. Je třeba poznamenat, že pokles dumpingového rozpětí byl rovněž částečně způsoben růstem vývozní ceny. Je třeba připomenout, že tvrzení spolupracujícího vyvážejícího výrobce o čtvrtletním dumpingovém rozpětí vycházelo pouze z výkyvů ceny surovin. Komise proto došla k závěru, že poskytnuté informace nezpochybnily zjištění o dumpingu během období přezkumného šetření, a tudíž ani zjištění o pokračování dumpingu v 57. až 87. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(53)

Zatímco dumpingová rozpětí v různých čtvrtletích vypočítaná podle typu výrobku vykazovala kolísavou tendenci (růst mezi obdobím říjen 2014 až prosinec 2014 a leden 2015 až březen 2015 a poté pokles mezi lednem 2015 až březnem 2015 a koncem období přezkumného šetření), postupné snižování výrobních nákladů během období přezkumného šetření nemělo uváděný dopad. Je třeba poznamenat, že pokles dumpingového rozpětí byl rovněž částečně způsoben růstem vývozní ceny. Je třeba připomenout, že tvrzení spolupracujícího vyvážejícího výrobce o čtvrtletním dumpingovém rozpětí vycházelo pouze z výkyvů ceny surovin. Komise proto došla k závěru, že poskytnuté informace nezpochybnily zjištění o dumpingu během období přezkumného šetření, a tudíž ani zjištění o pokračování dumpingu v 57. až 87. bodě odůvodnění.

| (54) | Po zveřejnění informací jediný spolupracující indický vyvážející výrobce namítl, že při výpočtu ziskovosti, který se používá ke stanovení běžné hodnoty, by Komise měla rozlišovat mezi výrobky vyrobenými z domácího koksu na jedné straně, a výrobky vyrobenými z dováženého jehličkového koksu na straně druhé. Důvodem je různé využití těchto výrobků. Dále tvrdil, že na trhu Unie se prodávají pouze výrobky vyrobené z dováženého jehličkového koksu, který se využívá ve vysokovýkonných elektrických obloukových pecích, a že ziskovost použitá ke stanovení běžné hodnoty by proto měla být vypočtena pouze na základě těchto typů výrobku. Během slyšení, které u Komise proběhlo po zveřejnění informací, společnost HEG uvedla, že na základě těchto tvrzení by Komise při stanovování běžné hodnoty neměla používat váženou průměrnou míru ziskovosti vypočítanou na základě všech domácích prodejů. Společnost HEG uvedla, že by Komise měla vypočítat dvě různé míry ziskovosti, a to podle původu koksu, a uplatňovat je poté při stanovování běžné hodnoty. |
| --- | --- |

(54)

Po zveřejnění informací jediný spolupracující indický vyvážející výrobce namítl, že při výpočtu ziskovosti, který se používá ke stanovení běžné hodnoty, by Komise měla rozlišovat mezi výrobky vyrobenými z domácího koksu na jedné straně, a výrobky vyrobenými z dováženého jehličkového koksu na straně druhé. Důvodem je různé využití těchto výrobků. Dále tvrdil, že na trhu Unie se prodávají pouze výrobky vyrobené z dováženého jehličkového koksu, který se využívá ve vysokovýkonných elektrických obloukových pecích, a že ziskovost použitá ke stanovení běžné hodnoty by proto měla být vypočtena pouze na základě těchto typů výrobku. Během slyšení, které u Komise proběhlo po zveřejnění informací, společnost HEG uvedla, že na základě těchto tvrzení by Komise při stanovování běžné hodnoty neměla používat váženou průměrnou míru ziskovosti vypočítanou na základě všech domácích prodejů. Společnost HEG uvedla, že by Komise měla vypočítat dvě různé míry ziskovosti, a to podle původu koksu, a uplatňovat je poté při stanovování běžné hodnoty.

| (55) | Ve své odpovědi na dotazník společnost HEG uvedla pro každý typ výrobku původ suroviny a výkonnost GES. Vezmeme-li však v úvahu pouze tyto dva prvky, srovnání typů výrobku prodávaných na trhu Unie a typů výrobku prodávaných na indickém trhu prokázalo, že společnost HEG prodávala během období přezkumného šetření tytéž typy výrobku na obou trzích. První část tvrzení je tedy fakticky chybná. |
| --- | --- |

(55)

Ve své odpovědi na dotazník společnost HEG uvedla pro každý typ výrobku původ suroviny a výkonnost GES. Vezmeme-li však v úvahu pouze tyto dva prvky, srovnání typů výrobku prodávaných na trhu Unie a typů výrobku prodávaných na indickém trhu prokázalo, že společnost HEG prodávala během období přezkumného šetření tytéž typy výrobku na obou trzích. První část tvrzení je tedy fakticky chybná.

| (56) | Kromě toho, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty Komise použila vážený průměrný zisk ze všech domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Pokud by se však použily jednotlivé míry ziskovosti pro každý typ výrobku, jak navrhovala společnost na slyšení uvedeném v 54. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí uvedené ve 47. bodě odůvodnění by pokleslo pouze o 3,2 procentního bodu na 26,7 %. Toto snížení proto nemá žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se dumpingu během období přezkumného šetření, a tudíž ani na zjištění o pokračování dumpingu uvedená v 57. až 87. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(56)

Kromě toho, jak je vysvětleno ve 39. a 40. bodě odůvodnění, ke stanovení běžné hodnoty Komise použila vážený průměrný zisk ze všech domácích prodejů obdobného výrobku v běžném obchodním styku během období přezkumného šetření podle čl. 2 odst. 6 základního nařízení. Pokud by se však použily jednotlivé míry ziskovosti pro každý typ výrobku, jak navrhovala společnost na slyšení uvedeném v 54. bodě odůvodnění, dumpingové rozpětí uvedené ve 47. bodě odůvodnění by pokleslo pouze o 3,2 procentního bodu na 26,7 %. Toto snížení proto nemá žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se dumpingu během období přezkumného šetření, a tudíž ani na zjištění o pokračování dumpingu uvedená v 57. až 87. bodě odůvodnění.

3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

| (57) | V návaznosti na zjištění značného dumpingu v průběhu období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda je pravděpodobné, že by dumping v případě pozbytí platnosti opatření pokračoval. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(57)

V návaznosti na zjištění značného dumpingu v průběhu období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda je pravděpodobné, že by dumping v případě pozbytí platnosti opatření pokračoval. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie.

| (58) | Jak je uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, spolupracoval jen jeden vyvážející výrobce v Indii, který představoval pouze polovinu celkové indické výrobní kapacity. Závěry v oddílech níže proto vycházely z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. V tomto ohledu Komise použila informace, jež poskytl spolupracující vyvážející výrobce, informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, databázi Organizace spojených národů, informace, jež poskytla indická vláda v paralelním antisubvenčním šetření zmíněném v 10. bodě odůvodnění, a veřejně dostupné informace. |
| --- | --- |

(58)

Jak je uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, spolupracoval jen jeden vyvážející výrobce v Indii, který představoval pouze polovinu celkové indické výrobní kapacity. Závěry v oddílech níže proto vycházely z dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. V tomto ohledu Komise použila informace, jež poskytl spolupracující vyvážející výrobce, informace uvedené v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, databázi Organizace spojených národů, informace, jež poskytla indická vláda v paralelním antisubvenčním šetření zmíněném v 10. bodě odůvodnění, a veřejně dostupné informace.

3.1   Výrobní kapacita a přebytečná kapacita

Výrobní kapacita a přebytečná kapacita

| (59) | Na základě veřejných finančních informací a ověřených údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce (12) (13) oba indičtí výrobci po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti zmíněném ve 4. bodě odůvodnění svou výrobní kapacitu zvýšili o 27 %. Na konci období přezkumného šetření dosahovala celková výrobní kapacita v Indii 160 000 tun za rok, rozděleno stejnou měrou mezi oba výrobce (14). Kromě toho šetření ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci v případě zvýšené poptávky pravděpodobně svou kapacitu dále zvýší (15). |
| --- | --- |

(59)

Na základě veřejných finančních informací a ověřených údajů od spolupracujícího vyvážejícího výrobce (12) (13) oba indičtí výrobci po předchozím přezkumu před pozbytím platnosti zmíněném ve 4. bodě odůvodnění svou výrobní kapacitu zvýšili o 27 %. Na konci období přezkumného šetření dosahovala celková výrobní kapacita v Indii 160 000 tun za rok, rozděleno stejnou měrou mezi oba výrobce (14). Kromě toho šetření ukázalo, že indičtí vyvážející výrobci v případě zvýšené poptávky pravděpodobně svou kapacitu dále zvýší (15).

12

13

14

15

| (60) | Objem výroby obou indických výrobců se v průběhu období přezkumného šetření pohyboval od 110 000 do 120 000 tun. Na základě výše uvedeného byla celková indická přebytečná kapacita odhadnuta na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(60)

Objem výroby obou indických výrobců se v průběhu období přezkumného šetření pohyboval od 110 000 do 120 000 tun. Na základě výše uvedeného byla celková indická přebytečná kapacita odhadnuta na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

| (61) | Ke zvýšení kapacity došlo současně se snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě. GES se používají většinou v odvětví elektrooceli, konkrétně v ocelárnách k tavení ocelového šrotu. Vývoj spotřeby GES je proto v souladu s vývojem výroby elektrooceli a sleduje podobné trendy. Šetření ukázalo, že výroba elektrooceli v Indii a na celém světě se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (16) snížila, zatímco výrobní kapacita GES v Indii se zvýšila. |
| --- | --- |

(61)

Ke zvýšení kapacity došlo současně se snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě. GES se používají většinou v odvětví elektrooceli, konkrétně v ocelárnách k tavení ocelového šrotu. Vývoj spotřeby GES je proto v souladu s vývojem výroby elektrooceli a sleduje podobné trendy. Šetření ukázalo, že výroba elektrooceli v Indii a na celém světě se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (16) snížila, zatímco výrobní kapacita GES v Indii se zvýšila.

16

| (62) | Na konci listopadu 2014 uložily indické orgány antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny (17). Očekává se, že indičtí výrobci zvýší svůj podíl na domácím trhu. |
| --- | --- |

(62)

Na konci listopadu 2014 uložily indické orgány antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny (17). Očekává se, že indičtí výrobci zvýší svůj podíl na domácím trhu.

17

3.2   Vývoz do třetích zemí

Vývoz do třetích zemí

| (63) | Na základě veřejných účetních závěrek se zjistilo, že oba indičtí vyvážející výrobci jsou orientováni na vývoz (18) (19), a během období přezkumného šetření vyvezli kolem 60 % své celkové výroby. |
| --- | --- |

(63)

Na základě veřejných účetních závěrek se zjistilo, že oba indičtí vyvážející výrobci jsou orientováni na vývoz (18) (19), a během období přezkumného šetření vyvezli kolem 60 % své celkové výroby.

18

19

| (64) | Nehledě na platná opatření zůstala Unie pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost HEG, důležitou destinací vývozu. Vývoz společnosti HEG v období přezkumného šetření dosáhl 10 % až 17 % jejího celkového prodeje, pokud jde o hodnotu, a 10 % až 20 %, pokud jde o objem. Nespolupracující indická společnost GIL vyvezla do Unie během období přezkumného šetření velmi malý objem. Musí se to však posuzovat ve vzájemném vztahu s antidumpingovými a vyrovnávacími cly vztahujícími se na společnost GIL (celkem 15,7 %) ve srovnání se společností HEG (celkem 7 %). |
| --- | --- |

(64)

Nehledě na platná opatření zůstala Unie pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnost HEG, důležitou destinací vývozu. Vývoz společnosti HEG v období přezkumného šetření dosáhl 10 % až 17 % jejího celkového prodeje, pokud jde o hodnotu, a 10 % až 20 %, pokud jde o objem. Nespolupracující indická společnost GIL vyvezla do Unie během období přezkumného šetření velmi malý objem. Musí se to však posuzovat ve vzájemném vztahu s antidumpingovými a vyrovnávacími cly vztahujícími se na společnost GIL (celkem 15,7 %) ve srovnání se společností HEG (celkem 7 %).

| (65) | Jelikož neexistuje žádný jiný spolehlivější zdroj pro stanovení objemu vývozu z Indie na trhy jiných třetích zemí, byla použita databáze Organizace spojených národů. Podle této databáze se vývoz do jiných třetích zemí mezi roky 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a potom se oproti roku 2013 v letech 2014 a 2015 snížil o 38 %. Objem vývozu se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření celkově snížil (o 10 %). Hlavní destinace indického vývozu byly v roce 2015 USA, Saúdská Arábie, Írán, Turecko, Spojené arabské emiráty, Korejská republika a Egypt. Od roku 2012 do roku 2015 se indický vývoz do některých těchto destinací zvýšil (např. do Saúdské Arábie, Spojených arabských emirátů, USA), zatímco do jiných (Íránu, Turecka, Korejské republiky, Egypta) se snížil, přičemž došlo k celkovému snížení o 9 %. |
| --- | --- |

(65)

Jelikož neexistuje žádný jiný spolehlivější zdroj pro stanovení objemu vývozu z Indie na trhy jiných třetích zemí, byla použita databáze Organizace spojených národů. Podle této databáze se vývoz do jiných třetích zemí mezi roky 2012 a 2013 zvýšil o 43 % a potom se oproti roku 2013 v letech 2014 a 2015 snížil o 38 %. Objem vývozu se mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření celkově snížil (o 10 %). Hlavní destinace indického vývozu byly v roce 2015 USA, Saúdská Arábie, Írán, Turecko, Spojené arabské emiráty, Korejská republika a Egypt. Od roku 2012 do roku 2015 se indický vývoz do některých těchto destinací zvýšil (např. do Saúdské Arábie, Spojených arabských emirátů, USA), zatímco do jiných (Íránu, Turecka, Korejské republiky, Egypta) se snížil, přičemž došlo k celkovému snížení o 9 %.

| (66) | Zatímco v roce 2012 bylo Rusko pro indické výrobce třetím vývozním trhem, pokud jde o objem, poté, co Rusko v prosinci 2012 uložilo valorické clo na dovoz GES z Indie ve výši od 16,04 % do 32,83 % (20), se v roce 2015 vývoz z Indie do Ruska snížil ze 4 415 tun na 638 tun, což je snížení o 86 %. |
| --- | --- |

(66)

Zatímco v roce 2012 bylo Rusko pro indické výrobce třetím vývozním trhem, pokud jde o objem, poté, co Rusko v prosinci 2012 uložilo valorické clo na dovoz GES z Indie ve výši od 16,04 % do 32,83 % (20), se v roce 2015 vývoz z Indie do Ruska snížil ze 4 415 tun na 638 tun, což je snížení o 86 %.

20

| (67) | Informace o objemu vývozu z databáze Organizace spojených národů lze srovnat s informacemi, jež poskytla indická vláda v paralelním antisubvenčním šetření, tj. s vývozními statistikami Generálního ředitelství pro obchodní zpravodajství a statistiku (dále jen „DGCIS“), které ukázaly podobné tendence jako databáze OSN. |
| --- | --- |

(67)

Informace o objemu vývozu z databáze Organizace spojených národů lze srovnat s informacemi, jež poskytla indická vláda v paralelním antisubvenčním šetření, tj. s vývozními statistikami Generálního ředitelství pro obchodní zpravodajství a statistiku (dále jen „DGCIS“), které ukázaly podobné tendence jako databáze OSN.

| (68) | Kromě toho také objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG, do jiných třetích zemí sledoval podobné trendy, tj. zvýšení objemu vývozu do jiných třetích zemí od roku 2012 do roku 2013 a snížení objemu od roku 2014 do období přezkumného šetření, přičemž během posuzovaného období docházelo celkově ke snížení. Je třeba poznamenat, že nehledě na toto snížení objemu vývozu zůstala jeho celková úroveň v období přezkumného šetření značná, a to od 20 000 do 30 000 tun. |
| --- | --- |

(68)

Kromě toho také objem vývozu spolupracujícího vyvážejícího výrobce, společnosti HEG, do jiných třetích zemí sledoval podobné trendy, tj. zvýšení objemu vývozu do jiných třetích zemí od roku 2012 do roku 2013 a snížení objemu od roku 2014 do období přezkumného šetření, přičemž během posuzovaného období docházelo celkově ke snížení. Je třeba poznamenat, že nehledě na toto snížení objemu vývozu zůstala jeho celková úroveň v období přezkumného šetření značná, a to od 20 000 do 30 000 tun.

| (69) | Pokud jde o hladiny vývozních cen, šetření vycházející z databáze Organizace spojených národů ukázalo, že indické vývozní ceny do některých zemí jako USA a Korejské republiky, které byly od roku 2012 do roku 2014 v průměru nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily přibližně na stejnou úroveň jako ceny v EU. Navíc indické vývozní ceny do jiných zemí, jako např. do Saúdské Arábie, které byly od roku 2012 do roku 2014 nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily na vyšší úroveň než ceny v EU. Kromě toho indické vývozní ceny do některých jiných zemí, jako např. do Turecka, byly během celého posuzovaného období nadále nižší než ceny v EU. Je však třeba konstatovat, že ceny v této databázi nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto je spolehlivost tohoto cenového srovnání na tomto základu omezená. |
| --- | --- |

(69)

Pokud jde o hladiny vývozních cen, šetření vycházející z databáze Organizace spojených národů ukázalo, že indické vývozní ceny do některých zemí jako USA a Korejské republiky, které byly od roku 2012 do roku 2014 v průměru nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily přibližně na stejnou úroveň jako ceny v EU. Navíc indické vývozní ceny do jiných zemí, jako např. do Saúdské Arábie, které byly od roku 2012 do roku 2014 nižší než ceny v EU, se v roce 2015 zvýšily na vyšší úroveň než ceny v EU. Kromě toho indické vývozní ceny do některých jiných zemí, jako např. do Turecka, byly během celého posuzovaného období nadále nižší než ceny v EU. Je však třeba konstatovat, že ceny v této databázi nerozlišují mezi různými typy výrobku, a proto je spolehlivost tohoto cenového srovnání na tomto základu omezená.

| (70) | Analýza informací o vývozních cenách spolupracujícího vyvážejícího výrobce na trhy jiných třetích zemí ukázala, že během let 2012 a 2014 byly průměrné ceny na trhu Unie vyšší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích (upravené na základě kalendářního roku, protože údaje byly poskytnuty na základě rozpočtového roku), zatímco během období přezkumného šetření byly průměrné ceny na trhu Unie nižší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích. |
| --- | --- |

(70)

Analýza informací o vývozních cenách spolupracujícího vyvážejícího výrobce na trhy jiných třetích zemí ukázala, že během let 2012 a 2014 byly průměrné ceny na trhu Unie vyšší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích (upravené na základě kalendářního roku, protože údaje byly poskytnuty na základě rozpočtového roku), zatímco během období přezkumného šetření byly průměrné ceny na trhu Unie nižší než průměrné ceny společnosti HEG na jiných třetích trzích.

| (71) | Nebyly k dispozici žádné jiné údaje, aby se určily přesné cenové hladiny indických vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(71)

Nebyly k dispozici žádné jiné údaje, aby se určily přesné cenové hladiny indických vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí.

3.3   Atraktivita trhu Unie

Atraktivita trhu Unie

| (72) | Atraktivita trhu Unie byla prokázána skutečností, že nehledě na platná antidumpingová a vyrovnávací cla přicházely indické GES na trh Unie i nadále. Během posuzovaného období byla Indie po Čínské lidové republice (dále jen „Čína“) i nadále druhou nejvýznamnější vyvážející zemí do Unie. Nehledě na snížení mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření Indie udržela značný objem vývozu do Unie a podílů na trhu, jak je vysvětleno níže ve 100. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(72)

Atraktivita trhu Unie byla prokázána skutečností, že nehledě na platná antidumpingová a vyrovnávací cla přicházely indické GES na trh Unie i nadále. Během posuzovaného období byla Indie po Čínské lidové republice (dále jen „Čína“) i nadále druhou nejvýznamnější vyvážející zemí do Unie. Nehledě na snížení mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření Indie udržela značný objem vývozu do Unie a podílů na trhu, jak je vysvětleno níže ve 100. bodě odůvodnění.

| (73) | Případný vývoj prodeje na vývoz do Unie, pokud by opatření přestala platit, se musí posuzovat v souvislosti s celkovým snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě, spolu s přebytečnou kapacitou v Indii. S největší pravděpodobností se tím zvýší tlak na indické vyvážející výrobce, aby prozkoumali další vývozní trhy, zejména s ohledem na jejich obchodní model orientovaný na vývoz. Proto pokud by opatření v Unii byla zrušena a pro přístup na trh Unie by nebyla uložena antidumpingová ani vyrovnávací cla, je samozřejmě pravděpodobné, že velká část přebytečné kapacity, která je k dispozici, by byla využita pro vývoz na trh Unie. Zejména proto, že šetření ukázalo, že zatímco na některých vývozních trzích (např. Saúdská Arábie, Spojené arabské emiráty, USA) se indický vývoz v roce 2015 zvýšil, celkový vývoz z Indie na trhy jiných třetích zemí sledoval snižující se trend. To ukazuje, že některé třetí země mají patrně omezenou kapacitu, aby absorbovaly další množství vývozu. |
| --- | --- |

(73)

Případný vývoj prodeje na vývoz do Unie, pokud by opatření přestala platit, se musí posuzovat v souvislosti s celkovým snížením spotřeby GES v Indii a na celém světě, spolu s přebytečnou kapacitou v Indii. S největší pravděpodobností se tím zvýší tlak na indické vyvážející výrobce, aby prozkoumali další vývozní trhy, zejména s ohledem na jejich obchodní model orientovaný na vývoz. Proto pokud by opatření v Unii byla zrušena a pro přístup na trh Unie by nebyla uložena antidumpingová ani vyrovnávací cla, je samozřejmě pravděpodobné, že velká část přebytečné kapacity, která je k dispozici, by byla využita pro vývoz na trh Unie. Zejména proto, že šetření ukázalo, že zatímco na některých vývozních trzích (např. Saúdská Arábie, Spojené arabské emiráty, USA) se indický vývoz v roce 2015 zvýšil, celkový vývoz z Indie na trhy jiných třetích zemí sledoval snižující se trend. To ukazuje, že některé třetí země mají patrně omezenou kapacitu, aby absorbovaly další množství vývozu.

| (74) | Kromě toho, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, Rusko uložilo na dovoz GES z Indie antidumpingová cla. Indičtí vyvážející výrobci mají tedy omezený přístup na tento trh a nemohou zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu do Ruska, jak ukázal pokles vývozu do této destinace od roku 2012. |
| --- | --- |

(74)

Kromě toho, jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, Rusko uložilo na dovoz GES z Indie antidumpingová cla. Indičtí vyvážející výrobci mají tedy omezený přístup na tento trh a nemohou zvýšit nebo přesměrovat svůj objem vývozu do Ruska, jak ukázal pokles vývozu do této destinace od roku 2012.

| (75) | Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci budou i nadále vyvážet značná množství do Unie, pokud by opatření přestala platit, a dokonce zvýší svůj současný objem vývozu s přihlédnutím k jejich značné přebytečné kapacitě. To se pravděpodobně stane u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který bude mít motivaci ještě zvýšit svou již nyní značnou přítomnost na trhu Unie, a ještě více u nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, jehož celní sazby jsou ve srovnání se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vyšší a který na trh Unie téměř přestal vyvážet. |
| --- | --- |

(75)

Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci budou i nadále vyvážet značná množství do Unie, pokud by opatření přestala platit, a dokonce zvýší svůj současný objem vývozu s přihlédnutím k jejich značné přebytečné kapacitě. To se pravděpodobně stane u spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který bude mít motivaci ještě zvýšit svou již nyní značnou přítomnost na trhu Unie, a ještě více u nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, jehož celní sazby jsou ve srovnání se spolupracujícím vyvážejícím výrobcem vyšší a který na trh Unie téměř přestal vyvážet.

3.4   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

| (76) | Výše uvedená analýza ukazuje, že i) indický dovoz i nadále během období přezkumného šetření přicházel na trh Unie za značně dumpingové ceny a ve značných množstvích; ii) oba indičtí výrobci jsou orientováni na vývoz a mají přebytečnou kapacitu, kterou by bylo možné využít na zvýšení objemu vývozu do Unie za dumpingové ceny; iii) spotřeba na celém světě sleduje klesající trend, takže se snižují možnosti vývozu na některé jiné třetí trhy; iv) existence antidumpingových opatření v Rusku vůči indickým GES dále omezuje možnosti vývozu indických vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(76)

Výše uvedená analýza ukazuje, že i) indický dovoz i nadále během období přezkumného šetření přicházel na trh Unie za značně dumpingové ceny a ve značných množstvích; ii) oba indičtí výrobci jsou orientováni na vývoz a mají přebytečnou kapacitu, kterou by bylo možné využít na zvýšení objemu vývozu do Unie za dumpingové ceny; iii) spotřeba na celém světě sleduje klesající trend, takže se snižují možnosti vývozu na některé jiné třetí trhy; iv) existence antidumpingových opatření v Rusku vůči indickým GES dále omezuje možnosti vývozu indických vyvážejících výrobců.

| (77) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval. |
| --- | --- |

(77)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.

| (78) | Po zveřejnění informací tvrdil jediný spolupracující indický vyvážející výrobce, společnost HEG, že Komise ve svém posouzení pravděpodobnosti pokračování dumpingu nepřihlédla ke skutečnostem týkajícím se doby po skončení období přezkumného šetření. V tomto ohledu spolupracující indický vyvážející výrobce tvrdil, že když Komise uplatnila článek 18 základního nařízení, nepřihlédla ke skutečnosti, že společnost GIL, která je druhým indickým výrobcem GES, vynaložila investice do výrobního zařízení v Unii, tj. do společnosti Graphite Cova GmbH (dále jen „GIL Cova“). Společnost HEG dále tvrdila, že společnost GIL má strategickou dlouhodobou smlouvu na prodej vypalovaných zelených elektrod (které jsou polotovarem) svému grafitizačnímu zařízení GIL Cova. Společnost HEG také tvrdila, že z důvodu této strategické investice společnosti GIL není správný závěr Komise, že vývoz z Indie do Unie se zvýší, a zjištění, že oba indičtí výrobci mají přebytečnou kapacitu, která je k dispozici pro vývoz, se zakládá čistě na domněnkách. Společnost HEG rovněž tvrdila, že skončením platnosti opatření se objem vývozu do Unie nezvýší, a to vzhledem ke klesajícímu trendu vývozu z Indie do Unie (včetně vývozu společnosti HEG do Unie) po skončení období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(78)

Po zveřejnění informací tvrdil jediný spolupracující indický vyvážející výrobce, společnost HEG, že Komise ve svém posouzení pravděpodobnosti pokračování dumpingu nepřihlédla ke skutečnostem týkajícím se doby po skončení období přezkumného šetření. V tomto ohledu spolupracující indický vyvážející výrobce tvrdil, že když Komise uplatnila článek 18 základního nařízení, nepřihlédla ke skutečnosti, že společnost GIL, která je druhým indickým výrobcem GES, vynaložila investice do výrobního zařízení v Unii, tj. do společnosti Graphite Cova GmbH (dále jen „GIL Cova“). Společnost HEG dále tvrdila, že společnost GIL má strategickou dlouhodobou smlouvu na prodej vypalovaných zelených elektrod (které jsou polotovarem) svému grafitizačnímu zařízení GIL Cova. Společnost HEG také tvrdila, že z důvodu této strategické investice společnosti GIL není správný závěr Komise, že vývoz z Indie do Unie se zvýší, a zjištění, že oba indičtí výrobci mají přebytečnou kapacitu, která je k dispozici pro vývoz, se zakládá čistě na domněnkách. Společnost HEG rovněž tvrdila, že skončením platnosti opatření se objem vývozu do Unie nezvýší, a to vzhledem ke klesajícímu trendu vývozu z Indie do Unie (včetně vývozu společnosti HEG do Unie) po skončení období přezkumného šetření.

| (79) | Společnost HEG navíc tvrdila, že její plány na zvýšení výrobní kapacity byly pouze vizí jejího předsedy s přihlédnutím k příznivému ekonomickému scénáři roku 2010. Ve výroční zprávě společnosti HEG za rok končící dne 31. března 2016 už nejsou žádné nové návrhy na rozšíření kapacit projednávané správní radou. |
| --- | --- |

(79)

Společnost HEG navíc tvrdila, že její plány na zvýšení výrobní kapacity byly pouze vizí jejího předsedy s přihlédnutím k příznivému ekonomickému scénáři roku 2010. Ve výroční zprávě společnosti HEG za rok končící dne 31. března 2016 už nejsou žádné nové návrhy na rozšíření kapacit projednávané správní radou.

| (80) | Pokud jde o srovnání cen, které provedla Komise v 69. a 70. bodě odůvodnění, co se týče vývozu na trhy jiných třetích zemí, společnost HEG předložila analýzu svých průměrných cen CIF/CFR pro čtyři jiné třetí země ve srovnání s jejími průměrnými cenami CIF pro Unii a učinila závěr, že její průměrné ceny pro čtyři jiné třetí země jsou všeobecně vyšší než její ceny pro Unii. Společnost HEG proto tvrdila, že trh Unie s nižšími cenovými hladinami bude ve srovnání s jinými méně atraktivní. |
| --- | --- |

(80)

Pokud jde o srovnání cen, které provedla Komise v 69. a 70. bodě odůvodnění, co se týče vývozu na trhy jiných třetích zemí, společnost HEG předložila analýzu svých průměrných cen CIF/CFR pro čtyři jiné třetí země ve srovnání s jejími průměrnými cenami CIF pro Unii a učinila závěr, že její průměrné ceny pro čtyři jiné třetí země jsou všeobecně vyšší než její ceny pro Unii. Společnost HEG proto tvrdila, že trh Unie s nižšími cenovými hladinami bude ve srovnání s jinými méně atraktivní.

| (81) | Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se investic společnosti GIL do společnosti GIL Cova během posuzovaného období, společnost GIL vyvezla na trh Unie velmi malý objem. Má se však za to, že je tomu tak nejenom kvůli investicím společnosti GIL do GIL Cova, ale hlavně kvůli vysokým antidumpingovým a vyrovnávacím clům, které se vztahují na vývoz společnosti GIL India do Unie (celkem 15,7 %). Ve scénáři vývoje, pokud by byla tato antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, společnost GIL by pravděpodobně obnovila vývoz do Unie nehledě na investice do GIL Cova, také vzhledem k přebytečné kapacitě, kterou disponuje, a atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno výše v 72. až 75. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(81)

Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se investic společnosti GIL do společnosti GIL Cova během posuzovaného období, společnost GIL vyvezla na trh Unie velmi malý objem. Má se však za to, že je tomu tak nejenom kvůli investicím společnosti GIL do GIL Cova, ale hlavně kvůli vysokým antidumpingovým a vyrovnávacím clům, které se vztahují na vývoz společnosti GIL India do Unie (celkem 15,7 %). Ve scénáři vývoje, pokud by byla tato antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, společnost GIL by pravděpodobně obnovila vývoz do Unie nehledě na investice do GIL Cova, také vzhledem k přebytečné kapacitě, kterou disponuje, a atraktivitě trhu Unie, jak je popsáno výše v 72. až 75. bodě odůvodnění.

| (82) | Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se trendu vývozu po skončení období přezkumného šetření, je třeba zdůraznit, že tento vývoz se uskutečnil, když byla antidumpingová a vyrovnávací opatření v platnosti. Přestože objem vývozu společnosti HEG v době po skončení období přezkumného šetření vykazoval klesající tendenci, je pravděpodobné, že vývoz této společnosti do Unie se zvýší, pokud by byla antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, vzhledem k tomu, že navzdory platným opatřením pokračovala společnost HEG ve vývozu na trh Unie za výrazně dumpingové ceny, že její obchodní model je orientován na vývoz, a vzhledem k její přebytečné kapacitě, u níž nelze vyloučit, že v budoucnu poroste, pokud se poptávka po výrobcích společnosti zvýší, jak je popsáno v 59. až 75. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o tvrzení společnosti HEG týkající se trendu vývozu po skončení období přezkumného šetření, je třeba zdůraznit, že tento vývoz se uskutečnil, když byla antidumpingová a vyrovnávací opatření v platnosti. Přestože objem vývozu společnosti HEG v době po skončení období přezkumného šetření vykazoval klesající tendenci, je pravděpodobné, že vývoz této společnosti do Unie se zvýší, pokud by byla antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, vzhledem k tomu, že navzdory platným opatřením pokračovala společnost HEG ve vývozu na trh Unie za výrazně dumpingové ceny, že její obchodní model je orientován na vývoz, a vzhledem k její přebytečné kapacitě, u níž nelze vyloučit, že v budoucnu poroste, pokud se poptávka po výrobcích společnosti zvýší, jak je popsáno v 59. až 75. bodě odůvodnění.

| (83) | Mimo to, pokud jde o záměr společnosti HEG zvýšit kapacitu, je třeba zdůraznit, že během inspekce na místě v roce 2016 společnost HEG promítla týmu pověřenému danou věcí krátký film, který poskytl přehled o skupině HEG. Jedním z prvků předvedených v tomto filmu byly budoucí plány společnosti na zvýšení její výrobní kapacity. Kromě toho zástupci společnosti během inspekce na místě vysvětlili, že tyto plány jsou v současné době pozastaveny s přihlédnutím k tomu, že společnost plně nevyužívá svou kapacitu a došlo ke snížení globální poptávky. Proto pokud by byla antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, je pravděpodobné, že se zvýší poptávka po GES z Indie na trhu Unie, a že společnost HEG tudíž bude mít motivaci ke zvýšení své kapacity, aby tuto poptávku pokryla. |
| --- | --- |

(83)

Mimo to, pokud jde o záměr společnosti HEG zvýšit kapacitu, je třeba zdůraznit, že během inspekce na místě v roce 2016 společnost HEG promítla týmu pověřenému danou věcí krátký film, který poskytl přehled o skupině HEG. Jedním z prvků předvedených v tomto filmu byly budoucí plány společnosti na zvýšení její výrobní kapacity. Kromě toho zástupci společnosti během inspekce na místě vysvětlili, že tyto plány jsou v současné době pozastaveny s přihlédnutím k tomu, že společnost plně nevyužívá svou kapacitu a došlo ke snížení globální poptávky. Proto pokud by byla antidumpingová a/nebo vyrovnávací opatření zrušena, je pravděpodobné, že se zvýší poptávka po GES z Indie na trhu Unie, a že společnost HEG tudíž bude mít motivaci ke zvýšení své kapacity, aby tuto poptávku pokryla.

| (84) | Co se týče tvrzení společnosti HEG, v němž se odvolává na cenové rozdíly mezi trhem Unie a trhy jiných třetích zemí, je třeba zdůraznit, že srovnání, které uskutečnila Komise v 69. a 70. bodě odůvodnění, je provedeno mezi průměrnými cenami indických vyvážejících výrobců na jiných třetích trzích a průměrnými cenami výrobců v Unii na trhu Unie, a ne průměrnými cenami indických výrobců na trhu Unie. Je třeba připomenout, že průměrná cena společnosti HEG na trhu Unie je na výrazně dumpingové úrovni, což podstatně snižuje průměrnou cenu výrobců v Unii, a proto není vhodná pro dané srovnání. |
| --- | --- |

(84)

Co se týče tvrzení společnosti HEG, v němž se odvolává na cenové rozdíly mezi trhem Unie a trhy jiných třetích zemí, je třeba zdůraznit, že srovnání, které uskutečnila Komise v 69. a 70. bodě odůvodnění, je provedeno mezi průměrnými cenami indických vyvážejících výrobců na jiných třetích trzích a průměrnými cenami výrobců v Unii na trhu Unie, a ne průměrnými cenami indických výrobců na trhu Unie. Je třeba připomenout, že průměrná cena společnosti HEG na trhu Unie je na výrazně dumpingové úrovni, což podstatně snižuje průměrnou cenu výrobců v Unii, a proto není vhodná pro dané srovnání.

| (85) | Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení společnosti HEG zamítají. |
| --- | --- |

(85)

Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení společnosti HEG zamítají.

| (86) | Jiná zúčastněná strana tvrdila, že v důsledku nižší spotřeby energie jakožto hlavního nákladového faktoru a nižších nákladů práce mají indičtí výrobci jasnou komparativní výhodu, pokud jde o nákladovou efektivnost. Je však třeba poznamenat, že šetření odhalilo, že hlavním faktorem ovlivňujícím cenu je při výrobním procesu GES v Indii koks, a nikoli energie nebo práce. V každém případě, i kdyby měli indičtí výrobci komparativní výhodu, mělo by to mít podobný vliv na vývozní cenu a běžnou hodnotu, a tudíž by to nemělo mít žádný vliv na dumpingové rozpětí. Tvrzení je tedy fakticky nesprávné, a proto se odmítá. |
| --- | --- |

(86)

Jiná zúčastněná strana tvrdila, že v důsledku nižší spotřeby energie jakožto hlavního nákladového faktoru a nižších nákladů práce mají indičtí výrobci jasnou komparativní výhodu, pokud jde o nákladovou efektivnost. Je však třeba poznamenat, že šetření odhalilo, že hlavním faktorem ovlivňujícím cenu je při výrobním procesu GES v Indii koks, a nikoli energie nebo práce. V každém případě, i kdyby měli indičtí výrobci komparativní výhodu, mělo by to mít podobný vliv na vývozní cenu a běžnou hodnotu, a tudíž by to nemělo mít žádný vliv na dumpingové rozpětí. Tvrzení je tedy fakticky nesprávné, a proto se odmítá.

| (87) | Závěr Komise, že by dumping pravděpodobně přetrvával, pokud by opatření byla zrušena, se proto potvrzuje. |
| --- | --- |

(87)

Závěr Komise, že by dumping pravděpodobně přetrvával, pokud by opatření byla zrušena, se proto potvrzuje.

D.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

| (88) | Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek osm výrobců (dvě jednotlivé společnosti a dvě skupiny). Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(88)

Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek osm výrobců (dvě jednotlivé společnosti a dvě skupiny). Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

2.   Předběžné poznámky

Předběžné poznámky

| (89) | Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění, situace odvětví GES úzce souvisí se situací v odvětví elektrooceli, kde se GES používají v pecích na elektroocel k tavení ocelového šrotu. V této souvislosti v odvětví elektrooceli převažovaly během posuzovaného období negativní tržní podmínky se snížením spotřeby, což se odrazilo i na spotřebě GES. |
| --- | --- |

(89)

Jak je uvedeno v 61. bodě odůvodnění, situace odvětví GES úzce souvisí se situací v odvětví elektrooceli, kde se GES používají v pecích na elektroocel k tavení ocelového šrotu. V této souvislosti v odvětví elektrooceli převažovaly během posuzovaného období negativní tržní podmínky se snížením spotřeby, což se odrazilo i na spotřebě GES.

| (90) | Vzhledem k tomu, že v Indii jsou pouze dva vyvážející výrobci dotčeného výrobku, údaje týkající se dovozu GES z Indie a ostatních třetích zemí do Evropské unie nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v přesných číslech. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k tomu, že v Indii jsou pouze dva vyvážející výrobci dotčeného výrobku, údaje týkající se dovozu GES z Indie a ostatních třetích zemí do Evropské unie nejsou v zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v přesných číslech.

3.   Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

| (91) | Komise stanovila spotřebu v Unii připočítáním:






  i) | prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku získaného po ověření odpovědí na dotazník, |
| --- | --- | --- |

(91)

Komise stanovila spotřebu v Unii připočítáním:

i)

prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku získaného po ověření odpovědí na dotazník,

| ii) | prodeje spolupracujících výrobců v Unii nezařazených do vzorku získaného z žádosti o přezkum, |
| --- | --- |

ii)

prodeje spolupracujících výrobců v Unii nezařazených do vzorku získaného z žádosti o přezkum,

| iii) | prodeje nespolupracujícího výrobce v Unii nezařazeného do vzorku získaného z jeho výročních zpráv, |
| --- | --- |

iii)

prodeje nespolupracujícího výrobce v Unii nezařazeného do vzorku získaného z jeho výročních zpráv,

| iv) | dovozu z Indie na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 a |
| --- | --- |

iv)

dovozu z Indie na základě údajů v databázi podle čl. 14 odst. 6 a

| v) | dovozu ze všech ostatních třetích zemí na základě údajů Eurostatu (úroveň TARIC). |
| --- | --- |

v)

dovozu ze všech ostatních třetích zemí na základě údajů Eurostatu (úroveň TARIC).

| (92) | Na základě toho se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

  Tabulka 2


  Spotřeba v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Spotřeba v Unii (v tunách) | 151 508 | 140 244 | 146 637 | 139 974 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 97 | 92 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce Unie, žádost o přezkum, Eurostat (úroveň TARIC), údaje v databázi podle čl. 14 odst. 6. |

(92)

Na základě toho se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

Tabulka 2

Tabulka 2

Spotřeba v Unii

Spotřeba v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Spotřeba v Unii (v tunách)

151 508

140 244

146 637

139 974

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

97

97

92

92

Zdroj: odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce Unie, žádost o přezkum, Eurostat (úroveň TARIC), údaje v databázi podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (93) | Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 8 %. Přesněji řečeno, spotřeba v Unii se v roce 2013 snížila o 7 %, mezi lety 2013 a 2014 se zvýšila o 4 % a potom mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření zase klesla o 5 %. |
| --- | --- |

(93)

Spotřeba v Unii v posuzovaném období klesla o 8 %. Přesněji řečeno, spotřeba v Unii se v roce 2013 snížila o 7 %, mezi lety 2013 a 2014 se zvýšila o 4 % a potom mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření zase klesla o 5 %.

| (94) | Jak je uvedeno v 61. a 89. bodě odůvodnění, k celkovému poklesu poptávky došlo v důsledku negativních tržních podmínek panujících v odvětví elektrooceli, neboť objemy prodeje uhlíkových elektrod sledují vývoj objemu výroby oceli v elektrických pecích. |
| --- | --- |

(94)

Jak je uvedeno v 61. a 89. bodě odůvodnění, k celkovému poklesu poptávky došlo v důsledku negativních tržních podmínek panujících v odvětví elektrooceli, neboť objemy prodeje uhlíkových elektrod sledují vývoj objemu výroby oceli v elektrických pecích.

| (95) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že analýza podílu na trhu a spotřeby by měla vzít v úvahu dovoz uskutečněný výrobci v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii, který se za poslední tři roky podstatně zvýšil. |
| --- | --- |

(95)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že analýza podílu na trhu a spotřeby by měla vzít v úvahu dovoz uskutečněný výrobci v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii, který se za poslední tři roky podstatně zvýšil.

| (96) | Dovoz ze všech ostatních třetích zemí byl při výpočtu spotřeby v Unii náležitě zohledněn, jak je vysvětleno výše v 91. bodě odůvodnění, a odráží se proto patřičným způsobem v celkové spotřebě. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(96)

Dovoz ze všech ostatních třetích zemí byl při výpočtu spotřeby v Unii náležitě zohledněn, jak je vysvětleno výše v 91. bodě odůvodnění, a odráží se proto patřičným způsobem v celkové spotřebě. Tento argument byl proto zamítnut.

4.   Dovoz z dotčené země

Dovoz z dotčené země

4.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

Tabulka 3

Tabulka 3

Objem dovozu a podíl na trhu

Objem dovozu a podíl na trhu

| Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Objem dovozu (v tunách) | 9 000 –10 000 | 5 000 –6 000 | 7 000 –8 000 | 6 500 –7 500 |
| Indexovaný objem dovozu (2012 = 100) | 100 | 57 | 80 | 74 |
| Podíl na trhu (%) | 6–7 | 3–4 | 5–6 | 4–5 |
| Podíl na trhu, indexovaný | 100 | 62 | 83 | 80 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6. |

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Indie

Objem dovozu (v tunách)

9 000 –10 000

5 000 –6 000

7 000 –8 000

6 500 –7 500

Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

Indexovaný objem dovozu (2012 = 100)

100

100

57

57

80

80

74

74

Podíl na trhu (%)

6–7

3–4

5–6

4–5

Podíl na trhu, indexovaný

Podíl na trhu, indexovaný

100

100

62

62

83

83

80

80

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (97) | Objem dovozu se během posuzovaného období snižoval. Významně poklesl v roce 2013 (o 43 %), zvýšil se v roce 2014 a v období přezkumného šetření se zase snížil. Celkově došlo během posuzovaného období ke snížení o 26 %. |
| --- | --- |

(97)

Objem dovozu se během posuzovaného období snižoval. Významně poklesl v roce 2013 (o 43 %), zvýšil se v roce 2014 a v období přezkumného šetření se zase snížil. Celkově došlo během posuzovaného období ke snížení o 26 %.

| (98) | Tržní podíl dovozu stanovila Komise na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 91. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(98)

Tržní podíl dovozu stanovila Komise na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným v 91. bodě odůvodnění.

| (99) | Podíl na trhu vykázal podobný trend jako objem dovozu, tj. snížení od roku 2012 do roku 2013, zvýšení od roku 2013 do roku 2014 a potom zase snížení od roku 2014 do období přezkumného šetření. Celkový podíl na trhu se v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2012 snížil o 1,2 procentního bodu. |
| --- | --- |

(99)

Podíl na trhu vykázal podobný trend jako objem dovozu, tj. snížení od roku 2012 do roku 2013, zvýšení od roku 2013 do roku 2014 a potom zase snížení od roku 2014 do období přezkumného šetření. Celkový podíl na trhu se v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2012 snížil o 1,2 procentního bodu.

| (100) | Podíl indického dovozu na trhu se na začátku posuzovaného období pohyboval od 6 % do 7 %. Do konce období přezkumného šetření klesl na 4 % až 5 %. |
| --- | --- |

(100)

Podíl indického dovozu na trhu se na začátku posuzovaného období pohyboval od 6 % do 7 %. Do konce období přezkumného šetření klesl na 4 % až 5 %.

4.2.   Dovozní ceny z dotčené země

Dovozní ceny z dotčené země

| (101) | Komise stanovila trend indických dovozních cen na základě údajů zaznamenaných v databázi podle čl. 14 odst. 6. V zásadě odpovídaly cenám, které oznámil spolupracující vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(101)

Komise stanovila trend indických dovozních cen na základě údajů zaznamenaných v databázi podle čl. 14 odst. 6. V zásadě odpovídaly cenám, které oznámil spolupracující vyvážející výrobce.

| (102) | Průměrná dovozní cena z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

  Tabulka č. 4


  Dovozní cena
   (21)











  Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indie | Dovozní ceny (EUR/t) | 2 500 –3 500 | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 2 200 –3 200 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 105 | 89 | 86 |
| Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6. |

(102)

Průměrná dovozní cena z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

Tabulka č. 4

Tabulka č. 4

Dovozní cena
   (21)

Dovozní cena

21

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Indie

Dovozní ceny (EUR/t)

2 500 –3 500

3 000 –4 000

2 500 –3 500

2 200 –3 200

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

105

105

89

89

86

86

Zdroj: databáze podle čl. 14 odst. 6.

Zdroj:

| (103) | Celkově se průměrné dovozní ceny za posuzované období snížily o 14 %. Dovozní ceny se od roku 2012 do roku 2013 zvýšily o 5 %, v roce 2014 se snížily o 16 % a v období přezkumného šetření se dále snížily o 3 %. |
| --- | --- |

(103)

Celkově se průměrné dovozní ceny za posuzované období snížily o 14 %. Dovozní ceny se od roku 2012 do roku 2013 zvýšily o 5 %, v roce 2014 se snížily o 16 % a v období přezkumného šetření se dále snížily o 3 %.

4.3.   Cenové podbízení

Cenové podbízení

| (104) | Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním: i) vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a ii) odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujícího indického výrobce účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o antidumpingové/vyrovnávací clo a náklady vzniklé po dovozu. |
| --- | --- |

(104)

Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním: i) vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a ii) odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujícího indického výrobce účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o antidumpingové/vyrovnávací clo a náklady vzniklé po dovozu.

| (105) | Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(105)

Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření.

| (106) | Srovnání u spolupracujícího vyvážejícího výrobce ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie během období přezkumného šetření ve výši 3 %. Kdyby se však z výpočtů odečetla antidumpingová a vyrovnávací cla, rozpětí cenového podbízení by činilo 9 %. Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, během období přezkumného šetření byl vyvezen jen velmi malý objem. Komise přesto provedla odhad cenového podbízení. Když z výpočtů odečetla platná antidumpingová a vyrovnávací cla, zjistila 12 % rozpětí cenového podbízení. Tento odhad však vychází z velmi malého objemu dovozu a z důvodu nedostatečné spolupráce nezohledňuje typy výrobku. Jeho spolehlivost je proto omezená. |
| --- | --- |

(106)

Srovnání u spolupracujícího vyvážejícího výrobce ukázalo vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie během období přezkumného šetření ve výši 3 %. Kdyby se však z výpočtů odečetla antidumpingová a vyrovnávací cla, rozpětí cenového podbízení by činilo 9 %. Pokud jde o nespolupracujícího vyvážejícího výrobce, během období přezkumného šetření byl vyvezen jen velmi malý objem. Komise přesto provedla odhad cenového podbízení. Když z výpočtů odečetla platná antidumpingová a vyrovnávací cla, zjistila 12 % rozpětí cenového podbízení. Tento odhad však vychází z velmi malého objemu dovozu a z důvodu nedostatečné spolupráce nezohledňuje typy výrobku. Jeho spolehlivost je proto omezená.

4.4.   Dovoz z jiných třetích zemí

Dovoz z jiných třetích zemí

Tabulka 5

Tabulka 5

Objem dovozu a podíl na trhu

Objem dovozu a podíl na trhu

| Země | | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Jiné třetí země celkem | Dovoz (v tunách) | 33 000 –35 000 | 30 000 –32 000 | 34 000 –36 000 | 30 000 –32 000 |
| Index | 100 | 90 | 103 | 90 |
| Podíl na trhu (%) | 22–23 | 22–23 | 24–25 | 22–23 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 500 –3 500 | 2 400 –3 400 | 2 400 –3 400 | 2 300 –3 300 |
| Index | 100 | 98 | 89 | 92 |
| Čína | Dovoz (v tunách) | 14 000 –15 000 | 11 000 –12 000 | 16 000 –17 000 | 14 000 –15 000 |
| Index | 100 | 80 | 117 | 103 |
| Podíl na trhu (%) | 9–10 | 8–9 | 11–12 | 10–11 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 300 –3 300 | 1 500 –2 500 | 1 400 –2 400 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 94 | 90 | 99 |
| Spojené státy americké | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 4 200 –5 200 | 4 200 –5 200 |
| Index | 100 | 118 | 129 | 128 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 3–4 | 3–4 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 300 –4 300 | 3 200 –4 200 | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 |
| Index | 100 | 96 | 84 | 81 |
| Mexiko | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 4 000 –5 000 | 5 500 –6 500 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 127 | 165 | 119 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 4–5 | 3–4 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 800 –4 800 | 3 900 –4 900 | 3 900 –4 900 | 4 000 –5 000 |
| Index | 100 | 103 | 103 | 115 |
| Rusko | Dovoz (v tunách) | 3 000 –4 000 | 2 500 –3 500 | 3 500 –4 500 | 3 700 –4 700 |
| Index | 100 | 70 | 101 | 103 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 1–2 | 2–3 | 2–3 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 000 –4 000 | 2 800 –3 800 | 2 500 –3 500 | 2 100 –3 100 |
| Index | 100 | 91 | 79 | 75 |
| Japonsko | Dovoz (v tunách) | 4 500 –5 500 | 3 000 –4 000 | 3 000 –4 000 | 2 000 –3 000 |
| Index | 100 | 74 | 62 | 50 |
| Podíl na trhu (%) | 3–4 | 2–3 | 2–3 | 1–2 |
| Cena (v EUR za tunu) | 3 400 –4 400 | 3 300 –4 300 | 2 800 –3 800 | 2 900 –3 900 |
| Index | 100 | 99 | 82 | 83 |
| Ostatní třetí země | Dovoz (v tunách) | 4 000 –5 000 | 4 000 –5 000 | 1 000 –2 000 | 700–1 700 |
| Index | 100 | 104 | 25 | 19 |
| Podíl na trhu (%) | 2–3 | 3–4 | 0,5–1,5 | 0,5–1,5 |
| Cena (v EUR za tunu) | 2 600 –3 600 | 2 000 –3 000 | 1 900 –2 900 | 1 600 –2 600 |
| Index | 100 | 83 | 78 | 72 |
| Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC). |

Země

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Jiné třetí země celkem

Dovoz (v tunách)

33 000 –35 000

30 000 –32 000

34 000 –36 000

30 000 –32 000

Index

Index

100

100

90

90

103

103

90

90

Podíl na trhu (%)

22–23

22–23

24–25

22–23

Cena (v EUR za tunu)

2 500 –3 500

2 400 –3 400

2 400 –3 400

2 300 –3 300

Index

Index

100

100

98

98

89

89

92

92

Čína

Dovoz (v tunách)

14 000 –15 000

11 000 –12 000

16 000 –17 000

14 000 –15 000

Index

Index

100

100

80

80

117

117

103

103

Podíl na trhu (%)

9–10

8–9

11–12

10–11

Cena (v EUR za tunu)

2 300 –3 300

1 500 –2 500

1 400 –2 400

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

94

94

90

90

99

99

Spojené státy americké

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

4 200 –5 200

4 200 –5 200

Index

Index

100

100

118

118

129

129

128

128

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

3–4

3–4

Cena (v EUR za tunu)

3 300 –4 300

3 200 –4 200

3 000 –4 000

2 800 –3 800

Index

Index

100

100

96

96

84

84

81

81

Mexiko

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

4 000 –5 000

5 500 –6 500

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

127

127

165

165

119

119

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

4–5

3–4

Cena (v EUR za tunu)

3 800 –4 800

3 900 –4 900

3 900 –4 900

4 000 –5 000

Index

Index

100

100

103

103

103

103

115

115

Rusko

Dovoz (v tunách)

3 000 –4 000

2 500 –3 500

3 500 –4 500

3 700 –4 700

Index

Index

100

100

70

70

101

101

103

103

Podíl na trhu (%)

2–3

1–2

2–3

2–3

Cena (v EUR za tunu)

3 000 –4 000

2 800 –3 800

2 500 –3 500

2 100 –3 100

Index

Index

100

100

91

91

79

79

75

75

Japonsko

Dovoz (v tunách)

4 500 –5 500

3 000 –4 000

3 000 –4 000

2 000 –3 000

Index

Index

100

100

74

74

62

62

50

50

Podíl na trhu (%)

3–4

2–3

2–3

1–2

Cena (v EUR za tunu)

3 400 –4 400

3 300 –4 300

2 800 –3 800

2 900 –3 900

Index

Index

100

100

99

99

82

82

83

83

Ostatní třetí země

Dovoz (v tunách)

4 000 –5 000

4 000 –5 000

1 000 –2 000

700–1 700

Index

Index

100

100

104

104

25

25

19

19

Podíl na trhu (%)

2–3

3–4

0,5–1,5

0,5–1,5

Cena (v EUR za tunu)

2 600 –3 600

2 000 –3 000

1 900 –2 900

1 600 –2 600

Index

Index

100

100

83

83

78

78

72

72

Zdroj: Eurostat (úroveň TARIC).

Zdroj:

| (107) | V souladu s klesající spotřebou se objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí od roku 2012 do období přezkumného šetření snížil o 10 %. Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu se během posuzovaného období pohyboval v rozmezí 22 %–23 %. Hlavní dovoz byl z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, které byly v průběhu období přezkumného šetření jedinými zeměmi s jednotlivým podílem na trhu vyšším než 1 %. |
| --- | --- |

(107)

V souladu s klesající spotřebou se objem dovozu ze všech ostatních třetích zemí od roku 2012 do období přezkumného šetření snížil o 10 %. Podíl dovozu ze všech ostatních třetích zemí na trhu se během posuzovaného období pohyboval v rozmezí 22 %–23 %. Hlavní dovoz byl z Číny, USA, Mexika, Ruska a Japonska, které byly v průběhu období přezkumného šetření jedinými zeměmi s jednotlivým podílem na trhu vyšším než 1 %.

| (108) | Dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z USA a Mexika na trhu se během posuzovaného období zvýšil o méně než 1 procentní bod. Podíl dovozu z Japonska na trhu poklesl během posuzovaného období o 1,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(108)

Dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z USA a Mexika na trhu se během posuzovaného období zvýšil o méně než 1 procentní bod. Podíl dovozu z Japonska na trhu poklesl během posuzovaného období o 1,5 procentního bodu.

| (109) | Dovozní ceny z Číny a Ruska byly nižší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii (s výjimkou Ruska v roce 2012). Podle informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v žádosti o přezkum, se část dovozu z Číny týká GES o malém průměru (o průměru menším než 400 mm), zatímco většina indického dovozu a výroby výrobního odvětví Unie sestávala z GES o velkém průměru (22) (o průměru větším než 400 mm), které jsou dražší. |
| --- | --- |

(109)

Dovozní ceny z Číny a Ruska byly nižší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii (s výjimkou Ruska v roce 2012). Podle informací, které poskytlo výrobní odvětví Unie v žádosti o přezkum, se část dovozu z Číny týká GES o malém průměru (o průměru menším než 400 mm), zatímco většina indického dovozu a výroby výrobního odvětví Unie sestávala z GES o velkém průměru (22) (o průměru větším než 400 mm), které jsou dražší.

22

| (110) | Podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření se pohyboval v rozmezí 10 %–11 %, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu byl v průběhu období přezkumného šetření pouze v rozmezí 2 %–3 % a za posuzované období se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(110)

Podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod a během období přezkumného šetření se pohyboval v rozmezí 10 %–11 %, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu byl v průběhu období přezkumného šetření pouze v rozmezí 2 %–3 % a za posuzované období se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 123. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu.

5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

5.1.   Obecné poznámky

Obecné poznámky

| (112) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. |
| --- | --- |

(112)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

| (113) | Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku. |
| --- | --- |

(113)

Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

| (114) | Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, výročních zprávách nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřených odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(114)

Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum, výročních zprávách nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřených odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (115) | Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. |
| --- | --- |

(115)

Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

| (116) | Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. |
| --- | --- |

(116)

Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

| (117) | Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(117)

Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

5.2.   Makroekonomické ukazatele

Makroekonomické ukazatele

a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

| (118) | Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 6


  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem výroby (v tunách) | 235 915 | 235 502 | 241 623 | 221 971 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 102 | 94 |
| Výrobní kapacita (v tunách) | 297 620 | 297 245 | 299 120 | 290 245 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 100 | 101 | 98 |
| Využití kapacity (%) | 79 | 79 | 81 | 76 |
| Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(118)

Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 6

Tabulka 6

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Objem výroby (v tunách)

235 915

235 502

241 623

221 971

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

102

102

94

94

Výrobní kapacita (v tunách)

297 620

297 245

299 120

290 245

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

100

100

101

101

98

98

Využití kapacity (%)

79

79

81

76

Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (119) | Objem výroby v posuzovaném období klesl o 6 %. Konkrétně se nejprve do roku 2014 zvýšil o 2 % a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2014 snížil o 8 %. |
| --- | --- |

(119)

Objem výroby v posuzovaném období klesl o 6 %. Konkrétně se nejprve do roku 2014 zvýšil o 2 % a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2014 snížil o 8 %.

| (120) | Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 2 %. |
| --- | --- |

(120)

Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 2 %.

| (121) | V důsledku poklesu objemu výroby se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 3 procentní body. |
| --- | --- |

(121)

V důsledku poklesu objemu výroby se využití kapacity během posuzovaného období snížilo o 3 procentní body.

b)   Objem prodeje a podíl na trhu

| (122) | Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 7


  Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje v Unii (v tunách) | 107 655 | 103 779 | 103 704 | 102 123 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 96 | 96 | 95 |
| Podíl na trhu (%) | 71,1 | 74,0 | 70,7 | 73,0 |
| Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(122)

Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 7

Tabulka 7

Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Objem prodeje v Unii (v tunách)

107 655

103 779

103 704

102 123

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

96

96

96

96

95

95

Podíl na trhu (%)

71,1

74,0

70,7

73,0

Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (123) | Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil asi o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období kolísal. V roce 2013 se zvýšil o 2,9 procentního bodu. Poté se v roce 2014 snížil o 3,3 procentního bodu a v období přezkumného šetření se zase zvýšil o 2,3 procentního bodu. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období zvýšil o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(123)

Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se v posuzovaném období snížil asi o 5 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období kolísal. V roce 2013 se zvýšil o 2,9 procentního bodu. Poté se v roce 2014 snížil o 3,3 procentního bodu a v období přezkumného šetření se zase zvýšil o 2,3 procentního bodu. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období zvýšil o 1,9 procentního bodu.

| (124) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že by se měl při určování podílu výrobního odvětví Unie na trhu zohlednit dovoz výrobců v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však vypočítává na základě prodeje jeho vlastní produkce na trhu Unie. Dovoz výrobního odvětví Unie se nebere v úvahu, neboť by to mělo zkreslující účinek na celkový obraz vzhledem k tomu, že dovoz by se započítával dvakrát: na jedné straně jako dovoz a na druhé straně jako prodej výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(124)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že by se měl při určování podílu výrobního odvětví Unie na trhu zohlednit dovoz výrobců v Unii prostřednictvím jejich společností ve spojení v USA, Mexiku, Japonsku a Malajsii. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se však vypočítává na základě prodeje jeho vlastní produkce na trhu Unie. Dovoz výrobního odvětví Unie se nebere v úvahu, neboť by to mělo zkreslující účinek na celkový obraz vzhledem k tomu, že dovoz by se započítával dvakrát: na jedné straně jako dovoz a na druhé straně jako prodej výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

c)   Růst

| (125) | Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba v Unii o 8 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se nicméně promítlo do zvýšení podílu na trhu o 1,9 procentního bodu. |
| --- | --- |

(125)

Mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba v Unii o 8 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se snížil o 5 %, což se nicméně promítlo do zvýšení podílu na trhu o 1,9 procentního bodu.

d)   Zaměstnanost a produktivita

| (126) | Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 8


  Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Počet zaměstnanců | 1 526 | 1 539 | 1 475 | 1 523 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 97 | 100 |
| Produktivita (v tunách na zaměstnance) | 155 | 153 | 164 | 146 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 106 | 94 |
| Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(126)

Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 8

Tabulka 8

Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Počet zaměstnanců

1 526

1 539

1 475

1 523

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

97

97

100

100

Produktivita (v tunách na zaměstnance)

155

153

164

146

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

106

106

94

94

Zdroj: žádost o přezkum, výroční zprávy nespolupracujícího výrobce v Unii a ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (127) | Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zůstala během posuzovaného období zhruba na stejné úrovni. V důsledku snížení výroby (pokles o 6 % během posuzovaného období) se produktivita v průběhu stejného období rovněž snížila o 6 %. |
| --- | --- |

(127)

Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie zůstala během posuzovaného období zhruba na stejné úrovni. V důsledku snížení výroby (pokles o 6 % během posuzovaného období) se produktivita v průběhu stejného období rovněž snížila o 6 %.

e)   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (128) | Šetřením se zjistilo, že dovoz GES z Indie i nadále přichází na trh Unie za dumpingové ceny. Dumpingové rozpětí stanovené v případě Indie během období přezkumného šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění. V téže době došlo ke snížení dovozních cen oproti roku 2012. Výrobní odvětví Unie přesto dokázalo využít platných antidumpingových opatření a zachovalo si a mírně zvýšilo svůj podíl na trhu. |
| --- | --- |

(128)

Šetřením se zjistilo, že dovoz GES z Indie i nadále přichází na trh Unie za dumpingové ceny. Dumpingové rozpětí stanovené v případě Indie během období přezkumného šetření bylo podstatně vyšší než nepatrné, jak je popsáno ve 47. bodě odůvodnění. V téže době došlo ke snížení dovozních cen oproti roku 2012. Výrobní odvětví Unie přesto dokázalo využít platných antidumpingových opatření a zachovalo si a mírně zvýšilo svůj podíl na trhu.

5.3.   Mikroekonomické ukazatele

Mikroekonomické ukazatele

a)   Ceny a faktory ovlivňující ceny

| (129) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 9


  Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tuna) | 3 784 | 3 468 | 2 997 | 2 825 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 92 | 79 | 75 |
| Jednotkové výrobní náklady (EUR/tuna) | 3 357 | 3 116 | 2 776 | 2 745 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 93 | 83 | 82 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(129)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 9

Tabulka 9

Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/tuna)

3 784

3 468

2 997

2 825

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

92

92

79

79

75

75

Jednotkové výrobní náklady (EUR/tuna)

3 357

3 116

2 776

2 745

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

93

93

83

83

82

82

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (130) | Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období přezkumného šetření postupně snížila o 25 % a dosáhla 2 825 EUR/t. Výrobní odvětví Unie muselo upravit své ceny směrem dolů, aby reflektovalo všeobecné snížení prodejních cen na trhu GES z důvodu snižující se poptávky v odvětví elektrooceli. |
| --- | --- |

(130)

Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v období přezkumného šetření postupně snížila o 25 % a dosáhla 2 825 EUR/t. Výrobní odvětví Unie muselo upravit své ceny směrem dolů, aby reflektovalo všeobecné snížení prodejních cen na trhu GES z důvodu snižující se poptávky v odvětví elektrooceli.

| (131) | Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily ještě výrazněji, a to o 18 %. Hlavním faktorem, který ovlivnil snížení jednotkových výrobních nákladů, byl pokles ceny surovin. |
| --- | --- |

(131)

Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období snížily ještě výrazněji, a to o 18 %. Hlavním faktorem, který ovlivnil snížení jednotkových výrobních nákladů, byl pokles ceny surovin.

| (132) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že světová cena surovin se snížila o víc než náklady na suroviny, jež výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vynaložilo. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo při získávání surovin efektivní, a jeho životaschopnost byla tedy problematická. |
| --- | --- |

(132)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že světová cena surovin se snížila o víc než náklady na suroviny, jež výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vynaložilo. Výrobní odvětví Unie tudíž nebylo při získávání surovin efektivní, a jeho životaschopnost byla tedy problematická.

| (133) | Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Unie získávalo suroviny po celém světě od svých subjektů ve spojení a od subjektů, které nebyly ve spojení, na podobné cenové úrovni a nejsou žádné náznaky, že by nebylo schopné získávat suroviny efektivně. Jelikož tvrzení nebylo dále odůvodněno, bylo zamítnuto. |
| --- | --- |

(133)

Šetřením se zjistilo, že výrobní odvětví Unie získávalo suroviny po celém světě od svých subjektů ve spojení a od subjektů, které nebyly ve spojení, na podobné cenové úrovni a nejsou žádné náznaky, že by nebylo schopné získávat suroviny efektivně. Jelikož tvrzení nebylo dále odůvodněno, bylo zamítnuto.

b)   Náklady práce

| (134) | Průměrné náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

  Tabulka 10


  Průměrné náklady práce na zaměstnance | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/zaměstnanec) | 66 111 | 66 842 | 67 113 | 67 253 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 101 | 102 | 102 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(134)

Průměrné náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

Tabulka 10

Tabulka 10

Průměrné náklady práce na zaměstnance

Průměrné náklady práce na zaměstnance

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/zaměstnanec)

66 111

66 842

67 113

67 253

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

101

101

102

102

102

102

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (135) | Průměrné náklady práce na zaměstnance se během posuzovaného období zvýšily nepatrně – o 2 %. |
| --- | --- |

(135)

Průměrné náklady práce na zaměstnance se během posuzovaného období zvýšily nepatrně – o 2 %.

c)   Zásoby

| (136) | Stav zásob se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

  Tabulka 11


  Zásoby | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Konečný stav zásob | 8 952 | 8 821 | 13 770 | 18 465 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 99 | 154 | 206 |
| Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby | 6 | 5 | 7 | 11 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(136)

Stav zásob se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

Tabulka 11

Tabulka 11

Zásoby

Zásoby

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Konečný stav zásob

8 952

8 821

13 770

18 465

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

99

99

154

154

206

206

Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

6

5

7

11

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (137) | Úroveň konečného stavu zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období v absolutním vyjádření více než zdvojnásobila. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 11 % jeho výroby. |
| --- | --- |

(137)

Úroveň konečného stavu zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období v absolutním vyjádření více než zdvojnásobila. V období přezkumného šetření představovala úroveň zásob přibližně 11 % jeho výroby.

d)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

| (138) | Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v posuzovaném období vyvíjely takto:

  Tabulka 12


  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic | 2012 | 2013 | 2014 | Období přezkumného šetření |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje) | 11,3 | 10,2 | 7,4 | 2,8 |
| Peněžní tok (EUR) | 47 981 432 | 46 443 978 | 30 426 147 | 31 283 121 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 97 | 63 | 65 |
| Investice (EUR) | 25 293 559 | 23 133 505 | 21 672 869 | 12 313 975 |
| Index (2012 = 100) | 100 | 91 | 86 | 49 |
| Návratnost investic (%) | 16,5 | 13,9 | 10,1 | 3,9 |
| Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. |

(138)

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v posuzovaném období vyvíjely takto:

Tabulka 12

Tabulka 12

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

2012

2013

2014

Období přezkumného šetření

Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

11,3

10,2

7,4

2,8

Peněžní tok (EUR)

47 981 432

46 443 978

30 426 147

31 283 121

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

97

97

63

63

65

65

Investice (EUR)

25 293 559

23 133 505

21 672 869

12 313 975

Index (2012 = 100)

Index (2012 = 100)

100

100

91

91

86

86

49

49

Návratnost investic (%)

16,5

13,9

10,1

3,9

Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

Zdroj:

| (139) | Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se postupně snižovala z 11,3 % v roce 2012 na 2,8 % v období přezkumného šetření, což představuje snížení o 8,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(139)

Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Ziskovost výrobního odvětví Unie se postupně snižovala z 11,3 % v roce 2012 na 2,8 % v období přezkumného šetření, což představuje snížení o 8,5 procentního bodu.

| (140) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles ziskovosti výrobců v Unii byl způsoben jejich vysokými správními a prodejními režijními náklady. |
| --- | --- |

(140)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles ziskovosti výrobců v Unii byl způsoben jejich vysokými správními a prodejními režijními náklady.

| (141) | Při šetření se zjistilo, že jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období snížily, jak je uvedeno výše ve 131. bodě odůvodnění. Tento pokles jednotkových výrobních nákladů se týkal správních a prodejních výdajů, i když větší část nákladů připadala na suroviny. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(141)

Při šetření se zjistilo, že jednotkové výrobní náklady se během posuzovaného období snížily, jak je uvedeno výše ve 131. bodě odůvodnění. Tento pokles jednotkových výrobních nákladů se týkal správních a prodejních výdajů, i když větší část nákladů připadala na suroviny. Tento argument byl proto zamítnut.

| (142) | Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobce v Unii samofinancovat svou činnost. Čistý peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 35 %. Podstatné snížení peněžního toku lze vysvětlit především výrazným snížením ziskovosti, jak je popsáno výše ve 139. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(142)

Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobce v Unii samofinancovat svou činnost. Čistý peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 35 %. Podstatné snížení peněžního toku lze vysvětlit především výrazným snížením ziskovosti, jak je popsáno výše ve 139. bodě odůvodnění.

| (143) | Během posuzovaného období se roční tok investic do dotčeného výrobku vynaložených výrobním odvětvím Unie snížil o více než polovinu, z 25 milionů EUR v roce 2012 na 12 milionů EUR v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(143)

Během posuzovaného období se roční tok investic do dotčeného výrobku vynaložených výrobním odvětvím Unie snížil o více než polovinu, z 25 milionů EUR v roce 2012 na 12 milionů EUR v období přezkumného šetření.

| (144) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles investic lze připisovat čistě poklesu poptávky a celosvětovým přebytečným kapacitám výroby GES. |
| --- | --- |

(144)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že pokles investic lze připisovat čistě poklesu poptávky a celosvětovým přebytečným kapacitám výroby GES.

| (145) | Šetření skutečně potvrdilo, že během posuzovaného období došlo ke snížení spotřeby GES, jak je vysvětleno výše v 93. bodě odůvodnění. Je však třeba poznamenat, že investice do dotčeného výrobku vynaložené výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření v posledním přezkumu před pozbytím platnosti, kdy došlo rovněž k poklesu spotřeby, byly třikrát vyšší než úroveň investic dosažená během období přezkumného šetření v současném přezkumu. |
| --- | --- |

(145)

Šetření skutečně potvrdilo, že během posuzovaného období došlo ke snížení spotřeby GES, jak je vysvětleno výše v 93. bodě odůvodnění. Je však třeba poznamenat, že investice do dotčeného výrobku vynaložené výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření v posledním přezkumu před pozbytím platnosti, kdy došlo rovněž k poklesu spotřeby, byly třikrát vyšší než úroveň investic dosažená během období přezkumného šetření v současném přezkumu.

| (146) | Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku se postupně snižovala z 16,5 % v roce 2012 na 3,9 % v období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(146)

Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku se postupně snižovala z 16,5 % v roce 2012 na 3,9 % v období přezkumného šetření.

5.4.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

| (147) | Šetření ukázalo, že nehledě na platná opatření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila. Výrobnímu odvětví Unie se přesto podařilo udržet a mírně zvýšit svůj podíl na trhu, což bylo možné pouze za cenu nižší úrovně dosaženého zisku. |
| --- | --- |

(147)

Šetření ukázalo, že nehledě na platná opatření se většina ukazatelů újmy vyvíjela negativně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zhoršila. Výrobnímu odvětví Unie se přesto podařilo udržet a mírně zvýšit svůj podíl na trhu, což bylo možné pouze za cenu nižší úrovně dosaženého zisku.

| (148) | Ačkoli lze tento negativní vývoj vysvětlit poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o 8 %, indický dovoz byl na trhu Unie trvale přítomný. Jeho prodejní ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v období přezkumného šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízely o 3 %. Kromě toho se zjistilo, že rozpětí prodeje pod cenou činilo 9 %. Indický dumpingový a subvencovaný dovoz tudíž stále vyvíjel tlak na ceny. Tlak na ceny se během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti, kdy bylo cenové podbízení nižší než 2 %, skutečně zvýšil. |
| --- | --- |

(148)

Ačkoli lze tento negativní vývoj vysvětlit poklesem spotřeby, která se během posuzovaného období snížila o 8 %, indický dovoz byl na trhu Unie trvale přítomný. Jeho prodejní ceny byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a v období přezkumného šetření se vůči cenám výrobního odvětví Unie podbízely o 3 %. Kromě toho se zjistilo, že rozpětí prodeje pod cenou činilo 9 %. Indický dumpingový a subvencovaný dovoz tudíž stále vyvíjel tlak na ceny. Tlak na ceny se během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti, kdy bylo cenové podbízení nižší než 2 %, skutečně zvýšil.

| (149) | V souvislosti se sníženou spotřebou a tlakem dumpingového a subvencovaného dovozu na ceny bylo výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny. V důsledku toho jeho zisk, ačkoli v období přezkumného šetření stále ještě kladný (2,8 %), byl pod 8 % cílového zisku stanoveného v původním šetření. |
| --- | --- |

(149)

V souvislosti se sníženou spotřebou a tlakem dumpingového a subvencovaného dovozu na ceny bylo výrobní odvětví Unie nuceno snížit své prodejní ceny. V důsledku toho jeho zisk, ačkoli v období přezkumného šetření stále ještě kladný (2,8 %), byl pod 8 % cílového zisku stanoveného v původním šetření.

| (150) | Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že jelikož se podíl výrobního odvětví Unie na trhu zvýšil o 2 %, výrobci v Unii mají značné výhody z poklesu indického dovozu. Konstatoval, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by byl dokonce ještě vyšší, pokud by se zohlednil také dovoz výrobního odvětví Unie z jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Unie současně čelilo ostré cenové konkurenci z jiných zdrojů (zejména dovoz z Číny a Ruska za nízké ceny). Proto tvrdil, že indickému dovozu nelze připisovat žádnou újmu v důsledku domnělého nižšího podílu výrobců v Unii na trhu. |
| --- | --- |

(150)

Po zveřejnění informací spolupracující vyvážející výrobce z Indie tvrdil, že jelikož se podíl výrobního odvětví Unie na trhu zvýšil o 2 %, výrobci v Unii mají značné výhody z poklesu indického dovozu. Konstatoval, že podíl výrobního odvětví Unie na trhu by byl dokonce ještě vyšší, pokud by se zohlednil také dovoz výrobního odvětví Unie z jiných třetích zemí. Výrobní odvětví Unie současně čelilo ostré cenové konkurenci z jiných zdrojů (zejména dovoz z Číny a Ruska za nízké ceny). Proto tvrdil, že indickému dovozu nelze připisovat žádnou újmu v důsledku domnělého nižšího podílu výrobců v Unii na trhu.

| (151) | Šetření skutečně ukázalo snížení objemu dovozu a podílu dovozu z Indie na trhu; jak je však vysvětleno výše ve 148. bodě odůvodnění, dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie stále vyvíjel tlak na ceny, který se dokonce během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti zvýšil. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(151)

Šetření skutečně ukázalo snížení objemu dovozu a podílu dovozu z Indie na trhu; jak je však vysvětleno výše ve 148. bodě odůvodnění, dumpingový a subvencovaný dovoz z Indie stále vyvíjel tlak na ceny, který se dokonce během současného období přezkumného šetření ve srovnání s předcházejícím přezkumem před pozbytím platnosti zvýšil. Tento argument byl proto zamítnut.

| (152) | Stejná zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že levný dovoz z Číny a Ruska je jednou z hlavních příčin tlaku na ceny na trhu Unie a naléhala na provedení plné analýzy levného dovozu posuzovaného výrobku z Číny a Ruska dřív, než se určí pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Tato strana rovněž prohlašovala, že někteří čínští výrobci zvýšili dovoz GES o velkém průměru na trh Unie. |
| --- | --- |

(152)

Stejná zúčastněná strana dále tvrdila, že Komise nezohlednila skutečnost, že levný dovoz z Číny a Ruska je jednou z hlavních příčin tlaku na ceny na trhu Unie a naléhala na provedení plné analýzy levného dovozu posuzovaného výrobku z Číny a Ruska dřív, než se určí pravděpodobnost obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie. Tato strana rovněž prohlašovala, že někteří čínští výrobci zvýšili dovoz GES o velkém průměru na trh Unie.

| (153) | Pokud jde o dovozní ceny GES z Číny a Ruska, jak je vysvětleno výše ve 109. a 111. bodě odůvodnění, je třeba připomenout, že: i) smysluplné srovnání cen podle typu výrobku na dovoz z těchto zemí se nedalo uskutečnit tak, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem; ii) statistika dovozu z těchto zemí, kterou měla Komise k dispozici, neumožňuje rozlišovat mezi různými typy výrobku a iii) podle informací poskytnutých výrobním odvětví Unie v žádosti o přezkum a potvrzených uživateli se většina dovozu z těchto zemí týká GES o menším průměru, které jsou levnější. Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce z Indie neodůvodnil své tvrzení týkající se zvýšeného dovozu GES o větším průměru z Číny do Unie. |
| --- | --- |

(153)

Pokud jde o dovozní ceny GES z Číny a Ruska, jak je vysvětleno výše ve 109. a 111. bodě odůvodnění, je třeba připomenout, že: i) smysluplné srovnání cen podle typu výrobku na dovoz z těchto zemí se nedalo uskutečnit tak, jak to bylo možné v případě Indie na základě podrobných informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem; ii) statistika dovozu z těchto zemí, kterou měla Komise k dispozici, neumožňuje rozlišovat mezi různými typy výrobku a iii) podle informací poskytnutých výrobním odvětví Unie v žádosti o přezkum a potvrzených uživateli se většina dovozu z těchto zemí týká GES o menším průměru, které jsou levnější. Kromě toho spolupracující vyvážející výrobce z Indie neodůvodnil své tvrzení týkající se zvýšeného dovozu GES o větším průměru z Číny do Unie.

| (154) | Co se týče objemu dovozu GES z Číny a Ruska a jeho podílu na trhu, jak je vysvětleno výše ve 110. bodě odůvodnění, podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 110. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(154)

Co se týče objemu dovozu GES z Číny a Ruska a jeho podílu na trhu, jak je vysvětleno výše ve 110. bodě odůvodnění, podíl čínského dovozu na trhu se v posuzovaném období zvýšil o 1 procentní bod, zatímco podíl dovozu z Ruska na trhu se zvýšil o 0,3 procentního bodu. Toto zvýšení však nebylo na úkor podílu výrobního odvětví Unie na trhu, který, jak je vysvětleno ve 110. bodě odůvodnění, se v posuzovaném období zvýšil o 1,9 procentního bodu. Tento argument byl proto zamítnut.

| (155) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno vyrábět GES o menším průměru efektivně, neboť prodej těchto výrobků představoval pouze část jeho celkového objemu prodeje. |
| --- | --- |

(155)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že výrobní odvětví Unie nebylo schopno vyrábět GES o menším průměru efektivně, neboť prodej těchto výrobků představoval pouze část jeho celkového objemu prodeje.

| (156) | Tržní podmínky běžně zajišťují, že nabídka, konkrétně typu prodávaného výrobku, se řídí poptávkou. Jelikož tvrzení ohledně neschopnosti výrobního odvětví Unie vyrábět GES o menším průměru efektivně nebylo podrobněji odůvodněno, byl tento argument zamítnut. |
| --- | --- |

(156)

Tržní podmínky běžně zajišťují, že nabídka, konkrétně typu prodávaného výrobku, se řídí poptávkou. Jelikož tvrzení ohledně neschopnosti výrobního odvětví Unie vyrábět GES o menším průměru efektivně nebylo podrobněji odůvodněno, byl tento argument zamítnut.

| (157) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že nebyla provedena analýza dopadu zvýšeného množství dovozu za dumpingové ceny z jiných zemí, včetně dovozu od přidružených společností v USA, Mexiku, Malajsii a Japonsku. |
| --- | --- |

(157)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že nebyla provedena analýza dopadu zvýšeného množství dovozu za dumpingové ceny z jiných zemí, včetně dovozu od přidružených společností v USA, Mexiku, Malajsii a Japonsku.

| (158) | Jak je uvedeno výše ve 108. bodě odůvodnění, dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z těchto zemí na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 0,1 procentního bodu a na konci období přezkumného šetření byl nižší než 10 %. Komise neměla žádné důkazy ani o tom, že ceny z těchto zemí byly dumpingové. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(158)

Jak je uvedeno výše ve 108. bodě odůvodnění, dovozní ceny z USA, Japonska a Mexika byly vyšší než ceny indických vývozců a ceny výrobců v Unii. Podíl dovozu z těchto zemí na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 0,1 procentního bodu a na konci období přezkumného šetření byl nižší než 10 %. Komise neměla žádné důkazy ani o tom, že ceny z těchto zemí byly dumpingové. Tento argument byl proto zamítnut.

| (159) | Stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise při výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou na základě typů výrobku použila kontrolní číslo výrobku, které nezohledňovalo použité suroviny, které ovšem mají na náklady a ceny značný dopad. Srovnání typů výrobku vyrobených ze stejných surovin by snížilo rozpětí prodeje pod cenou z 9 % na 8 %. |
| --- | --- |

(159)

Stejná zúčastněná strana tvrdila, že Komise při výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou na základě typů výrobku použila kontrolní číslo výrobku, které nezohledňovalo použité suroviny, které ovšem mají na náklady a ceny značný dopad. Srovnání typů výrobku vyrobených ze stejných surovin by snížilo rozpětí prodeje pod cenou z 9 % na 8 %.

| (160) | Rozdíl v surovinách se ve struktuře kontrolního čísla výrobku neodrazil, a proto se ve výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou nevzal tento rozdíl v úvahu. Nicméně když byly typy výrobku rozděleny s přihlédnutím k použitým surovinám za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou, jak navrhovala zúčastněná strana po zveřejnění informací, rozpětí cenového podbízení uvedené ve 148. bodě odůvodnění se snížilo pouze o 1 procentní bod, na 8 %. Toto snížení proto nemělo žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se rozpětí prodeje pod cenou během období přezkumného šetření. |
| --- | --- |

(160)

Rozdíl v surovinách se ve struktuře kontrolního čísla výrobku neodrazil, a proto se ve výpočtu rozpětí cenového podbízení a prodeje pod cenou nevzal tento rozdíl v úvahu. Nicméně když byly typy výrobku rozděleny s přihlédnutím k použitým surovinám za účelem výpočtu cenového podbízení a prodeje pod cenou, jak navrhovala zúčastněná strana po zveřejnění informací, rozpětí cenového podbízení uvedené ve 148. bodě odůvodnění se snížilo pouze o 1 procentní bod, na 8 %. Toto snížení proto nemělo žádný podstatný vliv na zjištění Komise týkající se rozpětí prodeje pod cenou během období přezkumného šetření.

| (161) | Stejná zúčastněná strana zpochybnila 8 % úroveň cílového zisku stanoveného v původním šetření a tvrdila, že výrobcům GES byly způsobeny ztráty kvůli poklesu mezinárodní poptávky po oceli, takže 8 % cílový zisk už není odůvodněný. |
| --- | --- |

(161)

Stejná zúčastněná strana zpochybnila 8 % úroveň cílového zisku stanoveného v původním šetření a tvrdila, že výrobcům GES byly způsobeny ztráty kvůli poklesu mezinárodní poptávky po oceli, takže 8 % cílový zisk už není odůvodněný.

| (162) | Je třeba připomenout, že cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového/subvencovaného dovozu. V tomto ohledu, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1629/2004, bylo provedeno náležité přezkoumání úrovně zisku výrobního odvětví Unie, když byl podíl dumpingového dovozu na trhu nejnižší (tj. v roce 1999). Proto byl s konečnou platností učiněn závěr, že zisková marže, kterou by bylo možné důvodně považovat za představující finanční situaci výrobního odvětví Společenství, pokud by neexistoval dumping z Indie způsobující újmu, by se za účelem výpočtu rozpětí újmy měla stanovit na 8 %. Tento argument byl proto zamítnut. |
| --- | --- |

(162)

Je třeba připomenout, že cílovou úrovní zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie by měla být úroveň, které by podnik tohoto typu v daném odvětví mohl přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového/subvencovaného dovozu. V tomto ohledu, jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění nařízení (ES) č. 1629/2004, bylo provedeno náležité přezkoumání úrovně zisku výrobního odvětví Unie, když byl podíl dumpingového dovozu na trhu nejnižší (tj. v roce 1999). Proto byl s konečnou platností učiněn závěr, že zisková marže, kterou by bylo možné důvodně považovat za představující finanční situaci výrobního odvětví Společenství, pokud by neexistoval dumping z Indie způsobující újmu, by se za účelem výpočtu rozpětí újmy měla stanovit na 8 %. Tento argument byl proto zamítnut.

| (163) | Komise na základě výše uvedených skutečností dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo během období přezkumného šetření v mimořádně choulostivé situaci, což se z větší části připisuje negativním tržním podmínkám a následnému poklesu spotřeby. Z tohoto důvodu se posouzení Komise zaměřilo na pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Indie. |
| --- | --- |

(163)

Komise na základě výše uvedených skutečností dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie bylo během období přezkumného šetření v mimořádně choulostivé situaci, což se z větší části připisuje negativním tržním podmínkám a následnému poklesu spotřeby. Z tohoto důvodu se posouzení Komise zaměřilo na pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Indie.

6.   Pravděpodobnost obnovení újmy

Pravděpodobnost obnovení újmy

| (164) | Za účelem určení pravděpodobnosti obnovení újmy, pokud by opatření vůči Indii byla zrušena, byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie. |
| --- | --- |

(164)

Za účelem určení pravděpodobnosti obnovení újmy, pokud by opatření vůči Indii byla zrušena, byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a přebytečná kapacita v Indii, vývoz z Indie do jiných třetích zemí a atraktivita trhu Unie.

| (165) | V 75. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že by indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně ve vývozu značného objemu do Unie pokračovali, pokud by opatření pozbyla platnosti, a dokonce by zvýšili svůj současný objem vývozu, a tento vývoz by se pravděpodobně uskutečňoval za dumpingové ceny. |
| --- | --- |

(165)

V 75. bodě odůvodnění byl učiněn závěr, že by indičtí vyvážející výrobci pravděpodobně ve vývozu značného objemu do Unie pokračovali, pokud by opatření pozbyla platnosti, a dokonce by zvýšili svůj současný objem vývozu, a tento vývoz by se pravděpodobně uskutečňoval za dumpingové ceny.

| (166) | Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, indická kapacita se v období přezkumného šetření odhaduje přibližně na 160 000 tun, zatímco přebytečná kapacita se odhaduje na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během stejného období. Kromě toho, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci svou kapacitu pravděpodobně dále zvýší v případě zvýšení poptávky. Jak je zmíněno v 62. bodě odůvodnění, na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny. Proto se očekává, že indičtí výrobci svůj podíl na domácím trhu zvýší. |
| --- | --- |

(166)

Jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění, indická kapacita se v období přezkumného šetření odhaduje přibližně na 160 000 tun, zatímco přebytečná kapacita se odhaduje na 40 000 až 50 000 tun, což představuje 29 % až 36 % spotřeby Unie během stejného období. Kromě toho, jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci svou kapacitu pravděpodobně dále zvýší v případě zvýšení poptávky. Jak je zmíněno v 62. bodě odůvodnění, na konci listopadu 2014 indické orgány uložily antidumpingová opatření na dovoz GES z Číny. Proto se očekává, že indičtí výrobci svůj podíl na domácím trhu zvýší.

| (167) | V důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 72. až 75. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této přebytečné kapacity přesměrována na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Jak je popsáno v 63. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou rovněž silně orientováni na vývoz. Pokud jde o ceny GES, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, u některých destinací indického vývozu byly zjištěny vyšší cenové hladiny než v Unii. Avšak vzhledem k různému sortimentu výrobků tyto informace neoslabují celkové posouzení, že nová kapacita bude přesměrována na trh Unie, neboť spolehlivost tohoto cenového srovnání je omezená. |
| --- | --- |

(167)

V důsledku atraktivity trhu Unie popsané v 72. až 75. bodě odůvodnění bude s nejvyšší pravděpodobností alespoň část této přebytečné kapacity přesměrována na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Jak je popsáno v 63. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou rovněž silně orientováni na vývoz. Pokud jde o ceny GES, jak je popsáno v 69. bodě odůvodnění, u některých destinací indického vývozu byly zjištěny vyšší cenové hladiny než v Unii. Avšak vzhledem k různému sortimentu výrobků tyto informace neoslabují celkové posouzení, že nová kapacita bude přesměrována na trh Unie, neboť spolehlivost tohoto cenového srovnání je omezená.

| (168) | Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, v Rusku byla uložena antidumpingová opatření vůči indickému dovozu GES a vývoz z Indie do Ruska se během posuzovaného období podstatně snížil. Z toho vyplývá, že přístup indických vyvážejících výrobců na třetí hlavní vývozní trh je omezený a vzhledem k současné nebo pravděpodobně ještě zvýšené přebytečné kapacitě uvedené ve 166. bodě odůvodnění je velmi pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci značně zvýší svůj dovoz dotčeného výrobku na trh Unie, pokud by opatření přestala platit. |
| --- | --- |

(168)

Jak je uvedeno v 66. bodě odůvodnění, v Rusku byla uložena antidumpingová opatření vůči indickému dovozu GES a vývoz z Indie do Ruska se během posuzovaného období podstatně snížil. Z toho vyplývá, že přístup indických vyvážejících výrobců na třetí hlavní vývozní trh je omezený a vzhledem k současné nebo pravděpodobně ještě zvýšené přebytečné kapacitě uvedené ve 166. bodě odůvodnění je velmi pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci značně zvýší svůj dovoz dotčeného výrobku na trh Unie, pokud by opatření přestala platit.

| (169) | Jak je stanoveno ve 106. bodě odůvodnění, indické dovozní ceny by se bez antidumpingových a vyrovnávacích cel oproti prodejním cenám Unie podbízely o 9 %. V případě nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byl odhad rozpětí cenového podbízení bez zahrnutí antidumpingových a vyrovnávacích cel vypočten na 12 %. Je to náznak, jaká by byla pravděpodobná cenová hladina dovozu z Indie, pokud by opatření byla zrušena. Na základě toho je pravděpodobné, že by se tlak na ceny na trhu Unie značně zvýšil, pokud by opatření byla zrušena, takže by došlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(169)

Jak je stanoveno ve 106. bodě odůvodnění, indické dovozní ceny by se bez antidumpingových a vyrovnávacích cel oproti prodejním cenám Unie podbízely o 9 %. V případě nespolupracujícího vyvážejícího výrobce byl odhad rozpětí cenového podbízení bez zahrnutí antidumpingových a vyrovnávacích cel vypočten na 12 %. Je to náznak, jaká by byla pravděpodobná cenová hladina dovozu z Indie, pokud by opatření byla zrušena. Na základě toho je pravděpodobné, že by se tlak na ceny na trhu Unie značně zvýšil, pokud by opatření byla zrušena, takže by došlo k dalšímu zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

| (170) | Pokud jde o objem, zrušení opatření by velmi pravděpodobně umožnilo indickým vyvážejícím výrobcům získat podíl na trhu Unie. Zejména nespolupracující vyvážející výrobce, který má v současné době vyšší celní sazbu 15,7 %, by měl silnou motivaci obnovit vývoz na trh Unie ve značných množstvích. Pokud by došlo k takové situaci, výrobní odvětví Unie by čelilo okamžitému snížení objemu svého prodeje a podílu na trhu. |
| --- | --- |

(170)

Pokud jde o objem, zrušení opatření by velmi pravděpodobně umožnilo indickým vyvážejícím výrobcům získat podíl na trhu Unie. Zejména nespolupracující vyvážející výrobce, který má v současné době vyšší celní sazbu 15,7 %, by měl silnou motivaci obnovit vývoz na trh Unie ve značných množstvích. Pokud by došlo k takové situaci, výrobní odvětví Unie by čelilo okamžitému snížení objemu svého prodeje a podílu na trhu.

| (171) | Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem dovozu a podíl na trhu za dumpingové a subvencované ceny, které představují značné cenové podbízení oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nebudou-li opatření v platnosti. Vytvoří to zvýšený tlak na ceny na trhu Unie s negativním dopadem na ziskovost a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Rovněž to dále zhorší hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(171)

Na základě toho je pravděpodobné, že indičtí vyvážející výrobci zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem dovozu a podíl na trhu za dumpingové a subvencované ceny, které představují značné cenové podbízení oproti prodejním cenám výrobního odvětví Unie, nebudou-li opatření v platnosti. Vytvoří to zvýšený tlak na ceny na trhu Unie s negativním dopadem na ziskovost a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Rovněž to dále zhorší hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

| (172) | Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Indie. |
| --- | --- |

(172)

Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy způsobené dumpingovým dovozem z Indie.

E.   ZÁJEM UNIE

ZÁJEM UNIE

| (173) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Indii nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. |
| --- | --- |

(173)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Indii nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

| (174) | Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. |
| --- | --- |

(174)

Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie.

| (175) | Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení. |
| --- | --- |

(175)

Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

| (176) | Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat. |
| --- | --- |

(176)

Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

1.   Zájem výrobního odvětví Unie

Zájem výrobního odvětví Unie

| (177) | Jak je vysvětleno ve 147. bodě odůvodnění, opatření umožnila výrobnímu odvětví Unie zachovat si svůj podíl na trhu. Ve 172. bodě odůvodnění byl současně také vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Indii pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že zachování opatření vůči Indii by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie. |
| --- | --- |

(177)

Jak je vysvětleno ve 147. bodě odůvodnění, opatření umožnila výrobnímu odvětví Unie zachovat si svůj podíl na trhu. Ve 172. bodě odůvodnění byl současně také vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Indii pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že zachování opatření vůči Indii by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

2.   Zájem dovozců/obchodníků

Zájem dovozců/obchodníků

| (178) | Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil žádný dovozce. Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření. |
| --- | --- |

(178)

Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil žádný dovozce. Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření.

3.   Zájem uživatelů

Zájem uživatelů

| (179) | Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, z 53 uživatelů, kteří byli kontaktováni, osm předložilo odpověď na dotazník. Čtyři z nich používali GES dovážené z Indie. Jejich dovoz představoval přibližně 20 % veškerého dovozu dotčeného výrobku z Indie. |
| --- | --- |

(179)

Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, z 53 uživatelů, kteří byli kontaktováni, osm předložilo odpověď na dotazník. Čtyři z nich používali GES dovážené z Indie. Jejich dovoz představoval přibližně 20 % veškerého dovozu dotčeného výrobku z Indie.

| (180) | Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření by nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již deset let, odebírají uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i z Indie. Uživatelé nepředložili žádné informace, které by ukazovaly, že se vyskytly těžkosti v hledání jiných zdrojů, a šetření takové informace rovněž neodhalilo. |
| --- | --- |

(180)

Je třeba připomenout, že podle zjištění z původního šetření by nebyl dopad uložení opatření pro uživatele významný. Přestože jsou tato opatření uplatňována již deset let, odebírají uživatelé v Unii nadále své zboží mimo jiné i z Indie. Uživatelé nepředložili žádné informace, které by ukazovaly, že se vyskytly těžkosti v hledání jiných zdrojů, a šetření takové informace rovněž neodhalilo.

| (181) | Navíc, co se týče účinku uložení opatření na uživatele, je třeba připomenout, že v původním šetření byl učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu ceny GES pro odběratelské výrobní odvětví by jakékoli zvýšení cen pravděpodobně nemělo na odběratelské výrobní odvětví žádný podstatný vliv. Tato zjištění byla v současném přezkumu potvrzena, protože nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku po uložení opatření. Kromě toho žádný z těchto čtyř uživatelů nepředložil žádný argument proti zachování opatření. |
| --- | --- |

(181)

Navíc, co se týče účinku uložení opatření na uživatele, je třeba připomenout, že v původním šetření byl učiněn závěr, že vzhledem k zanedbatelnému významu ceny GES pro odběratelské výrobní odvětví by jakékoli zvýšení cen pravděpodobně nemělo na odběratelské výrobní odvětví žádný podstatný vliv. Tato zjištění byla v současném přezkumu potvrzena, protože nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku po uložení opatření. Kromě toho žádný z těchto čtyř uživatelů nepředložil žádný argument proti zachování opatření.

| (182) | Jedno sdružení výrobců oceli, Německé hospodářské sdružení pro ocel (Wirtschaftsvereinigung Stahl), bylo proti zachování opatření a tvrdilo, že opatření mají za následek konkurenční nevýhodu pro výrobce oceli v Unii ve srovnání s výrobci oceli v jiných regionech, kde nebyla uložena žádná opatření týkající se GES. Sdružení tvrdilo, že zachování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo i nadále zastávat dominantní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření je však zřejmé, že dovoz z Indie během posuzovaného období pokračoval. Šetření kromě toho ukázalo, že GES stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí. |
| --- | --- |

(182)

Jedno sdružení výrobců oceli, Německé hospodářské sdružení pro ocel (Wirtschaftsvereinigung Stahl), bylo proti zachování opatření a tvrdilo, že opatření mají za následek konkurenční nevýhodu pro výrobce oceli v Unii ve srovnání s výrobci oceli v jiných regionech, kde nebyla uložena žádná opatření týkající se GES. Sdružení tvrdilo, že zachování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo i nadále zastávat dominantní postavení. Z vývoje indického dovozu po uložení opatření je však zřejmé, že dovoz z Indie během posuzovaného období pokračoval. Šetření kromě toho ukázalo, že GES stále více přicházejí na trh Unie z řady dalších třetích zemí.

| (183) | Na základě toho a v souladu se závěry původního šetření se očekává, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele, a že tudíž neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících opatření. |
| --- | --- |

(183)

Na základě toho a v souladu se závěry původního šetření se očekává, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele, a že tudíž neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících opatření.

4.   Závěr ohledně zájmu Unie

Závěr ohledně zájmu Unie

| (184) | S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod vyplývající ze zájmu Unie proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie. |
| --- | --- |

(184)

S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod vyplývající ze zájmu Unie proti prodloužení stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z Indie.

F.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

| (185) | Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo antidumpingová opatření zachovat v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu. |
| --- | --- |

(185)

Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo antidumpingová opatření zachovat v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu.

| (186) | Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz GES pocházejících z Indie uložená nařízením (EU) č. 1225/2009 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována. |
| --- | --- |

(186)

Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz GES pocházejících z Indie uložená nařízením (EU) č. 1225/2009 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.

| (187) | Po zveřejnění informací požádal spolupracující vyvážející výrobce z Indie Komisi, aby zvážila pokračování opatření na dobu dvou let. Šetřením se však nezjistily žádné mimořádné okolnosti, které by zdůvodňovaly omezení opatření na dva roky. |
| --- | --- |

(187)

Po zveřejnění informací požádal spolupracující vyvážející výrobce z Indie Komisi, aby zvážila pokračování opatření na dobu dvou let. Šetřením se však nezjistily žádné mimořádné okolnosti, které by zdůvodňovaly omezení opatření na dva roky.

| (188) | Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(188)

Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

| (189) | Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba zaslat Komisi (23) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby. |
| --- | --- |

(189)

Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba zaslat Komisi (23) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby.

23

| (190) | Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko, |
| --- | --- |

(190)

Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz uhlíkových elektrod druhu, který se používá v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex 8545 11 00 (kód TARIC 8545110010), a spojníků používaných pro tyto elektrody, v současnosti kódu KN ex 8545 90 90 (kód TARIC 8545909010), ať už dovážených společně, nebo odděleně, pocházejících z Indie.

2.   Sazba cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

| Společnost | Celní sazba | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko | 9,4 % | A530 |
| HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utarpradéš | 0 % | A531 |
| Všechny ostatní společnosti | 8,5 % | A999 |

Společnost

Celní sazba

Doplňkový kód TARIC

Graphite India Limited (GIL), 31 Chowringhee Road, Kalkata – 700016, Západní Bengálsko

9,4 %

A530

HEG Limited, Bhilwara Towers, A-12, Sector-1, Noida – 201301, Utarpradéš

0 %

A531

Všechny ostatní společnosti

8,5 %

A999

3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Rady (ES) č. 1629/2004 ze dne 13. září 2004 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 10).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1628/2004 ze dne 13. září 2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 295, 18.9.2004, s. 4).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 1354/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1628/2004 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie a nařízení (ES) č. 1629/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 24).

4

(5)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1186/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 332, 16.12.2010, s. 17).

5

(6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1185/2010 ze dne 13. prosince 2010 o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (Úř. věst. L 332, 16.12.2010, s. 1).

6

(7)  
  Úř. věst. C 82, 10.3.2015, s. 5.

7

(8)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51). Toto nařízení bylo kodifikováno základním nařízením.

8

(9)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. C 415, 15.12.2015, s. 33).

9

(10)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých sad uhlíkových elektrod pocházejících z Indie (Úř. věst. C 415, 15.12.2015, s. 25).

10

(11)  Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93). Toto nařízení bylo kodifikováno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

11

(12)  http://www.google.be/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=1&cad=rja&uact=8&ved=0ahUKEwiqt6H2u9_QAhWEzRoKHYUwBVEQFggfMAA&url=http%3A%2F%2Fhegltd.com%2Fwebmaster%2FDownloadFile.aspx%3Fd%3D%2Fuploads%2FFinance%2F70Results_Release.pdf&usg=AFQjCNGMpUymLm4BNOjIMmolLDgwSGgcDw

12

(13)  http://content.icicidirect.com/mailimages/IDirect_GraphiteIndia_Q1FY16.pdf

13

(14)  http://hegltd.com/ a http://www.graphiteindia.com/

14

(15)  http://hegltd.com/WEBMASTER/DownloadFile.aspx?D=/Uploads/Newsletter/News9.pdf

15

(16)  https://www.worldsteel.org/statistics/statistics-archive/yearbook-archive.html

16

(17)  http://www.dgtr.gov.in/sites/default/files/adfin_Graphite_Electrodes_diameters_ChinaPR.pdf

17

(18)  http://hegltd.com/pdf/HEGLtd_Q1_FY_16_Investors_Presentation.pdf

18

(19)  http://www.graphiteindia.com/View/investor_relation.aspx (viz GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, s. 14)

19

(viz GIL Q3 FY2015 Earnings Presentation.pdf, s. 14)

(20)  http://www.eurasiancommission.org/_layouts/Lanit.EEC.Desicions/Download.aspx?IsDlg=0&ID=3805&print=1

20

(21)  Průměrné ceny nezahrnují platná antidumpingová/vyrovnávací cla.

21

(22)  Uhlíkové elektrody o malém i velkém průměru jsou zařazeny do stejných kódů TARIC.

22

(23)  
  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, B-1049 Brusel, Belgie.

23

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/72

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/423

ze dne 9. března 2017,

kterým se opětovně ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a vyráběné společnostmi Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co Ltd, Samyang Vietnam Co Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd a Dongguan Texas Shoes Limited Co., s konečnou platností vybírá uložené prozatímní clo a kterým se provádí rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie (dále jen „SFEU“), a zejména na článek 266 této smlouvy,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 14 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

POSTUP

| (1) | Dne 23. března 2006 přijala Komise nařízení (ES) č. 553/2006 (2), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některé obuvi se svrškem z usně (dále jen „obuv“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „Čína“) a Vietnamu (dále jen „prozatímní nařízení“). |
| --- | --- |

(1)

Dne 23. března 2006 přijala Komise nařízení (ES) č. 553/2006 (2), kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některé obuvi se svrškem z usně (dále jen „obuv“) pocházející z Čínské lidové republiky (dále též „ČLR“ nebo „Čína“) a Vietnamu (dále jen „prozatímní nařízení“).

2

| (2) | Nařízením (ES) č. 1472/2006 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,7 do 16,5 % na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a z ČLR na dobu dvou let (dále jen „nařízení (ES) č. 1472/2006“ nebo „sporné nařízení“). |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 1472/2006 (3) uložila Rada konečná antidumpingová cla v rozmezí od 9,7 do 16,5 % na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a z ČLR na dobu dvou let (dále jen „nařízení (ES) č. 1472/2006“ nebo „sporné nařízení“).

3

| (3) | Nařízením (ES) č. 388/2008 (4) rozšířila Rada konečná antidumpingová opatření na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z ČLR na dovoz zasílaný ze Zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ ze Zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao. |
| --- | --- |

(3)

Nařízením (ES) č. 388/2008 (4) rozšířila Rada konečná antidumpingová opatření na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z ČLR na dovoz zasílaný ze Zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ ze Zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao.

4

| (4) | K okamžiku uplynutí platnosti opatření Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zahájeného dne 3. října 2008 (5) znovu prodloužila antidumpingová opatření o dobu 15 měsíců, tj. do 31. března 2011, a to prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) č. 1294/2009 (6) (dále jen „prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009“). |
| --- | --- |

(4)

K okamžiku uplynutí platnosti opatření Rada na základě přezkumu před pozbytím platnosti zahájeného dne 3. října 2008 (5) znovu prodloužila antidumpingová opatření o dobu 15 měsíců, tj. do 31. března 2011, a to prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) č. 1294/2009 (6) (dále jen „prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009“).

5

6

| (5) | Společnosti Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (dále jen „žalobkyně“) napadly sporné nařízení u Soudu prvního stupně (nyní Tribunál). Svými rozsudky ze dne 4. března 2010 ve věci Brosmann Footwear (HK) a další v. Rada, T-401/06, a ze dne 4. března 2010 ve spojených věcech Zhejiang Aokang Shoes a Wenzhou Taima Shoes v. Rada, T-407/06 a T-408/06, Tribunál tyto žaloby zamítl. |
| --- | --- |

(5)

Společnosti Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd (dále jen „žalobkyně“) napadly sporné nařízení u Soudu prvního stupně (nyní Tribunál). Svými rozsudky ze dne 4. března 2010 ve věci Brosmann Footwear (HK) a další v. Rada, T-401/06, a ze dne 4. března 2010 ve spojených věcech Zhejiang Aokang Shoes a Wenzhou Taima Shoes v. Rada, T-407/06 a T-408/06, Tribunál tyto žaloby zamítl.

| (6) | Žalobkyně se proti těmto rozsudkům odvolaly. Soudní dvůr tyto rozsudky ve svých rozsudcích ze dne 2. února 2012 ve věci Brosmann Footwear (HK) a další v. Rada, C-249/10 P, a ze dne 15. listopadu 2012 ve věci Zhejiang Aokang Shoes v. Rada, C-247/10 P (dále jen „rozsudky Brosmann a Aokang“) zrušil. Soudní dvůr rozhodl, že se Tribunál dopustil nesprávného právního posouzení věci, neboť se domníval, že Komise nebyla povinna zkoumat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) a c) základního nařízení od hospodářských subjektů nezařazených do vzorku (bod 36 rozsudku ve věci C-249/10 P a body 29 a 32 rozsudku ve věci C-247/10 P). |
| --- | --- |

(6)

Žalobkyně se proti těmto rozsudkům odvolaly. Soudní dvůr tyto rozsudky ve svých rozsudcích ze dne 2. února 2012 ve věci Brosmann Footwear (HK) a další v. Rada, C-249/10 P, a ze dne 15. listopadu 2012 ve věci Zhejiang Aokang Shoes v. Rada, C-247/10 P (dále jen „rozsudky Brosmann a Aokang“) zrušil. Soudní dvůr rozhodl, že se Tribunál dopustil nesprávného právního posouzení věci, neboť se domníval, že Komise nebyla povinna zkoumat žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) a c) základního nařízení od hospodářských subjektů nezařazených do vzorku (bod 36 rozsudku ve věci C-249/10 P a body 29 a 32 rozsudku ve věci C-247/10 P).

| (7) | Soudní dvůr poté sám v dané věci rozhodl. Rozhodl, že „[...] Komise měla přezkoumat odůvodněné žádosti, které jí navrhovatelky předložily na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) a c) základního nařízení za účelem přiznání STH v rámci antidumpingového řízení upraveného sporným nařízením. Dále je třeba konstatovat, že není vyloučeno, že takový přezkum povede k tomu, že jim bude uloženo konečné antidumpingové clo lišící se od cla ve výši 16,5 %, které se na ně vztahuje podle čl. 1 odst. 3 sporného nařízení. Z téhož ustanovení totiž vyplývá, že ve sporném nařízení bylo konečné antidumpingové clo ve výši 9,7 % uloženo pouze jedinému čínskému hospodářskému subjektu zařazenému do vzorku, kterému byl přiznán STH. Platí přitom, jak vyplývá z bodu 38 tohoto rozsudku, že pokud by Komise konstatovala, že podmínky tržního hospodářství převažují i v případě navrhovatelek, měla by se posledně uvedená sazba cla, v případě nemožnosti vypočítat individuální dumpingové rozpětí, vztahovat i na ně“ (bod 42 rozsudku ve věci C-249/10 P a bod 36 rozsudku ve věci C-247/10 P). |
| --- | --- |

(7)

Soudní dvůr poté sám v dané věci rozhodl. Rozhodl, že „[...] Komise měla přezkoumat odůvodněné žádosti, které jí navrhovatelky předložily na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) a c) základního nařízení za účelem přiznání STH v rámci antidumpingového řízení upraveného sporným nařízením. Dále je třeba konstatovat, že není vyloučeno, že takový přezkum povede k tomu, že jim bude uloženo konečné antidumpingové clo lišící se od cla ve výši 16,5 %, které se na ně vztahuje podle čl. 1 odst. 3 sporného nařízení. Z téhož ustanovení totiž vyplývá, že ve sporném nařízení bylo konečné antidumpingové clo ve výši 9,7 % uloženo pouze jedinému čínskému hospodářskému subjektu zařazenému do vzorku, kterému byl přiznán STH. Platí přitom, jak vyplývá z bodu 38 tohoto rozsudku, že pokud by Komise konstatovala, že podmínky tržního hospodářství převažují i v případě navrhovatelek, měla by se posledně uvedená sazba cla, v případě nemožnosti vypočítat individuální dumpingové rozpětí, vztahovat i na ně“ (bod 42 rozsudku ve věci C-249/10 P a bod 36 rozsudku ve věci C-247/10 P).

[...] Komise měla přezkoumat odůvodněné žádosti, které jí navrhovatelky předložily na základě čl. 2 odst. 7 písm. b) a c) základního nařízení za účelem přiznání STH v rámci antidumpingového řízení upraveného sporným nařízením. Dále je třeba konstatovat, že není vyloučeno, že takový přezkum povede k tomu, že jim bude uloženo konečné antidumpingové clo lišící se od cla ve výši 16,5 %, které se na ně vztahuje podle čl. 1 odst. 3 sporného nařízení. Z téhož ustanovení totiž vyplývá, že ve sporném nařízení bylo konečné antidumpingové clo ve výši 9,7 % uloženo pouze jedinému čínskému hospodářskému subjektu zařazenému do vzorku, kterému byl přiznán STH. Platí přitom, jak vyplývá z bodu 38 tohoto rozsudku, že pokud by Komise konstatovala, že podmínky tržního hospodářství převažují i v případě navrhovatelek, měla by se posledně uvedená sazba cla, v případě nemožnosti vypočítat individuální dumpingové rozpětí, vztahovat i na ně

| (8) | V důsledku toho zrušil Soudní dvůr sporné nařízení v rozsahu, ve kterém se týká dotčených žalobkyň. |
| --- | --- |

(8)

V důsledku toho zrušil Soudní dvůr sporné nařízení v rozsahu, ve kterém se týká dotčených žalobkyň.

| (9) | V říjnu 2013 Komise prostřednictvím oznámení uveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (7) oznámila, že se rozhodla obnovit antidumpingové řízení k okamžiku vzniku nesrovnalostí a přezkoumat, zda v případě žalobkyň převažovaly v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005 podmínky tržního hospodářství. V uvedeném oznámení byly zúčastněné strany vyzvány, aby se přihlásily. |
| --- | --- |

(9)

V říjnu 2013 Komise prostřednictvím oznámení uveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (7) oznámila, že se rozhodla obnovit antidumpingové řízení k okamžiku vzniku nesrovnalostí a přezkoumat, zda v případě žalobkyň převažovaly v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005 podmínky tržního hospodářství. V uvedeném oznámení byly zúčastněné strany vyzvány, aby se přihlásily.

Úředním věstníku Evropské unie

7

| (10) | V březnu 2014 Rada prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU (8) zamítla návrh Komise na přijetí prováděcího nařízení Rady o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd a o konečném výběru jim uloženého prozatímního cla a ukončila řízení týkající se uvedených výrobců. Rada vyjádřila názor, že dovozci, kteří nakoupili obuv od vyvážejících výrobců a kterým bylo příslušnými vnitrostátními orgány příslušné clo nahrazeno na základě článku 236 nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 (9) (dále jen „celní kodex Společenství“), nabyli na základě ustanovení čl. 1 odst. 4 sporného nařízení, na jehož základě se ustanovení celního kodexu Společenství, zejména článku 221, na výběr cla uplatnila, legitimní očekávání. |
| --- | --- |

(10)

V březnu 2014 Rada prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU (8) zamítla návrh Komise na přijetí prováděcího nařízení Rady o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd a o konečném výběru jim uloženého prozatímního cla a ukončila řízení týkající se uvedených výrobců. Rada vyjádřila názor, že dovozci, kteří nakoupili obuv od vyvážejících výrobců a kterým bylo příslušnými vnitrostátními orgány příslušné clo nahrazeno na základě článku 236 nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 (9) (dále jen „celní kodex Společenství“), nabyli na základě ustanovení čl. 1 odst. 4 sporného nařízení, na jehož základě se ustanovení celního kodexu Společenství, zejména článku 221, na výběr cla uplatnila, legitimní očekávání.

8

9

| (11) | Tři dovozci dotčeného výrobku, C&J Clark International Ltd (dále jen „Clark“), Puma SE (dále jen „Puma“) a Timberland Europe B.V. (dále jen „Timberland“) (dále jen „dotčení dovozci“), antidumpingová opatření uvalená na dovoz některé obuvi pocházející z Číny a Vietnamu napadli s odvoláním na judikaturu uvedenou v 5. až 7. bodě odůvodnění u svých vnitrostátních soudů, které se s žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce obrátily na Soudní dvůr. |
| --- | --- |

(11)

Tři dovozci dotčeného výrobku, C&J Clark International Ltd (dále jen „Clark“), Puma SE (dále jen „Puma“) a Timberland Europe B.V. (dále jen „Timberland“) (dále jen „dotčení dovozci“), antidumpingová opatření uvalená na dovoz některé obuvi pocházející z Číny a Vietnamu napadli s odvoláním na judikaturu uvedenou v 5. až 7. bodě odůvodnění u svých vnitrostátních soudů, které se s žádostí o rozhodnutí o předběžné otázce obrátily na Soudní dvůr.

| (12) | Dne 4. února 2016, ve spojených věcech C & J Clark International Limited, C-659/13, a Puma SE, C-34/14 (10), Soudní dvůr prohlásil nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 za neplatná, jelikož Evropská komise nepřezkoumala žádosti podané vyvážejícími výrobci z ČLR a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení (dále jen „rozsudky“), a to v rozporu s požadavky stanovenými v ustanoveních čl. 2 odst. 7 písm. b) a čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (11). |
| --- | --- |

(12)

Dne 4. února 2016, ve spojených věcech C & J Clark International Limited, C-659/13, a Puma SE, C-34/14 (10), Soudní dvůr prohlásil nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 za neplatná, jelikož Evropská komise nepřezkoumala žádosti podané vyvážejícími výrobci z ČLR a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení (dále jen „rozsudky“), a to v rozporu s požadavky stanovenými v ustanoveních čl. 2 odst. 7 písm. b) a čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (11).

10

11

| (13) | Co se týče věci Timberland Europe, C-571/14, Soudní dvůr dne 11. dubna 2016 rozhodl o výmazu této věci z rejstříku na žádost předkládajícího vnitrostátního soudu. |
| --- | --- |

(13)

Co se týče věci Timberland Europe, C-571/14, Soudní dvůr dne 11. dubna 2016 rozhodl o výmazu této věci z rejstříku na žádost předkládajícího vnitrostátního soudu.

| (14) | Článek 266 SFEU stanoví, že orgány musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudky Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány v rámci správního řízení, jako je antidumpingové řízení, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Soudního dvora v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je protiprávnost zjištěná Soudním dvorem odstraněna (12). |
| --- | --- |

(14)

Článek 266 SFEU stanoví, že orgány musí přijmout opatření nezbytná k zajištění souladu s rozsudky Soudního dvora. V případě zrušení aktu přijatého orgány v rámci správního řízení, jako je antidumpingové řízení, spočívá zajištění souladu s rozsudkem Soudního dvora v nahrazení zrušeného aktu novým aktem, ve kterém je protiprávnost zjištěná Soudním dvorem odstraněna (12).

12

| (15) | Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (13). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá tento fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Za situace, kdy je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, to znamená, že pokud k protiprávnosti nedošlo k okamžiku zahájení řízení, zůstává poté, co bylo nařízení zrušeno, antidumpingové řízení nadále otevřeno, protože akt, jímž se antidumpingové řízení uzavírá, byl z právního řádu Unie odstraněn (14). |
| --- | --- |

(15)

Podle judikatury Soudního dvora lze v postupu nahrazení zrušeného aktu pokračovat k okamžiku, kdy nastala protiprávnost (13). To zejména znamená, že za situace, kdy je akt, kterým je správní řízení ukončeno, zrušen, nemá tento fakt, že akt byl zrušen, nutně vliv na přípravné úkony, jako je zahájení antidumpingového řízení. Za situace, kdy je zrušeno nařízení, které ukládá konečná antidumpingová opatření, to znamená, že pokud k protiprávnosti nedošlo k okamžiku zahájení řízení, zůstává poté, co bylo nařízení zrušeno, antidumpingové řízení nadále otevřeno, protože akt, jímž se antidumpingové řízení uzavírá, byl z právního řádu Unie odstraněn (14).

13

14

| (16) | S výjimkou skutečnosti, že orgány nepřezkoumaly žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení podané vyvážejícími výrobci z Čínské lidové republiky a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, zůstala všechna ostatní zjištění učiněná v nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcím nařízení (EU) č. 1294/2009 i nadále v platnosti. |
| --- | --- |

(16)

S výjimkou skutečnosti, že orgány nepřezkoumaly žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení podané vyvážejícími výrobci z Čínské lidové republiky a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, zůstala všechna ostatní zjištění učiněná v nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcím nařízení (EU) č. 1294/2009 i nadále v platnosti.

| (17) | V daném případě protiprávnost nastala až po zahájení řízení. Proto se Komise rozhodla stávající antidumpingové řízení, jež bylo v návaznosti na rozsudky stále otevřené, obnovit, a to od okamžiku, kdy nastala protiprávnost, a přezkoumat, zda v případě dotčených vyvážejících výrobců převažovaly podmínky tržního hospodářství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, což bylo období šetření (dále jen „období šetření“). Komise rovněž v příslušném případě zkoumala, zda byli dotčení vyvážející výrobci způsobilí pro individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (15) (dále jen „základní nařízení ve znění před změnou“) v platnost (16). |
| --- | --- |

(17)

V daném případě protiprávnost nastala až po zahájení řízení. Proto se Komise rozhodla stávající antidumpingové řízení, jež bylo v návaznosti na rozsudky stále otevřené, obnovit, a to od okamžiku, kdy nastala protiprávnost, a přezkoumat, zda v případě dotčených vyvážejících výrobců převažovaly podmínky tržního hospodářství v období od 1. dubna 2004 do 31. března 2005, což bylo období šetření (dále jen „období šetření“). Komise rovněž v příslušném případě zkoumala, zda byli dotčení vyvážející výrobci způsobilí pro individuální zacházení v souladu s čl. 9 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (15) (dále jen „základní nařízení ve znění před změnou“) v platnost (16).

15

16

| (18) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1395 (17) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Clark a Puma, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z ČLR a vyráběné třinácti čínskými vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo. |
| --- | --- |

(18)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1395 (17) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Clark a Puma, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z ČLR a vyráběné třinácti čínskými vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo.

17

| (19) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1647 (18) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Clark, Puma a Timberland, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a vyráběné některými vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo. |
| --- | --- |

(19)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1647 (18) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Clark, Puma a Timberland, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a vyráběné některými vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo.

18

| (20) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1731 (19) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Puma a Timberland, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností General Footwear Ltd a některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a vyráběné společnostmi Diamond Vietnam Co Ltd a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd („Ty Hung Co Ltd“), které předložily žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyly zařazeny do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo. |
| --- | --- |

(20)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/1731 (19) Komise opětovně uložila konečné antidumpingové clo, pokud jde o společnosti Puma a Timberland, na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností General Footwear Ltd a některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a vyráběné společnostmi Diamond Vietnam Co Ltd a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd („Ty Hung Co Ltd“), které předložily žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyly zařazeny do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo.

19

| (21) | Platnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 napadly společnosti Puma a Timberland u Tribunálu ve věcech Puma a další v. Komise, T-781/16, a Timberland Europe v. Komise, T-782/16. Mimoto byla napadena rovněž platnost prováděcího nařízení (EU) 2016/1395 společností Clark u Tribunálu ve věcech C & J Clark International v. Komise, T-790/16, a C & J Clark International v. Komise, T-861/16. |
| --- | --- |

(21)

Platnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 napadly společnosti Puma a Timberland u Tribunálu ve věcech Puma a další v. Komise, T-781/16, a Timberland Europe v. Komise, T-782/16. Mimoto byla napadena rovněž platnost prováděcího nařízení (EU) 2016/1395 společností Clark u Tribunálu ve věcech C & J Clark International v. Komise, T-790/16, a C & J Clark International v. Komise, T-861/16.

| (22) | S ohledem na provádění rozsudku ve spojených věcech C-659/13 C & J Clark International Limited a C-34/14 Puma SE, uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění, přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/223 (20). V článku 1 uvedeného nařízení Komise ukládá vnitrostátním celním orgánům předložit všechny žádosti o úhradu konečných antidumpingových cel zaplacených z dovozu obuvi pocházející z Číny a Vietnamu předložené dovozci na základě článku 236 celního kodexu Společenství a na základě skutečnosti, že vyvážející výrobce nezařazený do vzorku v šetření, které vedlo k uložení konečných opatření nařízením (EC) č. 1472/2006 (dále jen „původní šetření“), zažádal o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Komise příslušnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení posoudí a opětovně uloží příslušnou celní sazbu. Vnitrostátní celní orgány by poté na tomto základě měly rozhodnout o žádosti o vrácení a prominutí antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(22)

S ohledem na provádění rozsudku ve spojených věcech C-659/13 C & J Clark International Limited a C-34/14 Puma SE, uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění, přijala Komise prováděcí nařízení (EU) 2016/223 (20). V článku 1 uvedeného nařízení Komise ukládá vnitrostátním celním orgánům předložit všechny žádosti o úhradu konečných antidumpingových cel zaplacených z dovozu obuvi pocházející z Číny a Vietnamu předložené dovozci na základě článku 236 celního kodexu Společenství a na základě skutečnosti, že vyvážející výrobce nezařazený do vzorku v šetření, které vedlo k uložení konečných opatření nařízením (EC) č. 1472/2006 (dále jen „původní šetření“), zažádal o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Komise příslušnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení posoudí a opětovně uloží příslušnou celní sazbu. Vnitrostátní celní orgány by poté na tomto základě měly rozhodnout o žádosti o vrácení a prominutí antidumpingových cel.

20

| (23) | Platnost prováděcího nařízení (EU) 2016/223 podléhá žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce podané Finanzgericht Düsseldorf dne 9. května 2016 (věc Deichmann, C-256/16). Výše uvedená žádost o rozhodnutí o předběžné otázce byla podána v rámci sporu mezi společností Deichmann, německým dovozcem obuvi a příslušným vnitrostátním celním orgánem, Hauptzollamt Duisburg. Spor se týká úhrady antidumpingových cel zaplacených společností Deichmann z dovozu obuvi mimo jiné od čínského dodavatele Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, který podal žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení a nebyl zařazen do vzorku. Dne 28. listopadu 2016 podal soud prvního stupně First-tier Tribunal (Tax Chamber) ve Spojeném království druhou žádost o rozhodnutí o předběžné otázce ohledně platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/223 (věc C & J Clark International, C-612/16). |
| --- | --- |

(23)

Platnost prováděcího nařízení (EU) 2016/223 podléhá žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce podané Finanzgericht Düsseldorf dne 9. května 2016 (věc Deichmann, C-256/16). Výše uvedená žádost o rozhodnutí o předběžné otázce byla podána v rámci sporu mezi společností Deichmann, německým dovozcem obuvi a příslušným vnitrostátním celním orgánem, Hauptzollamt Duisburg. Spor se týká úhrady antidumpingových cel zaplacených společností Deichmann z dovozu obuvi mimo jiné od čínského dodavatele Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, který podal žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení a nebyl zařazen do vzorku. Dne 28. listopadu 2016 podal soud prvního stupně First-tier Tribunal (Tax Chamber) ve Spojeném království druhou žádost o rozhodnutí o předběžné otázce ohledně platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/223 (věc C & J Clark International, C-612/16).

| (24) | Kromě toho Komise v návaznosti na oznámení francouzských celních orgánů v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 analyzovala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení tří čínských vyvážejících výrobců Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd. |
| --- | --- |

(24)

Kromě toho Komise v návaznosti na oznámení francouzských celních orgánů v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 analyzovala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení tří čínských vyvážejících výrobců Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd, Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd.

| (25) | Na základě výše uvedených skutečností Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/2257 (21) opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné třemi vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo. |
| --- | --- |

(25)

Na základě výše uvedených skutečností Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/2257 (21) opětovně uložila konečné antidumpingové clo na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné třemi vyvážejícími výrobci, kteří podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku, a s konečnou platností vybrala uložené prozatímní clo.

21

| (26) | Dne 12. července 2016 celní orgány Spojeného království v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty. |
| --- | --- |

(26)

Dne 12. července 2016 celní orgány Spojeného království v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty.

| (27) | Dne 13. července 2016 belgické celní orgány v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty. |
| --- | --- |

(27)

Dne 13. července 2016 belgické celní orgány v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty.

| (28) | Dne 26. července 2016 švédské celní orgány v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty. |
| --- | --- |

(28)

Dne 26. července 2016 švédské celní orgány v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/223 oznámily Komisi žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii a předložily podpůrné dokumenty.

| (29) | V těchto oznámeních, která jsou předmětem tohoto nařízení, bylo jako dodavatelé obuvi z Číny a Vietnamu uvedeno celkem dvě stě čtyřicet šest společností. |
| --- | --- |

(29)

V těchto oznámeních, která jsou předmětem tohoto nařízení, bylo jako dodavatelé obuvi z Číny a Vietnamu uvedeno celkem dvě stě čtyřicet šest společností.

| (30) | U mnoha z těchto společností, konkrétně u sto šedesáti osmi (uvedených v příloze III tohoto nařízení) nemá Komise žádný záznam o tom, že by během původního šetření předložily jakýkoli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení. Mezi těmito společnostmi byly také společnosti, které nejsou dotčené šetřením, neboť se například nenacházely v Číně nebo ve Vietnamu, nebo se jednalo o obchodní či čistě zpracovatelské společnosti, které nejsou v žádném případě oprávněné uplatňovat jakékoli individuální dumpingové rozpětí. Společnosti uvedené v příloze III rovněž nebyly schopny prokázat, že jsou ve spojení s některým z čínských nebo vietnamských vyvážejících výrobců, kteří během původního šetření předložili žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Jak je však uvedeno v 79. bodě odůvodnění níže, Komise uznává, že ne všichni dovozci, kteří kupovali obuv od těchto obchodníků, si museli být vědomi skutečnosti, že je nezbytné Komisi sdělit jména vyvážejících výrobců, od nichž uvedení obchodníci kupovali obuv. V 79. bodě odůvodnění je rovněž podrobněji vysvětleno, proč Komise na tomto základě rozhodla dočasně pozastavit posuzování společností uvedených v příloze III. |
| --- | --- |

(30)

U mnoha z těchto společností, konkrétně u sto šedesáti osmi (uvedených v příloze III tohoto nařízení) nemá Komise žádný záznam o tom, že by během původního šetření předložily jakýkoli formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství nebo o individuální zacházení. Mezi těmito společnostmi byly také společnosti, které nejsou dotčené šetřením, neboť se například nenacházely v Číně nebo ve Vietnamu, nebo se jednalo o obchodní či čistě zpracovatelské společnosti, které nejsou v žádném případě oprávněné uplatňovat jakékoli individuální dumpingové rozpětí. Společnosti uvedené v příloze III rovněž nebyly schopny prokázat, že jsou ve spojení s některým z čínských nebo vietnamských vyvážejících výrobců, kteří během původního šetření předložili žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Jak je však uvedeno v 79. bodě odůvodnění níže, Komise uznává, že ne všichni dovozci, kteří kupovali obuv od těchto obchodníků, si museli být vědomi skutečnosti, že je nezbytné Komisi sdělit jména vyvážejících výrobců, od nichž uvedení obchodníci kupovali obuv. V 79. bodě odůvodnění je rovněž podrobněji vysvětleno, proč Komise na tomto základě rozhodla dočasně pozastavit posuzování společností uvedených v příloze III.

| (31) | Ze zbývajících společností bylo již dvacet posouzeno jednotlivě nebo jako součást skupiny společností vybrané do vzorku čínských nebo vietnamských vyvážejících výrobců v souvislosti s původním šetřením (jsou uvedeny v příloze IV tohoto nařízení). Jelikož pro žádnou z těchto společností nebyla určena individuální celní sazba, použila se na dovoz obuvi od těchto společností celní sazba pro Čínu ve výši 16,5 % a pro Vietnam ve výši 10 %. Tyto sazby nebyly dotčeny rozsudkem uvedeným ve 12. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(31)

Ze zbývajících společností bylo již dvacet posouzeno jednotlivě nebo jako součást skupiny společností vybrané do vzorku čínských nebo vietnamských vyvážejících výrobců v souvislosti s původním šetřením (jsou uvedeny v příloze IV tohoto nařízení). Jelikož pro žádnou z těchto společností nebyla určena individuální celní sazba, použila se na dovoz obuvi od těchto společností celní sazba pro Čínu ve výši 16,5 % a pro Vietnam ve výši 10 %. Tyto sazby nebyly dotčeny rozsudkem uvedeným ve 12. bodě odůvodnění.

| (32) | Třicet jedna ze zbývajících společností (uvedené v příloze V tohoto nařízení) již bylo posouzeno jednotlivě nebo jako součást skupiny společností v souvislosti s prováděním rozsudku uvedeného ve 12. bodě odůvodnění; konkrétně v prováděcím rozhodnutí 2014/149/EU nebo v prováděcích nařízeních (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257. Tato posouzení zahrnovala rovněž osm společností, jež byly oznámeny Komisi a u kterých bylo po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek Federace evropského sportovního průmyslu (dále jen „FESI“) a obuvnické koalice zjištěno, že jsou ve spojení s jednou ze společností nebo skupin společností, které již byly dříve posouzeny v jednom z výše uvedených nařízení. |
| --- | --- |

(32)

Třicet jedna ze zbývajících společností (uvedené v příloze V tohoto nařízení) již bylo posouzeno jednotlivě nebo jako součást skupiny společností v souvislosti s prováděním rozsudku uvedeného ve 12. bodě odůvodnění; konkrétně v prováděcím rozhodnutí 2014/149/EU nebo v prováděcích nařízeních (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257. Tato posouzení zahrnovala rovněž osm společností, jež byly oznámeny Komisi a u kterých bylo po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek Federace evropského sportovního průmyslu (dále jen „FESI“) a obuvnické koalice zjištěno, že jsou ve spojení s jednou ze společností nebo skupin společností, které již byly dříve posouzeny v jednom z výše uvedených nařízení.

| (33) | Na společnosti nebo skupiny společností posouzené prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU se nevztahovalo opětovné uložení antidumpingového cla, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, a to na základě skutečnosti, že clo bylo těmto společnostem již vráceno, čímž tyto společnosti nabyly legitimního očekávání, že k opětovnému uložení cla nedojde. Žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii související se společnostmi nebo skupinami společností posouzenými prováděcími nařízeními (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257 by na druhou stranu neměly být schváleny. Je tomu tak proto, že tito dovozci se nacházejí v jiné právní situaci než dovozci, kteří byli posouzeni prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU, a konkrétně nenabyli legitimního očekávání. |
| --- | --- |

(33)

Na společnosti nebo skupiny společností posouzené prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU se nevztahovalo opětovné uložení antidumpingového cla, jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, a to na základě skutečnosti, že clo bylo těmto společnostem již vráceno, čímž tyto společnosti nabyly legitimního očekávání, že k opětovnému uložení cla nedojde. Žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii související se společnostmi nebo skupinami společností posouzenými prováděcími nařízeními (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257 by na druhou stranu neměly být schváleny. Je tomu tak proto, že tito dovozci se nacházejí v jiné právní situaci než dovozci, kteří byli posouzeni prováděcím rozhodnutím 2014/149/EU, a konkrétně nenabyli legitimního očekávání.

| (34) | Po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek FESI a obuvnické koalice byl jeden čínský vyvážející výrobce oznámený Komisi identifikován jako společnost, jež v původním šetření předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyla zařazena do vzorku ani posouzena v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Tytéž strany rovněž identifikovaly čtyři další společnosti oznámené Komisi, jež byly ve spojení s čínskými nebo vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří v původním šetření předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku a rovněž nebyli posouzeni v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Celkem tedy existuje pět společností (uvedených v příloze VI), jejichž žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení nebo žádosti společností, které jsou s nimi ve spojení, by měly být posouzeny. Tato posouzení nelze dokončit v časovém rámci stávajícího provádění, a bude se na ně tedy vztahovat provádění následující. Žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii těchto společností (uvedených v příloze VI) by proto měly být dočasně pozastaveny do doby, než bude znám výsledek posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení příslušných dodavatelů v Číně a/nebo Vietnamu. |
| --- | --- |

(34)

Po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek FESI a obuvnické koalice byl jeden čínský vyvážející výrobce oznámený Komisi identifikován jako společnost, jež v původním šetření předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyla zařazena do vzorku ani posouzena v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Tytéž strany rovněž identifikovaly čtyři další společnosti oznámené Komisi, jež byly ve spojení s čínskými nebo vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří v původním šetření předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku a rovněž nebyli posouzeni v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Celkem tedy existuje pět společností (uvedených v příloze VI), jejichž žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení nebo žádosti společností, které jsou s nimi ve spojení, by měly být posouzeny. Tato posouzení nelze dokončit v časovém rámci stávajícího provádění, a bude se na ně tedy vztahovat provádění následující. Žádosti o úhradu výdajů dovozců v Unii těchto společností (uvedených v příloze VI) by proto měly být dočasně pozastaveny do doby, než bude znám výsledek posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení příslušných dodavatelů v Číně a/nebo Vietnamu.

| (35) | Po poskytnutí informací tytéž strany tvrdily, že šest společností uvedených v příloze III bylo ve spojení se společností nebo skupinou společností, které již byly posouzeny v předchozím provádění, a jako takové by měly být označeny. Důkazy obsažené ve spise však toto tvrzení, jež v každém případě ani nebylo podloženo žádným dalším důkazem, nepotvrdily. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(35)

Po poskytnutí informací tytéž strany tvrdily, že šest společností uvedených v příloze III bylo ve spojení se společností nebo skupinou společností, které již byly posouzeny v předchozím provádění, a jako takové by měly být označeny. Důkazy obsažené ve spise však toto tvrzení, jež v každém případě ani nebylo podloženo žádným dalším důkazem, nepotvrdily. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (36) | Zbývajících devatenáct společností byli čínští nebo vietnamští vyvážející výrobci, kteří v původním šetření nebyli zařazeni do vzorku a předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Komise proto posoudila žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení předložené těmito společnostmi. Toto posouzení zahrnovalo rovněž dvě společnosti, jež byly oznámeny Komisi a u kterých bylo po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek FESI a obuvnické koalice zjištěno, že jsou ve spojení s jedním čínským vyvážejícím výrobcem, na nějž se vztahuje stávající posouzení. |
| --- | --- |

(36)

Zbývajících devatenáct společností byli čínští nebo vietnamští vyvážející výrobci, kteří v původním šetření nebyli zařazeni do vzorku a předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Komise proto posoudila žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení předložené těmito společnostmi. Toto posouzení zahrnovalo rovněž dvě společnosti, jež byly oznámeny Komisi a u kterých bylo po poskytnutí informací prostřednictvím připomínek FESI a obuvnické koalice zjištěno, že jsou ve spojení s jedním čínským vyvážejícím výrobcem, na nějž se vztahuje stávající posouzení.

| (37) | Souhrnně vzato, Komise v rámci tohoto nařízení posoudila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení těchto společností: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co Ltd, Samyang Vietnam Co Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co.Ltd a Dongguan Texas Shoes Limited Co. |
| --- | --- |

(37)

Souhrnně vzato, Komise v rámci tohoto nařízení posoudila formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení těchto společností: Fujian Viscap Shoes Co. Ltd, Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd, Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd, Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd, Maystar Footwear Co. Ltd, Lien Phat Company Ltd, Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd, Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd, PanYu Leader Footwear Corporation, Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd, An Loc Joint Stock Company, Qingdao Changshin Shoes Company Limited, Chang Shin Vietnam Co Ltd, Samyang Vietnam Co Ltd, Qingdao Samho Shoes Co. Ltd, Min Yuan, Chau Giang Company Limited, Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co.Ltd a Dongguan Texas Shoes Limited Co.

B.   PROVEDENÍ ROZSUDKU SOUDNÍHO DVORA VE SPOJENÝCH VĚCECH C-659/13 A C-34/14 VE VZTAHU K DOVOZU Z ČÍNY

PROVEDENÍ ROZSUDKU SOUDNÍHO DVORA VE SPOJENÝCH VĚCECH C-659/13 A C-34/14 VE VZTAHU K DOVOZU Z ČÍNY

| (38) | Komise má možnost napravit ty aspekty sporného nařízení, které vedly k jeho prohlášení za neplatné, přičemž může ty části posouzení, kterých se rozsudek nedotýká, ponechat beze změny (22). |
| --- | --- |

(38)

Komise má možnost napravit ty aspekty sporného nařízení, které vedly k jeho prohlášení za neplatné, přičemž může ty části posouzení, kterých se rozsudek nedotýká, ponechat beze změny (22).

22

| (39) | Cílem tohoto nařízení je opravit ty aspekty sporného nařízení, které nejsou v souladu se základním nařízením, a tudíž vedly k prohlášení nařízení za neplatné, a to v rozsahu, ve kterém jsou dotčeni vyvážející výrobci uvedení ve 37. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(39)

Cílem tohoto nařízení je opravit ty aspekty sporného nařízení, které nejsou v souladu se základním nařízením, a tudíž vedly k prohlášení nařízení za neplatné, a to v rozsahu, ve kterém jsou dotčeni vyvážející výrobci uvedení ve 37. bodě odůvodnění.

| (40) | Všechna ostatní zjištění, která byla v sporném nařízení a v prováděcím nařízení (EU) č. 1294/2009 učiněna a která nebyla Soudním dvorem prohlášena za neplatná, zůstávají v platnosti a tímto se do tohoto nařízení začleňují. |
| --- | --- |

(40)

Všechna ostatní zjištění, která byla v sporném nařízení a v prováděcím nařízení (EU) č. 1294/2009 učiněna a která nebyla Soudním dvorem prohlášena za neplatná, zůstávají v platnosti a tímto se do tohoto nařízení začleňují.

| (41) | Následující body odůvodnění se tak omezují na nové posouzení, které bylo nezbytné za účelem dosažení souladu s rozsudky Soudního dvora. |
| --- | --- |

(41)

Následující body odůvodnění se tak omezují na nové posouzení, které bylo nezbytné za účelem dosažení souladu s rozsudky Soudního dvora.

| (42) | Komise přezkoumala, zda v případě vyvážejících výrobců uvedených v 37. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“), kteří pro období šetření předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení převažovalo zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Smyslem je stanovit rozsah, v němž jsou dotčení dovozci oprávněni k tomu, aby jim bylo vráceno antidumpingové clo, které bylo uhrazeno v souvislosti s antidumpingovými cly odvedenými za vývoz těchto dodavatelů. |
| --- | --- |

(42)

Komise přezkoumala, zda v případě vyvážejících výrobců uvedených v 37. bodě odůvodnění (dále jen „dotčení vyvážející výrobci“), kteří pro období šetření předložili žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení převažovalo zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Smyslem je stanovit rozsah, v němž jsou dotčení dovozci oprávněni k tomu, aby jim bylo vráceno antidumpingové clo, které bylo uhrazeno v souvislosti s antidumpingovými cly odvedenými za vývoz těchto dodavatelů.

| (43) | V případě, že z analýzy vyplyne, že zacházení jako v tržním hospodářství mělo být těm dotčeným vyvážejícím výrobcům, na jejichž vývoz bylo uvaleno antidumpingové clo, jež dotčení dovozci uhradili, přiznáno, bude muset být danému vyvážejícímu výrobci přiznána individuální celní sazba a hodnota vráceného cla bude omezena na částku odpovídající rozdílu mezi odvedeným clem a individuální celní sazbou, tj. v případě dovozu z Číny rozdílu mezi 16,5 % a clem uvaleným na jedinou vyvážející společnost zařazenou do vzorku, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, konkrétně ve výši 9,7 %, a v případě dovozu z Vietnamu rozdílu mezi 10 % a případnou individuální celní sazbou vypočtenou pro dotčeného vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(43)

V případě, že z analýzy vyplyne, že zacházení jako v tržním hospodářství mělo být těm dotčeným vyvážejícím výrobcům, na jejichž vývoz bylo uvaleno antidumpingové clo, jež dotčení dovozci uhradili, přiznáno, bude muset být danému vyvážejícímu výrobci přiznána individuální celní sazba a hodnota vráceného cla bude omezena na částku odpovídající rozdílu mezi odvedeným clem a individuální celní sazbou, tj. v případě dovozu z Číny rozdílu mezi 16,5 % a clem uvaleným na jedinou vyvážející společnost zařazenou do vzorku, které bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, konkrétně ve výši 9,7 %, a v případě dovozu z Vietnamu rozdílu mezi 10 % a případnou individuální celní sazbou vypočtenou pro dotčeného vyvážejícího výrobce.

| (44) | Pokud z analýzy vyplyne, že vyvážejícímu výrobci, jemuž bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, mělo být přiznáno individuální zacházení, měla by být dotčenému vyvážejícímu výrobci přiznána individuální celní sazba a hodnota vráceného cla by se omezila na částku odpovídající rozdílu mezi odvedeným clem, tj. v případě dovozu z Číny 16,5 % a v případě dovozu z Vietnamu 10 %, a případnou individuální celní sazbou vypočtenou pro dotčeného vyvážejícího výrobce. |
| --- | --- |

(44)

Pokud z analýzy vyplyne, že vyvážejícímu výrobci, jemuž bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, mělo být přiznáno individuální zacházení, měla by být dotčenému vyvážejícímu výrobci přiznána individuální celní sazba a hodnota vráceného cla by se omezila na částku odpovídající rozdílu mezi odvedeným clem, tj. v případě dovozu z Číny 16,5 % a v případě dovozu z Vietnamu 10 %, a případnou individuální celní sazbou vypočtenou pro dotčeného vyvážejícího výrobce.

| (45) | V opačném případě, tedy pokud z analýzy předmětných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení vyplyne, že zacházení jako v tržním hospodářství i individuální zacházení by mělo být zamítnuto, nebude moci být vráceno žádné antidumpingové clo. |
| --- | --- |

(45)

V opačném případě, tedy pokud z analýzy předmětných žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení vyplyne, že zacházení jako v tržním hospodářství i individuální zacházení by mělo být zamítnuto, nebude moci být vráceno žádné antidumpingové clo.

| (46) | Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, Soudní dvůr sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 zrušil ve vztahu k vývozu některé obuvi pocházející od některých čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, jelikož Komise nepřezkoumala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení, které tito vyvážející výrobci podali. |
| --- | --- |

(46)

Jak je vysvětleno ve 12. bodě odůvodnění, Soudní dvůr sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 zrušil ve vztahu k vývozu některé obuvi pocházející od některých čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, jelikož Komise nepřezkoumala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení, které tito vyvážející výrobci podali.

| (47) | Komise proto přezkoumala žádosti dotčených vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení za účelem určení celní sazby platné pro jejich vývoz. Z uvedených posouzení vyplynulo, že předložené informace neprokázaly, že dotčení vyvážející výrobci působili v podmínkách tržního hospodářství nebo že byli způsobilí pro individuální zacházení (podrobné vysvětlení je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění a bodech následujících). |
| --- | --- |

(47)

Komise proto přezkoumala žádosti dotčených vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení za účelem určení celní sazby platné pro jejich vývoz. Z uvedených posouzení vyplynulo, že předložené informace neprokázaly, že dotčení vyvážející výrobci působili v podmínkách tržního hospodářství nebo že byli způsobilí pro individuální zacházení (podrobné vysvětlení je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění a bodech následujících).

1.   Posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství

Posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství

| (48) | Dlužno připomenout, že v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství žádá. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Orgány Unie tudíž nemají žádnou povinnost prokázat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání takového statusu nesplňuje. Úkolem orgánů Unie naopak je, aby posoudily, zda jsou důkazy předložené dotčeným výrobcem dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby mu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a úkolem unijního soudu je, aby ověřil, že takovéto posouzení není zjevně nesprávné (bod 32 rozsudku ve věci C-249/10 P a bod 24 rozsudku ve věci C-247/10 P). |
| --- | --- |

(48)

Dlužno připomenout, že v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství žádá. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Orgány Unie tudíž nemají žádnou povinnost prokázat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání takového statusu nesplňuje. Úkolem orgánů Unie naopak je, aby posoudily, zda jsou důkazy předložené dotčeným výrobcem dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby mu bylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, a úkolem unijního soudu je, aby ověřil, že takovéto posouzení není zjevně nesprávné (bod 32 rozsudku ve věci C-249/10 P a bod 24 rozsudku ve věci C-247/10 P).

| (49) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení by mělo být splněno všech pět kritérií uvedených v tomto článku, aby vyvážejícímu výrobci mohlo být zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Komise měla tedy za to, že pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství postačí, pokud alespoň jedno z těchto kritérií splněno není. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení by mělo být splněno všech pět kritérií uvedených v tomto článku, aby vyvážejícímu výrobci mohlo být zacházení jako v tržním hospodářství přiznáno. Komise měla tedy za to, že pro zamítnutí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství postačí, pokud alespoň jedno z těchto kritérií splněno není.

| (50) | Žádný z dotčených vyvážejících výrobců nebyl schopen prokázat splnění prvního kritéria (obchodní rozhodnutí). Komise konkrétně zjistila, že většina dotčených vyvážejících výrobců (společnosti 7, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25) (23) nemohla svobodně určit množství prodeje pro domácí a vývozní trhy. V tomto ohledu Komise shledala, že na konkrétních trzích (domácím a vývozním) existuje omezení produkce a/nebo omezení množství prodeje. Kromě toho někteří z dotčených vyvážejících výrobců (společnosti 8, 9, 10, 15) nepředložili nezbytné a kompletní informace (např. důkazy týkající se struktury a kapitálu společnosti, důkazy nebo vysvětlení ohledně rozhodování společnosti) k prokázání toho, že svá obchodní rozhodnutí činili na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu. |
| --- | --- |

(50)

Žádný z dotčených vyvážejících výrobců nebyl schopen prokázat splnění prvního kritéria (obchodní rozhodnutí). Komise konkrétně zjistila, že většina dotčených vyvážejících výrobců (společnosti 7, 11, 12, 13, 14, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25) (23) nemohla svobodně určit množství prodeje pro domácí a vývozní trhy. V tomto ohledu Komise shledala, že na konkrétních trzích (domácím a vývozním) existuje omezení produkce a/nebo omezení množství prodeje. Kromě toho někteří z dotčených vyvážejících výrobců (společnosti 8, 9, 10, 15) nepředložili nezbytné a kompletní informace (např. důkazy týkající se struktury a kapitálu společnosti, důkazy nebo vysvětlení ohledně rozhodování společnosti) k prokázání toho, že svá obchodní rozhodnutí činili na základě tržních signálů bez zásadních zásahů státu.

23

| (51) | Pokud jde o druhé kritérium (účetnictví), společnosti 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 24 a 25 kromě toho neprokázaly, že vedou jednoznačné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konkrétně ze žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že tyto společnosti buď neposkytly Komisi výroky/zprávu nezávislého auditora, nebo jejich účetnictví nebylo prověřeno auditory nebo v několika položkách jejich rozvahy a výkazu příjmů chyběly vysvětlující poznámky. |
| --- | --- |

(51)

Pokud jde o druhé kritérium (účetnictví), společnosti 8, 10, 13, 14, 15, 16, 17, 19, 20, 21, 24 a 25 kromě toho neprokázaly, že vedou jednoznačné účetnictví prověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy. Konkrétně ze žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství vyplynulo, že tyto společnosti buď neposkytly Komisi výroky/zprávu nezávislého auditora, nebo jejich účetnictví nebylo prověřeno auditory nebo v několika položkách jejich rozvahy a výkazu příjmů chyběly vysvětlující poznámky.

| (52) | Pokud jde o třetí kritérium (aktiva a „přenos“), společnosti 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23 a 25 neprokázaly, že systém netržního hospodářství nezpůsobil žádné zkreslení. Konkrétně tyto společnosti nepředložily nezbytné a kompletní informace mimo jiné ohledně aktiv ve vlastnictví společnosti a podmínek a hodnoty práv k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(52)

Pokud jde o třetí kritérium (aktiva a „přenos“), společnosti 7, 8, 9, 10, 11, 13, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23 a 25 neprokázaly, že systém netržního hospodářství nezpůsobil žádné zkreslení. Konkrétně tyto společnosti nepředložily nezbytné a kompletní informace mimo jiné ohledně aktiv ve vlastnictví společnosti a podmínek a hodnoty práv k užívání pozemků.

| (53) | S ohledem na důvody uvedené ve 49. bodě odůvodnění neposoudila Komise u žádného z dotčených vyvážejících výrobců čtvrté (právní úprava úpadku a vlastnictví) a páté (měnové přepočty) kritérium. Komise dotčené vyvážející výrobce informovala o závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství a vyzvala je, aby se k němu vyjádřili. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(53)

S ohledem na důvody uvedené ve 49. bodě odůvodnění neposoudila Komise u žádného z dotčených vyvážejících výrobců čtvrté (právní úprava úpadku a vlastnictví) a páté (měnové přepočty) kritérium. Komise dotčené vyvážející výrobce informovala o závěru týkajícím se zacházení jako v tržním hospodářství a vyzvala je, aby se k němu vyjádřili. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

2.   Posouzení žádostí o individuální zacházení

Posouzení žádostí o individuální zacházení

| (54) | Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou se však v případě použití čl. 2 odst. 7 písm. a) téhož nařízení stanoví individuální clo pro vývozce, kteří prokáží splnění všech kritérií stanovených v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou. |
| --- | --- |

(54)

Podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou se však v případě použití čl. 2 odst. 7 písm. a) téhož nařízení stanoví individuální clo pro vývozce, kteří prokáží splnění všech kritérií stanovených v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou.

| (55) | Jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění, je nutné připomenout, že v souladu s ustanovením čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou leží důkazní břemeno na výrobci, který o individuální zacházení žádá. Za tímto účelem čl. 9 odst. 5 první pododstavec stanoví, že předložená žádost musí být řádně odůvodněna. Orgány Unie tudíž nemají žádnou povinnost prokázat, že vývozce podmínky stanovené pro přiznání takového statusu nesplňuje. Úkolem orgánů Unie je naopak posoudit, zda důkazy, které dotčený vývozce předložil, jsou dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou jsou splněna, aby vývozci mohlo být individuální zacházení přiznáno. |
| --- | --- |

(55)

Jak je uvedeno ve 48. bodě odůvodnění, je nutné připomenout, že v souladu s ustanovením čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou leží důkazní břemeno na výrobci, který o individuální zacházení žádá. Za tímto účelem čl. 9 odst. 5 první pododstavec stanoví, že předložená žádost musí být řádně odůvodněna. Orgány Unie tudíž nemají žádnou povinnost prokázat, že vývozce podmínky stanovené pro přiznání takového statusu nesplňuje. Úkolem orgánů Unie je naopak posoudit, zda důkazy, které dotčený vývozce předložil, jsou dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou jsou splněna, aby vývozci mohlo být individuální zacházení přiznáno.

| (56) | V souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou by měli vývozci prokázat na základě řádně odůvodněné žádosti, že všech pět kritérií v něm uvedených je splněno, aby jim mohlo být individuální zacházení přiznáno. Komise měla tedy za to, že pro zamítnutí žádosti o individuální zacházení postačí, pokud alespoň jedno z těchto kritérií splněno není. |
| --- | --- |

(56)

V souladu s čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před změnou by měli vývozci prokázat na základě řádně odůvodněné žádosti, že všech pět kritérií v něm uvedených je splněno, aby jim mohlo být individuální zacházení přiznáno. Komise měla tedy za to, že pro zamítnutí žádosti o individuální zacházení postačí, pokud alespoň jedno z těchto kritérií splněno není.

| (57) | Jedná se o těchto pět kritérií:






  1) | v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk; |
| --- | --- | --- |

(57)

Jedná se o těchto pět kritérií:

1)

v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou vývozci svobodně repatriovat základní kapitál a zisk;

| 2) | vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určovány; |
| --- | --- |

2)

vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou svobodně určovány;

| 3) | většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo musí být prokázáno, že je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích; |
| --- | --- |

3)

většinu akcií nebo podílů vlastní soukromé osoby; a buď jsou státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce v menšině, nebo musí být prokázáno, že je společnost dostatečně nezávislá na státních zásazích;

| 4) | měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a |
| --- | --- |

4)

měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů; a

| 5) | státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby. |
| --- | --- |

5)

státní zásahy nejsou takového rozsahu, aby umožňovaly obcházení opatření, pokud se jednotlivým vývozcům uloží rozdílné celní sazby.

| (58) | Všech devatenáct dotčených vyvážejících výrobců, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádalo také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Komise proto posoudila žádosti všech dotčených vyvážejících výrobců o individuální zacházení. |
| --- | --- |

(58)

Všech devatenáct dotčených vyvážejících výrobců, kteří požádali o zacházení jako v tržním hospodářství, požádalo také o individuální zacházení, pokud by jim zacházení jako v tržním hospodářství nebylo přiznáno. Komise proto posoudila žádosti všech dotčených vyvážejících výrobců o individuální zacházení.

| (59) | Pokud jde o první kritérium (repatriace základního kapitálu a zisku), společnosti 9 a 20 nepředložily důkazy prokazující, že vývozci mohli svobodně repatriovat základní kapitál a zisk, a tudíž neprokázaly splnění tohoto kritéria. |
| --- | --- |

(59)

Pokud jde o první kritérium (repatriace základního kapitálu a zisku), společnosti 9 a 20 nepředložily důkazy prokazující, že vývozci mohli svobodně repatriovat základní kapitál a zisk, a tudíž neprokázaly splnění tohoto kritéria.

| (60) | Co se týče druhého kritéria (prodej na vývoz a ceny svobodně určeny), Komise dospěla k závěru, že společnosti 7, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23 a 24 neprokázaly, že obchodní rozhodnutí, například vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou určovány svobodně na základě tržních signálů, neboť z analyzovaných důkazů, jako jsou stanovy nebo povolení k podnikání, vyplynulo omezení produkce a/nebo množství prodeje obuvi na konkrétních trzích. |
| --- | --- |

(60)

Co se týče druhého kritéria (prodej na vývoz a ceny svobodně určeny), Komise dospěla k závěru, že společnosti 7, 8, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23 a 24 neprokázaly, že obchodní rozhodnutí, například vývozní ceny a množství a prodejní podmínky jsou určovány svobodně na základě tržních signálů, neboť z analyzovaných důkazů, jako jsou stanovy nebo povolení k podnikání, vyplynulo omezení produkce a/nebo množství prodeje obuvi na konkrétních trzích.

| (61) | Pokud jde o třetí kritérium (společnost – klíčové řídící funkce a akcie nebo podíly – je dostatečně nezávislá na státních zásazích), společnosti 7, 8, 9, 10, 13, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23 a 25 nepředložily nezbytné informace k prokázání toho, že jsou dostatečně nezávislé na státních zásazích. Mimo jiné nebyly poskytnuty žádné informace o tom, jak a za jakých podmínek byla těmto společnostem převedena práva k užívání pozemků. |
| --- | --- |

(61)

Pokud jde o třetí kritérium (společnost – klíčové řídící funkce a akcie nebo podíly – je dostatečně nezávislá na státních zásazích), společnosti 7, 8, 9, 10, 13, 15, 16, 17, 18, 19, 22, 23 a 25 nepředložily nezbytné informace k prokázání toho, že jsou dostatečně nezávislé na státních zásazích. Mimo jiné nebyly poskytnuty žádné informace o tom, jak a za jakých podmínek byla těmto společnostem převedena práva k užívání pozemků.

| (62) | Kromě toho společnosti 8, 10, 17, 18 a 25 rovněž neprokázaly splnění požadavků pátého kritéria (obcházení), a to na základě skutečnosti, že nebyly poskytnuty žádné informace o tom, jak jsou v rámci společnosti přijímána rozhodnutí. |
| --- | --- |

(62)

Kromě toho společnosti 8, 10, 17, 18 a 25 rovněž neprokázaly splnění požadavků pátého kritéria (obcházení), a to na základě skutečnosti, že nebyly poskytnuty žádné informace o tom, jak jsou v rámci společnosti přijímána rozhodnutí.

| (63) | S ohledem na ustanovení uvedená v 56. bodě odůvodnění Komise neposuzovala u žádného z dotčených vyvážejících výrobců čtvrté (měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů) kritérium. |
| --- | --- |

(63)

S ohledem na ustanovení uvedená v 56. bodě odůvodnění Komise neposuzovala u žádného z dotčených vyvážejících výrobců čtvrté (měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů) kritérium.

| (64) | Žádný z devatenácti dotčených čínských vyvážejících výrobců podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou nesplnil, a tudíž žádnému z nich individuální zacházení přiznáno nebylo. Komise dotčené vyvážející výrobce o svém závěru informovala a vyzvala je, aby se k němu vyjádřili. Žádné připomínky vzneseny nebyly. |
| --- | --- |

(64)

Žádný z devatenácti dotčených čínských vyvážejících výrobců podmínky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení ve znění před jeho změnou nesplnil, a tudíž žádnému z nich individuální zacházení přiznáno nebylo. Komise dotčené vyvážející výrobce o svém závěru informovala a vyzvala je, aby se k němu vyjádřili. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

| (65) | Na vývoz uskutečněný dotčenými devatenácti vyvážejícími výrobci by tedy mělo být uvaleno zbytkové antidumpingové clo platné pro Čínu a Vietnam ve výši 16,5 % a 10 %, a to za dobu použitelnosti nařízení (ES) č. 1472/2006. Původně trvala doba použitelnosti zmíněného nařízení od 7. října 2006 do 7. října 2008. Po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti byla 30. prosince 2009 prodloužena do 31. března 2011. Protiprávnost zjištěná v rozsudcích spočívá v tom, že orgány Unie nezkoumaly, zda by výrobky vyrobené dotčenými vyvážejícími výrobci měly podléhat zbytkovému clu nebo individuálnímu clu. Na základě protiprávnosti zjištěné Soudním dvorem neexistuje žádný právní důvod pro úplné osvobození výrobků vyrobených dotčenými vyvážejícími výrobci od platby antidumpingového cla. Nový akt napravující protiprávnost zjištěnou Soudním dvorem musí proto pouze přehodnotit použitelnou sazbu antidumpingového cla a nikoli opatření samotná. |
| --- | --- |

(65)

Na vývoz uskutečněný dotčenými devatenácti vyvážejícími výrobci by tedy mělo být uvaleno zbytkové antidumpingové clo platné pro Čínu a Vietnam ve výši 16,5 % a 10 %, a to za dobu použitelnosti nařízení (ES) č. 1472/2006. Původně trvala doba použitelnosti zmíněného nařízení od 7. října 2006 do 7. října 2008. Po zahájení přezkumu před pozbytím platnosti byla 30. prosince 2009 prodloužena do 31. března 2011. Protiprávnost zjištěná v rozsudcích spočívá v tom, že orgány Unie nezkoumaly, zda by výrobky vyrobené dotčenými vyvážejícími výrobci měly podléhat zbytkovému clu nebo individuálnímu clu. Na základě protiprávnosti zjištěné Soudním dvorem neexistuje žádný právní důvod pro úplné osvobození výrobků vyrobených dotčenými vyvážejícími výrobci od platby antidumpingového cla. Nový akt napravující protiprávnost zjištěnou Soudním dvorem musí proto pouze přehodnotit použitelnou sazbu antidumpingového cla a nikoli opatření samotná.

| (66) | Jelikož byl učiněn závěr, že v případě dotčených vyvážejících výrobců by mělo být opětovně uloženo zbytkové clo použitelné pro Čínu a Vietnam ve stejné sazbě, v jaké bylo původně uloženo sporným nařízením a prováděcím nařízením (EU) č. 1294/2009, není třeba provádět žádné změny nařízení (ES) č. 388/2008. Druhé z uvedených nařízení zůstává v platnosti. |
| --- | --- |

(66)

Jelikož byl učiněn závěr, že v případě dotčených vyvážejících výrobců by mělo být opětovně uloženo zbytkové clo použitelné pro Čínu a Vietnam ve stejné sazbě, v jaké bylo původně uloženo sporným nařízením a prováděcím nařízením (EU) č. 1294/2009, není třeba provádět žádné změny nařízení (ES) č. 388/2008. Druhé z uvedených nařízení zůstává v platnosti.

C.   ZÁVĚRY

ZÁVĚRY

| (67) | S přihlédnutím ke vzneseným připomínkám a na základě jejich analýzy byl učiněn závěr, že zbytkové antidumpingové clo použitelné pro Čínu a Vietnam, tj. 16,5 % a 10 %, by mělo být opětovně uloženo, a to po dobu použitelnosti sporného nařízení. |
| --- | --- |

(67)

S přihlédnutím ke vzneseným připomínkám a na základě jejich analýzy byl učiněn závěr, že zbytkové antidumpingové clo použitelné pro Čínu a Vietnam, tj. 16,5 % a 10 %, by mělo být opětovně uloženo, a to po dobu použitelnosti sporného nařízení.

D.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (68) | Dotčení vyvážející výrobci a všechny strany, které se přihlásily, byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby bylo devatenácti dotčeným vyvážejícím výrobcům znovu uloženo konečné antidumpingové clo na vývoz. Byla jim dána lhůta na předložení stanovisek k poskytnutým informacím. |
| --- | --- |

(68)

Dotčení vyvážející výrobci a všechny strany, které se přihlásily, byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr doporučit, aby bylo devatenácti dotčeným vyvážejícím výrobcům znovu uloženo konečné antidumpingové clo na vývoz. Byla jim dána lhůta na předložení stanovisek k poskytnutým informacím.

E.   PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN PO POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (69) | Po poskytnutí informací obdržela Komise připomínky jménem i) Federace evropského sportovního průmyslu (FESI) a obuvnické koalice (24) zastupujících dovozce obuvi v Unii a ii) společnosti Cortina NV (dále jen „Cortina“), dovozce obuvi v Unii. |
| --- | --- |

(69)

Po poskytnutí informací obdržela Komise připomínky jménem i) Federace evropského sportovního průmyslu (FESI) a obuvnické koalice (24) zastupujících dovozce obuvi v Unii a ii) společnosti Cortina NV (dále jen „Cortina“), dovozce obuvi v Unii.

24

| (70) | FESI a obuvnická koalice ve svých připomínkách k poskytnutým informacím nejprve konstatovaly, že stávající provádění vychází ze stejného právního základu a důvodů jako nařízení, která Komise předtím přijala v rámci stejného prováděcího postupu, tj. prováděcí nařízení (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257. Proto ve své odpovědi na poskytnuté informace odkázaly na připomínky, které již předtím podaly v souvislosti s výše uvedenými nařízeními dne 16. prosince 2015, 6. června 2016, 16. června 2016 a dne 11. srpna 2016, aniž by však tyto připomínky a námitky podrobně popsaly. |
| --- | --- |

(70)

FESI a obuvnická koalice ve svých připomínkách k poskytnutým informacím nejprve konstatovaly, že stávající provádění vychází ze stejného právního základu a důvodů jako nařízení, která Komise předtím přijala v rámci stejného prováděcího postupu, tj. prováděcí nařízení (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257. Proto ve své odpovědi na poskytnuté informace odkázaly na připomínky, které již předtím podaly v souvislosti s výše uvedenými nařízeními dne 16. prosince 2015, 6. června 2016, 16. června 2016 a dne 11. srpna 2016, aniž by však tyto připomínky a námitky podrobně popsaly.

| (71) | V reakci na tyto připomínky Komise odkazuje na prováděcí nařízení (EU) 2016/1395, 2016/1647, 2016/1731 a 2016/2257, v nichž jsou připomínky ze strany FESI a obuvnické koalice vznesené při stávajícím provádění plně zohledněny. Vzhledem k tomu, že FESI ani obuvnická koalice svoje argumenty dále nerozvedly, má Komise za to, že byly jejich připomínky zcela zodpovězeny ve výše uvedených nařízeních, a potvrzuje tímto závěry, k nimž se v těchto nařízeních dospělo. |
| --- | --- |

(71)

V reakci na tyto připomínky Komise odkazuje na prováděcí nařízení (EU) 2016/1395, 2016/1647, 2016/1731 a 2016/2257, v nichž jsou připomínky ze strany FESI a obuvnické koalice vznesené při stávajícím provádění plně zohledněny. Vzhledem k tomu, že FESI ani obuvnická koalice svoje argumenty dále nerozvedly, má Komise za to, že byly jejich připomínky zcela zodpovězeny ve výše uvedených nařízeních, a potvrzuje tímto závěry, k nimž se v těchto nařízeních dospělo.

| (72) | Kromě toho federace FESI a obuvnická koalice předložily připomínky, jež jsou podrobně popsány níže. |
| --- | --- |

(72)

Kromě toho federace FESI a obuvnická koalice předložily připomínky, jež jsou podrobně popsány níže.

Status společností uvedených v příloze III

Status společností uvedených v příloze III

| (73) | FESI a obuvnická koalice tvrdily, že přístup Komise, pokud jde o společnosti uvedené v příloze III, je protiprávní. Tím, že Komise uvedla v příloze III společnosti, jež byly ve spojení se společnostmi, které již byly posouzeny v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 nebo (EU) 2016/2257, narušila pojem „jediného hospodářského subjektu“, bez ohledu na to, jak byl použit v původním šetření. Mimoto by tento přístup vedl k právní nejednotnosti, neboť výše uvedenými nařízeními Komise na tyto společnosti opětovně uložila antidumpingové clo, zatímco tytéž společnosti jsou uvedeny v příloze III jako společnosti, jež v původním šetření zřejmě nepodaly žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. |
| --- | --- |

(73)

FESI a obuvnická koalice tvrdily, že přístup Komise, pokud jde o společnosti uvedené v příloze III, je protiprávní. Tím, že Komise uvedla v příloze III společnosti, jež byly ve spojení se společnostmi, které již byly posouzeny v souvislosti s prováděcími nařízeními (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 nebo (EU) 2016/2257, narušila pojem „jediného hospodářského subjektu“, bez ohledu na to, jak byl použit v původním šetření. Mimoto by tento přístup vedl k právní nejednotnosti, neboť výše uvedenými nařízeními Komise na tyto společnosti opětovně uložila antidumpingové clo, zatímco tytéž společnosti jsou uvedeny v příloze III jako společnosti, jež v původním šetření zřejmě nepodaly žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení.

| (74) | Pokud jde o obchodníky, kteří nejsou ve spojení, v žádném případě by se nevyžadovalo uvádět je v příloze III, jelikož se na ně v původním šetření nevztahoval zákonný požadavek podávat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. |
| --- | --- |

(74)

Pokud jde o obchodníky, kteří nejsou ve spojení, v žádném případě by se nevyžadovalo uvádět je v příloze III, jelikož se na ně v původním šetření nevztahoval zákonný požadavek podávat žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení.

| (75) | V souvislosti s prováděním rozsudků uvedených ve 12. bodě odůvodnění, u společností ve spojení s čínskými nebo vietnamskými dodavateli, které v původním šetření podaly žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, avšak dosud nebyly posouzeny v žádném nařízení uvedeném v 63. bodě odůvodnění, FESI a obuvnická koalice tvrdily, že tyto společnosti by rovněž neměly být uvedeny v příloze III. Konkrétně tvrdily, že tento přístup zabrání tomu, aby Komise v budoucnosti posuzovala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení jejich dodavatelů ve spojení v Číně nebo Vietnamu. Tytéž strany rovněž tvrdily, že by mělo být povinností Komise určit ze seznamu společností oznámených vnitrostátními celními orgány společnosti/obchodníky patřící do téže skupiny společností a zda jsou součástí některého z čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, kteří v původním šetření podali žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, avšak nebyli v původním šetření zařazeni do vzorku. V opačném případě by Komise pro zúčastněné strany vytvořila neúnosné důkazní břemeno. |
| --- | --- |

(75)

V souvislosti s prováděním rozsudků uvedených ve 12. bodě odůvodnění, u společností ve spojení s čínskými nebo vietnamskými dodavateli, které v původním šetření podaly žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, avšak dosud nebyly posouzeny v žádném nařízení uvedeném v 63. bodě odůvodnění, FESI a obuvnická koalice tvrdily, že tyto společnosti by rovněž neměly být uvedeny v příloze III. Konkrétně tvrdily, že tento přístup zabrání tomu, aby Komise v budoucnosti posuzovala žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení jejich dodavatelů ve spojení v Číně nebo Vietnamu. Tytéž strany rovněž tvrdily, že by mělo být povinností Komise určit ze seznamu společností oznámených vnitrostátními celními orgány společnosti/obchodníky patřící do téže skupiny společností a zda jsou součástí některého z čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, kteří v původním šetření podali žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, avšak nebyli v původním šetření zařazeni do vzorku. V opačném případě by Komise pro zúčastněné strany vytvořila neúnosné důkazní břemeno.

| (76) | Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění, po poskytnutí informací byly na základě připomínek FESI a obuvnické koalice určeny společnosti, jež byly ve spojení s čínskými nebo vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří v původním šetření předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku a rovněž nebyli posouzeni v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Informace obsažené ve spise potvrdily informace, jež tyto zúčastněné strany obdržely, takže žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení těchto společností budou posouzeny. Výsledek tohoto posouzení bude předmětem samostatného právního aktu. Žádost týkající se těchto společností byla tedy schválena a tyto společnosti nejsou uvedeny v příloze III. |
| --- | --- |

(76)

Jak je uvedeno v 34. bodě odůvodnění, po poskytnutí informací byly na základě připomínek FESI a obuvnické koalice určeny společnosti, jež byly ve spojení s čínskými nebo vietnamskými vyvážejícími výrobci, kteří v původním šetření předložili formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, avšak nebyli zařazeni do vzorku a rovněž nebyli posouzeni v předchozím provádění uvedeném v 18. až 20. a 25. bodě odůvodnění. Informace obsažené ve spise potvrdily informace, jež tyto zúčastněné strany obdržely, takže žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení těchto společností budou posouzeny. Výsledek tohoto posouzení bude předmětem samostatného právního aktu. Žádost týkající se těchto společností byla tedy schválena a tyto společnosti nejsou uvedeny v příloze III.

| (77) | Co se týče obchodníků, kteří žádali o úhradu zaplacených cel (ať již jsou nebo nejsou ve spojení s čínskými nebo vietnamskými dodavateli), má Komise za to, že důkazní břemeno leží na těchto obchodnících. |
| --- | --- |

(77)

Co se týče obchodníků, kteří žádali o úhradu zaplacených cel (ať již jsou nebo nejsou ve spojení s čínskými nebo vietnamskými dodavateli), má Komise za to, že důkazní břemeno leží na těchto obchodnících.

| (78) | Žádný z obchodníků uvedených v příloze III však neposkytl informace nebo důkazy o svých dodavatelích v Číně nebo Vietnamu (s výjimkou těch, kteří jsou uvedeni v 76. bodě odůvodnění). |
| --- | --- |

(78)

Žádný z obchodníků uvedených v příloze III však neposkytl informace nebo důkazy o svých dodavatelích v Číně nebo Vietnamu (s výjimkou těch, kteří jsou uvedeni v 76. bodě odůvodnění).

| (79) | Komise však uznává, že ne všichni dovozci, kteří kupovali obuv od těchto obchodníků, si museli být vědomi skutečnosti, že je nezbytné Komisi sdělit jména vyvážejících výrobců, od nichž tito obchodníci kupovali obuv. Komise se proto rozhodla kontaktovat příslušné dovozce a informovat je o jejich situaci a důkazním břemeni, aby se zajistilo plné dodržování jejich práva na obhajobu. Pro zajištění času nezbytného k provedení tohoto rozhodnutí bylo posuzování společností uvedených v příloze III dočasně pozastaveno do té doby, než Komise kontaktuje příslušné dovozce a dá jim čas reagovat. Lhůta osmi měsíců pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení začíná běžet dnem, kdy dovozce sdělí Komisi názvy a adresy dotčených vyvážejících výrobců, nebo v případě, že odpověď nebude doručena ve lhůtě stanovené Komisí, ode dne uplynutí uvedené lhůty. |
| --- | --- |

(79)

Komise však uznává, že ne všichni dovozci, kteří kupovali obuv od těchto obchodníků, si museli být vědomi skutečnosti, že je nezbytné Komisi sdělit jména vyvážejících výrobců, od nichž tito obchodníci kupovali obuv. Komise se proto rozhodla kontaktovat příslušné dovozce a informovat je o jejich situaci a důkazním břemeni, aby se zajistilo plné dodržování jejich práva na obhajobu. Pro zajištění času nezbytného k provedení tohoto rozhodnutí bylo posuzování společností uvedených v příloze III dočasně pozastaveno do té doby, než Komise kontaktuje příslušné dovozce a dá jim čas reagovat. Lhůta osmi měsíců pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení začíná běžet dnem, kdy dovozce sdělí Komisi názvy a adresy dotčených vyvážejících výrobců, nebo v případě, že odpověď nebude doručena ve lhůtě stanovené Komisí, ode dne uplynutí uvedené lhůty.

Pozastavení probíhajícího provádění

Pozastavení probíhajícího provádění

| (80) | FESI a obuvnická koalice rovněž tvrdily, že by Komise v zájmu právní jistoty neměla přijímat a zveřejňovat žádné další právní akty týkající se provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 až do doby, než Soudní dvůr rozhodne ve věci probíhajícího řízení o předběžné otázce ohledně platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/223, na které se odkazuje ve 23. bodě odůvodnění, a platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/1647, na které se odkazuje v 19. bodě odůvodnění, a prováděcího nařízení (EU) 2016/1731, na které se odkazuje ve 20. bodě odůvodnění. V tomto ohledu se tvrdilo, že vzhledem k tomu, že žaloba proti právním aktům přijatým orgány nemá odkladný účinek, není článek 278 SFEU v tomto případě použitelný, protože cílem žádosti podané v tomto ohledu není pozastavit prováděcí nařízení (EU) 2016/223, nýbrž upustit od přijetí dalších nařízení o opětovném uložení konečných antidumpingových cel na dovoz obuvi z Číny a Vietnamu. Ze stejného důvodu se rovněž tvrdilo, že rozsudky Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana nejsou právně relevantním referenčním rámcem. |
| --- | --- |

(80)

FESI a obuvnická koalice rovněž tvrdily, že by Komise v zájmu právní jistoty neměla přijímat a zveřejňovat žádné další právní akty týkající se provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 až do doby, než Soudní dvůr rozhodne ve věci probíhajícího řízení o předběžné otázce ohledně platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/223, na které se odkazuje ve 23. bodě odůvodnění, a platnosti prováděcího nařízení (EU) 2016/1647, na které se odkazuje v 19. bodě odůvodnění, a prováděcího nařízení (EU) 2016/1731, na které se odkazuje ve 20. bodě odůvodnění. V tomto ohledu se tvrdilo, že vzhledem k tomu, že žaloba proti právním aktům přijatým orgány nemá odkladný účinek, není článek 278 SFEU v tomto případě použitelný, protože cílem žádosti podané v tomto ohledu není pozastavit prováděcí nařízení (EU) 2016/223, nýbrž upustit od přijetí dalších nařízení o opětovném uložení konečných antidumpingových cel na dovoz obuvi z Číny a Vietnamu. Ze stejného důvodu se rovněž tvrdilo, že rozsudky Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana nejsou právně relevantním referenčním rámcem.

| (81) | Co se týče článku 278 SFEU a rozsudků Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana, Komise s FESI a obuvnickou koalicí souhlasí, že uvedená judikatura není použitelná pro posouzení toho, zda pozastavit provádění rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14. Komise se nicméně domnívá, že je povinna tento rozsudek provést v přiměřené lhůtě a že probíhající řízení týkající se dřívějších aktů, jež tento rozsudek provádějí, nejsou oprávněným důvodem pro nedokončení provádění rozsudku. Konkrétně se domnívá, že by to připravilo zúčastněné strany jiné než FESI a obuvnická koalice o možnost vykonávat svá práva ve správním řízení a v případném soudním řízení. |
| --- | --- |

(81)

Co se týče článku 278 SFEU a rozsudků Zuckerfabrik Süderdithmarschen/Altana, Komise s FESI a obuvnickou koalicí souhlasí, že uvedená judikatura není použitelná pro posouzení toho, zda pozastavit provádění rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14. Komise se nicméně domnívá, že je povinna tento rozsudek provést v přiměřené lhůtě a že probíhající řízení týkající se dřívějších aktů, jež tento rozsudek provádějí, nejsou oprávněným důvodem pro nedokončení provádění rozsudku. Konkrétně se domnívá, že by to připravilo zúčastněné strany jiné než FESI a obuvnická koalice o možnost vykonávat svá práva ve správním řízení a v případném soudním řízení.

| (82) | Pokud jde o platnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731, FESI a obuvnická koalice tvrdily, že vzhledem k tomu, že druhé z těchto nařízení a každé nové nařízení o opětovném uložení konečného cla na dovoz obuvi pocházející z Číny a z Vietnamu mají stejný právní základ, přístup a odůvodnění Komise a neplatnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 by zároveň vedly k tomu, že každé další podobné nařízení by bylo rovněž neplatné. Přístup Komise by tudíž neodrážel úsilí o dobrou vůli při provádění rozsudku ve spojených věcech C & J Clark International, C-659/13, a Puma, C-34/14 uvedených ve 12. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(82)

Pokud jde o platnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731, FESI a obuvnická koalice tvrdily, že vzhledem k tomu, že druhé z těchto nařízení a každé nové nařízení o opětovném uložení konečného cla na dovoz obuvi pocházející z Číny a z Vietnamu mají stejný právní základ, přístup a odůvodnění Komise a neplatnost prováděcích nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 by zároveň vedly k tomu, že každé další podobné nařízení by bylo rovněž neplatné. Přístup Komise by tudíž neodrážel úsilí o dobrou vůli při provádění rozsudku ve spojených věcech C & J Clark International, C-659/13, a Puma, C-34/14 uvedených ve 12. bodě odůvodnění.

| (83) | FESI a obuvnická koalice nakonec tvrdily, že provádění výše uvedeného rozsudku nebude podléhat žádným lhůtám uloženým Soudním dvorem, bude mít negativní dopad na dovozce v Unii, přičemž na druhé straně nebude pro Unii představovat žádné daňové výhody. Z těchto důvodů by Komise měla upustit od provádění rozsudku do doby, než bude znám výsledek řízení, která probíhají před Soudním dvorem, zmíněných v 80. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(83)

FESI a obuvnická koalice nakonec tvrdily, že provádění výše uvedeného rozsudku nebude podléhat žádným lhůtám uloženým Soudním dvorem, bude mít negativní dopad na dovozce v Unii, přičemž na druhé straně nebude pro Unii představovat žádné daňové výhody. Z těchto důvodů by Komise měla upustit od provádění rozsudku do doby, než bude znám výsledek řízení, která probíhají před Soudním dvorem, zmíněných v 80. bodě odůvodnění.

| (84) | Komise odkazuje na důvody uvedené výše v 81. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(84)

Komise odkazuje na důvody uvedené výše v 81. bodě odůvodnění.

Procedurální požadavky při posuzování formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení

Procedurální požadavky při posuzování formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení

| (85) | FESI a obuvnická koalice tvrdily, že při posuzování formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení leží důkazní břemeno na Komisi, neboť čínští a vietnamští vyvážející výrobci byli tohoto břemena zproštěni tím, že podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení v původním šetření. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že vyvážejícím výrobcům dotčeným stávajícím provedením měla být přiznána stejná procesní práva jako práva přiznaná vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku během původního šetření. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že byla provedena pouze analýza dokumentů, nikoliv inspekce na místě, a že čínští a vietnamští vyvážející výrobci nedostali příležitost doplnit své formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení prostřednictvím písemných upozornění na nedostatky. |
| --- | --- |

(85)

FESI a obuvnická koalice tvrdily, že při posuzování formulářů žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení leží důkazní břemeno na Komisi, neboť čínští a vietnamští vyvážející výrobci byli tohoto břemena zproštěni tím, že podali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení v původním šetření. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že vyvážejícím výrobcům dotčeným stávajícím provedením měla být přiznána stejná procesní práva jako práva přiznaná vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku během původního šetření. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že byla provedena pouze analýza dokumentů, nikoliv inspekce na místě, a že čínští a vietnamští vyvážející výrobci nedostali příležitost doplnit své formuláře žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení prostřednictvím písemných upozornění na nedostatky.

| (86) | FESI a obuvnická koalice dále tvrdily, že vyvážejícím výrobcům dotčeným tímto provedením nebyly poskytnuty stejné procesní záruky jako záruky uplatňované ve standardních antidumpingových šetřeních, avšak byly uplatněny přísnější normy. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že Komise údajně nevzala v úvahu časovou prodlevu mezi podáním žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení v původním šetření a posouzením těchto žádostí. Kromě toho měli vyvážející výrobci během původního šetření na vyplnění žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení pouze 15 dnů místo obvyklých 21 dnů. |
| --- | --- |

(86)

FESI a obuvnická koalice dále tvrdily, že vyvážejícím výrobcům dotčeným tímto provedením nebyly poskytnuty stejné procesní záruky jako záruky uplatňované ve standardních antidumpingových šetřeních, avšak byly uplatněny přísnější normy. FESI a obuvnická koalice tvrdily, že Komise údajně nevzala v úvahu časovou prodlevu mezi podáním žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení v původním šetření a posouzením těchto žádostí. Kromě toho měli vyvážející výrobci během původního šetření na vyplnění žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení pouze 15 dnů místo obvyklých 21 dnů.

| (87) | Na tomto základě FESI a obuvnická koalice tvrdily, že nebyla dodržena základní právní zásada poskytnout zúčastněným stranám plnou možnost vykonávat svá práva na obhajobu, která je zakotvena v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie a v článku 6 Smlouvy o Evropské unii. Na tomto základě bylo tvrzeno, že se Komise tím, že vyvážejícím výrobcům neposkytla příležitost doplnit neúplné informace, dopustila zneužití pravomoci a v konečném důsledku obrátila důkazní břemeno ve fázi provádění. |
| --- | --- |

(87)

Na tomto základě FESI a obuvnická koalice tvrdily, že nebyla dodržena základní právní zásada poskytnout zúčastněným stranám plnou možnost vykonávat svá práva na obhajobu, která je zakotvena v článku 41 Listiny základních práv Evropské unie a v článku 6 Smlouvy o Evropské unii. Na tomto základě bylo tvrzeno, že se Komise tím, že vyvážejícím výrobcům neposkytla příležitost doplnit neúplné informace, dopustila zneužití pravomoci a v konečném důsledku obrátila důkazní břemeno ve fázi provádění.

| (88) | FESI a obuvnická koalice nakonec rovněž tvrdily, že tento přístup by byl diskriminační vůči čínským a vietnamským vyvážejícím výrobcům, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření, ale také vůči ostatním vyvážejícím výrobcům v zemích bez tržního hospodářství, kteří byli předmětem antidumpingového šetření a v uvedeném šetření podali žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Na čínské a vietnamské společnosti dotčené stávajícím prováděním by se tedy neměl vztahovat stejný limit pro poskytování informací, jaký se používá v běžném patnáctiměsíčním šetření, a neměly by se na ně vztahovat přísnější procesní normy. |
| --- | --- |

(88)

FESI a obuvnická koalice nakonec rovněž tvrdily, že tento přístup by byl diskriminační vůči čínským a vietnamským vyvážejícím výrobcům, kteří byli zařazeni do vzorku v původním šetření, ale také vůči ostatním vyvážejícím výrobcům v zemích bez tržního hospodářství, kteří byli předmětem antidumpingového šetření a v uvedeném šetření podali žádost o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Na čínské a vietnamské společnosti dotčené stávajícím prováděním by se tedy neměl vztahovat stejný limit pro poskytování informací, jaký se používá v běžném patnáctiměsíčním šetření, a neměly by se na ně vztahovat přísnější procesní normy.

| (89) | FESI a obuvnická koalice rovněž tvrdily, že Komise fakticky použila dostupné údaje ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení, ale nejednala v souladu s procesními pravidly stanovenými v čl. 18 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

FESI a obuvnická koalice rovněž tvrdily, že Komise fakticky použila dostupné údaje ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení, ale nejednala v souladu s procesními pravidly stanovenými v čl. 18 odst. 4 základního nařízení.

| (90) | Komise připomíná, že podle judikatury leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení žádá, a to na základě ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudcích ve věcech Brosmann a Aokang, orgány tedy nemají žádnou povinnost prokazovat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání tohoto statusu nesplňuje. Úkolem Komise je naopak posoudit, zda jsou důkazy, které dotčený výrobce předložil, dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby výrobci mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení (viz 48. bod odůvodnění). V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise nemá povinnost vyžádat si od vyvážejících výrobců doplnění jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Komise může založit své posouzení na informacích poskytnutých vyvážejícím výrobcem. |
| --- | --- |

(90)

Komise připomíná, že podle judikatury leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení žádá, a to na základě ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudcích ve věcech Brosmann a Aokang, orgány tedy nemají žádnou povinnost prokazovat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání tohoto statusu nesplňuje. Úkolem Komise je naopak posoudit, zda jsou důkazy, které dotčený výrobce předložil, dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby výrobci mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení (viz 48. bod odůvodnění). V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise nemá povinnost vyžádat si od vyvážejících výrobců doplnění jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Komise může založit své posouzení na informacích poskytnutých vyvážejícím výrobcem.

| (91) | V souvislosti s tvrzením, že byla provedena pouze analýza dokumentů, Komise konstatuje, že analýza dokumentů je postup, při kterém se analyzují žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení na základě dokumentů poskytnutých vyvážejícím výrobcem. Komise u všech žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení provádí analýzu dokumentů. Kromě toho může Komise rozhodnout o provedení inspekcí na místě. Inspekce na místě však nejsou nutné ani nejsou prováděny u každé žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení. Inspekce na místě, jsou-li prováděny, mají zpravidla za cíl potvrdit určité předběžné posouzení provedené orgány a/nebo ověřit správnost informací poskytnutých dotčeným vyvážejícím výrobcem. Jinými slovy, pokud z důkazů předložených vyvážejícím výrobcem jasně vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení není opodstatněné, další a nepovinný stupeň inspekcí na místě by obvykle neměl nastat. Je na Komisi, aby posoudila, zda je inspekce na místě vhodná (25). Uvážení rozhodnout o způsobu ověření informací obsažených ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení přísluší tomuto orgánu. Jestliže tedy Komise, jako v tomto případě, rozhodne na základě analýzy dokumentů, že má k dispozici dostatečné důkazy k rozhodnutí o žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, inspekce na místě není nutná a nelze ji vyžadovat. |
| --- | --- |

(91)

V souvislosti s tvrzením, že byla provedena pouze analýza dokumentů, Komise konstatuje, že analýza dokumentů je postup, při kterém se analyzují žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení na základě dokumentů poskytnutých vyvážejícím výrobcem. Komise u všech žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení provádí analýzu dokumentů. Kromě toho může Komise rozhodnout o provedení inspekcí na místě. Inspekce na místě však nejsou nutné ani nejsou prováděny u každé žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení. Inspekce na místě, jsou-li prováděny, mají zpravidla za cíl potvrdit určité předběžné posouzení provedené orgány a/nebo ověřit správnost informací poskytnutých dotčeným vyvážejícím výrobcem. Jinými slovy, pokud z důkazů předložených vyvážejícím výrobcem jasně vyplývá, že zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení není opodstatněné, další a nepovinný stupeň inspekcí na místě by obvykle neměl nastat. Je na Komisi, aby posoudila, zda je inspekce na místě vhodná (25). Uvážení rozhodnout o způsobu ověření informací obsažených ve formuláři žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení přísluší tomuto orgánu. Jestliže tedy Komise, jako v tomto případě, rozhodne na základě analýzy dokumentů, že má k dispozici dostatečné důkazy k rozhodnutí o žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení, inspekce na místě není nutná a nelze ji vyžadovat.

25

| (92) | Pokud jde o tvrzení, že práva na obhajobu nebyla tím, že Komise rozhodla neposlat písemná upozornění na nedostatky, řádně dodržena, je třeba v prvé řadě připomenout, že práva na obhajobu jsou právy subjektivními a že FESI a obuvnická koalice se nemohou odvolávat na porušení subjektivního práva jiných společností. Zadruhé, Komise popírá tvrzení, že při provádění pouhé analýzy dokumentů, oproti analýze dokumentů v kombinaci s inspekcí na místě, provádí Komise takové praktiky, kdy se uskutečňuje rozsáhlá výměna informací a probíhá obšírný proces žádání o doplnění informací. FESI a obuvnická koalice skutečně nebyly s to poskytnout důkazy o opaku. |
| --- | --- |

(92)

Pokud jde o tvrzení, že práva na obhajobu nebyla tím, že Komise rozhodla neposlat písemná upozornění na nedostatky, řádně dodržena, je třeba v prvé řadě připomenout, že práva na obhajobu jsou právy subjektivními a že FESI a obuvnická koalice se nemohou odvolávat na porušení subjektivního práva jiných společností. Zadruhé, Komise popírá tvrzení, že při provádění pouhé analýzy dokumentů, oproti analýze dokumentů v kombinaci s inspekcí na místě, provádí Komise takové praktiky, kdy se uskutečňuje rozsáhlá výměna informací a probíhá obšírný proces žádání o doplnění informací. FESI a obuvnická koalice skutečně nebyly s to poskytnout důkazy o opaku.

| (93) | Připomínky FESI a obuvnické koalice ohledně diskriminace musí být rovněž zamítnuty jako nepodložené. Je třeba připomenout, že pokud orgány Unie zacházejí se srovnatelnými situacemi odlišně, čímž jsou znevýhodněni někteří obchodníci vůči jiným obchodníkům, aniž by takové rozdílné zacházení bylo odůvodněno podstatnými objektivními rozdíly, jedná se o porušení zásady rovného zacházení (26). To však Komise tak úplně nedělá: tím, že požaduje, aby čínští a vietnamští vyvážející výrobci nezařazení do vzorku předkládali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení k posouzení, usiluje o to, aby tito vyvážející výrobci, kteří dříve nebyli zařazení do vzorku, byli postaveni na stejnou úroveň jako ti, kteří v původním šetření do vzorku zařazeni byli. Jelikož základní nařízení v tomto ohledu navíc nestanoví minimální lhůtu, je-li časový rámec pro tento účel přiměřený a poskytuje-li stranám dostatek příležitostí ke shromáždění (nebo opětovnému shromáždění) potřebných informací při zachování jejich práva na obhajobu, k diskriminaci nedochází. |
| --- | --- |

(93)

Připomínky FESI a obuvnické koalice ohledně diskriminace musí být rovněž zamítnuty jako nepodložené. Je třeba připomenout, že pokud orgány Unie zacházejí se srovnatelnými situacemi odlišně, čímž jsou znevýhodněni někteří obchodníci vůči jiným obchodníkům, aniž by takové rozdílné zacházení bylo odůvodněno podstatnými objektivními rozdíly, jedná se o porušení zásady rovného zacházení (26). To však Komise tak úplně nedělá: tím, že požaduje, aby čínští a vietnamští vyvážející výrobci nezařazení do vzorku předkládali žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/o individuální zacházení k posouzení, usiluje o to, aby tito vyvážející výrobci, kteří dříve nebyli zařazení do vzorku, byli postaveni na stejnou úroveň jako ti, kteří v původním šetření do vzorku zařazeni byli. Jelikož základní nařízení v tomto ohledu navíc nestanoví minimální lhůtu, je-li časový rámec pro tento účel přiměřený a poskytuje-li stranám dostatek příležitostí ke shromáždění (nebo opětovnému shromáždění) potřebných informací při zachování jejich práva na obhajobu, k diskriminaci nedochází.

26

| (94) | Pokud jde o čl. 18 odst. 1 základního nařízení, Komise v tomto případě informace poskytnuté dotčenými vyvážejícími výrobci přijala, neodmítla tyto informace a založila na nich své posouzení. Komise proto článek 18 nepoužila. Z toho vyplývá, že nebylo zapotřebí postupovat podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Postup podle čl. 18 odst. 4 se uplatní tehdy, když má Komise v úmyslu některé informace, jež zúčastněné strany poskytly, odmítnout a použít místo nich dostupné údaje. |
| --- | --- |

(94)

Pokud jde o čl. 18 odst. 1 základního nařízení, Komise v tomto případě informace poskytnuté dotčenými vyvážejícími výrobci přijala, neodmítla tyto informace a založila na nich své posouzení. Komise proto článek 18 nepoužila. Z toho vyplývá, že nebylo zapotřebí postupovat podle čl. 18 odst. 4 základního nařízení. Postup podle čl. 18 odst. 4 se uplatní tehdy, když má Komise v úmyslu některé informace, jež zúčastněné strany poskytly, odmítnout a použít místo nich dostupné údaje.

Právní základ pro opětovné otevření šetření

Právní základ pro opětovné otevření šetření

| (95) | FESI a obuvnická koalice tvrdily, že Komise by jednala v rozporu s článkem 266 SFEU, jelikož tento článek neobsahuje právní základ pro opětovné otevření šetření s ohledem na již neplatné opatření. FESI a obuvnická koalice rovněž znovu zdůraznily, že článek 266 SFEU neumožňuje uložení antidumpingových cel se zpětnou působností, což údajně rovněž potvrzuje rozsudek Soudního dvora ve věci IPS v. Rada, C-458/98P. |
| --- | --- |

(95)

FESI a obuvnická koalice tvrdily, že Komise by jednala v rozporu s článkem 266 SFEU, jelikož tento článek neobsahuje právní základ pro opětovné otevření šetření s ohledem na již neplatné opatření. FESI a obuvnická koalice rovněž znovu zdůraznily, že článek 266 SFEU neumožňuje uložení antidumpingových cel se zpětnou působností, což údajně rovněž potvrzuje rozsudek Soudního dvora ve věci IPS v. Rada, C-458/98P.

| (96) | V tomto ohledu FESI a obuvnická koalice tvrdily, že antidumpingové řízení týkající se dovozu obuvi z Číny a Vietnamu bylo uzavřeno dne 31. března 2011 s uplynutím platnosti opatření. Komise za tímto účelem vydala oznámení v Úředním věstníku Evropské unie týkající se uplynutí platnosti cel dne 16. března 2011 (27) (dále jen „oznámení o pozbytí platnosti“), výrobní odvětví Unie netvrdilo, že by dumping přetrvával, a rovněž rozsudek Soudního dvora Evropské unie neprohlásil oznámení o pozbytí platnosti za neplatné. |
| --- | --- |

(96)

V tomto ohledu FESI a obuvnická koalice tvrdily, že antidumpingové řízení týkající se dovozu obuvi z Číny a Vietnamu bylo uzavřeno dne 31. března 2011 s uplynutím platnosti opatření. Komise za tímto účelem vydala oznámení v Úředním věstníku Evropské unie týkající se uplynutí platnosti cel dne 16. března 2011 (27) (dále jen „oznámení o pozbytí platnosti“), výrobní odvětví Unie netvrdilo, že by dumping přetrvával, a rovněž rozsudek Soudního dvora Evropské unie neprohlásil oznámení o pozbytí platnosti za neplatné.

Úředním věstníku Evropské unie

27

| (97) | Kromě toho tytéž strany rovněž tvrdily, že základní nařízení neobsahuje žádný základ pro to, aby Komise opětovně otevřela antidumpingové šetření. |
| --- | --- |

(97)

Kromě toho tytéž strany rovněž tvrdily, že základní nařízení neobsahuje žádný základ pro to, aby Komise opětovně otevřela antidumpingové šetření.

| (98) | V této souvislosti FESI a obuvnická koalice navíc tvrdily, že obnovení šetření a posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, které podali dotčení čínští a vietnamští vyvážející výrobci v původním šetření, je v rozporu s univerzální zásadou promlčení nebo prekluze. Tato zásada je stanovena v Dohodě o WTO a v základním nařízení, jež uvádí lhůtu pěti let pro trvání opatření, a v čl. 236 odst. 1 a čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství, jež uvádí období tří let, které mají dovozci na to, aby požadovali vrácení antidumpingového cla na jedné straně, a vnitrostátní celní orgány na to, aby vybraly dovozní cla a antidumpingová cla na straně druhé (28). Článek 266 SFEU od této zásady neumožňuje odchylku. |
| --- | --- |

(98)

V této souvislosti FESI a obuvnická koalice navíc tvrdily, že obnovení šetření a posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, které podali dotčení čínští a vietnamští vyvážející výrobci v původním šetření, je v rozporu s univerzální zásadou promlčení nebo prekluze. Tato zásada je stanovena v Dohodě o WTO a v základním nařízení, jež uvádí lhůtu pěti let pro trvání opatření, a v čl. 236 odst. 1 a čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství, jež uvádí období tří let, které mají dovozci na to, aby požadovali vrácení antidumpingového cla na jedné straně, a vnitrostátní celní orgány na to, aby vybraly dovozní cla a antidumpingová cla na straně druhé (28). Článek 266 SFEU od této zásady neumožňuje odchylku.

28

| (99) | Nakonec bylo tvrzeno, že Komise nepředložila žádné odůvodnění nebo předchozí judikaturu na podporu použití článku 266 SFEU jako právního základu pro opětovné otevření řízení. |
| --- | --- |

(99)

Nakonec bylo tvrzeno, že Komise nepředložila žádné odůvodnění nebo předchozí judikaturu na podporu použití článku 266 SFEU jako právního základu pro opětovné otevření řízení.

| (100) | Pokud jde o neuvedení právního základu pro opětovné otevření šetření, Komise se v této souvislosti odvolává na judikaturu zmíněnou výše v 15. bodě odůvodnění, podle níž Komise může přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Z judikatury vyplývá, že legálnost antidumpingového nařízení musí být posuzována ve světle objektivních norem práva Unie, nikoliv ve světle rozhodovací praxe, a to ani v případě, že taková praxe existuje (což není tento případ). Předchozí praxe Komise, quod non, tedy nemůže vést ke vzniku legitimního očekávání: podle ustálené judikatury Soudního dvora může legitimní očekávání vzniknout pouze tehdy, pokud orgány poskytly konkrétní ujištění, jež by umožnila zúčastněné straně oprávněně dovodit, že orgány Unie budou jednat určitým způsobem (29). FESI ani obuvnická koalice se nepokusily prokázat, že v tomto případě byla tato ujištění poskytnuta. To platí tím spíše, že dřívější praxe, která byla v této souvislosti zmíněna, neodpovídá skutkové a právní situaci tohoto případu, přičemž rozdíly mohou být vysvětleny právě odlišnou skutkovou a právní situací tohoto případu. |
| --- | --- |

(100)

Pokud jde o neuvedení právního základu pro opětovné otevření šetření, Komise se v této souvislosti odvolává na judikaturu zmíněnou výše v 15. bodě odůvodnění, podle níž Komise může přistoupit k obnově šetření k okamžiku, kdy nastala protiprávnost. Z judikatury vyplývá, že legálnost antidumpingového nařízení musí být posuzována ve světle objektivních norem práva Unie, nikoliv ve světle rozhodovací praxe, a to ani v případě, že taková praxe existuje (což není tento případ). Předchozí praxe Komise, quod non, tedy nemůže vést ke vzniku legitimního očekávání: podle ustálené judikatury Soudního dvora může legitimní očekávání vzniknout pouze tehdy, pokud orgány poskytly konkrétní ujištění, jež by umožnila zúčastněné straně oprávněně dovodit, že orgány Unie budou jednat určitým způsobem (29). FESI ani obuvnická koalice se nepokusily prokázat, že v tomto případě byla tato ujištění poskytnuta. To platí tím spíše, že dřívější praxe, která byla v této souvislosti zmíněna, neodpovídá skutkové a právní situaci tohoto případu, přičemž rozdíly mohou být vysvětleny právě odlišnou skutkovou a právní situací tohoto případu.

quod non

29

| (101) | Tento případ se liší v následujících aspektech: protiprávnost, kterou Soudní dvůr zjistil, se nedotýká zjištění ohledně dumpingu, újmy a zájmu Unie, potažmo tedy principu uvalení cla, ale pouze příslušné celní sazby. V předešlých případech, v nichž byl akt zrušen a na které se zúčastněné strany odvolávají, se naopak jednalo o samotná zjištění ohledně dumpingu, újmy a zájmu Unie. Orgány jsou tudíž oprávněny přepočítat přesnou celní sazbu pro dotčené vyvážející výrobce. |
| --- | --- |

(101)

Tento případ se liší v následujících aspektech: protiprávnost, kterou Soudní dvůr zjistil, se nedotýká zjištění ohledně dumpingu, újmy a zájmu Unie, potažmo tedy principu uvalení cla, ale pouze příslušné celní sazby. V předešlých případech, v nichž byl akt zrušen a na které se zúčastněné strany odvolávají, se naopak jednalo o samotná zjištění ohledně dumpingu, újmy a zájmu Unie. Orgány jsou tudíž oprávněny přepočítat přesnou celní sazbu pro dotčené vyvážející výrobce.

| (102) | V tomto případě konkrétně například nebylo vůbec nutné od zúčastněných stran požadovat dodatečné informace. Komise měla naopak posoudit informace, které jí byly již dříve předloženy, které však před přijetím nařízení (ES) č. 1472/2006 neposuzovala. Dřívější praxe týkající se jiných případů však v žádném případě, jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, neposkytuje přesnou a bezpodmínečnou záruku ve vztahu k tomuto případu. |
| --- | --- |

(102)

V tomto případě konkrétně například nebylo vůbec nutné od zúčastněných stran požadovat dodatečné informace. Komise měla naopak posoudit informace, které jí byly již dříve předloženy, které však před přijetím nařízení (ES) č. 1472/2006 neposuzovala. Dřívější praxe týkající se jiných případů však v žádném případě, jak je uvedeno výše ve 100. bodě odůvodnění, neposkytuje přesnou a bezpodmínečnou záruku ve vztahu k tomuto případu.

| (103) | V neposlední řadě je třeba poznamenat, že všechny strany, proti nimž je řízení vedeno, tedy dotčení vyvážející výrobci, stejně jako strany řízení vedených před Soudním dvorem, a sdružení, které jednu z těchto stran zastupuje, byly informovány, a to cestou poskytnutí informací o relevantních skutečnostech, na jejichž základě Komise hodlá toto posouzení zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení přijmout. Jejich právo na obhajobu je tedy zachováno. V této souvislosti je zejména třeba poznamenat, že dovozci, kteří nejsou ve spojení, práva na obhajobu v rámci antidumpingového řízení nepožívají, jelikož tato řízení nejsou vedena proti nim. |
| --- | --- |

(103)

V neposlední řadě je třeba poznamenat, že všechny strany, proti nimž je řízení vedeno, tedy dotčení vyvážející výrobci, stejně jako strany řízení vedených před Soudním dvorem, a sdružení, které jednu z těchto stran zastupuje, byly informovány, a to cestou poskytnutí informací o relevantních skutečnostech, na jejichž základě Komise hodlá toto posouzení zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení přijmout. Jejich právo na obhajobu je tedy zachováno. V této souvislosti je zejména třeba poznamenat, že dovozci, kteří nejsou ve spojení, práva na obhajobu v rámci antidumpingového řízení nepožívají, jelikož tato řízení nejsou vedena proti nim.

| (104) | Pokud jde o tvrzení, že dotčená opatření pozbyla platnosti dne 31. března 2011, nevidí Komise důvod, proč by skutečnost, že opatření pozbylo platnosti, měla jakkoliv ovlivnit právo Komise na přijetí nového aktu, který by zrušený akt nahradil na základě rozsudku zrušujícího původní akt. Podle judikatury uvedené v 15. bodě odůvodnění výše by správní řízení mělo být obnoveno od okamžiku, kdy nastala protiprávnost. |
| --- | --- |

(104)

Pokud jde o tvrzení, že dotčená opatření pozbyla platnosti dne 31. března 2011, nevidí Komise důvod, proč by skutečnost, že opatření pozbylo platnosti, měla jakkoliv ovlivnit právo Komise na přijetí nového aktu, který by zrušený akt nahradil na základě rozsudku zrušujícího původní akt. Podle judikatury uvedené v 15. bodě odůvodnění výše by správní řízení mělo být obnoveno od okamžiku, kdy nastala protiprávnost.

| (105) | Antidumpingová řízení jsou proto – v důsledku skutečnosti, že byl zrušen akt, kterým byla řízení ukončena – stále ještě otevřena. Je povinností Komise tato řízení uzavřít; podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení musí být šetření uzavřeno aktem Komise. |
| --- | --- |

(105)

Antidumpingová řízení jsou proto – v důsledku skutečnosti, že byl zrušen akt, kterým byla řízení ukončena – stále ještě otevřena. Je povinností Komise tato řízení uzavřít; podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení musí být šetření uzavřeno aktem Komise.

Článek 236 celního kodexu Společenství

Článek 236 celního kodexu Společenství

| (106) | FESI a obuvnická koalice rovněž uvedly, že postup přijatý pro opětovné otevření šetření a zpětné uložení cla představuje zneužití pravomoci Komisí a porušuje SEU. FESI a obuvnická koalice v tomto ohledu zastávají názor, že Komise nemá pravomoc zasahovat do ustanovení čl. 236 odst. 1 celního kodexu Společenství zabraňováním vrácení antidumpingových cel. Tvrdily, že bylo povinností vnitrostátních celních orgánů vyvodit důsledky zneplatnění aktu ukládajícího antidumpingová cla a že by vnitrostátní celní orgány měly být rovněž odpovědné za proplacení těchto cel, která byla Soudním dvorem prohlášena za neplatná. |
| --- | --- |

(106)

FESI a obuvnická koalice rovněž uvedly, že postup přijatý pro opětovné otevření šetření a zpětné uložení cla představuje zneužití pravomoci Komisí a porušuje SEU. FESI a obuvnická koalice v tomto ohledu zastávají názor, že Komise nemá pravomoc zasahovat do ustanovení čl. 236 odst. 1 celního kodexu Společenství zabraňováním vrácení antidumpingových cel. Tvrdily, že bylo povinností vnitrostátních celních orgánů vyvodit důsledky zneplatnění aktu ukládajícího antidumpingová cla a že by vnitrostátní celní orgány měly být rovněž odpovědné za proplacení těchto cel, která byla Soudním dvorem prohlášena za neplatná.

| (107) | V tomto ohledu FESI a obuvnická koalice tvrdily, že čl. 14 odst. 3 základního nařízení neumožňuje Komisi odchýlit se od článku 236 celního kodexu Společenství, neboť oba právní předpisy náleží ke stejnému právnímu řádu a základní nařízení nelze považovat za lex specialis celního kodexu Společenství. |
| --- | --- |

(107)

V tomto ohledu FESI a obuvnická koalice tvrdily, že čl. 14 odst. 3 základního nařízení neumožňuje Komisi odchýlit se od článku 236 celního kodexu Společenství, neboť oba právní předpisy náleží ke stejnému právnímu řádu a základní nařízení nelze považovat za lex specialis celního kodexu Společenství.

lex specialis

| (108) | Kromě toho tytéž strany dále tvrdily, že čl. 14 odst. 3 základního nařízení neodkazuje na článek 236 celního kodexu Společenství a pouze stanoví, že Komise může přijmout zvláštní ustanovení, nikoli však odchylky od celního kodexu Společenství. |
| --- | --- |

(108)

Kromě toho tytéž strany dále tvrdily, že čl. 14 odst. 3 základního nařízení neodkazuje na článek 236 celního kodexu Společenství a pouze stanoví, že Komise může přijmout zvláštní ustanovení, nikoli však odchylky od celního kodexu Společenství.

| (109) | V reakci na tuto otázku je třeba zdůraznit, že čl. 14 odst. 1 základního nařízení neumožňuje automatickou použitelnost pravidel upravujících celní předpisy Unie na uložení individuálních antidumpingových cel (30). Ustanovení čl. 14 odst. 1 základního nařízení spíše dává orgánům Unie právo provést pravidla upravující celní předpisy Unie a, je-li to nezbytné a užitečné, stanovit jejich použitelnost (31). |
| --- | --- |

(109)

V reakci na tuto otázku je třeba zdůraznit, že čl. 14 odst. 1 základního nařízení neumožňuje automatickou použitelnost pravidel upravujících celní předpisy Unie na uložení individuálních antidumpingových cel (30). Ustanovení čl. 14 odst. 1 základního nařízení spíše dává orgánům Unie právo provést pravidla upravující celní předpisy Unie a, je-li to nezbytné a užitečné, stanovit jejich použitelnost (31).

30

31

| (110) | Takové provedení nevyžaduje úplné uplatňování všech ustanovení celních předpisů Unie. Ustanovení čl. 14 odst. 3 základního nařízení výslovně uvádí zvláštní ustanovení týkající se společné definice pojmu původ, což je dobrým příkladem případu, kdy dochází k odchýlení od ustanovení celních předpisů Unie. Na tomto základě Komise využila pravomocí vyplývajících z čl. 14 odst. 3 základního nařízení a vyžadovala, aby vnitrostátní celní orgány upustily dočasně od případných úhrad. To nezpochybňuje výlučnou pravomoc, kterou mají vnitrostátní celní orgány, pokud jde o spory týkající se celního dluhu: rozhodovací pravomoci přísluší celním orgánům členských států. Celní orgány členských států rozhodují na základě závěrů Komise ohledně žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, zda by měla být poskytnuta úhrada či nikoli. |
| --- | --- |

(110)

Takové provedení nevyžaduje úplné uplatňování všech ustanovení celních předpisů Unie. Ustanovení čl. 14 odst. 3 základního nařízení výslovně uvádí zvláštní ustanovení týkající se společné definice pojmu původ, což je dobrým příkladem případu, kdy dochází k odchýlení od ustanovení celních předpisů Unie. Na tomto základě Komise využila pravomocí vyplývajících z čl. 14 odst. 3 základního nařízení a vyžadovala, aby vnitrostátní celní orgány upustily dočasně od případných úhrad. To nezpochybňuje výlučnou pravomoc, kterou mají vnitrostátní celní orgány, pokud jde o spory týkající se celního dluhu: rozhodovací pravomoci přísluší celním orgánům členských států. Celní orgány členských států rozhodují na základě závěrů Komise ohledně žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, zda by měla být poskytnuta úhrada či nikoli.

| (111) | Takže zatímco platí, že nic v celních předpisech Unie neumožňuje, aby vznikla překážka uhrazení omylem zaplacených cel, žádné takové paušalizující prohlášení nelze učinit, pokud jde o úhradu antidumpingových cel. V souladu s tím a s ohledem na nutnost chránit vlastní zdroje Unie vůči neodůvodněným žádostem o úhradu a na související potíže, k nimž by vedlo pozdější řešení neodůvodněných úhrad, se musela Komise dočasně odchýlit od celních předpisů Unie tím, že využila svých pravomocí podle čl. 14 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(111)

Takže zatímco platí, že nic v celních předpisech Unie neumožňuje, aby vznikla překážka uhrazení omylem zaplacených cel, žádné takové paušalizující prohlášení nelze učinit, pokud jde o úhradu antidumpingových cel. V souladu s tím a s ohledem na nutnost chránit vlastní zdroje Unie vůči neodůvodněným žádostem o úhradu a na související potíže, k nimž by vedlo pozdější řešení neodůvodněných úhrad, se musela Komise dočasně odchýlit od celních předpisů Unie tím, že využila svých pravomocí podle čl. 14 odst. 3 základního nařízení.

Neuvedení právního základu

Neuvedení právního základu

| (112) | FESI a obuvnická koalice tvrdily, že v rozporu s článkem 296 SFEU Komise neposkytla náležité odůvodnění a neuvedla právní základ, podle něhož bylo clo znovu uloženo se zpětnou působností, a proto bylo dovozcům dotčeným stávajícím provedením odepřeno vrácení cla. V souladu s tím FESI a obuvnická koalice uvedly, že Komise porušila právo na účinnou soudní ochranu zúčastněných stran. |
| --- | --- |

(112)

FESI a obuvnická koalice tvrdily, že v rozporu s článkem 296 SFEU Komise neposkytla náležité odůvodnění a neuvedla právní základ, podle něhož bylo clo znovu uloženo se zpětnou působností, a proto bylo dovozcům dotčeným stávajícím provedením odepřeno vrácení cla. V souladu s tím FESI a obuvnická koalice uvedly, že Komise porušila právo na účinnou soudní ochranu zúčastněných stran.

| (113) | Komise se domnívá, že rozsáhlá právní zdůvodnění uvedená v obecném informačním dokumentu a v tomto nařízení řádně odůvodňují toto nařízení. |
| --- | --- |

(113)

Komise se domnívá, že rozsáhlá právní zdůvodnění uvedená v obecném informačním dokumentu a v tomto nařízení řádně odůvodňují toto nařízení.

Legitimní očekávání

Legitimní očekávání

| (114) | FESI a obuvnická koalice dále tvrdily, že náprava již neplatných opatření se zpětnou působností porušuje zásadu ochrany legitimního očekávání. Federace FESI tvrdila, zaprvé, že strany včetně dovozců získaly jistotu, že opatření pozbyla platnosti dne 31. března 2011, a že vzhledem k době, která uplynula od původního šetření, mohly mít strany oprávněné očekávání, že původní šetření nebude obnoveno ani znovu otevřeno. Obdobně čínští a vietnamští vyvážející výrobci mohli mít oprávněné očekávání, že jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, jež poskytli v původním šetření, Komise již nepřezkoumá, a to na základě pouhé skutečnosti, že tyto žádosti nebyly posouzeny v tříměsíční lhůtě platné během původního šetření. |
| --- | --- |

(114)

FESI a obuvnická koalice dále tvrdily, že náprava již neplatných opatření se zpětnou působností porušuje zásadu ochrany legitimního očekávání. Federace FESI tvrdila, zaprvé, že strany včetně dovozců získaly jistotu, že opatření pozbyla platnosti dne 31. března 2011, a že vzhledem k době, která uplynula od původního šetření, mohly mít strany oprávněné očekávání, že původní šetření nebude obnoveno ani znovu otevřeno. Obdobně čínští a vietnamští vyvážející výrobci mohli mít oprávněné očekávání, že jejich žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, jež poskytli v původním šetření, Komise již nepřezkoumá, a to na základě pouhé skutečnosti, že tyto žádosti nebyly posouzeny v tříměsíční lhůtě platné během původního šetření.

| (115) | Pokud jde o legitimní očekávání zúčastněných, že antidumpingová opatření pozbyla platnosti a že šetření již nebude znovu otevřeno, odkazuje se na 104. a 105. bod odůvodnění, které se těmito tvrzeními podrobně zabývaly. |
| --- | --- |

(115)

Pokud jde o legitimní očekávání zúčastněných, že antidumpingová opatření pozbyla platnosti a že šetření již nebude znovu otevřeno, odkazuje se na 104. a 105. bod odůvodnění, které se těmito tvrzeními podrobně zabývaly.

| (116) | Pokud jde o oprávněná očekávání čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, jejichž žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení nebyly přezkoumány, odkazuje se na 100. bod odůvodnění výše, v němž je tato otázka rovněž posouzena v souvislosti s judikaturou Soudního dvora v této oblasti. |
| --- | --- |

(116)

Pokud jde o oprávněná očekávání čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, jejichž žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení nebyly přezkoumány, odkazuje se na 100. bod odůvodnění výše, v němž je tato otázka rovněž posouzena v souvislosti s judikaturou Soudního dvora v této oblasti.

Zásada zákazu diskriminace

Zásada zákazu diskriminace

| (117) | FESI a obuvnická koalice tvrdily, že uložení antidumpingových opatření se zpětnou působností představuje i) diskriminaci dovozců dotčených stávajícím provedením ve srovnání s dovozci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang uvedených v 6. bodě odůvodnění, jimž bylo vráceno clo zaplacené z dovozu obuvi od pěti vyvážejících výrobců dotčených těmito rozsudky, a ii) diskriminaci vyvážejících výrobců dotčených stávajícím provedením ve srovnání s pěti vyvážejícími výrobci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang, na které nebylo uvaleno žádné clo na základě prováděcího rozhodnutí 2014/149/EU. |
| --- | --- |

(117)

FESI a obuvnická koalice tvrdily, že uložení antidumpingových opatření se zpětnou působností představuje i) diskriminaci dovozců dotčených stávajícím provedením ve srovnání s dovozci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang uvedených v 6. bodě odůvodnění, jimž bylo vráceno clo zaplacené z dovozu obuvi od pěti vyvážejících výrobců dotčených těmito rozsudky, a ii) diskriminaci vyvážejících výrobců dotčených stávajícím provedením ve srovnání s pěti vyvážejícími výrobci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang, na které nebylo uvaleno žádné clo na základě prováděcího rozhodnutí 2014/149/EU.

| (118) | Pokud jde o tvrzení týkající se diskriminace, Komise nejprve připomíná všechny požadavky pro diskriminaci uvedené výše v 93. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(118)

Pokud jde o tvrzení týkající se diskriminace, Komise nejprve připomíná všechny požadavky pro diskriminaci uvedené výše v 93. bodě odůvodnění.

| (119) | Dále je třeba uvést, že rozdíl mezi dovozci dotčenými stávajícím provedením a dovozci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang je ten, že ve druhém případě se dovozci rozhodli napadnout nařízení (ES) č. 1472/2006 před Tribunálem, zatímco v prvním případě nikoli. |
| --- | --- |

(119)

Dále je třeba uvést, že rozdíl mezi dovozci dotčenými stávajícím provedením a dovozci dotčenými provedením rozsudků Brosmann a Aokang je ten, že ve druhém případě se dovozci rozhodli napadnout nařízení (ES) č. 1472/2006 před Tribunálem, zatímco v prvním případě nikoli.

| (120) | Rozhodnutí přijaté některým z orgánů Unie, které nebylo svým adresátem ve lhůtě stanovené v čl. 263 šestém pododstavci SFEU zpochybněno, se vůči němu stává pravomocným. Toto pravidlo je založené zejména na úvaze, že hlavním účelem časového omezení je, že lhůty, ve kterých musí být soudní řízení zahájeno, slouží k zajištění právní jistoty tím, že brání tomu, aby opatření Unie, která mají právní následky, mohla být donekonečna zpochybňována (32). |
| --- | --- |

(120)

Rozhodnutí přijaté některým z orgánů Unie, které nebylo svým adresátem ve lhůtě stanovené v čl. 263 šestém pododstavci SFEU zpochybněno, se vůči němu stává pravomocným. Toto pravidlo je založené zejména na úvaze, že hlavním účelem časového omezení je, že lhůty, ve kterých musí být soudní řízení zahájeno, slouží k zajištění právní jistoty tím, že brání tomu, aby opatření Unie, která mají právní následky, mohla být donekonečna zpochybňována (32).

32

| (121) | Tato procesní zásada práva Unie nutně vytváří dvě skupiny: skupinu těch, kteří zpochybnili opatření Unie a kteří mohli ve výsledku získat výhodné postavení (jako společnost Brosmann a další čtyři vyvážející výrobci), a skupinu těch, kteří tak neučinili. To však neznamená, že Komise s oběma stranami zacházela nerovně a dopustila se porušení zásady rovného zacházení. Potvrzení toho, že jedna strana spadá do druhé kategorie z důvodu vědomého rozhodnutí nezpochybnit opatření Unie, tuto skupinu nediskriminuje. |
| --- | --- |

(121)

Tato procesní zásada práva Unie nutně vytváří dvě skupiny: skupinu těch, kteří zpochybnili opatření Unie a kteří mohli ve výsledku získat výhodné postavení (jako společnost Brosmann a další čtyři vyvážející výrobci), a skupinu těch, kteří tak neučinili. To však neznamená, že Komise s oběma stranami zacházela nerovně a dopustila se porušení zásady rovného zacházení. Potvrzení toho, že jedna strana spadá do druhé kategorie z důvodu vědomého rozhodnutí nezpochybnit opatření Unie, tuto skupinu nediskriminuje.

| (122) | Všechny zúčastněné strany tedy vždy požívaly ze strany soudů Unie soudní ochranu. |
| --- | --- |

(122)

Všechny zúčastněné strany tedy vždy požívaly ze strany soudů Unie soudní ochranu.

| (123) | Pokud jde o údajnou diskriminaci vyvážejících výrobců dotčených stávajícím provedením, na které nebylo uvaleno žádné clo na základě prováděcího rozhodnutí 2014/149/EU, je třeba poznamenat, že rozhodnutí Rady opětovně neuložit clo bylo jasně přijato s ohledem na zvláštní okolnosti konkrétní situace, jež panovala v okamžiku, kdy Komise předložila svůj návrh na opětovné uložení tohoto cla, a zejména na základě skutečnosti, že dotčené antidumpingové clo již bylo uhrazeno, a to vzhledem k tomu, že původní sdělení dluhu dotčenému dlužníkovi bylo vzato zpět v návaznosti na rozsudky Brosmann a Aokang. Podle Rady vedla tato úhrada ke vzniku legitimního očekávání u dotčených dovozců. Jelikož, pokud jde o ostatní dovozce, k žádné srovnatelné úhradě nedošlo, nejsou s těmito dotčenými dovozci, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady, ve srovnatelné situaci. |
| --- | --- |

(123)

Pokud jde o údajnou diskriminaci vyvážejících výrobců dotčených stávajícím provedením, na které nebylo uvaleno žádné clo na základě prováděcího rozhodnutí 2014/149/EU, je třeba poznamenat, že rozhodnutí Rady opětovně neuložit clo bylo jasně přijato s ohledem na zvláštní okolnosti konkrétní situace, jež panovala v okamžiku, kdy Komise předložila svůj návrh na opětovné uložení tohoto cla, a zejména na základě skutečnosti, že dotčené antidumpingové clo již bylo uhrazeno, a to vzhledem k tomu, že původní sdělení dluhu dotčenému dlužníkovi bylo vzato zpět v návaznosti na rozsudky Brosmann a Aokang. Podle Rady vedla tato úhrada ke vzniku legitimního očekávání u dotčených dovozců. Jelikož, pokud jde o ostatní dovozce, k žádné srovnatelné úhradě nedošlo, nejsou s těmito dotčenými dovozci, na něž se vztahuje rozhodnutí Rady, ve srovnatelné situaci.

| (124) | V každém případě skutečnost, že se Rada rozhodla jednat určitým způsobem s ohledem na konkrétní okolnosti případu, který jí byl předložen, nemůže zavazovat Komisi k provedení jiného rozsudku přesně stejným způsobem. |
| --- | --- |

(124)

V každém případě skutečnost, že se Rada rozhodla jednat určitým způsobem s ohledem na konkrétní okolnosti případu, který jí byl předložen, nemůže zavazovat Komisi k provedení jiného rozsudku přesně stejným způsobem.

Pravomoc Komise uložit konečná antidumpingová opatření

Pravomoc Komise uložit konečná antidumpingová opatření

| (125) | FESI a obuvnická koalice kromě toho tvrdily, že Komise nemá pravomoc k přijetí nařízení o uložení antidumpingového cla se zpětnou působností ve stávajícím provádění a že tato pravomoc v každém případě přísluší Radě. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že pokud je šetření obnoveno od okamžiku, v němž nastala protiprávnost, měla by se rovněž použít stejná pravidla jako pravidla platná během původního šetření, v němž Rada přijala konečná opatření. Tyto strany tvrdily, že v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 37/2014 (33) (rovněž nazývané „o souhrnném aktu o obchodu I“), se nový postup rozhodování v oblasti společné obchodní politiky v tomto kontextu nepoužije, jelikož před vstupem nařízení o souhrnném aktu o obchodu I v platnost Komise i) již přijala akt (prozatímní nařízení), ii) konzultace vyžadované podle nařízení (ES) č. 384/96, byly zahájeny a uzavřeny a iii) Komise již přijala návrh nařízení Rady o přijetí konečných opatření. Na tomto základě dospěly tyto strany k závěru, že by se měly použít postupy rozhodování platné před vstupem nařízení o souhrnném aktu o obchodu I v platnost. |
| --- | --- |

(125)

FESI a obuvnická koalice kromě toho tvrdily, že Komise nemá pravomoc k přijetí nařízení o uložení antidumpingového cla se zpětnou působností ve stávajícím provádění a že tato pravomoc v každém případě přísluší Radě. Toto tvrzení vycházelo z argumentu, že pokud je šetření obnoveno od okamžiku, v němž nastala protiprávnost, měla by se rovněž použít stejná pravidla jako pravidla platná během původního šetření, v němž Rada přijala konečná opatření. Tyto strany tvrdily, že v souladu s článkem 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 37/2014 (33) (rovněž nazývané „o souhrnném aktu o obchodu I“), se nový postup rozhodování v oblasti společné obchodní politiky v tomto kontextu nepoužije, jelikož před vstupem nařízení o souhrnném aktu o obchodu I v platnost Komise i) již přijala akt (prozatímní nařízení), ii) konzultace vyžadované podle nařízení (ES) č. 384/96, byly zahájeny a uzavřeny a iii) Komise již přijala návrh nařízení Rady o přijetí konečných opatření. Na tomto základě dospěly tyto strany k závěru, že by se měly použít postupy rozhodování platné před vstupem nařízení o souhrnném aktu o obchodu I v platnost.

33

| (126) | Uvedené tvrzení se však zaměřuje na datum zahájení šetření (což je opravdu důležité v souvislosti s dalšími věcnými změnami základního nařízení), avšak opomíjí skutečnost, že nařízení (EU) č. 37/2014 používá jiné kritérium (tj. zahájení postupu pro přijímání opatření). Postoj FESI a obuvnické koalice je tudíž založen na nesprávném výkladu přechodného pravidla v nařízení (EU) č. 37/2014. |
| --- | --- |

(126)

Uvedené tvrzení se však zaměřuje na datum zahájení šetření (což je opravdu důležité v souvislosti s dalšími věcnými změnami základního nařízení), avšak opomíjí skutečnost, že nařízení (EU) č. 37/2014 používá jiné kritérium (tj. zahájení postupu pro přijímání opatření). Postoj FESI a obuvnické koalice je tudíž založen na nesprávném výkladu přechodného pravidla v nařízení (EU) č. 37/2014.

| (127) | Vzhledem k odkazu v článku 3 nařízení (EU) č. 37/2014 na „již zahájené postupy přijímání opatření“, který stanoví přechodná pravidla pro změny postupů rozhodování pro přijímání antidumpingových opatření, a s ohledem na význam pojmu „postup“ v základním nařízení u šetření, jež bylo zahájeno před vstupem nařízení (EU) č. 37/2014 v platnost, avšak Komise u něj nezahájila konzultace s příslušným výborem s cílem přijmout opatření před tímto vstupem v platnost, se na postup přijímání uvedených antidumpingových opatření skutečně uplatňují nová pravidla. Totéž platí pro řízení, v nichž byla opatření uložena na základě starých pravidel a nadešel čas na jejich přezkum, nebo pro opatření, u nichž bylo uloženo prozatímní clo na základě starých pravidel, avšak v době, kdy vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 37/2014, nebyl ještě zahájen postup pro přijetí konečných opatření. Jinými slovy, nařízení (EU) č. 37/2014 se uplatňuje na konkrétní „postup přijímání“, a nikoli na celé období daného šetření nebo dokonce řízení. |
| --- | --- |

(127)

Vzhledem k odkazu v článku 3 nařízení (EU) č. 37/2014 na „již zahájené postupy přijímání opatření“, který stanoví přechodná pravidla pro změny postupů rozhodování pro přijímání antidumpingových opatření, a s ohledem na význam pojmu „postup“ v základním nařízení u šetření, jež bylo zahájeno před vstupem nařízení (EU) č. 37/2014 v platnost, avšak Komise u něj nezahájila konzultace s příslušným výborem s cílem přijmout opatření před tímto vstupem v platnost, se na postup přijímání uvedených antidumpingových opatření skutečně uplatňují nová pravidla. Totéž platí pro řízení, v nichž byla opatření uložena na základě starých pravidel a nadešel čas na jejich přezkum, nebo pro opatření, u nichž bylo uloženo prozatímní clo na základě starých pravidel, avšak v době, kdy vstoupilo v platnost nařízení (EU) č. 37/2014, nebyl ještě zahájen postup pro přijetí konečných opatření. Jinými slovy, nařízení (EU) č. 37/2014 se uplatňuje na konkrétní „postup přijímání“, a nikoli na celé období daného šetření nebo dokonce řízení.

již zahájené postupy přijímání opatření

postup přijímání

| (128) | V souladu s tím bylo správné použít postup rozhodování zavedený nařízením o souhrnném aktu o obchodu I. |
| --- | --- |

(128)

V souladu s tím bylo správné použít postup rozhodování zavedený nařízením o souhrnném aktu o obchodu I.

| (129) | Pokud jde o společnost Cortina, ta nejprve tvrdila, že Komise nemá žádný právní základ pro přezkum žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení podaných vyvážejícími výrobci v původním šetření. Společnost Cortina tvrdila, že řízení, které bylo ukončeno po uplynutí platnosti opatření dne 31. března 2011, nebylo rozsudkem ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 zneplatněno, a že jej tudíž nelze znovu otevřít. |
| --- | --- |

(129)

Pokud jde o společnost Cortina, ta nejprve tvrdila, že Komise nemá žádný právní základ pro přezkum žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení podaných vyvážejícími výrobci v původním šetření. Společnost Cortina tvrdila, že řízení, které bylo ukončeno po uplynutí platnosti opatření dne 31. března 2011, nebylo rozsudkem ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 zneplatněno, a že jej tudíž nelze znovu otevřít.

| (130) | V odpovědi na tuto připomínku Komise odkazuje na vysvětlení uvedené ve 104. a 105. bodě odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(130)

V odpovědi na tuto připomínku Komise odkazuje na vysvětlení uvedené ve 104. a 105. bodě odůvodnění výše.

| (131) | Společnost Cortina zadruhé tvrdila, že současné řízení je v rozporu se zásadou zákazu zpětné působnosti a zásadou právní jistoty, zakotvenými v článku 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(131)

Společnost Cortina zadruhé tvrdila, že současné řízení je v rozporu se zásadou zákazu zpětné působnosti a zásadou právní jistoty, zakotvenými v článku 10 základního nařízení.

| (132) | Pokud jde o tvrzení týkající se zpětné působnosti založené na článku 10 základního nařízení a článku 10 antidumpingové dohody WTO, čl. 10 odst. 1 základního nařízení, který se řídí zněním čl. 10 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, stanoví, že prozatímní opatření a konečné antidumpingové clo se uplatní pouze na výrobky, které jsou propuštěny do volného oběhu po dni, k němuž vstoupí v platnost rozhodnutí přijaté podle čl. 7 odst. 1 nebo případně čl. 9 odst. 4 základního nařízení. V tomto případě se předmětná antidumpingová cla uplatní pouze na výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu poté, co vstoupilo v platnost prozatímní nařízení přijaté podle čl. 7 odst. 1 základního nařízení a sporné (konečné) nařízení přijaté podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zpětná působnost ve smyslu čl. 10 odst. 1 základního nařízení nicméně zahrnuje pouze situace, kdy zboží vstoupilo do volného oběhu dříve, než byla přijata opatření, jak vyplývá jednak ze znění samotného ustanovení, jednak i z výjimky, kterou stanoví čl. 10 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(132)

Pokud jde o tvrzení týkající se zpětné působnosti založené na článku 10 základního nařízení a článku 10 antidumpingové dohody WTO, čl. 10 odst. 1 základního nařízení, který se řídí zněním čl. 10 odst. 1 antidumpingové dohody WTO, stanoví, že prozatímní opatření a konečné antidumpingové clo se uplatní pouze na výrobky, které jsou propuštěny do volného oběhu po dni, k němuž vstoupí v platnost rozhodnutí přijaté podle čl. 7 odst. 1 nebo případně čl. 9 odst. 4 základního nařízení. V tomto případě se předmětná antidumpingová cla uplatní pouze na výrobky, které byly propuštěny do volného oběhu poté, co vstoupilo v platnost prozatímní nařízení přijaté podle čl. 7 odst. 1 základního nařízení a sporné (konečné) nařízení přijaté podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Zpětná působnost ve smyslu čl. 10 odst. 1 základního nařízení nicméně zahrnuje pouze situace, kdy zboží vstoupilo do volného oběhu dříve, než byla přijata opatření, jak vyplývá jednak ze znění samotného ustanovení, jednak i z výjimky, kterou stanoví čl. 10 odst. 4 základního nařízení.

| (133) | Komise rovněž podotýká, že v tomto případě k narušení zásady zpětné působnosti ani k narušení právní jistoty a legitimního očekávání nedošlo. |
| --- | --- |

(133)

Komise rovněž podotýká, že v tomto případě k narušení zásady zpětné působnosti ani k narušení právní jistoty a legitimního očekávání nedošlo.

| (134) | Co se zpětné působnosti týče, judikatura Soudního dvora při posuzování toho, zda se u určitého opatření jedná o zpětnou působnost, rozlišuje mezi uplatněním nového pravidla na stav, který se stal konečným (označovaný také jako existující nebo konečný právní stav) (34), a stavem, který nastal dříve, než nové pravidlo vstoupilo v platnost, ale nejde ještě o konečný stav (označovaný také jako dočasný stav) (35). |
| --- | --- |

(134)

Co se zpětné působnosti týče, judikatura Soudního dvora při posuzování toho, zda se u určitého opatření jedná o zpětnou působnost, rozlišuje mezi uplatněním nového pravidla na stav, který se stal konečným (označovaný také jako existující nebo konečný právní stav) (34), a stavem, který nastal dříve, než nové pravidlo vstoupilo v platnost, ale nejde ještě o konečný stav (označovaný také jako dočasný stav) (35).

34

35

| (135) | V tomto případě se stav týkající se dovozu dotčených výrobků, který nastal v době použitelnosti nařízení (ES) č. 1472/2006, dosud nestal konečným, neboť antidumpingové clo na tento dovoz nebylo v důsledku zrušení sporného nařízení zatím stanoveno s konečnou platností. Současně byli dovozci obuvi upozorněni, že takové clo může být uvaleno, a to zveřejněním oznámení o zahájení řízení (36) a vyhlášením prozatímního nařízení. Podle ustálené judikatury soudů Unie nemohou hospodářské subjekty nabýt legitimního očekávání dříve, než nabude konečné účinnosti akt, který orgány za účelem uzavření správního řízení přijaly (37). |
| --- | --- |

(135)

V tomto případě se stav týkající se dovozu dotčených výrobků, který nastal v době použitelnosti nařízení (ES) č. 1472/2006, dosud nestal konečným, neboť antidumpingové clo na tento dovoz nebylo v důsledku zrušení sporného nařízení zatím stanoveno s konečnou platností. Současně byli dovozci obuvi upozorněni, že takové clo může být uvaleno, a to zveřejněním oznámení o zahájení řízení (36) a vyhlášením prozatímního nařízení. Podle ustálené judikatury soudů Unie nemohou hospodářské subjekty nabýt legitimního očekávání dříve, než nabude konečné účinnosti akt, který orgány za účelem uzavření správního řízení přijaly (37).

36

37

| (136) | Účinky tohoto nařízení jsou okamžité a vztahují se na budoucí důsledky pokračujícího stavu: vnitrostátní celní orgány vybírají clo na obuv. V důsledku žádostí o vrácení cla, o kterých doposud nebylo s konečnou platností rozhodnuto, se jedná o pokračující stav. Toto nařízení stanoví celní sazbu, která se na uvedený dovoz použije, a upravuje tedy budoucí důsledky pokračujícího stavu. |
| --- | --- |

(136)

Účinky tohoto nařízení jsou okamžité a vztahují se na budoucí důsledky pokračujícího stavu: vnitrostátní celní orgány vybírají clo na obuv. V důsledku žádostí o vrácení cla, o kterých doposud nebylo s konečnou platností rozhodnuto, se jedná o pokračující stav. Toto nařízení stanoví celní sazbu, která se na uvedený dovoz použije, a upravuje tedy budoucí důsledky pokračujícího stavu.

| (137) | V každém případě, i kdyby nastala zpětná působnost ve smyslu práva Unie – což není tento případ – byla by taková zpětná působnost každopádně odůvodněná, a to z následujících důvodů: |
| --- | --- |

(137)

V každém případě, i kdyby nastala zpětná působnost ve smyslu práva Unie – což není tento případ – byla by taková zpětná působnost každopádně odůvodněná, a to z následujících důvodů:

| (138) | Hmotná pravidla práva Unie mohou upravovat stav, který nastal před jejich vstupem v platnost, jestliže z jejich znění, účelu nebo celkového pojetí jasně vyplývá, že jim takový účinek musí být přiznán (38). Jmenovitě ve věci Società agricola fattoria alimentare (SAFA), C-337/88, soud rozhodl, že: „[Z]ásada právní jistoty sice obecně brání tomu, aby časová působnost právního aktu Společenství byla stanovena k datu předcházejícímu jeho vyhlášení, avšak může tomu být výjimečně jinak, pokud to vyžaduje sledovaný cíl a pokud je náležitě respektováno legitimní očekávání dotčených osob“ (39). |
| --- | --- |

(138)

Hmotná pravidla práva Unie mohou upravovat stav, který nastal před jejich vstupem v platnost, jestliže z jejich znění, účelu nebo celkového pojetí jasně vyplývá, že jim takový účinek musí být přiznán (38). Jmenovitě ve věci Società agricola fattoria alimentare (SAFA), C-337/88, soud rozhodl, že: „[Z]ásada právní jistoty sice obecně brání tomu, aby časová působnost právního aktu Společenství byla stanovena k datu předcházejícímu jeho vyhlášení, avšak může tomu být výjimečně jinak, pokud to vyžaduje sledovaný cíl a pokud je náležitě respektováno legitimní očekávání dotčených osob“ (39).

38

[Z]ásada právní jistoty sice obecně brání tomu, aby časová působnost právního aktu Společenství byla stanovena k datu předcházejícímu jeho vyhlášení, avšak může tomu být výjimečně jinak, pokud to vyžaduje sledovaný cíl a pokud je náležitě respektováno legitimní očekávání dotčených osob

39

| (139) | V tomto případě je účelem zajistit soulad s povinností Komise podle článku 266 SFEU. Vzhledem k tomu, že soud v rozsudcích uvedených výše v 12. bodě odůvodnění shledal protiprávnost pouze ve vztahu ke stanovení příslušné celní sazby, a nikoliv ve vztahu k uložení opatření jako takových (tedy nikoliv ve vztahu ke zjištěním ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie), nemohli dotčení vyvážející výrobci nabýt legitimního očekávání, že nebude uloženo žádné konečné antidumpingové opatření. V důsledku toho nemůže být uložení takového opatření – dokonce ani v případě, pokud by působilo zpětně, což není tento případ – vykládáno jako porušení legitimního očekávání. |
| --- | --- |

(139)

V tomto případě je účelem zajistit soulad s povinností Komise podle článku 266 SFEU. Vzhledem k tomu, že soud v rozsudcích uvedených výše v 12. bodě odůvodnění shledal protiprávnost pouze ve vztahu ke stanovení příslušné celní sazby, a nikoliv ve vztahu k uložení opatření jako takových (tedy nikoliv ve vztahu ke zjištěním ohledně dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie), nemohli dotčení vyvážející výrobci nabýt legitimního očekávání, že nebude uloženo žádné konečné antidumpingové opatření. V důsledku toho nemůže být uložení takového opatření – dokonce ani v případě, pokud by působilo zpětně, což není tento případ – vykládáno jako porušení legitimního očekávání.

| (140) | Společnost Cortina zatřetí uvedla, že tvrzení Komise ve 46. bodě odůvodnění, že Soudní dvůr sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 zrušil, pokud jde o vývoz některé obuvi od některých čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, je nesprávné, neboť rozsudek ve věcech C-659/13 a C-34/14 nezrušil nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009, pokud jde o devatenáct dotčených vyvážejících výrobců, ale zrušil tato nařízení s účinkem erga omnes. Společnost Cortina tvrdila, že pokud by Komise opětovně uložila antidumpingové clo pouze na dovoz od devatenácti dotčených dovážejících výrobců a ne na dovoz od dalších dovážejících výrobců, na které se rovněž vztahuje rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE, představovalo by to neodůvodněnou diskriminaci vůči dovozu těchto dalších vyvážejících výrobců a bylo by to rovněž v rozporu s článkem 266 SFEU. |
| --- | --- |

(140)

Společnost Cortina zatřetí uvedla, že tvrzení Komise ve 46. bodě odůvodnění, že Soudní dvůr sporné nařízení a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009 zrušil, pokud jde o vývoz některé obuvi od některých čínských a vietnamských vyvážejících výrobců, je nesprávné, neboť rozsudek ve věcech C-659/13 a C-34/14 nezrušil nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcí nařízení (EU) č. 1294/2009, pokud jde o devatenáct dotčených vyvážejících výrobců, ale zrušil tato nařízení s účinkem erga omnes. Společnost Cortina tvrdila, že pokud by Komise opětovně uložila antidumpingové clo pouze na dovoz od devatenácti dotčených dovážejících výrobců a ne na dovoz od dalších dovážejících výrobců, na které se rovněž vztahuje rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE, představovalo by to neodůvodněnou diskriminaci vůči dovozu těchto dalších vyvážejících výrobců a bylo by to rovněž v rozporu s článkem 266 SFEU.

erga omnes

| (141) | Pokud jde o tvrzení týkající se diskriminačního zacházení vůči dovozu dalších vyvážejících výrobců, jichž se týká rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE, Komise podotýká, že vyvážející výrobci a někteří dovozci, kterých se současné nařízení dotýká, požívají ze strany soudů Unie soudní ochranu proti stávajícímu nařízení. Další dovozci takové ochrany požívají ze stran vnitrostátních soudů, jejichž působnost je stanovena v oblasti běžného práva Unie. |
| --- | --- |

(141)

Pokud jde o tvrzení týkající se diskriminačního zacházení vůči dovozu dalších vyvážejících výrobců, jichž se týká rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE, Komise podotýká, že vyvážející výrobci a někteří dovozci, kterých se současné nařízení dotýká, požívají ze strany soudů Unie soudní ochranu proti stávajícímu nařízení. Další dovozci takové ochrany požívají ze stran vnitrostátních soudů, jejichž působnost je stanovena v oblasti běžného práva Unie.

| (142) | Jak se uvádí ve 21. bodě odůvodnění, pro účely provádění rozsudku ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE přijala prováděcí nařízení (EU) 2016/223. V článku 1 uvedeného nařízení Komise ukládá vnitrostátním celním orgánům povinnost předložit všechny žádosti o úhradu konečných antidumpingových cel zaplacených z dovozu obuvi pocházející z Číny a Vietnamu předložené dovozci na základě článku 236 celního kodexu Společenství a na základě skutečnosti, že vyvážející výrobce nezařazený do vzorku v původním šetření zažádal o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Komise příslušnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení posoudí a opětovně uloží příslušnou celní sazbu. Vnitrostátní celní orgány poté na tomto základě rozhodnou o žádosti o vrácení a prominutí antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(142)

Jak se uvádí ve 21. bodě odůvodnění, pro účely provádění rozsudku ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 C & J Clark International Limited a Puma SE přijala prováděcí nařízení (EU) 2016/223. V článku 1 uvedeného nařízení Komise ukládá vnitrostátním celním orgánům povinnost předložit všechny žádosti o úhradu konečných antidumpingových cel zaplacených z dovozu obuvi pocházející z Číny a Vietnamu předložené dovozci na základě článku 236 celního kodexu Společenství a na základě skutečnosti, že vyvážející výrobce nezařazený do vzorku v původním šetření zažádal o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení. Komise příslušnou žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nebo individuální zacházení posoudí a opětovně uloží příslušnou celní sazbu. Vnitrostátní celní orgány poté na tomto základě rozhodnou o žádosti o vrácení a prominutí antidumpingových cel.

| (143) | Proto v případě veškerého dovozu obuvi, u kterého jsou splněna výše uvedená kritéria, Komise posoudí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a antidumpingová cla budou opětovně uložena na základě objektivních kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. b) a čl. 9 odst. 5 základního nařízení před jeho změnou. Se všemi ostatními vyvážejícími výrobci z ČLR a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, a jejich dovozci bude proto v pozdější fázi zacházeno stejně, a to v souladu s postupem stanoveným prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/223. Pouze v případech, kdy neexistují žádné další nevyřízené vnitrostátní postupy, nebudou prováděna žádná posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, neboť by nepřinesla žádný praktický užitek. |
| --- | --- |

(143)

Proto v případě veškerého dovozu obuvi, u kterého jsou splněna výše uvedená kritéria, Komise posoudí žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení a antidumpingová cla budou opětovně uložena na základě objektivních kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. b) a čl. 9 odst. 5 základního nařízení před jeho změnou. Se všemi ostatními vyvážejícími výrobci z ČLR a Vietnamu, kteří nebyli zařazeni do vzorku, a jejich dovozci bude proto v pozdější fázi zacházeno stejně, a to v souladu s postupem stanoveným prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/223. Pouze v případech, kdy neexistují žádné další nevyřízené vnitrostátní postupy, nebudou prováděna žádná posouzení žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a o individuální zacházení, neboť by nepřinesla žádný praktický užitek.

| (144) | Společnost Cortina začtvrté tvrdila, že by bylo diskriminační opětovně uložit antidumpingové clo devatenácti dotčeným vyvážejícím výrobcům, neboť v návaznosti na rozsudky Brosmann a Aokang žádná antidumpingová cla opětovně uložena nebyla. |
| --- | --- |

(144)

Společnost Cortina začtvrté tvrdila, že by bylo diskriminační opětovně uložit antidumpingové clo devatenácti dotčeným vyvážejícím výrobcům, neboť v návaznosti na rozsudky Brosmann a Aokang žádná antidumpingová cla opětovně uložena nebyla.

| (145) | Toto tvrzení je neopodstatněné. Dovozci, kteří dováželi zboží od společnosti Brosmann a dalších čtyř vyvážejících výrobců, na které se vztahovaly rozsudky ve věcech C-247/10 P a C-249/10 P, se nacházejí v odlišné skutkové a právní situaci, neboť se jejich vyvážející výrobci rozhodli napadnout sporné nařízení a bylo jim vráceno clo, které zaplatili, a tudíž jsou chráněni ustanovením čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství. Nikdo další dotčené nařízení nenapadl a nikomu dalšímu nebylo zaplacené clo vráceno. V tomto ohledu viz rovněž 118. až 122. bod odůvodnění výše. |
| --- | --- |

(145)

Toto tvrzení je neopodstatněné. Dovozci, kteří dováželi zboží od společnosti Brosmann a dalších čtyř vyvážejících výrobců, na které se vztahovaly rozsudky ve věcech C-247/10 P a C-249/10 P, se nacházejí v odlišné skutkové a právní situaci, neboť se jejich vyvážející výrobci rozhodli napadnout sporné nařízení a bylo jim vráceno clo, které zaplatili, a tudíž jsou chráněni ustanovením čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství. Nikdo další dotčené nařízení nenapadl a nikomu dalšímu nebylo zaplacené clo vráceno. V tomto ohledu viz rovněž 118. až 122. bod odůvodnění výše.

| (146) | Společnost Cortina zapáté tvrdila, že existuje několik procesních nesrovnalostí vyplývajících z tohoto šetření. Především tvrdila, že dotčení vyvážející výrobci již nemusí být s to poskytnout smysluplné připomínky nebo předložit další důkazy na podporu svých žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, které podali před několika lety. Je například možné, že společnosti již neexistují nebo že příslušné dokumenty již nejsou k dispozici. |
| --- | --- |

(146)

Společnost Cortina zapáté tvrdila, že existuje několik procesních nesrovnalostí vyplývajících z tohoto šetření. Především tvrdila, že dotčení vyvážející výrobci již nemusí být s to poskytnout smysluplné připomínky nebo předložit další důkazy na podporu svých žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, které podali před několika lety. Je například možné, že společnosti již neexistují nebo že příslušné dokumenty již nejsou k dispozici.

| (147) | Společnost Cortina kromě toho tvrdila, že na rozdíl od situace během původního šetření by opatření Komise de facto a de jure měla dopad pouze na dovozce, jelikož nemají možnost poskytnout jakýkoli smysluplný příspěvek a nemohou od svých dodavatelů vyžadovat, aby spolupracovali s Komisí. |
| --- | --- |

(147)

Společnost Cortina kromě toho tvrdila, že na rozdíl od situace během původního šetření by opatření Komise de facto a de jure měla dopad pouze na dovozce, jelikož nemají možnost poskytnout jakýkoli smysluplný příspěvek a nemohou od svých dodavatelů vyžadovat, aby spolupracovali s Komisí.

de facto

de jure

| (148) | Komise podotýká, že žádné ustanovení základního nařízení neukládá Komisi povinnost, aby vyvážejícím společnostem, které žádají o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, umožnila doplnit chybějící věcné informace. Připomíná, že podle judikatury leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení žádá, a to na základě ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudcích ve věcech Brosmann a Aokang, orgány tedy nemají žádnou povinnost prokazovat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání tohoto statusu nesplňuje. Úkolem Komise je naopak posoudit, zda jsou důkazy, které dotčený výrobce předložil, dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby výrobci mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení (viz výše 44. bod odůvodnění). Právo na slyšení se týká posouzení těchto skutečností, avšak nezahrnuje právo na opravu neúplných informací. V opačném případě by vyvážející výrobce mohl posouzení donekonečna protahovat tím, že by informace předkládal postupně. |
| --- | --- |

(148)

Komise podotýká, že žádné ustanovení základního nařízení neukládá Komisi povinnost, aby vyvážejícím společnostem, které žádají o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, umožnila doplnit chybějící věcné informace. Připomíná, že podle judikatury leží důkazní břemeno na výrobci, který o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení žádá, a to na základě ustanovení čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Za tímto účelem čl. 2 odst. 7 písm. c) první pododstavec stanoví, že žádost podaná takovým výrobcem musí obsahovat dostatečné důkazy o tom, že výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou vymezeny v daném ustanovení. Jak uvedl Soudní dvůr v rozsudcích ve věcech Brosmann a Aokang, orgány tedy nemají žádnou povinnost prokazovat, že výrobce podmínky stanovené pro přiznání tohoto statusu nesplňuje. Úkolem Komise je naopak posoudit, zda jsou důkazy, které dotčený výrobce předložil, dostatečné k prokázání toho, že kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) prvním pododstavci základního nařízení jsou splněna, aby výrobci mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení (viz výše 44. bod odůvodnění). Právo na slyšení se týká posouzení těchto skutečností, avšak nezahrnuje právo na opravu neúplných informací. V opačném případě by vyvážející výrobce mohl posouzení donekonečna protahovat tím, že by informace předkládal postupně.

| (149) | V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise nemá povinnost vyžádat si od vyvážejících výrobců doplnění jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, Komise může založit své posouzení na informacích poskytnutých vyvážejícím výrobcem. V každém případě však dotčení vyvážející výrobci Komisí provedené posouzení jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení nezpochybnili a nespecifikovali dokumenty ani osoby, na které se nadále nemohou odvolat. Toto tvrzení je tedy natolik abstraktní, že orgány nemohou tyto obtíže při posuzování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení brát v úvahu. Vzhledem k tomu, že se uvedený argument zakládá na spekulacích a není podložen přesnými údaji o tom, které dokumenty a osoby již nejsou k dispozici a jak jsou tyto dokumenty a osoby pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení relevantní, je tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(149)

V tomto ohledu je třeba připomenout, že Komise nemá povinnost vyžádat si od vyvážejících výrobců doplnění jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení. Jak je uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, Komise může založit své posouzení na informacích poskytnutých vyvážejícím výrobcem. V každém případě však dotčení vyvážející výrobci Komisí provedené posouzení jejich žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení nezpochybnili a nespecifikovali dokumenty ani osoby, na které se nadále nemohou odvolat. Toto tvrzení je tedy natolik abstraktní, že orgány nemohou tyto obtíže při posuzování žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení brát v úvahu. Vzhledem k tomu, že se uvedený argument zakládá na spekulacích a není podložen přesnými údaji o tom, které dokumenty a osoby již nejsou k dispozici a jak jsou tyto dokumenty a osoby pro posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení relevantní, je tento argument odmítnut.

| (150) | Pokud jde o tvrzení, že by dovozce neměl žádnou možnost poskytnout smysluplné informace, uvádí Komise následující: zaprvé, dovozci nepožívají práva na obhajobu, jelikož antidumpingová opatření nejsou zaměřena vůči nim, ale vůči vyvážejícím výrobcům. Zadruhé, dovozci měli příležitost vyjádřit se k této otázce již v průběhu správního řízení, které předcházelo přijetí sporného nařízení. Zatřetí, pokud se dovozci domnívali, že došlo v tomto ohledu k nesrovnalosti, měli přijmout nezbytná smluvní ujednání se svými dodavateli, a zajistit tak, že budou mít k dispozici nezbytnou dokumentaci. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut. |
| --- | --- |

(150)

Pokud jde o tvrzení, že by dovozce neměl žádnou možnost poskytnout smysluplné informace, uvádí Komise následující: zaprvé, dovozci nepožívají práva na obhajobu, jelikož antidumpingová opatření nejsou zaměřena vůči nim, ale vůči vyvážejícím výrobcům. Zadruhé, dovozci měli příležitost vyjádřit se k této otázce již v průběhu správního řízení, které předcházelo přijetí sporného nařízení. Zatřetí, pokud se dovozci domnívali, že došlo v tomto ohledu k nesrovnalosti, měli přijmout nezbytná smluvní ujednání se svými dodavateli, a zajistit tak, že budou mít k dispozici nezbytnou dokumentaci. Proto musí být uvedený požadavek zamítnut.

| (151) | Společnost Cortina zašesté tvrdila, že Komise neposoudila, zda by uložení antidumpingových cel bylo v zájmu Unie, a argumentovala, že tato opatření by byla proti zájmu Unie, protože i) opatření již měla zamýšlený účinek, když byla poprvé uložena; ii) opatření by nepřinesla výrobnímu odvětví Unie další prospěch; iii) opatření by neměla vliv na vyvážející výrobce a iv) opatření by znamenala pro dovozce v Unii významné náklady. |
| --- | --- |

(151)

Společnost Cortina zašesté tvrdila, že Komise neposoudila, zda by uložení antidumpingových cel bylo v zájmu Unie, a argumentovala, že tato opatření by byla proti zájmu Unie, protože i) opatření již měla zamýšlený účinek, když byla poprvé uložena; ii) opatření by nepřinesla výrobnímu odvětví Unie další prospěch; iii) opatření by neměla vliv na vyvážející výrobce a iv) opatření by znamenala pro dovozce v Unii významné náklady.

| (152) | Tento případ se týká pouze žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, protože to je jediný bod, u kterého soudy Unie zjistily právní chybu. Pokud jde o zájem Unie, posouzení obsažené v nařízení (ES) č. 1472/2006 zůstává zcela v platnosti. Navíc je toto opatření odůvodněné za účelem ochrany finančních zájmů Unie. |
| --- | --- |

(152)

Tento případ se týká pouze žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství/individuální zacházení, protože to je jediný bod, u kterého soudy Unie zjistily právní chybu. Pokud jde o zájem Unie, posouzení obsažené v nařízení (ES) č. 1472/2006 zůstává zcela v platnosti. Navíc je toto opatření odůvodněné za účelem ochrany finančních zájmů Unie.

| (153) | Společnost Cortina zasedmé tvrdila, že by antidumpingové clo, pokud by bylo opětovně uloženo, již nebylo možné vybírat, neboť promlčecí lhůta podle čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství (nyní čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie) vypršela. Podle společnosti Cortina by tento stav představoval zneužití pravomoci ze strany Komise. |
| --- | --- |

(153)

Společnost Cortina zasedmé tvrdila, že by antidumpingové clo, pokud by bylo opětovně uloženo, již nebylo možné vybírat, neboť promlčecí lhůta podle čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství (nyní čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie) vypršela. Podle společnosti Cortina by tento stav představoval zneužití pravomoci ze strany Komise.

| (154) | Komise připomíná, že podle čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství/čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie se promlčecí lhůta nevztahuje na případy podání odvolání podle článku 243 celního kodexu Společenství/čl. 44 odst. 2 celního kodexu Unie, jak je tomu ve všech přítomných případech, které se týkají odvolání na základě článku 236 celního kodexu Společenství/článku 119 celního kodexu Unie. Odvolání ve smyslu čl. 103 odst. 3 celního kodexu Unie podle objasnění v čl. 44 odst. 2 téhož nařízení má rozsah od původního napadení rozhodnutí vnitrostátních celních orgánů ukládajících clo až po konečný rozsudek vnitrostátního soudu, včetně případné žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce. Období tří let se následně přerušuje ode dne podání napadení. |
| --- | --- |

(154)

Komise připomíná, že podle čl. 221 odst. 3 celního kodexu Společenství/čl. 103 odst. 1 celního kodexu Unie se promlčecí lhůta nevztahuje na případy podání odvolání podle článku 243 celního kodexu Společenství/čl. 44 odst. 2 celního kodexu Unie, jak je tomu ve všech přítomných případech, které se týkají odvolání na základě článku 236 celního kodexu Společenství/článku 119 celního kodexu Unie. Odvolání ve smyslu čl. 103 odst. 3 celního kodexu Unie podle objasnění v čl. 44 odst. 2 téhož nařízení má rozsah od původního napadení rozhodnutí vnitrostátních celních orgánů ukládajících clo až po konečný rozsudek vnitrostátního soudu, včetně případné žádosti o rozhodnutí o předběžné otázce. Období tří let se následně přerušuje ode dne podání napadení.

| (155) | Společnost Cortina nakonec tvrdila, že po uplynutí platnosti odst. 15 písm. a) bodu ii) protokolu o přistoupení Číny k WTO dne 11. prosince 2016 nemůže Komise již vycházet z metodiky používané ke stanovení běžné hodnoty pro čínské vývozce v původním šetření (tj. metodiky „srovnatelné země“ podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení). |
| --- | --- |

(155)

Společnost Cortina nakonec tvrdila, že po uplynutí platnosti odst. 15 písm. a) bodu ii) protokolu o přistoupení Číny k WTO dne 11. prosince 2016 nemůže Komise již vycházet z metodiky používané ke stanovení běžné hodnoty pro čínské vývozce v původním šetření (tj. metodiky „srovnatelné země“ podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení).

| (156) | Sporné nařízení bylo přijato v roce 2006. Příslušným právním předpisem použitelným na toto řízení je nařízení (EU) č. 2016/1036. Toto tvrzení je proto zamítnuto. |
| --- | --- |

(156)

Sporné nařízení bylo přijato v roce 2006. Příslušným právním předpisem použitelným na toto řízení je nařízení (EU) č. 2016/1036. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

| (157) | Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036, |
| --- | --- |

(157)

Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz obuvi se svrškem z usně nebo z kompozitní usně, kromě sportovní obuvi, obuvi, která se vyrábí speciální technologií, pantoflí a ostatní domácí obuvi a obuvi s ochrannou špičkou, pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a vyráběné vyvážejícími výrobci uvedenými v příloze II tohoto nařízení, kódů KN: 6403 20 00, ex 6403 30 00 (40), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00 (41), který se uskutečnil v době použitelnosti nařízení (ES) č. 1472/2006 a prováděcího nařízení (EU) č. 1294/2009. Kódy TARIC jsou uvedeny v příloze I tohoto nařízení.

2.   Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

| — | „sportovní obuví“ se rozumí obuv ve smyslu poznámky k položkám 1 ke kapitole 64 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 (42), |
| --- | --- |

—

„sportovní obuví“ se rozumí obuv ve smyslu poznámky k položkám 1 ke kapitole 64 přílohy I nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 (42),

| — | „obuví, která se vyrábí speciální technologií,“ se rozumí obuv, jejíž cena CIF za jeden pár činí nejméně 7,5 EUR, určená pro sportovní použití, s jednoduchou nebo vícevrstvou litou podešví, bez vstřikování, vyráběná ze syntetických materiálů speciálně určených k tlumení nárazů způsobených vertikálními nebo laterálními pohyby, a s technickými prvky, například hermeticky uzavřenými polštářky naplněnými plynem nebo kapalinou, mechanickými komponenty, které tlumí nebo neutralizují nárazy, nebo materiálů jako například polymery s nízkou hustotou, kódů KN ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98, |
| --- | --- |

—

„obuví, která se vyrábí speciální technologií,“ se rozumí obuv, jejíž cena CIF za jeden pár činí nejméně 7,5 EUR, určená pro sportovní použití, s jednoduchou nebo vícevrstvou litou podešví, bez vstřikování, vyráběná ze syntetických materiálů speciálně určených k tlumení nárazů způsobených vertikálními nebo laterálními pohyby, a s technickými prvky, například hermeticky uzavřenými polštářky naplněnými plynem nebo kapalinou, mechanickými komponenty, které tlumí nebo neutralizují nárazy, nebo materiálů jako například polymery s nízkou hustotou, kódů KN ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98,

| — | „obuví s ochrannou špičkou“ se rozumí obuv mající ochranou špičku a odolnost proti nárazu alespoň 100 joulů (43) kódů KN: ex 6403 30 00
   (44), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00, |
| --- | --- |

—

„obuví s ochrannou špičkou“ se rozumí obuv mající ochranou špičku a odolnost proti nárazu alespoň 100 joulů (43) kódů KN: ex 6403 30 00
   (44), ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 a ex 6405 10 00,

| — | „pantoflemi a ostatní domácí obuví“ se rozumí obuv kódu KN ex 6405 10 00. |
| --- | --- |

—

„pantoflemi a ostatní domácí obuví“ se rozumí obuv kódu KN ex 6405 10 00.

3.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené vyvážejícími výrobci uvedenými v příloze II tohoto nařízení činí 16,5 % pro dotčené čínské vyvážející výrobce a 10 % pro dotčené vietnamské vyvážející výrobce.

Článek 2

Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 553/2006 se vyberou s konečnou platností. Částky zajištěné nad konečnou sazbu antidumpingových cel se uvolňují.

Článek 3

Posouzení situace společností uvedených v příloze III tohoto nařízení se dočasně pozastavuje, dokud dovozce požadující úhradu od vnitrostátních celních orgánů nesdělí Komisi názvy a adresy vyvážejících výrobců, od kterých příslušní obchodníci nakupují obuv, nebo v případě, že není doručena odpověď v uvedeném období, s uplynutím lhůty stanovené Komisí pro poskytnutí těchto informací. Tato lhůta je stanovena v dopise zaslaném Komisí příslušnému dovozci a v žádném případě nesmí být kratší než jeden měsíc.

Komise obdržené informace přezkoumá ve lhůtě osmi měsíců ode dne doručení. Vnitrostátní celní orgány se vyzývají, aby nevracely vybraná cla, dokud Komise nedokončí posouzení uvedených žádostí.

Článek 4

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi

předseda

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Nařízení Komise (ES) č. 553/2006 ze dne 23. března 2006, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu (Úř. věst. L 98, 6.4.2006, s. 3).

2

(3)  Nařízení Rady (ES) č. 1472/2006 ze dne 5. října 2006 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 275, 6.10.2006, s. 1).

3

(4)  Nařízení Rady (ES) č. 388/2008 ze dne 29. dubna 2008, kterým se rozšiřují konečná antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1472/2006 na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky na dovoz téhož výrobku zasílaného ze zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ ze zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao (Úř. věst. L 117, 1.5.2008, s. 1).

4

(5)  
  Úř. věst. C 251, 3.10.2008, s. 21.

5

(6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1294/2009 ze dne 22. prosince 2009 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz některé obuvi se svrškem z usně zasílané ze zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ ze zvláštní administrativní oblasti ČLR Macao, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 352, 30.12.2009, s. 1).

6

(7)  
  Úř. věst. C 295, 11.10.2013, s. 6.

7

(8)  Prováděcí rozhodnutí Rady 2014/149/EU ze dne 18. března 2014 o odmítnutí návrhu prováděcího nařízení o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd a o konečném výběru jim uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 82, 20.3.2014, s. 27).

8

(9)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/1992 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

9

(10)  
  Úř. věst. C 106, 21.3.2016, s. 2.

10

(11)  Nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1).

11

(12)  Spojené věci Asteris AE a další a Řecká republika v. Komise, 97, 193, 99 a 215/86, Sb. rozh. 1988, s. 2181, body 27 a 28.

12

Asteris AE a další a Řecká republika

Komise

(13)  Věc Španělsko v. Komise, C-415/96, Sb. rozh. 1998, s. I-6993, bod 31; věc Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85; věc Alitalia v. Komise, T-301/01, Sb. rozh. 2008, s. II-1753, body 99 a 142; spojené věci Région Nord-Pas de Calais v. Komise, T-267/08 a T-279/08, Sb. rozh. 2011, s. II-1999, bod 83.

13

Industrie des Poudres Sphériques

Rada

Alitalia

Komise

Région Nord-Pas de Calais

Komise

(14)  Věc Španělsko v. Komise, C-415/96, Sb. rozh. 1998, s. I-6993, bod 31; věc Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

14

Industrie des Poudres Sphériques

Rada

(15)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51).

15

(16)  Nařízení (ES) č. 1225/2009 bylo následně pozměněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 765/2012 ze dne 13. června 2012, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 237, 3.9.2012, s. 1). Podle článku 2 nařízení (EU) č. 765/2012 se změny zavedené uvedeným pozměňujícím nařízením použijí pouze na šetření zahájená po vstupu uvedeného nařízení v platnost. Současné šetření však bylo zahájeno dne 7. července 2005 (Úř. věst. C 166, 7.7.2005, s. 14).

16

(17)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1395 ze dne 18. srpna 2016 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Buckinghan Shoe Mfg Co. Ltd, Buildyet Shoes Mfg., DongGuan Elegant Top Shoes Co. Ltd, Dongguan Stella Footwear Co Ltd, Dongguan Taiway Sports Goods Limited, Foshan City Nanhai Qun Rui Footwear Co., Jianle Footwear Industrial, Sihui Kingo Rubber Shoes Factory, Synfort Shoes Co. Ltd, Taicang Kotoni Shoes Co. Ltd, Wei Hao Shoe Co. Ltd, Wei Hua Shoe Co. Ltd a Win Profile Industries Ltd, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 (Úř. věst. L 225, 19.8.2016, s. 52).

17

(18)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1647 ze dne 13. září 2016 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Vietnamu a vyráběné společnostmi Best Royal Co. Ltd, Lac Cuong Footwear Co., Ltd, Lac Ty Co., Ltd, Saoviet Joint Stock Company (Megastar Joint Stock Company), VMC Royal Co Ltd, společností Freetrend Industrial Ltd a její společnost ve spojení Freetrend Industrial A (Vietnam) Co, Ltd. a dále společnostmi Fulgent Sun Footwear Co., Ltd, General Shoes Ltd, Golden Star Co, Ltd, Golden Top Company Co., Ltd, Kingmaker Footwear Co. Ltd, Tripos Enterprise Inc., Vietnam Shoe Majesty Co., Ltd, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 (Úř. věst. L 245, 14.9.2016, s. 16).

18

(19)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1731 ze dne 28. září 2016 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a Vietnamu a vyráběné společnostmi General Footwear Ltd (Čína), Diamond Vietnam Co Ltd a Ty Hung Footgearmex/Footwear Co. Ltd, o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 (Úř. věst. L 262, 29.9.2016, s. 4).

19

(20)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/223 ze dne 17. února 2016, kterým se stanoví postup pro posouzení některých žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství a individuální zacházení podaných vyvážejícími výrobci z Číny a Vietnamu a kterým se provádí rozsudek Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 (Úř. věst. L 41, 18.2.2016, s. 3).

20

(21)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2257 ze dne 14. prosince 2016 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Chengdu Sunshine Shoes Co. Ltd., Foshan Nanhai Shyang Yuu Footwear Ltd. a Fujian Sunshine Footwear Co. Ltd., o konečném výběru uloženého prozatímního cla a o provedení rozsudku Soudního dvora ve spojených věcech C-659/13 a C-34/14 (Úř. věst. L 340 I, 15.12.2016, s. 1).

21

(22)  Věc Industrie des Poudres Sphériques v. Rada, C-458/98 P, Sb. rozh. 2000, s. I-8147, body 80 až 85.

22

(23)  V zájmu zachování důvěrnosti byly názvy společností nahrazeny čísly. Společnosti 1 až 3 byly předmětem prováděcího nařízení (EU) 2016/1731, jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, a společnosti 4 až 6 byly předmětem prováděcího nařízení (EU) 2016/2257, jak je uvedeno ve 24. bodě odůvodnění. Společnostem, jichž se týká toto nařízení, byla přidělena po sobě jdoucí čísla 7 až 25.

23

(24)  Společnosti Wolverine Europe BV, Wolverine Europe Limited a Damco Netherlands BV ve své odpovědi na obecný informační dokument odkázaly na připomínky federace FESI a obuvnické koalice.

24

(25)  Věc Transnational Company Kazchrome a ENRC Marketing v. Rada, T-192/08, Sb. rozh. 2011, s. II-07449, bod 298. Rozsudek byl v odvolacím řízení potvrzen, viz Věc Transnational Company „Kazchrome“ a ENRC Marketing v. Rada, C-10/12 P, ECLI:EU:C:2013:865.

25

(26)  Věc Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures a Zhejiang Sunlight Group v.Rada, T-255/01, Sb. rozh. 2003, s. II-04741 bod 60.

26

(27)  Oznámení o pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 82, 16.3.2011, s. 4).

27

(28)  Uvedená lhůta je nyní uvedena v čl. 103 odst. 1 a čl. 121 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

28

(29)  Věc C-373/07, Mebrom v. Komise, Sb. rozh. 2009, s. I-00054, body 91-94;

29

(30)  Viz pracovní dokument útvarů Komise „Respektování rozsudků Soudního dvora ze dne 2. února 2012 ve věci C-249/10 P Brosmann a ze dne 15. listopadu 2012 ve věci C-247/10P Zhejiang Aokang, doprovázející návrh prováděcího nařízení Rady o opětovném uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některé obuvi se svrškem z usně pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společnostmi Brosmann Footwear (HK) Ltd, Seasonable Footwear (Zhongshan) Ltd, Lung Pao Footwear (Guangzhou) Ltd, Risen Footwear (HK) Co. Ltd a Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd a o konečném výběru uloženého prozatímního cla“,/* SWD/2014/046 final, body 45–48.

30

(31)  Věc C-382/09, Stils Met, Sb. rozh. 2010, s. I-09315, body 42–43. Například TARIC, který se rovněž používá jako nástroj k zajištění dodržování opatření na ochranu obchodu, vychází z článku 2 nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

31

(32)  Věc C-239/99 Nachi Europe, Sb. rozh. 2001, s. I-01197, bod 29.

32

(33)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 37/2014 ze dne 15. ledna 2014, kterým se mění některá nařízení týkající se společné obchodní politiky, pokud jde o postupy přijímání určitých opatření (Úř. věst. L 18, 21.1.2014, s. 1).

33

(34)  Věc Licata v. Hospodářský a sociální výbor, 270/84, Recueil 1986, s. 2305, bod 31; věc Butterfly Music v. CEDEM, C-60/98, Recueil 1999, s. 1-3939, bod 24; věc Bundesknappschaft v. Brock, 68/69, Recueil 1970, s. 171, bod 6; věc Westzucker GmbH v. Einfuhr und Vorratsstelle für Zucker, 1/73, Recueil 1973, s. 723, bod 5; věc SOPAD v. FORMA a.o., 143/73, Recueil 1973, s. 1433, bod. 8; věc Bauche, 96/77, Recueil 1978, s. 383, bod 48; věc Koninklijke Scholten-Honig NV v. Floofdproduktschaap voor Akkerbouwprodukten, 125/77, Recueil 1978, s. 1991, bod 37; věc Ρ v. Komise, 40/79, Recueil 1981, s. 361, bod 12; věc Řecko v. Komise, T-404/05, Sb. rozh. 2008, s. II-272, bod 77; věc Komise v. Freistaat Sachsen, C-334/07 Ρ, Sb. rozh. 2008, s. 1-9465, bod 53.

34

(35)  Věc T-176/01 Ferrière Nord v Komise, Sb. rozh. 2004, s. II-3931, bod 139. C-334/07 Ρ.

35

(36)  
  Úř. věst. C 166, 7.7.2005, s. 14.

36

(37)  Věc Španělsko v. Komise, C-169/95, Recueil 1997, s. I-135, bod 51 až 54; spojené věci P&O European Ferries (Vizcaya) SA v. Komise, T-116/01 a T-118/01, Recueil 2003, s. II-2957, bod 205.

37

(38)  Věc GruSa Fleisch v. Hauptzollamt Hamburg-Jonas, C-34/92, Recueil 1993, s. I–4147, bod 22. Stejné nebo podobné znění lze nalézt například ve spojených věcech Meridionale Industria Salumi α.δ., 212 až 217/80, Recueil 1981, s. 2735, body 9 a 10; věc Bout, 21/81, Recueil 1982, s. 381, bod 13; věc Eyckeler & Malt v. Komise, T-42/96, Recueil 1998, s. II–401, body 53 a 55 až 56; věc Euroagri v. Komise, T-180/01, Sb. rozh. 2004, s. II-369, body 36 a 37.

38

(39)  Věc Società agricola fattoria alimentare (SAFA), C-337/88, Recueil 1990, s. I-1, bod 13.

39

(40)  Na základě nařízení Komise (ES) č. 1549/2006 ze dne 17. října 2006, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 301, 31.10.2006, s. 1), byl tento kód KN dne 1. ledna 2007 nahrazen kódy KN ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 a ex 6403 99 05.

40

(41)  Podle definice uvedené v nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 286, 28.10.2005, s. 1). Rozsah výrobku se určuje současně popisem výrobku v čl. 1 odst. 1 a popisem výrobku podle příslušných kódů KN.

41

(42)  Viz předchozí poznámka pod čarou.

42

(43)  Odolnost proti nárazu se měří podle evropských norem EN 345 nebo EN 346.

43

(44)  Na základě nařízení (ES) č. 1549/2006 byl tento kód KN dne 1. ledna 2007 nahrazen kódy KN ex 6403 51 05, ex 6403 59 05, ex 6403 91 05 a ex 6403 99 05.

44

---

PŘÍLOHA I

Kódy TARIC pro obuv se svrškem z usně nebo z kompozitní usně podle definice v článku 1

| a) | od 7. října 2006:

  6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 a 6405100080 |
| --- | --- |

a)

od 7. října 2006:

6403300039, 6403300089, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 a 6405100080

| b) | od 1. ledna 2007:

  6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 a 6405100080 |
| --- | --- |

b)

od 1. ledna 2007:

6403510519, 6403510599, 6403511190, 6403511590, 6403511990, 6403519190, 6403519590, 6403519990, 6403590519, 6403590599, 6403591190, 6403593190, 6403593590, 6403593990, 6403599190, 6403599590, 6403599990, 6403910519, 6403910599, 6403911199, 6403911399, 6403911699, 6403911899, 6403919199, 6403919399, 6403919699, 6403919899, 6403990519, 6403990599, 6403991190, 6403993190, 6403993390, 6403993690, 6403993890, 6403999199, 6403999329, 6403999399, 6403999629, 6403999699, 6403999829, 6403999899 a 6405100080

| c) | od 7. září 2007:

  6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 a 6405100089 |
| --- | --- |

c)

od 7. září 2007:

6403510515, 6403510518, 6403510595, 6403510598, 6403511191, 6403511199, 6403511591, 6403511599, 6403511991, 6403511999, 6403519191, 6403519199, 6403519591, 6403519599, 6403519991, 6403519999, 6403590515, 6403590518, 6403590595, 6403590598, 6403591191, 6403591199, 6403593191, 6403593199, 6403593591, 6403593599, 6403593991, 6403593999, 6403599191, 6403599199, 6403599591, 6403599599, 6403599991, 6403599999, 6403910515, 6403910518, 6403910595, 6403910598, 6403911195, 6403911198, 6403911395, 6403911398, 6403911695, 6403911698, 6403911895, 6403911898, 6403919195, 6403919198, 6403919395, 6403919398, 6403919695, 6403919698, 6403919895, 6403919898, 6403990515, 6403990518, 6403990595, 6403990598, 6403991191, 6403991199, 6403993191, 6403993199, 6403993391, 6403993399, 6403993691, 6403993699, 6403993891, 6403993899, 6403999195, 6403999198, 6403999325, 6403999328, 6403999395, 6403999398, 6403999625, 6403999628, 6403999695, 6403999698, 6403999825, 6403999828, 6403999895, 6403999898, 6405100081 a 6405100089

---

PŘÍLOHA II

Seznam vyvážejících výrobců, na jejichž vývoz se ukládá konečné antidumpingové clo

| Název vyvážejícího výrobce | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- |
| An Loc Joint Stock Company (Vietnam) | A999 |
| Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vietnam) a jeho společnost ve spojení Changshin Inc. (Pusan – Jižní Korea) | A999 |
| Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vietnam) | A999 |
| Dongguan Texas Shoes Limited Co. | A999 |
| Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Čína) | A999 |
| Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Čína) | A999 |
| Lien Phat Company Ltd (Vietnam) | A999 |
| Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Čína) (ve spojení se společností Kingmaker) | A999 |
| Min Yuan (Guangzhou – Čína) a společnosti ve spojení E-Light a Golden Chang | A999 |
| Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Čína) | A999 |
| PanYu Leader Footwear Corporation (Guangzhou – Čína) | A999 |
| Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd (Guangzhou – Čína) | A999 |
| Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Čína) a jeho společnost ve spojení Changshin Inc. (Pusan – Jižní Korea) | A999 |
| Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Čína) a společnost ve spojení Samho shoes Co, Ltd (Jižní Korea) | A999 |
| Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Čína) | A999 |
| Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd (Čína) a společnost ve spojení Tae Kwang Industrial Co. (Korea) (ve spojení se společností Taekwang Vina zařazenou do vzorku) | A999 |
| Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Či Minovo Město – Vietnam) | A999 |
| Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vietnam) | A999 |
| Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Či Minovo Město – Vietnam) | A999 |

Název vyvážejícího výrobce

Doplňkový kód TARIC

An Loc Joint Stock Company (Vietnam)

A999

Chang Shin Vietnam Co. Ltd (Dong Nai – Vietnam) a jeho společnost ve spojení Changshin Inc. (Pusan – Jižní Korea)

A999

Chau Giang Company Limited (Haiphong City, Vietnam)

A999

Dongguan Texas Shoes Limited Co.

A999

Foshan Shunde Fong Ben Footwear Industrial Co. Ltd (Foshan City – Čína)

A999

Fujian Viscap Shoes Co. Ltd (Quanzhou – Čína)

A999

Lien Phat Company Ltd (Vietnam)

A999

Maystar Footwear Co. Ltd (Zhuhai – Čína) (ve spojení se společností Kingmaker)

A999

Min Yuan (Guangzhou – Čína) a společnosti ve spojení E-Light a Golden Chang

A999

Panyu Hsieh Da Rubber Co. Ltd (Čína)

A999

PanYu Leader Footwear Corporation (Guangzhou – Čína)

A999

Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd (Guangzhou – Čína)

A999

Qingdao Changshin Shoes Company Limited (Qingdao – Čína) a jeho společnost ve spojení Changshin Inc. (Pusan – Jižní Korea)

A999

Qingdao Samho Shoes Co. Ltd (Čína) a společnost ve spojení Samho shoes Co, Ltd (Jižní Korea)

A999

Qingdao Sewon Shoes Co. Ltd (Qingdao – Čína)

A999

Qingdao Tae Kwang Shoes Co. Ltd (Čína) a společnost ve spojení Tae Kwang Industrial Co. (Korea) (ve spojení se společností Taekwang Vina zařazenou do vzorku)

A999

Samyang Vietnam Co. Ltd (Ho Či Minovo Město – Vietnam)

A999

Vietnam Ching Luh Shoes Co. Ltd (Vietnam)

A999

Vinh Thong Producing-Trading-Service Co. Ltd (Ho Či Minovo Město – Vietnam)

A999

---

PŘÍLOHA III

Seznam společností, pro které je podle článku 3 posouzení pozastaveno

| | ALAMODE |
| --- | --- |

ALAMODE

| | ALL PASS |
| --- | --- |

ALL PASS

| | ALLIED JET LIMITED |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED

| | ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F |
| --- | --- |

ALLIED JET LIMITED C/O SHENG RONG F

| | AMERICAN ZABIN INTL |
| --- | --- |

AMERICAN ZABIN INTL

| | AN THINH FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

AN THINH FOOTWEAR CO. LTD

| | AQUARIUS CORPORATION |
| --- | --- |

AQUARIUS CORPORATION

| | ASIA FOOTWEAR |
| --- | --- |

ASIA FOOTWEAR

| | BCNY INTERNATIONAL INC. |
| --- | --- |

BCNY INTERNATIONAL INC.

| | BESCO ENTERPRISE |
| --- | --- |

BESCO ENTERPRISE

| | BEST CAPITAL |
| --- | --- |

BEST CAPITAL

| | BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD |
| --- | --- |

BRANCH OF EMPEREOR CO. LTD

| | BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO. LTD |
| --- | --- |

BRENTWOOD FUJIAN INDUSTRY CO. LTD

| | BRENTWOOD TRADING COMPANY |
| --- | --- |

BRENTWOOD TRADING COMPANY

| | BROWN PACIFIC TRADING LTD, |
| --- | --- |

BROWN PACIFIC TRADING LTD,

| | BUFENG |
| --- | --- |

BUFENG

| | BULLBOXER |
| --- | --- |

BULLBOXER

| | C AND C ACCORD LTD |
| --- | --- |

C AND C ACCORD LTD

| | CALSON INVESTMENT LIMITED |
| --- | --- |

CALSON INVESTMENT LIMITED

| | CALZ.SAB SHOES S.R.L. |
| --- | --- |

CALZ.SAB SHOES S.R.L.

| | CARLSON GROUP |
| --- | --- |

CARLSON GROUP

| | CD STAR |
| --- | --- |

CD STAR

| | CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG |
| --- | --- |

CHAOZHOU ZHONG TIAN CHENG

| | CHINA EVER |
| --- | --- |

CHINA EVER

| | CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD |
| --- | --- |

CORAL REEF ASIA PACIFIC LTD

| | CULT DESIGN |
| --- | --- |

CULT DESIGN

| | DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

DHAI HOAN FOOTWEAR PRODUCTION JOINT STOCK COMPANY

| | DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD / YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD |
| --- | --- |

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD / YONG ZHOU XIANG WAY SPORTS GOODS LTD

| | DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA |
| --- | --- |

DONG GUAN CHANG AN XIAO BIAN SEVILLA

| | DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD |
| --- | --- |

DONG GUAN HUA XIN SHOES LTD

| | DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

DONGGUAN QIAOSHENG FOOTWEAR CO

| | DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN TA YUE SHOES CO. LTD

| | DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

DONGGUAN YONGXIN SHOES CO. LTD

| | EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD |
| --- | --- |

EASTERN SHOES COLLECTION CO. LTD

| | EASY DENSE LIMITED |
| --- | --- |

EASY DENSE LIMITED

| | ENIGMA/MORE SHOES INC. |
| --- | --- |

ENIGMA/MORE SHOES INC.

| | EVAIS CO. LTD |
| --- | --- |

EVAIS CO. LTD

| | EVER CREDIT PACIFIC LTD |
| --- | --- |

EVER CREDIT PACIFIC LTD

| | EVERGIANT |
| --- | --- |

EVERGIANT

| | EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER |
| --- | --- |

EVERGO ENTERPRISES LTD C/O THUNDER

| | FH SPORTS AGENCIES LTD |
| --- | --- |

FH SPORTS AGENCIES LTD

| | FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP |
| --- | --- |

FIJIAN GUANZHOU FOREIGN TRADE CORP

| | FOSTER INVESTMENTS INC. |
| --- | --- |

FOSTER INVESTMENTS INC.

| | FREEMANSHOES CO. LTD |
| --- | --- |

FREEMANSHOES CO. LTD

| | FU XIANG FOOTWEAR |
| --- | --- |

FU XIANG FOOTWEAR

| | FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD |
| --- | --- |

FUJIAN JINMAIWANG SHOES & GARMENTS PRODUCTS CO. LTD

| | GERLI |
| --- | --- |

GERLI

| | GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD |
| --- | --- |

GET SUCCESS LIMITED GLOBE DISTRIBUTING CO. LTD

| | GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

GOLDEN STEPS FOOTWEAR LTD

| | GOODMILES |
| --- | --- |

GOODMILES

| | HA CHEN TRADE CORPORATION |
| --- | --- |

HA CHEN TRADE CORPORATION

| | HAI VINH TRADING COMP |
| --- | --- |

HAI VINH TRADING COMP

| | HAIPHONG SHOLEGA |
| --- | --- |

HAIPHONG SHOLEGA

| | HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O |
| --- | --- |

HANLIN (BVI) INT'L COMPNAY LTD C/O

| | HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

HAPPY THOSE INTERNATIONAL LTD

| | HAWSHIN |
| --- | --- |

HAWSHIN

| | HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

HESHAN SHI HENGYU FOOTWEAR LTD

| | HIEP TRI CO. LTD |
| --- | --- |

HIEP TRI CO. LTD

| | HISON VINA CO. LTD |
| --- | --- |

HISON VINA CO. LTD

| | HOLLY PACIFIC LTD |
| --- | --- |

HOLLY PACIFIC LTD

| | HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD |
| --- | --- |

HUEY CHUEN SHOES GROUP/FUH CHUEN CO. LTD

| | HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

HUI DONG FUL SHING SHOES CO. LTD

| | HUNEX |
| --- | --- |

HUNEX

| | HUNG TIN CO. LTD |
| --- | --- |

HUNG TIN CO. LTD

| | IFR |
| --- | --- |

IFR

| | INTER – PACIFIC CORP. |
| --- | --- |

INTER – PACIFIC CORP.

| | IPC HONG KONG BRANCH LTD |
| --- | --- |

IPC HONG KONG BRANCH LTD

| | J.C. TRADING LIMITED |
| --- | --- |

J.C. TRADING LIMITED

| | JASON FOOTWEAR |
| --- | --- |

JASON FOOTWEAR

| | JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

JIA HSIN CO. LTD

| | JIA HUAN |
| --- | --- |

JIA HUAN

| | JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

JINJIANG YIREN SHOES CO. LTD

| | JOU DA |
| --- | --- |

JOU DA

| | JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD |
| --- | --- |

JUBILANT TEAM INTERNATIONAL LTD

| | JWS INTERNATIONAL CORP |
| --- | --- |

JWS INTERNATIONAL CORP

| | KAI YANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAI YANG VIETNAM CO. LTD

| | KAIYANG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

KAIYANG VIETNAM CO. LTD

| | KIM DUCK TRADING PRODUCTION |
| --- | --- |

KIM DUCK TRADING PRODUCTION

| | LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD |
| --- | --- |

LEGEND FOOTWEAR LTD ALSO SPELLED AT LEGENT FOOTWEAR LTD

| | LEIF J. OSTBERG, INC. |
| --- | --- |

LEIF J. OSTBERG, INC.

| | LU XIN JIA |
| --- | --- |

LU XIN JIA

| | MAI HUONG CO. LTD |
| --- | --- |

MAI HUONG CO. LTD

| | MARIO MICHELI |
| --- | --- |

MARIO MICHELI

| | MASTERBRANDS |
| --- | --- |

MASTERBRANDS

| | MAYFLOWER |
| --- | --- |

MAYFLOWER

| | MING WELL INT'L CORP. |
| --- | --- |

MING WELL INT'L CORP.

| | MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC. |
| --- | --- |

MIRI FOOTWEAR INTERNATIONAL, INC.

| | MIX MODE |
| --- | --- |

MIX MODE

| | MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN |
| --- | --- |

MORGAN INT'L CO. LTD C/O HWASHUN

| | NEW ALLIED |
| --- | --- |

NEW ALLIED

| | NEW FU XIANG |
| --- | --- |

NEW FU XIANG

| | NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD |
| --- | --- |

NORTHSTAR SOURCING GROUP HK LTD

| | O.T. ENTERPRISE CO. |
| --- | --- |

O.T. ENTERPRISE CO.

| | O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEAR IND VIETNAM CO. LTD ALSO SPELLED AS O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

O'LEER IND. VIETNAM CO. LTD

| | ONTARIO DC |
| --- | --- |

ONTARIO DC

| | OSCO INDUSTRIES LTD |
| --- | --- |

OSCO INDUSTRIES LTD

| | OSCO VIETNAM COMPANY LTD |
| --- | --- |

OSCO VIETNAM COMPANY LTD

| | PACIFIC BEST CO. LTD |
| --- | --- |

PACIFIC BEST CO. LTD

| | PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

PERFECT GLOBAL ENTERPRISES LTD

| | PETER TRUONG STYLE, INC. |
| --- | --- |

PETER TRUONG STYLE, INC.

| | PETRONA TRADING CORP |
| --- | --- |

PETRONA TRADING CORP

| | PHUOC BINH COMPANY LTD |
| --- | --- |

PHUOC BINH COMPANY LTD

| | PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP |
| --- | --- |

PHY LAM INDUSTRY TRADING INVESTMENT CORP

| | POP EUROPE |
| --- | --- |

POP EUROPE

| | POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD |
| --- | --- |

POU CHEN P/A POU SUNG VIETNAM CO. LTD

| | POU CHEN CORP P/A IDEA |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A IDEA

| | POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A YUE YUEN INDUSTRIAL ESTATE

| | PRO DRAGON INC. |
| --- | --- |

PRO DRAGON INC.

| | PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A |
| --- | --- |

PUIBRIGHT INVESTMENTS LIMITED T/A

| | PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

PUTIAN LIFENG FOOTWEAR CO. LTD

| | PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T |
| --- | --- |

PUTIAN NEWPOWER INTERNATIONAL T

| | PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

PUTIAN XIESHENG FOOTWEAR CO

| | QUAN TAK |
| --- | --- |

QUAN TAK

| | RED INDIAN |
| --- | --- |

RED INDIAN

| | RICK ASIA (HONG KONG) LTD |
| --- | --- |

RICK ASIA (HONG KONG) LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED / VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENT LIMITED / VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD |
| --- | --- |

RIGHT SOURCE INVESTMENTS LTD

| | ROBINSON TRADING LTD |
| --- | --- |

ROBINSON TRADING LTD

| | RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX |
| --- | --- |

RUBBER INDUSTRY CORP. RUBIMEX

| | SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD |
| --- | --- |

SENG HONG SHOES (DONG GUAN) CO. LTD

| | SEVILLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

SEVILLE FOOTWEAR

| | SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHANGHAI XINPINGSHUN TRADE CO. LTD

| | SHENG RONG |
| --- | --- |

SHENG RONG

| | SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

SHENZHEN GUANGYUFA INDUSTRIAL CO. LTD

| | SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI |
| --- | --- |

SHENZHEN HENGGTENGFA ELECTRONI

| | SHINING YWANG CORP |
| --- | --- |

SHINING YWANG CORP

| | SHISHI |
| --- | --- |

SHISHI

| | SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD |
| --- | --- |

SHISHI LONGZHENG IMPORT AND EXPORT TRADE CO. LTD

| | SHOE PREMIER |
| --- | --- |

SHOE PREMIER

| | SIMONATO |
| --- | --- |

SIMONATO

| | SINCERE TRADING CO. LTD |
| --- | --- |

SINCERE TRADING CO. LTD

| | SINOWEST |
| --- | --- |

SINOWEST

| | SLIPPER HUT & CO |
| --- | --- |

SLIPPER HUT & CO

| | SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD |
| --- | --- |

SUN POWER INTERNATIONAL CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE / JIA HSIN CO. LTD |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE / JIA HSIN CO. LTD

| | SUNNY |
| --- | --- |

SUNNY

| | SUNNY FAITH CO. LTD |
| --- | --- |

SUNNY FAITH CO. LTD

| | SUNNY STATE ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

SUNNY STATE ENTERPRISES LTD

| | TBS |
| --- | --- |

TBS

| | TENDENZA ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

TENDENZA ENTERPRISE LTD

| | TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP |
| --- | --- |

TEXAS SHOE FOOTWEAR CORP

| | THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC |
| --- | --- |

THAI BINH HOLDING & SHOES MANUFAC

| | THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY |
| --- | --- |

THANH LE GENERAL IMPORT-EXPORT TRADING COMPANY

| | THUONG TANG SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

THUONG TANG SHOES CO. LTD

| | TIAN LIH |
| --- | --- |

TIAN LIH

| | TONG SHING SHOES COMPANY |
| --- | --- |

TONG SHING SHOES COMPANY

| | TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED |
| --- | --- |

TOP ADVANCED ENTERPRISE LIMITED

| | TRANS ASIA SHOES CO. LTD |
| --- | --- |

TRANS ASIA SHOES CO. LTD

| | TRIPLE WIN |
| --- | --- |

TRIPLE WIN

| | TRULLION INC. |
| --- | --- |

TRULLION INC.

| | TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD |
| --- | --- |

TRUONG SON TRADE AND SERVICE CO. LTD

| | TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR |
| --- | --- |

TUNLIT INTERNATIONAL LTD- SIMPLE FOOTWEAR

| | UYANG |
| --- | --- |

UYANG

| | VIETNAM XIN CHANG SHOES CO. |
| --- | --- |

VIETNAM XIN CHANG SHOES CO.

| | VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

VINH LONG FOOTWEAR CO. LTD

| | WINCAP INDUSTRIAL LTD |
| --- | --- |

WINCAP INDUSTRIAL LTD

| | WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD |
| --- | --- |

WUZHOU PARTNER LEATHER CO. LTD

| | XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN DUNCAN – AMOS SPORTSWEAR CO. LTD

| | XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO. |
| --- | --- |

XIAMEN LUXINJIA IMPORT & EXPORT CO.

| | XIAMEN OCEAN IMP&EXP |
| --- | --- |

XIAMEN OCEAN IMP&EXP

| | XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD |
| --- | --- |

XIAMEN UNIBEST IMPORT AND EXPORT CO. LTD

| | YANGZHOU BAOYI SHOES |
| --- | --- |

YANGZHOU BAOYI SHOES

| | YDRA SHOES |
| --- | --- |

YDRA SHOES

| | YONGMING FOOTWEAR FACTORY |
| --- | --- |

YONGMING FOOTWEAR FACTORY

| | ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD |
| --- | --- |

ZHONG SHAN POU SHEN FOOTWEAR COMPANY LTD

| | ZIGI NEW YORK GROUP |
| --- | --- |

ZIGI NEW YORK GROUP

---

PŘÍLOHA IV

Seznam vyvážejících výrobců oznámených Komisi, kteří již byli posouzeni jednotlivě nebo jako součást skupiny společností vybraných do vzorku vyvážejících výrobců během původního šetření

| | APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR |
| --- | --- |

APACHE FOOTWEAR AND APACHE II FOOTWEAR

| | FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD |
| --- | --- |

FOSHAN CITY NANHAI GOLDEN STEP INDUSTRIAL CO. LTD

| | GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

GROWTH-LINK TRADING COMPANY LIMITED

| | JOINT STOCK COMPANY 32 |
| --- | --- |

JOINT STOCK COMPANY 32

| | KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD |
| --- | --- |

KAI NAN JOINT VENTURE CO. LTD

| | NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD |
| --- | --- |

NIKE (SUZHOU) SPORTS CO. LTD

| | POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU CHEN/POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORP P/A POU CHEN VIETNAM ENTERPRISE, LTD

| | POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO. |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/DONGGUAN YUE YUEN MFR. CO.

| | POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISES LTD

| | POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/POUYUEN VIETNAM COMPANY LIMITED

| | POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA |
| --- | --- |

POU CHEN CORPORATION/PT. POU CHEN INDONESIA

| | POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD |
| --- | --- |

POU YUEN/POU YUEN VIETNAM COMPANY LTD/POU YUEN VIETNAM ENTERPRISE LTD

| | SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM) |
| --- | --- |

SHOES MAJESTY TRADING COMPANY LTD (VIETNAM)

| | SKY HIGH TRADING LTD |
| --- | --- |

SKY HIGH TRADING LTD

| | SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO. |
| --- | --- |

SUN KUAN (BVI) ENTERPRISES/SUN KUAN J V CO.

| | SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD |
| --- | --- |

SUN SANG KONG YUEN SHOES FACTORY (HUY YANG) CO. LTD

| | SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO. |
| --- | --- |

SUNKUAN TAICHUNG OFFICE/SUN KUAN J.V. CO.

| | TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO |
| --- | --- |

TAE KWANG INDUSTRIAL CO. LTD P/A TAE KWANG VINA INDUSTRIAL CO

| | YUE GROUP/YUE YUEN |
| --- | --- |

YUE GROUP/YUE YUEN

---

PŘÍLOHA V

Seznam vyvážejících výrobců oznámených Komisi, kteří již byli posouzeni jednotlivě nebo jako součást skupiny společností v souvislosti s prováděcím rozhodnutím (EU) 2014/149 nebo v rámci prováděcích nařízení (EU) 2016/1395, (EU) 2016/1647, (EU) 2016/1731 a (EU) 2016/2257

| Název vyvážejícího výrobce | Právní předpis, v jehož rámci byl posuzován |
| --- | --- |
| BROOKDALE INVESTMENTS LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| WEI HUA SHOE COMPANY LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| HK WEI HUA KIMO | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| HO HSING | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| HOPEWAY GROUP LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| QUN RUI FOOTWEAR | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| STELLA INTERNATIONAL LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO, LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| KINGFIELD INTERNATIONAL LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 |
| VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 |
| GENFORT SHOES LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731 |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731 |
| DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO. LTD – P.T. HORN MING INDONESIA | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731 |
| DIAMOND VIETNAM CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731 |
| FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731 |
| CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD | Prováděcí nařízení (EU) 2016/2257 |
| BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| NOVI FOOTWEAR | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN)LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |
| ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD | Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU |

Název vyvážejícího výrobce

Právní předpis, v jehož rámci byl posuzován

BROOKDALE INVESTMENTS LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

WEI HUA SHOE COMPANY LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/TAI-WAY SPORTS LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

DONGGUAN STELLA FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

HK WEI HUA KIMO

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

HO HSING

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

HOPEWAY GROUP LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

FOSHAN CITY NANHAI QUNRUI FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

QUN RUI FOOTWEAR

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

STELLA INTERNATIONAL LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1395

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA PACIFIC (VIETNAM) CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A LIFENG FOOTWEAR CORPORATION

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA STANDARD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A DONA VICTOR FOOTWEAR CO, LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

FENG TAY ENTERPRISES CO. LTD P/A VIETNAM DONA ORIENT CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

FULGENT SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

GRAND SMARTLY GROUP LTD P/A FREETREND INDUSTRIAL CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

KINGFIELD INTERNATIONAL LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731

VIETNAM SHOE MAJESTER CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647

GENFORT SHOES LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1647 a (EU) 2016/1731

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731

DIAMOND GROUP INTERNATIONAL LTD/DIAMOND VIETNAM CO. LTD – P.T. HORN MING INDONESIA

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731

DIAMOND VIETNAM CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731

FOOTGEARMEX FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/1731

CAPITAL CONCORD ENTERPRISES LTD P/A FUJIAN SUNSHINE FOOTWEAR CO. LTD SUNNY FOOTWEAR CO. LTD

Prováděcí nařízení (EU) 2016/2257

BROSMANN FOOTWEAR (HK) LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

LUNG PAO FOOTWEAR (GUANGZHOU) LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

NOVI FOOTWEAR

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

RISEN FOOTWEAR (HK) CO. LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

SEASONABLE FOOTWEAR (ZHONGSHAN)LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

WENZHOU TAIMA SHOES CO. LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

ZHEJIANG AOKANG SHOES CO. LTD

Prováděcí rozhodnutí 2014/149/EU

---

PŘÍLOHA VI

Seznam společností oznámených Komisi, jež budou posouzeny během nadcházejícího provádění jednotlivě nebo jako součást skupiny

| | DAH LIH PUH |
| --- | --- |

DAH LIH PUH

| | EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A EVA OVERSEAS INTERNATIONAL, LTD

| | EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO |
| --- | --- |

EVERVAN GROUP P/A JIANGXI GUANGYOU FOOTWEAR CO

| | LONG SON JOINT STOCK COMPANY |
| --- | --- |

LONG SON JOINT STOCK COMPANY

| | SHING TAK IND. CO. LTD |
| --- | --- |

SHING TAK IND. CO. LTD

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/105 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/105

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/424

ze dne 9. března 2017

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

| (2) | Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(2)

Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kód třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | EG | 235,2 |
| IL | 243,7 |
| MA | 93,7 |
| SN | 205,2 |
| TR | 104,7 |
| ZZ | 176,5 |
| 0707 00 05 | MA | 80,2 |
| TR | 182,6 |
| ZZ | 131,4 |
| 0709 91 00 | EG | 97,7 |
| ZZ | 97,7 |
| 0709 93 10 | MA | 51,9 |
| TR | 149,9 |
| ZZ | 100,9 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 49,9 |
| IL | 71,1 |
| MA | 48,0 |
| TN | 57,4 |
| TR | 73,0 |
| ZZ | 59,9 |
| 0805 50 10 | EG | 68,9 |
| TR | 70,0 |
| ZZ | 69,5 |
| 0808 10 80 | CL | 90,0 |
| CN | 135,3 |
| ZA | 86,6 |
| ZZ | 104,0 |
| 0808 30 90 | AR | 124,1 |
| CL | 131,5 |
| CN | 74,5 |
| ZA | 129,2 |
| ZZ | 114,8 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kód třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

EG

235,2

IL

243,7

MA

93,7

SN

205,2

TR

104,7

ZZ

176,5

0707 00 05

MA

80,2

TR

182,6

ZZ

131,4

0709 91 00

EG

97,7

ZZ

97,7

0709 93 10

MA

51,9

TR

149,9

ZZ

100,9

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

49,9

IL

71,1

MA

48,0

TN

57,4

TR

73,0

ZZ

59,9

0805 50 10

EG

68,9

TR

70,0

ZZ

69,5

0808 10 80

CL

90,0

CN

135,3

ZA

86,6

ZZ

104,0

0808 30 90

AR

124,1

CL

131,5

CN

74,5

ZA

129,2

ZZ

114,8

---

(1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/107

---

PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/425

ze dne 9. března 2017

o minimální prodejní ceně sušeného odstředěného mléka pro šesté dílčí nabídkové řízení uskutečněné v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),

s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1240 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o veřejnou intervenci a podporu soukromého skladování (2), a zejména na článek 32 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2080 (3) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení. |
| --- | --- |

(1)

Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2080 (3) byl zahájen prodej sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení.

| (2) | Vzhledem k nabídkám obdrženým v šestém dílčím nabídkovém řízení by minimální prodejní cena neměla být pevně stanovena. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k nabídkám obdrženým v šestém dílčím nabídkovém řízení by minimální prodejní cena neměla být pevně stanovena.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů, |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

V šestém dílčím nabídkovém řízení pro prodej sušeného odstředěného mléka v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) 2016/2080, u něhož lhůta pro předkládání nabídek skončila dne 7. března 2017, minimální prodejní cena nebyla stanovena.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2017.

Za Komisi,

jménem předsedy,

Jerzy PLEWA

generální ředitel

Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  
  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  
  Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 71.

2

(3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2080 ze dne 25. listopadu 2016 o zahájení prodeje sušeného odstředěného mléka prostřednictvím nabídkového řízení (Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 45).

3

---

ROZHODNUTÍ

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/108 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/108

---

ROZHODNUTÍ RADY (EU) 2017/426

ze dne 7. března 2017

o jmenování jedné členky a jedné náhradnice Výboru regionů, navržených Dánským královstvím

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 305 této smlouvy,

s ohledem na návrh dánské vlády,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/552 (4) nahradil dne 5. dubna 2016 pan Erik NIELSEN pana Thomase KASTRUP-LARSENA ve funkci člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(1)

Dne 26. ledna 2015, dne 5. února 2015 a dne 23. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) a (EU) 2015/994 (3) o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020. Na základě rozhodnutí Rady (EU) 2016/552 (4) nahradil dne 5. dubna 2016 pan Erik NIELSEN pana Thomase KASTRUP-LARSENA ve funkci člena Výboru regionů.

| (2) | Po skončení funkčního období pana Erika NIELSENA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů. |
| --- | --- |

(2)

Po skončení funkčního období pana Erika NIELSENA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.

| (3) | Po jmenování paní Kirstine BILLEOVÉ členkou Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru, |
| --- | --- |

(3)

Po jmenování paní Kirstine BILLEOVÉ členkou Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Do Výboru regionů jsou na zbývající část funkčního období, tedy do 25. ledna 2020, jmenovány:

| a) | jako členka:






  — | paní Kirstine BILLEOVÁ, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality; |
| --- | --- | --- |

a)

jako členka:

—

paní Kirstine BILLEOVÁ, Deputy Mayor of Syddjurs Municipality;

| b) | jako náhradnice:






  — | paní Kirsten JENSENOVÁ, Deputy Mayor of Hillerød Municipality. |
| --- | --- | --- |

b)

jako náhradnice:

—

paní Kirsten JENSENOVÁ, Deputy Mayor of Hillerød Municipality.

Článek 2

Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.

V Bruselu dne 7. března 2017.

Za Radu

předseda

L. GRECH

---

(1)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/116 ze dne 26. ledna 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 20, 27.1.2015, s. 42).

1

(2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/190 ze dne 5. února 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 31, 7.2.2015, s. 25).

2

(3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2015/994 ze dne 23. června 2015 o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2015 do 25. ledna 2020 (Úř. věst. L 159, 25.6.2015, s. 70).

3

(4)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/552 ze dne 5. dubna 2016 o jmenování jednoho člena Výboru regionů, navrženého Dánským královstvím (Úř. věst. L 95, 9.4.2016, s. 12).

4

---

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/109 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/109

---

PROVÁDĚCÍ ROZHODNUTÍ KOMISE (EU) 2017/427

ze dne 8. března 2017,

kterým se mění prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie

(oznámeno pod číslem C(2017) 1482)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na směrnici Rady 2000/29/ES ze dne 8. května 2000 o ochranných opatřeních proti zavlékání organismů škodlivých rostlinám nebo rostlinným produktům do Společenství a proti jejich rozšiřování na území Společenství (1), a zejména na čl. 16 odst. 3 čtvrtou větu uvedené směrnice,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | S ohledem na kritickou situaci ohledně háďátka borovicového (dále jen „háďátko“) v Portugalsku a na některá zjištění ve Španělsku byla v září 2014 zřízena pracovní skupina složená z několika odborníků z členských států, jejímž cílem bylo pomoci Portugalsku s izolací výskytu a Španělsku s eradikací háďátka na jejich územích a zároveň zabránit jeho šíření do zbytku území Unie. |
| --- | --- |

(1)

S ohledem na kritickou situaci ohledně háďátka borovicového (dále jen „háďátko“) v Portugalsku a na některá zjištění ve Španělsku byla v září 2014 zřízena pracovní skupina složená z několika odborníků z členských států, jejímž cílem bylo pomoci Portugalsku s izolací výskytu a Španělsku s eradikací háďátka na jejich územích a zároveň zabránit jeho šíření do zbytku území Unie.

| (2) | Dne 22. června 2016 zveřejnila pracovní skupina pro háďátko zprávu obsahující řadu doporučení. Kromě toho byly v rámci projektu REPHRAME (2) získány další vědecké poznatky. |
| --- | --- |

(2)

Dne 22. června 2016 zveřejnila pracovní skupina pro háďátko zprávu obsahující řadu doporučení. Kromě toho byly v rámci projektu REPHRAME (2) získány další vědecké poznatky.

| (3) | Je nezbytné zavést definici „rostliny postižené požárem nebo vichřicí“, aby bylo možné identifikovat náchylné rostliny, u nichž se mají uplatnit příslušná opatření. |
| --- | --- |

(3)

Je nezbytné zavést definici „rostliny postižené požárem nebo vichřicí“, aby bylo možné identifikovat náchylné rostliny, u nichž se mají uplatnit příslušná opatření.

| (4) | Evropská organizace ochrany rostlin vytvořila mezinárodní normy týkající se pohotovostních plánů. Aby se zajistil soulad s uvedenými mezinárodními normami (3) a zlepšila se srozumitelnost a účinnost pohotovostních plánů, měla by pravidla týkající se pohotovostních plánů podrobněji vymezovat úkoly příslušných úředních subjektů, laboratoří a hospodářských subjektů. |
| --- | --- |

(4)

Evropská organizace ochrany rostlin vytvořila mezinárodní normy týkající se pohotovostních plánů. Aby se zajistil soulad s uvedenými mezinárodními normami (3) a zlepšila se srozumitelnost a účinnost pohotovostních plánů, měla by pravidla týkající se pohotovostních plánů podrobněji vymezovat úkoly příslušných úředních subjektů, laboratoří a hospodářských subjektů.

| (5) | Aby se snížila administrativní zátěž a zohlednilo se zlepšení situace, které naznačují výsledky kontrol, jež dosud provedlo Portugalsko a Španělsko, měly by se výsledky kontrol provedených v souladu s čl. 11 odst. 3 prováděcího rozhodnutí Komise 2012/535/EU (4) předkládat každoročně, a již nikoli měsíčně. Výsledky opatření přijatých podle článků 6 a 7 uvedeného rozhodnutí by měly být v příslušných případech sděleny do 30. dubna každého roku, aby se zajistilo včasné předložení příslušných informací týkajících se období předcházejícího začátku letového období přenašeče. |
| --- | --- |

(5)

Aby se snížila administrativní zátěž a zohlednilo se zlepšení situace, které naznačují výsledky kontrol, jež dosud provedlo Portugalsko a Španělsko, měly by se výsledky kontrol provedených v souladu s čl. 11 odst. 3 prováděcího rozhodnutí Komise 2012/535/EU (4) předkládat každoročně, a již nikoli měsíčně. Výsledky opatření přijatých podle článků 6 a 7 uvedeného rozhodnutí by měly být v příslušných případech sděleny do 30. dubna každého roku, aby se zajistilo včasné předložení příslušných informací týkajících se období předcházejícího začátku letového období přenašeče.

| (6) | Zkušenosti jak z Portugalska, tak ze Španělska, jakož i technické a vědecké studie naznačují, že zjištění výskytu háďátka na zdravě vypadajících borovicích je mimořádně nepravděpodobné, zatímco odběr vzorků v případě odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů, může mít velký význam pro zjištění výskytu háďátka v oblastech, kde se příznaky jeho výskytu neočekávají. Přílohy I a II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny. |
| --- | --- |

(6)

Zkušenosti jak z Portugalska, tak ze Španělska, jakož i technické a vědecké studie naznačují, že zjištění výskytu háďátka na zdravě vypadajících borovicích je mimořádně nepravděpodobné, zatímco odběr vzorků v případě odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů, může mít velký význam pro zjištění výskytu háďátka v oblastech, kde se příznaky jeho výskytu neočekávají. Přílohy I a II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

| (7) | Důkazy, které uvedla pracovní skupina, potvrzují, že lesní požáry, k nimž dochází během letového období přenašeče, okamžitě přitahují přenašeče z velké vzdálenosti, a to i po určitou dobu po skončení požáru. Okamžité odstranění a likvidace rostlin v oblastech postižených požárem tuto přitažlivost nezmírňují a naopak mohou vést k riziku dalšího šíření přenašečů. Členské státy by proto měly mít možnost provést kácení a odstraňování náchylných rostlin nacházejících se v uvedených oblastech postižených požárem před začátkem dalšího letového období přenašeče. |
| --- | --- |

(7)

Důkazy, které uvedla pracovní skupina, potvrzují, že lesní požáry, k nimž dochází během letového období přenašeče, okamžitě přitahují přenašeče z velké vzdálenosti, a to i po určitou dobu po skončení požáru. Okamžité odstranění a likvidace rostlin v oblastech postižených požárem tuto přitažlivost nezmírňují a naopak mohou vést k riziku dalšího šíření přenašečů. Členské státy by proto měly mít možnost provést kácení a odstraňování náchylných rostlin nacházejících se v uvedených oblastech postižených požárem před začátkem dalšího letového období přenašeče.

| (8) | Zkušenosti ukázaly, že v zájmu optimálního využití dostupných zdrojů by se průzkumy v zamořených zónách uvedené v bodě 2 přílohy II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU měly zaměřit na ty části zamořené zóny, které se nacházejí v blízkosti nárazníkových zón, aby mohla být přijata vhodná opatření k izolaci výskytu háďátka pro ty části zamořených zón, v nichž je znám jeho výskyt, a aby se předešlo jeho šíření do nárazníkových zón. |
| --- | --- |

(8)

Zkušenosti ukázaly, že v zájmu optimálního využití dostupných zdrojů by se průzkumy v zamořených zónách uvedené v bodě 2 přílohy II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU měly zaměřit na ty části zamořené zóny, které se nacházejí v blízkosti nárazníkových zón, aby mohla být přijata vhodná opatření k izolaci výskytu háďátka pro ty části zamořených zón, v nichž je znám jeho výskyt, a aby se předešlo jeho šíření do nárazníkových zón.

| (9) | Členské státy mohou snížit poloměr zóny vykácených stromů z 500 m na 100 m, pokud na základě průzkumů prováděných v souladu s mezinárodním standardem FAO pro fytosanitární opatření č. 4 (5) a s přihlédnutím ke kapacitě šíření přenašečů nic nenasvědčuje tomu, že by přenašeči byli přítomni v dané části území. |
| --- | --- |

(9)

Členské státy mohou snížit poloměr zóny vykácených stromů z 500 m na 100 m, pokud na základě průzkumů prováděných v souladu s mezinárodním standardem FAO pro fytosanitární opatření č. 4 (5) a s přihlédnutím ke kapacitě šíření přenašečů nic nenasvědčuje tomu, že by přenašeči byli přítomni v dané části území.

| (10) | Zkušenosti potvrdily, že ošetření dřeva identifikovaného ve vymezené oblasti během letového období přenašeče, jak požaduje bod 8 přílohy I a bod 3 písm. c) přílohy II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU, nemusí být vždy vhodné k tomu, aby se zabránilo dalšímu šíření háďátka, a sice v případě kulatiny kolonizované přenašeči v průběhu roku předcházejícího průzkumu. Členský stát se proto může rozhodnout takové dřevo na místě okamžitě zlikvidovat. |
| --- | --- |

(10)

Zkušenosti potvrdily, že ošetření dřeva identifikovaného ve vymezené oblasti během letového období přenašeče, jak požaduje bod 8 přílohy I a bod 3 písm. c) přílohy II prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU, nemusí být vždy vhodné k tomu, aby se zabránilo dalšímu šíření háďátka, a sice v případě kulatiny kolonizované přenašeči v průběhu roku předcházejícího průzkumu. Členský stát se proto může rozhodnout takové dřevo na místě okamžitě zlikvidovat.

| (11) | Prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. |
| --- | --- |

(11)

Prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

| (12) | Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva, |
| --- | --- |

(12)

Opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Změny prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU

Prováděcí rozhodnutí 2012/535/EU se mění takto:

| 1) | V článku 1 se doplňuje nové písmeno h), které zní:






  „h) | „rostlinou postiženou požárem nebo vichřicí“ se rozumí jakákoli náchylná rostlina, která byla poškozena požárem nebo vichřicí způsobem, jenž umožňuje přenašečům klást vajíčka.“ |
| --- | --- | --- |

1)

V článku 1 se doplňuje nové písmeno h), které zní:

„h)

„rostlinou postiženou požárem nebo vichřicí“ se rozumí jakákoli náchylná rostlina, která byla poškozena požárem nebo vichřicí způsobem, jenž umožňuje přenašečům klást vajíčka.“

| 2) | V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Pohotovostní plán stanoví:






  a) | zvláštní oddíl poskytující souhrnné informace o posouzení rizika háďátka pro dotčený členský stát, včetně základních informací o biologii háďátka, očekávaných příznacích a postižených hostitelích, jakož i metody zjišťování, hlavní způsoby jeho proniknutí a dalšího šíření, včetně doporučení, jak lze riziko proniknutí, usídlení a šíření omezit; |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Pohotovostní plán stanoví:

a)

zvláštní oddíl poskytující souhrnné informace o posouzení rizika háďátka pro dotčený členský stát, včetně základních informací o biologii háďátka, očekávaných příznacích a postižených hostitelích, jakož i metody zjišťování, hlavní způsoby jeho proniknutí a dalšího šíření, včetně doporučení, jak lze riziko proniknutí, usídlení a šíření omezit;

| b) | úkoly a povinnosti subjektů zapojených do provádění plánu v případě úředně potvrzeného výskytu háďátka nebo podezření na jeho výskyt, jakož i linii vedení a postupy pro koordinaci opatření, jež mají přijmout příslušné úřední subjekty, jiné veřejné orgány, pověřené subjekty nebo zapojené fyzické osoby, laboratoře a hospodářské subjekty; |
| --- | --- |

b)

úkoly a povinnosti subjektů zapojených do provádění plánu v případě úředně potvrzeného výskytu háďátka nebo podezření na jeho výskyt, jakož i linii vedení a postupy pro koordinaci opatření, jež mají přijmout příslušné úřední subjekty, jiné veřejné orgány, pověřené subjekty nebo zapojené fyzické osoby, laboratoře a hospodářské subjekty;

| c) | podmínky pro přístup příslušných úředních subjektů a jiných osob do prostor hospodářských subjektů; |
| --- | --- |

c)

podmínky pro přístup příslušných úředních subjektů a jiných osob do prostor hospodářských subjektů;

| d) | podmínky pro přístup příslušných úředních subjektů v případě potřeby k laboratořím, vybavení, personálu, externímu odbornému poradenství a zdrojům nezbytným pro rychlou a účinnou eradikaci nebo případně izolaci výskytu háďátka; |
| --- | --- |

d)

podmínky pro přístup příslušných úředních subjektů v případě potřeby k laboratořím, vybavení, personálu, externímu odbornému poradenství a zdrojům nezbytným pro rychlou a účinnou eradikaci nebo případně izolaci výskytu háďátka;

| e) | opatření, která mají být přijata ohledně informování Komise, ostatních členských států, dotčených hospodářských subjektů a veřejnosti, pokud jde o výskyt háďátka, a opatření přijatá proti háďátku v případě, že jeho výskyt je úředně potvrzen nebo na něj existuje podezření; |
| --- | --- |

e)

opatření, která mají být přijata ohledně informování Komise, ostatních členských států, dotčených hospodářských subjektů a veřejnosti, pokud jde o výskyt háďátka, a opatření přijatá proti háďátku v případě, že jeho výskyt je úředně potvrzen nebo na něj existuje podezření;

| f) | opatření pro záznam zjištění výskytu háďátka; |
| --- | --- |

f)

opatření pro záznam zjištění výskytu háďátka;

| g) | protokoly popisující metody vizuálních prohlídek, odběru vzorků a laboratorního testování; |
| --- | --- |

g)

protokoly popisující metody vizuálních prohlídek, odběru vzorků a laboratorního testování;

| h) | postupy a osoby odpovědné za rámec koordinace se sousedními členskými státy a případně se sousedními třetími zeměmi. |
| --- | --- |

h)

postupy a osoby odpovědné za rámec koordinace se sousedními členskými státy a případně se sousedními třetími zeměmi.

Obsah pohotovostního plánu zohlední riziko, které dotčený organismus představuje pro dotčený členský stát.“

| 3) | V článku 9 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Členské státy každoročně do 30. dubna podají Komisi a ostatním členským státům zprávu o výsledcích opatření, jež byla přijata podle článků 6 a 7 v období mezi 1. dubnem předcházejícího roku a 31. březnem roku, v němž se podává zpráva.
  Uvedená zpráva obsahuje všechny tyto prvky:






  a) | počet nálezů výskytu háďátka a jejich polohu včetně map, přičemž tyto nálezy jsou uvedeny zvlášť pro zamořenou zónu a nárazníkovou zónu; |
| --- | --- | --- |

3)

V článku 9 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy každoročně do 30. dubna podají Komisi a ostatním členským státům zprávu o výsledcích opatření, jež byla přijata podle článků 6 a 7 v období mezi 1. dubnem předcházejícího roku a 31. březnem roku, v němž se podává zpráva.

Uvedená zpráva obsahuje všechny tyto prvky:

a)

počet nálezů výskytu háďátka a jejich polohu včetně map, přičemž tyto nálezy jsou uvedeny zvlášť pro zamořenou zónu a nárazníkovou zónu;

| b) | počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly identifikovány, s upřesněním počtu rostlin, jež byly lesním požárem nebo vichřicí zcela zničeny; |
| --- | --- |

b)

počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly identifikovány, s upřesněním počtu rostlin, jež byly lesním požárem nebo vichřicí zcela zničeny;

| c) | počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, u nichž byl proveden odběr vzorků; |
| --- | --- |

c)

počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, u nichž byl proveden odběr vzorků;

| d) | počet vzorků odebraných u odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly testovány na přítomnost háďátka; |
| --- | --- |

d)

počet vzorků odebraných u odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly testovány na přítomnost háďátka;

| e) | počet vzorků testovaných pozitivně na přítomnost háďátka; |
| --- | --- |

e)

počet vzorků testovaných pozitivně na přítomnost háďátka;

| f) | počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly odstraněny, s upřesněním počtu rostlin, jež byly identifikovány před začátkem příslušného období; |
| --- | --- |

f)

počet odumřelých rostlin, rostlin ve špatném zdravotním stavu nebo postižených požárem nebo vichřicí, které byly odstraněny, s upřesněním počtu rostlin, jež byly identifikovány před začátkem příslušného období;

| g) | počet a umístění pastí a období monitorování, jakož i počet odchycených přenašečů, dotčený druh, počet přenašečů analyzovaných na přítomnost háďátka, počet vzorků analyzovaných na přítomnost háďátka v nárazníkové zóně i v zamořené zóně, v příslušných případech včetně počtu vzorků testovaných pozitivně na přítomnost háďátka. |
| --- | --- |

g)

počet a umístění pastí a období monitorování, jakož i počet odchycených přenašečů, dotčený druh, počet přenašečů analyzovaných na přítomnost háďátka, počet vzorků analyzovaných na přítomnost háďátka v nárazníkové zóně i v zamořené zóně, v příslušných případech včetně počtu vzorků testovaných pozitivně na přítomnost háďátka.

Členské státy shromáždí informace uvedené v písmenech b) a f) v průběhu těchto období: od 1. ledna do 31. března, od 1. dubna do 31. října a od 1. listopadu do 31. prosince předcházejícího roku a od 1. ledna do 31. března roku, v němž se podává zpráva.

Při sdělování uvedených informací uvedou členské státy odkaz na období, v němž informace shromáždily.“

| 4) | V čl. 11 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „3.   Členské státy oznámí do 30. dubna každého roku ostatním členským státům a Komisi čas a výsledky kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2, jež byly provedeny v průběhu předcházejícího roku.“ |
| --- | --- |

4)

V čl. 11 odst. 3 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„3.   Členské státy oznámí do 30. dubna každého roku ostatním členským státům a Komisi čas a výsledky kontrol uvedených v odstavcích 1 a 2, jež byly provedeny v průběhu předcházejícího roku.“

| 5) | Přílohy I a II se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

5)

Přílohy I a II se mění v souladu s přílohou tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Určení

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 8. března 2017.

Za Komisi

Vytenis ANDRIUKAITIS

člen Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 169, 10.7.2000, s. 1.

1

(2)  Rozvoj zdokonalených metod pro zjišťování, tlumení a eradikaci háďátka borovicového v rámci podpory politiky EU v oblasti zdraví rostlin (REPHRAME) – výzkumný projekt EU č. 265483.

2

(3)  2009 OEPP/EPPO, Bulletin OEPP/EPPO Bulletin 39, 471–474 „Generic elements for contingency plans“.

3

(4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/535/EU ze dne 26. září 2012 o mimořádných opatřeních proti šíření háďátka Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Buhrer) Nickle et al. (háďátka borovicového) na území Unie (Úř. věst. L 266, 2.10.2012, s. 42).

4

Bursaphelenchus xylophilus

et al.

(5)  Secretariat of the International Plant Protection Convention (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas.

5

---

PŘÍLOHA

Přílohy prováděcího rozhodnutí 2012/535/EU se mění takto:

| 1) | Příloha I se mění takto:






  a) | v bodě 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

  „Po pokácení se odeberou vzorky ze všech odumřelých rostlin, ze všech rostlin ve špatném zdravotním stavu a z určitého počtu zdravě vypadajících rostlin vybraných na základě rizika šíření háďátka v konkrétním případě. Vzorky se odeberou z několika částí každé rostliny včetně koruny, a zejména z těch částí, kde jsou viditelné známky aktivity hmyzích přenašečů. Vzorky se odeberou rovněž z odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů a které se nacházejí v těch částech vymezených oblastí, kde se příznaky výskytu háďátka u náchylných rostlin neočekávají, nebo se očekává, že se objeví později. Uvedené vzorky se otestují na přítomnost háďátka.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Příloha I se mění takto:

a)

v bodě 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

„Po pokácení se odeberou vzorky ze všech odumřelých rostlin, ze všech rostlin ve špatném zdravotním stavu a z určitého počtu zdravě vypadajících rostlin vybraných na základě rizika šíření háďátka v konkrétním případě. Vzorky se odeberou z několika částí každé rostliny včetně koruny, a zejména z těch částí, kde jsou viditelné známky aktivity hmyzích přenašečů. Vzorky se odeberou rovněž z odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů a které se nacházejí v těch částech vymezených oblastí, kde se příznaky výskytu háďátka u náchylných rostlin neočekávají, nebo se očekává, že se objeví později. Uvedené vzorky se otestují na přítomnost háďátka.“;

| b) | bod 4 se nahrazuje tímto:






  „4. | Použijí-li se ustanovení bodu 3, každá náchylná rostlina, na niž se nevztahuje kácení a která se nachází ve vzdálenosti 100 až 500 m od náchylných rostlin, ve kterých byl zjištěn výskyt háďátka, musí být prohlédnuta před letovým obdobím přenašečů, během něj a po něm, zda se u ní nevyskytují známky nebo příznaky výskytu háďátka.
  Pokud se uvedené známky nebo příznaky vyskytují, z rostliny se odeberou vzorky a provede se jejich testování na přítomnost háďátka. U uvedených náchylných rostlin se vzorky odeberou z několika částí rostliny včetně koruny. Dotčený členský stát provede během letového období přenašečů intenzivní průzkumy přenašečů pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka.
  Uvedená opatření se použijí až do ukončení eradikace podle čl. 6 odst. 1 nebo do té doby, než budou schválena opatření k izolaci výskytu háďátka podle čl. 7 odst. 1.“; |
| --- | --- | --- |

b)

bod 4 se nahrazuje tímto:

„4.

Pokud se uvedené známky nebo příznaky vyskytují, z rostliny se odeberou vzorky a provede se jejich testování na přítomnost háďátka. U uvedených náchylných rostlin se vzorky odeberou z několika částí rostliny včetně koruny. Dotčený členský stát provede během letového období přenašečů intenzivní průzkumy přenašečů pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka.

Uvedená opatření se použijí až do ukončení eradikace podle čl. 6 odst. 1 nebo do té doby, než budou schválena opatření k izolaci výskytu háďátka podle čl. 7 odst. 1.“;

| c) | bod 5 se nahrazuje tímto:






  „5. | Pokud má členský stát důkazy o nepřítomnosti přenašeče v dotčené oblasti po dobu posledních tří let, které jsou založeny na průzkumech výskytu přenašeče provedených v souladu s mezinárodním standardem FAO pro fytosanitární opatření č. 4 (*1) a s přihlédnutím ke kapacitě šíření přenašečů, stanoví se minimální poloměr zóny vykácených stromů na 100 m kolem každé náchylné rostliny, ve které byla přítomnost háďátka zjištěna.
  Uvedené důkazy se uvedou ve sdělení stanoveném v čl. 9 odst. 1. |
| --- | --- | --- |

c)

bod 5 se nahrazuje tímto:

„5.

Uvedené důkazy se uvedou ve sdělení stanoveném v čl. 9 odst. 1.

(*1)  Secretariat of the International Plant Protection Convention (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas.“;"

| d) | bod 6 se nahrazuje tímto:






  „6. | Členské státy provedou během letového období přenašeče i mimo něj průzkumy náchylných rostlin ve vymezených oblastech prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin a přenašeče na přítomnost háďátka. Provedou rovněž průzkumy přenašeče háďátka během jeho letové sezóny. Při uvedených průzkumech se zvláštní pozornost věnuje náchylným rostlinám, jež jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. U uvedených náchylných rostlin se vzorky odeberou z několika částí každé rostliny včetně koruny. Uvedené průzkumy se rovněž provedou u odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů a které se nacházejí v těch částech vymezených oblastí, kde se příznaky výskytu háďátka u náchylných rostlin neočekávají, nebo se očekává, že se objeví později. Intenzita průzkumů v okruhu 3 000 m kolem každé náchylné rostliny, ve které bylo háďátko zjištěno, musí být nejméně čtyřikrát větší než v pásmu počínaje od 3 000 m až po vnější hranici nárazníkové zóny.“; |
| --- | --- | --- |

d)

bod 6 se nahrazuje tímto:

„6.

| e) | v bodě 7 se první pododstavec nahrazuje tímto:






  „7. | Členské státy v celé vymezené oblasti identifikují a pokácejí všechny náchylné rostliny, ve kterých byla přítomnost háďátka zjištěna, a rostliny, které jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. Odstraní a zlikvidují pokácené rostliny a těžební zbytky, přičemž učiní všechna nezbytná preventivní opatření, aby nedošlo k rozšíření háďátka a jeho přenašeče, dokud kácení neskončí. Dodrží tyto podmínky:“; |
| --- | --- | --- |

e)

v bodě 7 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„7.

| f) | v bodě 8 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Pokud členský stát dospěje k závěru, že odkornění, ošetření insekticidem, o němž je známo, že je proti přenašeči účinný, a pokrytí ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem nepředstavují vhodná opatření, dřevo, které nebylo odkorněno, se okamžitě zničí na místě.
  Dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, a dřevo, které nebylo odkorněno a které se zničí na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.“; |
| --- | --- |

f)

v bodě 8 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Pokud členský stát dospěje k závěru, že odkornění, ošetření insekticidem, o němž je známo, že je proti přenašeči účinný, a pokrytí ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem nepředstavují vhodná opatření, dřevo, které nebylo odkorněno, se okamžitě zničí na místě.

Dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, a dřevo, které nebylo odkorněno a které se zničí na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.“;

| g) | vkládá se nový bod 8a, který zní:






  „8a. | Odchylně od bodu 7 písm. b) platí, že pokud členský stát dospěje k závěru, že kácení a odstraňování náchylných rostlin postižených požárem nebo vichřicí během letového období přenašeče nepředstavují vhodná opatření, může se dotčený členský stát rozhodnout, že provede kácení a odstraňování uvedených rostlin před začátkem příštího letového období přenašeče.
  Aniž je dotčen bod 6, provede dotčený členský stát během letového období přenašeče intenzivní průzkumy v oblasti postižené požárem nebo vichřicí pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka a, pokud je jeho přítomnost potvrzena, provede průzkumy náchylných rostlin nacházejících se v okolní oblasti prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin, které vykazují známky nebo příznaky výskytu háďátka nebo jeho přenašečů.“ |
| --- | --- | --- |

g)

vkládá se nový bod 8a, který zní:

„8a.

Aniž je dotčen bod 6, provede dotčený členský stát během letového období přenašeče intenzivní průzkumy v oblasti postižené požárem nebo vichřicí pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka a, pokud je jeho přítomnost potvrzena, provede průzkumy náchylných rostlin nacházejících se v okolní oblasti prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin, které vykazují známky nebo příznaky výskytu háďátka nebo jeho přenašečů.“

| 2) | Příloha II se mění takto:






  a) | bod 2 se nahrazuje tímto:






  „2. | Členské státy provedou každoroční průzkumy náchylných rostlin a přenašeče v zamořených zónách prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin a přenašeče na přítomnost háďátka. Při uvedených průzkumech se zvláštní pozornost věnuje náchylným rostlinám, jež jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. Průzkumy se zaměří na ty části zamořené zóny, které se nacházejí v blízkosti nárazníkových zón, s cílem uvedené zóny uchránit. Členské státy pokácí všechny náchylné rostliny, v nichž byla přítomnost háďátka zjištěna, a odstraní a zlikvidují uvedené rostliny a těžební zbytky, přičemž učiní všechna nezbytná preventivní opatření, aby nedošlo k rozšíření háďátka a jeho přenašečů.“; |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Příloha II se mění takto:

a)

bod 2 se nahrazuje tímto:

„2.

| b) | bod 3 se nahrazuje tímto:






  „3. | Členské státy přijmou v nárazníkových zónách tato opatření:






  a) | Členské státy provedou mimo letové období přenašeče a během něj průzkumy náchylných rostlin v nárazníkových zónách prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin a přenašeče na přítomnost háďátka. Provedou rovněž průzkumy přenašeče háďátka během jeho letové sezóny. Při uvedených průzkumech se zvláštní pozornost věnuje náchylným rostlinám, jež jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí, a přenašečům, kteří se nacházejí v oblastech, kde je výskyt háďátka pravděpodobný nebo kde lze očekávat opožděné příznaky jeho výskytu. U náchylných rostlin se vzorky odeberou z několika částí každé rostliny včetně koruny. Uvedené průzkumy se rovněž provedou u odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů a které se nacházejí v těch částech vymezených oblastí, kde se příznaky výskytu háďátka u náchylných rostlin neočekávají. |
| --- | --- | --- | --- |

b)

bod 3 se nahrazuje tímto:

„3.

a)

Členské státy provedou mimo letové období přenašeče a během něj průzkumy náchylných rostlin v nárazníkových zónách prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin a přenašeče na přítomnost háďátka. Provedou rovněž průzkumy přenašeče háďátka během jeho letové sezóny. Při uvedených průzkumech se zvláštní pozornost věnuje náchylným rostlinám, jež jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí, a přenašečům, kteří se nacházejí v oblastech, kde je výskyt háďátka pravděpodobný nebo kde lze očekávat opožděné příznaky jeho výskytu. U náchylných rostlin se vzorky odeberou z několika částí každé rostliny včetně koruny. Uvedené průzkumy se rovněž provedou u odříznutých stonků, zbytků z řezání a přirozeně se vyskytujícího odpadu, které vykazují příznaky aktivity hmyzích přenašečů a které se nacházejí v těch částech vymezených oblastí, kde se příznaky výskytu háďátka u náchylných rostlin neočekávají.

| b) | Členské státy na celém území dotčených nárazníkových zón identifikují a pokácí všechny náchylné rostliny, které jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. Odstraní a zlikvidují pokácené rostliny a těžební zbytky, přičemž učiní všechna nezbytná preventivní opatření, aby nedošlo k rozšíření háďátka a jeho přenašeče v době před kácením a během kácení, a to za těchto podmínek:






  i) | Náchylné rostliny identifikované mimo letové období přenašeče se pokácí před příštím letovým obdobím a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). |
| --- | --- | --- |

b)

Členské státy na celém území dotčených nárazníkových zón identifikují a pokácí všechny náchylné rostliny, které jsou odumřelé, ve špatném zdravotním stavu nebo jsou postiženy požárem nebo vichřicí. Odstraní a zlikvidují pokácené rostliny a těžební zbytky, přičemž učiní všechna nezbytná preventivní opatření, aby nedošlo k rozšíření háďátka a jeho přenašeče v době před kácením a během kácení, a to za těchto podmínek:

i)

Náchylné rostliny identifikované mimo letové období přenašeče se pokácí před příštím letovým obdobím a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b).

| ii) | Náchylné rostliny identifikované během letového období přenašeče se okamžitě pokácí a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). |
| --- | --- |

ii)

Náchylné rostliny identifikované během letového období přenašeče se okamžitě pokácí a zničí na místě, přemístí se pod úředním dohledem do zamořené zóny nebo se odstraní. V posledně uvedeném případě se dřevo a kůra uvedených rostlin buď ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a), nebo se zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b).

U pokácených náchylných rostlin, kromě rostlin zcela zničených lesními požáry, se odeberou vzorky a otestují se na přítomnost háďátka podle schématu vzorkování umožňujícího s 99 % spolehlivostí potvrdit, že míra výskytu háďátka v uvedených náchylných rostlinách je menší než 0,02 %.

Odchylně od bodu ii) platí, že pokud členský stát dospěje k závěru, že kácení a odstraňování náchylných rostlin identifikovaných během letového období přenašeče a postižených požárem nebo vichřicí nepředstavují vhodná opatření, může se dotčený členský stát rozhodnout, že provede kácení a odstraňování uvedených rostlin před začátkem příštího letového období přenašeče. Během tohoto kácení a odstraňování se dotčené náchylné rostliny buď okamžitě zlikvidují na místě, nebo se přemístí a jejich dřevo a kůra se ošetří v souladu s přílohou III oddílem 1 bodem 2 písm. a) nebo zpracují v souladu s přílohou III oddílem 2 bodem 2 písm. b). Pokud se použije tato odchylka a aniž je dotčeno písmeno a), provede dotčený členský stát během letového období přenašeče intenzivní průzkumy v oblasti postižené požárem nebo vichřicí pomocí odběru vzorků a testování uvedených přenašečů na přítomnost háďátka a, pokud je jeho přítomnost potvrzena, provede intenzivní průzkumy náchylných rostlin nacházejících se v okolní oblasti prostřednictvím prohlídek, odběru vzorků a testování uvedených rostlin, které vykazují známky nebo příznaky výskytu háďátka.

| c) | Pokud jde o náchylné dřevo identifikované v nárazníkové zóně během letového období přenašeče v souladu s písmenem b), členské státy odkorní kmeny pokácených náchylných rostlin nebo je ošetří insekticidem, o kterém je známo, že je proti přenašeči účinný, nebo okamžitě po pokácení pokryjí tyto kmeny ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem.
  Po odkornění, ošetření nebo pokrytí sítí se náchylné dřevo pod úředním dohledem okamžitě přemístí do místa skladování nebo do oprávněného zpracovatelského zařízení. Dřevo, které nebylo odkorněno, se v místě skladování nebo v oprávněném zpracovatelském zařízení okamžitě znovu ošetří insekticidem, o kterém je známo, že je proti přenašeči účinný, nebo se pokryje ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem.
  Dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.
  Odchylně od prvního pododstavce platí, že pokud členský stát dospěje k závěru, že odkornění, ošetření insekticidem, o němž je známo, že je proti přenašeči účinný, a pokrytí ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem nepředstavují vhodná opatření, dřevo, které nebylo odkorněno, se okamžitě zničí na místě. Pokud se použije tato odchylka, dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, a dřevo, které nebylo odkorněno a které se zničí na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.“ |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o náchylné dřevo identifikované v nárazníkové zóně během letového období přenašeče v souladu s písmenem b), členské státy odkorní kmeny pokácených náchylných rostlin nebo je ošetří insekticidem, o kterém je známo, že je proti přenašeči účinný, nebo okamžitě po pokácení pokryjí tyto kmeny ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem.

Po odkornění, ošetření nebo pokrytí sítí se náchylné dřevo pod úředním dohledem okamžitě přemístí do místa skladování nebo do oprávněného zpracovatelského zařízení. Dřevo, které nebylo odkorněno, se v místě skladování nebo v oprávněném zpracovatelském zařízení okamžitě znovu ošetří insekticidem, o kterém je známo, že je proti přenašeči účinný, nebo se pokryje ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem.

Dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.

Odchylně od prvního pododstavce platí, že pokud členský stát dospěje k závěru, že odkornění, ošetření insekticidem, o němž je známo, že je proti přenašeči účinný, a pokrytí ochrannou sítí proti hmyzu napuštěnou takovým insekticidem nepředstavují vhodná opatření, dřevo, které nebylo odkorněno, se okamžitě zničí na místě. Pokud se použije tato odchylka, dřevní odpad vzniklý při kácení náchylných rostlin, který zůstal na místě, a dřevo, které nebylo odkorněno a které se zničí na místě, se zpracuje na štěpky o tloušťce a šířce menší než 3 cm.“

---

(*1)  Secretariat of the International Plant Protection Convention (1995), International Standard for Phytosanitary Measures 4: Requirements for the establishment of pest free areas.“;“

---

Opravy

| 10.3.2017 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 64/116 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2017

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 64/116

---

Oprava směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/65/EU ze dne 15. května 2014 o trzích finančních nástrojů a o změně směrnic 2002/92/ES a 2011/61/EU

(
  Úřední věstník Evropské unie L 173 ze dne 12. června 2014
  )

| 1. | Strana 421, čl. 34 odst. 9 první pododstavec: |
| --- | --- |

1.

Strana 421, čl. 34 odst. 9 první pododstavec:

místo:

„ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3, 4, 5 a 7.“,

má být:

„ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 2, 3, 4, 5 a 7.“

| 2. | Strana 423, čl. 35 odst. 12 první pododstavec: |
| --- | --- |

2.

Strana 423, čl. 35 odst. 12 první pododstavec:

místo:

„ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 3, 4, 7 a 10.“,

má být:

„ESMA vypracuje návrhy prováděcích technických norem pro standardní formuláře, šablony a postupy pro předávání informací v souladu s odstavci 2, 3, 4, 7 a 10.“

---