# Službeni list L 78/2017

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 78 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 60.23. ožujka 2017. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 78

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 60.23. ožujka 2017.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2017/542 оd 22. ožujka 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa dodavanjem Priloga o usklađenim informacijama povezanima s hitnim zdravstvenim intervencijama (
  1
  ) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/543 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 763/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o popisu stanovništva i stanova u pogledu tehničkih specifikacija obilježja i njihovih raščlanjivanja (
  1
  ) | 13 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/544 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 59 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/545 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju postotka prihvaćanja za izdavanje izvoznih dozvola, odbijanju zahtjeva za izvozne dozvole i suspenziji podnošenja zahtjeva za izvozne dozvole za šećer izvan kvote | 61 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (EU) 2017/546 od 21. ožujka 2017. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Savezna Republika Njemačka | 63 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/547 оd 21. ožujka 2017. o organizaciji privremenog pokusa na temelju Direktive Vijeća 2002/56/EZ u vezi s gomoljem sjemenskoga krumpira dobivenim od pravog sjemena krumpira
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1736)

   (
  1
  ) | 65 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Uredba Komisije (EU) 2017/542 оd 22. ožujka 2017. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa dodavanjem Priloga o usklađenim informacijama povezanima s hitnim zdravstvenim intervencijama (
  1
  )

1

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/543 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 763/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o popisu stanovništva i stanova u pogledu tehničkih specifikacija obilježja i njihovih raščlanjivanja (
  1
  )

1

13

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/544 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

59

Provedbena uredba Komisije (EU) 2017/545 оd 22. ožujka 2017. o utvrđivanju postotka prihvaćanja za izdavanje izvoznih dozvola, odbijanju zahtjeva za izvozne dozvole i suspenziji podnošenja zahtjeva za izvozne dozvole za šećer izvan kvote

61

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (EU) 2017/546 od 21. ožujka 2017. o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Savezna Republika Njemačka

63

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/547 оd 21. ožujka 2017. o organizaciji privremenog pokusa na temelju Direktive Vijeća 2002/56/EZ u vezi s gomoljem sjemenskoga krumpira dobivenim od pravog sjemena krumpira
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1736)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1736)

1

65

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/1

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/542

оd 22. ožujka 2017.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa dodavanjem Priloga o usklađenim informacijama povezanima s hitnim zdravstvenim intervencijama

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (1), a posebno njezin članak 45. stavak 4. i članak 53. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Kako bi izvršila svoje zadaće, tijela imenovana u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 trebaju informacije o smjesama koje se stavljaju na tržište i koje su razvrstane kao opasne na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi i fizikalnih učinaka. Te informacije uvoznici i daljnji korisnici podnose imenovanim tijelima na nacionalnoj razini, a njima su obično obuhvaćeni podaci o identifikaciji proizvoda i opasnosti te sastavu i toksinima. Centri za otrovanja pouzdaju se u informacije koje im dostave ta imenovana tijela, a ponekad i sami djeluju kao takva tijela. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi izvršila svoje zadaće, tijela imenovana u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 trebaju informacije o smjesama koje se stavljaju na tržište i koje su razvrstane kao opasne na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi i fizikalnih učinaka. Te informacije uvoznici i daljnji korisnici podnose imenovanim tijelima na nacionalnoj razini, a njima su obično obuhvaćeni podaci o identifikaciji proizvoda i opasnosti te sastavu i toksinima. Centri za otrovanja pouzdaju se u informacije koje im dostave ta imenovana tijela, a ponekad i sami djeluju kao takva tijela.

| (2) | Komisija je provela preispitivanje iz članka 45. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 te je, nakon podrobnog savjetovanja sa stručnjacima, objavila rezultate tog preispitivanja u siječnju 2012. Zaključeno je da u državama članicama postoje znatne razlike u važećim sustavima obavješćivanja, obrascima za dostavljanje podataka i zahtjevima za pojedine zemlje u pogledu traženih informacija. To znači da uvoznici i daljnji korisnici koji stavljaju smjese na tržište u različitim državama članicama trebaju podnijeti višestruke podneske o informacijama koje su često slične, i to na različitim obrascima. Preispitivanjem je isto tako utvrđeno da ta neujednačenost dovodi do nedosljednosti informacija dostupnih medicinskom osoblju i široj javnosti u slučajevima otrovanja u različitim državama članicama. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je provela preispitivanje iz članka 45. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1272/2008 te je, nakon podrobnog savjetovanja sa stručnjacima, objavila rezultate tog preispitivanja u siječnju 2012. Zaključeno je da u državama članicama postoje znatne razlike u važećim sustavima obavješćivanja, obrascima za dostavljanje podataka i zahtjevima za pojedine zemlje u pogledu traženih informacija. To znači da uvoznici i daljnji korisnici koji stavljaju smjese na tržište u različitim državama članicama trebaju podnijeti višestruke podneske o informacijama koje su često slične, i to na različitim obrascima. Preispitivanjem je isto tako utvrđeno da ta neujednačenost dovodi do nedosljednosti informacija dostupnih medicinskom osoblju i široj javnosti u slučajevima otrovanja u različitim državama članicama.

| (3) | Rezultati tog preispitivanja potkrijepljeni su studijom troškova i koristi koju je Komisija dovršila u ožujku 2015. (2)
  , a kojom je potvrđeno da bi, uz poboljšane zdravstvene intervencije, usklađivanje informacija koje je potrebno dostaviti imenovanim tijelima općenito dovelo do znatnih ušteda troškova. |
| --- | --- |

(3)

Rezultati tog preispitivanja potkrijepljeni su studijom troškova i koristi koju je Komisija dovršila u ožujku 2015. (2)
  , a kojom je potvrđeno da bi, uz poboljšane zdravstvene intervencije, usklađivanje informacija koje je potrebno dostaviti imenovanim tijelima općenito dovelo do znatnih ušteda troškova.

| (4) | Provedeno je savjetovanje s relevantnim dionicima kao što je Europska udruga centara za otrovanja i kliničkih toksikologa, posebno u okviru studije troškova i koristi te organiziranjem nekoliko radionica. |
| --- | --- |

(4)

Provedeno je savjetovanje s relevantnim dionicima kao što je Europska udruga centara za otrovanja i kliničkih toksikologa, posebno u okviru studije troškova i koristi te organiziranjem nekoliko radionica.

| (5) | Stoga je primjereno uskladiti informacije koje uvoznici i daljnji korisnici trebaju dostaviti imenovanim tijelima, kao i utvrditi obrazac za dostavljanje tih informacija. |
| --- | --- |

(5)

Stoga je primjereno uskladiti informacije koje uvoznici i daljnji korisnici trebaju dostaviti imenovanim tijelima, kao i utvrditi obrazac za dostavljanje tih informacija.

| (6) | Potrebno je odrediti koje informacije trebaju biti dostavljene imenovanom tijelu. To uključuje informacije koje se odnose na identifikaciju smjese i njezinih sastojaka, kao i na identifikaciju opasnosti i samog podnositelja. Zbog toga što formulacije smjesa mogu biti podložne čestim neznatnim izmjenama s malim ili nikakvim utjecajem na hitne zdravstvene intervencije koje je potrebno pružiti, ne bi bilo razmjerno zahtijevati da se dostave informacije o sastojcima smjese u točnim postocima. Stoga bi se, kad je riječ o sastojcima smjese, alternativno mogli dostaviti rasponi koncentracije. Širinu tih raspona trebalo bi odrediti na temelju fizikalnih učinaka sastojaka smjese i njihovih učinaka na zdravlje ljudi te na temelju važnosti koju te informacije imaju za hitne zdravstvene intervencije. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je odrediti koje informacije trebaju biti dostavljene imenovanom tijelu. To uključuje informacije koje se odnose na identifikaciju smjese i njezinih sastojaka, kao i na identifikaciju opasnosti i samog podnositelja. Zbog toga što formulacije smjesa mogu biti podložne čestim neznatnim izmjenama s malim ili nikakvim utjecajem na hitne zdravstvene intervencije koje je potrebno pružiti, ne bi bilo razmjerno zahtijevati da se dostave informacije o sastojcima smjese u točnim postocima. Stoga bi se, kad je riječ o sastojcima smjese, alternativno mogli dostaviti rasponi koncentracije. Širinu tih raspona trebalo bi odrediti na temelju fizikalnih učinaka sastojaka smjese i njihovih učinaka na zdravlje ljudi te na temelju važnosti koju te informacije imaju za hitne zdravstvene intervencije.

| (7) | S obzirom na činjenicu da smjese koje su razvrstane kao opasne isto tako mogu sadržavati sastojke koji nisu razvrstani, a koji ipak mogu imati štetne učinke nakon upotrebe za koju nisu namijenjeni (npr. nakon gutanja), imenovana bi tijela na svojem raspolaganju trebala imati informacije o tim sastojcima kako bi mogla formulirati preventivne odnosno kurativne mjere kad je to potrebno. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na činjenicu da smjese koje su razvrstane kao opasne isto tako mogu sadržavati sastojke koji nisu razvrstani, a koji ipak mogu imati štetne učinke nakon upotrebe za koju nisu namijenjeni (npr. nakon gutanja), imenovana bi tijela na svojem raspolaganju trebala imati informacije o tim sastojcima kako bi mogla formulirati preventivne odnosno kurativne mjere kad je to potrebno.

| (8) | Potrebno je uskladiti obrazac za dostavljanje informacija kako bi se uvoznicima i daljnjim korisnicima koji posluju u više država članica omogućilo korištenje istim podneskom ili obrascem, bez obzira na to o kojoj je državi članici riječ. Informacije bi trebalo dostaviti u elektroničkom obliku na usklađenom XML obrascu koji bi sastavila Europska agencija za kemikalije i koji bi se mogao besplatno preuzeti. |
| --- | --- |

(8)

Potrebno je uskladiti obrazac za dostavljanje informacija kako bi se uvoznicima i daljnjim korisnicima koji posluju u više država članica omogućilo korištenje istim podneskom ili obrascem, bez obzira na to o kojoj je državi članici riječ. Informacije bi trebalo dostaviti u elektroničkom obliku na usklađenom XML obrascu koji bi sastavila Europska agencija za kemikalije i koji bi se mogao besplatno preuzeti.

| (9) | Radi lakšeg prijenosa informacija o namjeni smjese i podupiranja statističke analize povezanih slučajeva otrovanja Europska agencija za kemikalije treba razviti europski sustav kategorizacije proizvoda koji će se koristiti pri dostavljanju informacija. |
| --- | --- |

(9)

Radi lakšeg prijenosa informacija o namjeni smjese i podupiranja statističke analize povezanih slučajeva otrovanja Europska agencija za kemikalije treba razviti europski sustav kategorizacije proizvoda koji će se koristiti pri dostavljanju informacija.

| (10) | Prema studiji troškova i koristi koju je provela Komisija, centri za otrovanja i druga imenovana tijela naveli su da se susreću s poteškoćama pri ispravnoj identifikaciji smjese u najviše 40 % poziva koje zaprimaju. To bi moglo dovesti do nepotrebnog prekomjernog liječenja pacijenata, kao i hospitalizacije radi predostrožnosti. Stoga je, kao dio usklađivanja informacija, potrebno zahtijevati identifikaciju smjese jedinstvenim alfanumeričkim kodom (jedinstveni identifikator formule) koji bi bio naveden na naljepnici. |
| --- | --- |

(10)

Prema studiji troškova i koristi koju je provela Komisija, centri za otrovanja i druga imenovana tijela naveli su da se susreću s poteškoćama pri ispravnoj identifikaciji smjese u najviše 40 % poziva koje zaprimaju. To bi moglo dovesti do nepotrebnog prekomjernog liječenja pacijenata, kao i hospitalizacije radi predostrožnosti. Stoga je, kao dio usklađivanja informacija, potrebno zahtijevati identifikaciju smjese jedinstvenim alfanumeričkim kodom (jedinstveni identifikator formule) koji bi bio naveden na naljepnici.

| (11) | Većina poziva centrima za otrovanja i drugim imenovanim tijelima odnose se na nehotično izlaganje opasnim smjesama kojima se koriste potrošači i, u rjeđim slučajevima, stručnjaci. Samo se malen broj poziva odnosi na smjese namijenjene industrijskoj upotrebi koje se koriste u industrijskim postrojenjima. Usto, osobe koje su zaposlene u industrijskim postrojenjima obično su bolje upoznate sa smjesama koje se tamo koriste, a isto je tako uglavnom dostupna medicinska skrb. Stoga bi se uvoznicima i daljnjim korisnicima smjesa za industrijsku upotrebu trebalo omogućiti ispunjavanje ograničenih zahtjeva za informacije. |
| --- | --- |

(11)

Većina poziva centrima za otrovanja i drugim imenovanim tijelima odnose se na nehotično izlaganje opasnim smjesama kojima se koriste potrošači i, u rjeđim slučajevima, stručnjaci. Samo se malen broj poziva odnosi na smjese namijenjene industrijskoj upotrebi koje se koriste u industrijskim postrojenjima. Usto, osobe koje su zaposlene u industrijskim postrojenjima obično su bolje upoznate sa smjesama koje se tamo koriste, a isto je tako uglavnom dostupna medicinska skrb. Stoga bi se uvoznicima i daljnjim korisnicima smjesa za industrijsku upotrebu trebalo omogućiti ispunjavanje ograničenih zahtjeva za informacije.

| (12) | Kako bi se razradili koraci koje je potrebno poduzeti radi prilagodbe obrasca za dostavu podataka i kako bi se informacije prije svega pružale u situacijama u kojima su najpotrebnije, razumnim i razmjernim smatra se utvrđivanje postupne primjenjivosti novih zahtjeva za informacije utvrđenih ovom Uredbom prema upotrebi smjese. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se razradili koraci koje je potrebno poduzeti radi prilagodbe obrasca za dostavu podataka i kako bi se informacije prije svega pružale u situacijama u kojima su najpotrebnije, razumnim i razmjernim smatra se utvrđivanje postupne primjenjivosti novih zahtjeva za informacije utvrđenih ovom Uredbom prema upotrebi smjese.

| (13) | Radi osiguravanja neometanog prijelaza i izbjegavanja nerazmjernih troškova podnesci dostavljeni imenovanim tijelima prije datuma primjene ove Uredbe trebali bi ostati valjani određeno vrijeme nakon početka primjene ove Uredbe. Međutim, ako se u međuvremenu znatno izmijene formulacija, identifikacijska oznaka proizvoda ili toksikološka svojstva smjese, potrebno je zahtijevati da se, u skladu s ovom Uredbom, podnesak ažurira. |
| --- | --- |

(13)

Radi osiguravanja neometanog prijelaza i izbjegavanja nerazmjernih troškova podnesci dostavljeni imenovanim tijelima prije datuma primjene ove Uredbe trebali bi ostati valjani određeno vrijeme nakon početka primjene ove Uredbe. Međutim, ako se u međuvremenu znatno izmijene formulacija, identifikacijska oznaka proizvoda ili toksikološka svojstva smjese, potrebno je zahtijevati da se, u skladu s ovom Uredbom, podnesak ažurira.

| (14) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 54. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1272/2008, |
| --- | --- |

(14)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem odbora osnovanog člankom 54. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 1272/2008,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EZ) br. 1272/2008 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U članku 25. dodaje se sljedeći stavak 7.:

  „7.   Ako, u skladu s Prilogom VIII., podnositelj odredi jedinstveni identifikator formule, taj se identifikator navodi na naljepnici u skladu s odredbama odjeljka 5. dijela A tog Priloga.”. |
| --- | --- |

1.

U članku 25. dodaje se sljedeći stavak 7.:

„7.   Ako, u skladu s Prilogom VIII., podnositelj odredi jedinstveni identifikator formule, taj se identifikator navodi na naljepnici u skladu s odredbama odjeljka 5. dijela A tog Priloga.”.

| 2. | Dodaje se Prilog VIII. kako je utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

2.

Dodaje se Prilog VIII. kako je utvrđen u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2020.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 353, 31.12.2008., str. 1.

1

(2)  Studija za potporu usklađivanju informacija koje je potrebno dostaviti centrima za otrovanja u skladu s člankom 45. Uredbe (EZ) br. 1272/2008, 3.3.2015.

2

---

PRILOG

„PRILOG VIII.

Usklađene informacije povezane s hitnim zdravstvenim intervencijama i preventivnim mjerama

DIO A

OPĆI ZAHTJEVI

1.   Primjena

1.1.   Uvoznici i daljnji korisnici koji na tržište stavljaju smjese za široku potrošnju u smislu odjeljka 2.4. dijela A ovog Priloga postupat će u skladu s ovim Prilogom od 1. siječnja 2020.

1.2.   Uvoznici i daljnji korisnici koji na tržište stavljaju smjese za profesionalnu upotrebu u smislu odjeljka 2.4. dijela A ovog Priloga postupat će u skladu s ovim Prilogom od 1. siječnja 2021.

1.3.   Uvoznici i daljnji korisnici koji na tržište stavljaju smjese za industrijsku upotrebu u smislu odjeljka 2.4. dijela A ovog Priloga postupat će u skladu s ovim Prilogom od 1. siječnja 2024.

1.4.   Uvoznici i daljnji korisnici koji su tijelu imenovanom u skladu s člankom 45. stavkom 1. dostavili informacije povezane s opasnim smjesama prije datuma primjenjivosti navedenih u odjeljcima 1.1., 1.2. i 1.3. i koje nisu u skladu s ovim Prilogom, kad je riječ o tim smjesama neće se morati uskladiti s ovim Prilogom do 1. siječnja 2025.

1.5.   Odstupajući od odjeljka 1.4., ako se prije 1. siječnja 2025. izmijeni jedna od stavaka navedenih u odjeljku 4.1. dijela B ovog Priloga, uvoznici i daljnji korisnici postupat će u skladu s ovim Prilogom prije stavljanja na tržište te smjese, kako je izmijenjena.

2.   Cilj, definicije i područje primjene

2.1.   U ovom se Prilogu utvrđuju zahtjevi koje su uvoznici i daljnji korisnici koji stavljaju smjese na tržište (dalje u tekstu: podnositelji) dužni ispuniti u pogledu dostavljanja informacija kako bi imenovana tijela na svojem raspolaganju imala informacije potrebne za obavljanje zadaća za koje su odgovorna prema članku 45.

2.2.   Ovaj se Prilog ne primjenjuje na smjese za znanstveno istraživanje i razvoj te na smjese za istraživanje i razvoj usmjeren prema proizvodu i procesu, kako je definirano u članku 3. stavku 22. Uredbe (EZ) br. 1907/2006.

Ovaj se Prilog ne primjenjuje na smjese razvrstane u jednu od sljedećih kategorija opasnosti ili više njih:

| 1. | plinovi pod tlakom; |
| --- | --- |

1.

plinovi pod tlakom;

| 2. | eksplozivi (nestabilni eksplozivi i odjeljci od 1.1. do 1.6.). |
| --- | --- |

2.

eksplozivi (nestabilni eksplozivi i odjeljci od 1.1. do 1.6.).

2.3.   U slučaju smjesa stavljenih na tržište samo za industrijsku upotrebu, podnositelji mogu, umjesto ispunjavanja općih zahtjeva za dostavljanje, dostaviti samo ograničene informacije u skladu s odjeljkom 5.3. ovog dijela i odjeljkom 3.1.1. dijela B, uz uvjet da je moguće brzo pristupiti dodatnim detaljnim informacijama o proizvodu u skladu s odjeljkom 1.3. dijela B.

2.4.   Za potrebe ovog Priloga, primjenjuju se sljedeće definicije:

| 1. | ‚smjesa kojom se koriste potrošači’ znači smjesa koja je namijenjena da se njome koriste potrošači; |
| --- | --- |

1.

‚smjesa kojom se koriste potrošači’ znači smjesa koja je namijenjena da se njome koriste potrošači;

| 2. | ‚smjesa za profesionalnu upotrebu’ znači smjesa koja je namijenjena da se njome koriste stručnjaci, ali ne u industrijskim postrojenjima; |
| --- | --- |

2.

‚smjesa za profesionalnu upotrebu’ znači smjesa koja je namijenjena da se njome koriste stručnjaci, ali ne u industrijskim postrojenjima;

| 3. | ‚smjesa za industrijsku upotrebu’ znači smjesa isključivo namijenjena upotrebi u industrijskim postrojenjima. |
| --- | --- |

3.

‚smjesa za industrijsku upotrebu’ znači smjesa isključivo namijenjena upotrebi u industrijskim postrojenjima.

Ako smjese imaju više namjena, potrebno je ispuniti zahtjeve za sve relevantne kategorije upotrebe.

3.   Zahtjevi za dostavljanje

3.1.   Prije stavljanja smjesa na tržište podnositelji su dužni dostaviti informacije koje se odnose na smjese razvrstane kao opasne na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka tijelima imenovanima u skladu s člankom 45. stavkom 1. (dalje u tekstu: imenovana tijela) u onim državama članicama u kojima se smjesa stavlja na tržište.

Podnesak sadržava informacije navedene u dijelu B. Podnesak se dostavlja u elektroničkom obliku na XML obrascu koji se može besplatno preuzeti od Agencije.

3.2.   Ako nakon primitka podneska u skladu s odjeljkom 3.1. imenovano tijelo podnositelju uputi obrazloženi zahtjev za dodatne informacije ili pojašnjenje koji su potrebni za obavljanje zadaća za koje je ono odgovorno prema članku 45., podnositelj je bez nepotrebnog odlaganja dužan dostaviti potrebne informacije ili traženo pojašnjenje.

3.3.   Podnesak mora biti na službenom jeziku ili jezicima države članice odnosno država članica gdje se smjesa stavlja na tržište, osim ako predmetna država članica ili predmetne države članice propišu drukčije.

3.4.   Namjena smjese opisuje se u skladu s usklađenim sustavom kategorizacije proizvoda koji utvrđuje Agencija.

3.5.   Podnesak se ažurira bez nepotrebnog odlaganja kad su uvjeti iz odjeljka 4.1. dijela B ispunjeni.

4.   Grupni podnesak

4.1.   Za više je smjesa, pri čemu su sve smjese u skupini jednako razvrstane s obzirom na opasnosti za zdravlje i fizikalne opasnosti te pripadaju istoj kategoriji proizvoda iz odjeljka 3.4., moguće dostaviti jedinstveni podnesak (dalje u tekstu: grupni podnesak).

4.2.   Grupni je podnesak dopušten samo ako sve smjese u skupini sadržavaju iste sastojke (kao što je utvrđeno u odjeljku 3.2. dijela B) i ako je, za svaki od sastojaka, prijavljeni raspon koncentracije jednak za sve smjese (kao što je navedeno u odjeljku 3.4. dijela B).

4.3.   Odstupajući od odjeljka 4.2., grupni je podnesak dopušten i ako se razlika u sastavu između različitih smjesa u skupini odnosi samo na parfeme ili mirise, uz uvjet da ukupna koncentracija parfema ili mirisa sadržanih u svakoj smjesi ne premašuje 5 %.

4.4.   U slučaju grupnog podneska informacije koje se zahtijevaju u dijelu B dostavljaju se za svaku od smjesa u skupini, ako je primjenjivo.

5.   Jedinstveni identifikator formule (UFI)

5.1.   Podnositelj dodjeljuje jedinstveni identifikator formule (dalje u tekstu: ‚UFI’) s pomoću elektroničkih sredstava koja na raspolaganje stavlja Agencija. UFI je jedinstveni alfanumerički kod kojim se nedvosmisleno povezuju dostavljene informacije o sastavu smjese ili skupine smjesa s određenom smjesom ili skupinom smjesa. Dodjela UFI-ja je besplatna.

Novi se UFI dodjeljuje ako promjena u sastavu smjese ili skupine smjesa ispunjuje najmanje jedan od uvjeta predviđenih točkama (a), (b) i (c) četvrte alineje odjeljka 4.1. dijela B.

Odstupajući od drugog podstavka, novi se UFI neće zahtijevati za smjese obuhvaćene grupnim podneskom koje sadržavaju parfeme ili mirise, uz uvjet da se promjena u sastavu odnosi samo na te parfeme ili mirise ili dodavanje novih parfema ili mirisa.

5.2.   Podnositelj je dužan otisnuti ili pričvrstiti UFI na naljepnicu opasne smjese. UFI-ju prethodi kratica ‚UFI’ ispisana tiskanim slovima koja je jasno vidljiva, čitljiva i neizbrisivo označena.

5.3.   Odstupajući od odjeljka 5.2., u slučaju opasnih smjesa za industrijsku upotrebu i smjesa za koje ne postoje alternativna pakiranja, UFI se može navesti na sigurnosno-tehničkom listu.

6.   Obrasci i tehnička podrška za dostavu informacija

6.1.   Agencija utvrđuje, održava i ažurira generator UFI-ja, XML obrasce za dostavljanje informacija i usklađeni sustav kategorizacije proizvoda te ih bez naknade stavlja na raspolaganje na svojim internetskim stranicama.

6.2.   Agencija pruža tehničke i znanstvene smjernice, tehničku podršku i alate kojima se olakšava dostavljanje informacija.

DIO B

INFORMACIJE SADRŽANE U PODNESKU

1.   Identifikacija smjese i podnositelja

1.1.   Identifikacijska oznaka proizvoda za smjesu

Identifikacijska oznaka proizvoda mora biti u skladu s člankom 18. stavkom 3. točkom (a).

Ona mora sadržavati najmanje jedan puni trgovački naziv smjese, uključujući, prema potrebi, naziv robne marke, naziv proizvoda i varijante naziva kako se pojavljuju na naljepnici, bez kratica i omogućujući njegovu identifikaciju.

Usto, u podnesku se navodi najmanje jedan UFI.

1.2.   Pojedinosti o podnositelju

Navode se ime, puna adresa, broj telefona te adresa e-pošte podnositelja. Te se informacije moraju podudarati s podacima navedenima na naljepnici u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a).

1.3.   Broj telefona i adresa e-pošte za brz pristup dodatnim informacijama o proizvodu

Ako se dostavljaju samo ograničene informacije, kako je utvrđeno u odjeljku 2.3. dijela A, navodi se broj telefona i adresa e-pošte službe za brz pristup dodatnim informacijama o proizvodu na kojima su imenovanim tijelima tijekom izvanrednih situacija brzo dostupne dodatne informacije o proizvodu na jeziku navedenom u odjeljku 3.3. dijela A. Telefonski broj dostupan je 24 sata dnevno 7 dana u tjednu.

2.   Utvrđivanje opasnosti i dodatne informacije

U ovom se odjeljku utvrđuju zahtjevi za informacije povezani s opasnostima za zdravlje i fizikalnim opasnostima smjese i odgovarajućim upozorenjima povezanima s tim opasnostima, kao i dodatne informacije koje je potrebno navesti u podnesku.

2.1.   Razvrstavanje smjese

Razvrstavanje smjese s obzirom na opasnosti za zdravlje i fizikalne opasnosti (razred i kategorija opasnosti) provodi se u skladu s pravilima razvrstavanja iz Priloga I.

2.2.   Elementi označivanja

Sljedeći se potrebni elementi označivanja navode u skladu s člankom 17., ako je primjenjivo:

| — | šifre piktograma opasnosti (Prilog V.), |
| --- | --- |

—

šifre piktograma opasnosti (Prilog V.),

| — | oznaka opasnosti, |
| --- | --- |

—

oznaka opasnosti,

| — | šifre oznaka upozorenja (Prilog III., uključujući dodatne oznake upozorenja), |
| --- | --- |

—

šifre oznaka upozorenja (Prilog III., uključujući dodatne oznake upozorenja),

| — | šifre oznaka obavijesti. |
| --- | --- |

—

šifre oznaka obavijesti.

2.3.   Toksikološke informacije

Podnesak uključuje informacije o toksikološkim učincima smjese ili njezinih sastojaka koje se zahtijevaju u odjeljku 11. sigurnosno-tehničkog lista smjese u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 1907/2006.

2.4.   Dodatne informacije

Navode se sljedeće dodatne informacije koje se odnose na:

| — | vrstu i veličinu ambalaže u kojoj se proizvod stavlja na tržište za potrošačku ili profesionalnu upotrebu, |
| --- | --- |

—

vrstu i veličinu ambalaže u kojoj se proizvod stavlja na tržište za potrošačku ili profesionalnu upotrebu,

| — | boje ili agregatna stanja smjese, tako kako se dostavlja, |
| --- | --- |

—

boje ili agregatna stanja smjese, tako kako se dostavlja,

| — | pH, ako je primjenjivo, |
| --- | --- |

—

pH, ako je primjenjivo,

| — | kategorizaciju proizvoda (vidjeti odjeljak 3.4. dijela A), |
| --- | --- |

—

kategorizaciju proizvoda (vidjeti odjeljak 3.4. dijela A),

| — | upotrebu (potrošačku, profesionalnu, industrijsku ili kombinaciju bilo koje od te tri). |
| --- | --- |

—

upotrebu (potrošačku, profesionalnu, industrijsku ili kombinaciju bilo koje od te tri).

3.   Informacije o sastojcima smjese

3.1.   Opći zahtjevi

Kemijski identitet i koncentracije sastojaka smjese navode se u podnesku u skladu s odjeljcima 3.2., 3.3. i 3.4.

Sastojke koji se ne nalaze u smjesi nije potrebno prijavljivati.

Odstupajući od drugog podstavka, kad je riječ o grupnom podnesku, parfemi ili mirisi dio su barem jedne smjese.

Za grupne podneske u kojima se parfemi ili mirisi razlikuju među smjesama u skupini, navodi se popis smjesa i parfema ili mirisa koje te smjese sadržavaju, uključujući njihovo razvrstavanje.

3.1.1.   Zahtjevi za smjese za industrijsku upotrebu

Ako se dostavljaju samo ograničene informacije, kako je utvrđeno u odjeljku 2.3. dijela A, informacije o sastavu smjese za industrijsku upotrebu koje je potrebno dostaviti mogu se ograničiti na informacije sadržane u sigurnosno-tehničkom listu u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 1907/2006, uz uvjet da su, u skladu s odjeljkom 1.3., u izvanrednim situacijama na zahtjev brzo dostupne dodatne informacije o sastojcima.

3.2.   Sastojci smjese

3.2.1.   Tvari

Identifikacijska oznaka proizvoda za tvari identificirane u skladu s odjeljkom 3.3. navodi se u skladu s člankom 18. stavkom 2. Međutim, može se upotrebljavati naziv prema INCI-ju, CI-ju ili drugi međunarodni kemijski naziv, uz uvjet da je taj kemijski naziv dobro poznat i da se njime nedvosmisleno utvrđuje identitet tvari. Isto se tako navodi i kemijski naziv tvari za koje je dopuštena upotreba alternativnog kemijskog naziva u skladu s člankom 24.

3.2.2.   Smjesa u smjesi

Ako se jedna smjesa upotrebljava u sastavu druge smjese stavljene na tržište, prva se smjesa naziva smjesom u smjesi.

Informacije o tvarima koje sadržava smjesa u smjesi navode se u skladu s kriterijima iz odjeljka 3.2.1., osim ako podnositelj ima pristup informacijama o punom sastavu smjese u smjesi. U potonjem se slučaju navode informacije u skladu s odjeljkom 3. o poznatim sastojcima smjese, a smjesa u smjesi identificira se svojom identifikacijskom oznakom proizvoda u skladu s člankom 18. stavkom 3. točkom (a) te se navodi i njezina koncentracija i UFI, ako su dostupni. Ako UFI ne postoji, dostavlja se sigurnosno-tehnički list smjese u smjesi, kao i ime, adresa e-pošte i telefonski broj dobavljača smjese u smjesi.

3.2.3.   Generičke identifikacijske oznake proizvoda

Odstupajući od odjeljaka 3.2.1. i 3.2.2., generičke identifikacijske oznake proizvoda kao što su ‚parfemi’, ‚mirisi’ ili ‚bojila’ mogu se upotrebljavati za sastojke smjese koji se koriste isključivo radi dodavanja parfema, mirisa ili boje ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

| — | sastojci smjese nisu razvrstani s obzirom na ni jednu opasnost za zdravlje, |
| --- | --- |

—

sastojci smjese nisu razvrstani s obzirom na ni jednu opasnost za zdravlje,

| — | koncentracija sastojaka smjese identificiranih određenom generičkom identifikacijskom oznakom proizvoda ne premašuje ukupno:






  (a) | 5 % količine parfema i mirisa; te |
| --- | --- | --- |

—

koncentracija sastojaka smjese identificiranih određenom generičkom identifikacijskom oznakom proizvoda ne premašuje ukupno:

(a)

5 % količine parfema i mirisa; te

| (b) | 25 % količine bojila. |
| --- | --- |

(b)

25 % količine bojila.

3.3.   Sastojci smjese podložni zahtjevima za dostavljanje

Navode se sljedeći sastojci smjese (tvari ili smjese u smjesi):

| 1. | sastojci smjese razvrstani kao opasni na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka koji su:






  — | prisutni u koncentracijama od najmanje 0,1 %, |
| --- | --- | --- |

1.

sastojci smjese razvrstani kao opasni na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka koji su:

—

prisutni u koncentracijama od najmanje 0,1 %,

| — | identificirani, čak i u koncentracijama manjima od 0,1 %, osim ako podnositelj može dokazati da ti sastojci nisu važni za provođenje hitnih zdravstvenih intervencija i preventivnih mjera; |
| --- | --- |

—

identificirani, čak i u koncentracijama manjima od 0,1 %, osim ako podnositelj može dokazati da ti sastojci nisu važni za provođenje hitnih zdravstvenih intervencija i preventivnih mjera;

| 2. | sastojci smjese koji nisu razvrstani kao opasni na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka i koji su identificirani i prisutni u koncentracijama od najmanje 1 %. |
| --- | --- |

2.

sastojci smjese koji nisu razvrstani kao opasni na temelju njihovih učinaka na zdravlje ljudi ili fizikalnih učinaka i koji su identificirani i prisutni u koncentracijama od najmanje 1 %.

3.4.   Koncentracija i rasponi koncentracije sastojaka smjese

Podnositelji dostavljaju informacije utvrđene u odjeljcima 3.4.1. i 3.4.2. u pogledu koncentracije sastojaka smjese (tvari ili smjese u smjesi) identificiranih u skladu s odjeljkom 3.3.

3.4.1.   Opasni sastojci od velike važnosti za hitne zdravstvene intervencije i preventivne mjere

Ako su sastojci smjese razvrstani u skladu s ovom Uredbom s obzirom na barem jednu od kategorija opasnosti navedenih u nastavku, njihove se koncentracije u smjesi izražavaju u točnim masenim ili volumnim postocima, od najvećega prema najmanjemu:

| — | akutna toksičnost, 1., 2. ili 3. kategorija, |
| --- | --- |

—

akutna toksičnost, 1., 2. ili 3. kategorija,

| — | toksično za ciljani organ – jednokratno izlaganje, 1. ili 2. kategorija, |
| --- | --- |

—

toksično za ciljani organ – jednokratno izlaganje, 1. ili 2. kategorija,

| — | toksično za ciljani organ – ponavljano izlaganje, 1. ili 2. kategorija, |
| --- | --- |

—

toksično za ciljani organ – ponavljano izlaganje, 1. ili 2. kategorija,

| — | nagrizanje kože, kategorija 1., 1.A, 1.B ili 1.C, |
| --- | --- |

—

nagrizanje kože, kategorija 1., 1.A, 1.B ili 1.C,

| — | teška ozljeda oka, 1. kategorija. |
| --- | --- |

—

teška ozljeda oka, 1. kategorija.

Umjesto navođenja koncentracija u točnim postocima moguće je navesti raspon postotaka u skladu s tablicom 1.

Tablica 1.

Rasponi koncentracije primjenjivi na opasne sastojke koji su od velike važnosti za hitne zdravstvene intervencije (tvari ili smjese u smjesi)

| Raspon koncentracije opasnih sastojaka sadržanih u smjesi (%) | Najveća širina raspona koncentracije koja se koristi u podnesku |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 5 % jedinica |
| ≥ 10 – < 25 | 3 % jedinica |
| ≥ 1 – < 10 | 1 % jedinica |
| ≥ 0,1 – < 1 | 0,3 % jedinica |
| ≥ 0 – < 0,1 | 0,1 % jedinica |

Raspon koncentracije opasnih sastojaka sadržanih u smjesi (%)

Najveća širina raspona koncentracije koja se koristi u podnesku

≥ 25 – < 100

5 % jedinica

≥ 10 – < 25

3 % jedinica

≥ 1 – < 10

1 % jedinica

≥ 0,1 – < 1

0,3 % jedinica

≥ 0 – < 0,1

0,1 % jedinica

3.4.2.   Drugi opasni sastojci i sastojci koji nisu razvrstani kao opasni

Koncentracija opasnih sastojaka smjese koji nisu razvrstani s obzirom na ni jednu od kategorija opasnosti navedenih u odjeljku 3.4.1., kao i koncentracija identificiranih sastojaka koji nisu razvrstani kao opasni izražava se, u skladu s tablicom 2., kao raspon masenih ili volumnih postotaka, od najvećega prema najmanjemu. Umjesto toga moguće je navesti točne postotke.

Odstupajući od prvog podstavka, kad je riječ o parfemima ili mirisima koji nisu razvrstani ili su razvrstani samo s obzirom na preosjetljivost kože kategorije 1., 1.A ili 1.B, ili s obzirom na aspiracijsku toksičnost, podnositelji ne trebaju navoditi informacije o njihovoj koncentraciji, uz uvjet da ukupna koncentracija ne premašuje 5 %.

Tablica 2.

Rasponi koncentracije primjenjivi na druge opasne sastojke i sastojke koji nisu razvrstani kao opasni (tvari ili smjese u smjesi)

| Raspon koncentracije sastojaka sadržanih u smjesi (%) | Najveća širina raspona koncentracije koja se koristi u podnesku |
| --- | --- |
| ≥ 25 – < 100 | 20 % jedinica |
| ≥ 10 – < 25 | 10 % jedinica |
| ≥ 1 – < 10 | 3 % jedinica |
| ≥ 0 – < 1 | 1 % jedinica |

Raspon koncentracije sastojaka sadržanih u smjesi (%)

Najveća širina raspona koncentracije koja se koristi u podnesku

≥ 25 – < 100

20 % jedinica

≥ 10 – < 25

10 % jedinica

≥ 1 – < 10

3 % jedinica

≥ 0 – < 1

1 % jedinica

3.5.   Razvrstavanje sastojaka smjese (tvari ili smjese u smjesi)

Navodi se razvrstavanje sastojaka smjese s obzirom na opasnosti za zdravlje i fizikalne opasnosti (razredi i kategorije opasnosti te oznake upozorenja). To uključuje razvrstavanje barem svih sastojaka navedenih u točki 3.2.1. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 koja se odnosi na zahtjeve za sastavljanje sigurnosno-tehničkih listova. Kad je riječ o smjesi u smjesi, isto je tako moguće navesti samo njezino razvrstavanje s obzirom na opasnosti za zdravlje i fizikalne opasnosti.

4.   Ažuriranje podneska

4.1.   Ako se jedna od sljedećih promjena primjenjuje samo na smjesu iz pojedinačnog ili grupnog podneska, podnositelji dostavljaju ažurirani podnesak prije stavljanja te smjese na tržište, kako je izmijenjena:

| — | promijenjena identifikacijska oznaka proizvoda smjese (uključujući UFI), |
| --- | --- |

—

promijenjena identifikacijska oznaka proizvoda smjese (uključujući UFI),

| — | promijenjeno razvrstavanje smjese s obzirom na opasnosti za zdravlje ili fizikalne opasnosti, |
| --- | --- |

—

promijenjeno razvrstavanje smjese s obzirom na opasnosti za zdravlje ili fizikalne opasnosti,

| — | dostupnost novih važnih toksikoloških informacija o opasnim svojstvima smjese ili njezinih sastojaka, a koje je potrebno navesti u odjeljku 11. sigurnosno-tehničkog lista, |
| --- | --- |

—

dostupnost novih važnih toksikoloških informacija o opasnim svojstvima smjese ili njezinih sastojaka, a koje je potrebno navesti u odjeljku 11. sigurnosno-tehničkog lista,

| — | ako promjena sastava smjese ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:






  (a) | dodavanje, zamjena ili izuzimanje najmanje jednog sastojka smjese koje se navodi u skladu s odjeljkom 3.3.; |
| --- | --- | --- |

—

ako promjena sastava smjese ispunjava jedan od sljedećih uvjeta:

(a)

dodavanje, zamjena ili izuzimanje najmanje jednog sastojka smjese koje se navodi u skladu s odjeljkom 3.3.;

| (b) | promjena koncentracije sastojka smjese izvan raspona koncentracije navedenog u izvornom podnesku; |
| --- | --- |

(b)

promjena koncentracije sastojka smjese izvan raspona koncentracije navedenog u izvornom podnesku;

| (c) | točna koncentracija sastojka navedena je u skladu s odjeljkom 3.4.1. ili 3.4.2., a promjena koncentracije je izvan graničnih vrijednosti utvrđenih u tablici 3. |
| --- | --- |

(c)

točna koncentracija sastojka navedena je u skladu s odjeljkom 3.4.1. ili 3.4.2., a promjena koncentracije je izvan graničnih vrijednosti utvrđenih u tablici 3.

Tablica 3.

Promjene koncentracije ili sastojaka zbog kojih je potrebno ažuriranje podneska

| Točna koncentracija sastojka sadržanog u smjesi (%) | Promjene (±) početne koncentracije sastojka zbog kojih je potrebno ažuriranje podneska |
| --- | --- |
| > 25 – ≤ 100 | 5 % |
| > 10 – ≤ 25 | 10 % |
| > 2,5 – ≤ 10 | 20 % |
| ≤ 2,5 | 30 % |

Točna koncentracija sastojka sadržanog u smjesi (%)

Promjene (±) početne koncentracije sastojka zbog kojih je potrebno ažuriranje podneska

> 25 – ≤ 100

5 %

> 10 – ≤ 25

10 %

> 2,5 – ≤ 10

20 %

≤ 2,5

30 %

Ako se promijene mirisi ili parfemi u grupnom podnesku, ažurira se popis smjesa i mirisa ili parfema koje one sadržavaju, kako se zahtijeva u odjeljku 3.1.

4.2.   Sadržaj ažuriranog podneska

Ažurirani se podnesak sastoji od revidirane verzije prethodnog podneska koji sadržava nove dostupne informacije, kako je opisano u odjeljku 4.1.

DIO C

OBRAZAC ZA DOSTAVLJANJE INFORMACIJA

1.1.   Obrazac za dostavljanje informacija

U skladu s člankom 45., informacije se imenovanim tijelima dostavljaju na obrascu koji na raspolaganje stavlja Agencija. Obrascem za dostavljanje informacija obuhvaćeni su sljedeći elementi:

1.2.   Identifikacija smjese i podnositelja

Identifikacijska oznaka proizvoda

| — | Puni trgovački naziv proizvoda (u slučaju grupnog podneska navode se sve identifikacijske oznake proizvoda) |
| --- | --- |

—

Puni trgovački naziv proizvoda (u slučaju grupnog podneska navode se sve identifikacijske oznake proizvoda)

| — | Ostali nazivi, sinonimi |
| --- | --- |

—

Ostali nazivi, sinonimi

| — | Jedinstveni identifikator formule (UFI) ili više njih |
| --- | --- |

—

Jedinstveni identifikator formule (UFI) ili više njih

| — | Druge identifikacijske oznake (broj odobrenja, šifre proizvoda koje određuje samo poduzeće) |
| --- | --- |

—

Druge identifikacijske oznake (broj odobrenja, šifre proizvoda koje određuje samo poduzeće)

Podnositeljevi podaci za kontakt

| — | Ime |
| --- | --- |

—

Ime

| — | Puna adresa |
| --- | --- |

—

Puna adresa

| — | Telefonski broj |
| --- | --- |

—

Telefonski broj

| — | Adresa e-pošte |
| --- | --- |

—

Adresa e-pošte

Podaci za kontakt radi brzog pristupa dodatnim informacijama o proizvodu (24 sata dnevno 7 dana u tjednu). Samo za ograničene podneske

| — | Ime |
| --- | --- |

—

Ime

| — | Telefonski broj (24 sata dnevno 7 dana u tjednu) |
| --- | --- |

—

Telefonski broj (24 sata dnevno 7 dana u tjednu)

| — | Adresa e-pošte |
| --- | --- |

—

Adresa e-pošte

1.3.   Razvrstavanje smjese, elemenata označivanja i toksikoloških informacija

Razvrstavanje smjese i elemenata označivanja

| — | Razred i kategorija opasnosti |
| --- | --- |

—

Razred i kategorija opasnosti

| — | Šifre piktograma opasnosti (Prilog V.) |
| --- | --- |

—

Šifre piktograma opasnosti (Prilog V.)

| — | Oznaka opasnosti |
| --- | --- |

—

Oznaka opasnosti

| — | Šifre oznaka upozorenja, uključujući dodatne oznake upozorenja (Prilog III.) |
| --- | --- |

—

Šifre oznaka upozorenja, uključujući dodatne oznake upozorenja (Prilog III.)

| — | Šifre oznaka obavijesti (Prilog IV.) |
| --- | --- |

—

Šifre oznaka obavijesti (Prilog IV.)

Toksikološke informacije

| — | Opis toksičnosti smjese ili njezinih sastojaka (kako se zahtijeva u odjeljku 11. sigurnosno-tehničkog lista u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 1907/2006) |
| --- | --- |

—

Opis toksičnosti smjese ili njezinih sastojaka (kako se zahtijeva u odjeljku 11. sigurnosno-tehničkog lista u skladu s Prilogom II. Uredbi (EZ) br. 1907/2006)

Dodatne informacije o smjesi

| — | Boja |
| --- | --- |

—

Boja

| — | pH (ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

—

pH (ako je primjenjivo)

| — | Agregatno stanje |
| --- | --- |

—

Agregatno stanje

| — | Ambalaža (vrsta i veličina) |
| --- | --- |

—

Ambalaža (vrsta i veličina)

| — | Namjena (šifra kategorizacije proizvoda) |
| --- | --- |

—

Namjena (šifra kategorizacije proizvoda)

| — | Upotrebe (potrošačka, profesionalna, industrijska) |
| --- | --- |

—

Upotrebe (potrošačka, profesionalna, industrijska)

1.4.   Identifikacijske oznake proizvoda za sastojke smjese

Identifikacijske oznake proizvoda za sastojke smjese (tvari ili smjese u smjesi, ako je primjenjivo)

| — | Kemijski/trgovački naziv sastojaka |
| --- | --- |

—

Kemijski/trgovački naziv sastojaka

| — | CAS broj (ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

—

CAS broj (ako je primjenjivo)

| — | EZ broj (ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

—

EZ broj (ako je primjenjivo)

| — | UFI (ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

—

UFI (ako je primjenjivo)

Koncentracija i rasponi koncentracije sastojaka smjese

| — | Točna koncentracija ili njezin raspon |
| --- | --- |

—

Točna koncentracija ili njezin raspon

Razvrstavanje sastojaka smjese (tvari ili smjese u smjesi)

| — | Razvrstavanje prema opasnosti (ako je primjenjivo) |
| --- | --- |

—

Razvrstavanje prema opasnosti (ako je primjenjivo)

| — | Dodatne identifikacijske oznake (ako je primjenjivo i bitno za zdravstvene intervencije) |
| --- | --- |

—

Dodatne identifikacijske oznake (ako je primjenjivo i bitno za zdravstvene intervencije)

Popis u skladu s četvrtim stavkom odjeljka 3.1. dijela B (ako je primjenjivo)

---

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/13

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/543

оd 22. ožujka 2017.

o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EZ) br. 763/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o popisu stanovništva i stanova u pogledu tehničkih specifikacija obilježja i njihovih raščlanjivanja

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 763/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o popisu stanovništva i stanova (1), a posebno njezin članak 5. stavak 4.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala usporedivost podataka iz popisa stanovništva i stanova provedenog u državama članicama i omogućilo sastavljanje pouzdanih pregleda na razini Unije, obilježja iz popisa stanovništva trebaju se utvrditi i raščlaniti na isti način u svim državama članicama. Stoga je potrebno donijeti tehničke specifikacije za ta obilježja i njihova raščlanjivanja. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala usporedivost podataka iz popisa stanovništva i stanova provedenog u državama članicama i omogućilo sastavljanje pouzdanih pregleda na razini Unije, obilježja iz popisa stanovništva trebaju se utvrditi i raščlaniti na isti način u svim državama članicama. Stoga je potrebno donijeti tehničke specifikacije za ta obilježja i njihova raščlanjivanja.

| (2) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, |
| --- | --- |

(2)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Tehničke specifikacije za obilježja iz popisa stanovništva i njihova raščlanjivanja koje treba primijeniti na podatke koji se šalju Komisiji za referentnu godinu 2021. navedene su u Prilogu.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2017.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  
  SL L 218, 13.8.2008., str. 14.

1

---

PRILOG

Tehničke specifikacije obilježja iz popisa stanovništva i njihova raščlanjivanja

Tehničke specifikacije predstavljene su na sljedeći način:

| — | Svako obilježje ima naslov. |
| --- | --- |

—

Svako obilježje ima naslov.

| — | Nakon naslova obilježja mogu slijediti tehničke specifikacije koje se općenito odnose na to obilježje. |
| --- | --- |

—

Nakon naslova obilježja mogu slijediti tehničke specifikacije koje se općenito odnose na to obilježje.

| — | Nakon toga navedena su raščlanjivanja za obilježje. Neka obilježja imaju više od jednog raščlanjivanja, svako s različitom razinom detalja. U takvim slučajevima „H” određuje raščlanjivanja s najvećom razinom detalja, „M” određuje raščlanjivanja sa srednjom razinom detalja, „L” određuje raščlanjivanja s najnižom razinom detalja, a „N” određuje raščlanjivanje koje se odnosi na nacionalnu razinu. |
| --- | --- |

—

Nakon toga navedena su raščlanjivanja za obilježje. Neka obilježja imaju više od jednog raščlanjivanja, svako s različitom razinom detalja. U takvim slučajevima „H” određuje raščlanjivanja s najvećom razinom detalja, „M” određuje raščlanjivanja sa srednjom razinom detalja, „L” određuje raščlanjivanja s najnižom razinom detalja, a „N” određuje raščlanjivanje koje se odnosi na nacionalnu razinu.

| — | Utvrđeni su ukupni iznosi na koja se raščlanjivanja primjenjuju. Nakon svakog raščlanjivanja mogu slijediti daljnje tehničke specifikacije koje se posebno odnose na to raščlanjivanje. |
| --- | --- |

—

Utvrđeni su ukupni iznosi na koja se raščlanjivanja primjenjuju. Nakon svakog raščlanjivanja mogu slijediti daljnje tehničke specifikacije koje se posebno odnose na to raščlanjivanje.

Obilježje: Uobičajeno boravište

Kod primjene definicije „uobičajenog boravišta” iz članka 2., točke (d), Uredbe (EZ) br. 763/2008 države članice postupaju s posebnim slučajevima na sljedeći način:

| (a) | Ako osoba redovito živi na više od jednog boravišta tijekom godine, kao uobičajeno boravište uzima se mjesto na kojemu osoba provodi većinu godine bez obzira na to nalazi li se ono drugdje u državi ili u inozemstvu. Međutim, kod osobe koja je zbog posla odsutna iz doma tijekom tjedna i koja se obiteljskom domu vraća za vikend, smatra se da je njezino uobičajeno boravište obiteljski dom bez obzira na to nalazi li se mjesto rada drugdje u državi ili u inozemstvu. |
| --- | --- |

(a)

Ako osoba redovito živi na više od jednog boravišta tijekom godine, kao uobičajeno boravište uzima se mjesto na kojemu osoba provodi većinu godine bez obzira na to nalazi li se ono drugdje u državi ili u inozemstvu. Međutim, kod osobe koja je zbog posla odsutna iz doma tijekom tjedna i koja se obiteljskom domu vraća za vikend, smatra se da je njezino uobičajeno boravište obiteljski dom bez obzira na to nalazi li se mjesto rada drugdje u državi ili u inozemstvu.

| (b) | Za učenike osnovnih i srednjih škola koji su tijekom školske godine odsutni iz doma i bez obzira na to koliko se često vraćaju obiteljskom domu, smatra se da je njihovo uobičajeno boravište obiteljski dom bez obzira na to školuju li se drugdje u državi ili u inozemstvu. |
| --- | --- |

(b)

Za učenike osnovnih i srednjih škola koji su tijekom školske godine odsutni iz doma i bez obzira na to koliko se često vraćaju obiteljskom domu, smatra se da je njihovo uobičajeno boravište obiteljski dom bez obzira na to školuju li se drugdje u državi ili u inozemstvu.

| (c) | Za studente visokog obrazovanja koji tijekom pohađanja fakulteta ili sveučilišta borave izvan doma smatra se da je njihova adresa za vrijeme školovanja uobičajeno boravište bez obzira na to je li riječ o ustanovi (kao što je studenski dom) ili privatnom smještaju i bez obzira na to školuju li se drugdje u državi ili u inozemstvu. Iznimno, ako je mjesto obrazovanja u državi, obiteljski dom može se smatrati uobičajenim boravištem. |
| --- | --- |

(c)

Za studente visokog obrazovanja koji tijekom pohađanja fakulteta ili sveučilišta borave izvan doma smatra se da je njihova adresa za vrijeme školovanja uobičajeno boravište bez obzira na to je li riječ o ustanovi (kao što je studenski dom) ili privatnom smještaju i bez obzira na to školuju li se drugdje u državi ili u inozemstvu. Iznimno, ako je mjesto obrazovanja u državi, obiteljski dom može se smatrati uobičajenim boravištem.

| (d) | Institucija se smatra uobičajenim boravištem svih osoba koje u trenutku popisa stanovništva u njoj žive ili će vjerojatno živjeti 12 mjeseci ili dulje. |
| --- | --- |

(d)

Institucija se smatra uobičajenim boravištem svih osoba koje u trenutku popisa stanovništva u njoj žive ili će vjerojatno živjeti 12 mjeseci ili dulje.

| (e) | Opće pravilo u vezi s mjestom na kojemu osoba provodi većinu dnevnog odmora primjenjuje se na osobe koje su u obveznoj vojnoj službi i pripadnike oružanih snaga koji žive u vojarnama ili kampovima. |
| --- | --- |

(e)

Opće pravilo u vezi s mjestom na kojemu osoba provodi većinu dnevnog odmora primjenjuje se na osobe koje su u obveznoj vojnoj službi i pripadnike oružanih snaga koji žive u vojarnama ili kampovima.

| (f) | Mjesto popisivanja smatra se uobičajenim boravištem beskućnika ili osoba bez krova nad glavom, nomada, skitnica i osoba bez koncepta uobičajenog boravišta. |
| --- | --- |

(f)

Mjesto popisivanja smatra se uobičajenim boravištem beskućnika ili osoba bez krova nad glavom, nomada, skitnica i osoba bez koncepta uobičajenog boravišta.

| (g) | Mjesto na kojemu provodi većinu vremena smatra se uobičajenim boravištem djeteta koje naizmjenično boravi na dva mjesta boravišta (na primjer ako su mu roditelji razvedeni). Ako dijete provodi jednako vremena kod oba roditelja, uobičajeno boravište je mjesto na kojemu se dijete zateklo u noći popisa ili kućanstvo u kojem dijete ima zakonito ili registrirano boravište. |
| --- | --- |

(g)

Mjesto na kojemu provodi većinu vremena smatra se uobičajenim boravištem djeteta koje naizmjenično boravi na dva mjesta boravišta (na primjer ako su mu roditelji razvedeni). Ako dijete provodi jednako vremena kod oba roditelja, uobičajeno boravište je mjesto na kojemu se dijete zateklo u noći popisa ili kućanstvo u kojem dijete ima zakonito ili registrirano boravište.

| (h) | Obuhvaćeni su pomorski trgovci i ribari koji obično borave u državi, ali koji su u vrijeme popisa na moru (uključujući one koji nemaju drugo mjesto boravišta osim svojih prostorija na brodu). |
| --- | --- |

(h)

Obuhvaćeni su pomorski trgovci i ribari koji obično borave u državi, ali koji su u vrijeme popisa na moru (uključujući one koji nemaju drugo mjesto boravišta osim svojih prostorija na brodu).

| (i) | Obuhvaćene su osobe koje možda nezakonito borave u državi ili ne posjeduju isprave kao i tražitelji azila i osobe koje su se prijavile za izbjeglički status ili slične vrste međunarodne zaštite ili su ih već dobile, ako zadovoljavaju kriterije za uobičajeno boravište u državi. Namjera nije razlikovati te osobe, nego osigurati da ih se pri popisivanju ne zanemari. |
| --- | --- |

(i)

Obuhvaćene su osobe koje možda nezakonito borave u državi ili ne posjeduju isprave kao i tražitelji azila i osobe koje su se prijavile za izbjeglički status ili slične vrste međunarodne zaštite ili su ih već dobile, ako zadovoljavaju kriterije za uobičajeno boravište u državi. Namjera nije razlikovati te osobe, nego osigurati da ih se pri popisivanju ne zanemari.

| (j) | Obuhvaćena su djeca rođena 12 mjeseci prije kritičnog trenutka popisa čije obitelji obično borave u državi u re trenutku popisa. |
| --- | --- |

(j)

Obuhvaćena su djeca rođena 12 mjeseci prije kritičnog trenutka popisa čije obitelji obično borave u državi u re trenutku popisa.

| (k) | Obuhvaćene su osobe koje u državi borave (stvarno i/ili to namjeravaju) točno godinu dana.
  Vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji. |
| --- | --- |

(k)

Obuhvaćene su osobe koje u državi borave (stvarno i/ili to namjeravaju) točno godinu dana.

Vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji.

| (l) | Strano vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji koje se nalaze u državi bez obzira na trajanje njihova boravka isključeni su iz stanovništva koje obično boravi u državi. |
| --- | --- |

(l)

Strano vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji koje se nalaze u državi bez obzira na trajanje njihova boravka isključeni su iz stanovništva koje obično boravi u državi.

| (m) | Ako se za nacionalno vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji koje se nalaze izvan države može utvrditi trajanje boravka izvan države primjenjuje se sljedeće:






  — | ako borave u inozemstvu manje od 12 mjeseci i namjeravaju se vratiti na mjesto odlaska, svrstavaju se u državu u skladu s pravilima uobičajenog boravišta. Konkretno bi mogli biti svrstani (silaznim redoslijedom važnosti):






  i. | na adresu obiteljskog doma u državi, ako postoji, ili |
| --- | --- | --- | --- |

(m)

Ako se za nacionalno vojno, mornaričko i diplomatsko osoblje i njihove obitelji koje se nalaze izvan države može utvrditi trajanje boravka izvan države primjenjuje se sljedeće:

—

ako borave u inozemstvu manje od 12 mjeseci i namjeravaju se vratiti na mjesto odlaska, svrstavaju se u državu u skladu s pravilima uobičajenog boravišta. Konkretno bi mogli biti svrstani (silaznim redoslijedom važnosti):

i.

na adresu obiteljskog doma u državi, ako postoji, ili

| ii. | u mjesto zaposlenja u državi u kojoj su boravili prije odlaska. |
| --- | --- |

ii.

u mjesto zaposlenja u državi u kojoj su boravili prije odlaska.

| — | Ako borave u inozemstvu najmanje 12 mjeseci ili ako se ne namjeravaju vratiti u mjesto odlaska (iako se vraćaju u zemlju u razdoblju od 12 mjeseci), svrstavaju se u „virtualno mjesto” (dodatna regija) zemlje odlaska. |
| --- | --- |

—

Ako borave u inozemstvu najmanje 12 mjeseci ili ako se ne namjeravaju vratiti u mjesto odlaska (iako se vraćaju u zemlju u razdoblju od 12 mjeseci), svrstavaju se u „virtualno mjesto” (dodatna regija) zemlje odlaska.

Na temelju definicije uobičajenog boravišta, osobe koje obično borave u mjestu popisa, ali su odsutne ili se očekuje da će biti odsutne u vrijeme popisa u trajanju kraćem od jedne godine smatraju se privremeno odsutnim osobama i stoga se uključuju u ukupno stanovništvo. Nasuprot tome, osobe koje žive ili se očekuje da će živjeti izvan mjesta popisa godinu dana ili više ne smatraju se privremeno odsutnim osobama i stoga se ne uključuju u ukupno stanovništvo. Na navedeno ne utječe duljina povremenih posjeta obitelji.

Osobe koje su popisane, ali ne ispunjavaju kriterije za uobičajeno boravište u mjestu popisa, odnosno ne žive ili se ne očekuje da će živjeti u mjestu popisa u neprekidnom razdoblju od najmanje 12 mjeseci, smatraju se privremeno prisutnima i stoga se ne ubrajaju u ukupno rezidentno stanovništvo.

| Zemljopisno područje
   (1) | GEO.N. | GEO.L. | GEO.M. | GEO.H. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno (na području države članice) | 0. | 0. | 0. | 0. |
| x. | Sve regije NUTS 1 u državi članici | | x. | x. | x. |
| | x.x. | Sve regije NUTS 2 u državi članici | | x.x. | x.x. | x.x. |
| | | x.x.x. | Sve regije NUTS 3 u državi članici | | | x.x.x. | x.x.x. |
| | | | x.x.x.x. | Sve regije LAU 2 u državi članici | | | | x.x.x.x. |

Zemljopisno područje
   (1)

GEO.N.

GEO.L.

GEO.M.

GEO.H.

0.

Ukupno (na području države članice)

0.

0.

0.

0.

x.

Sve regije NUTS 1 u državi članici

x.

x.

x.

x.x.

Sve regije NUTS 2 u državi članici

x.x.

x.x.

x.x.

x.x.x.

Sve regije NUTS 3 u državi članici

x.x.x.

x.x.x.

x.x.x.x.

Sve regije LAU 2 u državi članici

x.x.x.x.

Raščlanjivanja za „zemljopisno područje” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa i međuiznosa koji se odnose na osobe (uobičajeno boravište). Ona se također mogu koristiti za regionalno raščlanjivanje svih ukupnih iznosa na koje se ne odnose obilježja „uobičajeno boravište” ni „mjesto rada”.

Za raščlanjivanja za „zemljopisno područje” koriste se inačice razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS (2)) i razvrstavanja lokalnih administrativnih jedinica (LAU) koje su na snazi 1. siječnja 2021.

Obilježje: Mjesto rada

Mjesto rada je zemljopisno područje na kojemu trenutačno zaposlena osoba obavlja svoj posao.

Mjesto rada osoba koje većinom rade kod kuće jednako je mjestu njihova uobičajenog boravišta. Pojam „rad” odnosi se na posao koji obavlja „zaposlena osoba” kako je određeno pod obilježjem „sadašnji status aktivnosti”. „Većinom” radi kod kuće znači da osoba provodi cjelokupno vrijeme ili većinu vremena radeći kod kuće, a manje ili ništa vremena na mjestu rada izvan kuće.

Za raščlanjivanja za „mjesto rada” koristi se inačica razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) koja je na snazi 1. siječnja 2021.

Podaci o osobama koje nemaju stalno mjesto rada, ali koje se javljaju na stalnu adresu na početku radnog vremena (primjerice vozači autobusa, posade putničkih zrakoplova, osobe koje rade na uličnim štandovima koji se ne uklanjanju na kraju radnog dana) trebali bi se odnositi na tu adresu. Ta skupina može obuhvaćati i osobe koje redovno putuju na posao u susjednu državu. Raščlanjivanje „bez stalnog mjesta rada (u državi članici ili izvan nje)” obuhvaća sve osobe bez stalnog mjesta rada, ali se odnosi i na osobe kao što su pomorci, ribari i radnici koji rade na moru kojima možda neće biti moguće odrediti mjesto rada.

| Mjesto rada
   (3) | LPW.N. | LPW.L. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Na području države članice | 1. | 1. |
| | 1.x. | Sve regije NUTS 1 u državi članici | | 1.x. |
| | | 1.x.x. | Sve regije NUTS 2 u državi članici | | 1.x.x. |
| | 1.y. | Nepoznato mjesto rada u državi članici | | 1.y. |
| 2. | Nije na području države članice | 2. | 2. |
| 3. | Bez stalnog mjesta rada (u državi članici ili izvan nje) | 3. | 3. |
| 4. | Nepoznato mjesto rada (nepoznato je li u državi članici ili izvan nje) | 4. | 4. |
| 5. | Ne primjenjuje se (osobe koje ne rade) | 5. | 5. |

Mjesto rada
   (3)

LPW.N.

LPW.L.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Na području države članice

1.

1.

1.x.

Sve regije NUTS 1 u državi članici

1.x.

1.x.x.

Sve regije NUTS 2 u državi članici

1.x.x.

1.y.

Nepoznato mjesto rada u državi članici

1.y.

2.

Nije na području države članice

2.

2.

3.

Bez stalnog mjesta rada (u državi članici ili izvan nje)

3.

3.

4.

Nepoznato mjesto rada (nepoznato je li u državi članici ili izvan nje)

4.

4.

5.

Ne primjenjuje se (osobe koje ne rade)

5.

5.

Raščlanjivanja za „mjesto rada” namijenjene su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa i međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Prostorna jedinica

Prostorna jedinica određena je kao jasan klaster stanovništva, odnosno područje određeno stanovništvom koje živi u susjednim ili povezanim zgradama. Takve zgrade:

| (a) | mogu činiti neprekidno izgrađeno područje s jasno prepoznatljivim ulicama ili |
| --- | --- |

(a)

mogu činiti neprekidno izgrađeno područje s jasno prepoznatljivim ulicama ili

| (b) | mogu obuhvaćati, iako nisu dio takvog izgrađenog područja, skupinu zgrada koje imaju jedinstveni lokalno prepoznatljiv naziv mjesta ili |
| --- | --- |

(b)

mogu obuhvaćati, iako nisu dio takvog izgrađenog područja, skupinu zgrada koje imaju jedinstveni lokalno prepoznatljiv naziv mjesta ili

| (c) | mogu predstavljati, iako ne ispunjavaju ni jedan od dva navedena kriterija, skupinu zgrada od kojih nijedna nije udaljena više od 200 metara od najbliže susjedne zgrade. |
| --- | --- |

(c)

mogu predstavljati, iako ne ispunjavaju ni jedan od dva navedena kriterija, skupinu zgrada od kojih nijedna nije udaljena više od 200 metara od najbliže susjedne zgrade.

Pri primjeni navedene definicije određene kategorije korištenja zemljišta ne smatraju se prekidima neprekidno izgrađenog područja. Te kategorije uključuju: industrijske i poslovne zgrade i objekte, javne parkove, igrališta i vrtove, nogometna igrališta i druge sportske objekte, premošćene rijeke, željezničke pruge, kanale, parkirališta i drugu prometnu infrastrukturu i groblja.

Regije LAU 2 s ukupnim brojem stanovnika manjim od 2 000 mogu se smatrati jednom prostornom jedinicom.

Stanovništvo prostorne jedinice određeno je kao osobe koje u predmetnoj prostornoj jedinici imaju uobičajeno boravište.

Prostorno udaljena zgrada svrstava se u kategoriju koja predstavlja broj osoba s uobičajenim boravištem u toj zgradi.

| Veličina prostorne jedinice | LOC. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | 1 000 000 osoba i više | 1. |
| 2. | 500 000 – 999 999 osoba | 2. |
| 3. | 200 000 – 499 999 osoba | 3. |
| 4. | 100 000 – 199 999 osoba | 4. |
| 5. | 50 000 – 99 999 osoba | 5. |
| 6. | 20 000 – 49 999 osoba | 6. |
| 7. | 10 000 – 19 999 osoba | 7. |
| 8. | 5 000 – 9 999 osoba | 8. |
| 9. | 2 000 – 4 999 osoba | 9. |
| 10. | 1 000 – 1 999 osoba | 10. |
| 11. | 500 – 999 osoba | 11. |
| 12. | 200 – 499 osoba | 12. |
| 13. | manje od 200 osoba | 13. |

Veličina prostorne jedinice

LOC.

0.

Ukupno

0.

1.

1 000 000 osoba i više

1.

2.

500 000 – 999 999 osoba

2.

3.

200 000 – 499 999 osoba

3.

4.

100 000 – 199 999 osoba

4.

5.

50 000 – 99 999 osoba

5.

6.

20 000 – 49 999 osoba

6.

7.

10 000 – 19 999 osoba

7.

8.

5 000 – 9 999 osoba

8.

9.

2 000 – 4 999 osoba

9.

10.

1 000 – 1 999 osoba

10.

11.

500 – 999 osoba

11.

12.

200 – 499 osoba

12.

13.

manje od 200 osoba

13.

Raščlanjivanje za „veličinu prostorne jedinice” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa i međuiznosa jedinica koji se mogu svrstati u „prostorne jedinice”, uključujući sve ukupne iznose i međuiznose koji se odnose na osobe.

Obilježje: Spol

| Spol | SPOL |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Muško | 1. |
| 2. | Žensko | 2. |

Spol

SPOL

0.

Ukupno

0.

1.

Muško

1.

2.

Žensko

2.

Raščlanjivanje za „spol” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa i međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Dob

Bilježi se dob u navršenim godinama života dosegnuta u kritičnom trenutku popisa.

| Dob | AGE.L. | AGE.M. | AGE.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. | 0. |
| 1. | mlađi od 15 godina | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | mlađi od 5 godina | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1 | do 1 godine | | | 1.1.1 |
| | | 1.1.2. | 1 godina | | | 1.1.2. |
| | | 1.1.3. | 2 godine | | | 1.1.3. |
| | | 1.1.4. | 3 godine | | | 1.1.4. |
| | | 1.1.5. | 4 godine | | | 1.1.5. |
| | 1.2. | 5 do 9 godina | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 5 godina | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 6 godina | | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 7 godina | | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 8 godina | | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 9 godina | | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 10 do 14 godina | | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 10 godina | | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 11 godina | | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 12 godina | | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 13 godina | | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 14 godina | | | 1.3.5. |
| 2. | 15 do 29 godina | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | 15 do 19 godina | | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.1. | 15 godina | | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | 16 godina | | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | 17 godina | | | 2.1.3. |
| | | 2.1.4. | 18 godina | | | 2.1.4. |
| | | 2.1.5. | 19 godina | | | 2.1.5. |
| | 2.2. | 20 do 24 godine | | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | 20 godina | | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | 21 godina | | | 2.2.2. |
| | | 2.2.3. | 22 godine | | | 2.2.3. |
| | | 2.2.4. | 23 godine | | | 2.2.4. |
| | | 2.2.5. | 24 godine | | | 2.2.5. |
| | 2.3. | 25 do 29 godina | | 2.3. | 2.3. |
| | | 2.3.1. | 25 godina | | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | 26 godina | | | 2.3.2. |
| | | 2.3.3. | 27 godina | | | 2.3.3. |
| | | 2.3.4. | 28 godina | | | 2.3.4. |
| | | 2.3.5. | 29 godina | | | 2.3.5. |
| 3. | 30 do 49 godina | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | 30 do 34 godine | | 3.1. | 3.1. |
| | | 3.1.1. | 30 godina | | | 3.1.1. |
| | | 3.1.2. | 31 godina | | | 3.1.2. |
| | | 3.1.3. | 32 godine | | | 3.1.3. |
| | | 3.1.4. | 33 godine | | | 3.1.4. |
| | | 3.1.5. | 34 godine | | | 3.1.5. |
| | 3.2. | 35 do 39 godina | | 3.2. | 3.2. |
| | | 3.2.1. | 35 godina | | | 3.2.1. |
| | | 3.2.2. | 36 godina | | | 3.2.2. |
| | | 3.2.3. | 37 godina | | | 3.2.3. |
| | | 3.2.4. | 38 godina | | | 3.2.4. |
| | | 3.2.5. | 39 godina | | | 3.2.5. |
| | 3.3. | 40 do 44 godine | | 3.3. | 3.3. |
| | | 3.3.1. | 40 godina | | | 3.3.1. |
| | | 3.3.2. | 41 godina | | | 3.3.2. |
| | | 3.3.3. | 42 godine | | | 3.3.3. |
| | | 3.3.4. | 43 godine | | | 3.3.4. |
| | | 3.3.5. | 44 godine | | | 3.3.5. |
| | 3.4. | 45 do 49 godina | | 3.4. | 3.4. |
| | | 3.4.1. | 45 godina | | | 3.4.1. |
| | | 3.4.2. | 46 godina | | | 3.4.2. |
| | | 3.4.3. | 47 godina | | | 3.4.3. |
| | | 3.4.4. | 48 godina | | | 3.4.4. |
| | | 3.4.5. | 49 godina | | | 3.4.5. |
| 4. | 50 do 64 godine | 4. | 4. | 4. |
| | 4.1. | 50 do 54 godine | | 4.1. | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 50 godina | | | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 51 godina | | | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 52 godina | | | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 53 godine | | | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 54 godine | | | 4.1.5. |
| | 4.2. | 55 do 59 godina | | 4.2. | 4.2. |
| | | 4.2.1. | 55 godina | | | 4.2.1. |
| | | 4.2.2. | 56 godina | | | 4.2.2. |
| | | 4.2.3. | 57 godina | | | 4.2.3. |
| | | 4.2.4. | 58 godina | | | 4.2.4. |
| | | 4.2.5. | 59 godina | | | 4.2.5. |
| | 4.3. | 60 do 64 godine | | 4.3. | 4.3. |
| | | 4.3.1. | 60 godina | | | 4.3.1. |
| | | 4.3.2. | 61 godina | | | 4.3.2. |
| | | 4.3.3. | 62 godine | | | 4.3.3. |
| | | 4.3.4. | 63 godine | | | 4.3.4. |
| | | 4.3.5. | 64 godine | | | 4.3.5. |
| 5. | 65 do 84 godine | 5. | 5. | 5. |
| | 5.1. | 65 do 69 godina | | 5.1. | 5.1. |
| | | 5.1.1. | 65 godina | | | 5.1.1. |
| | | 5.1.2. | 66 godina | | | 5.1.2. |
| | | 5.1.3. | 67 godina | | | 5.1.3. |
| | | 5.1.4. | 68 godina | | | 5.1.4. |
| | | 5.1.5. | 69 godina | | | 5.1.5. |
| | 5.2. | 70 do 74 godine | | 5.2. | 5.2. |
| | | 5.2.1. | 70 godina | | | 5.2.1. |
| | | 5.2.2. | 71 godina | | | 5.2.2. |
| | | 5.2.3. | 72 godine | | | 5.2.3. |
| | | 5.2.4. | 73 godine | | | 5.2.4. |
| | | 5.2.5. | 74 godina | | | 5.2.5. |
| | 5.3. | 75 do 79 godina | | 5.3. | 5.3. |
| | | 5.3.1. | 75 godina | | | 5.3.1. |
| | | 5.3.2. | 76 godina | | | 5.3.2. |
| | | 5.3.3. | 77 godina | | | 5.3.3. |
| | | 5.3.4. | 78 godina | | | 5.3.4. |
| | | 5.3.5. | 79 godina | | | 5.3.5. |
| | 5.4. | 80 do 84 godine | | 5.4. | 5.4. |
| | | 5.4.1. | 80 godina | | | 5.4.1. |
| | | 5.4.2. | 81 godina | | | 5.4.2. |
| | | 5.4.3. | 82 godine | | | 5.4.3. |
| | | 5.4.4. | 83 godine | | | 5.4.4. |
| | | 5.4.5. | 84 godine | | | 5.4.5. |
| 6. | 85 godina i više | 6. | 6. | 6. |
| | 6.1. | 85 do 89 godina | | 6.1. | 6.1. |
| | | 6.1.1. | 85 godina | | | 6.1.1. |
| | | 6.1.2. | 86 godina | | | 6.1.2. |
| | | 6.1.3. | 87 godina | | | 6.1.3. |
| | | 6.1.4. | 88 godina | | | 6.1.4. |
| | | 6.1.5. | 89 godina | | | 6.1.5. |
| | 6.2. | 90 do 94 godine | | 6.2. | 6.2. |
| | | 6.2.1. | 90 godina | | | 6.2.1. |
| | | 6.2.2. | 91 godina | | | 6.2.2. |
| | | 6.2.3. | 92 godine | | | 6.2.3. |
| | | 6.2.4. | 93 godine | | | 6.2.4. |
| | | 6.2.5. | 94 godine | | | 6.2.5. |
| | 6.3. | 95 do 99 godina | | 6.3. | 6.3. |
| | | 6.3.1. | 95 godina | | | 6.3.1. |
| | | 6.3.2. | 96 godina | | | 6.3.2. |
| | | 6.3.3. | 97 godina | | | 6.3.3. |
| | | 6.3.4. | 98 godina | | | 6.3.4. |
| | | 6.3.5. | 99 godina | | | 6.3.5. |
| | 6.4. | 100 godina i više | | 6.4. | 6.4. |

Dob

AGE.L.

AGE.M.

AGE.H.

0.

Ukupno

0.

0.

0.

1.

mlađi od 15 godina

1.

1.

1.

1.1.

mlađi od 5 godina

1.1.

1.1.

1.1.1

do 1 godine

1.1.1

1.1.2.

1 godina

1.1.2.

1.1.3.

2 godine

1.1.3.

1.1.4.

3 godine

1.1.4.

1.1.5.

4 godine

1.1.5.

1.2.

5 do 9 godina

1.2.

1.2.

1.2.1.

5 godina

1.2.1.

1.2.2.

6 godina

1.2.2.

1.2.3.

7 godina

1.2.3.

1.2.4.

8 godina

1.2.4.

1.2.5.

9 godina

1.2.5.

1.3.

10 do 14 godina

1.3.

1.3.

1.3.1.

10 godina

1.3.1.

1.3.2.

11 godina

1.3.2.

1.3.3.

12 godina

1.3.3.

1.3.4.

13 godina

1.3.4.

1.3.5.

14 godina

1.3.5.

2.

15 do 29 godina

2.

2.

2.

2.1.

15 do 19 godina

2.1.

2.1.

2.1.1.

15 godina

2.1.1.

2.1.2.

16 godina

2.1.2.

2.1.3.

17 godina

2.1.3.

2.1.4.

18 godina

2.1.4.

2.1.5.

19 godina

2.1.5.

2.2.

20 do 24 godine

2.2.

2.2.

2.2.1.

20 godina

2.2.1.

2.2.2.

21 godina

2.2.2.

2.2.3.

22 godine

2.2.3.

2.2.4.

23 godine

2.2.4.

2.2.5.

24 godine

2.2.5.

2.3.

25 do 29 godina

2.3.

2.3.

2.3.1.

25 godina

2.3.1.

2.3.2.

26 godina

2.3.2.

2.3.3.

27 godina

2.3.3.

2.3.4.

28 godina

2.3.4.

2.3.5.

29 godina

2.3.5.

3.

30 do 49 godina

3.

3.

3.

3.1.

30 do 34 godine

3.1.

3.1.

3.1.1.

30 godina

3.1.1.

3.1.2.

31 godina

3.1.2.

3.1.3.

32 godine

3.1.3.

3.1.4.

33 godine

3.1.4.

3.1.5.

34 godine

3.1.5.

3.2.

35 do 39 godina

3.2.

3.2.

3.2.1.

35 godina

3.2.1.

3.2.2.

36 godina

3.2.2.

3.2.3.

37 godina

3.2.3.

3.2.4.

38 godina

3.2.4.

3.2.5.

39 godina

3.2.5.

3.3.

40 do 44 godine

3.3.

3.3.

3.3.1.

40 godina

3.3.1.

3.3.2.

41 godina

3.3.2.

3.3.3.

42 godine

3.3.3.

3.3.4.

43 godine

3.3.4.

3.3.5.

44 godine

3.3.5.

3.4.

45 do 49 godina

3.4.

3.4.

3.4.1.

45 godina

3.4.1.

3.4.2.

46 godina

3.4.2.

3.4.3.

47 godina

3.4.3.

3.4.4.

48 godina

3.4.4.

3.4.5.

49 godina

3.4.5.

4.

50 do 64 godine

4.

4.

4.

4.1.

50 do 54 godine

4.1.

4.1.

4.1.1.

50 godina

4.1.1.

4.1.2.

51 godina

4.1.2.

4.1.3.

52 godina

4.1.3.

4.1.4.

53 godine

4.1.4.

4.1.5.

54 godine

4.1.5.

4.2.

55 do 59 godina

4.2.

4.2.

4.2.1.

55 godina

4.2.1.

4.2.2.

56 godina

4.2.2.

4.2.3.

57 godina

4.2.3.

4.2.4.

58 godina

4.2.4.

4.2.5.

59 godina

4.2.5.

4.3.

60 do 64 godine

4.3.

4.3.

4.3.1.

60 godina

4.3.1.

4.3.2.

61 godina

4.3.2.

4.3.3.

62 godine

4.3.3.

4.3.4.

63 godine

4.3.4.

4.3.5.

64 godine

4.3.5.

5.

65 do 84 godine

5.

5.

5.

5.1.

65 do 69 godina

5.1.

5.1.

5.1.1.

65 godina

5.1.1.

5.1.2.

66 godina

5.1.2.

5.1.3.

67 godina

5.1.3.

5.1.4.

68 godina

5.1.4.

5.1.5.

69 godina

5.1.5.

5.2.

70 do 74 godine

5.2.

5.2.

5.2.1.

70 godina

5.2.1.

5.2.2.

71 godina

5.2.2.

5.2.3.

72 godine

5.2.3.

5.2.4.

73 godine

5.2.4.

5.2.5.

74 godina

5.2.5.

5.3.

75 do 79 godina

5.3.

5.3.

5.3.1.

75 godina

5.3.1.

5.3.2.

76 godina

5.3.2.

5.3.3.

77 godina

5.3.3.

5.3.4.

78 godina

5.3.4.

5.3.5.

79 godina

5.3.5.

5.4.

80 do 84 godine

5.4.

5.4.

5.4.1.

80 godina

5.4.1.

5.4.2.

81 godina

5.4.2.

5.4.3.

82 godine

5.4.3.

5.4.4.

83 godine

5.4.4.

5.4.5.

84 godine

5.4.5.

6.

85 godina i više

6.

6.

6.

6.1.

85 do 89 godina

6.1.

6.1.

6.1.1.

85 godina

6.1.1.

6.1.2.

86 godina

6.1.2.

6.1.3.

87 godina

6.1.3.

6.1.4.

88 godina

6.1.4.

6.1.5.

89 godina

6.1.5.

6.2.

90 do 94 godine

6.2.

6.2.

6.2.1.

90 godina

6.2.1.

6.2.2.

91 godina

6.2.2.

6.2.3.

92 godine

6.2.3.

6.2.4.

93 godine

6.2.4.

6.2.5.

94 godine

6.2.5.

6.3.

95 do 99 godina

6.3.

6.3.

6.3.1.

95 godina

6.3.1.

6.3.2.

96 godina

6.3.2.

6.3.3.

97 godina

6.3.3.

6.3.4.

98 godina

6.3.4.

6.3.5.

99 godina

6.3.5.

6.4.

100 godina i više

6.4.

6.4.

Raščlanjivanja za „dob” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Zakonsko bračno stanje

Bračno je stanje određeno kao (zakonsko) bračno stanje pojedinca u odnosu na bračne zakone (ili običaje) države (riječ je o de jure stanju).

Osoba se razvrstava u skladu s najnovijim stečenim zakonskim bračnim stanjem u kritičnom trenutku popisa.

U državama članicama u kojima zakonodavstvo uključuje odredbe o „pravnoj odvojenosti” bračnih drugova ili partnera u registriranom partnerstvu, tako „pravno odvojene” osobe razvrstavaju se u „oženjen/udana ili u registriranom partnerstvu” (LMS.L. 2. i LMS.H. 2.).

| Zakonsko bračno stanje | LMS.L. | LMS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Nikada oženjen/udana i nikada u registriranom partnerstvu | 1. | 1. |
| 2. | Oženjen/udana ili u registriranom partnerstvu | 2. | 2. |
| | 2.1. | U braku ili u registriranom partnerstvu s osobom suprotnog spola | | 2.1. |
| 2.2. | U braku ili u registriranom partnerstvu s osobom istog spola | | 2.2. |
| 3. | Udovac/udovica ili je registrirano partnerstvo prestalo smrću partnera (i nije ponovno oženjen/udana ili u novom registriranom partnerstvu) | 3. | 3. |
| 4. | Razveden/razvedena ili je registrirano partnerstvo zakonski razvedeno (i nije ponovno oženjen/udana ili u novom registriranom partnerstvu) | 4. | 4. |
| 5. | Nije navedeno | 5. | 5. |

Zakonsko bračno stanje

LMS.L.

LMS.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Nikada oženjen/udana i nikada u registriranom partnerstvu

1.

1.

2.

Oženjen/udana ili u registriranom partnerstvu

2.

2.

2.1.

U braku ili u registriranom partnerstvu s osobom suprotnog spola

2.1.

2.2.

U braku ili u registriranom partnerstvu s osobom istog spola

2.2.

3.

Udovac/udovica ili je registrirano partnerstvo prestalo smrću partnera (i nije ponovno oženjen/udana ili u novom registriranom partnerstvu)

3.

3.

4.

Razveden/razvedena ili je registrirano partnerstvo zakonski razvedeno (i nije ponovno oženjen/udana ili u novom registriranom partnerstvu)

4.

4.

5.

Nije navedeno

5.

5.

Raščlanjivanje za „zakonsko bračno stanje” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Sadašnji status aktivnosti

„Sadašnji status aktivnosti” je sadašnji odnos osobe prema gospodarskoj djelatnosti na temelju referentnog razdoblja od tjedan dana, što može biti određeni, nedavni, utvrđeni, kalendarski tjedan ili zadnji završeni kalendarski tjedan ili zadnjih sedam dana prije popisa.

„Radna snaga” obuhvaća sve osobe koje ispunjavaju zahtjeve za uključivanje u zaposlene ili nezaposlene osobe.

„
  Zaposlene
  ” osobe obuhvaćaju sve osobe stare 15 godina ili više koje su u referentnom tjednu:

| (a) | radile najmanje sat vremena za plaću ili dobit, u novcu ili naravi ili |
| --- | --- |

(a)

radile najmanje sat vremena za plaću ili dobit, u novcu ili naravi ili

| (b) | bile privremeno odsutne s radnog mjesta na kojemu su već radile i s kojim su zadržale formalnu povezanost ili iz samostalne djelatnosti. |
| --- | --- |

(b)

bile privremeno odsutne s radnog mjesta na kojemu su već radile i s kojim su zadržale formalnu povezanost ili iz samostalne djelatnosti.

Zaposlenici koji privremeno nisu na radnom mjestu smatraju se zaposlenicima u plaćenom radnom odnosu uz uvjet da imaju formalnu povezanost s radnim mjestom. Mogući razlozi takve privremene odsutnosti su:

| (a) | bolest ili ozljeda ili |
| --- | --- |

(a)

bolest ili ozljeda ili

| (b) | praznik ili godišnji odmor ili |
| --- | --- |

(b)

praznik ili godišnji odmor ili

| (c) | štrajk ili isključenje s rada ili |
| --- | --- |

(c)

štrajk ili isključenje s rada ili

| (d) | dopust radi obrazovanja ili osposobljavanja ili |
| --- | --- |

(d)

dopust radi obrazovanja ili osposobljavanja ili

| (e) | rodiljni ili roditeljski dopust ili |
| --- | --- |

(e)

rodiljni ili roditeljski dopust ili

| (f) | smanjenje gospodarske djelatnosti ili |
| --- | --- |

(f)

smanjenje gospodarske djelatnosti ili

| (g) | privremeno raspuštanje ili suspenzija rada zbog razloga kao što su loši vremenski uvjeti, mehanički ili električni kvar ili nedostatak sirovina ili goriva ili |
| --- | --- |

(g)

privremeno raspuštanje ili suspenzija rada zbog razloga kao što su loši vremenski uvjeti, mehanički ili električni kvar ili nedostatak sirovina ili goriva ili

| (h) | drugi razlozi privremene odsutnosti s dopustom ili bez njega. |
| --- | --- |

(h)

drugi razlozi privremene odsutnosti s dopustom ili bez njega.

Formalna povezanost s radnim mjestom utvrđuje se na temelju jednog ili više sljedećih kriterija:

| (a) | neprekidno primanje plaće ili naknade ili |
| --- | --- |

(a)

neprekidno primanje plaće ili naknade ili

| (b) | osiguranje povratka na posao nakon završetka izvanredne situacije ili dogovor o datumu povratka ili |
| --- | --- |

(b)

osiguranje povratka na posao nakon završetka izvanredne situacije ili dogovor o datumu povratka ili

| (c) | proteklo razdoblje odsutnosti s posla koje, kad god je to relevantno, može biti razdoblje za koje radnici mogu primiti naknadu bez obveze prihvaćanja drugih poslova. |
| --- | --- |

(c)

proteklo razdoblje odsutnosti s posla koje, kad god je to relevantno, može biti razdoblje za koje radnici mogu primiti naknadu bez obveze prihvaćanja drugih poslova.

Samozaposlene osobe smatraju se „zaposlenima” ako su kao takve radile u referentnom tjednu ili ako su privremeno odsutne s posla, a njihovo poduzeće i dalje postoji.

Pomažući članovi obitelji smatraju se „zaposlenima” na radnom mjestu na istoj osnovi kao ostale zaposlene osobe odnosno bez obzira na broj sati odrađenih tijekom referentnog razdoblja. Isto tako osoba koja obavlja zadaće ili dužnosti povezane s radnim mjestom na kojem je zaposlen član obitelji koji živi u istom ili drugom kućanstvo razvrstavaju se kao zaposlene.

„
  Nezaposleni
  ” obuhvaćaju sve osobe stare 15 godina ili više:

| (a) | koje su „bez posla”, odnosno nisu bile u plaćenom radnom odnosu niti su bile samozaposlene u referentnom tjednu i |
| --- | --- |

(a)

koje su „bez posla”, odnosno nisu bile u plaćenom radnom odnosu niti su bile samozaposlene u referentnom tjednu i

| (b) | koje su „trenutačno na raspolaganju za posao”, odnosno bile su na raspolaganju za plaćeni radni odnos ili samozapošljavanje u referentnom tjednu ili u razdoblju od dva tjedna nakon toga i |
| --- | --- |

(b)

koje su „trenutačno na raspolaganju za posao”, odnosno bile su na raspolaganju za plaćeni radni odnos ili samozapošljavanje u referentnom tjednu ili u razdoblju od dva tjedna nakon toga i

| (c) | koje „traže posao”, odnosno poduzele su određene korake kako bi pronašle plaćeni radni odnos ili samozapošljavanje u razdoblju od četiri tjedna koje završava referentnim tjednom. |
| --- | --- |

(c)

koje „traže posao”, odnosno poduzele su određene korake kako bi pronašle plaćeni radni odnos ili samozapošljavanje u razdoblju od četiri tjedna koje završava referentnim tjednom.

„Ostali” obuhvaća osobe koje ne ulaze u radnu snagu i primaju državnu ili privatnu pomoć te sve ostale osobe koje ne pripadaju ni jednoj od prethodnih kategorija.

Pri pripisivanju pojedinačnog statusa aktivnosti svakoj osobi prednost se daje statusu „zaposlen” u odnosu na „nezaposlen” i statusu „nezaposlen” u odnosu na „nije gospodarski aktivan”.

Pri pripisivanju pojedinačnog statusa aktivnosti svakoj osobi koja je trenutačno izvan radne snage prednost se daje statusu „osobe ispod nacionalne najniže dobi za obavljanje gospodarske djelatnosti” u odnosu na „primatelji mirovine ili dohotka od kapitala”, statusu „primatelji mirovine ili dohotka od kapitala” u odnosu na „studenti” i statusu „studenti” u odnosu na „ostali”.

Kategorija „studenti” (CAS.H.2.3.) obuhvaća studente visokog obrazovanja:

| — | koji su napunili nacionalnu najnižu dob za obavljanje gospodarske djelatnosti ili više i |
| --- | --- |

—

koji su napunili nacionalnu najnižu dob za obavljanje gospodarske djelatnosti ili više i

| — | izvan su radne snage i |
| --- | --- |

—

izvan su radne snage i

| — | nisu primatelji mirovine ili dohotka od kapitala. |
| --- | --- |

—

nisu primatelji mirovine ili dohotka od kapitala.

| Sadašnji status aktivnosti | CAS.L. | CAS.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Radna snaga | 1. | 1. |
| | 1.1. | Zaposlen/a | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Nezaposlen/a | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Izvan radne snage | 2. | 2. |
| | 2.1. | Osobe ispod nacionalne najniže dobi za obavljanje gospodarske djelatnosti | | 2.1. |
| | 2.2. | Primatelji mirovine ili dohotka od kapitala | | 2.2. |
| | 2.3. | Studenti | | 2.3. |
| | 2.4. | Ostalo | | 2.4. |
| 3. | Nije navedeno | 3. | 3. |

Sadašnji status aktivnosti

CAS.L.

CAS.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Radna snaga

1.

1.

1.1.

Zaposlen/a

1.1.

1.1.

1.2.

Nezaposlen/a

1.2.

1.2.

2.

Izvan radne snage

2.

2.

2.1.

Osobe ispod nacionalne najniže dobi za obavljanje gospodarske djelatnosti

2.1.

2.2.

Primatelji mirovine ili dohotka od kapitala

2.2.

2.3.

Studenti

2.3.

2.4.

Ostalo

2.4.

3.

Nije navedeno

3.

3.

Raščlanjivanja za „sadašnji status aktivnosti” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Zanimanje

„Zanimanje” se odnosi na vrstu posla koja se obavlja na radnom mjestu. „Vrsta posla” opisana je glavnim zadaćama i dužnostima posla.

Raspodjela osoba unutar raščlanjivanja obilježja „zanimanje”, „djelatnost” i „položaj u zaposlenju” temelji se na istom poslu. Osobama koje obavljaju više od jednog posla dodjeljuje se zanimanje na temelju glavnog posla, koji se utvrđuje u skladu sa sljedećim:

| (1) | vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni, |
| --- | --- |

(1)

vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni,

| (2) | primljeni dohodak. |
| --- | --- |

(2)

primljeni dohodak.

Osobe stare 15 godina ili više koje su bile zaposlene (odnosno njihov „sadašnji status aktivnosti” – „CAS” bio je „zaposlen” (CAS.L. i CAS.H. 1.1)) u referentnom tjednu razvrstavaju se u samo jednu kategoriju od OCC.1. do OCC.11.

Osobe mlađe od 15 godina te osobe stare 15 godina i više koje su bile:

| — | nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L. 1.2)) ili koje su bile |
| --- | --- |

—

nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L. 1.2)) ili koje su bile

| — | izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L. i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (OCC.12.). |
| --- | --- |

—

izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L. i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (OCC.12.).

Ako oznake kategorija iz klasifikacije ISCO koja je na snazi 1. siječnja 2021. odstupaju od oznaka navedenih u kategorijama od OCC.2. do OCC.11., koriste se oznake iz klasifikacije ISCO koja je na snazi 1. siječnja 2021.

| Zanimanje | OCC. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Rukovoditelji | 1. |
| 2. | Stručnjaci | 2. |
| 3. | Tehničari i povezani stručnjaci | 3. |
| 4. | Administrativni pomoćnici | 4. |
| 5. | Uslužni i prodajni radnici | 5. |
| 6. | Kvalificirani radnici u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu | 6. |
| 7. | Zaposlenici u području obrta i povezanih djelatnosti | 7. |
| 8. | Rukovatelji uređajima i strojevima i monteri | 8. |
| 9. | Jednostavna zanimanja | 9. |
| 10. | Vojna zanimanja | 10. |
| 11. | Nije navedeno | 11. |
| 12. | Nije primjenjivo | 12. |

Zanimanje

OCC.

0.

Ukupno

0.

1.

Rukovoditelji

1.

2.

Stručnjaci

2.

3.

Tehničari i povezani stručnjaci

3.

4.

Administrativni pomoćnici

4.

5.

Uslužni i prodajni radnici

5.

6.

Kvalificirani radnici u poljoprivredi, šumarstvu i ribarstvu

6.

7.

Zaposlenici u području obrta i povezanih djelatnosti

7.

8.

Rukovatelji uređajima i strojevima i monteri

8.

9.

Jednostavna zanimanja

9.

10.

Vojna zanimanja

10.

11.

Nije navedeno

11.

12.

Nije primjenjivo

12.

Raščlanjivanje za „zanimanje” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Djelatnost

„Djelatnost (grana gospodarske djelatnosti)” se odnosi na vrstu proizvodnje ili djelatnosti objekta ili slične jedinice u kojoj je radno mjesto zaposlene osobe. Za osobe koje zapošljava jedno poduzeće, ali se njihovo mjesto rada u stvari nalazi u drugom poduzeću („radnici agencije”, „dodijeljeni radnici”), bilježi se djelatnost objekta ili slične jedinice u kojoj se nalazi mjesto rada.

Raspodjela osoba unutar raščlanjivanja obilježja „
  zanimanje
  ”, „
  djelatnost
  ” i „
  položaj u zaposlenju
  ” temelji se na istom poslu. Osobama koje obavljaju više od jednog posla određuje se djelatnost na temelju glavnog posla, koji se utvrđuje u skladu sa sljedećim:

| — | vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni, |
| --- | --- |

—

vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni,

| — | primljeni dohodak. |
| --- | --- |

—

primljeni dohodak.

Osobe stare 15 godina ili više koje su bile zaposlene (odnosno njihov „sadašnji status aktivnosti – CAS” bio je „zaposlen” (CAS.L. i CAS.H. 1.1)) u referentnom tjednu razvrstavaju se u samo jednu kategoriju od IND.1. do IND.11.

Osobe mlađe od 15 godina te osobe stare 15 godina i više koje su bile:

| — | nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L. i CAS.H.1.2)) ili koje su bile |
| --- | --- |

—

nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L. i CAS.H.1.2)) ili koje su bile

| — | izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L. i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (IND.12.). |
| --- | --- |

—

izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L. i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (IND.12.).

| Djelatnost | IND.L. | IND.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo | 1. | 1. |
| 2 | Prerađivačka industrija, rudarstvo i vađenje i druge djelatnosti | 2. | 2. |
| | 2.1. | Rudarstvo i vađenje | | 2.1. |
| | 2.2. | Prerađivačka industrija | | 2.2. |
| | 2.3. | Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija | | 2.3. |
| | 2.4 | Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom i djelatnosti sanacije okoliša | | 2.4. |
| 3. | Građevinarstvo | 3. | 3. |
| 4. | Trgovina na veliko i malo, prijevoz i skladištenje, ugostiteljstvo | 4. | 4. |
| | 4.1 | Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila i motocikala | | 4.1. |
| | 4.2 | Prijevoz i skladištenje | | 4.2. |
| | 4.3 | Pružanje smještaja te priprema i posluživanje hrane | | 4.3. |
| 5. | Informacije i komunikacije | 5. | 5. |
| 6. | Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja | 6. | 6. |
| 7. | Poslovanje nekretninama | 7. | 7. |
| 8. | Stručne, znanstvene, tehničke, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti | 8. | 8. |
| | 8.1. | Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti | | 8.1. |
| | 8.2. | Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti | | 8.2. |
| 9. | Javna uprava, obrana, obrazovanje, djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi | 9. | 9. |
| | 9.1. | Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje | | 9.1. |
| | 9.2. | Obrazovanje | | 9.2. |
| | 9.3. | Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi | | 9.3. |
| | 9.4. | Djelatnosti socijalne skrbi | | 9.4. |
| 10. | Ostale usluge | 10. | 10. |
| | 10.1. | Umjetnost, zabava i rekreacija | | 10.1. |
| | 10.2. | Ostale uslužne djelatnosti | | 10.2. |
| | 10.3. | Djelatnosti kućanstava kao poslodavaca; djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i obavljaju različite usluge za vlastite potrebe | | 10.3. |
| | 10.4. | Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela | | 10.4. |
| 11. | Nije navedeno | 11. | 11. |
| 12. | Nije primjenjivo | 12. | 12. |

Djelatnost

IND.L.

IND.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Poljoprivreda, šumarstvo i ribarstvo

1.

1.

2

Prerađivačka industrija, rudarstvo i vađenje i druge djelatnosti

2.

2.

2.1.

Rudarstvo i vađenje

2.1.

2.2.

Prerađivačka industrija

2.2.

2.3.

Opskrba električnom energijom, plinom, parom i klimatizacija

2.3.

2.4

Opskrba vodom; uklanjanje otpadnih voda, gospodarenje otpadom i djelatnosti sanacije okoliša

2.4.

3.

Građevinarstvo

3.

3.

4.

Trgovina na veliko i malo, prijevoz i skladištenje, ugostiteljstvo

4.

4.

4.1

Trgovina na veliko i malo; popravak motornih vozila i motocikala

4.1.

4.2

Prijevoz i skladištenje

4.2.

4.3

Pružanje smještaja te priprema i posluživanje hrane

4.3.

5.

Informacije i komunikacije

5.

5.

6.

Financijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja

6.

6.

7.

Poslovanje nekretninama

7.

7.

8.

Stručne, znanstvene, tehničke, administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti

8.

8.

8.1.

Stručne, znanstvene i tehničke djelatnosti

8.1.

8.2.

Administrativne i pomoćne uslužne djelatnosti

8.2.

9.

Javna uprava, obrana, obrazovanje, djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi

9.

9.

9.1.

Javna uprava i obrana; obvezno socijalno osiguranje

9.1.

9.2.

Obrazovanje

9.2.

9.3.

Djelatnosti zdravstvene zaštite i socijalne skrbi

9.3.

9.4.

Djelatnosti socijalne skrbi

9.4.

10.

Ostale usluge

10.

10.

10.1.

Umjetnost, zabava i rekreacija

10.1.

10.2.

Ostale uslužne djelatnosti

10.2.

10.3.

Djelatnosti kućanstava kao poslodavaca; djelatnosti kućanstava koja proizvode različitu robu i obavljaju različite usluge za vlastite potrebe

10.3.

10.4.

Djelatnosti izvanteritorijalnih organizacija i tijela

10.4.

11.

Nije navedeno

11.

11.

12.

Nije primjenjivo

12.

12.

Ako oznake kategorija iz klasifikacije NACE koja je na snazi 1. siječnja 2021. odstupaju od oznaka navedenih u kategorijama od IND.1. do IND.10., koriste se oznake iz klasifikacije NACE koja je na snazi 1. siječnja 2021.

Raščlanjivanje za „djelatnost (granu gospodarske djelatnosti)” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Položaj u zaposlenju

„Zaposlenik” je osoba koja radi na radnom mjestu u „plaćenom radnom odnosu”, odnosno na radnom mjestu na kojemu izvršitelj na temelju izričitog ili neizričitog ugovora o radu prima osnovnu naknadu za rad neovisno o prihodima jedinice za koju radi (navedena jedinica može biti trgovačko društvo, neprofitna institucija, državna jedinica ili kućanstvo). Osobe na radnim mjestima u „plaćenom radnom odnosu” obično primaju naknadu za rad u obliku plaće, ali mogu biti plaćene i provizijom od prodaje, plaćanjem po učinku, nagradama ili plaćanjem u naravi kao što je hrana, smještaj ili osposobljavanje. Neki ili svi alati, kapitalna oprema, informacijski sustavi i/ili prostorije koje koristi izvršitelj mogu biti u vlasništvu drugih i izvršitelj može raditi izravno pod nadzorom ili u skladu sa strogim smjernicama vlasnika ili osoba koje je vlasnik zaposlio.

„Poslodavac” je osoba koja radi za vlastiti račun ili s malim brojem partnera, koja je „samozaposlena” i koja u tom svojstvu na trajnoj osnovi (uključujući referentni tjedan) zapošljava jednu ili više osoba da za nju rade kao „zaposlenici”. Poslodavac donosi operativne odluke koje utječu na poduzeće ili delegira takve odluke i istodobno zadržava odgovornost za dobrobit poduzeća.

Ako je osoba i poslodavac i zaposlenik, razvrstava se u samo jednu skupinu u skladu s:

| — | vremenom provedenim na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni, |
| --- | --- |

—

vremenom provedenim na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni,

| — | primljenim dohotkom. |
| --- | --- |

—

primljenim dohotkom.

„Radnik koji samostalno obavlja djelatnost” je „samozaposlena” osoba koja radi za vlastiti račun ili s jednim ili nekoliko partnera i koja na trajnoj osnovi (uključujući referentni tjedan) ne zapošljava „zaposlenike”.

„Ostale zaposlene osobe” obuhvaćaju osobe koje su „pomažući članovi obitelji” i „članovi zadruga proizvođača”.

„Pomažući član obitelji” je osoba

| — | koja je „samozaposlena” u tržišno usmjerenom poduzeću kojim upravlja osoba s kojom je u srodstvu i koja živi u istom kućanstvu, i |
| --- | --- |

—

koja je „samozaposlena” u tržišno usmjerenom poduzeću kojim upravlja osoba s kojom je u srodstvu i koja živi u istom kućanstvu, i

| — | koja se ne može smatrati partnerom (odnosno poslodavcem ili radnikom koji samostalno obavlja djelatnost) jer stupanj obveze u pogledu rada poduzeća, u smislu radnog vremena ili drugih čimbenika utvrđenih na temelju nacionalnih okolnosti, nije na razini usporedivoj s razinom rukovoditelja poduzeća. |
| --- | --- |

—

koja se ne može smatrati partnerom (odnosno poslodavcem ili radnikom koji samostalno obavlja djelatnost) jer stupanj obveze u pogledu rada poduzeća, u smislu radnog vremena ili drugih čimbenika utvrđenih na temelju nacionalnih okolnosti, nije na razini usporedivoj s razinom rukovoditelja poduzeća.

„Član zadruge proizvođača” je „samozaposlena” osoba u poduzeću organiziranom kao zadruga u kojemu svaki član ravnopravno s drugim članovima sudjeluje u određivanju organizacije proizvodnje, prodaje i/ili drugih poslova, ulaganjima i raspodjeli prihoda između članova.

Raspodjela osoba unutar raščlanjivanja obilježja „zanimanje”, „djelatnost” i „položaj u zaposlenju” temelji se na istom poslu. Osobama koje obavljaju više od jednog posla dodjeljuje se položaj u zaposlenju na temelju njihova glavnog posla koji se utvrđuje u skladu sa sljedećim:

| — | vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni, |
| --- | --- |

—

vrijeme provedeno na poslu ili, ako ti podaci nisu dostupni,

| — | primljeni dohodak. |
| --- | --- |

—

primljeni dohodak.

Osobe stare 15 godina ili više koje su bile zaposlene (odnosno njihov „sadašnji status aktivnosti” – „CAS” bio je „zaposlen” (CAS.L. i CAS.H. 1.1)) u referentnom tjednu razvrstavaju se u samo jednu kategoriju od SIE.1. do SIE.5. u skladu s njihovim položajem u zaposlenju.

Osobe mlađe od 15 godina te osobe stare 15 godina i više koje su bile:

| — | nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L.1.2. i CAS.H. 1.2)) ili koje su bile |
| --- | --- |

—

nezaposlene u referentnom tjednu („sadašnji status aktivnosti” – „nezaposlen” (CAS.L.1.2. i CAS.H. 1.2)) ili koje su bile

| — | izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L.2 i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (SIE.6.). |
| --- | --- |

—

izvan radne snage („sadašnji status aktivnosti” – „izvan radne snage” (CAS.L.2 i CAS.H.2.)) razvrstavaju se u „nije primjenjivo” (SIE.6.).

| Položaj u zaposlenju | SIE. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Zaposlenici | 1. |
| 2. | Poslodavci | 2. |
| 3. | Radnici koji samostalno obavljaju djelatnost | 3. |
| 4. | Ostale zaposlene osobe | 4. |
| 5. | Nije navedeno | 5. |
| 6. | Nije primjenjivo | 6. |

Položaj u zaposlenju

SIE.

0.

Ukupno

0.

1.

Zaposlenici

1.

2.

Poslodavci

2.

3.

Radnici koji samostalno obavljaju djelatnost

3.

4.

Ostale zaposlene osobe

4.

5.

Nije navedeno

5.

6.

Nije primjenjivo

6.

Raščlanjivanje za „položaj u zaposlenju” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Postignuto obrazovanje

Postignuto obrazovanje odnosi se na najvišu uspješno završenu razinu u obrazovnom sustavu države u kojoj je provedeno obrazovanje. U obzir se uzima svako obrazovanje relevantno za završetak razine, čak i ako je ono pruženo izvan škola ili sveučilišta.

Osobe stare 15 godina ili više razvrstavaju se u samo jednu kategoriju od EDU.1. do EDU.10. u skladu s postignutim obrazovanjem (najvišom završenom razinom). Osobe mlađe od 15 godina razvrstavaju se u „ne primjenjuje se” (EDU.1.).

EDU.1. odnosi se na osobe bez uspješno završene razine ISCED 1. To obuhvaća osobe koje: nisu nikad pohađale obrazovni program; bile su uključene u predškolsko obrazovanje (u klasifikaciji obrazovnih programa određeno kao razina ISCED 0) ili su bile uključene u osnovno obrazovanje, ali nemaju uspješno završenu razinu ISCED 1.

Ako oznake kategorija iz klasifikacije ISCED koja je na snazi 1. siječnja 2021. odstupaju od oznaka navedenih u kategorijama od EDU.2. do EDU.9., koriste se oznake iz klasifikacije ISCED koja je na snazi 1. siječnja 2021.

| Postignuto obrazovanje (najviša završena razina) | EDU. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | ISCED razina 0: nezavršena osnovna škola | 1. |
| 2. | ISCED razina 1: osnovno obrazovanje | 2. |
| 3. | ISCED razina 2: niže srednje obrazovanje | 3. |
| 4. | ISCED razina 3: više srednje obrazovanje | 4. |
| 5. | ISCED razina 4: obrazovanje nakon srednjoškolskog, osim visokog | 5. |
| 6. | ISCED razina 5: kratko tercijarno obrazovanje | 6. |
| 7. | ISCED razina 6: dodiplomska ili jednakovrijedna razina | 7. |
| 8. | ISCED razina 7: magistarska ili jednakovrijedna razina | 8. |
| 9. | ISCED razina 8: doktorska ili jednakovrijedna razina. | 9. |
| 10. | Nije navedeno (za osobe stare 15 godina ili više) | 10. |
| 11. | Ne primjenjuje se (osobe mlađe od 15 godina) | 11. |

Postignuto obrazovanje (najviša završena razina)

EDU.

0.

Ukupno

0.

1.

ISCED razina 0: nezavršena osnovna škola

1.

2.

ISCED razina 1: osnovno obrazovanje

2.

3.

ISCED razina 2: niže srednje obrazovanje

3.

4.

ISCED razina 3: više srednje obrazovanje

4.

5.

ISCED razina 4: obrazovanje nakon srednjoškolskog, osim visokog

5.

6.

ISCED razina 5: kratko tercijarno obrazovanje

6.

7.

ISCED razina 6: dodiplomska ili jednakovrijedna razina

7.

8.

ISCED razina 7: magistarska ili jednakovrijedna razina

8.

9.

ISCED razina 8: doktorska ili jednakovrijedna razina.

9.

10.

Nije navedeno (za osobe stare 15 godina ili više)

10.

11.

Ne primjenjuje se (osobe mlađe od 15 godina)

11.

Raščlanjivanje za „postignuto obrazovanje (najviša završena razina)” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Država/mjesto rođenja

Podaci o „mjestu rođenja” prikupljaju se u skladu s uobičajenim mjestom stanovanja majke u trenutku rođenja osobe ili, ako nisu dostupni, s mjestom porođaja.

Podaci o državi rođenja prikupljaju se na temelju međunarodnih granica na dan 1. siječnja 2021.

„Država članica Europske unije” znači država koja je članica Europske unije na dan 1. siječnja 2021.

| Država/mjesto rođenja | POB.L. | POB.M. | POB.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Mjesto rođenja je u izvještajnoj državi | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Mjesto rođenja nije u izvještajnoj državi | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Druga država članica Europske unije | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgija | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bugarska | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Češka Republika | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Njemačka | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estonija | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irska | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grčka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Španjolska | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Francuska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Hrvatska | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Italija | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Cipar | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Latvija | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Litva | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luksemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Mađarska | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Nizozemska | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Austrija | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Poljska | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugal | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Rumunjska | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovenija | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovačka | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Finska | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Švedska | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Ujedinjena Kraljevina | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | Drugdje | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Drugdje u Europi | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanija | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andora | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Bjelarus | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Bivša jugoslavenska republika Makedonija | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Island | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*1) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Lihtenštajn | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monako | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Crna Gora | | | 2.2.1.10.. |
| | | | 2.2.1.11. | Norveška | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosna i Hercegovina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Ruska Federacija | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Srbija | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Švicarska | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Turska | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukrajina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Država Vatikanskog Grada | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Farski otoci | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Gibraltar | | | 2.2.1.21. |
| | | | 2.2.1.22. | Guernsey | | | 2.2.1.22. |
| | | | 2.2.1.23. | Otok Man | | | 2.2.1.23. |
| | | | 2.2.1.24. | Jersey | | | 2.2.1.24. |
| | | | 2.2.1.25. | Sark | | | 2.2.1.25. |
| | | | 2.2.1.26. | Druga država u Europi | | | 2.2.1.26. |
| | | 2.2.2. | Afrika | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Alžir | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Bocvana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kabo Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Srednjoafrička Republika | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Čad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komori | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d'Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Demokratska Republika Kongo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Džibuti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egipat | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatorska Gvineja | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritreja | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopija | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambija | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Gana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Gvineja | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Gvineja Bisau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenija | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesoto | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberija | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libija | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malavi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritanija | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauricijus | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Maroko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mozambik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namibija | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigerija | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Ruanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Sveta Helena | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Sveti Toma i Prinsipe | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Senegal | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Sejšeli | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Sijera Leone | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Somalija | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Južna Afrika | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Sudan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Južni Sudan | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Svazi | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Togo | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Tunis | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Uganda | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Tanzanija | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zapadna Sahara | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zambija | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Zimbabve | | | 2.2.2.56. |
| | | | 2.2.2.57. | Druga država u Africi | | | 2.2.2.57. |
| | | 2.2.3. | Karibi, južna ili srednja Amerika | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Angvila | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Antigva i Barbuda | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Argentina | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Aruba | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Bahami | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Barbados | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Belize | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Bolivija | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Brazil | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Britanski Djevičanski Otoci | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Kajmanski otoci | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Čile | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Kolumbija | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Kostarika | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Kuba | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Curaçao | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | Dominika | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Dominikanska Republika | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Ekvador | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | El Salvador | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Falklandski Otoci (Malvini) | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Grenada | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Gvatemala | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Gvajana | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Haiti | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Honduras | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Jamajka | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Meksiko | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Monserrat | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Nikaragva | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Panama | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Paragvaj | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Peru | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Sveti Bartol | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Sveti Kristofor i Nevis | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Sveta Lucija | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Sveti Martin (FR) | | | 2.2.3.37. |
| | | | 2.2.3.38. | Sveti Martin (NL) | | | 2.2.3.38. |
| | | | 2.2.3.39. | Sveti Vincent i Grenadini | | | 2.2.3.39. |
| | | | 2.2.3.40. | Surinam | | | 2.2.3.40. |
| | | | 2.2.3.41. | Trinidad i Tobago | | | 2.2.3.41. |
| | | | 2.2.3.42. | Otoci Turks i Caicos | | | 2.2.3.42. |
| | | | 2.2.3.43. | Urugvaj | | | 2.2.3.43. |
| | | | 2.2.3.44. | Venezuela | | | 2.2.3.44. |
| | | | 2.2.3.45. | Druga država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi | | | 2.2.3.45. |
| | | 2.2.4. | Sjeverna Amerika | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Grenland | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Sjedinjene Američke Države | | | 2.2.4.03. |
| | | | 2.2.4.04. | Bermudi | | | 2.2.4.04. |
| | | | 2.2.4.05. | Sveti Petar i Mikelon | | | 2.2.4.05. |
| | | | 2.2.4.06. | Druga država u sjevernoj Americi | | | 2.2.4.06. |
| | | 2.2.5. | Azija | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenija | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbajdžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrein | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladeš | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Butan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunej Darussalam | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Gruzija | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indija | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonezija | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Izrael | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordan | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Pakistan | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Južna Koreja | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuvajt | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laoska Narodna Demokratska Republika | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malezija | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldivi | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolija | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Mjanmar | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filipini | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Katar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudijska Arabija | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapur | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Šri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Sirija | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Tajvan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Tajland | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Timor-Leste | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Ujedinjeni Arapski Emirati | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Uzbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vijetnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Druga država u Aziji | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Oceanija | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australija | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Savezne Države Mikronezije | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Cookovi otoci (NZ) | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Fidži | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Francuska Polinezija | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Francuski Južni Teritoriji | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Kiribati | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Maršalovi Otoci | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Nauru | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Nova Kaledonija | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Novi Zeland | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Palau | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Papua Nova Gvineja | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Samoa | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Solomonski Otoci | | | 2.2.6.15. |
| | | | 2.2.6.16. | Tonga | | | 2.2.6.16. |
| | | | 2.2.6.17. | Tuvalu | | | 2.2.6.17. |
| | | | 2.2.6.18. | Otoci Pitcairn | | | 2.2.6.18. |
| | | | 2.2.6.19. | Vanuatu | | | 2.2.6.19. |
| | | | 2.2.6.20. | Otoci Wallis i Futuna | | | 2.2.6.20. |
| | | | 2.2.6.21. | Druga država u Oceaniji | | | 2.2.6.21. |
| 3. | Ostalo | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Nije navedeno | 4. | 4. | 4. |

Država/mjesto rođenja

POB.L.

POB.M.

POB.H.

0.

Ukupno

0.

0.

0.

1.

Mjesto rođenja je u izvještajnoj državi

1.

1.

1.

2.

Mjesto rođenja nije u izvještajnoj državi

2.

2.

2.

2.1.

Druga država članica Europske unije

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgija

2.1.01.

2.1.02.

Bugarska

2.1.02.

2.1.03.

Češka Republika

2.1.03.

2.1.04.

Danska

2.1.04.

2.1.05.

Njemačka

2.1.05.

2.1.06.

Estonija

2.1.06.

2.1.07.

Irska

2.1.07.

2.1.08.

Grčka

2.1.08.

2.1.09.

Španjolska

2.1.09.

2.1.10.

Francuska

2.1.10.

2.1.11.

Hrvatska

2.1.11.

2.1.12.

Italija

2.1.12.

2.1.13.

Cipar

2.1.13.

2.1.14.

Latvija

2.1.14.

2.1.15.

Litva

2.1.15.

2.1.16.

Luksemburg

2.1.16.

2.1.17.

Mađarska

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Nizozemska

2.1.19.

2.1.20.

Austrija

2.1.20.

2.1.21.

Poljska

2.1.21.

2.1.22.

Portugal

2.1.22.

2.1.23.

Rumunjska

2.1.23.

2.1.24.

Slovenija

2.1.24.

2.1.25.

Slovačka

2.1.25.

2.1.26.

Finska

2.1.26.

2.1.27.

Švedska

2.1.27.

2.1.28.

Ujedinjena Kraljevina

2.1.28.

2.2.

Drugdje

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Drugdje u Europi

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanija

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andora

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Bjelarus

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Bivša jugoslavenska republika Makedonija

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Island

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*1)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Lihtenštajn

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monako

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Crna Gora

2.2.1.10..

2.2.1.11.

Norveška

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosna i Hercegovina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Ruska Federacija

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Srbija

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Švicarska

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Turska

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukrajina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Država Vatikanskog Grada

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Farski otoci

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Gibraltar

2.2.1.21.

2.2.1.22.

Guernsey

2.2.1.22.

2.2.1.23.

Otok Man

2.2.1.23.

2.2.1.24.

Jersey

2.2.1.24.

2.2.1.25.

Sark

2.2.1.25.

2.2.1.26.

Druga država u Europi

2.2.1.26.

2.2.2.

Afrika

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Alžir

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Bocvana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kabo Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Srednjoafrička Republika

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Čad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komori

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d'Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Demokratska Republika Kongo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Džibuti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egipat

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatorska Gvineja

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritreja

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopija

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambija

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Gana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Gvineja

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Gvineja Bisau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenija

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesoto

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberija

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libija

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malavi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritanija

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauricijus

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Maroko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mozambik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namibija

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigerija

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Ruanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Sveta Helena

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Sveti Toma i Prinsipe

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Senegal

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Sejšeli

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Sijera Leone

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Somalija

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Južna Afrika

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Sudan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Južni Sudan

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Svazi

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Togo

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Tunis

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Uganda

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Tanzanija

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zapadna Sahara

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zambija

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Zimbabve

2.2.2.56.

2.2.2.57.

Druga država u Africi

2.2.2.57.

2.2.3.

Karibi, južna ili srednja Amerika

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Angvila

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Antigva i Barbuda

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Argentina

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Aruba

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Bahami

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Barbados

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Belize

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Bolivija

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Brazil

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Britanski Djevičanski Otoci

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Kajmanski otoci

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Čile

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Kolumbija

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Kostarika

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Kuba

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Curaçao

2.2.3.16.

2.2.3.17.

Dominika

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Dominikanska Republika

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Ekvador

2.2.3.19.

2.2.3.20.

El Salvador

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Falklandski Otoci (Malvini)

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Grenada

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Gvatemala

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Gvajana

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Haiti

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Honduras

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Jamajka

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Meksiko

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Monserrat

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Nikaragva

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Panama

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Paragvaj

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Peru

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Sveti Bartol

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Sveti Kristofor i Nevis

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Sveta Lucija

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Sveti Martin (FR)

2.2.3.37.

2.2.3.38.

Sveti Martin (NL)

2.2.3.38.

2.2.3.39.

Sveti Vincent i Grenadini

2.2.3.39.

2.2.3.40.

Surinam

2.2.3.40.

2.2.3.41.

Trinidad i Tobago

2.2.3.41.

2.2.3.42.

Otoci Turks i Caicos

2.2.3.42.

2.2.3.43.

Urugvaj

2.2.3.43.

2.2.3.44.

Venezuela

2.2.3.44.

2.2.3.45.

Druga država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi

2.2.3.45.

2.2.4.

Sjeverna Amerika

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Grenland

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Sjedinjene Američke Države

2.2.4.03.

2.2.4.04.

Bermudi

2.2.4.04.

2.2.4.05.

Sveti Petar i Mikelon

2.2.4.05.

2.2.4.06.

Druga država u sjevernoj Americi

2.2.4.06.

2.2.5.

Azija

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenija

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbajdžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrein

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladeš

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Butan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunej Darussalam

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Gruzija

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indija

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonezija

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Izrael

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordan

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Pakistan

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Južna Koreja

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuvajt

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laoska Narodna Demokratska Republika

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malezija

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldivi

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolija

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Mjanmar

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filipini

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Katar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudijska Arabija

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapur

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Šri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Sirija

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Tajvan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Tajland

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Timor-Leste

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Ujedinjeni Arapski Emirati

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Uzbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vijetnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Druga država u Aziji

2.2.5.48.

2.2.6.

Oceanija

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australija

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Savezne Države Mikronezije

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Cookovi otoci (NZ)

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Fidži

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Francuska Polinezija

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Francuski Južni Teritoriji

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Kiribati

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Maršalovi Otoci

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Nauru

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Nova Kaledonija

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Novi Zeland

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Palau

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Papua Nova Gvineja

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Samoa

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Solomonski Otoci

2.2.6.15.

2.2.6.16.

Tonga

2.2.6.16.

2.2.6.17.

Tuvalu

2.2.6.17.

2.2.6.18.

Otoci Pitcairn

2.2.6.18.

2.2.6.19.

Vanuatu

2.2.6.19.

2.2.6.20.

Otoci Wallis i Futuna

2.2.6.20.

2.2.6.21.

Druga država u Oceaniji

2.2.6.21.

3.

Ostalo

3.

3.

3.

4.

Nije navedeno

4.

4.

4.

Raščlanjivanje za „državu/mjesto rođenja” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Popis država u raščlanjivanju za „državu/mjesto rođenja” primjenjuje se samo u statističke svrhe.

Obilježje: Zemlja državljanstva

Državljanstvo je određeno kao posebna pravna veza između pojedinca i njegove države koja se stječe rođenjem ili naturalizacijom, izjavom, odabirom, vjenčanjem ili na neki drugi način u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

Osoba s dva ili više državljanstva dodjeljuje se samo jednoj zemlji državljanstva koja se određuje sljedećim redoslijedom prvenstva:

| 1. | izvještajna država ili |
| --- | --- |

1.

izvještajna država ili

| 2. | ako osoba nema državljanstvo izvještajne države: druga država članica Europske unije ili |
| --- | --- |

2.

ako osoba nema državljanstvo izvještajne države: druga država članica Europske unije ili

| 3. | ako osoba nema državljanstvo druge države članice Europske unije: druga država izvan Europske unije. |
| --- | --- |

3.

ako osoba nema državljanstvo druge države članice Europske unije: druga država izvan Europske unije.

U slučajevima dvojnog državljanstva kod kojih su obje države unutar Europske unije, a nijedna nije izvještajna država, države članice određuju koja će se zemlja državljanstva dodijeliti.

„Država članica Europske unije” znači država koja je članica Europske unije na dan 1. siječnja 2021.

Na izvještajne države koje su članice Europske unije ne primjenjuje se potkategorija unutar kategorije „nije državljanstvo izvještajne države, već druge države članice Europske unije” (COC.H.2.1.) koja se odnosi na njihovu državu članicu. Za izvještajne države koje nisu države članice Europske unije, kategorija „nije državljanstvo izvještajne države, već druge države članice Europske unije” (COC.L.2.1. COC.M.2.1. COC.H.2.1.) mijenja se u „državljanstvo države članice Europske unije”.

Osobe koje nisu državljani nijedne države niti su bez državljanstva i koje imaju neka, ali ne i sva prava i obveze uključene u državljanstvo razvrstavaju se u „priznati nedržavljani” (COC.H. 2.2.1.20.).

| Zemlja državljanstva | COC.L. | COC.M. | COC.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Državljanstvo izvještajne države | 1. | 1. | 1. |
| 2. | Nije državljanstvo izvještajne države | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Nije državljanstvo izvještajne države, već druge države članice Europske unije | 2.1. | 2.1. | 2.1. |
| | | 2.1.01. | Belgija | | | 2.1.01. |
| | | 2.1.02. | Bugarska | | | 2.1.02. |
| | | 2.1.03. | Češka Republika | | | 2.1.03. |
| | | 2.1.04. | Danska | | | 2.1.04. |
| | | 2.1.05. | Njemačka | | | 2.1.05. |
| | | 2.1.06. | Estonija | | | 2.1.06. |
| | | 2.1.07. | Irska | | | 2.1.07. |
| | | 2.1.08. | Grčka | | | 2.1.08. |
| | | 2.1.09. | Španjolska | | | 2.1.09. |
| | | 2.1.10. | Francuska | | | 2.1.10. |
| | | 2.1.11. | Hrvatska | | | 2.1.11. |
| | | 2.1.12. | Italija | | | 2.1.12. |
| | | 2.1.13. | Cipar | | | 2.1.13. |
| | | 2.1.14. | Latvija | | | 2.1.14. |
| | | 2.1.15. | Litva | | | 2.1.15. |
| | | 2.1.16. | Luksemburg | | | 2.1.16. |
| | | 2.1.17. | Mađarska | | | 2.1.17. |
| | | 2.1.18. | Malta | | | 2.1.18. |
| | | 2.1.19. | Nizozemska | | | 2.1.19. |
| | | 2.1.20. | Austrija | | | 2.1.20. |
| | | 2.1.21. | Poljska | | | 2.1.21. |
| | | 2.1.22. | Portugal | | | 2.1.22. |
| | | 2.1.23. | Rumunjska | | | 2.1.23. |
| | | 2.1.24. | Slovenija | | | 2.1.24. |
| | | 2.1.25. | Slovačka | | | 2.1.25. |
| | | 2.1.26. | Finska | | | 2.1.26. |
| | | 2.1.27. | Švedska | | | 2.1.27. |
| | | 2.1.28. | Ujedinjena Kraljevina | | | 2.1.28. |
| | 2.2. | Državljanstvo zemlje koja nije članica Europske unije | 2.2. | 2.2. | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Ostale europske države | | 2.2.1. | 2.2.1. |
| | | | 2.2.1.01. | Albanija | | | 2.2.1.01. |
| | | | 2.2.1.02. | Andora | | | 2.2.1.02. |
| | | | 2.2.1.03. | Bjelarus | | | 2.2.1.03. |
| | | | 2.2.1.04. | Bivša jugoslavenska republika Makedonija | | | 2.2.1.04. |
| | | | 2.2.1.05. | Island | | | 2.2.1.05. |
| | | | 2.2.1.06. | Kosovo (*2) | | | 2.2.1.06. |
| | | | 2.2.1.07. | Lihtenštajn | | | 2.2.1.07. |
| | | | 2.2.1.08. | Moldova | | | 2.2.1.08. |
| | | | 2.2.1.09. | Monako | | | 2.2.1.09. |
| | | | 2.2.1.10. | Crna Gora | | | 2.2.1.10. |
| | | | 2.2.1.11. | Norveška | | | 2.2.1.11. |
| | | | 2.2.1.12. | Bosna i Hercegovina | | | 2.2.1.12. |
| | | | 2.2.1.13. | Ruska Federacija | | | 2.2.1.13. |
| | | | 2.2.1.14. | San Marino | | | 2.2.1.14. |
| | | | 2.2.1.15. | Srbija | | | 2.2.1.15. |
| | | | 2.2.1.16. | Švicarska | | | 2.2.1.16. |
| | | | 2.2.1.17. | Turska | | | 2.2.1.17. |
| | | | 2.2.1.18. | Ukrajina | | | 2.2.1.18. |
| | | | 2.2.1.19. | Država Vatikanskog Grada | | | 2.2.1.19. |
| | | | 2.2.1.20. | Priznati nedržavljani | | | 2.2.1.20. |
| | | | 2.2.1.21. | Druga država u Europi | | | 2.2.1.21. |
| | | 2.2.2. | Država u Africi | | 2.2.2. | 2.2.2. |
| | | | 2.2.2.01. | Alžir | | | 2.2.2.01. |
| | | | 2.2.2.02. | Angola | | | 2.2.2.02. |
| | | | 2.2.2.03. | Benin | | | 2.2.2.03. |
| | | | 2.2.2.04. | Bocvana | | | 2.2.2.04. |
| | | | 2.2.2.05. | Burkina Faso | | | 2.2.2.05. |
| | | | 2.2.2.06. | Burundi | | | 2.2.2.06. |
| | | | 2.2.2.07. | Kamerun | | | 2.2.2.07. |
| | | | 2.2.2.08. | Kabo Verde | | | 2.2.2.08. |
| | | | 2.2.2.09. | Srednjoafrička Republika | | | 2.2.2.09. |
| | | | 2.2.2.10. | Čad | | | 2.2.2.10. |
| | | | 2.2.2.11. | Komori | | | 2.2.2.11. |
| | | | 2.2.2.12. | Kongo | | | 2.2.2.12. |
| | | | 2.2.2.13. | Côte d'Ivoire | | | 2.2.2.13. |
| | | | 2.2.2.14. | Demokratska Republika Kongo | | | 2.2.2.14. |
| | | | 2.2.2.15. | Džibuti | | | 2.2.2.15. |
| | | | 2.2.2.16. | Egipat | | | 2.2.2.16. |
| | | | 2.2.2.17. | Ekvatorska Gvineja | | | 2.2.2.17. |
| | | | 2.2.2.18. | Eritreja | | | 2.2.2.18. |
| | | | 2.2.2.19. | Etiopija | | | 2.2.2.19. |
| | | | 2.2.2.20. | Gabon | | | 2.2.2.20. |
| | | | 2.2.2.21. | Gambija | | | 2.2.2.21. |
| | | | 2.2.2.22. | Gana | | | 2.2.2.22. |
| | | | 2.2.2.23. | Gvineja | | | 2.2.2.23. |
| | | | 2.2.2.24. | Gvineja Bisau | | | 2.2.2.24. |
| | | | 2.2.2.25. | Kenija | | | 2.2.2.25. |
| | | | 2.2.2.26. | Lesoto | | | 2.2.2.26. |
| | | | 2.2.2.27. | Liberija | | | 2.2.2.27. |
| | | | 2.2.2.28. | Libija | | | 2.2.2.28. |
| | | | 2.2.2.29. | Madagaskar | | | 2.2.2.29. |
| | | | 2.2.2.30. | Malavi | | | 2.2.2.30. |
| | | | 2.2.2.31. | Mali | | | 2.2.2.31. |
| | | | 2.2.2.32. | Mauritanija | | | 2.2.2.32. |
| | | | 2.2.2.33. | Mauricijus | | | 2.2.2.33. |
| | | | 2.2.2.34. | Maroko | | | 2.2.2.34. |
| | | | 2.2.2.35. | Mozambik | | | 2.2.2.35. |
| | | | 2.2.2.36. | Namibija | | | 2.2.2.36. |
| | | | 2.2.2.37. | Niger | | | 2.2.2.37. |
| | | | 2.2.2.38. | Nigerija | | | 2.2.2.38. |
| | | | 2.2.2.39. | Ruanda | | | 2.2.2.39. |
| | | | 2.2.2.40. | Sveti Toma i Prinsipe | | | 2.2.2.40. |
| | | | 2.2.2.41. | Senegal | | | 2.2.2.41. |
| | | | 2.2.2.42. | Sejšeli | | | 2.2.2.42. |
| | | | 2.2.2.43. | Sijera Leone | | | 2.2.2.43. |
| | | | 2.2.2.44. | Somalija | | | 2.2.2.44. |
| | | | 2.2.2.45. | Južna Afrika | | | 2.2.2.45. |
| | | | 2.2.2.46. | Sudan | | | 2.2.2.46. |
| | | | 2.2.2.47. | Južni Sudan | | | 2.2.2.47. |
| | | | 2.2.2.48. | Svazi | | | 2.2.2.48. |
| | | | 2.2.2.49. | Togo | | | 2.2.2.49. |
| | | | 2.2.2.50. | Tunis | | | 2.2.2.50. |
| | | | 2.2.2.51. | Uganda | | | 2.2.2.51. |
| | | | 2.2.2.52. | Tanzanija | | | 2.2.2.52. |
| | | | 2.2.2.53. | Zapadna Sahara | | | 2.2.2.53. |
| | | | 2.2.2.54. | Zambija | | | 2.2.2.54. |
| | | | 2.2.2.55. | Zimbabve | | | 2.2.2.55. |
| | | | 2.2.2.56. | Druga država u Africi | | | 2.2.2.56. |
| | | 2.2.3. | Država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi | | 2.2.3. | 2.2.3. |
| | | | 2.2.3.01. | Antigva i Barbuda | | | 2.2.3.01. |
| | | | 2.2.3.02. | Argentina | | | 2.2.3.02. |
| | | | 2.2.3.03. | Aruba | | | 2.2.3.03. |
| | | | 2.2.3.04. | Bahami | | | 2.2.3.04. |
| | | | 2.2.3.05. | Barbados | | | 2.2.3.05. |
| | | | 2.2.3.06. | Belize | | | 2.2.3.06. |
| | | | 2.2.3.07. | Bolivija | | | 2.2.3.07. |
| | | | 2.2.3.08. | Brazil | | | 2.2.3.08. |
| | | | 2.2.3.09. | Čile | | | 2.2.3.09. |
| | | | 2.2.3.10. | Kolumbija | | | 2.2.3.10. |
| | | | 2.2.3.11. | Kostarika | | | 2.2.3.11. |
| | | | 2.2.3.12. | Kuba | | | 2.2.3.12. |
| | | | 2.2.3.13. | Curaçao | | | 2.2.3.13. |
| | | | 2.2.3.14. | Dominika | | | 2.2.3.14. |
| | | | 2.2.3.15. | Dominikanska Republika | | | 2.2.3.15. |
| | | | 2.2.3.16. | Ekvador | | | 2.2.3.16. |
| | | | 2.2.3.17. | El Salvador | | | 2.2.3.17. |
| | | | 2.2.3.18. | Grenada | | | 2.2.3.18. |
| | | | 2.2.3.19. | Gvatemala | | | 2.2.3.19. |
| | | | 2.2.3.20. | Gvajana | | | 2.2.3.20. |
| | | | 2.2.3.21. | Haiti | | | 2.2.3.21. |
| | | | 2.2.3.22. | Honduras | | | 2.2.3.22. |
| | | | 2.2.3.23. | Jamajka | | | 2.2.3.23. |
| | | | 2.2.3.24. | Meksiko | | | 2.2.3.24. |
| | | | 2.2.3.25. | Nikaragva | | | 2.2.3.25. |
| | | | 2.2.3.26. | Panama | | | 2.2.3.26. |
| | | | 2.2.3.27. | Paragvaj | | | 2.2.3.27. |
| | | | 2.2.3.28. | Peru | | | 2.2.3.28. |
| | | | 2.2.3.29. | Sveti Kristofor i Nevis | | | 2.2.3.29. |
| | | | 2.2.3.30. | Sveta Lucija | | | 2.2.3.30. |
| | | | 2.2.3.31. | Sveti Martin (NL) | | | 2.2.3.31. |
| | | | 2.2.3.32. | Sveti Vincent i Grenadini | | | 2.2.3.32. |
| | | | 2.2.3.33. | Surinam | | | 2.2.3.33. |
| | | | 2.2.3.34. | Trinidad i Tobago | | | 2.2.3.34. |
| | | | 2.2.3.35. | Urugvaj | | | 2.2.3.35. |
| | | | 2.2.3.36. | Venezuela | | | 2.2.3.36. |
| | | | 2.2.3.37. | Druga država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi | | | 2.2.3.37. |
| | | 2.2.4. | Država u sjevernoj Americi | | 2.2.4. | 2.2.4. |
| | | | 2.2.4.01. | Kanada | | | 2.2.4.01. |
| | | | 2.2.4.02. | Sjedinjene Američke Države | | | 2.2.4.02. |
| | | | 2.2.4.03. | Druga država u sjevernoj Americi | | | 2.2.4.03. |
| | | 2.2.5. | Država u Aziji | | 2.2.5. | 2.2.5. |
| | | | 2.2.5.01. | Afganistan | | | 2.2.5.01. |
| | | | 2.2.5.02. | Armenija | | | 2.2.5.02. |
| | | | 2.2.5.03. | Azerbajdžan | | | 2.2.5.03. |
| | | | 2.2.5.04. | Bahrein | | | 2.2.5.04. |
| | | | 2.2.5.05. | Bangladeš | | | 2.2.5.05. |
| | | | 2.2.5.06. | Butan | | | 2.2.5.06. |
| | | | 2.2.5.07. | Brunej Darussalam | | | 2.2.5.07. |
| | | | 2.2.5.08. | Kambodža | | | 2.2.5.08. |
| | | | 2.2.5.09. | Kina | | | 2.2.5.09. |
| | | | 2.2.5.10. | Gruzija | | | 2.2.5.10. |
| | | | 2.2.5.11. | Indija | | | 2.2.5.11. |
| | | | 2.2.5.12. | Indonezija | | | 2.2.5.12. |
| | | | 2.2.5.13. | Irak | | | 2.2.5.13. |
| | | | 2.2.5.14. | Iran | | | 2.2.5.14. |
| | | | 2.2.5.15. | Izrael | | | 2.2.5.15. |
| | | | 2.2.5.16. | Japan | | | 2.2.5.16. |
| | | | 2.2.5.17. | Jordan | | | 2.2.5.17. |
| | | | 2.2.5.18. | Kazakstan | | | 2.2.5.18. |
| | | | 2.2.5.19. | Sjeverna Korea | | | 2.2.5.19. |
| | | | 2.2.5.20. | Južna Koreja | | | 2.2.5.20. |
| | | | 2.2.5.21. | Kuvajt | | | 2.2.5.21. |
| | | | 2.2.5.22. | Kirgistan | | | 2.2.5.22. |
| | | | 2.2.5.23. | Laoska Narodna Demokratska Republika | | | 2.2.5.23. |
| | | | 2.2.5.24. | Libanon | | | 2.2.5.24. |
| | | | 2.2.5.25. | Malezija | | | 2.2.5.25. |
| | | | 2.2.5.26. | Maldivi | | | 2.2.5.26. |
| | | | 2.2.5.27. | Mongolija | | | 2.2.5.27. |
| | | | 2.2.5.28. | Mjanmar/Burma | | | 2.2.5.28. |
| | | | 2.2.5.29. | Nepal | | | 2.2.5.29. |
| | | | 2.2.5.30. | Oman | | | 2.2.5.30. |
| | | | 2.2.5.31. | Pakistan | | | 2.2.5.31. |
| | | | 2.2.5.32. | Filipini | | | 2.2.5.32. |
| | | | 2.2.5.33. | Katar | | | 2.2.5.33. |
| | | | 2.2.5.34. | Saudijska Arabija | | | 2.2.5.34. |
| | | | 2.2.5.35. | Singapur | | | 2.2.5.35. |
| | | | 2.2.5.36. | Šri Lanka | | | 2.2.5.36. |
| | | | 2.2.5.37. | Sirija | | | 2.2.5.37. |
| | | | 2.2.5.38. | Tajvan | | | 2.2.5.38. |
| | | | 2.2.5.39. | Tadžikistan | | | 2.2.5.39. |
| | | | 2.2.5.40. | Tajland | | | 2.2.5.40. |
| | | | 2.2.5.41. | Timor-Leste | | | 2.2.5.41. |
| | | | 2.2.5.42. | Turkmenistan | | | 2.2.5.42. |
| | | | 2.2.5.43. | Ujedinjeni Arapski Emirati | | | 2.2.5.43. |
| | | | 2.2.5.44. | Uzbekistan | | | 2.2.5.44. |
| | | | 2.2.5.45. | Vijetnam | | | 2.2.5.45. |
| | | | 2.2.5.46. | Palestina | | | 2.2.5.46. |
| | | | 2.2.5.47. | Jemen | | | 2.2.5.47. |
| | | | 2.2.5.48. | Druga država u Aziji | | | 2.2.5.48. |
| | | 2.2.6. | Država u Oceaniji | | 2.2.6. | 2.2.6. |
| | | | 2.2.6.01. | Australija | | | 2.2.6.01. |
| | | | 2.2.6.02. | Savezne Države Mikronezije | | | 2.2.6.02. |
| | | | 2.2.6.03. | Fidži | | | 2.2.6.03. |
| | | | 2.2.6.04. | Kiribati | | | 2.2.6.04. |
| | | | 2.2.6.05. | Maršalovi Otoci | | | 2.2.6.05. |
| | | | 2.2.6.06. | Nauru | | | 2.2.6.06. |
| | | | 2.2.6.07. | Novi Zeland | | | 2.2.6.07. |
| | | | 2.2.6.08. | Palau | | | 2.2.6.08. |
| | | | 2.2.6.09. | Papua Nova Gvineja | | | 2.2.6.09. |
| | | | 2.2.6.10. | Samoa | | | 2.2.6.10. |
| | | | 2.2.6.11. | Solomonski Otoci | | | 2.2.6.11. |
| | | | 2.2.6.12. | Tonga | | | 2.2.6.12. |
| | | | 2.2.6.13. | Tuvalu | | | 2.2.6.13. |
| | | | 2.2.6.14. | Vanuatu | | | 2.2.6.14. |
| | | | 2.2.6.15. | Druga država u Oceaniji | | | 2.2.6.15. |
| 3. | Bez državljanstva | 3. | 3. | 3. |
| 4. | Nije navedeno | 4. | 4. | 4. |

Zemlja državljanstva

COC.L.

COC.M.

COC.H.

0.

Ukupno

0.

0.

0.

1.

Državljanstvo izvještajne države

1.

1.

1.

2.

Nije državljanstvo izvještajne države

2.

2.

2.

2.1.

Nije državljanstvo izvještajne države, već druge države članice Europske unije

2.1.

2.1.

2.1.

2.1.01.

Belgija

2.1.01.

2.1.02.

Bugarska

2.1.02.

2.1.03.

Češka Republika

2.1.03.

2.1.04.

Danska

2.1.04.

2.1.05.

Njemačka

2.1.05.

2.1.06.

Estonija

2.1.06.

2.1.07.

Irska

2.1.07.

2.1.08.

Grčka

2.1.08.

2.1.09.

Španjolska

2.1.09.

2.1.10.

Francuska

2.1.10.

2.1.11.

Hrvatska

2.1.11.

2.1.12.

Italija

2.1.12.

2.1.13.

Cipar

2.1.13.

2.1.14.

Latvija

2.1.14.

2.1.15.

Litva

2.1.15.

2.1.16.

Luksemburg

2.1.16.

2.1.17.

Mađarska

2.1.17.

2.1.18.

Malta

2.1.18.

2.1.19.

Nizozemska

2.1.19.

2.1.20.

Austrija

2.1.20.

2.1.21.

Poljska

2.1.21.

2.1.22.

Portugal

2.1.22.

2.1.23.

Rumunjska

2.1.23.

2.1.24.

Slovenija

2.1.24.

2.1.25.

Slovačka

2.1.25.

2.1.26.

Finska

2.1.26.

2.1.27.

Švedska

2.1.27.

2.1.28.

Ujedinjena Kraljevina

2.1.28.

2.2.

Državljanstvo zemlje koja nije članica Europske unije

2.2.

2.2.

2.2.

2.2.1.

Ostale europske države

2.2.1.

2.2.1.

2.2.1.01.

Albanija

2.2.1.01.

2.2.1.02.

Andora

2.2.1.02.

2.2.1.03.

Bjelarus

2.2.1.03.

2.2.1.04.

Bivša jugoslavenska republika Makedonija

2.2.1.04.

2.2.1.05.

Island

2.2.1.05.

2.2.1.06.

Kosovo (*2)

2.2.1.06.

2.2.1.07.

Lihtenštajn

2.2.1.07.

2.2.1.08.

Moldova

2.2.1.08.

2.2.1.09.

Monako

2.2.1.09.

2.2.1.10.

Crna Gora

2.2.1.10.

2.2.1.11.

Norveška

2.2.1.11.

2.2.1.12.

Bosna i Hercegovina

2.2.1.12.

2.2.1.13.

Ruska Federacija

2.2.1.13.

2.2.1.14.

San Marino

2.2.1.14.

2.2.1.15.

Srbija

2.2.1.15.

2.2.1.16.

Švicarska

2.2.1.16.

2.2.1.17.

Turska

2.2.1.17.

2.2.1.18.

Ukrajina

2.2.1.18.

2.2.1.19.

Država Vatikanskog Grada

2.2.1.19.

2.2.1.20.

Priznati nedržavljani

2.2.1.20.

2.2.1.21.

Druga država u Europi

2.2.1.21.

2.2.2.

Država u Africi

2.2.2.

2.2.2.

2.2.2.01.

Alžir

2.2.2.01.

2.2.2.02.

Angola

2.2.2.02.

2.2.2.03.

Benin

2.2.2.03.

2.2.2.04.

Bocvana

2.2.2.04.

2.2.2.05.

Burkina Faso

2.2.2.05.

2.2.2.06.

Burundi

2.2.2.06.

2.2.2.07.

Kamerun

2.2.2.07.

2.2.2.08.

Kabo Verde

2.2.2.08.

2.2.2.09.

Srednjoafrička Republika

2.2.2.09.

2.2.2.10.

Čad

2.2.2.10.

2.2.2.11.

Komori

2.2.2.11.

2.2.2.12.

Kongo

2.2.2.12.

2.2.2.13.

Côte d'Ivoire

2.2.2.13.

2.2.2.14.

Demokratska Republika Kongo

2.2.2.14.

2.2.2.15.

Džibuti

2.2.2.15.

2.2.2.16.

Egipat

2.2.2.16.

2.2.2.17.

Ekvatorska Gvineja

2.2.2.17.

2.2.2.18.

Eritreja

2.2.2.18.

2.2.2.19.

Etiopija

2.2.2.19.

2.2.2.20.

Gabon

2.2.2.20.

2.2.2.21.

Gambija

2.2.2.21.

2.2.2.22.

Gana

2.2.2.22.

2.2.2.23.

Gvineja

2.2.2.23.

2.2.2.24.

Gvineja Bisau

2.2.2.24.

2.2.2.25.

Kenija

2.2.2.25.

2.2.2.26.

Lesoto

2.2.2.26.

2.2.2.27.

Liberija

2.2.2.27.

2.2.2.28.

Libija

2.2.2.28.

2.2.2.29.

Madagaskar

2.2.2.29.

2.2.2.30.

Malavi

2.2.2.30.

2.2.2.31.

Mali

2.2.2.31.

2.2.2.32.

Mauritanija

2.2.2.32.

2.2.2.33.

Mauricijus

2.2.2.33.

2.2.2.34.

Maroko

2.2.2.34.

2.2.2.35.

Mozambik

2.2.2.35.

2.2.2.36.

Namibija

2.2.2.36.

2.2.2.37.

Niger

2.2.2.37.

2.2.2.38.

Nigerija

2.2.2.38.

2.2.2.39.

Ruanda

2.2.2.39.

2.2.2.40.

Sveti Toma i Prinsipe

2.2.2.40.

2.2.2.41.

Senegal

2.2.2.41.

2.2.2.42.

Sejšeli

2.2.2.42.

2.2.2.43.

Sijera Leone

2.2.2.43.

2.2.2.44.

Somalija

2.2.2.44.

2.2.2.45.

Južna Afrika

2.2.2.45.

2.2.2.46.

Sudan

2.2.2.46.

2.2.2.47.

Južni Sudan

2.2.2.47.

2.2.2.48.

Svazi

2.2.2.48.

2.2.2.49.

Togo

2.2.2.49.

2.2.2.50.

Tunis

2.2.2.50.

2.2.2.51.

Uganda

2.2.2.51.

2.2.2.52.

Tanzanija

2.2.2.52.

2.2.2.53.

Zapadna Sahara

2.2.2.53.

2.2.2.54.

Zambija

2.2.2.54.

2.2.2.55.

Zimbabve

2.2.2.55.

2.2.2.56.

Druga država u Africi

2.2.2.56.

2.2.3.

Država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi

2.2.3.

2.2.3.

2.2.3.01.

Antigva i Barbuda

2.2.3.01.

2.2.3.02.

Argentina

2.2.3.02.

2.2.3.03.

Aruba

2.2.3.03.

2.2.3.04.

Bahami

2.2.3.04.

2.2.3.05.

Barbados

2.2.3.05.

2.2.3.06.

Belize

2.2.3.06.

2.2.3.07.

Bolivija

2.2.3.07.

2.2.3.08.

Brazil

2.2.3.08.

2.2.3.09.

Čile

2.2.3.09.

2.2.3.10.

Kolumbija

2.2.3.10.

2.2.3.11.

Kostarika

2.2.3.11.

2.2.3.12.

Kuba

2.2.3.12.

2.2.3.13.

Curaçao

2.2.3.13.

2.2.3.14.

Dominika

2.2.3.14.

2.2.3.15.

Dominikanska Republika

2.2.3.15.

2.2.3.16.

Ekvador

2.2.3.16.

2.2.3.17.

El Salvador

2.2.3.17.

2.2.3.18.

Grenada

2.2.3.18.

2.2.3.19.

Gvatemala

2.2.3.19.

2.2.3.20.

Gvajana

2.2.3.20.

2.2.3.21.

Haiti

2.2.3.21.

2.2.3.22.

Honduras

2.2.3.22.

2.2.3.23.

Jamajka

2.2.3.23.

2.2.3.24.

Meksiko

2.2.3.24.

2.2.3.25.

Nikaragva

2.2.3.25.

2.2.3.26.

Panama

2.2.3.26.

2.2.3.27.

Paragvaj

2.2.3.27.

2.2.3.28.

Peru

2.2.3.28.

2.2.3.29.

Sveti Kristofor i Nevis

2.2.3.29.

2.2.3.30.

Sveta Lucija

2.2.3.30.

2.2.3.31.

Sveti Martin (NL)

2.2.3.31.

2.2.3.32.

Sveti Vincent i Grenadini

2.2.3.32.

2.2.3.33.

Surinam

2.2.3.33.

2.2.3.34.

Trinidad i Tobago

2.2.3.34.

2.2.3.35.

Urugvaj

2.2.3.35.

2.2.3.36.

Venezuela

2.2.3.36.

2.2.3.37.

Druga država u Karibima, južnoj ili srednjoj Americi

2.2.3.37.

2.2.4.

Država u sjevernoj Americi

2.2.4.

2.2.4.

2.2.4.01.

Kanada

2.2.4.01.

2.2.4.02.

Sjedinjene Američke Države

2.2.4.02.

2.2.4.03.

Druga država u sjevernoj Americi

2.2.4.03.

2.2.5.

Država u Aziji

2.2.5.

2.2.5.

2.2.5.01.

Afganistan

2.2.5.01.

2.2.5.02.

Armenija

2.2.5.02.

2.2.5.03.

Azerbajdžan

2.2.5.03.

2.2.5.04.

Bahrein

2.2.5.04.

2.2.5.05.

Bangladeš

2.2.5.05.

2.2.5.06.

Butan

2.2.5.06.

2.2.5.07.

Brunej Darussalam

2.2.5.07.

2.2.5.08.

Kambodža

2.2.5.08.

2.2.5.09.

Kina

2.2.5.09.

2.2.5.10.

Gruzija

2.2.5.10.

2.2.5.11.

Indija

2.2.5.11.

2.2.5.12.

Indonezija

2.2.5.12.

2.2.5.13.

Irak

2.2.5.13.

2.2.5.14.

Iran

2.2.5.14.

2.2.5.15.

Izrael

2.2.5.15.

2.2.5.16.

Japan

2.2.5.16.

2.2.5.17.

Jordan

2.2.5.17.

2.2.5.18.

Kazakstan

2.2.5.18.

2.2.5.19.

Sjeverna Korea

2.2.5.19.

2.2.5.20.

Južna Koreja

2.2.5.20.

2.2.5.21.

Kuvajt

2.2.5.21.

2.2.5.22.

Kirgistan

2.2.5.22.

2.2.5.23.

Laoska Narodna Demokratska Republika

2.2.5.23.

2.2.5.24.

Libanon

2.2.5.24.

2.2.5.25.

Malezija

2.2.5.25.

2.2.5.26.

Maldivi

2.2.5.26.

2.2.5.27.

Mongolija

2.2.5.27.

2.2.5.28.

Mjanmar/Burma

2.2.5.28.

2.2.5.29.

Nepal

2.2.5.29.

2.2.5.30.

Oman

2.2.5.30.

2.2.5.31.

Pakistan

2.2.5.31.

2.2.5.32.

Filipini

2.2.5.32.

2.2.5.33.

Katar

2.2.5.33.

2.2.5.34.

Saudijska Arabija

2.2.5.34.

2.2.5.35.

Singapur

2.2.5.35.

2.2.5.36.

Šri Lanka

2.2.5.36.

2.2.5.37.

Sirija

2.2.5.37.

2.2.5.38.

Tajvan

2.2.5.38.

2.2.5.39.

Tadžikistan

2.2.5.39.

2.2.5.40.

Tajland

2.2.5.40.

2.2.5.41.

Timor-Leste

2.2.5.41.

2.2.5.42.

Turkmenistan

2.2.5.42.

2.2.5.43.

Ujedinjeni Arapski Emirati

2.2.5.43.

2.2.5.44.

Uzbekistan

2.2.5.44.

2.2.5.45.

Vijetnam

2.2.5.45.

2.2.5.46.

Palestina

2.2.5.46.

2.2.5.47.

Jemen

2.2.5.47.

2.2.5.48.

Druga država u Aziji

2.2.5.48.

2.2.6.

Država u Oceaniji

2.2.6.

2.2.6.

2.2.6.01.

Australija

2.2.6.01.

2.2.6.02.

Savezne Države Mikronezije

2.2.6.02.

2.2.6.03.

Fidži

2.2.6.03.

2.2.6.04.

Kiribati

2.2.6.04.

2.2.6.05.

Maršalovi Otoci

2.2.6.05.

2.2.6.06.

Nauru

2.2.6.06.

2.2.6.07.

Novi Zeland

2.2.6.07.

2.2.6.08.

Palau

2.2.6.08.

2.2.6.09.

Papua Nova Gvineja

2.2.6.09.

2.2.6.10.

Samoa

2.2.6.10.

2.2.6.11.

Solomonski Otoci

2.2.6.11.

2.2.6.12.

Tonga

2.2.6.12.

2.2.6.13.

Tuvalu

2.2.6.13.

2.2.6.14.

Vanuatu

2.2.6.14.

2.2.6.15.

Druga država u Oceaniji

2.2.6.15.

3.

Bez državljanstva

3.

3.

3.

4.

Nije navedeno

4.

4.

4.

Raščlanjivanja za „zemlju državljanstva” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Popis država u raščlanjivanju za „zemlju državljanstva” primjenjuje se samo u statističke svrhe.

Obilježje: Je li osoba ikada boravila u inozemstvu i godina dolaska u državu (nakon 1980.)

Godina dolaska je kalendarska godina u kojoj je osoba zadnji put uspostavila mjesto uobičajenog boravišta u državi. Bilježi se godina zadnjeg dolaska u državu, a ne godina prvog dolaska (odnosno obilježje „godina dolaska u državu” ne pruža podatke o prekinutim boravcima).

Raščlanjivanje za „godinu dolaska u državu nakon 2010.” usredotočeno je na noviju međunarodnu migraciju nakon 2010.

| Godina dolaska u državu nakon 2010. | YAT. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Osoba je nekada boravila u inozemstvu i stigla je u državu 2010. ili kasnije | 1. |
| 2. | Osoba je boravila u inozemstvu i stigla je u državu 2009. ili ranije ili nije nikada boravila u inozemstvu | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Godina dolaska u državu nakon 2010.

YAT.

0.

Ukupno

0.

1.

Osoba je nekada boravila u inozemstvu i stigla je u državu 2010. ili kasnije

1.

2.

Osoba je boravila u inozemstvu i stigla je u državu 2009. ili ranije ili nije nikada boravila u inozemstvu

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje za „godinu dolaska u državu nakon 2010.” namijenjeno je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Raščlanjivanja za „godinu dolaska u državu nakon 1980.” usredotočena su na međunarodnu migraciju nakon 1980.

Podaci za 2021. odnose se na vremensko razdoblje od 1. siječnja 2021. do kritičnog trenutka popisa.

| Godina dolaska u državu nakon 1980. | YAE.L. | YAE.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Osoba je nekada boravila u inozemstvu i stigla je u državu 1980. ili kasnije | 1. | 1. |
| | 1.1. | 2020. do 2021. | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | 2021. | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | 2020. | | 1.1.2. |
| | 1.2. | 2015. do 2019. | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | 2019. | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | 2018. | | 1.2.2. |
| | | 1.2.3. | 2017. | | 1.2.3. |
| | | 1.2.4. | 2016. | | 1.2.4. |
| | | 1.2.5. | 2015. | | 1.2.5. |
| | 1.3. | 2010. do 2014. | 1.3. | 1.3. |
| | | 1.3.1. | 2014. | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | 2013. | | 1.3.2. |
| | | 1.3.3. | 2012. | | 1.3.3. |
| | | 1.3.4. | 2011. | | 1.3.4. |
| | | 1.3.5. | 2010. | | 1.3.5. |
| | 1.4. | 2005. do 2009. | 1.4. | 1.4. |
| | | 1.4.1. | 2009. | | 1.4.1. |
| | | 1.4.2. | 2008. | | 1.4.2. |
| | | 1.4.3. | 2007. | | 1.4.3. |
| | | 1.4.4. | 2006. | | 1.4.4. |
| | | 1.4.5. | 2005. | | 1.4.5. |
| | 1.5. | 2000. do 2004. | 1.5. | 1.5. |
| | 1.6. | 1995. do 1999. | 1.6. | 1.6. |
| | 1.7. | 1990. do 1994. | 1.7. | 1.7. |
| | 1.8. | 1985. do 1989. | 1.8. | 1.8. |
| | 1.9. | 1980. do 1984. | 1.9. | 1.9. |
| 2. | Osoba je boravila u inozemstvu i stigla u državu 1979. ili ranije ili nije nikada boravila u inozemstvu | 2. | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. | 3. |

Godina dolaska u državu nakon 1980.

YAE.L.

YAE.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Osoba je nekada boravila u inozemstvu i stigla je u državu 1980. ili kasnije

1.

1.

1.1.

2020. do 2021.

1.1.

1.1.

1.1.1.

2021.

1.1.1.

1.1.2.

2020.

1.1.2.

1.2.

2015. do 2019.

1.2.

1.2.

1.2.1.

2019.

1.2.1.

1.2.2.

2018.

1.2.2.

1.2.3.

2017.

1.2.3.

1.2.4.

2016.

1.2.4.

1.2.5.

2015.

1.2.5.

1.3.

2010. do 2014.

1.3.

1.3.

1.3.1.

2014.

1.3.1.

1.3.2.

2013.

1.3.2.

1.3.3.

2012.

1.3.3.

1.3.4.

2011.

1.3.4.

1.3.5.

2010.

1.3.5.

1.4.

2005. do 2009.

1.4.

1.4.

1.4.1.

2009.

1.4.1.

1.4.2.

2008.

1.4.2.

1.4.3.

2007.

1.4.3.

1.4.4.

2006.

1.4.4.

1.4.5.

2005.

1.4.5.

1.5.

2000. do 2004.

1.5.

1.5.

1.6.

1995. do 1999.

1.6.

1.6.

1.7.

1990. do 1994.

1.7.

1.7.

1.8.

1985. do 1989.

1.8.

1.8.

1.9.

1980. do 1984.

1.9.

1.9.

2.

Osoba je boravila u inozemstvu i stigla u državu 1979. ili ranije ili nije nikada boravila u inozemstvu

2.

2.

3.

Nije navedeno

3.

3.

Raščlanjivanja za „godinu dolaska u državu nakon 1980.” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Prijašnje uobičajeno boravište i datum dolaska u trenutačno mjesto ili uobičajeno boravište godinu dana prije popisa

Bilježi se odnos između sadašnjeg uobičajenog boravišta i uobičajenog boravišta godinu dana prije popisa.

U raščlanjivanju za „uobičajeno boravište godinu dana prije popisa” svaka promjena boravišta odnosi se na vremensko razdoblje između jedne godine prije referentnog datuma i referentnog datuma. Preseljenje unutar istog područja LAU2 smatra se preseljenjem unutar istog područja NUTS 3.

Djeca mlađa od godinu dana razvrstavaju se u „ne primjenjuje se” (YAE.4.).

Države koje prikupljaju podatke o obilježju „prijašnje uobičajeno boravište i datum dolaska u trenutačno mjesto” razvrstavaju sve osobe koje su promijenile svoje uobičajeno boravište više od jedanput u godini koja prethodi kritičnom trenutku popisa u skladu s njihovim prethodnim uobičajenim boravištem, odnosno uobičajenim boravištem iz kojega su se preselili u sadašnje uobičajeno boravište.

| Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa | ROY. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Nepromijenjeno uobičajeno boravište | 1. |
| 2. | Promijenjeno uobičajeno boravište | 2. |
| | 2.1. | Preseljenje unutar izvještajne države | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa nalazi se unutar istog područja NUTS 3 kao i sadašnje uobičajeno boravište | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa nalazi se izvan područja NUTS 3 sadašnjeg uobičajenog boravišta | 2.1.2. |
| | 2.2. | Preseljenje iz države izvan izvještajne države | 2.2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |
| 4. | Nije primjenjivo | 4. |

Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa

ROY.

0.

Ukupno

0.

1.

Nepromijenjeno uobičajeno boravište

1.

2.

Promijenjeno uobičajeno boravište

2.

2.1.

Preseljenje unutar izvještajne države

2.1.

2.1.1.

Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa nalazi se unutar istog područja NUTS 3 kao i sadašnje uobičajeno boravište

2.1.1.

2.1.2.

Uobičajeno boravište godinu dana prije popisa nalazi se izvan područja NUTS 3 sadašnjeg uobičajenog boravišta

2.1.2.

2.2.

Preseljenje iz države izvan izvještajne države

2.2.

3.

Nije navedeno

3.

4.

Nije primjenjivo

4.

Raščlanjivanje za „uobičajeno boravište godinu dana prije popisa” namijenjen je raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Status u obitelji

Uža obitelj određena je u užem smislu, odnosno kao dvije ili više osoba koje pripadaju istom kućanstvu i koje su povezane kao suprug i supruga, kao partneri u registriranom partnerstvu, kao partneri u izvanbračnoj zajednici ili kao roditelj i dijete. Tako obitelj obuhvaća par bez djece ili par s jednim djetetom ili više djece ili jednog roditelja s jednim djetetom ili više djece. Navedenim konceptom obitelji odnosi između djece i odraslih ograničeni su na izravne odnose (odnose u prvom koljenu), odnosno na odnose između roditelja i djece.

Dijete (sin/kćer) znači sin ili kćer u krvnom srodstvu, posvojeni sin ili posvojena kćer, odnosno pastorak ili pastorka (bez obzira na dob ili bračno stanje) koji/koja ima uobičajeno boravište u kućanstvu barem jednog od roditelja i koji/koja nema partnera ili vlastitu djecu u istom kućanstvu. Udomljena djeca nisu uključena. Sin ili kćer koji/koja živi s bračnim drugom, registriranim partnerom ili partnerom u izvanbračnoj zajednici ili s jednim vlastitim djetetom ili više vlastite djece ne smatra se djetetom. U slučaju djeteta koje naizmjenično živi u dva kućanstva (na primjer ako su roditelji razvedeni), njegovim se kućanstvom smatra ono u kojemu provodi većinu vremena. Ako dijete provodi jednako vremena s oba roditelja, njegovim se kućanstvom smatra ono u kojemu se zateklo u noći popisa ili kućanstvo u kojem dijete ima zakonito ili registrirano boravište.

„Partneri” uključuje vjenčane parove, parove u registriranim partnerstvima i parove koji žive u izvanbračnoj zajednici. „Registrirano partnerstvo” određeno je kao u tehničkim specifikacijama za obilježje „zakonsko bračno stanje”.

Dvije se osobe smatraju partnerima u „izvanbračnoj zajednici”

| — | ako pripadaju istom kućanstvu, |
| --- | --- |

—

ako pripadaju istom kućanstvu,

| — | ako su u međusobnom odnosu koji nalikuje braku i |
| --- | --- |

—

ako su u međusobnom odnosu koji nalikuje braku i

| — | ako nisu vjenčane ili u registriranom partnerstvu jedna s drugom. |
| --- | --- |

—

ako nisu vjenčane ili u registriranom partnerstvu jedna s drugom.

„Kućanstva s preskočenom generacijom” (kućanstva koja se sastoje od djeda ili bake odnosno djeda i bake i jednog ili više unuka, ali bez roditelja tih unuka) nisu uključena u definiciju obitelji.

| Status u obitelji | FST.L. | FST.M. | FST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Partneri | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Osobe u braku ili u registriranom partnerstvu | | 1.1. | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Osobe u braku ili u registriranom partnerstvu s osobom suprotnog spola | | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Osobe u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola | | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Partneri u izvanbračnoj zajednici | | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Jedan roditelj | 2. | 2. | 2. |
| 3. | Sinovi/kćeri | 3. | 3. | 3. |
| | 3.1. | S oba roditelja u obitelji | | 3.1. | 3.1. |
| | 3.2. | S jednim roditeljem u obitelji | | 3.2. | 3.2. |
| 4. | Nije navedeno | 4. | 4. | 4. |
| 5. | Ne primjenjuje se – osobe izvan uže obitelji | 5. | 5. | 5. |

Status u obitelji

FST.L.

FST.M.

FST.H.

0.

Ukupno

0.

0.

0.

1.

Partneri

1.

1.

1.

1.1.

Osobe u braku ili u registriranom partnerstvu

1.1.

1.1.

1.1.1.

Osobe u braku ili u registriranom partnerstvu s osobom suprotnog spola

1.1.1.

1.1.2.

Osobe u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola

1.1.2.

1.2.

Partneri u izvanbračnoj zajednici

1.2.

1.2.

2.

Jedan roditelj

2.

2.

2.

3.

Sinovi/kćeri

3.

3.

3.

3.1.

S oba roditelja u obitelji

3.1.

3.1.

3.2.

S jednim roditeljem u obitelji

3.2.

3.2.

4.

Nije navedeno

4.

4.

4.

5.

Ne primjenjuje se – osobe izvan uže obitelji

5.

5.

5.

Raščlanjivanja za „status u obitelji” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Tip uže obitelji

Specifikacije za koncepte obitelji i definicije pojmova „uža obitelj”, „dijete”, „par” i „izvanbračna zajednica” navedene za obilježje „status u obitelji” primjenjuju se i na obilježje „tip uže obitelji”.

| Tip uže obitelji | TFN.L. | TFN.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Obitelji parova u braku ili u registriranom partnerstvu | 1. | 1. |
| | 1.1. | Obitelji parova u braku ili u registriranom partnerstvu bez djece koja s njima žive | | 1.1. |
| | | 1.1.1. | Obitelji parova suprug/supruga | | 1.1.1. |
| | | 1.1.2. | Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola | | 1.1.2. |
| | 1.2. | Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Obitelji parova suprug/supruga | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi | | 1.3. |
| | | 1.3.1. | Obitelji parova suprug/supruga | | 1.3.1. |
| | | 1.3.2. | Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola | | 1.3.2. |
| 2. | Obitelji parova u izvanbračnoj zajednici | 2. | 2. |
| | 2.1. | Parovi u izvanbračnoj zajednici bez djece koja borave s njima | | 2.1. |
| | 2.2. | Parovi u izvanbračnoj zajednici s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 2.2. |
| | 2.3. | Parovi u izvanbračnoj zajednici s najmlađim sinom/kćeri starom 25 godina ili više koja s njima živi | | 2.3. |
| 3. | Obitelji očeva s djecom | 3. | 3. |
| | 3.1. | Obitelji očeva s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje boravi s njima živi | | 3.1. |
| | 3.2. | Obitelji samohranih očeva s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi | | 3.2. |
| 4. | Obitelji majki s djecom | 4. | 4. |
| | 4.1. | Obitelji majki s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 4.1. |
| | 4.2. | Obitelji majki s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi | | 4.2. |

Tip uže obitelji

TFN.L.

TFN.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Obitelji parova u braku ili u registriranom partnerstvu

1.

1.

1.1.

Obitelji parova u braku ili u registriranom partnerstvu bez djece koja s njima žive

1.1.

1.1.1.

Obitelji parova suprug/supruga

1.1.1.

1.1.2.

Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola

1.1.2.

1.2.

Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

1.2.

1.2.1.

Obitelji parova suprug/supruga

1.2.1.

1.2.2.

Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola

1.2.2.

1.3.

Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi

1.3.

1.3.1.

Obitelji parova suprug/supruga

1.3.1.

1.3.2.

Obitelji parova u braku ili registriranom partnerstvu s osobom istog spola

1.3.2.

2.

Obitelji parova u izvanbračnoj zajednici

2.

2.

2.1.

Parovi u izvanbračnoj zajednici bez djece koja borave s njima

2.1.

2.2.

Parovi u izvanbračnoj zajednici s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

2.2.

2.3.

Parovi u izvanbračnoj zajednici s najmlađim sinom/kćeri starom 25 godina ili više koja s njima živi

2.3.

3.

Obitelji očeva s djecom

3.

3.

3.1.

Obitelji očeva s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje boravi s njima živi

3.1.

3.2.

Obitelji samohranih očeva s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi

3.2.

4.

Obitelji majki s djecom

4.

4.

4.1.

Obitelji majki s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

4.1.

4.2.

Obitelji majki s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi

4.2.

Raščlanjivanja za „tip uže obitelji” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „užih obitelji” i svih međuiznosa.

Obilježje: Veličina uže obitelji

Definicija pojma „uža obitelj” navedena za obilježje „status u obitelji” primjenjuje se i na obilježje „veličina uže obitelji”.

| Veličina uže obitelji | SFN. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | 2 osobe | 1. |
| 2. | Od 3 do 5 osoba | 2. |
| | 2.1. | 3 osobe | 2.1. |
| | 2.2. | 4 osobe | 2.2. |
| | 2.3. | 5 osoba | 2.3. |
| 3. | 6 ili više osoba | 3. |
| | 3.1. | Od 6 do 10 osoba | 3.1. |
| | 3.2. | 11 ili više osoba | 3.2. |

Veličina uže obitelji

SFN.

0.

Ukupno

0.

1.

2 osobe

1.

2.

Od 3 do 5 osoba

2.

2.1.

3 osobe

2.1.

2.2.

4 osobe

2.2.

2.3.

5 osoba

2.3.

3.

6 ili više osoba

3.

3.1.

Od 6 do 10 osoba

3.1.

3.2.

11 ili više osoba

3.2.

Raščlanjivanja za „veličinu uže obitelji” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „užih obitelji” i svih međuiznosa.

Obilježje: Status u kućanstvu

Države članice primjenjuju „koncept kućanstva kao ekonomske jedinice” za utvrđivanje privatnih kućanstava ili, ako to nije moguće, koncept „kućanstva kao stambene jedinice”.

1.   Koncept kućanstva kao ekonomske jedinice

Prema konceptu kućanstva kao ekonomske jedinice privatno kućanstvo je:

| (a) | kućanstvo koje čini jedna osoba, odnosno osoba koja živi sama u odvojenoj stambenoj jedinici ili koja kao podstanar nastanjuje odvojenu prostoriju (ili prostorije) stambene jedinice, ali se ne udružuje s drugim stanarima stambene jedinice s ciljem formiranja višečlanog kućanstva kako je niže određeno ili |
| --- | --- |

(a)

kućanstvo koje čini jedna osoba, odnosno osoba koja živi sama u odvojenoj stambenoj jedinici ili koja kao podstanar nastanjuje odvojenu prostoriju (ili prostorije) stambene jedinice, ali se ne udružuje s drugim stanarima stambene jedinice s ciljem formiranja višečlanog kućanstva kako je niže određeno ili

| (b) | višečlano kućanstvo, odnosno skupina od dvije ili više osoba koje zajedno nastanjuju cijelu stambenu jedinicu ili dio stambene jedinice i osiguravaju hranu i druge životne potrepštine. Članovi skupine mogu u većoj ili manjoj mjeri udružiti svoje prihode. |
| --- | --- |

(b)

višečlano kućanstvo, odnosno skupina od dvije ili više osoba koje zajedno nastanjuju cijelu stambenu jedinicu ili dio stambene jedinice i osiguravaju hranu i druge životne potrepštine. Članovi skupine mogu u većoj ili manjoj mjeri udružiti svoje prihode.

2.   Koncept kućanstva kao stambene jedinice

Prema konceptu kućanstva kao stambene jedinice sve osobe koje žive u istoj stambenoj jedinici smatraju se članovima istog kućanstva, odnosno jedna nastanjena stambena jedinica predstavlja jedno kućanstvo. Stoga je u konceptu kućanstva kao stambene jedinice broj nastanjenih stambenih jedinica jednak broju kućanstava koje ih nastanjuju, a lokacije stambenih jedinica i kućanstava su jednake.

Kategorija „osobe koje žive u privatnom kućanstvu” obuhvaća „članove uže obitelji” (HST.M. i HST.H.1.1) i „osobe izvan uže obitelji” (HST.M. i HST.H. 1.2.). Kategorija „članovi uže obitelji” obuhvaća sve osobe koje pripadaju privatnom kućanstvu koje obuhvaća užu obitelji čiji su oni članovi. „Osobe izvan uže obitelji” obuhvaćaju sve osobe koje pripadaju neobiteljskom kućanstvu ili obiteljskom kućanstvu u kojemu one nisu član nijedne uže obitelji.

Neobiteljsko kućanstvo može biti samačko kućanstvo („osobe koje žive same” (HST.H.1.2.1.)) ili višečlano kućanstvo bez uže obitelji. Kategorija „osobe koje ne žive same” (HST.H.1.2.2.) obuhvaća osobe koje žive u kućanstvu s više osoba u kojemu nema uže obitelji ili u obiteljskom kućanstvu u kojemu nisu član uže obitelji u tom kućanstvu.

Institucionalno kućanstvo obuhvaća osobe čije potrebe u pogledu stambenog prostora i troškova života zadovoljava institucija. Institucija se smatra pravnom osobom čiji je cilj skupini osoba pružiti dugoročan smještaj i usluge. Institucije obično imaju prostorije koje stanovnici zajednički upotrebljavaju (kupaonice, dnevni boravci, blagovaonice, spavaonice itd.).

„Beskućnici” (HST.M. 2.2. i HST.H.2.2.) osobe su koje žive na ulici bez skloništa koje bi se moglo smatrati stambenim prostorom (primarno beskućništvo) ili osobe koje se često sele između privremenih smještaja (sekundarno beskućništvo).

| Status u kućanstvu | HST.L. | HST.M. | HST.H. |
| --- | --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. | 0. |
| 1. | Osobe koje žive u privatnom kućanstvu | 1. | 1. | 1. |
| | 1.1. | Članovi uže obitelji | | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Osobe izvan uže obitelji | | 1.2. | 1.2. |
| | | 1.2.1. | Osobe koje žive same | | | 1.2.1. |
| | | 1.2.2. | Osobe koje ne žive same | | | 1.2.2. |
| | 1.3. | Osobe koje žive u privatnom kućanstvu, ali nije navedena kategorija | | 1.3. | 1.3. |
| 2. | Osobe koje ne žive u privatnom kućanstvu | 2. | 2. | 2. |
| | 2.1. | Osobe u institucionalnom kućanstvu | | 2.1. | 2.1. |
| | 2.2. | Osobe koje ne žive u privatnom kućanstvu (uključujući beskućnike), ali nije navedena kategorija | | 2.2. | 2.2. |

Status u kućanstvu

HST.L.

HST.M.

HST.H.

0.

Ukupno

0.

0.

0.

1.

Osobe koje žive u privatnom kućanstvu

1.

1.

1.

1.1.

Članovi uže obitelji

1.1.

1.1.

1.2.

Osobe izvan uže obitelji

1.2.

1.2.

1.2.1.

Osobe koje žive same

1.2.1.

1.2.2.

Osobe koje ne žive same

1.2.2.

1.3.

Osobe koje žive u privatnom kućanstvu, ali nije navedena kategorija

1.3.

1.3.

2.

Osobe koje ne žive u privatnom kućanstvu

2.

2.

2.

2.1.

Osobe u institucionalnom kućanstvu

2.1.

2.1.

2.2.

Osobe koje ne žive u privatnom kućanstvu (uključujući beskućnike), ali nije navedena kategorija

2.2.

2.2.

Raščlanjivanja za „status u kućanstvu” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa ili međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Tip privatnog kućanstva

Specifikacije navedene za obilježje „status u kućanstvu” primjenjuju se i na obilježje „tip privatnog kućanstva”.

„Kućanstva parova” obuhvaćaju kućanstva vjenčanih parova, parova u registriranim partnerstvima i parova koji žive u izvanbračnoj zajednici.

| Tip privatnog kućanstva | TPH.L. | TPH.H. |
| --- | --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. | 0. |
| 1. | Neobiteljska kućanstva | 1. | 1. |
| | 1.1. | Jednočlana kućanstva | 1.1. | 1.1. |
| | 1.2. | Višečlana kućanstva | 1.2. | 1.2. |
| 2. | Kućanstva s jednom obitelji | 2. | 2. |
| | 2.1. | Kućanstva parova | | 2.1. |
| | | 2.1.1. | Parovi bez djece koja s njima žive | | 2.1.1. |
| | | 2.1.2. | Parovi s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 2.1.2. |
| | | 2.1.3. | Parovi s najmlađim sinom/kćeri starom 25 godina ili više koja s njima živi | | 2.1.3. |
| | 2.2. | Kućanstva očeva s djecom | | 2.2. |
| | | 2.2.1. | Kućanstva očeva s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 2.2.1. |
| | | 2.2.2. | Kućanstva očeva s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi | | 2.2.2. |
| | 2.3. | Kućanstva majki s djecom | | 2.3. |
| | | 2.3.1. | Kućanstva majki s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi | | 2.3.1. |
| | | 2.3.2. | Kućanstva majki s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi | | 2.3.2. |
| 3. | Kućanstva s dvije ili više obitelji | 3. | 3. |

Tip privatnog kućanstva

TPH.L.

TPH.H.

0.

Ukupno

0.

0.

1.

Neobiteljska kućanstva

1.

1.

1.1.

Jednočlana kućanstva

1.1.

1.1.

1.2.

Višečlana kućanstva

1.2.

1.2.

2.

Kućanstva s jednom obitelji

2.

2.

2.1.

Kućanstva parova

2.1.

2.1.1.

Parovi bez djece koja s njima žive

2.1.1.

2.1.2.

Parovi s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

2.1.2.

2.1.3.

Parovi s najmlađim sinom/kćeri starom 25 godina ili više koja s njima živi

2.1.3.

2.2.

Kućanstva očeva s djecom

2.2.

2.2.1.

Kućanstva očeva s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

2.2.1.

2.2.2.

Kućanstva očeva s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi

2.2.2.

2.3.

Kućanstva majki s djecom

2.3.

2.3.1.

Kućanstva majki s djecom s najmanje jednim djetetom mlađim od 25 godina koje s njima živi

2.3.1.

2.3.2.

Kućanstva majki s djecom s najmlađim sinom/kćeri starom 25 ili više godina koja s njima živi

2.3.2.

3.

Kućanstva s dvije ili više obitelji

3.

3.

Raščlanjivanja za „tip privatnoga kućanstva” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „privatnih kućanstava” i svih međuiznosa.

Obilježje: Veličina privatnog kućanstva

Specifikacije navedene za obilježje „status u kućanstvu” primjenjuju se i na obilježje „veličina privatnog kućanstva”.

| Veličina privatnog kućanstva | SPH. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | 1 osoba | 1. |
| 2. | 2 osobe | 2. |
| 3. | Od 3 do 5 osoba | 3. |
| | 3.1. | 3 osobe | 3.1. |
| | 3.2. | 4 osobe | 3.2. |
| | 3.3. | 5 osoba | 3.3. |
| 4. | Od 6 do 10 osoba | 4. |
| 5. | 11 ili više osoba | 6. |

Veličina privatnog kućanstva

SPH.

0.

Ukupno

0.

1.

1 osoba

1.

2.

2 osobe

2.

3.

Od 3 do 5 osoba

3.

3.1.

3 osobe

3.1.

3.2.

4 osobe

3.2.

3.3.

5 osoba

3.3.

4.

Od 6 do 10 osoba

4.

5.

11 ili više osoba

6.

Raščlanjivanja za „veličinu privatnog kućanstva” namijenjen su raščlanjivanju ukupnog broja „privatnih kućanstava” i svih međuiznosa.

Obilježje: Uvjeti stanovanja

Obilježje „uvjeti stanovanja” obuhvaća cjelokupno stanovništvo i odnosi se na vrstu stambene jedinice u kojoj osoba uobičajeno boravi u trenutku popisa. Navedeno obuhvaća sve osobe koje u trenutku popisa imaju uobičajeno boravište u različitim vrstama stambenog prostora ili koje nemaju uobičajeno mjesto stanovanja i privremeno se zadržavaju u nekoj vrsti stambenog prostora ili koje su bez krova nad glavom, spavaju na otvorenom ili u skloništima za hitne slučajeve.

Stanari su osobe s uobičajenim boravištem u prostorima navedenim u odgovarajućoj kategoriji.

„Konvencionalni stanovi” su strukturno odvojene i neovisne prostorije na fiksnim lokacijama koje su namijenjene stalnom stanovanju ljudi i koje su na referentni datum:

| (a) | u upotrebi za stanovanje ili |
| --- | --- |

(a)

u upotrebi za stanovanje ili

| (b) | prazne ili |
| --- | --- |

(b)

prazne ili

| (c) | rezervirane za sezonsku ili sekundarnu uporabu. |
| --- | --- |

(c)

rezervirane za sezonsku ili sekundarnu uporabu.

„Odvojen” znači ograđen zidovima i prekriven krovom ili stropom tako da se jedna ili više osoba može izolirati. „Neovisan” znači da ima izravan pristup s ulice ili iz stubišta, prolaza, terase ili dvorišta.

„Ostale stambene jedinice” su barake, kolibe, brvnare, straćare, stambene prikolice, plovila za stanovanje, hambari, mlinovi, špilje ili bilo koje drugo sklonište koje se koristi za stanovanje ljudi u trenutku popisa, neovisno o tome je li namijenjeno stanovanju ljudi.

„Kolektivni stambeni prostor” su prostorije namijenjene stanovanju velikih skupina ljudi ili nekoliko kućanstava koje najmanje jedna osoba koristi kao uobičajeno mjesto stanovanja u trenutku popisa.

„Nastanjeni konvencionalni stanovi”, ostale stambene jedinice i kolektivni stambeni prostori zajedno predstavljaju „stambene prostore”. Svaki „stambeni prostor” mora biti uobičajeno mjesto stanovanja najmanje jedne osobe.

Zbroj nastanjenih konvencionalnih stanova i ostalih stambenih jedinica predstavlja „stambene jedinice”.

Beskućnici (osobe koje nemaju uobičajeno boravište ni u jednoj kategoriji stambenih prostora) osobe su koje žive na ulici bez skloništa koje bi se moglo smatrati stambenim prostorom (primarno beskućništvo) ili osobe koje se često sele između privremenih smještaja (sekundarno beskućništvo).

| Uvjeti stanovanja | HAR. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Stanari koji žive u konvencionalnom stanu ili u kolektivnim stambenim prostorima | 1. |
| | 1.1. | Stanari koji žive u konvencionalnom stanu | 1.1. |
| | 1.2. | Stanari koji žive u kolektivnom stambenom prostoru | 1.2. |
| 2. | Stanari koji žive u ostalim stambenim jedinicama i beskućnici | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Uvjeti stanovanja

HAR.

0.

Ukupno

0.

1.

Stanari koji žive u konvencionalnom stanu ili u kolektivnim stambenim prostorima

1.

1.1.

Stanari koji žive u konvencionalnom stanu

1.1.

1.2.

Stanari koji žive u kolektivnom stambenom prostoru

1.2.

2.

Stanari koji žive u ostalim stambenim jedinicama i beskućnici

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanja za „uvjete stanovanja” namijenjena su raščlanjivanju svih ukupnih iznosa i međuiznosa koji se odnose na osobe.

Obilježje: Osnova korištenja stana kućanstva

Obilježje „osnova korištenja stana kućanstva” odnosi se na aranžmane na temelju kojih privatno kućanstvo nastanjuje cjelokupnu stambenu jedinicu ili njezin dio.

Kućanstva koja su u procesu otplate hipotekarnog kredita za stambenu jedinicu u kojoj žive ili kupovine vlastite stambene jedinice u određenom razdoblju na temelju drugih financijskih mehanizama razvrstavaju se u kategoriju „kućanstva u kojima je najmanje jedan član vlasnik stambene jedinice ili njezina dijela” (TSH.1.).

Kućanstva u kojima je najmanje jedan član vlasnik stambene jedinice i najmanje jedan član najmoprimac cjelokupne stambene jedinice ili njezina dijela razvrstavaju se u kategoriju „kućanstva u kojima je najmanje jedan član vlasnik stambene jedinice ili njezina dijela” (TSH.1.).

| Osnova korištenja stana kućanstva | TSH. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Kućanstva u kojima je najmanje jedan član vlasnik cjelokupne stambene jedinice ili njezina dijela | 1. |
| 2. | Kućanstva u kojima je najmanje jedan član najmoprimac cjelokupne stambene jedinice ili njezina dijela (i ni jedan član kućanstva nije vlasnik) | 2. |
| 3. | Kućanstva koja nastanjuju cjelokupnu stambenu jedinicu ili njezin dio po nekoj drugoj osnovi | 3. |
| 4. | Nije navedeno | 4. |

Osnova korištenja stana kućanstva

TSH.

0.

Ukupno

0.

1.

Kućanstva u kojima je najmanje jedan član vlasnik cjelokupne stambene jedinice ili njezina dijela

1.

2.

Kućanstva u kojima je najmanje jedan član najmoprimac cjelokupne stambene jedinice ili njezina dijela (i ni jedan član kućanstva nije vlasnik)

2.

3.

Kućanstva koja nastanjuju cjelokupnu stambenu jedinicu ili njezin dio po nekoj drugoj osnovi

3.

4.

Nije navedeno

4.

Raščlanjivanja za „osnove korištenja stana kućanstva” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „privatnih kućanstava” i svih međuiznosa.

Obilježje: Vrsta stambenog prostora

Stambeni prostor je stambena jedinica koja je uobičajeno mjesto stanovanja jedne ili više osoba. Pojmovi „konvencionalni stan”, „ostale stambene jedinice” i „kolektivni stambeni prostor” određeni su kao pod obilježjem „uvjeti stanovanja”.

| Vrsta stambenog prostora | TLQ. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Nastanjeni konvencionalni stanovi | 1. |
| 2. | Ostale stambene jedinice | 2. |
| 3. | Kolektivni stambeni prostori | 3. |
| 4. | Nije navedeno | 4. |

Vrsta stambenog prostora

TLQ.

0.

Ukupno

0.

1.

Nastanjeni konvencionalni stanovi

1.

2.

Ostale stambene jedinice

2.

3.

Kolektivni stambeni prostori

3.

4.

Nije navedeno

4.

Raščlanjivanje za „vrstu stambenog prostora” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „stambenih prostora” i svih međuiznosa.

Obilježje: Nastanjenost konvencionalnih stanova

„Nastanjeni konvencionalni stanovi” su konvencionalni stanovi koji su uobičajeno boravište jedne ili više osoba u trenutku popisa. „Nenastanjeni konvencionalni stanovi” su konvencionalni stanovi koji nisu uobičajeno boravište nijedne osobe u trenutku popisa.

Stanovi rezervirani za sezonsku ili sekundarnu uporabu, prazni stanovi te konvencionalni stanovi u kojima su prisutne osobe koje međutim se međutim ne popisuju razvrstavaju se u kategoriju „nenastanjeni konvencionalni stanovi” (OCS.2.1.).

| Nastanjenost konvencionalnih stanova | OCS. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Nastanjeni konvencionalni stanovi | 1. |
| 2. | Nenastanjeni konvencionalni stanovi | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Nastanjenost konvencionalnih stanova

OCS.

0.

Ukupno

0.

1.

Nastanjeni konvencionalni stanovi

1.

2.

Nenastanjeni konvencionalni stanovi

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanja za „nastanjenost konvencionalnih stanova” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Vrsta vlasništva (posjedni aranžmani u skladu s kojima je stan nastanjen)

Obilježje „vrsta vlasništva” odnosi se na vlasništvo nad stanom, a ne nad zemljištem na kojemu se stan nalazi. Namjera je pokazati posjedne aranžmane u skladu s kojima je stan nastanjen.

„Stanovi u vlasništvu stanara” su stanovi u kojima najmanje jedan stanar stana posjeduje dijelove stana ili cijeli stan.

„Unajmljeni stanovi” odnosi se na stanove u kojima najmanje jedan stanar plaća stanarinu za stanovanje u stanu i u kojima ni jedan stanar ne posjeduje dijelove stana ili cijeli stan.

Nenastanjeni konvencionalni stanovi razvrstavaju se u „ne primjenjuje se” (OWS.5.).

| Vrsta vlasništva | OWS. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Stanovi u vlasništvu stanara | 1. |
| 2. | Unajmljeni stanovi | 2. |
| 3. | Stanovi u drugim vrstama vlasništva | 3. |
| 4. | Nije navedeno | 4. |
| 5. | Nije primjenjivo | 5. |

Vrsta vlasništva

OWS.

0.

Ukupno

0.

1.

Stanovi u vlasništvu stanara

1.

2.

Unajmljeni stanovi

2.

3.

Stanovi u drugim vrstama vlasništva

3.

4.

Nije navedeno

4.

5.

Nije primjenjivo

5.

Raščlanjivanje za „vrstu vlasništva” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Broj stanara

Broj stanara stambene jedinice je broj ljudi kojima je stambena jedinica uobičajeno mjesto stanovanja.

| Broj stanara | NOC. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | 1 osoba | 1. |
| 2. | 2 osobe | 2. |
| 3. | Od 3 do 5 osoba | 3. |
| | 3.1. | 3 osobe | 3.1. |
| | 3.2. | 4 osobe | 3.2. |
| | 3.3 | 5 osoba | 3.3. |
| 4. | 6 ili više osoba | 4. |
| | 4.1. | Od 6 do 10 osoba | 4.1. |
| | | 4.1.1. | 6 osoba | 4.1.1. |
| | | 4.1.2. | 7 osoba | 4.1.2. |
| | | 4.1.3. | 8 osoba | 4.1.3. |
| | | 4.1.4. | 9 osoba | 4.1.4. |
| | | 4.1.5. | 10 osoba | 4.1.5. |
| | 4.2. | 11 ili više osoba | 4.2. |

Broj stanara

NOC.

0.

Ukupno

0.

1.

1 osoba

1.

2.

2 osobe

2.

3.

Od 3 do 5 osoba

3.

3.1.

3 osobe

3.1.

3.2.

4 osobe

3.2.

3.3

5 osoba

3.3.

4.

6 ili više osoba

4.

4.1.

Od 6 do 10 osoba

4.1.

4.1.1.

6 osoba

4.1.1.

4.1.2.

7 osoba

4.1.2.

4.1.3.

8 osoba

4.1.3.

4.1.4.

9 osoba

4.1.4.

4.1.5.

10 osoba

4.1.5.

4.2.

11 ili više osoba

4.2.

Raščlanjivanja za „broj stanara” namijenjena su raščlanjivanju ukupnog broja „nastanjenih konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Uporabna površina stana i/ili broj soba u stambenoj jedinici

Uporabna površina stana određuje se kao:

| — | površina izmjerena unutar vanjskih zidova bez nenastanjivih podruma i potkrovlja i, u zgradama s više stanova, svih zajedničkih prostorija ili |
| --- | --- |

—

površina izmjerena unutar vanjskih zidova bez nenastanjivih podruma i potkrovlja i, u zgradama s više stanova, svih zajedničkih prostorija ili

| — | ukupna površina soba koje su obuhvaćena konceptom „sobe”. |
| --- | --- |

—

ukupna površina soba koje su obuhvaćena konceptom „sobe”.

„Soba” se određuje kao prostor u stambenoj jedinici ograđen zidovima koji se protežu od poda do stropa ili krova, veličine dovoljne da se u njega smjesti krevet za odraslu osobu (najmanje 4 kvadratna metra) i najmanje 2 metra visok u većem dijelu stropa.

Države članice izvješćuju o „uporabnoj površini stana” ili, ako to nije moguće, o „broju soba”.

| Uporabna površina stana | UFS. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Ispod 30 m2 | 1. |
| 2. | 30 – manje od 40 m2 | 2. |
| 3. | 40 – manje od 50 m2 | 3. |
| 4. | 50 – manje od 60 m2 | 4. |
| 5. | 60 – manje od 80 m2 | 5. |
| 6. | 80 – manje od 100 m2 | 6. |
| 7. | 100 – manje od 120 m2 | 7. |
| 8. | 120 – manje od 150 m2 | 8. |
| 9. | 150 m2 i više | 9. |
| 10. | Nije navedeno | 10. |

Uporabna površina stana

UFS.

0.

Ukupno

0.

1.

Ispod 30 m2

1.

2.

30 – manje od 40 m2

2.

3.

40 – manje od 50 m2

3.

4.

50 – manje od 60 m2

4.

5.

60 – manje od 80 m2

5.

6.

80 – manje od 100 m2

6.

7.

100 – manje od 120 m2

7.

8.

120 – manje od 150 m2

8.

9.

150 m2 i više

9.

10.

Nije navedeno

10.

Raščlanjivanje za „uporabnu površinu stana” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

| Broj soba | NOR. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | 1 soba | 1. |
| 2. | 2 sobe | 2. |
| 3. | 3 sobe | 3. |
| 4. | 4 sobe | 4. |
| 5. | 5 soba | 5. |
| 6. | 6 soba | 6. |
| 7. | 7 soba | 7. |
| 8. | 8 soba | 8. |
| 9. | 9 soba i više | 9. |
| 10. | Nije navedeno | 10. |

Broj soba

NOR.

0.

Ukupno

0.

1.

1 soba

1.

2.

2 sobe

2.

3.

3 sobe

3.

4.

4 sobe

4.

5.

5 soba

5.

6.

6 soba

6.

7.

7 soba

7.

8.

8 soba

8.

9.

9 soba i više

9.

10.

Nije navedeno

10.

Raščlanjivanje za „broj soba” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Gustoća stanovanja

Obilježje „gustoća stanovanja” odnosi se na uporabni prostor u kvadratnim metrima ili broj soba na broj stanara kako je određeno pod obilježjem „broj stanara”. Države članice izvješćuju o standardu gustoće koji se mjeri prema „uporabnoj površini stana” ili, ako to nije moguće, prema „broju soba”.

| Gustoća stanovanja (površina) | DFS. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | ispod 10 m2 po stanaru | 1. |
| 2. | 10 – manje od 15 m2 po stanaru | 2. |
| 3. | 15 – manje od 20 m2 po stanaru | 3. |
| 4. | 20 – manje od 30 m2 po stanaru | 4. |
| 5. | 30 – manje od 40 m2 po stanaru | 5. |
| 6. | 40 – manje od 60 m2 po stanaru | 6. |
| 7. | 60 – manje od 80 m2 po stanaru | 7. |
| 8. | 80 m2 i više po stanaru | 8. |
| 9. | Nije navedeno | 9. |

Gustoća stanovanja (površina)

DFS.

0.

Ukupno

0.

1.

ispod 10 m2 po stanaru

1.

2.

10 – manje od 15 m2 po stanaru

2.

3.

15 – manje od 20 m2 po stanaru

3.

4.

20 – manje od 30 m2 po stanaru

4.

5.

30 – manje od 40 m2 po stanaru

5.

6.

40 – manje od 60 m2 po stanaru

6.

7.

60 – manje od 80 m2 po stanaru

7.

8.

80 m2 i više po stanaru

8.

9.

Nije navedeno

9.

Raščlanjivanje za „gustoću stanovanja (površina)” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „nastanjenih konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

| Gustoća stanovanja (broj soba) | DRM. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Ispod 0,5 sobe po stanaru | 1. |
| 2. | 0,5 – manje od 1,0 sobe po stanaru | 2. |
| 3. | 1,0 – manje od 1,25 sobe po stanaru | 3. |
| 4. | 1,25 – manje od 1,5 sobe po stanaru | 4. |
| 5. | 1,5 – manje od 2,0 sobe po stanaru | 5. |
| 6. | 2,0 – manje od 2,5 sobe po stanaru | 6. |
| 7. | 2,5 – manje od 3,0 sobe po stanaru | 7. |
| 8. | 3,0 i više soba po stanaru | 8. |
| 9. | Nije navedeno | 9. |

Gustoća stanovanja (broj soba)

DRM.

0.

Ukupno

0.

1.

Ispod 0,5 sobe po stanaru

1.

2.

0,5 – manje od 1,0 sobe po stanaru

2.

3.

1,0 – manje od 1,25 sobe po stanaru

3.

4.

1,25 – manje od 1,5 sobe po stanaru

4.

5.

1,5 – manje od 2,0 sobe po stanaru

5.

6.

2,0 – manje od 2,5 sobe po stanaru

6.

7.

2,5 – manje od 3,0 sobe po stanaru

7.

8.

3,0 i više soba po stanaru

8.

9.

Nije navedeno

9.

Raščlanjivanje za „gustoću stanovanja (broj soba)” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „nastanjenih konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Vodoopskrbni sustav

Poznato je da se za neke države članice, ako postoje dokazi na temelju prethodnih popisa, administrativnih izvora podataka ili podataka iz istraživanja, može pretpostaviti da gotovo sve stambene jedinice imaju „tekuću vodu u konvencionalnom stanu”. Stoga se za te države članice svi konvencionalni stanovi mogu razvrstati u oznaku WSS.1 – „tekuća voda u konvencionalnom stanu”. Ako prihvati tu mogućnost, država članica potvrđuje tu pretpostavku i objašnjava je u metapodacima.

| Vodoopskrbni sustav | WSS. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Tekuća voda u konvencionalnom stanu | 1. |
| 2. | Nema tekuće vode u konvencionalnom stanu | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Vodoopskrbni sustav

WSS.

0.

Ukupno

0.

1.

Tekuća voda u konvencionalnom stanu

1.

2.

Nema tekuće vode u konvencionalnom stanu

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje za „vodoopskrbni sustav” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Zahod

Poznato je da se za neke države članice, ako postoje dokazi na temelju prethodnih popisa, administrativnih izvora podataka ili podataka iz istraživanja, može pretpostaviti da gotovo sve stambene jedinice imaju „zahod”. Stoga se za te države članice svi konvencionalni stanovi mogu razvrstati u oznaku TOI.1 – „zahod na ispiranje u konvencionalnom stanu”. Ako prihvati tu mogućnost, država članica potvrđuje tu pretpostavku i objašnjava je u metapodacima.

| Zahod | TOI. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Zahod na ispiranje u konvencionalnom stanu | 1. |
| 2. | Bez zahoda na ispiranje u konvencionalnom stanu | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Zahod

TOI.

0.

Ukupno

0.

1.

Zahod na ispiranje u konvencionalnom stanu

1.

2.

Bez zahoda na ispiranje u konvencionalnom stanu

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje za „zahod” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Kupaonica

Kupaonica je svaka prostorija namijenjena pranju cijelog tijela i uključuje prostorije za tuširanje.

Poznato je da se za neke države članice, ako postoje dokazi na temelju prethodnih popisa, administrativnih izvora podataka ili podataka iz istraživanja, može pretpostaviti da gotovo sve stambene jedinice imaju „kupaonicu”. Stoga se za te države članice svi konvencionalni stanovi mogu razvrstati u oznaku BAT.1. – „ugrađena kada ili tuš u konvencionalnom stanu”. Ako prihvati tu mogućnost, država članica potvrđuje tu pretpostavku i objašnjava je u metapodacima.

| Kupaonica | BAT. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Ugrađena kada ili tuš u konvencionalnom stanu | 1. |
| 2. | Bez ugrađene kade ili tuša u konvencionalnom stanu | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Kupaonica

BAT.

0.

Ukupno

0.

1.

Ugrađena kada ili tuš u konvencionalnom stanu

1.

2.

Bez ugrađene kade ili tuša u konvencionalnom stanu

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje za „kupaonicu” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Vrsta grijanja

Smatra se da konvencionalni stan ima centralno grijanje ako se grijanje osigurava iz mjesnog centra za grijanje ili instalacije u zgradi ili konvencionalnom stanu postavljene u svrhu grijanja, bez obzira na izvor energije.

Poznato je da se za neke države članice, ako postoje dokazi na temelju prethodnih popisa, administrativnih izvora podataka ili podataka iz istraživanja, može pretpostaviti da gotovo sve stambene jedinice imaju „centralno grijanje”. Stoga se za te države članice svi konvencionalni stanovi mogu razvrstati u oznaku TOH.1 – „centralno grijanje”. Ako prihvati tu mogućnost, država članica potvrđuje tu pretpostavku i objašnjava je u metapodacima.

| Vrsta grijanja | TOH. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Centralno grijanje | 1. |
| 2. | Bez centralnoga grijanja | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Vrsta grijanja

TOH.

0.

Ukupno

0.

1.

Centralno grijanje

1.

2.

Bez centralnoga grijanja

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje za „vrstu grijanja” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Stanovi prema vrsti zgrade

Obilježje „stanovi prema vrsti zgrade” odnosi se na broj stanova u zgradi u kojoj je stan smješten.

Nestambenom zgradom smatra se zgrada čija svrha uglavnom nije stambena (poslovna zgrada, uredska zgrada, tvornica), ali koja sadržava mali broj stanova, primjerice za upravitelja zgrade ili zaposlenike.

| Stanovi prema vrsti zgrade | TOB. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Konvencionalni stanovi u stambenim zgradama | 1. |
| | 1.1. | Konvencionalni stanovi u zgradama s jednim stanom | 1.1. |
| | 1.2. | Konvencionalni stanovi u zgradama s dva stana | 1.2. |
| | 1.3. | Konvencionalni stanovi u zgradama s tri ili više stanova | 1.3. |
| 2. | Konvencionalni stanovi u nestambenim zgradama | 2. |
| 3. | Nije navedeno | 3. |

Stanovi prema vrsti zgrade

TOB.

0.

Ukupno

0.

1.

Konvencionalni stanovi u stambenim zgradama

1.

1.1.

Konvencionalni stanovi u zgradama s jednim stanom

1.1.

1.2.

Konvencionalni stanovi u zgradama s dva stana

1.2.

1.3.

Konvencionalni stanovi u zgradama s tri ili više stanova

1.3.

2.

Konvencionalni stanovi u nestambenim zgradama

2.

3.

Nije navedeno

3.

Raščlanjivanje „stanovi prema vrsti zgrade” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

Obilježje: Stanovi prema godini izgradnje

Obilježje„stanovi prema godini izgradnje” odnosi se na godinu u kojoj je dovršena zgrada u kojoj se stan nalazi.

| Stanovi prema godini izgradnje | POC. |
| --- | --- |
| 0. | Ukupno | 0. |
| 1. | Prije 1919. | 1. |
| 2. | 1919. – 1945. | 2. |
| 3. | 1946. – 1960. | 3. |
| 4. | 1961. – 1980. | 4. |
| 5. | 1981. – 2000. | 5. |
| 6. | 2001. – 2010. | 6. |
| 7. | 2011. – 2015. | 7. |
| 8. | 2016. i kasnije | 8. |
| 9. | Nije navedeno | 9. |

Stanovi prema godini izgradnje

POC.

0.

Ukupno

0.

1.

Prije 1919.

1.

2.

1919. – 1945.

2.

3.

1946. – 1960.

3.

4.

1961. – 1980.

4.

5.

1981. – 2000.

5.

6.

2001. – 2010.

6.

7.

2011. – 2015.

7.

8.

2016. i kasnije

8.

9.

Nije navedeno

9.

Raščlanjivanje za „stanove prema godini izgradnje” namijenjeno je raščlanjivanju ukupnog broja „konvencionalnih stanova” i svih međuiznosa.

---

(1)  Oznake „x.”, „x.x.” i „x.x.x.” ovise o razvrstavanju prema NUTS-u, a oznaka „x.x.x.x.” o razvrstavanju prema LAU-u, na snazi u državi članici 1. siječnja 2021. Oznaka „N” znači raščlanjivanje koje se odnosi na nacionalnu razinu.

(2)  U skladu s Uredbom br. 1059/2003 za sve statističke podatke država članica koji se šalju Komisiji i koje treba podijeliti prema prostornim jedinicama trebalo bi se koristiti razvrstavanjem prema NUTS-u. Shodno tome, podaci o prostornim jedinicama trebali bi biti dostavljeni u skladu s razvrstavanjem prema NUTS-u radi uspostave usporedivih regionalnih statističkih podataka. Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

(3)  Oznake „1.x” i „1.x.x.” ovise o razvrstavanju prema NUTS-u na snazi u državi članici 1. siječnja 2021. Oznaka „N” znači raščlanjivanje koje se odnosi na nacionalnu razinu.

(*1)  Ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

(*2)  Ovim nazivom ne dovode se u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

---

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/59 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/59

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/544

оd 22. ožujka 2017.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | EG | 288,4 |
| IL | 234,5 |
| MA | 112,2 |
| TR | 106,7 |
| ZZ | 185,5 |
| 0707 00 05 | EG | 241,9 |
| TR | 184,3 |
| ZZ | 213,1 |
| 0709 93 10 | MA | 47,3 |
| TR | 153,5 |
| ZZ | 100,4 |
| 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28 | EG | 46,2 |
| IL | 80,3 |
| MA | 49,4 |
| TN | 55,3 |
| TR | 70,9 |
| ZA | 92,1 |
| ZZ | 65,7 |
| 0805 50 10 | AR | 45,3 |
| TR | 66,0 |
| ZZ | 55,7 |
| 0808 10 80 | CL | 122,2 |
| CN | 144,8 |
| ZA | 111,8 |
| ZZ | 126,3 |
| 0808 30 90 | AR | 119,4 |
| CL | 135,5 |
| CN | 77,9 |
| TR | 148,9 |
| ZA | 127,6 |
| ZZ | 121,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

EG

288,4

IL

234,5

MA

112,2

TR

106,7

ZZ

185,5

0707 00 05

EG

241,9

TR

184,3

ZZ

213,1

0709 93 10

MA

47,3

TR

153,5

ZZ

100,4

0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

EG

46,2

IL

80,3

MA

49,4

TN

55,3

TR

70,9

ZA

92,1

ZZ

65,7

0805 50 10

AR

45,3

TR

66,0

ZZ

55,7

0808 10 80

CL

122,2

CN

144,8

ZA

111,8

ZZ

126,3

0808 30 90

AR

119,4

CL

135,5

CN

77,9

TR

148,9

ZA

127,6

ZZ

121,9

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/61 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/61

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2017/545

оd 22. ožujka 2017.

o utvrđivanju postotka prihvaćanja za izdavanje izvoznih dozvola, odbijanju zahtjeva za izvozne dozvole i suspenziji podnošenja zahtjeva za izvozne dozvole za šećer izvan kvote

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Uredbu Komisije (EZ) br. 951/2006 od 30. lipnja 2006. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 318/2006 u pogledu trgovine s trećim zemljama u sektoru šećera (2), a posebno njezin članak 7.e u vezi s člankom 9. stavkom 1.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 139. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 šećer koji je proizveden tijekom tržišne godine i premašuje kvotu iz članka 136. te Uredbe smije se izvoziti samo u okviru količinskog ograničenja koje utvrđuje Komisija. |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 139. stavkom 1. prvim podstavkom točkom (d) Uredbe (EU) br. 1308/2013 šećer koji je proizveden tijekom tržišne godine i premašuje kvotu iz članka 136. te Uredbe smije se izvoziti samo u okviru količinskog ograničenja koje utvrđuje Komisija.

| (2) | Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1713 (3) utvrđuju se takva količinska ograničenja. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2016/1713 (3) utvrđuju se takva količinska ograničenja.

| (3) | Količine šećera koje su obuhvaćene zahtjevima za izvozne dozvole premašuju količinsko ograničenje određeno Provedbenom uredbom (EU) 2016/1713. Stoga je potrebno odrediti postotak prihvaćanja za količine za koje je zahtjev podnesen od 13. do 17. ožujka 2017. U skladu s tim svi se zahtjevi za izvozne dozvole za šećer podneseni nakon 17. ožujka 2017. trebaju odbiti, a podnošenje zahtjeva za izvozne dozvole treba se suspendirati, |
| --- | --- |

(3)

Količine šećera koje su obuhvaćene zahtjevima za izvozne dozvole premašuju količinsko ograničenje određeno Provedbenom uredbom (EU) 2016/1713. Stoga je potrebno odrediti postotak prihvaćanja za količine za koje je zahtjev podnesen od 13. do 17. ožujka 2017. U skladu s tim svi se zahtjevi za izvozne dozvole za šećer podneseni nakon 17. ožujka 2017. trebaju odbiti, a podnošenje zahtjeva za izvozne dozvole treba se suspendirati,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

1.   Izvozne dozvole za šećer izvan kvote za koje su zahtjevi podneseni od 13. do 17. ožujka 2017. izdaju se za količine za koje su podneseni zahtjevi, pomnožene s postotkom prihvaćanja od 66,806961 %.

2.   Zahtjevi za izvozne dozvole za šećer izvan kvote podneseni 20., 21., 22., 23. i 24. ožujka 2017. ovime se odbijaju.

3.   Podnošenje zahtjeva za izvozne dozvole za šećer izvan kvote suspendira se za razdoblje od 27. ožujka 2017. do 30. rujna 2017.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 22. ožujka 2017.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor

Glavna uprava za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  
  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  
  SL L 178, 1.7.2006., str. 24.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1713 od 20. rujna 2016. o utvrđivanju količinskog ograničenja za izvoz šećera i izoglukoze izvan kvote do kraja tržišne godine 2016./2017. (SL L 258, 24.9.2016., str. 8.).

3

---

ODLUKE

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/63 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/63

---

ODLUKA VIJEĆA (EU) 2017/546

od 21. ožujka 2017.

o imenovanju člana i zamjenika člana Odbora regija, koje je predložila Savezna Republika Njemačka

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 305.,

uzimajući u obzir prijedlog njemačke vlade,

budući da:

| (1) | Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 26. siječnja 2015., 5. veljače 2015. i 23. lipnja 2015. donijelo odluke (EU) 2015/116 (1), (EU) 2015/190 (2) i (EU) 2015/994 (3) o imenovanju članova i zamjenikâ članova Odbora regija za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020.

| (2) | Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Helmutha MARKOVA. |
| --- | --- |

(2)

Mjesto člana Odbora regija postalo je slobodno istekom mandata g. Helmutha MARKOVA.

| (3) | Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem gđe Anne QUART članom Odbora regija, |
| --- | --- |

(3)

Mjesto zamjenika člana postalo je slobodno imenovanjem gđe Anne QUART članom Odbora regija,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Sljedeće osobe imenuju se u Odbor regija do kraja tekućeg mandata, koji istječe 25. siječnja 2020.:

| (a) | članom:






  — | gđa Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg, |
| --- | --- | --- |

(a)

članom:

—

gđa Anne QUART, Staatssekretärin für Europa und Verbraucherschutz, Ministerium der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg,

i

| (b) | zamjenikom člana:






  — | g. Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg. |
| --- | --- | --- |

(b)

zamjenikom člana:

—

g. Stefan LUDWIG, Mitglied der Landesregierung Brandenburg, Minister der Justiz und für Europa und Verbraucherschutz des Landes Brandenburg.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

E. SCICLUNA

---

(1)  Odluka Vijeća (EU) 2015/116 od 26. siječnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 20, 27.1.2015., str. 42.).

1

(2)  Odluka Vijeća (EU) 2015/190 od 5. veljače 2015. o imenovanju članova Odbora regija i njihovih zamjenika za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 31, 7.2.2015., str. 25.).

2

(3)  Odluka Vijeća (EU) 2015/994 od 23. lipnja 2015. o imenovanju članova Odbora regija i zamjenika članova za razdoblje od 26. siječnja 2015. do 25. siječnja 2020. (SL L 159, 25.6.2015., str. 70.).

3

---

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | L 78/65 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

L 78/65

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2017/547

оd 21. ožujka 2017.

o organizaciji privremenog pokusa na temelju Direktive Vijeća 2002/56/EZ u vezi s gomoljem sjemenskoga krumpira dobivenim od pravog sjemena krumpira

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2017) 1736)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2002/56/EZ od 13. lipnja 2002. o stavljanju na tržište sjemenskoga krumpira (1), a posebno njezin članak 19.,

budući da:

| (1) | Nova postignuća u uzgoju krumpira mogla bi znatno skratiti trajanje razvojnih programa te omogućiti pristup većoj genetskoj raznolikosti i razvoj novih sorata s kombinacijama korisnih svojstava. |
| --- | --- |

(1)

Nova postignuća u uzgoju krumpira mogla bi znatno skratiti trajanje razvojnih programa te omogućiti pristup većoj genetskoj raznolikosti i razvoj novih sorata s kombinacijama korisnih svojstava.

| (2) | Trenutačno općeprihvaćene prakse proizvodnje sjemenskoga krumpira oslanjaju se na vegetativno razmnožavanje gomolja krumpira tijekom nekoliko generacija. Ipak, postignuća navedena u uvodnoj izjavi 1. uključuju razmnožavanje krumpira sjemenom, takozvanim pravim sjemenom krumpira. Prakse razmnožavanja iz pravog sjemena krumpira mogle bi znatno skratiti vrijeme potrebno za proizvodnju dostatne količine sjemenskoga krumpira za krajnje korisnike, a pritom i smanjiti rizik od gomilanja bolesti. |
| --- | --- |

(2)

Trenutačno općeprihvaćene prakse proizvodnje sjemenskoga krumpira oslanjaju se na vegetativno razmnožavanje gomolja krumpira tijekom nekoliko generacija. Ipak, postignuća navedena u uvodnoj izjavi 1. uključuju razmnožavanje krumpira sjemenom, takozvanim pravim sjemenom krumpira. Prakse razmnožavanja iz pravog sjemena krumpira mogle bi znatno skratiti vrijeme potrebno za proizvodnju dostatne količine sjemenskoga krumpira za krajnje korisnike, a pritom i smanjiti rizik od gomilanja bolesti.

| (3) | Budući da gomolji sjemenskoga krumpira dobiveni od pravog sjemena krumpira trenutačno ne ispunjuju uvjet iz članka 2. točke (b) podtočke i. Direktive 2002/56/EZ da moraju biti uzgojeni u skladu s općeprihvaćenom praksom, nužno je prikupiti informacije o proizvodnji i stavljanju na tržište takvih gomolja kako bi se shvatilo koje su norme kvalitete i kakav nadzor potrebni kako bi se zajamčili kvaliteta i zdravlje tih gomolja i odredilo u kojoj fazi ili pod kojim uvjetima oni mogu ući u sustav certificiranja. Stoga bi pod nadzorom nadležnih tijela trebalo organizirati privremeni pokus na temelju Direktive 2002/56/EZ u vezi s gomoljem sjemenskoga krumpira dobivenim od pravog sjemena krumpira. |
| --- | --- |

(3)

Budući da gomolji sjemenskoga krumpira dobiveni od pravog sjemena krumpira trenutačno ne ispunjuju uvjet iz članka 2. točke (b) podtočke i. Direktive 2002/56/EZ da moraju biti uzgojeni u skladu s općeprihvaćenom praksom, nužno je prikupiti informacije o proizvodnji i stavljanju na tržište takvih gomolja kako bi se shvatilo koje su norme kvalitete i kakav nadzor potrebni kako bi se zajamčili kvaliteta i zdravlje tih gomolja i odredilo u kojoj fazi ili pod kojim uvjetima oni mogu ući u sustav certificiranja. Stoga bi pod nadzorom nadležnih tijela trebalo organizirati privremeni pokus na temelju Direktive 2002/56/EZ u vezi s gomoljem sjemenskoga krumpira dobivenim od pravog sjemena krumpira.

| (4) | Zdravlje, identitet i kvaliteta dotičnih gomolja ovise o osiguravanju kvalitete, identiteta i zdravlja u inovativnim početnim koracima i međukoracima u postupku proizvodnje. Trebalo bi stoga prikupiti i dostaviti informacije o zdravlju, identitetu i kvaliteti pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz takvog sjemena kako bi se osiguralo da su gomolji u skladu sa zahtjevima za osnovni sjemenski krumpir ili certificirani sjemenski krumpir. |
| --- | --- |

(4)

Zdravlje, identitet i kvaliteta dotičnih gomolja ovise o osiguravanju kvalitete, identiteta i zdravlja u inovativnim početnim koracima i međukoracima u postupku proizvodnje. Trebalo bi stoga prikupiti i dostaviti informacije o zdravlju, identitetu i kvaliteti pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz takvog sjemena kako bi se osiguralo da su gomolji u skladu sa zahtjevima za osnovni sjemenski krumpir ili certificirani sjemenski krumpir.

| (5) | Malo se toga zna o održavanju zdravlja i dostatnog sortnog identiteta i čistoće tijekom postupka proizvodnje gomolja sjemenskoga krumpira dobivenog od pravog sjemena krumpira. Stoga je potrebno prikupiti i dostaviti relevantne informacije. Nakon nekoliko godina možda će trebati preispitati prikupljene informacije o sortnom identitetu i sortnoj čistoći materijala upotrijebljenog za pokus kako bi se utvrdili eventualni problemi koji bi mogli utjecati na identifikaciju i kvalitetu tog materijala. |
| --- | --- |

(5)

Malo se toga zna o održavanju zdravlja i dostatnog sortnog identiteta i čistoće tijekom postupka proizvodnje gomolja sjemenskoga krumpira dobivenog od pravog sjemena krumpira. Stoga je potrebno prikupiti i dostaviti relevantne informacije. Nakon nekoliko godina možda će trebati preispitati prikupljene informacije o sortnom identitetu i sortnoj čistoći materijala upotrijebljenog za pokus kako bi se utvrdili eventualni problemi koji bi mogli utjecati na identifikaciju i kvalitetu tog materijala.

| (6) | Države članice koje sudjeluju u pokusu trebale bi omogućiti stavljanje na tržište gomolja sjemenskoga krumpira dobivenih od pravog sjemena krumpira. Proizvođači bi zbog inovativnog postupka proizvodnje trebali biti oslobođeni od određenih zahtjeva iz Direktive 2002/56/EZ, osobito u pogledu donje granice veličine takvih gomolja koji se stavljaju na tržište, značajki sorte, najvećeg broja generacija u polju i prisutnosti vanjskih nedostataka. |
| --- | --- |

(6)

Države članice koje sudjeluju u pokusu trebale bi omogućiti stavljanje na tržište gomolja sjemenskoga krumpira dobivenih od pravog sjemena krumpira. Proizvođači bi zbog inovativnog postupka proizvodnje trebali biti oslobođeni od određenih zahtjeva iz Direktive 2002/56/EZ, osobito u pogledu donje granice veličine takvih gomolja koji se stavljaju na tržište, značajki sorte, najvećeg broja generacija u polju i prisutnosti vanjskih nedostataka.

| (7) | Uz opće uvjete iz Direktive 2002/56/EZ trebalo bi utvrditi posebne uvjete za stavljanje na tržište gomolja iz pokusa. Tim bi se uvjetima trebalo osigurati prikupljanje dostatnih informacija za procjenu pokusa. Stoga je nužno propisati pravila za registraciju, sljedivost, označivanje, ispitivanje uspješnosti i izvješćivanje. |
| --- | --- |

(7)

Uz opće uvjete iz Direktive 2002/56/EZ trebalo bi utvrditi posebne uvjete za stavljanje na tržište gomolja iz pokusa. Tim bi se uvjetima trebalo osigurati prikupljanje dostatnih informacija za procjenu pokusa. Stoga je nužno propisati pravila za registraciju, sljedivost, označivanje, ispitivanje uspješnosti i izvješćivanje.

| (8) | Budući da je mjera iz ove Odluke eksperimentalna, trebalo bi ograničiti količinu sjemenskoga krumpira koji se certificira. |
| --- | --- |

(8)

Budući da je mjera iz ove Odluke eksperimentalna, trebalo bi ograničiti količinu sjemenskoga krumpira koji se certificira.

| (9) | Kako bi države članice mogle provjeriti da nije premašena maksimalna količina, proizvođači koji namjeravaju proizvoditi gomolje sjemenskoga krumpira ili saditi klice u okviru pokusa trebali bi biti obvezni prijaviti količine koje namjeravaju proizvesti ili zasaditi. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi države članice mogle provjeriti da nije premašena maksimalna količina, proizvođači koji namjeravaju proizvoditi gomolje sjemenskoga krumpira ili saditi klice u okviru pokusa trebali bi biti obvezni prijaviti količine koje namjeravaju proizvesti ili zasaditi.

| (10) | Kako bi se stekao uvid u napredak pokusa, države članice sudionice trebale bi svake godine Komisiji i ostalim državama članicama podnijeti izvješće o količinama koje se stavljaju na tržište. Na kraju pokusa trebale bi podnijeti završno izvješće koje sadržava, prije svega, rezultate nadzora na terenu i pregleda serija te informacije o zdravlju, identitetu i kvaliteti pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz takvog sjemena. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se stekao uvid u napredak pokusa, države članice sudionice trebale bi svake godine Komisiji i ostalim državama članicama podnijeti izvješće o količinama koje se stavljaju na tržište. Na kraju pokusa trebale bi podnijeti završno izvješće koje sadržava, prije svega, rezultate nadzora na terenu i pregleda serija te informacije o zdravlju, identitetu i kvaliteti pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz takvog sjemena.

| (11) | Kako bi se proizvođačima i dobavljačima omogućilo da u okviru pokusa proizvedu i stave na tržište dostatnu količinu gomolja sjemenskoga krumpira, a nadležnim tijelima omogućio pregled tog materijala i prikupljanje dostatnih i usporedivih informacija za pripremu završnog izvješća, pokus bi trebao trajati sedam godina, što je maksimalno dozvoljeno trajanje predviđeno člankom 19. Direktive 2002/56/EZ. |
| --- | --- |

(11)

Kako bi se proizvođačima i dobavljačima omogućilo da u okviru pokusa proizvedu i stave na tržište dostatnu količinu gomolja sjemenskoga krumpira, a nadležnim tijelima omogućio pregled tog materijala i prikupljanje dostatnih i usporedivih informacija za pripremu završnog izvješća, pokus bi trebao trajati sedam godina, što je maksimalno dozvoljeno trajanje predviđeno člankom 19. Direktive 2002/56/EZ.

| (12) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje, |
| --- | --- |

(12)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Stalnog odbora za bilje, životinje, hranu i hranu za životinje,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Predmet

1.   Na razini Unije organizira se privremeni pokus s ciljem procjene može li u određenim uvjetima proizvodnja gomolja sjemenskoga krumpira od presadnica uzgojenih iz pravog sjemena krumpira biti bolja alternativa proizvodnji iz sjemenskoga krumpira i time se smatrati općeprihvaćenom praksom za očuvanje sorte i zdravlja kako je predviđeno člankom 2. točkom (b) podtočkom i. Direktive 2002/56/EZ.

2.   Svrha pokusa procijeniti je sljedeće elemente:

| (a) | može li se proizvodnja gomolja sjemenskoga krumpira iz stavka 1. smatrati „općeprihvaćenom praksom” u smislu članka 2. točke (b) podtočke i. Direktive 2002/56/EZ i može li se pravo sjeme krumpira smatrati sjemenom generacije koja prethodi osnovnom sjemenu u smislu članka 2. točke (c) podtočke i. te Direktive; |
| --- | --- |

(a)

može li se proizvodnja gomolja sjemenskoga krumpira iz stavka 1. smatrati „općeprihvaćenom praksom” u smislu članka 2. točke (b) podtočke i. Direktive 2002/56/EZ i može li se pravo sjeme krumpira smatrati sjemenom generacije koja prethodi osnovnom sjemenu u smislu članka 2. točke (c) podtočke i. te Direktive;

| (b) | jesu li gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. veličine manje od donje granice veličine iz članka 10. stavka 1. Direktive 2002/56/EZ prihvatljivi; |
| --- | --- |

(b)

jesu li gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. veličine manje od donje granice veličine iz članka 10. stavka 1. Direktive 2002/56/EZ prihvatljivi;

| (c) | je li prihvatljiv broj generacija osnovnog sjemenskoga krumpira i certificiranog sjemenskoga krumpira koji se razlikuje od najvećeg broja navedenog u točki 7. Priloga I. Direktivi 2002/56/EZ; |
| --- | --- |

(c)

je li prihvatljiv broj generacija osnovnog sjemenskoga krumpira i certificiranog sjemenskoga krumpira koji se razlikuje od najvećeg broja navedenog u točki 7. Priloga I. Direktivi 2002/56/EZ;

| (d) | jesu li prihvatljivi gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. s većim postotkom vanjskih nedostataka od najvećeg postotka navedenog u točki 3. Priloga II. Direktivi 2002/56/EZ; |
| --- | --- |

(d)

jesu li prihvatljivi gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. s većim postotkom vanjskih nedostataka od najvećeg postotka navedenog u točki 3. Priloga II. Direktivi 2002/56/EZ;

| (e) | zadržavaju li gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. dostatni sortni identitet i čistoću nakon nekoliko ciklusa vegetativnog razmnožavanja i jesu li za takve gomolje prihvatljive drukčije gornje granice od maksimalnih postotaka navedenih za osnovni sjemenski krumpir iz točke 1. podtočke (b) i za certificirani sjemenski krumpir iz točke 2. podtočke (b) Priloga I. Direktivi 2002/56/EZ; |
| --- | --- |

(e)

zadržavaju li gomolji sjemenskoga krumpira iz stavka 1. dostatni sortni identitet i čistoću nakon nekoliko ciklusa vegetativnog razmnožavanja i jesu li za takve gomolje prihvatljive drukčije gornje granice od maksimalnih postotaka navedenih za osnovni sjemenski krumpir iz točke 1. podtočke (b) i za certificirani sjemenski krumpir iz točke 2. podtočke (b) Priloga I. Direktivi 2002/56/EZ;

| (f) | utječu li bolesti koje se prenašaju sjemenom na kvalitetu gomolja sjemenskoga krumpira iz stavka 1. i, ako utječu, bi li trebalo utvrditi posebne zahtjeve u pogledu tih bolesti; |
| --- | --- |

(f)

utječu li bolesti koje se prenašaju sjemenom na kvalitetu gomolja sjemenskoga krumpira iz stavka 1. i, ako utječu, bi li trebalo utvrditi posebne zahtjeve u pogledu tih bolesti;

| (g) | je li nužno uvesti posebne zahtjeve u pogledu sljedivosti, identiteta, kvalitete i zdravlja tijekom proizvodnje pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz pravog sjemena krumpira kako bi se osigurali kvaliteta, identifikacija i zdravlje gomolja iz stavka 1.; i |
| --- | --- |

(g)

je li nužno uvesti posebne zahtjeve u pogledu sljedivosti, identiteta, kvalitete i zdravlja tijekom proizvodnje pravog sjemena krumpira i klica uzgojenih iz pravog sjemena krumpira kako bi se osigurali kvaliteta, identifikacija i zdravlje gomolja iz stavka 1.; i

| (h) | koji je najprimjereniji proizvodni put od pravog sjemena krumpira do certificiranog sjemenskoga krumpira u agroklimatskim uvjetima koji prevladavaju u Uniji. |
| --- | --- |

(h)

koji je najprimjereniji proizvodni put od pravog sjemena krumpira do certificiranog sjemenskoga krumpira u agroklimatskim uvjetima koji prevladavaju u Uniji.

Članak 2.

Definicije

Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

| (a) | „pravo sjeme krumpira” znači sjeme krumpira u botaničkom smislu proizvedeno u Uniji; |
| --- | --- |

(a)

„pravo sjeme krumpira” znači sjeme krumpira u botaničkom smislu proizvedeno u Uniji;

| (b) | „pokusne klice” znači presadnice uzgojene iz pravog sjemena krumpira u Uniji i namijenjene za proizvodnju drugog krumpira; |
| --- | --- |

(b)

„pokusne klice” znači presadnice uzgojene iz pravog sjemena krumpira u Uniji i namijenjene za proizvodnju drugog krumpira;

| (c) | „pokusni gomolji sjemenskoga krumpira” znači gomolji krumpira uzgojeni iz pokusnih klica u Uniji; |
| --- | --- |

(c)

„pokusni gomolji sjemenskoga krumpira” znači gomolji krumpira uzgojeni iz pokusnih klica u Uniji;

| (d) | „pokusni materijal” znači pravo sjeme krumpira, pokusne klice i pokusni gomolji sjemenskoga krumpira. |
| --- | --- |

(d)

„pokusni materijal” znači pravo sjeme krumpira, pokusne klice i pokusni gomolji sjemenskoga krumpira.

Članak 3.

Sudjelovanje država članica

1.   U pokusu mogu sudjelovati sve države članice.

2.   Država članica koja odluči sudjelovati u pokusu (dalje u tekstu: „država članica sudionica”) obavješćuje Komisiju i ostale države članice o svojem sudjelovanju.

3.   Država članica sudionica može prekinuti svoje sudjelovanje u svakom trenutku tako da o tome obavijesti Komisiju i ostale države članice.

Članak 4.

Službeno certificiranje i odstupanja od Direktive 2002/56/EZ

Države članice sudionice mogu do 31. prosinca 2023. i u okviru količinskih ograničenja iz članka 5. službeno certificirati pokusne gomolje sjemenskoga krumpira kao „osnovni sjemenski krumpir” ili „certificirani sjemenski krumpir” u skladu s odgovarajućim odredbama Direktive 2002/56/EZ ako su ti gomolji u skladu s člancima 6. i 7. ove Odluke te su ih uzgojile, proizvele ili očuvale osobe registrirane u skladu s člankom 8. ove Odluke, pod uvjetom da ti pokusni gomolji pripadaju sorti koja ispunjuje jedan od sljedećih uvjeta:

| (a) | uvrštena je u Zajednički katalog sorata poljoprivrednih biljnih vrsta u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 2002/53/EZ (2); |
| --- | --- |

(a)

uvrštena je u Zajednički katalog sorata poljoprivrednih biljnih vrsta u skladu s člankom 17. Direktive Vijeća 2002/53/EZ (2);

2

| (b) | priznata je u drugoj državi članici u skladu s člankom 3. Direktive 2002/53/EZ; |
| --- | --- |

(b)

priznata je u drugoj državi članici u skladu s člankom 3. Direktive 2002/53/EZ;

| (c) | podnesen je valjan zahtjev za priznavanje te sorte u skladu s člankom 3. Direktive 2002/53/EZ. |
| --- | --- |

(c)

podnesen je valjan zahtjev za priznavanje te sorte u skladu s člankom 3. Direktive 2002/53/EZ.

Za potrebe prvog stavka smatra se da su pokusni gomolji uzgojeni prema općeprihvaćenoj praksi za očuvanje sorte i zdravlja, kako je navedeno u članku 2. točki (b) podtočki i. Direktive 2002/56/EZ i da su proizvedeni iz sjemena generacije koja prethodi osnovnom sjemenu, kako je navedeno u članku 2. točki (c) podtočki i. te Direktive.

Ne primjenjuju se točka 1. podtočka (b) i točka 2. podtočka (b) Priloga I. i točka 3. Priloga II. Direktivi 2002/56/EZ.

Članak 10. Direktive 2002/56/EZ ne primjenjuje se na gomolje dobivene od pokusnih klica.

Članak 5.

Količinsko ograničenje

Certificiranje u skladu s člankom 4. za svaku je državu članicu sudionicu u svakoj godini ograničeno na količinu pokusnih gomolja koja ne premašuje 0,3 % proizvedenog sjemenskoga krumpira ili najviše 10 hektara sjemenskoga krumpira zasađenog u toj godini u dotičnoj državi članici sudionici.

Svaki proizvođač do 30. travnja svake godine certifikacijskom tijelu prijavljuje površinu područja na kojem te godine namjerava uzgajati pokusne gomolje.

Članak 6.

Zahtjevi u pogledu kvalitete, identiteta i zdravlja pokusnih klica i pravog sjemena krumpira

Pokusni gomolji sjemenskoga krumpira proizvode se od pokusnih klica koje ispunjuju zahtjeve iz odjeljka A Priloga I. uzgojenih iz pravog sjemena krumpira dobivenog spolnim križanjem samooplodnih roditeljskih linija i zahtjeve iz odjeljka B. Priloga I.

Članak 7.

Najveći broj generacija

Odstupajući od točke 7. prvog i drugog stavka Priloga I. Direktivi 2002/56/EZ, najveći broj kombiniranih generacija osnovnog sjemenskog krumpira i certificiranog sjemenskog krumpira dobivenog od pravog sjemena krumpira jest četiri.

Gomolji dobiveni od pokusnih klica prva su generacija.

Članak 8.

Registracija uzgajivača, proizvođača i osoba odgovornih za održavanje sorata krumpira koje se razmnožavaju pravim sjemenom krumpira

1.   Svaka država članica sudionica vodi i ažurira javni registar s fizičkim ili pravnim osobama koje proizvode pokusni materijal i stavljaju ga na tržište.

2.   Osobe iz stavka 1. certifikacijskom tijelu podnose zahtjev za upis u registar. Taj zahtjev sadržava sve sljedeće elemente:

| (a) | njihov naziv, adresu i podatke za kontakt; |
| --- | --- |

(a)

njihov naziv, adresu i podatke za kontakt;

| (b) | naziv dotične sorte. |
| --- | --- |

(b)

naziv dotične sorte.

Registar sadržava te elemente za svaku osobu.

Članak 9.

Označivanje

Uz informacije koje se zahtijevaju u skladu s Direktivom 2002/56/EZ pakiranja ili spremnici pokusnih gomolja koji se stavljaju na tržište kao osnovni sjemenski krumpir ili certificirani sjemenski krumpir nose službenu oznaku s navodom iz odjeljka A Priloga II.

Spremnicima pokusnih klica prilaže se dokument koji izdaje dobavljač, na kojem su navedene informacije iz odjeljka B Priloga II.

Pakiranja pravog sjemena krumpira nose oznaku dobavljača s informacijama navedenima u odjeljku C Priloga II.

Službena oznaka, dokument priložen spremnicima pokusnih klica i oznaka dobavljača izdaju se na najmanje jednom od službenih jezika Unije.

Članak 10.

Sljedivost

Države članice sudionice osiguravaju sljedivost pokusnog materijala.

Dobavljač koji prenosi pokusni materijal drugom dobavljaču vodi evidenciju s pomoću koje za svaki primjerak pokusnog materijala može identificirati dobavljača kojem je prenesen.

Dobavljač kojem je prenesen pokusni materijal vodi evidenciju s pomoću koje za svaki primjerak pokusnog materijala može identificirati dobavljača koji ga je prenio.

Dobavljači vode evidencije navedene u ovom članku do 31. ožujka 2024.

Članak 11.

Službeni nadzor

Certifikacijska tijela država članica sudionica provode službeni nadzor u vezi s proizvodnjom i stavljanjem na tržište pokusnog materijala. Ne dovodeći u pitanje članak 23. Direktive 2002/56/EZ, taj službeni nadzor obuhvaća barem:

| (a) | provjeru prijava količina koje se namjeravaju proizvesti i obavijesti o količinama stavljenima na tržište; |
| --- | --- |

(a)

provjeru prijava količina koje se namjeravaju proizvesti i obavijesti o količinama stavljenima na tržište;

| (b) | analitičku čistoću, udio drugih vrsta i klijanje pravog sjemena krumpira; |
| --- | --- |

(b)

analitičku čistoću, udio drugih vrsta i klijanje pravog sjemena krumpira;

| (c) | usklađenost proizvođača i svih osoba koje pokusni materijal stavljaju na tržište sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Odluci. |
| --- | --- |

(c)

usklađenost proizvođača i svih osoba koje pokusni materijal stavljaju na tržište sa zahtjevima utvrđenima u ovoj Odluci.

Nadzor povezan s prvim stavkom točkom (b) obavlja se najmanje jednom godišnje. Uključuje nadzor prostora dotičnih osoba te polja i staklenika koji se upotrebljavaju za proizvodnju pravog sjemena krumpira i pokusnih klica.

Članak 12.

Obveze obavješćivanja i izvješćivanja

1.   Dobavljači do 28. veljače svake godine obavješćuju nadležno službeno tijelo u državi članici sudionici o količinama pokusnog materijala koje su stavili na tržište tijekom prethodne godine. Države članice sudionice vode evidenciju o količinama pokusnog materijala stavljenog na tržište. Ti podaci dostavljaju se na zahtjev certifikacijskom tijelu.

2.   Svaka država članica sudionica za svaku godinu Komisiji i ostalim državama članicama do 31. ožujka naredne godine podnosi godišnje izvješće koje sadržava informacije iz Priloga III., ako su te informacije dostupne. To izvješće uvijek sadržava podatke o količinama pokusnog materijala stavljenog na tržište i, ako je to poznato, o državi članici kojoj je pokusni materijal bio namijenjen. To izvješće može sadržavati sve ostale informacije koje država članica sudionica smatra bitnima.

3.   Svaka država članica sudionica Komisiji i ostalim državama članicama do 31. ožujka 2024. podnosi završno izvješće koje sadržava informacije iz Priloga III. To izvješće uključuje procjenu uvjeta pokusa i, prema potrebi, interesa za organiziranje daljnjeg pokusa. To izvješće može sadržavati sve ostale informacije koje država članica sudionica smatra bitnima za potrebe pokusa.

4.   Država članica sudionica koja prekine sudjelovanje prije 31. prosinca 2023. dostavlja svoje završno izvješće do 31. ožujka godine koja slijedi nakon prekida njezina sudjelovanja.

Članak 13.

Adresati

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

Za Komisiju

Vytenis ANDRIUKAITIS

Član Komisije

---

(1)  
  SL L 193, 20.7.2002., str. 60.

1

(2)  Direktiva Vijeća 2002/53/EZ od 13. lipnja 2002. o zajedničkom katalogu sorata poljoprivrednih biljnih vrsta (SL L 193, 20.7.2002., str. 1.).

2

---

PRILOG I.

ZAHTJEVI IZ ČLANKA 6.

ODJELJAK A

Zahtjevi koje moraju ispuniti pokusne klice

| 1. | Na klicama gotovo nema štetnih organizama ili bolesti ili znakova ili simptoma bolesti koji bi mogli utjecati na njihovu kvalitetu i koji smanjuju njihovu upotrebljivost, a posebno sljedećih štetnih organizama: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, virus uvijenosti lista krumpira, virus krumpira A, virus krumpira M, virus krumpira S, virus krumpira X i virus krumpira Y. |
| --- | --- |

1.

Na klicama gotovo nema štetnih organizama ili bolesti ili znakova ili simptoma bolesti koji bi mogli utjecati na njihovu kvalitetu i koji smanjuju njihovu upotrebljivost, a posebno sljedećih štetnih organizama: Rhizoctonia solani Kühn, Phytophtera infestans (Mont.) de Bary, Alternaria solani Sorauer, Alternaria alternata (Fr.) Keissl., Verticillium dahlia Kleb., Verticillium albo-atrum Reinke & Berthold, virus uvijenosti lista krumpira, virus krumpira A, virus krumpira M, virus krumpira S, virus krumpira X i virus krumpira Y.

| 2. | Na klicama nema simptoma bolesti crne noge. |
| --- | --- |

2.

Na klicama nema simptoma bolesti crne noge.

| 3. | Klice imaju dostatan sortni identitet i sortnu čistoću. |
| --- | --- |

3.

Klice imaju dostatan sortni identitet i sortnu čistoću.

| 4. | Na klicama gotovo nema nedostataka koji utječu na njihovu kvalitetu i upotrebljivost kao sadni materijal. |
| --- | --- |

4.

Na klicama gotovo nema nedostataka koji utječu na njihovu kvalitetu i upotrebljivost kao sadni materijal.

ODJELJAK B

Zahtjevi koje mora ispuniti pravo sjeme krumpira

| 1. | Sjeme ima dostatan sortni identitet i sortnu čistoću. |
| --- | --- |

1.

Sjeme ima dostatan sortni identitet i sortnu čistoću.

| 2. | Bolesti i štetni organizmi koji smanjuju upotrebljivost sjemena svedeni su na najmanju moguću razinu. |
| --- | --- |

2.

Bolesti i štetni organizmi koji smanjuju upotrebljivost sjemena svedeni su na najmanju moguću razinu.

| 3. | Analitička čistoća, udio drugih biljnih vrsta i klijanje sjemena dostatni su za jamčenje kvalitete i upotrebljivosti kao pokusnog materijala. |
| --- | --- |

3.

Analitička čistoća, udio drugih biljnih vrsta i klijanje sjemena dostatni su za jamčenje kvalitete i upotrebljivosti kao pokusnog materijala.

---

PRILOG II.

ZAHTJEVI OZNAČIVANJA IZ ČLANKA 9.

| A. | Navod iz prvog stavka članka 9. „Gomolji sjemenskog krumpira uzgojeni iz pravog sjemena krumpira, privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”. |
| --- | --- |

A.

Navod iz prvog stavka članka 9. „Gomolji sjemenskog krumpira uzgojeni iz pravog sjemena krumpira, privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”.

| B. | Informacije iz drugog stavka članka 9.:






  1. | navod „Privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”; |
| --- | --- | --- |

B.

Informacije iz drugog stavka članka 9.:

1.

navod „Privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”;

| 2. | naziv nadležnog službenog tijela i odgovarajuće države članice ili njihovi inicijali; |
| --- | --- |

2.

naziv nadležnog službenog tijela i odgovarajuće države članice ili njihovi inicijali;

| 3. | registracijski broj ili broj odobrenja dobavljača; |
| --- | --- |

3.

registracijski broj ili broj odobrenja dobavljača;

| 4. | ime proizvođača; |
| --- | --- |

4.

ime proizvođača;

| 5. | referentni broj serije; |
| --- | --- |

5.

referentni broj serije;

| 6. | vrsta, navedena barem pod svojim botaničkim imenom; |
| --- | --- |

6.

vrsta, navedena barem pod svojim botaničkim imenom;

| 7. | sorta; |
| --- | --- |

7.

sorta;

| 8. | količina (broj presadnica); |
| --- | --- |

8.

količina (broj presadnica);

| 9. | država članica proizvodnje; |
| --- | --- |

9.

država članica proizvodnje;

| 10. | navod „Klice uzgojene iz pravog sjemena krumpira”; |
| --- | --- |

10.

navod „Klice uzgojene iz pravog sjemena krumpira”;

| 11. | tretiranje, prema potrebi. |
| --- | --- |

11.

tretiranje, prema potrebi.

| C. | Informacije iz trećeg stavka članka 9.:






  1. | navod „Privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”; |
| --- | --- | --- |

C.

Informacije iz trećeg stavka članka 9.:

1.

navod „Privremeni pokus u skladu s pravilima i normama EU-a”;

| 2. | naziv nadležnog službenog tijela i odgovarajuće države članice ili njihovi inicijali; |
| --- | --- |

2.

naziv nadležnog službenog tijela i odgovarajuće države članice ili njihovi inicijali;

| 3. | naziv i adresa ili registracijska oznaka iz javnog registra dobavljača odgovornog za stavljanje oznake; |
| --- | --- |

3.

naziv i adresa ili registracijska oznaka iz javnog registra dobavljača odgovornog za stavljanje oznake;

| 4. | referentni broj serije; |
| --- | --- |

4.

referentni broj serije;

| 5. | vrsta, navedena barem pod svojim botaničkim imenom; |
| --- | --- |

5.

vrsta, navedena barem pod svojim botaničkim imenom;

| 6. | sorta; |
| --- | --- |

6.

sorta;

| 7. | država članica proizvodnje; |
| --- | --- |

7.

država članica proizvodnje;

| 8. | navod „pravo sjeme krumpira”; |
| --- | --- |

8.

navod „pravo sjeme krumpira”;

| 9. | deklarirana neto ili bruto masa ili deklarirani broj sjemena; |
| --- | --- |

9.

deklarirana neto ili bruto masa ili deklarirani broj sjemena;

| 10. | ako je navedena masa i upotrijebljeni su granulirani pesticidi, tvari za peletizaciju ili drugi kruti aditivi, priroda aditiva i približan omjer između mase čistog sjemena i ukupne mase. |
| --- | --- |

10.

ako je navedena masa i upotrijebljeni su granulirani pesticidi, tvari za peletizaciju ili drugi kruti aditivi, priroda aditiva i približan omjer između mase čistog sjemena i ukupne mase.

---

PRILOG III.

PODACI KOJI SE TREBAJU UKLJUČITI U IZVJEŠĆE IZ ČLANKA 12.

| 1. | broj registriranih osoba u skladu s člankom 8. stavkom 1.; |
| --- | --- |

1.

broj registriranih osoba u skladu s člankom 8. stavkom 1.;

| 2. | količina pravog sjemena krumpira, pokusnih klica i pokusnih gomolja stavljenih na tržište i, prema potrebi, država članica za koju su pravo sjeme krumpira, pokusne klice ili pokusni gomolji bili namijenjeni; |
| --- | --- |

2.

količina pravog sjemena krumpira, pokusnih klica i pokusnih gomolja stavljenih na tržište i, prema potrebi, država članica za koju su pravo sjeme krumpira, pokusne klice ili pokusni gomolji bili namijenjeni;

| 3. | rezultati nadzora pravog sjemena krumpira s obzirom na analitičku čistoću, udio drugih vrsta i klijanje, te primijenjene metode analize i tolerancije; |
| --- | --- |

3.

rezultati nadzora pravog sjemena krumpira s obzirom na analitičku čistoću, udio drugih vrsta i klijanje, te primijenjene metode analize i tolerancije;

| 4. | podaci za određivanje primjerene veličine serije i veličine uzoraka za pravo sjeme krumpira, uključujući opise primijenjenih metoda uzorkovanja sjemena i tolerancija; |
| --- | --- |

4.

podaci za određivanje primjerene veličine serije i veličine uzoraka za pravo sjeme krumpira, uključujući opise primijenjenih metoda uzorkovanja sjemena i tolerancija;

| 5. | rezultati nadzora pokusnih klica u pogledu sortnog identiteta i sortne čistoće te primijenjene metode i tolerancije; |
| --- | --- |

5.

rezultati nadzora pokusnih klica u pogledu sortnog identiteta i sortne čistoće te primijenjene metode i tolerancije;

| 6. | rezultati nadzora u pogledu sortnog identiteta i sortne čistoće gomolja i izobličenih gomolja; |
| --- | --- |

6.

rezultati nadzora u pogledu sortnog identiteta i sortne čistoće gomolja i izobličenih gomolja;

| 7. | rezultati nacionalnih usporednih pokusa; |
| --- | --- |

7.

rezultati nacionalnih usporednih pokusa;

| 8. | procjena korisnika u pogledu zdravlja i kvalitete sjemenskog krumpira dobivenog od pravog sjemena krumpira; |
| --- | --- |

8.

procjena korisnika u pogledu zdravlja i kvalitete sjemenskog krumpira dobivenog od pravog sjemena krumpira;

| 9. | analiza troškova i koristi na temelju koje se može zaključiti je li proizvodnja gomolja od pravog sjemena krumpira bolja alternativa proizvodnji sjemenskog krumpira. |
| --- | --- |

9.

analiza troškova i koristi na temelju koje se može zaključiti je li proizvodnja gomolja od pravog sjemena krumpira bolja alternativa proizvodnji sjemenskog krumpira.

---