# Europeiska unionens C 55/12 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 55 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 59 årgången12 februari 2016 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 55

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

59 årgången12 februari 2016

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 20–23 maj 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 246 E, 27.8.2013 .
  ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2013–2014Sammanträdena den 20–23 maj 2013
  Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 246 E, 27.8.2013 .
  ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 246 E, 27.8.2013 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 21 maj 2013 |
| 2016/C 55/01 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om tillämpning av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (2012/2262(INI)) | 2 |
| 2016/C 55/02 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om regionala strategier för industriområden i Europeiska unionen (2012/2100(INI)) | 6 |
| 2016/C 55/03 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om aktuella utmaningar och möjligheter för förnybar energi på den europeiska inre marknaden för energi (2012/2259(INI)) | 12 |
| 2016/C 55/04 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om kvinnors rättigheter i anslutningsländerna på Balkan (2012/2255(INI)) | 23 |
| 2016/C 55/05 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (2011/2246(INI)) | 33 |
| 2016/C 55/06 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (2012/2234(INI)) | 43 |
| 2016/C 55/07 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (2013/2060(INI)) | 54 |
| 2016/C 55/08 | Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om det årliga skattebetänkandet: hur EU:s potential för ekonomisk tillväxt kan frigöras (2013/2025(INI)) | 65 |
| | Onsdagen den 22 maj 2013 |
| 2016/C 55/09 | Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster (2012/2132(INI)) | 71 |
| | Torsdagen den 23 maj 2013 |
| 2016/C 55/10 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 vad gäller transitering av vissa animaliska biprodukter från Bosnien och Hercegovina (D025828/03 – 2013/2598(RPS)) | 79 |
| 2016/C 55/11 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om kommande lagstiftningsförslag om EMU: svar på kommissionens meddelanden (2013/2609(RSP)) | 79 |
| 2016/C 55/12 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om situationen för syriska flyktingar i grannländerna (2013/2611(RSP)) | 84 |
| 2016/C 55/13 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återvinning av tillgångar för övergångsländer som omfattades av den arabiska våren (2013/2612(RSP)) | 90 |
| 2016/C 55/14 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (2012/2865(RSP)) | 94 |
| 2016/C 55/15 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2013/2866(RSP)) | 100 |
| 2016/C 55/16 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (2013/2558(RSP)) | 108 |
| 2016/C 55/17 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återinförande av Myanmar/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner (2012/2929(RSP)) | 112 |
| 2016/C 55/18 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP)) | 117 |
| 2016/C 55/19 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om arbetsförhållanden och arbetsmiljöstandarder efter de fabriksbränder och den byggnadskollaps som nyligen inträffade i Bangladesh (2013/2638(RSP)) | 120 |
| 2016/C 55/20 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Guantánamo: hungerstrejk bland fångarna (2013/2654(RSP)) | 123 |
| 2016/C 55/21 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Indien: Avrättning av Mohammad Afzal Guru och konsekvenserna av detta (2013/2640(RSP)) | 125 |
| 2016/C 55/22 | Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Rwanda: fallet Victoire Ingabire (2013/2641(RSP)) | 127 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 21 maj 2013

2016/C 55/01

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om tillämpning av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (2012/2262(INI))

2

2016/C 55/02

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om regionala strategier för industriområden i Europeiska unionen (2012/2100(INI))

6

2016/C 55/03

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om aktuella utmaningar och möjligheter för förnybar energi på den europeiska inre marknaden för energi (2012/2259(INI))

12

2016/C 55/04

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om kvinnors rättigheter i anslutningsländerna på Balkan (2012/2255(INI))

23

2016/C 55/05

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (2011/2246(INI))

33

2016/C 55/06

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (2012/2234(INI))

43

2016/C 55/07

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (2013/2060(INI))

54

2016/C 55/08

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om det årliga skattebetänkandet: hur EU:s potential för ekonomisk tillväxt kan frigöras (2013/2025(INI))

65

Onsdagen den 22 maj 2013

2016/C 55/09

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster (2012/2132(INI))

71

Torsdagen den 23 maj 2013

2016/C 55/10

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 vad gäller transitering av vissa animaliska biprodukter från Bosnien och Hercegovina (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

79

2016/C 55/11

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om kommande lagstiftningsförslag om EMU: svar på kommissionens meddelanden (2013/2609(RSP))

79

2016/C 55/12

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om situationen för syriska flyktingar i grannländerna (2013/2611(RSP))

84

2016/C 55/13

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återvinning av tillgångar för övergångsländer som omfattades av den arabiska våren (2013/2612(RSP))

90

2016/C 55/14

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (2012/2865(RSP))

94

2016/C 55/15

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2013/2866(RSP))

100

2016/C 55/16

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (2013/2558(RSP))

108

2016/C 55/17

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återinförande av Myanmar/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner (2012/2929(RSP))

112

2016/C 55/18

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP))

117

2016/C 55/19

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om arbetsförhållanden och arbetsmiljöstandarder efter de fabriksbränder och den byggnadskollaps som nyligen inträffade i Bangladesh (2013/2638(RSP))

120

2016/C 55/20

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Guantánamo: hungerstrejk bland fångarna (2013/2654(RSP))

123

2016/C 55/21

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Indien: Avrättning av Mohammad Afzal Guru och konsekvenserna av detta (2013/2640(RSP))

125

2016/C 55/22

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Rwanda: fallet Victoire Ingabire (2013/2641(RSP))

127

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdagen den 21 maj 2013 |
| 2016/C 55/23 | Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2012/2240(IMM)) | 131 |
| 2016/C 55/24 | Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (I) (2013/2014(IMM)) | 132 |
| 2016/C 55/25 | Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (II) (2013/2028(IMM)) | 133 |
| 2016/C 55/26 | Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om muntliga ändringsförslag och andra muntliga ändringar (tolkning av artikel 156.6 i arbetsordningen) | 135 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 21 maj 2013

2016/C 55/23

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2012/2240(IMM))

131

2016/C 55/24

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (I) (2013/2014(IMM))

132

2016/C 55/25

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (II) (2013/2028(IMM))

133

2016/C 55/26

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om muntliga ändringsförslag och andra muntliga ändringar (tolkning av artikel 156.6 i arbetsordningen)

135

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Tisdagen den 21 maj 2013 |
| 2016/C 55/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om avtal mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst om en allmän ram för ökat samarbete (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE)) | 136 |
| 2016/C 55/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP)) | 137 |
| 2016/C 55/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om fastställande av perioden för det åttonde allmänna direkta valet av ledamöter av Europaparlamentet (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS)) | 138 |
| 2016/C 55/31 | P7_TA(2013)0200Prospekterings-, undersöknings- och produktionsverksamhet för olja och gas till havs ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerhet för prospekterings-, undersöknings-, och produktionsverksamhet för olja och gas till havs (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv 2004/35/EG | 138 |
| | Onsdagen den 22 maj 2013 |
| 2016/C 55/32 | Europaparlamentets beslut av den 22 maj 2013 om Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent om att foga ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE)) | 140 |
| 2016/C 55/33 | Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE)) | 141 |
| 2016/C 55/34 | P7_TA(2013)0210Ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor | 143 |
| 2016/C 55/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE)) | 144 |
| 2016/C 55/36 | Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) | 145 |
| 2016/C 55/37 | Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) | 157 |
| 2016/C 55/38 | P7_TA(2013)0214Pyrotekniska artiklar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning) | 192 |
| | Torsdagen den 23 maj 2013 |
| 2016/C 55/39 | P7_TA(2013)0217Tullkodex för gemenskapen vad gäller dess tillämpningsdag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag | 194 |
| 2016/C 55/40 | P7_TA(2013)0218Återinförande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma | 195 |
| 2016/C 55/41 | Europaparlamentets ändringar antagna den 23 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) | 196 |
| 2016/C 55/42 | P7_TA(2013)0220Förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003 | 212 |
| 2016/C 55/43 | P7_TA(2013)0221Djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen | 213 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 21 maj 2013

2016/C 55/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

136

2016/C 55/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om avtal mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst om en allmän ram för ökat samarbete (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE))

136

2016/C 55/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

137

2016/C 55/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om fastställande av perioden för det åttonde allmänna direkta valet av ledamöter av Europaparlamentet (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

138

2016/C 55/31

P7_TA(2013)0200Prospekterings-, undersöknings- och produktionsverksamhet för olja och gas till havs ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerhet för prospekterings-, undersöknings-, och produktionsverksamhet för olja och gas till havs (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))P7_TC1-COD(2011)0309Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv 2004/35/EG

138

Onsdagen den 22 maj 2013

2016/C 55/32

Europaparlamentets beslut av den 22 maj 2013 om Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent om att foga ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

140

2016/C 55/33

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

141

2016/C 55/34

P7_TA(2013)0210Ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))P7_TC1-COD(2011)0130Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor

143

2016/C 55/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE))

144

2016/C 55/36

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD))

145

2016/C 55/37

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS))

157

2016/C 55/38

P7_TA(2013)0214Pyrotekniska artiklar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))P7_TC1-COD(2011)0358Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning)

192

Torsdagen den 23 maj 2013

2016/C 55/39

P7_TA(2013)0217Tullkodex för gemenskapen vad gäller dess tillämpningsdag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))P7_TC1-COD(2013)0104Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag

194

2016/C 55/40

P7_TA(2013)0218Återinförande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))P7_TC1-COD(2012)0251Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma

195

2016/C 55/41

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD))

196

2016/C 55/42

P7_TA(2013)0220Förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))P7_TC1-COD(2012)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003

212

2016/C 55/43

P7_TA(2013)0221Djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))P7_TC1-COD(2012)0040Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen

213

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

12.2.2016

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2013–2014

Sammanträdena den 20–23 maj 2013

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 246 E, 27.8.2013.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdagen den 21 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/2

---

P7_TA(2013)0198

Uppköpserbjudanden

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om tillämpning av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (2012/2262(INI))

(2016/C 055/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden (1),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpning av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (COM(2012)0347), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpning av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (COM(2012)0347),

| — | med beaktande av studien om tillämpningen av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (extern studie) (2), som genomförts på uppdrag av kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om tillämpningen av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden (extern studie) (2), som genomförts på uppdrag av kommissionen,

| — | med beaktande av rapporten av den 21 februari 2007 om genomförandet av direktivet om uppköpserbjudanden (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 21 februari 2007 om genomförandet av direktivet om uppköpserbjudanden (3),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0089/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A7-0089/2013), och av följande skäl:

| A. | Direktivet om uppköpserbjudanden (nedan kallat direktivet) fastställer minimiriktlinjer som garanterar öppenhet och rättslig förutsägbarhet vid genomförandet av ett uppköpserbjudande och ger aktieägare, anställda och andra intressenter rätt till information. |
| --- | --- |

A.

Direktivet om uppköpserbjudanden (nedan kallat direktivet) fastställer minimiriktlinjer som garanterar öppenhet och rättslig förutsägbarhet vid genomförandet av ett uppköpserbjudande och ger aktieägare, anställda och andra intressenter rätt till information.

| B. | Flera medlemsstater överväger nu att ändra eller har redan ändrat sina harmoniserade nationella bestämmelser om uppköpserbjudanden i syfte att öka insynen i kapitalmarknaden och stärka målbolagets och dess intressenters rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Flera medlemsstater överväger nu att ändra eller har redan ändrat sina harmoniserade nationella bestämmelser om uppköpserbjudanden i syfte att öka insynen i kapitalmarknaden och stärka målbolagets och dess intressenters rättigheter.

| C. | Europeiska unionens domstol har i flera mål slagit fast att en medlemsstats innehav av särskilda rättigheter i ett privat företag i allmänhet måste betraktas som en begränsning av den fria rörligheten för kapital och endast kan motiveras i vederbörligen begränsade fall (4). |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens domstol har i flera mål slagit fast att en medlemsstats innehav av särskilda rättigheter i ett privat företag i allmänhet måste betraktas som en begränsning av den fria rörligheten för kapital och endast kan motiveras i vederbörligen begränsade fall (4).

| D. | De nationella behöriga myndigheterna har ansvar för den offentliga tillsynen av uppköpserbjudanden. |
| --- | --- |

D.

De nationella behöriga myndigheterna har ansvar för den offentliga tillsynen av uppköpserbjudanden.

| E. | I artikel 1.3 i förordning (EU) nr 1095/2010 (5) föreskrivs att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) också ska vidta lämpliga åtgärder i frågor som gäller uppköpserbjudanden. Esma har bildat ett nätverk av behöriga myndigheter som ska fördjupa sitt ömsesidiga samarbete i samband med gränsöverskridande uppköpserbjudanden. |
| --- | --- |

E.

I artikel 1.3 i förordning (EU) nr 1095/2010 (5) föreskrivs att Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) också ska vidta lämpliga åtgärder i frågor som gäller uppköpserbjudanden. Esma har bildat ett nätverk av behöriga myndigheter som ska fördjupa sitt ömsesidiga samarbete i samband med gränsöverskridande uppköpserbjudanden.

| 1. | Europaparlamentet anser att direktivet är en viktig del av EU:s regelverk på området för bolagsrätt, som har fler syften än att endast främja ytterligare integration och harmonisering av EU:s kapitalmarknader. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att direktivet är en viktig del av EU:s regelverk på området för bolagsrätt, som har fler syften än att endast främja ytterligare integration och harmonisering av EU:s kapitalmarknader.

| 2. | Europaparlamentet betonar att direktivets verkningar inte begränsas till de centrala bestämmelserna om uppköpserbjudanden utan måste bedömas utifrån ett större sammanhang av bolagsrätten, bland annat bolagsstyrning, kapitalmarknadsrätt och arbetsrätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att direktivets verkningar inte begränsas till de centrala bestämmelserna om uppköpserbjudanden utan måste bedömas utifrån ett större sammanhang av bolagsrätten, bland annat bolagsstyrning, kapitalmarknadsrätt och arbetsrätt.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att direktivets mål, särskilt när det gäller att skapa lika villkor för uppköpserbjudanden samtidigt som man skyddar aktieägares, anställdas och andra intressenters intressen, är viktiga hörnstenar för en välfungerande marknad för företagskontroll. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar att direktivets mål, särskilt när det gäller att skapa lika villkor för uppköpserbjudanden samtidigt som man skyddar aktieägares, anställdas och andra intressenters intressen, är viktiga hörnstenar för en välfungerande marknad för företagskontroll.

| 4. | Europaparlamentet noterar kommissionens slutsats att direktivet fungerar tillfredsställande och stöder slutsatserna i den externa studien att direktivet har gjort att marknaden för företagskontroll fungerar bättre. Parlamentet konstaterar emellertid med oro att företrädarna för de anställda enligt den externa studien inte är nöjda med skyddet för de anställdas rättigheter, och uppmanar kommissionen att fördjupa dialogen med företrädarna för de anställda om hur brådskande frågor kan hanteras på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar kommissionens slutsats att direktivet fungerar tillfredsställande och stöder slutsatserna i den externa studien att direktivet har gjort att marknaden för företagskontroll fungerar bättre. Parlamentet konstaterar emellertid med oro att företrädarna för de anställda enligt den externa studien inte är nöjda med skyddet för de anställdas rättigheter, och uppmanar kommissionen att fördjupa dialogen med företrädarna för de anställda om hur brådskande frågor kan hanteras på ett bättre sätt.

Lika villkor

| 5. | Europaparlamentet betonar att direktivet skapar lika villkor för uppköpserbjudanden i EU och anser att ytterligare förbättringar skulle kunna planeras på lång sikt för att stärka dessa lika villkor. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att direktivet skapar lika villkor för uppköpserbjudanden i EU och anser att ytterligare förbättringar skulle kunna planeras på lång sikt för att stärka dessa lika villkor.

| 6. | Europaparlamentet respekterar medlemsstaternas befogenhet att införa ytterligare åtgärder som går utöver de krav som ställs i direktivet så länge de respekterar direktivets allmänna mål. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet respekterar medlemsstaternas befogenhet att införa ytterligare åtgärder som går utöver de krav som ställs i direktivet så länge de respekterar direktivets allmänna mål.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att vissa medlemsstater nyligen har reagerat på utvecklingen på deras nationella marknader för företagskontroll genom att införa ytterligare bestämmelser för hur uppköpserbjudanden ska gå till. Ett exempel är den s.k. ”put up or shut up”-bestämmelse som införts av den brittiska panelen för uppköp och som syftar till att klargöra om ett uppköpserbjudande måste lämnas (”put up”) eller inte (”shut up”) i fall där det är oklart om budgivaren verkligen avser att lämna ett erbjudande gällande målbolaget. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att vissa medlemsstater nyligen har reagerat på utvecklingen på deras nationella marknader för företagskontroll genom att införa ytterligare bestämmelser för hur uppköpserbjudanden ska gå till. Ett exempel är den s.k. ”put up or shut up”-bestämmelse som införts av den brittiska panelen för uppköp och som syftar till att klargöra om ett uppköpserbjudande måste lämnas (”put up”) eller inte (”shut up”) i fall där det är oklart om budgivaren verkligen avser att lämna ett erbjudande gällande målbolaget.

Tillsyn

| 8. | Europaparlamentet välkomnar Esmas insatser för att fördjupa samarbetet mellan de nationella myndigheterna i samband med uppköpserbjudanden via nätverket för uppköpserbjudanden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar Esmas insatser för att fördjupa samarbetet mellan de nationella myndigheterna i samband med uppköpserbjudanden via nätverket för uppköpserbjudanden.

| 9. | Europaparlamentet anser emellertid att det inte är nödvändigt att föreskriva tillsyn av uppköpserbjudanden på EU-nivå, eftersom lagstiftningen om uppköpserbjudanden inte är begränsad till kapitalmarknadsrätten utan ingår i den nationella bolagsrätten. Parlamentet betonar att de nationella behöriga myndigheterna bör fortsätta att ansvara för den offentliga tillsynen av uppköpserbjudanden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser emellertid att det inte är nödvändigt att föreskriva tillsyn av uppköpserbjudanden på EU-nivå, eftersom lagstiftningen om uppköpserbjudanden inte är begränsad till kapitalmarknadsrätten utan ingår i den nationella bolagsrätten. Parlamentet betonar att de nationella behöriga myndigheterna bör fortsätta att ansvara för den offentliga tillsynen av uppköpserbjudanden.

Hantering av nya frågor

| 10. | Europaparlamentet ställer sig positivt till kommissionens slutsatser och resonemang om de nya frågor som uppkommit vid översynen av hur direktivet fungerar, och noterar att forskare och yrkesverksamma har pekat på ytterligare aspekter (6). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ställer sig positivt till kommissionens slutsatser och resonemang om de nya frågor som uppkommit vid översynen av hur direktivet fungerar, och noterar att forskare och yrkesverksamma har pekat på ytterligare aspekter (6).

Begreppet ”personer som handlar i samförstånd”

| 11. | Europaparlamentet anser att begreppet ”personer som handlar i samförstånd” är nödvändigt när man beräknar det tröskelvärde som gäller för budplikten, och konstaterar att medlemsstaterna har införlivat direktivets definition på olika sätt. Det räcker emellertid inte att ändra begreppet ”personer som handlar i samförstånd” enbart i detta direktiv för att den rättsliga säkerheten ska förbättras eftersom begreppet också är relevant för andra beräkningar som krävs enligt EU:s bolagsrätt. Parlamentet föreslår därför att det ska göras en mer ingående analys för att kartlägga hur man skulle kunna förtydliga och harmonisera begreppet ytterligare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att begreppet ”personer som handlar i samförstånd” är nödvändigt när man beräknar det tröskelvärde som gäller för budplikten, och konstaterar att medlemsstaterna har införlivat direktivets definition på olika sätt. Det räcker emellertid inte att ändra begreppet ”personer som handlar i samförstånd” enbart i detta direktiv för att den rättsliga säkerheten ska förbättras eftersom begreppet också är relevant för andra beräkningar som krävs enligt EU:s bolagsrätt. Parlamentet föreslår därför att det ska göras en mer ingående analys för att kartlägga hur man skulle kunna förtydliga och harmonisera begreppet ytterligare.

| 12. | Europaparlamentet ser därför fram emot kommissionens handlingsplan om EU:s bolagsrätt, där denna fråga borde tas upp, och ställer sig bakom kommissionens uppfattning att de nationella myndigheternas möjlighet inte på något sätt bör begränsas när det gäller att ålägga parter som strävar efter att uppnå kontroll att acceptera de rättsliga följderna av sina samordnade åtgärder (7). |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser därför fram emot kommissionens handlingsplan om EU:s bolagsrätt, där denna fråga borde tas upp, och ställer sig bakom kommissionens uppfattning att de nationella myndigheternas möjlighet inte på något sätt bör begränsas när det gäller att ålägga parter som strävar efter att uppnå kontroll att acceptera de rättsliga följderna av sina samordnade åtgärder (7).

Nationella undantag från budplikten

| 13. | Europaparlamentet betonar att budplikten är den centrala bestämmelsen för skyddet av minoritetsaktieägare och noterar att alla medlemsstater enligt den externa studien medger undantag från denna bestämmelse. Parlamentet är medvetet om att dessa undantag ofta används för att skydda intressena hos kontrollerande aktieägare (t.ex. ingen verklig förändring av kontrollen), långivare (t.ex. när långivare har beviljat lån) och andra intressenter (t.ex. för att balansera aktieägarnas och andra intressenters rättigheter). Parlamentet stöder kommissionens avsikt att samla in ytterligare information i syfte att fastställa om den utbredda användningen av undantag står i strid med skyddet av minoritetsaktieägare. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att budplikten är den centrala bestämmelsen för skyddet av minoritetsaktieägare och noterar att alla medlemsstater enligt den externa studien medger undantag från denna bestämmelse. Parlamentet är medvetet om att dessa undantag ofta används för att skydda intressena hos kontrollerande aktieägare (t.ex. ingen verklig förändring av kontrollen), långivare (t.ex. när långivare har beviljat lån) och andra intressenter (t.ex. för att balansera aktieägarnas och andra intressenters rättigheter). Parlamentet stöder kommissionens avsikt att samla in ytterligare information i syfte att fastställa om den utbredda användningen av undantag står i strid med skyddet av minoritetsaktieägare.

| 14. | Europaparlamentet betonar också att budplikten gör det möjligt för minoritetsaktieägare att få ersättning för den kontrollerande andelen om kontrollen förändras, och konstaterar att direktivet endast reglerar priset på ett erbjudande till följd av budplikt (dvs. skäligt pris) men inte priset på ett frivilligt erbjudande. Parlamentet noterar särskilt att direktivet upphäver budplikten i fall där tröskelvärdet för kontroll har uppnåtts efter ett frivilligt erbjudande med resultatet att budgivaren därefter kan öka sin ägarandel i målbolaget genom vanliga aktieförvärv (s.k. smygförvärv). Parlamentet noterar också att vissa medlemsstater har infört en skyldighet att lämna ett andra obligatoriskt erbjudande. Skyldigheten innebär att ett andra erbjudande är nödvändigt om det har skett en viss ökning (t.ex. 3 procent) inom en viss tid (t.ex. 12 månader) mellan två specifika tröskelvärden (t.ex. mellan 30 procent och 50 procent). |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar också att budplikten gör det möjligt för minoritetsaktieägare att få ersättning för den kontrollerande andelen om kontrollen förändras, och konstaterar att direktivet endast reglerar priset på ett erbjudande till följd av budplikt (dvs. skäligt pris) men inte priset på ett frivilligt erbjudande. Parlamentet noterar särskilt att direktivet upphäver budplikten i fall där tröskelvärdet för kontroll har uppnåtts efter ett frivilligt erbjudande med resultatet att budgivaren därefter kan öka sin ägarandel i målbolaget genom vanliga aktieförvärv (s.k. smygförvärv). Parlamentet noterar också att vissa medlemsstater har infört en skyldighet att lämna ett andra obligatoriskt erbjudande. Skyldigheten innebär att ett andra erbjudande är nödvändigt om det har skett en viss ökning (t.ex. 3 procent) inom en viss tid (t.ex. 12 månader) mellan två specifika tröskelvärden (t.ex. mellan 30 procent och 50 procent).

| 15. | Europaparlamentet anser att de tröskelvärden för underrättelse som anges i artikel 9 i direktiv 2004/109/EG (8) (öppenhetsdirektivet, som för närvarande håller på att ses över) ger en ordentlig insyn i ägarskapet och gör att man tidigt kan upptäcka smygförvärv. De nationella behöriga myndigheterna bör förhindra metoder som gör att man kan kringgå budplikten och därigenom slippa betala kontrollpremien till minoritetsaktieägare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att de tröskelvärden för underrättelse som anges i artikel 9 i direktiv 2004/109/EG (8) (öppenhetsdirektivet, som för närvarande håller på att ses över) ger en ordentlig insyn i ägarskapet och gör att man tidigt kan upptäcka smygförvärv. De nationella behöriga myndigheterna bör förhindra metoder som gör att man kan kringgå budplikten och därigenom slippa betala kontrollpremien till minoritetsaktieägare.

Styrelsens neutralitet

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att de flesta medlemsstater har införlivat bestämmelsen om styrelsens neutralitet i samband med försvarsåtgärder efter erbjudanden, medan endast ett mycket begränsat antal medlemsstater har införlivat genombrottsregeln, som neutraliserar försvarsåtgärder före erbjudanden. Parlamentet är medvetet om att både försvarsåtgärder före ett erbjudande (t.ex. pyramidstrukturer eller gyllene aktier) och försvarsåtgärder efter ett erbjudande (t.ex. vit riddare eller skuldökning) fortfarande förekommer i medlemsstaterna. Samtidigt tycks det finnas tillräckliga möjligheter att bryta igenom dessa försvarsmekanismer. Parlamentet anser emellertid att målbolagets styrelse enligt bolagsrättens allmänna principer bör ta hänsyn till och verka till förmån för företagets och dess intressenters långsiktiga hållbarhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att de flesta medlemsstater har införlivat bestämmelsen om styrelsens neutralitet i samband med försvarsåtgärder efter erbjudanden, medan endast ett mycket begränsat antal medlemsstater har införlivat genombrottsregeln, som neutraliserar försvarsåtgärder före erbjudanden. Parlamentet är medvetet om att både försvarsåtgärder före ett erbjudande (t.ex. pyramidstrukturer eller gyllene aktier) och försvarsåtgärder efter ett erbjudande (t.ex. vit riddare eller skuldökning) fortfarande förekommer i medlemsstaterna. Samtidigt tycks det finnas tillräckliga möjligheter att bryta igenom dessa försvarsmekanismer. Parlamentet anser emellertid att målbolagets styrelse enligt bolagsrättens allmänna principer bör ta hänsyn till och verka till förmån för företagets och dess intressenters långsiktiga hållbarhet.

Anställdas rättigheter i en uppköpssituation

| 17. | Europaparlamentet understryker att direktivet enbart föreskriver att de anställda ska informeras, särskilt angående budgivarens avsikter när det gäller målbolagets framtid och framtidsplanerna när det gäller arbetstillfällen, bland annat eventuella väsentliga förändringar av anställningsvillkoren. Däremot föreskrivs ingen rätt till samråd. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att direktivet enbart föreskriver att de anställda ska informeras, särskilt angående budgivarens avsikter när det gäller målbolagets framtid och framtidsplanerna när det gäller arbetstillfällen, bland annat eventuella väsentliga förändringar av anställningsvillkoren. Däremot föreskrivs ingen rätt till samråd.

| 18. | Europaparlamentet understryker att frågan om hur man ska skydda och stärka arbetstagarnas rättigheter snabbt måste övervägas ytterligare, också med hänsyn till unionens regelverk, bland annat direktiv 2001/23/EG (9) och direktiv 2002/14/EG (10). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker att frågan om hur man ska skydda och stärka arbetstagarnas rättigheter snabbt måste övervägas ytterligare, också med hänsyn till unionens regelverk, bland annat direktiv 2001/23/EG (9) och direktiv 2002/14/EG (10).

| 19. | Europaparlamentet kräver att de berörda bestämmelserna i direktivet om arbetstagares rättigheter ska tillämpas effektivt och att man vid behov ser till att de efterlevs korrekt. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet kräver att de berörda bestämmelserna i direktivet om arbetstagares rättigheter ska tillämpas effektivt och att man vid behov ser till att de efterlevs korrekt.

Uppköpserbjudanden under konjunkturnedgången

| 20. | Europaparlamentet påminner om att direktivets bestämmelser enligt artikel 21 i direktivet skulle ha införlivats i nationell lagstiftning senast den 20 maj 2006, och konstaterar att de flesta medlemsstater enligt den externa studien införlivade direktivet mellan 2006 och 2007 (11). |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att direktivets bestämmelser enligt artikel 21 i direktivet skulle ha införlivats i nationell lagstiftning senast den 20 maj 2006, och konstaterar att de flesta medlemsstater enligt den externa studien införlivade direktivet mellan 2006 och 2007 (11).

| 21. | Europaparlamentet betonar att direktivets införlivandeperiod sammanföll med början av finanskrisen, som så småningom utvecklades till en ekonomisk kris och skuldkris, och att uppköp är nära kopplade till den finansiella och ekonomiska utvecklingen både i och utanför Europa. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att direktivets införlivandeperiod sammanföll med början av finanskrisen, som så småningom utvecklades till en ekonomisk kris och skuldkris, och att uppköp är nära kopplade till den finansiella och ekonomiska utvecklingen både i och utanför Europa.

| 22. | Europaparlamentet understryker att uppköpsaktiviteterna enligt den externa studien har minskat dramatiskt efter direktivets införlivandedatum till följd av krisen. Detta gäller även i Förenade kungariket, där aktiviteterna på marknaden för företagskontroll traditionellt sett är mer koncentrerade än i övriga unionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att uppköpsaktiviteterna enligt den externa studien har minskat dramatiskt efter direktivets införlivandedatum till följd av krisen. Detta gäller även i Förenade kungariket, där aktiviteterna på marknaden för företagskontroll traditionellt sett är mer koncentrerade än i övriga unionen.

| 23. | Europaparlamentet anser att bedömningen av huruvida och i vilken utsträckning det bör införas ytterligare harmoniseringsåtgärder i samband med uppköpserbjudanden skulle bli snedvriden eftersom marknaden för företagskontroll har krympt stadigt under finanskrisen. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att bedömningen av huruvida och i vilken utsträckning det bör införas ytterligare harmoniseringsåtgärder i samband med uppköpserbjudanden skulle bli snedvriden eftersom marknaden för företagskontroll har krympt stadigt under finanskrisen.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta att noga följa utvecklingen på marknaden för företagskontroll och utarbeta en ny bedömning om tillämpningen av direktivet när uppköpsaktiviteterna återgår till en mer normal omfattning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att fortsätta att noga följa utvecklingen på marknaden för företagskontroll och utarbeta en ny bedömning om tillämpningen av direktivet när uppköpsaktiviteterna återgår till en mer normal omfattning.

o

o o

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 142, 30.4.2004, s. 12.

(2)  Extern studie om tillämpningen av direktivet om uppköpserbjudanden, som genomförts av Marccus Partners på uppdrag av kommissionen, finns på följande webbplats: http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/takeoverbids/study/study_en.pdf

(3)  Kommissionens arbetsdokument (SEC(2007)0268).

(4)  T.ex. mål C-171/08, kommissionen mot Portugal, REG 2010, s. I-6817.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (EUT L 331, 15.12.2010, s. 84).

(6)  Se t.ex. rapporten Reform of the EU Takeover Directive and of German Takeover Law från Freshfields Bruckhaus Deringer, av den 14 november 2011, på följande webbplats: http://www.freshfields.com/uploadedFiles/SiteWide/Knowledge/Reform_Eu_Takeover%20directive_31663.pdf

(7)  Kommissionens rapport om tillämpningen av direktiv 2004/25/EG om uppköpserbjudanden, s. 9.

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/109/EG av den 15 december 2004 om harmonisering av insynskraven angående upplysningar om emittenter vars värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2001/34/EG (EUT L 390, 31.12.2004, s. 38).

(9)  Rådets direktiv 2001/23/EG av den 12 mars 2001 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av företag eller verksamheter (EUT L 82, 22.3.2001, s. 16).

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen (EUT L 80, 23.3.2002, s. 29).

(11)  Se s. 284 och mer generellt s. 58 f. i den externa studien.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/6 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/6

---

P7_TA(2013)0199

Regionala strategier för industriområden i Europeiska unionen

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om regionala strategier för industriområden i Europeiska unionen (2012/2100(INI))

(2016/C 055/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 162 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar målen för den Europeiska socialfonden och hänvisar till bland annat målet att underlätta anpassning till förändringar inom industrin och i produktionssystemen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 162 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar målen för den Europeiska socialfonden och hänvisar till bland annat målet att underlätta anpassning till förändringar inom industrin och i produktionssystemen,

| — | med beaktande av artikel 174 och följande artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning fastställs tillsammans med de strukturella finansieringsinstrumenten för att uppnå detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 och följande artiklar i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, där målet om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning fastställs tillsammans med de strukturella finansieringsinstrumenten för att uppnå detta,

| — | med beaktande av artikel 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar Europeiska regionala utvecklingsfonden och hänvisar till bland annat utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som utvecklas långsammare och till omstruktureringen av industriregioner på tillbakagång, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 176 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar Europeiska regionala utvecklingsfonden och hänvisar till bland annat utvecklingen och den strukturella anpassningen av regioner som utvecklas långsammare och till omstruktureringen av industriregioner på tillbakagång,

| — | med beaktande av artikel 173 (avdelning XVII) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar EU:s industripolitik och hänvisar till bland annat unionsindustrins konkurrensförmåga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 173 (avdelning XVII) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som omfattar EU:s industripolitik och hänvisar till bland annat unionsindustrins konkurrensförmåga,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 11 september 2012 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2012)0496), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 11 september 2012 till Europaparlamentets och rådets förordning om gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden som omfattas av den gemensamma strategiska ramen, om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (COM(2012)0496),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om hur synergieffekterna av medel öronmärkta för forskning och innovation enligt förordning (EG) nr 1080/2006 avseende Europeiska regionala utvecklingsfonden och sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling har utnyttjats i städer och regioner såväl som i medlemsstaterna och i unionen (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2010 om sammanhållningspolitikens bidrag till att uppnå Lissabon- och EU 2020-målen (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om gemenskapens innovationspolitik i en värld i förändring (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2010 om gemenskapens innovationspolitik i en värld i förändring (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 juni 2010 om EU 2020 (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2010 om EU:s sammanhållnings- och regionalpolitik efter 2013 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om industripolitik för en globaliserad tid (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om industripolitik för en globaliserad tid (6),

| — | med beaktande av slutsatserna från rådets 3057:e möte (konkurrenskraft: inre marknaden, industri, forskning och rymdfrågor) i Bryssel den 10 december 2010 om en integrerad industripolitik för en globaliserad tid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från rådets 3057:e möte (konkurrenskraft: inre marknaden, industri, forskning och rymdfrågor) i Bryssel den 10 december 2010 om en integrerad industripolitik för en globaliserad tid,

| — | med beaktande av kommissionens sjätte rapport av den 25 juni 2009 om ekonomisk och social sammanhållning – kreativa och innovativa regioner (COM(2009)0295), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjätte rapport av den 25 juni 2009 om ekonomisk och social sammanhållning – kreativa och innovativa regioner (COM(2009)0295),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 juli 2009European Industry In A Changing World – Updated Sectoral Overview 2009 (SEC(2009)1111), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 juli 2009European Industry In A Changing World – Updated Sectoral Overview 2009 (SEC(2009)1111),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 23 september 2009Förberedelser för framtiden: Att utveckla en gemensam strategi för viktig möjliggörande teknik i EU (COM(2009)0512), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 23 september 2009Förberedelser för framtiden: Att utveckla en gemensam strategi för viktig möjliggörande teknik i EU (COM(2009)0512),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 3 mars 2010Europa 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 6 oktober 2010Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen (COM(2010)0546),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 28 oktober 2010En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 28 oktober 2010En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (COM(2010)0614),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 9 november 2010Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 9 november 2010Slutsatserna i den femte rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning: sammanhållningspolitikens framtid (COM(2010)0642),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2011Industripolitik för stärkt konkurrenskraft – Medlemsstaternas konkurrenskraft och konkurrenspolitik 2011 (COM(2011)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 14 oktober 2011Industripolitik för stärkt konkurrenskraft – Medlemsstaternas konkurrenskraft och konkurrenspolitik 2011 (COM(2011)0642),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 mars 2012Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020: the European Regional Development Fund the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund (SWD(2012)0061), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 14 mars 2012Elements for a Common Strategic Framework 2014 to 2020: the European Regional Development Fund the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund (SWD(2012)0061),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 24 april 2012The partnership principle in the implementation of the Common Strategic Framework Funds – elements for a European Code of Conduct on Partnership (SWD(2012)0106), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 24 april 2012The partnership principle in the implementation of the Common Strategic Framework Funds – elements for a European Code of Conduct on Partnership (SWD(2012)0106),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning – Uppdatering av meddelandet om industripolitiken (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning – Uppdatering av meddelandet om industripolitiken (COM(2012)0582),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 10 oktober 2012 om den europeiska konkurrenskraftrapporten (SWD(2012)0299), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 10 oktober 2012 om den europeiska konkurrenskraftrapporten (SWD(2012)0299),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Industrial Performance Scoreboard and Member States’ Competitiveness Performance and Policies (SWD(2012)0298), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Industrial Performance Scoreboard and Member States’ Competitiveness Performance and Policies (SWD(2012)0298),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2010 om behovet av en integrerad strategi för upprustningen av stadsområden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 26 maj 2010 om behovet av en integrerad strategi för upprustningen av stadsområden (7),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens meddelande En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (CCMI/083 – CESE 808/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om kommissionens meddelande En integrerad industripolitik för en globaliserad tid – Med konkurrenskraft och hållbar utveckling i centrum (CCMI/083 – CESE 808/2011),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0145/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0145/2013), och av följande skäl:

| A. | Begreppet industri är inte tydligt definierat och kan inbegripa en hel rad olika sektorer. |
| --- | --- |

A.

Begreppet industri är inte tydligt definierat och kan inbegripa en hel rad olika sektorer.

| B. | Industrin är utan tvekan en av EU:s främsta tillgångar internationellt sett, och utan industrin skulle EU:s roll i den ekonomiska globala balansen inte vara så framträdande. |
| --- | --- |

B.

Industrin är utan tvekan en av EU:s främsta tillgångar internationellt sett, och utan industrin skulle EU:s roll i den ekonomiska globala balansen inte vara så framträdande.

| C. | Industrisektorn skulle kunna spela en ledande roll för EU:s ekonomi, med tanke på att det för varje hundratal industriarbetstillfällen som skapas enligt kommissionen kan skapas mellan 60 och 200 nya arbetstillfällen i övriga ekonomin. Industriproduktionen mellan 2008 och 2011 har emellertid sjunkit från 20 till 16 procent av EU:s BNP, och antalet arbetstillfällen i sektorn har sjunkit med 11 procent. |
| --- | --- |

C.

Industrisektorn skulle kunna spela en ledande roll för EU:s ekonomi, med tanke på att det för varje hundratal industriarbetstillfällen som skapas enligt kommissionen kan skapas mellan 60 och 200 nya arbetstillfällen i övriga ekonomin. Industriproduktionen mellan 2008 och 2011 har emellertid sjunkit från 20 till 16 procent av EU:s BNP, och antalet arbetstillfällen i sektorn har sjunkit med 11 procent.

| D. | Kommissionen har för avsikt att vända trenden med en minskande roll för EU:s industri och höja dess bidrag till BNP från dagens ca 16 procent till 20 procent fram till 2020. Den största delen av de privata och offentliga investeringarna i forskning, utveckling och innovation går till industrin. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har för avsikt att vända trenden med en minskande roll för EU:s industri och höja dess bidrag till BNP från dagens ca 16 procent till 20 procent fram till 2020. Den största delen av de privata och offentliga investeringarna i forskning, utveckling och innovation går till industrin.

| E. | Sammanhållningspolitiken kan hjälpa till att bemöta de strukturella utmaningarna i industrisektorn i EU och bidra till uppnåendet av de högt satta målen i Europa 2020-strategin, däribland övergången till en hållbar, koldioxidsnål och energieffektiv ekonomi för alla som främjar kunskap och sysselsättning. |
| --- | --- |

E.

Sammanhållningspolitiken kan hjälpa till att bemöta de strukturella utmaningarna i industrisektorn i EU och bidra till uppnåendet av de högt satta målen i Europa 2020-strategin, däribland övergången till en hållbar, koldioxidsnål och energieffektiv ekonomi för alla som främjar kunskap och sysselsättning.

| F. | Många gamla industrialiserade regioner i Europa står inför liknande problem; de har alla upplevt långa perioder av tillväxt som under senare år har åtföljts av en kraftig ekonomisk nedgång. |
| --- | --- |

F.

Många gamla industrialiserade regioner i Europa står inför liknande problem; de har alla upplevt långa perioder av tillväxt som under senare år har åtföljts av en kraftig ekonomisk nedgång.

| G. | Många gränsregioner brottas med industriella utmaningar av samma slag, t.ex. gruv-, stål- eller textilindustri, eftersom de är ekonomiskt beroende av varandra och har liknande särdrag. |
| --- | --- |

G.

Många gränsregioner brottas med industriella utmaningar av samma slag, t.ex. gruv-, stål- eller textilindustri, eftersom de är ekonomiskt beroende av varandra och har liknande särdrag.

| H. | Industripolitiken har en benägenhet att fokusera på industrins specifika dagliga problem, och dess starka påverkan på regionerna förbises därför ofta. |
| --- | --- |

H.

Industripolitiken har en benägenhet att fokusera på industrins specifika dagliga problem, och dess starka påverkan på regionerna förbises därför ofta.

| I. | Forskning har visat att omstruktureringen av gamla industrialiserade regioner kräver en bred strategi, och administrativa hinder kan stå i vägen för detta. |
| --- | --- |

I.

Forskning har visat att omstruktureringen av gamla industrialiserade regioner kräver en bred strategi, och administrativa hinder kan stå i vägen för detta.

| J. | EU:s medlemsstater, regioner och städer står inför ekonomiska begränsningar, och särskilt områden med en gammal industriell bas har ofta svårt att locka till sig tillräckliga medel för omstrukturering. EU-medel för att finansiera omstruktureringar och strukturanpassningar är ett måste för att stödja regionala och gränsöverskridande strategier. |
| --- | --- |

J.

EU:s medlemsstater, regioner och städer står inför ekonomiska begränsningar, och särskilt områden med en gammal industriell bas har ofta svårt att locka till sig tillräckliga medel för omstrukturering. EU-medel för att finansiera omstruktureringar och strukturanpassningar är ett måste för att stödja regionala och gränsöverskridande strategier.

| K. | Städer utgör en drivkraft för innovation och hållbar tillväxt och har den viktiga uppgiften att hantera utmaningar i gamla industrialiserade områden. |
| --- | --- |

K.

Städer utgör en drivkraft för innovation och hållbar tillväxt och har den viktiga uppgiften att hantera utmaningar i gamla industrialiserade områden.

| L. | Nya och innovativa integrerade strategier, som kompletteras med lämpligt politisk regelverk och strategier för smart specialisering, behövs för att hjälpa regioner och städer att förverkliga sin innovationspotential och på nytt inrikta sina industritillgångar på framväxande industrier och tjänster och på globaliserade marknader. |
| --- | --- |

L.

Nya och innovativa integrerade strategier, som kompletteras med lämpligt politisk regelverk och strategier för smart specialisering, behövs för att hjälpa regioner och städer att förverkliga sin innovationspotential och på nytt inrikta sina industritillgångar på framväxande industrier och tjänster och på globaliserade marknader.

| M. | Tillräcklig hänsyn tas inte till de kulturella och kreativa branschernas potential i de olika strategierna för återindustrialisering, trots att de är en viktig potentiell källa till tillväxt, innovation och sysselsättning, bidrar till social sammanhållning samt utgör ett effektivt verktyg för att bekämpa dagens tillbakagång. |
| --- | --- |

M.

Tillräcklig hänsyn tas inte till de kulturella och kreativa branschernas potential i de olika strategierna för återindustrialisering, trots att de är en viktig potentiell källa till tillväxt, innovation och sysselsättning, bidrar till social sammanhållning samt utgör ett effektivt verktyg för att bekämpa dagens tillbakagång.

| 1. | Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot de medel som tillhandahålls via sammanhållningspolitiken och strukturfonderna, genom utnyttjande av Europeiska investeringsbankens finansieringstekniska instrument, liksom den nationella, regionala och kommunala utvecklingspolitiken till stöd för omstruktureringar av gamla industriområden och återindustrialisering av krisdrabbade industriområden för att få till stånd en modern och hållbar återindustrialisering. Parlamentet beklagar emellertid att dessa alternativ inte alltid tar itu med de verkliga regionspecifika problemen och att medlemsstater och regioner underutnyttjar struktur- och investeringsfondsmedlen samtidigt som krisen slår med full kraft mot industrisektorn. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet riktar uppmärksamheten mot de medel som tillhandahålls via sammanhållningspolitiken och strukturfonderna, genom utnyttjande av Europeiska investeringsbankens finansieringstekniska instrument, liksom den nationella, regionala och kommunala utvecklingspolitiken till stöd för omstruktureringar av gamla industriområden och återindustrialisering av krisdrabbade industriområden för att få till stånd en modern och hållbar återindustrialisering. Parlamentet beklagar emellertid att dessa alternativ inte alltid tar itu med de verkliga regionspecifika problemen och att medlemsstater och regioner underutnyttjar struktur- och investeringsfondsmedlen samtidigt som krisen slår med full kraft mot industrisektorn.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att det behövs ytterligare stödåtgärder för att hjälpa gamla industrialiserade regioner, särskilt områden som domineras av en enda näring, att dels lyckas med att hitta nya utvecklingsvägar, med inriktning på kreativa och kulturella sektorer, dels förbättra utnyttjandet av outnyttjade områden, eftersom detta kan spela en viktig roll i omstruktureringen av övergivna industriområden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att det behövs ytterligare stödåtgärder för att hjälpa gamla industrialiserade regioner, särskilt områden som domineras av en enda näring, att dels lyckas med att hitta nya utvecklingsvägar, med inriktning på kreativa och kulturella sektorer, dels förbättra utnyttjandet av outnyttjade områden, eftersom detta kan spela en viktig roll i omstruktureringen av övergivna industriområden.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser mer integrerade och systematiska lösningar för industriell omställning och regional utveckling, liksom ökad samstämdhet mellan olika politikområden på EU-nivå och på nationell, regional, mellanregional och gränsöverskridande nivå, i syfte att garantera att den europeiska industrisektorns potential utnyttjas. Parlamentet betonar behovet av att skapa regionalt inriktade ekonomiska områden och högteknologicenter som bygger på offentlig-privata partnerskap, och av att med hjälp av spetsteknologi bidra till en förbättring av utnyttjandet av lokala och regionala personella och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet efterlyser mer integrerade och systematiska lösningar för industriell omställning och regional utveckling, liksom ökad samstämdhet mellan olika politikområden på EU-nivå och på nationell, regional, mellanregional och gränsöverskridande nivå, i syfte att garantera att den europeiska industrisektorns potential utnyttjas. Parlamentet betonar behovet av att skapa regionalt inriktade ekonomiska områden och högteknologicenter som bygger på offentlig-privata partnerskap, och av att med hjälp av spetsteknologi bidra till en förbättring av utnyttjandet av lokala och regionala personella och ekonomiska resurser.

| 4. | Europaparlamentet understryker att den industriella omställningen endast kan bli framgångsrik och leda till regional utveckling om det finns en effektiv politik i fråga om sammanhållningspolitiken, ekonomisk styrning, konkurrenskraft, forskning och innovation, den digitala agendan, hållbar utveckling, de kulturella och kreativa sektorerna, nya kvalifikationer, nya arbetstillfällen osv. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att den industriella omställningen endast kan bli framgångsrik och leda till regional utveckling om det finns en effektiv politik i fråga om sammanhållningspolitiken, ekonomisk styrning, konkurrenskraft, forskning och innovation, den digitala agendan, hållbar utveckling, de kulturella och kreativa sektorerna, nya kvalifikationer, nya arbetstillfällen osv.

| 5. | Europaparlamentet anser att de största utmaningarna för gamla industrialiserade regioner ligger i






  — | den fysiska förnyelsen av mark, |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att de största utmaningarna för gamla industrialiserade regioner ligger i

—

den fysiska förnyelsen av mark,

| — | moderniseringen av bostäder och social infrastruktur, |
| --- | --- |

—

moderniseringen av bostäder och social infrastruktur,

| — | förnyelsen av infrastruktur, inriktad mot nya industriers behov, |
| --- | --- |

—

förnyelsen av infrastruktur, inriktad mot nya industriers behov,

| — | utvecklingen av bredbandsinfrastruktur, som bidrar till att göra områden attraktivare, |
| --- | --- |

—

utvecklingen av bredbandsinfrastruktur, som bidrar till att göra områden attraktivare,

| — | behovet av omskolning av friställda arbetstagare och insatser för livslångt lärande för att skapa arbetstillfällen, med fokus på teknisk utbildning av hög kvalitet för arbetskraften, särskilt för unga människor, |
| --- | --- |

—

behovet av omskolning av friställda arbetstagare och insatser för livslångt lärande för att skapa arbetstillfällen, med fokus på teknisk utbildning av hög kvalitet för arbetskraften, särskilt för unga människor,

| — | främjande av strategier för gränsöverskridande arbete, innovation, utbildning, återställande av miljön och regional attraktionskraft, |
| --- | --- |

—

främjande av strategier för gränsöverskridande arbete, innovation, utbildning, återställande av miljön och regional attraktionskraft,

| — | behovet av att främja entreprenörskap med skräddarsydda EU-sysselsättningsstrategier och anpassa sociala färdigheter, kvalifikationer och företagande till de nya krav som ställs till följd av ekonomiska, tekniska, yrkesmässiga och miljömässiga utmaningar, |
| --- | --- |

—

behovet av att främja entreprenörskap med skräddarsydda EU-sysselsättningsstrategier och anpassa sociala färdigheter, kvalifikationer och företagande till de nya krav som ställs till följd av ekonomiska, tekniska, yrkesmässiga och miljömässiga utmaningar,

| — | den varaktiga återanpassningen av de berörda områdena, vilket om möjligt ska omfatta grönområden, |
| --- | --- |

—

den varaktiga återanpassningen av de berörda områdena, vilket om möjligt ska omfatta grönområden,

| — | omformningen av den ekonomiska grunden och investeringsvillkoren, |
| --- | --- |

—

omformningen av den ekonomiska grunden och investeringsvillkoren,

| — | behandlingen av miljörelaterade problem, |
| --- | --- |

—

behandlingen av miljörelaterade problem,

| — | de finansiella hindren och avsaknaden av direkta finansieringsmöjligheter, |
| --- | --- |

—

de finansiella hindren och avsaknaden av direkta finansieringsmöjligheter,

| — | framtagandet av lösningar för smart specialisering för industriell omställning och ekonomisk diversifiering. |
| --- | --- |

—

framtagandet av lösningar för smart specialisering för industriell omställning och ekonomisk diversifiering.

| 6. | Europaparlamentet betonar att de regionala strategierna för industriområden framför allt bör omfatta åtgärder för skydd av mark-, vatten- och luftkvalitet, samt åtgärder för att på det lokala och regionala planet slå vakt om biologisk mångfald och naturtillgångar och för sanering av mark och vatten, så att miljöskadliga ämnen inte fortsätter att läcka ut i naturen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att de regionala strategierna för industriområden framför allt bör omfatta åtgärder för skydd av mark-, vatten- och luftkvalitet, samt åtgärder för att på det lokala och regionala planet slå vakt om biologisk mångfald och naturtillgångar och för sanering av mark och vatten, så att miljöskadliga ämnen inte fortsätter att läcka ut i naturen.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att strategierna för industriområden har ett integrerat fokus på möjliga former av hållbar transport till och från dessa områden, inbegripet råvaror, varor och personal, liksom nödvändig infrastruktur, antingen befintlig eller planerad, och att ett sådant fokus kan bidra till att minska industri- och stadsområdenas miljöpåverkan och se till att behoven i samhället tillgodoses, samtidigt som det slås vakt om naturtillgångar och kapital och människors hälsa främjas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att strategierna för industriområden har ett integrerat fokus på möjliga former av hållbar transport till och från dessa områden, inbegripet råvaror, varor och personal, liksom nödvändig infrastruktur, antingen befintlig eller planerad, och att ett sådant fokus kan bidra till att minska industri- och stadsområdenas miljöpåverkan och se till att behoven i samhället tillgodoses, samtidigt som det slås vakt om naturtillgångar och kapital och människors hälsa främjas.

| 8. | Europaparlamentet anser att de regionala skillnaderna har ökat till följd av EU:s olika utvidgningar och att fokus och allmänhetens uppmärksamhet därmed har riktats bort från gamla industrialiserade regioner som saknar tillräckliga investeringsmöjligheter för konkreta regionala utvecklingsstrategier. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de regionala skillnaderna har ökat till följd av EU:s olika utvidgningar och att fokus och allmänhetens uppmärksamhet därmed har riktats bort från gamla industrialiserade regioner som saknar tillräckliga investeringsmöjligheter för konkreta regionala utvecklingsstrategier.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den aktuella situationen i gamla industrialiserade regioner, identifiera deras största utmaningar och erbjuda dessa regioner information och rådgivning, så att regionala utvecklingsstrategier som kan förbättra dessa regioners möjligheter att skapa hållbar utveckling utifrån sina inhemska förutsättningar kan tas fram på ett demokratiskt sätt som bygger på ett brett partnerskap. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera den aktuella situationen i gamla industrialiserade regioner, identifiera deras största utmaningar och erbjuda dessa regioner information och rådgivning, så att regionala utvecklingsstrategier som kan förbättra dessa regioners möjligheter att skapa hållbar utveckling utifrån sina inhemska förutsättningar kan tas fram på ett demokratiskt sätt som bygger på ett brett partnerskap.

| 10. | Europaparlamentet betonar att den industriella basen i ekonomin måste stärkas för att driva på den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen samt arbetet med att uppnå målen i Europa 2020-strategin, och att industrirelaterade tillgångar i form av det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet samt kunnandet i gamla industrialiserade regioner kan utgöra en oersättlig grund för detta och därför bör bevaras och anpassas till de nya behoven. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att den industriella basen i ekonomin måste stärkas för att driva på den ekonomiska tillväxten och skapandet av arbetstillfällen samt arbetet med att uppnå målen i Europa 2020-strategin, och att industrirelaterade tillgångar i form av det kulturella, historiska och arkitektoniska arvet samt kunnandet i gamla industrialiserade regioner kan utgöra en oersättlig grund för detta och därför bör bevaras och anpassas till de nya behoven.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att energieffektiviteten i många tidigare industriområden i hög grad kan förbättras med hjälp av modern teknik och moderna byggnormer och att detta kommer att bli till nytta både för de berörda regionala ekonomierna och för miljön. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att energieffektiviteten i många tidigare industriområden i hög grad kan förbättras med hjälp av modern teknik och moderna byggnormer och att detta kommer att bli till nytta både för de berörda regionala ekonomierna och för miljön.

| 12. | Europaparlamentet upprepar än en gång att gamla industrialiserade regioner som har försökt att utforska nya möjligheter för regional utveckling har haft mest framgång då de har baserat sina strategier på sina tidigare särdrag, sina geografiska fördelar, sitt industriarv liksom sin erfarenhet och kapacitet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar än en gång att gamla industrialiserade regioner som har försökt att utforska nya möjligheter för regional utveckling har haft mest framgång då de har baserat sina strategier på sina tidigare särdrag, sina geografiska fördelar, sitt industriarv liksom sin erfarenhet och kapacitet.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att stadsområden spelar en viktig roll för innovation och hållbar tillväxt och att omstruktureringsinsatser kräver tillräckliga investeringar på detta område för att lyckas, eftersom EU:s mål inte kommer att nås utan åtgärder för byggnader och stadstransporter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att stadsområden spelar en viktig roll för innovation och hållbar tillväxt och att omstruktureringsinsatser kräver tillräckliga investeringar på detta område för att lyckas, eftersom EU:s mål inte kommer att nås utan åtgärder för byggnader och stadstransporter.

| 14. | Europaparlamentet menar att nedgången i merparten av de gamla industrialiserade regionerna delvis beror på att de förlitar sig på ensidiga strukturer. Parlamentet anser det kontraproduktivt att bygga upp en ekonomi på endast ensidiga strukturer och att en diversifierad ekonomi är en förutsättning för att en hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen ska kunna skapas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet menar att nedgången i merparten av de gamla industrialiserade regionerna delvis beror på att de förlitar sig på ensidiga strukturer. Parlamentet anser det kontraproduktivt att bygga upp en ekonomi på endast ensidiga strukturer och att en diversifierad ekonomi är en förutsättning för att en hållbar tillväxt och nya arbetstillfällen ska kunna skapas.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla politiska begrepp och instrument som kombinerar Sammanhållningsfonden och strukturfonderna med industripolitiska strategier, i syfte att stödja strukturomvandlingen från gamla industrialiserade regioner till moderna industriregioner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utveckla politiska begrepp och instrument som kombinerar Sammanhållningsfonden och strukturfonderna med industripolitiska strategier, i syfte att stödja strukturomvandlingen från gamla industrialiserade regioner till moderna industriregioner.

| 16. | Europaparlamentet anser att regionala industristrategier måste bygga på ett integrerat synsätt som omfattar frågor rörande sysselsättning och utbildning, i syfte att främja framtidens sektorer som kommer att ge lokala arbetstillfällen, framför allt för unga människor, t.ex. i innovativa små och medelstora företag inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag. Parlamentet betonar städernas särskilda roll för utvecklingen av regionala strategier för industriområden. Parlamentet anser i detta sammanhang att städer spelar en central roll för att få till stånd smart tillväxt. Därför understryker parlamentet att inte minst städer med en gammal industribas erbjuder en enorm potential som EU bör utnyttja till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka dialogen med berörda städer för att bättre synliggöra städernas roll som direkta partner till EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att regionala industristrategier måste bygga på ett integrerat synsätt som omfattar frågor rörande sysselsättning och utbildning, i syfte att främja framtidens sektorer som kommer att ge lokala arbetstillfällen, framför allt för unga människor, t.ex. i innovativa små och medelstora företag inom programmet för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag. Parlamentet betonar städernas särskilda roll för utvecklingen av regionala strategier för industriområden. Parlamentet anser i detta sammanhang att städer spelar en central roll för att få till stånd smart tillväxt. Därför understryker parlamentet att inte minst städer med en gammal industribas erbjuder en enorm potential som EU bör utnyttja till fullo. Parlamentet uppmanar kommissionen att förstärka dialogen med berörda städer för att bättre synliggöra städernas roll som direkta partner till EU.

| 17. | Europaparlamentet betonar att stöd till energieffektiv renovering av byggnader framför allt kommer att hjälpa regionerna att minska koldioxidutsläppen, skapa lokala arbetstillfällen och sänka konsumenternas värmekostnader. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att stöd till energieffektiv renovering av byggnader framför allt kommer att hjälpa regionerna att minska koldioxidutsläppen, skapa lokala arbetstillfällen och sänka konsumenternas värmekostnader.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja synergierna mellan sammanhållnings- och industripolitiken för att främja konkurrenskraft och tillväxt samt hjälpa medlemsstater, regioner och städer att hitta en grund för regionalt drivna strategier för industriell utveckling. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utnyttja synergierna mellan sammanhållnings- och industripolitiken för att främja konkurrenskraft och tillväxt samt hjälpa medlemsstater, regioner och städer att hitta en grund för regionalt drivna strategier för industriell utveckling.

| 19. | Europaparlamentet är av åsikten att det inte finns någon specifik EU-övergripande typmodell för regionala strategier för industriområden och att en lokal och regional strategi är lämpligast vid utarbetandet av regionala utvecklingsstrategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja regional ekonomisk forskning inom ramen för initiativet Horisont 2020, som gör det möjligt att ta fram regionalt anpassade strategier för fler gamla industrialiserade regioner. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet är av åsikten att det inte finns någon specifik EU-övergripande typmodell för regionala strategier för industriområden och att en lokal och regional strategi är lämpligast vid utarbetandet av regionala utvecklingsstrategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja regional ekonomisk forskning inom ramen för initiativet Horisont 2020, som gör det möjligt att ta fram regionalt anpassade strategier för fler gamla industrialiserade regioner.

| 20. | Europaparlamentet understryker att regionernas särdrag måste beaktas vid utarbetandet av regionala utvecklingsstrategier. Parlamentet anser i detta sammanhang, med hänvisning till ”nedifrån och upp”-strategin för landsbygdsutveckling (Leader+) i landsbygdsområden, att nedifrån och upp-initiativ för lokal utveckling för stadsområden bör främjas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att regionernas särdrag måste beaktas vid utarbetandet av regionala utvecklingsstrategier. Parlamentet anser i detta sammanhang, med hänvisning till ”nedifrån och upp”-strategin för landsbygdsutveckling (Leader+) i landsbygdsområden, att nedifrån och upp-initiativ för lokal utveckling för stadsområden bör främjas.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av de erfarenheter som har gjorts i stadsområden som t.ex. Manchester i Storbritannien, Lille i Frankrike, Essen- och Ruhrområdet i Tyskland och Bilbao i Spanien, där EU-medel har bidragit till omstruktureringar och strukturanpassningar av gamla industrialiserade regioner, för att utveckla framtida strategier för andra EU-regioner. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av de erfarenheter som har gjorts i stadsområden som t.ex. Manchester i Storbritannien, Lille i Frankrike, Essen- och Ruhrområdet i Tyskland och Bilbao i Spanien, där EU-medel har bidragit till omstruktureringar och strukturanpassningar av gamla industrialiserade regioner, för att utveckla framtida strategier för andra EU-regioner.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de positiva effekter som utnämningen till Europeisk kulturhuvudstad har haft på städer och stadsområden som tidigare kännetecknats av industriell nedgång, såsom Glasgow och Lille, och betonar att kulturen och kreativiteten fungerar som viktiga katalysatorer för stadsförnyelse och regional attraktionskraft. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar de positiva effekter som utnämningen till Europeisk kulturhuvudstad har haft på städer och stadsområden som tidigare kännetecknats av industriell nedgång, såsom Glasgow och Lille, och betonar att kulturen och kreativiteten fungerar som viktiga katalysatorer för stadsförnyelse och regional attraktionskraft.

| 23. | Europaparlamentet betonar att en hållbar förnyelse av gamla industrialiserade regioner tar årtionden att genomföra, är mycket kostsam och ofta överskrider de administrativa och finansiella kapaciteter som myndigheterna på plats har. Parlamentet betonar med anledning av detta att det är nödvändigt att utveckla det tekniska biståndet till offentliga regionala och lokala myndigheter och organ. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att en hållbar förnyelse av gamla industrialiserade regioner tar årtionden att genomföra, är mycket kostsam och ofta överskrider de administrativa och finansiella kapaciteter som myndigheterna på plats har. Parlamentet betonar med anledning av detta att det är nödvändigt att utveckla det tekniska biståndet till offentliga regionala och lokala myndigheter och organ.

| 24. | Europaparlamentet understryker att det nya instrumentet för integrerad territoriell investering som föreslås i artikel 99 i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser för den nya finansieringsperioden 2014–2020 skulle kunna göra det möjligt att utveckla regionala strategier som sträcker sig över administrativa gränser. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att det nya instrumentet för integrerad territoriell investering som föreslås i artikel 99 i förslaget till förordning om gemensamma bestämmelser för den nya finansieringsperioden 2014–2020 skulle kunna göra det möjligt att utveckla regionala strategier som sträcker sig över administrativa gränser.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika alltför komplicerade bestämmelser för mottagare. För att undvika överlappande eller motstridiga bestämmelser påpekar parlamentet än en gång att nationella bestämmelser kan avskaffas då det redan finns gällande EU-bestämmelser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika alltför komplicerade bestämmelser för mottagare. För att undvika överlappande eller motstridiga bestämmelser påpekar parlamentet än en gång att nationella bestämmelser kan avskaffas då det redan finns gällande EU-bestämmelser.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en databas över befintliga industriparker och regionala industriområden, i syfte att kartlägga de bästa modeller som kan tillämpas även i andra regioner och koppla ihop dessa modeller med lokala och regionala långsiktiga utvecklingsstrategier, och att ge vägledning om hur medlen bör användas för att underlätta omstruktureringsprocessen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en databas över befintliga industriparker och regionala industriområden, i syfte att kartlägga de bästa modeller som kan tillämpas även i andra regioner och koppla ihop dessa modeller med lokala och regionala långsiktiga utvecklingsstrategier, och att ge vägledning om hur medlen bör användas för att underlätta omstruktureringsprocessen.

| 27. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i högre grad stödja utvecklingen av företagarandan bland ungdomar genom utnyttjande av EU-medel och genom företagsrådgivning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i högre grad stödja utvecklingen av företagarandan bland ungdomar genom utnyttjande av EU-medel och genom företagsrådgivning.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att gamla industrialiserade regioner kan dra full nytta av nationella anslag och EU-medel, så att EU kan inleda en ny industriell revolution. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att gamla industrialiserade regioner kan dra full nytta av nationella anslag och EU-medel, så att EU kan inleda en ny industriell revolution.

| 29. | Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens stöd för industriell omställning i regionerna måste koncentreras ytterligare inom följande områden: företagsinnovation och investeringar, social integrering, integrerade strategier för stadsutveckling och upprustning av stadsområden. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att sammanhållningspolitikens stöd för industriell omställning i regionerna måste koncentreras ytterligare inom följande områden: företagsinnovation och investeringar, social integrering, integrerade strategier för stadsutveckling och upprustning av stadsområden.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja sina regioners deltagande i strategin för smart specialisering. Parlamentet påminner om att regionerna behöver skräddarsydda hållbara utvecklingsstrategier för att bli framgångsrika och noterar att de lokala offentliga organen ofta inte kan skaffa sig den kunskap och erfarenhet som krävs utan stöd från kommissionen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja sina regioners deltagande i strategin för smart specialisering. Parlamentet påminner om att regionerna behöver skräddarsydda hållbara utvecklingsstrategier för att bli framgångsrika och noterar att de lokala offentliga organen ofta inte kan skaffa sig den kunskap och erfarenhet som krävs utan stöd från kommissionen och medlemsstaterna.

| 31. | Europaparlamentet anser att det måste skapas industriområden som bidrar till att stärka utvecklingen av städer. Parlamentet anser fortsatt att mer fokus måste läggas på forskning, innovation och utbildning, och påminner om den viktiga kreativa roll som universiteten spelar i detta hänseende. Parlamentet stöder inrättandet av regionala nätverk för innovation, konkurrenskraft och företagande, i syfte att främja ett ökat samarbete mellan universitet, företag och kunskapscenter för att på detta sätt driva fram ny industriverksamhet för att främja utvecklingen av strategier för sektorsinriktad specialisering och framväxandet av industrikluster. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att kräva större insyn i tilldelningen av resurser till relevanta aktörer. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att det måste skapas industriområden som bidrar till att stärka utvecklingen av städer. Parlamentet anser fortsatt att mer fokus måste läggas på forskning, innovation och utbildning, och påminner om den viktiga kreativa roll som universiteten spelar i detta hänseende. Parlamentet stöder inrättandet av regionala nätverk för innovation, konkurrenskraft och företagande, i syfte att främja ett ökat samarbete mellan universitet, företag och kunskapscenter för att på detta sätt driva fram ny industriverksamhet för att främja utvecklingen av strategier för sektorsinriktad specialisering och framväxandet av industrikluster. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att kräva större insyn i tilldelningen av resurser till relevanta aktörer.

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 104.

(2)  EUT C 161 E, 31.5.2011, s. 120.

(3)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 41.

(4)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 57.

(5)  EUT C 371 E, 20.12.2011, s. 39.

(6)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 131.

(7)  EUT C 21, 21.1.2011, s. 1.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/12

---

P7_TA(2013)0201

Förnybar energi på den europeiska inre marknaden för energi

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om aktuella utmaningar och möjligheter för förnybar energi på den europeiska inre marknaden för energi (2012/2259(INI))

(2016/C 055/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Förnybar energi: en viktig faktor på den europeiska energimarknaden och de tillhörande arbetsdokumenten (COM(2012)0271), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Förnybar energi: en viktig faktor på den europeiska energimarknaden och de tillhörande arbetsdokumenten (COM(2012)0271),

| — | med beaktande av artikel 194.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 194.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG (1),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument som åtföljer Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om främjande av användningen av förnybar energi (SEC(2008)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument som åtföljer Europaparlamentets och rådets förslag till direktiv om främjande av användningen av förnybar energi (SEC(2008)0057),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/72/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv 2003/54/EG (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/73/EG av den 13 juli 2009 om gemensamma regler för den inre marknaden för naturgas och om upphävande av direktiv 2003/55/EG (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0135/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för internationell handel, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A7-0135/2013), och av följande skäl:

| A. | Andelen förnybar energi ökar på kort, medellång och lång sikt i den europeiska energimixen och bidrar starkt till att oberoende och diversifierad energiförsörjning med låga utsläpp säkras i Europa. |
| --- | --- |

A.

Andelen förnybar energi ökar på kort, medellång och lång sikt i den europeiska energimixen och bidrar starkt till att oberoende och diversifierad energiförsörjning med låga utsläpp säkras i Europa.

| B. | Den förnybara energins potential för energiförsörjningen har ännu inte uttömts i hela EU. |
| --- | --- |

B.

Den förnybara energins potential för energiförsörjningen har ännu inte uttömts i hela EU.

| C. | På grund av den ökande andelen förnybar energi i den europeiska energimixen måste den befintliga nät- och it-strukturen byggas ut. |
| --- | --- |

C.

På grund av den ökande andelen förnybar energi i den europeiska energimixen måste den befintliga nät- och it-strukturen byggas ut.

| D. | Diversifieringen av energimixen beror på ett brett spektrum av tekniker för förnybar energi (vattenkraft, jordvärme, solenergi, marin energi, vindkraft, värmepumpar, biomassa, biodrivmedel), som ger olika tjänster i form av el, värme och kyla samt transportlösningar. |
| --- | --- |

D.

Diversifieringen av energimixen beror på ett brett spektrum av tekniker för förnybar energi (vattenkraft, jordvärme, solenergi, marin energi, vindkraft, värmepumpar, biomassa, biodrivmedel), som ger olika tjänster i form av el, värme och kyla samt transportlösningar.

| E. | Energipolitiken måste alltid vara i balans med målen försörjningstrygghet, konkurrenskraft, lönsamhet och förenlighet med miljön. |
| --- | --- |

E.

Energipolitiken måste alltid vara i balans med målen försörjningstrygghet, konkurrenskraft, lönsamhet och förenlighet med miljön.

| F. | EU är för närvarande beroende av energiimport för över hälften av sin slutliga energiförbrukning. |
| --- | --- |

F.

EU är för närvarande beroende av energiimport för över hälften av sin slutliga energiförbrukning.

| G. | Europeiska unionens energipolitik, som utarbetas i en solidarisk anda mellan medlemsstaterna inom ramen för förverkligandet av den inre marknaden och med beaktande av att miljön måste bevaras och förbättras, har bland annat som mål att främja utvecklingen av nya och befintliga förnybara energiformer. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionens energipolitik, som utarbetas i en solidarisk anda mellan medlemsstaterna inom ramen för förverkligandet av den inre marknaden och med beaktande av att miljön måste bevaras och förbättras, har bland annat som mål att främja utvecklingen av nya och befintliga förnybara energiformer.

| H. | Fullbordandet av den inre marknaden för energi senast 2014 bör underlätta inträdet för nya och fler marknadsdeltagare, även ett antal små och medelstora företag som producerar förnybar energi. |
| --- | --- |

H.

Fullbordandet av den inre marknaden för energi senast 2014 bör underlätta inträdet för nya och fler marknadsdeltagare, även ett antal små och medelstora företag som producerar förnybar energi.

| I. | Avreglering och konkurrens har spelat en avgörande roll för att få ned energipriserna för alla konsumenter i EU. |
| --- | --- |

I.

Avreglering och konkurrens har spelat en avgörande roll för att få ned energipriserna för alla konsumenter i EU.

| J. | Enligt de europeiska fördragen omfattas medlemsstaternas rätt att bestämma villkoren för hur deras energiresurser ska utnyttjas, deras val mellan olika energikällor och den allmänna strukturen i deras energiförsörjning av medlemsstaternas behörighet. Det krävs emellertid mer kommunikation och samarbete. I sin energifärdplan för 2050 drar kommissionen slutsatsen att det krävs en betydligt större andel förnybar energi för alla scenarier för Europas energisystem. |
| --- | --- |

J.

Enligt de europeiska fördragen omfattas medlemsstaternas rätt att bestämma villkoren för hur deras energiresurser ska utnyttjas, deras val mellan olika energikällor och den allmänna strukturen i deras energiförsörjning av medlemsstaternas behörighet. Det krävs emellertid mer kommunikation och samarbete. I sin energifärdplan för 2050 drar kommissionen slutsatsen att det krävs en betydligt större andel förnybar energi för alla scenarier för Europas energisystem.

| K. | EU är enligt uppskattningarna på god väg att uppnå sitt mål att till 2020 utvinna 20 procent av energin från förnybara energikällor. |
| --- | --- |

K.

EU är enligt uppskattningarna på god väg att uppnå sitt mål att till 2020 utvinna 20 procent av energin från förnybara energikällor.

| L. | Produktionen av energi från förnybara energikällor har gjort stora tekniska framsteg de senaste åren och Europa är världsledande på området. |
| --- | --- |

L.

Produktionen av energi från förnybara energikällor har gjort stora tekniska framsteg de senaste åren och Europa är världsledande på området.

| M. | Den ekonomiska krisen och skuldkrisen har ännu inte övervunnits i Europa och de offentliga finanserna och investerarförtroende står inför stora utmaningar. Krisen bör utnyttjas som ett tillfälle att göra nödvändiga investeringar i ren teknik för att skapa sysselsättning och ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

M.

Den ekonomiska krisen och skuldkrisen har ännu inte övervunnits i Europa och de offentliga finanserna och investerarförtroende står inför stora utmaningar. Krisen bör utnyttjas som ett tillfälle att göra nödvändiga investeringar i ren teknik för att skapa sysselsättning och ekonomisk tillväxt.

| N. | På EU:s avreglerade energimarknader krävs investeringar från den privata sektorn för att andelen förnybar energi ska öka. Detta förutsätter i sin tur en stabil politik för förnybar energi. |
| --- | --- |

N.

På EU:s avreglerade energimarknader krävs investeringar från den privata sektorn för att andelen förnybar energi ska öka. Detta förutsätter i sin tur en stabil politik för förnybar energi.

| O. | Investerare behöver säkerhet och kontinuitet för sina kommande investeringar även efter 2020. |
| --- | --- |

O.

Investerare behöver säkerhet och kontinuitet för sina kommande investeringar även efter 2020.

| P. | Energiförbrukningen måste minskas och produktionen, överföringen och användningen av energi måste bli effektivare. |
| --- | --- |

P.

Energiförbrukningen måste minskas och produktionen, överföringen och användningen av energi måste bli effektivare.

| Q. | Förnybara energikällor för värme och kyla har en central funktion att fylla i insatserna för minskad användning av koldioxid i energisektorn. |
| --- | --- |

Q.

Förnybara energikällor för värme och kyla har en central funktion att fylla i insatserna för minskad användning av koldioxid i energisektorn.

| R. | I energifärdplanen konstateras att gas blir avgörande vid omställningen av energisystemet, eftersom gas ger både variabel last och baslast för att stödja förnybara energikällor. |
| --- | --- |

R.

I energifärdplanen konstateras att gas blir avgörande vid omställningen av energisystemet, eftersom gas ger både variabel last och baslast för att stödja förnybara energikällor.

| S. | Kommissionen har beräknat att en optimal handel med förnybar energi kan spara upp till 8 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

S.

Kommissionen har beräknat att en optimal handel med förnybar energi kan spara upp till 8 miljarder euro per år.

| T. | De befintliga rättsliga instrumenten för skogsförvaltning utgör en tillräcklig ram för hållbarheten hos skogsbiomassa som produceras inom EU. |
| --- | --- |

T.

De befintliga rättsliga instrumenten för skogsförvaltning utgör en tillräcklig ram för hållbarheten hos skogsbiomassa som produceras inom EU.

Möjligheter att utnyttja de förnybara energikällorna

| 1. | Europaparlamentet instämmer i kommissionens bedömning att de förnybara energikällorna, tillsammans med åtgärder för energieffektivitet och flexibel och smart infrastruktur, är de så kallade ”no regrets”-alternativen, och att förnybara energikällor i framtiden kommer att utgöra en ökande andel av energiförsörjningen, såväl för elförsörjningen, värme (efterfrågan på värme utgör nästan hälften av den sammanlagda energiefterfrågan i EU) och kyla som transportsektorn, och att de kommer att minska Europas beroende av de konventionella energikällorna. Parlamentet tillägger att man måste formulera mål och milstolpar fram till 2050 för att skapa ett trovärdigt framtidsperspektiv för förnybar energi i EU. Parlamentet påminner om att alla scenarier som lagts fram av kommissionen i dess energifärdplan för 2050 förutsätter en andel förnybar energi i EU:s energimix på minst 30 procent år 2030. Parlamentet föreslår därför att EU bör sträva efter att uppnå en ännu högre andel
  , och
  uppmanar kommissionen att
  föreslå
  ett obligatoriskt mål för hela EU för förnybar energi för 2030
  med beaktande av
  de ömsesidigt växelverkande effekterna för andra potentiella klimat- och energipolitiska mål, särskilt målet för minskningen av växthusgasutsläpp, liksom konsekvenserna för den europeiska industrins konkurrenskraft, inbegripet industrisektorerna för förnybara energi |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet instämmer i kommissionens bedömning att de förnybara energikällorna, tillsammans med åtgärder för energieffektivitet och flexibel och smart infrastruktur, är de så kallade ”no regrets”-alternativen, och att förnybara energikällor i framtiden kommer att utgöra en ökande andel av energiförsörjningen, såväl för elförsörjningen, värme (efterfrågan på värme utgör nästan hälften av den sammanlagda energiefterfrågan i EU) och kyla som transportsektorn, och att de kommer att minska Europas beroende av de konventionella energikällorna. Parlamentet tillägger att man måste formulera mål och milstolpar fram till 2050 för att skapa ett trovärdigt framtidsperspektiv för förnybar energi i EU. Parlamentet påminner om att alla scenarier som lagts fram av kommissionen i dess energifärdplan för 2050 förutsätter en andel förnybar energi i EU:s energimix på minst 30 procent år 2030. Parlamentet föreslår därför att EU bör sträva efter att uppnå en ännu högre andel
  , och
  uppmanar kommissionen att
  föreslå
  ett obligatoriskt mål för hela EU för förnybar energi för 2030
  med beaktande av
  de ömsesidigt växelverkande effekterna för andra potentiella klimat- och energipolitiska mål, särskilt målet för minskningen av växthusgasutsläpp, liksom konsekvenserna för den europeiska industrins konkurrenskraft, inbegripet industrisektorerna för förnybara energi

| 2. | Europaparlamentet framhåller att förnybara energikällor inte bara bidrar till minskade klimatförändringar och ökar EU:s energioberoende, utan även ger ytterligare miljöfördelar genom att luftföroreningarna, avfallsmängderna och vattenanvändningen minskar, liksom också andra risker som är förenade med elproduktion av andra slag. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framhåller att förnybara energikällor inte bara bidrar till minskade klimatförändringar och ökar EU:s energioberoende, utan även ger ytterligare miljöfördelar genom att luftföroreningarna, avfallsmängderna och vattenanvändningen minskar, liksom också andra risker som är förenade med elproduktion av andra slag.

| 3. | Europaparlamentet betonar att en trygg, säker, ekonomiskt överkomlig och hållbar energiförsörjning är absolut nödvändig för den europeiska industrins och ekonomins konkurrenskraft. Parlamentet betonar att ungefär hälften av EU:s kraftverk måste ersättas under det kommande årtiondet och att energiförsörjningssystemet måste moderniseras och utformas på ett flexiblare sätt, så att den förväntade växande andelen förnybar energi kan tas emot. Parlamentet betonar att andelen förnybar energi av el, värme och kyla samt transport måste öka på ett kostnadseffektivt sätt, med beaktande av den förnybara energins fördelar och samlade kostnader, inbegripet systemkostnader, samtidigt som försörjningssäkerheten skyddas. Parlamentet är medvetet om att tekniker för förnybar energi blir allt konkurrenskraftigare och betonar att förnybar energi och industrier för ren teknik är viktiga tillväxtfaktorer för EU:s konkurrenskraft och har en enorm sysselsättningsskapande potential, samtidigt som de ger ett viktigt bidrag till utveckling av nya branscher och exportmarknader. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att en trygg, säker, ekonomiskt överkomlig och hållbar energiförsörjning är absolut nödvändig för den europeiska industrins och ekonomins konkurrenskraft. Parlamentet betonar att ungefär hälften av EU:s kraftverk måste ersättas under det kommande årtiondet och att energiförsörjningssystemet måste moderniseras och utformas på ett flexiblare sätt, så att den förväntade växande andelen förnybar energi kan tas emot. Parlamentet betonar att andelen förnybar energi av el, värme och kyla samt transport måste öka på ett kostnadseffektivt sätt, med beaktande av den förnybara energins fördelar och samlade kostnader, inbegripet systemkostnader, samtidigt som försörjningssäkerheten skyddas. Parlamentet är medvetet om att tekniker för förnybar energi blir allt konkurrenskraftigare och betonar att förnybar energi och industrier för ren teknik är viktiga tillväxtfaktorer för EU:s konkurrenskraft och har en enorm sysselsättningsskapande potential, samtidigt som de ger ett viktigt bidrag till utveckling av nya branscher och exportmarknader.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade utbyggnaden av förnybar energi i medlemsstaterna sannolikt leder till ökad användning av biomassa, vilket i sin tur gör det nödvändigt att utarbeta omfattande hållbarhetskriterier för fast och gasformig biomassa. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att den ökade utbyggnaden av förnybar energi i medlemsstaterna sannolikt leder till ökad användning av biomassa, vilket i sin tur gör det nödvändigt att utarbeta omfattande hållbarhetskriterier för fast och gasformig biomassa.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att det nuvarande och förväntade bidraget från biomassa och andra kontrollerbara energiresurser inom sektorn för förnybara energikällor bör göras mer synliga för intressenterna i syfte att främja en rättvis och välavvägd beslutsprocess. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att det nuvarande och förväntade bidraget från biomassa och andra kontrollerbara energiresurser inom sektorn för förnybara energikällor bör göras mer synliga för intressenterna i syfte att främja en rättvis och välavvägd beslutsprocess.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU att garantera att främjandet av produktion och användning av energi från förnybara energikällor inte kommer att äventyra den tryggade livsmedelsförsörjningen, den hållbara produktionen av livsmedel av god kvalitet eller jordbrukets konkurrenskraft. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU att garantera att främjandet av produktion och användning av energi från förnybara energikällor inte kommer att äventyra den tryggade livsmedelsförsörjningen, den hållbara produktionen av livsmedel av god kvalitet eller jordbrukets konkurrenskraft.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att ett antal faktorer inom livsmedelssystemet är känsliga för högre energikostnader och att detta skulle kunna leda till negativa effekter för producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att ett antal faktorer inom livsmedelssystemet är känsliga för högre energikostnader och att detta skulle kunna leda till negativa effekter för producenter och konsumenter.

| 8. | Europaparlamentet inser att det finns stora möjligheter att minska utsläppen av koldioxid genom att öka användningen av biometan i fordon för korta och långa sträckor, särskilt i tunga fordon, och användning av el för fordon för korta sträckor inom städer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet inser att det finns stora möjligheter att minska utsläppen av koldioxid genom att öka användningen av biometan i fordon för korta och långa sträckor, särskilt i tunga fordon, och användning av el för fordon för korta sträckor inom städer.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att utnyttjande av avfall ger möjlighet till fortsatt utveckling av förnybara energikällor och bidrar till att målen för EU:s energipolitik kan uppnås. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att utnyttjande av avfall ger möjlighet till fortsatt utveckling av förnybara energikällor och bidrar till att målen för EU:s energipolitik kan uppnås.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att en del förnybara energislag, t.ex. geotermisk energi, kan leverera värme och el lokalt och kontinuerligt. Parlamentet anser att sådana lokala energikällor ökar energioberoendet, också för isolerade samhällen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att en del förnybara energislag, t.ex. geotermisk energi, kan leverera värme och el lokalt och kontinuerligt. Parlamentet anser att sådana lokala energikällor ökar energioberoendet, också för isolerade samhällen.

| 11. | Europaparlamentet understryker att hållbar vattenkraft av olika slag bidrar till förnybar energi i framtiden och att vattenenergiproduktionen även har andra värdefulla funktioner som att den skyddar mot höga vattenflöden och bidrar till att säkra dricksvattenförsörjningen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att öka allmänhetens kunskap om de många olika sätt som vattenkraften kan utnyttjas på. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att hållbar vattenkraft av olika slag bidrar till förnybar energi i framtiden och att vattenenergiproduktionen även har andra värdefulla funktioner som att den skyddar mot höga vattenflöden och bidrar till att säkra dricksvattenförsörjningen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att öka allmänhetens kunskap om de många olika sätt som vattenkraften kan utnyttjas på.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större vikt vid den outnyttjade potentialen hos förnybara energikällor på området värme och kyla, samt vid samverkan mellan dels ett starkare utnyttjande av förnybar energi, dels genomförandet av direktivet om energieffektivitet och byggnadsdirektivet och de möjligheter som är förknippade med detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lägga större vikt vid den outnyttjade potentialen hos förnybara energikällor på området värme och kyla, samt vid samverkan mellan dels ett starkare utnyttjande av förnybar energi, dels genomförandet av direktivet om energieffektivitet och byggnadsdirektivet och de möjligheter som är förknippade med detta.

| 13. | Europaparlamentet pekar på den energipotential som finns i att låta solens lopp och de olika tidszonerna i Europa ingå i utbyggnaden av förnybar energi. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet pekar på den energipotential som finns i att låta solens lopp och de olika tidszonerna i Europa ingå i utbyggnaden av förnybar energi.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, inom de ramar som ges i EU:s direktiv 2009/28/EG om energi från förnybara energikällor, för närvarande agerar på ett självständigt sätt och under mycket varierande nationella administrativa förutsättningar för att främja förnybar energi, och att detta förvärrar den varierande utvecklingen av de förnybara energikällorna, samtidigt som potentialen för att bygga ut förnybar energi varierar beroende på tekniska och andra faktorer och på naturförhållandena, mot bakgrund av de olika regionala konkurrensfördelarna. Parlamentet betonar att en fungerande inre marknad skulle kunna bidra till att kompensera för variationen bland de förnybara energikällorna och den ojämna fördelningen av naturtillgångar. Parlamentet anser att de flesta områden kan bidra till utbyggnaden av förnybar energi. Det är emellertid nödvändigt att främja investeringar i förnybara energikällor där de har den största potentialen för att säkerställa en effektiv användning av offentlig finansiering. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna, inom de ramar som ges i EU:s direktiv 2009/28/EG om energi från förnybara energikällor, för närvarande agerar på ett självständigt sätt och under mycket varierande nationella administrativa förutsättningar för att främja förnybar energi, och att detta förvärrar den varierande utvecklingen av de förnybara energikällorna, samtidigt som potentialen för att bygga ut förnybar energi varierar beroende på tekniska och andra faktorer och på naturförhållandena, mot bakgrund av de olika regionala konkurrensfördelarna. Parlamentet betonar att en fungerande inre marknad skulle kunna bidra till att kompensera för variationen bland de förnybara energikällorna och den ojämna fördelningen av naturtillgångar. Parlamentet anser att de flesta områden kan bidra till utbyggnaden av förnybar energi. Det är emellertid nödvändigt att främja investeringar i förnybara energikällor där de har den största potentialen för att säkerställa en effektiv användning av offentlig finansiering.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att det förekommer olika grad av samhällelig och politisk acceptans av förnybar energi, vilket det också gör för de flesta andra typer av energiproduktion och infrastruktur. Parlamentet konstaterar att tillgången på offentliga och privata finansiella medel, som används för att främja förnybar energi, varierar i mycket hög grad. Parlamentet understryker att tillgång till kapital för investeringar är en central faktor för den fortsatta utbyggnaden av förnybar energi, särskilt till följd av finanskrisen, som har lett till stora kapitalspridningar för investerarna. Parlamentet anser att tillgång till mer investeringskapital för förnybara energikällor bör underlättas där det finns brister på marknaden eller där producenterna har få möjligheter att säkra marknadsbaserad finansiering. Kommissionen uppmanas att tillsammans med Europeiska investeringsbanken och nationella institutioner undersöka möjligheterna att använda innovativa finansieringsinstrument för finansiering av projekt för förnybar energi, samtidigt som koldioxidmarknader bör stå för sin del när det gäller att främja investeringar i projekt för förnybar energi. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att det förekommer olika grad av samhällelig och politisk acceptans av förnybar energi, vilket det också gör för de flesta andra typer av energiproduktion och infrastruktur. Parlamentet konstaterar att tillgången på offentliga och privata finansiella medel, som används för att främja förnybar energi, varierar i mycket hög grad. Parlamentet understryker att tillgång till kapital för investeringar är en central faktor för den fortsatta utbyggnaden av förnybar energi, särskilt till följd av finanskrisen, som har lett till stora kapitalspridningar för investerarna. Parlamentet anser att tillgång till mer investeringskapital för förnybara energikällor bör underlättas där det finns brister på marknaden eller där producenterna har få möjligheter att säkra marknadsbaserad finansiering. Kommissionen uppmanas att tillsammans med Europeiska investeringsbanken och nationella institutioner undersöka möjligheterna att använda innovativa finansieringsinstrument för finansiering av projekt för förnybar energi, samtidigt som koldioxidmarknader bör stå för sin del när det gäller att främja investeringar i projekt för förnybar energi.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att vissa förnybara energikällor redan är marknadsekonomiskt konkurrenskraftiga på energimarknaden. Andra tekniker närmar sig dock också marknadspriserna. Parlamentet delar kommissionens åsikt att alla lämpliga, finansiellt hållbara medel måste användas för att sänka kostnaderna, för att ytterligare öka de förnybara energikällornas konkurrenskraft. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att vissa förnybara energikällor redan är marknadsekonomiskt konkurrenskraftiga på energimarknaden. Andra tekniker närmar sig dock också marknadspriserna. Parlamentet delar kommissionens åsikt att alla lämpliga, finansiellt hållbara medel måste användas för att sänka kostnaderna, för att ytterligare öka de förnybara energikällornas konkurrenskraft.

| 17. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fasa ut konkurrensskadliga subventioner och även subventioner för miljöskadliga fossila bränslen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att fasa ut konkurrensskadliga subventioner och även subventioner för miljöskadliga fossila bränslen.

Förnybara energikällor på den europeiska inre marknaden för energi

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att den inre marknaden för gas och el ska ha genomförts till 2014 och kommer att bli avgörande för integreringen av förnybara energikällor och att den kommer att vara ett kostnadseffektivt medel för att balansera varierande elproduktion. Parlamentet välkomnar kommissionens rapport om läget för fullbordandet av den inre marknaden för energi och genomförandet av det tredje paketet. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla medel som står till dess förfogande, inbegripet väckande av talan vid domstolen mot medlemsstater, för att så snabbt som möjligt närma sig ett fullbordande av den inre marknaden för energi. Kommissionen uppmanas att bekämpa olämplig marknadskoncentration då den hindrar konkurrens. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta sina insatser för ett fullständigt genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden för energi och utbyggnaden av sammanlänkningar, liksom undanröjandet av energiöar och flaskhalsar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att den inre marknaden för gas och el ska ha genomförts till 2014 och kommer att bli avgörande för integreringen av förnybara energikällor och att den kommer att vara ett kostnadseffektivt medel för att balansera varierande elproduktion. Parlamentet välkomnar kommissionens rapport om läget för fullbordandet av den inre marknaden för energi och genomförandet av det tredje paketet. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla medel som står till dess förfogande, inbegripet väckande av talan vid domstolen mot medlemsstater, för att så snabbt som möjligt närma sig ett fullbordande av den inre marknaden för energi. Kommissionen uppmanas att bekämpa olämplig marknadskoncentration då den hindrar konkurrens. Medlemsstaterna uppmanas att fortsätta sina insatser för ett fullständigt genomförande av lagstiftningen om den inre marknaden för energi och utbyggnaden av sammanlänkningar, liksom undanröjandet av energiöar och flaskhalsar.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det, på grund av skillnader mellan de nationella marknadernas särdrag, olika möjligheter och olika faser i tekniska mönster eller teknisk mognadsgrad, för närvarande finns en bred variation bland stödmekanismer för förnybar energi inom unionen. Parlamentet betonar att denna variation förvärrar problemen för den inre marknaden för energi, exempelvis genom att den leder till effektivitetsförluster i den gränsöverskridande handeln med el. Parlamentet välkomnar vägledning från kommissionen om reformen av stödmekanismer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att det, på grund av skillnader mellan de nationella marknadernas särdrag, olika möjligheter och olika faser i tekniska mönster eller teknisk mognadsgrad, för närvarande finns en bred variation bland stödmekanismer för förnybar energi inom unionen. Parlamentet betonar att denna variation förvärrar problemen för den inre marknaden för energi, exempelvis genom att den leder till effektivitetsförluster i den gränsöverskridande handeln med el. Parlamentet välkomnar vägledning från kommissionen om reformen av stödmekanismer.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att de som kommer att vinna mest på genomförandet av den inre marknaden för energi är konsumenterna. Parlamentet delar kommissionens bedömning att konkurrens måste tillämpas även i samband med förnybar energi, när den mognar och blir lönsam, liksom i samband med alla andra energikällor, eftersom konkurrens är bästa sättet att stimulera innovativa språng och sänkta priser, och därigenom förhindra ökad energifattigdom. Parlamentet påpekar att reglerade priser alltjämt finns kvar på detaljhandelsnivå, vilket äventyrar konsumenternas möjligheter till fullständig valfrihet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att de som kommer att vinna mest på genomförandet av den inre marknaden för energi är konsumenterna. Parlamentet delar kommissionens bedömning att konkurrens måste tillämpas även i samband med förnybar energi, när den mognar och blir lönsam, liksom i samband med alla andra energikällor, eftersom konkurrens är bästa sättet att stimulera innovativa språng och sänkta priser, och därigenom förhindra ökad energifattigdom. Parlamentet påpekar att reglerade priser alltjämt finns kvar på detaljhandelsnivå, vilket äventyrar konsumenternas möjligheter till fullständig valfrihet.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att de samarbetsmekanismer som inrättades genom direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av förnybar energi hittills knappt kommit till användning, men att ett antal samarbetssystem nu planeras. Parlamentet hänvisar till kommissionens rön enligt vilka ett bättre utnyttjande av de befintliga samarbetsmöjligheterna skulle medföra stor nytta, till exempel genom att öka handeln. Kommissionens meddelande att riktlinjer för samarbetet inom EU ska utarbetas välkomnas. I riktlinjerna kommer kommissionen att ge exempel på hur samarbetsmekanismerna bör användas i praktiken, visa vilka utmaningar som finns och hur dessa bör mötas. Kommissionen uppmanas att se till att medlemsstaterna genomför EU:s riktlinjer. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att infoga en tolkning av artikel 13 i direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2009/28/EG) för att se till att medlemsstaterna genomför direktivet på ett korrekt sätt och förebygga att myndigheterna tillämpar certifierings- och tillståndsförfaranden på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Medlemsstaterna uppmanas att därefter utnyttja samarbetsmekanismerna bättre där så är lämpligt och även bredda kontakterna sinsemellan. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet konstaterar att de samarbetsmekanismer som inrättades genom direktiv 2009/28/EG om främjande av användningen av förnybar energi hittills knappt kommit till användning, men att ett antal samarbetssystem nu planeras. Parlamentet hänvisar till kommissionens rön enligt vilka ett bättre utnyttjande av de befintliga samarbetsmöjligheterna skulle medföra stor nytta, till exempel genom att öka handeln. Kommissionens meddelande att riktlinjer för samarbetet inom EU ska utarbetas välkomnas. I riktlinjerna kommer kommissionen att ge exempel på hur samarbetsmekanismerna bör användas i praktiken, visa vilka utmaningar som finns och hur dessa bör mötas. Kommissionen uppmanas att se till att medlemsstaterna genomför EU:s riktlinjer. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att infoga en tolkning av artikel 13 i direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (2009/28/EG) för att se till att medlemsstaterna genomför direktivet på ett korrekt sätt och förebygga att myndigheterna tillämpar certifierings- och tillståndsförfaranden på ett sätt som snedvrider konkurrensen. Medlemsstaterna uppmanas att därefter utnyttja samarbetsmekanismerna bättre där så är lämpligt och även bredda kontakterna sinsemellan.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar att prognosmetoderna för hur stor vindenergikapacitet som finns tillgänglig på intradagsmarknaderna har förbättrats, vilket möjliggör en bättre integrering av el från varierande förnybara energikällor. Parlamentet välkomnar också de nya nätkoder som krävs enligt det tredje paketet för den inre marknaden för energi och som för närvarande utvecklas av berörda aktörer. Nätkoderna kommer att leda till en stabiliserad frekvens, och kommer därmed även att bidra till en förbättrad integrering av energi producerad av förnybara energikällor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar att prognosmetoderna för hur stor vindenergikapacitet som finns tillgänglig på intradagsmarknaderna har förbättrats, vilket möjliggör en bättre integrering av el från varierande förnybara energikällor. Parlamentet välkomnar också de nya nätkoder som krävs enligt det tredje paketet för den inre marknaden för energi och som för närvarande utvecklas av berörda aktörer. Nätkoderna kommer att leda till en stabiliserad frekvens, och kommer därmed även att bidra till en förbättrad integrering av energi producerad av förnybara energikällor.

| 23. | Europaparlamentet betonar att passande marknadsarrangemang måste underlätta att de förnybara energikällorna så snart som möjligt integreras gradvis i energisystemen och den europeiska inre marknaden för energi i samtliga medlemsstater. De olika typerna av förnybar energi måste på lång sikt uppfylla funktioner och uppgifter som krävs för systemstabilitet, och som hittills uppnåtts genom de konventionella energikällorna, enligt respektive förnybar energikällas kapacitet och inneboende egenskaper. Parlamentet betonar att lovande exempel på sådana marknader finns i EU. Parlamentet kräver därför att man i högre utsträckning tar hänsyn till de förnybara energikällornas positiva och negativa samt direkta och indirekta sidoeffekter vid planering och genomförande, särskilt mot bakgrund av befintlig infrastruktur, som överförings- och distributionsnäten, och miljön, den biologiska mångfalden och naturskyddet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att öka allmänhetens kunskap om de olika förnybara energiteknikernas potentiella effekter. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att passande marknadsarrangemang måste underlätta att de förnybara energikällorna så snart som möjligt integreras gradvis i energisystemen och den europeiska inre marknaden för energi i samtliga medlemsstater. De olika typerna av förnybar energi måste på lång sikt uppfylla funktioner och uppgifter som krävs för systemstabilitet, och som hittills uppnåtts genom de konventionella energikällorna, enligt respektive förnybar energikällas kapacitet och inneboende egenskaper. Parlamentet betonar att lovande exempel på sådana marknader finns i EU. Parlamentet kräver därför att man i högre utsträckning tar hänsyn till de förnybara energikällornas positiva och negativa samt direkta och indirekta sidoeffekter vid planering och genomförande, särskilt mot bakgrund av befintlig infrastruktur, som överförings- och distributionsnäten, och miljön, den biologiska mångfalden och naturskyddet. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att öka allmänhetens kunskap om de olika förnybara energiteknikernas potentiella effekter.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med utgångspunkt i en kostnads-nyttoanalys, undersöka hur befintlig miljölagstiftning, som ramdirektivet om vatten eller fågelskyddsdirektivet, påverkar utbyggnaden av förnybar energi. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, med utgångspunkt i en kostnads-nyttoanalys, undersöka hur befintlig miljölagstiftning, som ramdirektivet om vatten eller fågelskyddsdirektivet, påverkar utbyggnaden av förnybar energi.

Krav på infrastruktur

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att inmatning av energi från förnybara energikällor i nätet ibland är decentraliserad, avlägset belägen, väderberoende och sker vid tidpunkter utanför efterfrågetoppar och därför kräver annan infrastruktur än den befintliga, som utvecklats enbart för att passa konventionella energikällor. Parlamentet betonar att denna modernisering av energinätet behövs för att sammanjämka ändringarna i produktion, överföring och distribution samt balanseringsteknik som en del av det övergripande energisystemet. Parlamentet understryker att vissa förnybara energikällor kan balansera varierande energikällor och därmed minska behovet av ytterligare nätinfrastruktur. Parlamentet betonar att utbyggnad av infrastrukturen är både brådskande och kritiskt viktig för den inre marknadens funktion och för integreringen av förnybar energi. Det är därför av avgörande betydelse att paketet för energiinfrastruktur genomförs, särskilt för att påskynda byggandet av ny infrastruktur med gränsöverskridande konsekvenser. Parlamentet betonar att förfarandena för att godkänna energiinfrastrukturprojekt måste bli snabbare. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att inmatning av energi från förnybara energikällor i nätet ibland är decentraliserad, avlägset belägen, väderberoende och sker vid tidpunkter utanför efterfrågetoppar och därför kräver annan infrastruktur än den befintliga, som utvecklats enbart för att passa konventionella energikällor. Parlamentet betonar att denna modernisering av energinätet behövs för att sammanjämka ändringarna i produktion, överföring och distribution samt balanseringsteknik som en del av det övergripande energisystemet. Parlamentet understryker att vissa förnybara energikällor kan balansera varierande energikällor och därmed minska behovet av ytterligare nätinfrastruktur. Parlamentet betonar att utbyggnad av infrastrukturen är både brådskande och kritiskt viktig för den inre marknadens funktion och för integreringen av förnybar energi. Det är därför av avgörande betydelse att paketet för energiinfrastruktur genomförs, särskilt för att påskynda byggandet av ny infrastruktur med gränsöverskridande konsekvenser. Parlamentet betonar att förfarandena för att godkänna energiinfrastrukturprojekt måste bli snabbare.

| 26. | Europaparlamentet poängterar att det finns outnyttjad kapacitet hos ett stort antal anläggningar som producerar förnybar energi på grund av elnätens oförmåga att ta emot sådan elenergi. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet poängterar att det finns outnyttjad kapacitet hos ett stort antal anläggningar som producerar förnybar energi på grund av elnätens oförmåga att ta emot sådan elenergi.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att utbyggnaden av förnybara energikällor med varierande inmatning kräver flexibel balansering av svängningarna och en flexibel reservkapacitet i form av ett integrerat och sammanlänkat europeiskt elnät som tillhandahåller gränsöverskridande handel, efterfrågestyrning, energilagring och flexibla kraftanläggningar, för att försörjningstryggheten ska kunna garanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om det finns kapacitetsproblem i EU och fastställa hur mycket fast kapacitet som kan tillhandahållas av varierande förnybara energikällor i ett integrerat kraftsystem för EU samt eventuella effekter på produktionens tillräcklighet. Parlamentet instämmer i kommissionens analys att utbyggnad av mekanismer för reservkapacitet skulle vara mycket dyrt och att det skulle snedvrida prissignalen. Parlamentet noterar att det allt mer krävs en stabil politisk ram för att ekonomiskt garantera att dessa reserver finns tillgängliga liksom för system- och balanseringstjänster. Parlamentet avvisar en tävlan mellan olika subventioner för olika energikällor och kräver en utformning av energimarknaden som är inriktad på unionens långsiktiga energi- och klimatpolitiska mål, vilket gör det möjligt att integrera förnybar energiteknik i den inre marknaden för energi, men tillstår att statligt stöd historiskt sett har varit nödvändigt för utvecklingen av alla energikällor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet konstaterar att utbyggnaden av förnybara energikällor med varierande inmatning kräver flexibel balansering av svängningarna och en flexibel reservkapacitet i form av ett integrerat och sammanlänkat europeiskt elnät som tillhandahåller gränsöverskridande handel, efterfrågestyrning, energilagring och flexibla kraftanläggningar, för att försörjningstryggheten ska kunna garanteras. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om det finns kapacitetsproblem i EU och fastställa hur mycket fast kapacitet som kan tillhandahållas av varierande förnybara energikällor i ett integrerat kraftsystem för EU samt eventuella effekter på produktionens tillräcklighet. Parlamentet instämmer i kommissionens analys att utbyggnad av mekanismer för reservkapacitet skulle vara mycket dyrt och att det skulle snedvrida prissignalen. Parlamentet noterar att det allt mer krävs en stabil politisk ram för att ekonomiskt garantera att dessa reserver finns tillgängliga liksom för system- och balanseringstjänster. Parlamentet avvisar en tävlan mellan olika subventioner för olika energikällor och kräver en utformning av energimarknaden som är inriktad på unionens långsiktiga energi- och klimatpolitiska mål, vilket gör det möjligt att integrera förnybar energiteknik i den inre marknaden för energi, men tillstår att statligt stöd historiskt sett har varit nödvändigt för utvecklingen av alla energikällor.

| 28. | Europaparlamentet betonar betydelsen av ett kostnadseffektivt utnyttjande av förnybara energikällor i ett supernät och nätet för havsbaserad vindkraft i Nordsjön. I detta sammanhang lyfter parlamentet även fram betydelsen av energinätet i länderna kring Nordsjön (NSCOGI), vid en tidpunkt när projekt för havsbaserad vindkraft på över 140 GW har aviserats. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att skapa ytterligare drivkraft för NSCOGI-projektet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar betydelsen av ett kostnadseffektivt utnyttjande av förnybara energikällor i ett supernät och nätet för havsbaserad vindkraft i Nordsjön. I detta sammanhang lyfter parlamentet även fram betydelsen av energinätet i länderna kring Nordsjön (NSCOGI), vid en tidpunkt när projekt för havsbaserad vindkraft på över 140 GW har aviserats. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att skapa ytterligare drivkraft för NSCOGI-projektet.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att investeringar i förnybara energikällor utgör över hälften av alla investeringar i ny produktionskapacitet under de senaste tio åren och att de kommer att fortsätta öka. Parlamentet betonar att de förnybara energikällorna, om de utgör en hög andel i energimixen, ställer den befintliga nätinfrastrukturen inför enorma utmaningar, och att det behövs investeringar för att klarar av dessa utmaningar. Parlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater, i vilka den ökade inmatningen av förnybar energi skedde utan att energiinfrastrukturen samtidigt byggdes ut, ledde den ökade inmatningen till problem för försörjningstryggheten. Parlamentet betonar att, enligt Entso-E, en betydande del av alla flaskhalsar i de europeiska energinäten hänger samman med inmatning av förnybar energi. Parlamentet betonar att det är viktigt att anlägga nya synsätt för att komma till rätta med flaskhalsar i distributionsnäten, vilket inte alltid medför en utvidgning och förstärkning av nätet. Parlamentet är övertygat om att fördelarna med uppgradera det europeiska nätet, vilket också behövs på grund av den inre marknaden för el, kommer att uppväga kostnaderna eftersom EU:s kraftsystem kommer att kunna drivas på ett mycket effektivare sätt. Parlamentet uppmanar de systemansvariga för överföringssystemen att uppdatera sina riktlinjer för nätutveckling i syfte att hantera integreringen av produktionskapacitet från förnybara energikällor samtidigt som försörjningstryggheten upprätthålls, och att öka samarbetet mellan de systemansvariga för överföringssystem. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att investeringar i förnybara energikällor utgör över hälften av alla investeringar i ny produktionskapacitet under de senaste tio åren och att de kommer att fortsätta öka. Parlamentet betonar att de förnybara energikällorna, om de utgör en hög andel i energimixen, ställer den befintliga nätinfrastrukturen inför enorma utmaningar, och att det behövs investeringar för att klarar av dessa utmaningar. Parlamentet konstaterar att i vissa medlemsstater, i vilka den ökade inmatningen av förnybar energi skedde utan att energiinfrastrukturen samtidigt byggdes ut, ledde den ökade inmatningen till problem för försörjningstryggheten. Parlamentet betonar att, enligt Entso-E, en betydande del av alla flaskhalsar i de europeiska energinäten hänger samman med inmatning av förnybar energi. Parlamentet betonar att det är viktigt att anlägga nya synsätt för att komma till rätta med flaskhalsar i distributionsnäten, vilket inte alltid medför en utvidgning och förstärkning av nätet. Parlamentet är övertygat om att fördelarna med uppgradera det europeiska nätet, vilket också behövs på grund av den inre marknaden för el, kommer att uppväga kostnaderna eftersom EU:s kraftsystem kommer att kunna drivas på ett mycket effektivare sätt. Parlamentet uppmanar de systemansvariga för överföringssystemen att uppdatera sina riktlinjer för nätutveckling i syfte att hantera integreringen av produktionskapacitet från förnybara energikällor samtidigt som försörjningstryggheten upprätthålls, och att öka samarbetet mellan de systemansvariga för överföringssystem.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att många av de bästa och mest konkurrenskraftiga platserna för förnybara energikällor i EU ofta ligger på betydande geografiskt avstånd från konsumtionscentrumen, vilket innebär att dessa platser endast kan utnyttjas om överförings- och distributionsnäten byggs ut och de gränsöverskridande sammanlänkningarna förstärks. Parlamentet uppmärksammar fördelarna med decentraliserad försörjning av förnybar energi som ligger nära konsumtionscentrumen. Detta kan leda till minskade kostnader, minska behovet av utvidgningar av elnätet och undvika överbelastningar när den adekvata infrastrukturen installerats. Parlamentet understryker att kommissionen bör förenkla utformningen av lämpliga modellverktyg för att skapa en optimal mix av avlägset belägna storskaliga produktionsanläggningar och installationer på distributionsnivå. Parlamentet betonar möjligheterna med ett integrerat synsätt på energisystemet, som skulle omfatta både utbud av och efterfrågan på både värme och el. Parlamentet noterar möjligheterna med lokal produktion av förnybar energi, exempelvis småskalig energiproduktion eller i form av medborgarkooperativ som gemensamt investerar i produktion och distribution av förnybar energi, såsom geotermisk värme och solkraft, såsom nämns i kommissionens meddelande. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att många av de bästa och mest konkurrenskraftiga platserna för förnybara energikällor i EU ofta ligger på betydande geografiskt avstånd från konsumtionscentrumen, vilket innebär att dessa platser endast kan utnyttjas om överförings- och distributionsnäten byggs ut och de gränsöverskridande sammanlänkningarna förstärks. Parlamentet uppmärksammar fördelarna med decentraliserad försörjning av förnybar energi som ligger nära konsumtionscentrumen. Detta kan leda till minskade kostnader, minska behovet av utvidgningar av elnätet och undvika överbelastningar när den adekvata infrastrukturen installerats. Parlamentet understryker att kommissionen bör förenkla utformningen av lämpliga modellverktyg för att skapa en optimal mix av avlägset belägna storskaliga produktionsanläggningar och installationer på distributionsnivå. Parlamentet betonar möjligheterna med ett integrerat synsätt på energisystemet, som skulle omfatta både utbud av och efterfrågan på både värme och el. Parlamentet noterar möjligheterna med lokal produktion av förnybar energi, exempelvis småskalig energiproduktion eller i form av medborgarkooperativ som gemensamt investerar i produktion och distribution av förnybar energi, såsom geotermisk värme och solkraft, såsom nämns i kommissionens meddelande.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att otillräcklig nätkapacitet och otillräckliga lagringsmöjligheter samt otillräckligt samarbete med de systemansvariga för överföringsnäten kan bidra till okoordinerade gränsöverskridande energiflöden (loop flows) vilket kan leda till allvarliga skador i andra medlemsstater. Till följd av detta blir det alltmer nödvändigt att styra belastningen i näten för att upprätthålla försörjningstryggheten om utbyggnaden inte åtföljs av den nätoptimering i systemdriften (såsom övervakning av temperaturnivån) och utbyggnad av näten som krävs i dessa medlemsstater. Parlamentet bekymrar sig över situationen för utbyggnaden och underhållet av nätinfrastrukturen i medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att driva på utbyggnaden av överförings- och distributionsnäten och främja ett närmare samarbete mellan de systemansvariga för överföringssystem. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att otillräcklig nätkapacitet och otillräckliga lagringsmöjligheter samt otillräckligt samarbete med de systemansvariga för överföringsnäten kan bidra till okoordinerade gränsöverskridande energiflöden (loop flows) vilket kan leda till allvarliga skador i andra medlemsstater. Till följd av detta blir det alltmer nödvändigt att styra belastningen i näten för att upprätthålla försörjningstryggheten om utbyggnaden inte åtföljs av den nätoptimering i systemdriften (såsom övervakning av temperaturnivån) och utbyggnad av näten som krävs i dessa medlemsstater. Parlamentet bekymrar sig över situationen för utbyggnaden och underhållet av nätinfrastrukturen i medlemsstaterna. Medlemsstaterna uppmanas att driva på utbyggnaden av överförings- och distributionsnäten och främja ett närmare samarbete mellan de systemansvariga för överföringssystem.

| 32. | Europaparlamentet understryker möjligheterna med smarta nät, efterfrågestyrningsverktyg och tekniker för lagring av el, dels för att underlätta bästa möjliga integrering av el producerad från förnybara energikällor och dels i fråga om utjämning av nätspänningsvariationer. Parlamentet betonar än en gång att ytterligare forskning om och utbyggnad av lagring av elektricitet, bl.a. i form av samarbete med vattenkraftverk med pumplagring, är absolut nödvändig. Parlamentet konstaterar att det framför allt bör bedrivas mer forskning om lagring med varierande hastighet, eftersom detta möjliggör större flexibilitet vid regleringen av lagringshastigheten och därmed möjliggör en snabbare och mer målinriktad inkoppling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika dubbelbeskattning i samband med el-lagring. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker möjligheterna med smarta nät, efterfrågestyrningsverktyg och tekniker för lagring av el, dels för att underlätta bästa möjliga integrering av el producerad från förnybara energikällor och dels i fråga om utjämning av nätspänningsvariationer. Parlamentet betonar än en gång att ytterligare forskning om och utbyggnad av lagring av elektricitet, bl.a. i form av samarbete med vattenkraftverk med pumplagring, är absolut nödvändig. Parlamentet konstaterar att det framför allt bör bedrivas mer forskning om lagring med varierande hastighet, eftersom detta möjliggör större flexibilitet vid regleringen av lagringshastigheten och därmed möjliggör en snabbare och mer målinriktad inkoppling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undvika dubbelbeskattning i samband med el-lagring.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa en gränsöverskridande marknad för regleringskapacitetstjänster och bygga ut det europeiska överföringsnätet mot bakgrund av den gränsöverskridande integrationen av pumplagrad vattenkraft i framför allt Skandinavien, Alperna och Pyrenéerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att skapa en gränsöverskridande marknad för regleringskapacitetstjänster och bygga ut det europeiska överföringsnätet mot bakgrund av den gränsöverskridande integrationen av pumplagrad vattenkraft i framför allt Skandinavien, Alperna och Pyrenéerna.

| 34. | Europaparlamentet understryker att vattenkraft bör ges en central roll i den planerade utbyggnaden av förnybar energi, framför allt för att balansera den alltmer volatila produktionen av förnybar energi men också som en metod för el-lagring med hjälp av pumpar. Parlamentet betonar att utbyggnadspotentialen för vattenkraftsproduktion och pumplagring i EU därför bör användas fullt ut. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att vattenkraft bör ges en central roll i den planerade utbyggnaden av förnybar energi, framför allt för att balansera den alltmer volatila produktionen av förnybar energi men också som en metod för el-lagring med hjälp av pumpar. Parlamentet betonar att utbyggnadspotentialen för vattenkraftsproduktion och pumplagring i EU därför bör användas fullt ut.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att gasinfrastruktur kommer att spela en viktig roll i utvecklingen av förnybar energi inom EU. Som en förnybar energikälla kan biogas enkelt matas in som biometan i den befintliga gasnätinfrastrukturen redan i dag. Nya tekniker, såsom ”kraft till väte” och ”kraft till gas”, kommer att gagna den framtida koldioxidsnåla ekonomin ytterligare, genom att befintliga infrastrukturer utnyttjas och nya infrastrukturer främjas och byggs upp. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att gasinfrastruktur kommer att spela en viktig roll i utvecklingen av förnybar energi inom EU. Som en förnybar energikälla kan biogas enkelt matas in som biometan i den befintliga gasnätinfrastrukturen redan i dag. Nya tekniker, såsom ”kraft till väte” och ”kraft till gas”, kommer att gagna den framtida koldioxidsnåla ekonomin ytterligare, genom att befintliga infrastrukturer utnyttjas och nya infrastrukturer främjas och byggs upp.

| 36. | Europaparlamentet anser att IKT kommer att bidra till att styra utbudet och efterfrågan på energi i framtiden och göra konsumenterna mer aktiva på denna marknad. Kommissionen uppmanas att snarast med beaktande av det tredje paketet för den inre marknaden för energi lägga fram förslag om utbyggnad, stöd till och standardisering av smarta elnät och mätare, eftersom detta kommer att leda till att allt fler marknadsdeltagare kan involveras och för att stimulera möjliga synergier i införande, utveckling och underhåll inom telekommunikations- och elnäten. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att särskilt stödja forskning och utveckling på detta område. Parlamentet betonar att viktiga faktorer i detta avseende omfattar inte bara utbudssidans planeringssäkerhet utan också acceptans hos konsumenterna, som bör vara de som drar mest nytta av smarta mätare och vars rättigheter i fråga om uppgiftsskydd måste garanteras i enlighet med det nya direktivet om uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att noggrant utvärdera nationella kostnads-nyttoanalyser av införandet av smarta mätare och hur de påverkar olika konsumentgrupper. Parlamentet är medvetet om att konsumenternas engagement är en nödvändig förutsättning för ett lyckat införande av smarta mätare. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att IKT kommer att bidra till att styra utbudet och efterfrågan på energi i framtiden och göra konsumenterna mer aktiva på denna marknad. Kommissionen uppmanas att snarast med beaktande av det tredje paketet för den inre marknaden för energi lägga fram förslag om utbyggnad, stöd till och standardisering av smarta elnät och mätare, eftersom detta kommer att leda till att allt fler marknadsdeltagare kan involveras och för att stimulera möjliga synergier i införande, utveckling och underhåll inom telekommunikations- och elnäten. Parlamentet uppmanar Europeiska kommissionen att särskilt stödja forskning och utveckling på detta område. Parlamentet betonar att viktiga faktorer i detta avseende omfattar inte bara utbudssidans planeringssäkerhet utan också acceptans hos konsumenterna, som bör vara de som drar mest nytta av smarta mätare och vars rättigheter i fråga om uppgiftsskydd måste garanteras i enlighet med det nya direktivet om uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att noggrant utvärdera nationella kostnads-nyttoanalyser av införandet av smarta mätare och hur de påverkar olika konsumentgrupper. Parlamentet är medvetet om att konsumenternas engagement är en nödvändig förutsättning för ett lyckat införande av smarta mätare.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att IKT-sektorn i sig är en storkonsument av el med datacentrum i EU som står för upp till 1,5 procent av den totala elförbrukningen. Konsumenterna blir allt mer medvetna om koldioxidavtrycket för de it- och molntjänster de använder, och IKT-sektorn kan därför bli en förebild för energieffektivitet och främjande av förnybar energi. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att IKT-sektorn i sig är en storkonsument av el med datacentrum i EU som står för upp till 1,5 procent av den totala elförbrukningen. Konsumenterna blir allt mer medvetna om koldioxidavtrycket för de it- och molntjänster de använder, och IKT-sektorn kan därför bli en förebild för energieffektivitet och främjande av förnybar energi.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att införande av vindturbiner och solcellspaneler har mött motstånd från allmänheten i vissa regioner, särskilt i små samhällen och på öar. Parlamentet understryker att vindturbiner och solcellspaneler uppfattas ha en negativ effekt för turistnäringen och på naturen och landskapsbilden på landsbygden och på öar. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att införande av vindturbiner och solcellspaneler har mött motstånd från allmänheten i vissa regioner, särskilt i små samhällen och på öar. Parlamentet understryker att vindturbiner och solcellspaneler uppfattas ha en negativ effekt för turistnäringen och på naturen och landskapsbilden på landsbygden och på öar.

| 39. | Europaparlamentet betonar att privatägd förnybar energiproduktion genom kooperativ eller samhällsägda modeller leder till en ökad samhällelig acceptans, vilket minskar planeringstiden för genomförande och skapar större förståelse för energiövergången hos medborgarna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar att privatägd förnybar energiproduktion genom kooperativ eller samhällsägda modeller leder till en ökad samhällelig acceptans, vilket minskar planeringstiden för genomförande och skapar större förståelse för energiövergången hos medborgarna.

| 40. | Europaparlamentet betonar att den fortsatta utbyggnaden av de förnybara energikällorna liksom konstruktionen av alla övriga energiproduktionsanläggningar och infrastruktur för energi kommer att ändra landskapsbilden i Europa. Parlamentet insisterar på att detta inte får leda till miljöskador, inte heller i Natura 2000-områden och i områden där landskapet är skyddat. Samhällelig acceptans av infrastruktur för de förnybara energikällorna kan endast uppnås genom öppen och samordnad fysisk planering, liksom förfaranden för byggnation och tillstånd med obligatoriska offentliga samråd i rätt tid, som samtliga aktörer deltar i ända från start, också på lokal nivå. Parlamentet betonar att medborgarnas och aktörernas deltagande, exempelvis i form av kooperativ, kan bidra till att vinna allmänhetens stöd liksom information om fördelarna för de lokala ekonomierna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att den fortsatta utbyggnaden av de förnybara energikällorna liksom konstruktionen av alla övriga energiproduktionsanläggningar och infrastruktur för energi kommer att ändra landskapsbilden i Europa. Parlamentet insisterar på att detta inte får leda till miljöskador, inte heller i Natura 2000-områden och i områden där landskapet är skyddat. Samhällelig acceptans av infrastruktur för de förnybara energikällorna kan endast uppnås genom öppen och samordnad fysisk planering, liksom förfaranden för byggnation och tillstånd med obligatoriska offentliga samråd i rätt tid, som samtliga aktörer deltar i ända från start, också på lokal nivå. Parlamentet betonar att medborgarnas och aktörernas deltagande, exempelvis i form av kooperativ, kan bidra till att vinna allmänhetens stöd liksom information om fördelarna för de lokala ekonomierna.

Ökad delaktighet för konsumenterna

| 41. | Europaparlamentet ser behovet av ytterligare åtgärder för att öka den sociala acceptansen för förnybara energikällor och medger att en helhetssyn på producenter och konsumenter, dvs. ”prosumenter” som ska hantera processen för medveten energianvändning, kommer att utgöra en effektiv åtgärd på detta område. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet ser behovet av ytterligare åtgärder för att öka den sociala acceptansen för förnybara energikällor och medger att en helhetssyn på producenter och konsumenter, dvs. ”prosumenter” som ska hantera processen för medveten energianvändning, kommer att utgöra en effektiv åtgärd på detta område.

| 42. | Europaparlamentet betonar vikten av småskalig produktion av förnybar energi för att öka den andel som utgörs av förnybara energikällor. Parlamentet inser att införande av småskalig förnybar energi utgör en möjlighet för enskilda hushåll, industrier och samhällen att bli energiproducenter och bli medvetna om effektiva sätt att producera och konsumera energi. Parlamentet betonar betydelsen av småskalig produktion för att öka energieffektiviteten. Parlamentet betonar också att småskaligt införande av förnybar energi kan leda till avsevärda besparingar av energiförbrukningen och skapa nya affärsmodeller och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar vikten av småskalig produktion av förnybar energi för att öka den andel som utgörs av förnybara energikällor. Parlamentet inser att införande av småskalig förnybar energi utgör en möjlighet för enskilda hushåll, industrier och samhällen att bli energiproducenter och bli medvetna om effektiva sätt att producera och konsumera energi. Parlamentet betonar betydelsen av småskalig produktion för att öka energieffektiviteten. Parlamentet betonar också att småskaligt införande av förnybar energi kan leda till avsevärda besparingar av energiförbrukningen och skapa nya affärsmodeller och arbetstillfällen.

| 43. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang betydelsen av att stimulera lokala kooperativ för förnybar energi när det gäller att öka medborgarnas deltagande, förbättra tillgången till förnybar energi och öka investeringarna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet noterar i detta sammanhang betydelsen av att stimulera lokala kooperativ för förnybar energi när det gäller att öka medborgarnas deltagande, förbättra tillgången till förnybar energi och öka investeringarna.

| 44. | Europaparlamentet betonar att en intelligent kombination av småskalig förnybar energi, lagring, efterfrågestyrning och energieffektivitet kan leda till minskad användning av lokala nät under perioder av belastningstoppar, och därigenom minska de totala investeringskostnader som bärs av de systemansvariga för distributionsnätet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att en intelligent kombination av småskalig förnybar energi, lagring, efterfrågestyrning och energieffektivitet kan leda till minskad användning av lokala nät under perioder av belastningstoppar, och därigenom minska de totala investeringskostnader som bärs av de systemansvariga för distributionsnätet.

| 45. | Europaparlamentet påpekar att införande av smarta mätare och smarta nät i allmänhet är en nödvändig förutsättning för effektiv lokal förbrukning och produktion av energi, både ur ett ”prosumentperspektiv” och ett nätperspektiv. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påpekar att införande av smarta mätare och smarta nät i allmänhet är en nödvändig förutsättning för effektiv lokal förbrukning och produktion av energi, både ur ett ”prosumentperspektiv” och ett nätperspektiv.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att den kommer att lägga fram ett meddelande om energitekniker och innovation, med inriktning på småskalig produktion. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens uttalande om att den kommer att lägga fram ett meddelande om energitekniker och innovation, med inriktning på småskalig produktion.

| 47. | Europaparlamentet anser att EU:s regionalpolitik spelar en viktig roll när det gäller att främja produktionen av förnybar energi och samtidigt energieffektivitet i hela Europa. Regionalpolitiken kan även gynna tjänster inom sektorerna elektrisk energi och energitransport. Parlamentet anser att det är positivt att sammanhållnings- och regionalpolitikens insatser för att främja användningen av förnybar energi har stegvis fortsatt att öka i syfte att garantera att de förnybara energikällorna bidrar fullt ut till att EU:s energipolitiska mål, och till att de kan uppnås och genomföras i hela EU. Parlamentet fäster särskild vikt vid att inriktningen på EU:s politik ska möjliggöra en tillräckligt stor finansieringsgrad under nästa period 2014–2020. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att EU:s regionalpolitik spelar en viktig roll när det gäller att främja produktionen av förnybar energi och samtidigt energieffektivitet i hela Europa. Regionalpolitiken kan även gynna tjänster inom sektorerna elektrisk energi och energitransport. Parlamentet anser att det är positivt att sammanhållnings- och regionalpolitikens insatser för att främja användningen av förnybar energi har stegvis fortsatt att öka i syfte att garantera att de förnybara energikällorna bidrar fullt ut till att EU:s energipolitiska mål, och till att de kan uppnås och genomföras i hela EU. Parlamentet fäster särskild vikt vid att inriktningen på EU:s politik ska möjliggöra en tillräckligt stor finansieringsgrad under nästa period 2014–2020.

| 48. | Europaparlamentet stöder flernivåstyrning och en decentraliserad strategi för energipolitiken och förnybar energi, vilka bland annat bör omfatta borgmästaravtalet och en vidareutveckling av initiativet Smarta städer samt främjandet av bästa lösningar på regional och lokal nivå med hjälp av informationskampanjer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet stöder flernivåstyrning och en decentraliserad strategi för energipolitiken och förnybar energi, vilka bland annat bör omfatta borgmästaravtalet och en vidareutveckling av initiativet Smarta städer samt främjandet av bästa lösningar på regional och lokal nivå med hjälp av informationskampanjer.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att jordbruket och landsbygden har möjlighet att producera en betydande del av den förnybara energin och anser därför att den nya politiken för jordbruk och landsbygdsutveckling bör stödja produktion av förnybar energi. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller att jordbruket och landsbygden har möjlighet att producera en betydande del av den förnybara energin och anser därför att den nya politiken för jordbruk och landsbygdsutveckling bör stödja produktion av förnybar energi.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att främja och stödja utvecklingen av alternativa energikällor på de enskilda gårdarna, särskilt i liten skala, och att sprida de relevanta metoderna till både jordbrukare och konsumenter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt att främja och stödja utvecklingen av alternativa energikällor på de enskilda gårdarna, särskilt i liten skala, och att sprida de relevanta metoderna till både jordbrukare och konsumenter.

| 51. | Europaparlamentet betonar att samarbete mellan jordbrukare kan bidra till att politiken för att främja förnybara energikällor ger goda resultat. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att samarbete mellan jordbrukare kan bidra till att politiken för att främja förnybara energikällor ger goda resultat.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att skapa ”löpande” fonder, genom finansiella mellanhänder, för att tillhandahålla nödvändigt startkapital och tekniskt stöd till gårdsbaserade och kooperativa system i mycket liten eller liten skala för produktion av el och värme från förnybara energikällor, vars vinster kan återinvesteras i ytterligare produktionssystem. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken att skapa ”löpande” fonder, genom finansiella mellanhänder, för att tillhandahålla nödvändigt startkapital och tekniskt stöd till gårdsbaserade och kooperativa system i mycket liten eller liten skala för produktion av el och värme från förnybara energikällor, vars vinster kan återinvesteras i ytterligare produktionssystem.

Internationellt samarbete och handel

| 53. | Europaparlamentet påminner om att EU:s handelsunderskott kommer att öka de närmaste åren till följd av importen av fossila bränslen och betonar att ett beroende av import av fossila bränslen medför allt större politiska, ekonomiska och miljömässiga risker. Parlamentet framhåller i anknytning till detta att unionens inhemska förnybara energikällor har stor betydelse för försörjningstryggheten och för att återupprätta en positiv handelsbalans med olje- och gasexporterande länder. För att uppnå energitrygghet i EU bör dessa energikällor därför ges en utökad roll. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet påminner om att EU:s handelsunderskott kommer att öka de närmaste åren till följd av importen av fossila bränslen och betonar att ett beroende av import av fossila bränslen medför allt större politiska, ekonomiska och miljömässiga risker. Parlamentet framhåller i anknytning till detta att unionens inhemska förnybara energikällor har stor betydelse för försörjningstryggheten och för att återupprätta en positiv handelsbalans med olje- och gasexporterande länder. För att uppnå energitrygghet i EU bör dessa energikällor därför ges en utökad roll.

| 54. | Europaparlamentet är medvetet om att världsmarknaderna för förnybara energikällor växer och att detta kommer att inverka positivt på de europeiska företagen, skapande av sysselsättning, priserna och vidareutvecklingen av befintlig och ny teknik globalt och i EU, under förutsättning av EU:s politiska och rättsliga ram för förnybar energi fortsätter att vara förutsägbar och bistår företag för ren teknik att behålla sin konkurrensfördel och sitt försprång gentemot sina globala motparter. Parlamentet påpekar att länder som inte är medlemmar i OECD är viktiga handelspartner på grund av att de har stor potential för förnybar energi. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet är medvetet om att världsmarknaderna för förnybara energikällor växer och att detta kommer att inverka positivt på de europeiska företagen, skapande av sysselsättning, priserna och vidareutvecklingen av befintlig och ny teknik globalt och i EU, under förutsättning av EU:s politiska och rättsliga ram för förnybar energi fortsätter att vara förutsägbar och bistår företag för ren teknik att behålla sin konkurrensfördel och sitt försprång gentemot sina globala motparter. Parlamentet påpekar att länder som inte är medlemmar i OECD är viktiga handelspartner på grund av att de har stor potential för förnybar energi.

| 55. | Europaparlamentet betonar att otillåten konkurrenssnedvridning på marknaden inte kan accepteras, eftersom det bara är genom rättvisare konkurrens som EU kan säkra förnybar energiteknik till ett överkomligt pris, och uppmanar kommissionen att avsluta pågående ärenden om illojal konkurrens så snart som möjligt. Parlamentet betonar att fria och öppna globala marknader erbjuder de bästa förutsättningarna för tillväxt inom förnybar energi. Parlamentet understryker att handelshinder måste minskas ytterligare och uppmanar kommissionen att inte resa några nya handelshinder för färdiga produkter eller beståndsdelar inom teknik som används för förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att avlägsna handelshinder, garantera rättvis konkurrens, hjälpa EU-företag att få tillträde till marknader utanför EU och att bekämpa påstådda snedvridningar av handeln, även när det gäller olagligt statligt stöd. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att otillåten konkurrenssnedvridning på marknaden inte kan accepteras, eftersom det bara är genom rättvisare konkurrens som EU kan säkra förnybar energiteknik till ett överkomligt pris, och uppmanar kommissionen att avsluta pågående ärenden om illojal konkurrens så snart som möjligt. Parlamentet betonar att fria och öppna globala marknader erbjuder de bästa förutsättningarna för tillväxt inom förnybar energi. Parlamentet understryker att handelshinder måste minskas ytterligare och uppmanar kommissionen att inte resa några nya handelshinder för färdiga produkter eller beståndsdelar inom teknik som används för förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att avlägsna handelshinder, garantera rättvis konkurrens, hjälpa EU-företag att få tillträde till marknader utanför EU och att bekämpa påstådda snedvridningar av handeln, även när det gäller olagligt statligt stöd.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt övervaka EU:s handelspartners användning av omotiverade icke-tariffära handelshinder, subventioner och dumpningsåtgärder på detta område. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt övervaka EU:s handelspartners användning av omotiverade icke-tariffära handelshinder, subventioner och dumpningsåtgärder på detta område.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta del av WTO:s avtal om informationsteknik och undersöka möjligheten att ta initiativ till ett frihandelsavtal om miljöteknik, för att upprätta tullfri handel med miljötekniska produkter. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta del av WTO:s avtal om informationsteknik och undersöka möjligheten att ta initiativ till ett frihandelsavtal om miljöteknik, för att upprätta tullfri handel med miljötekniska produkter.

| 58. | Europaparlamentet betonar att denna strategi även bör uppmuntra och underlätta handeln, för att stödja utvecklingsländernas insatser på just detta område och för att förnybar energi ska kunna användas som handelsvara. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar att denna strategi även bör uppmuntra och underlätta handeln, för att stödja utvecklingsländernas insatser på just detta område och för att förnybar energi ska kunna användas som handelsvara.

| 59. | Europaparlamentet understryker att handeln har en viktig uppgift när det gäller att se till att den förnybara energin produceras och finansieras på ett hållbart sätt. Parlamentet påminner om att importerad bioenergi och biodrivmedel måste uppfylla EU:s hållbarhetskriterier, vilka måste fastställas klart och tydligt. Kommissionen uppmanas därför att införa indirekt markanvändning som ytterligare ett kriterium. Handelsavtalen bör innehålla bestämmelser om bekämpning av avskogning och skogsförstörelse och ge incitament till en god förvaltning av mark- och vattenresurser. Kommissionen uppmanas fortsätta förhandlingarna om frivilliga partnerskapsavtal om att förbjuda olaglig skogsavverkning med relevanta tredjeländer. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att handeln har en viktig uppgift när det gäller att se till att den förnybara energin produceras och finansieras på ett hållbart sätt. Parlamentet påminner om att importerad bioenergi och biodrivmedel måste uppfylla EU:s hållbarhetskriterier, vilka måste fastställas klart och tydligt. Kommissionen uppmanas därför att införa indirekt markanvändning som ytterligare ett kriterium. Handelsavtalen bör innehålla bestämmelser om bekämpning av avskogning och skogsförstörelse och ge incitament till en god förvaltning av mark- och vattenresurser. Kommissionen uppmanas fortsätta förhandlingarna om frivilliga partnerskapsavtal om att förbjuda olaglig skogsavverkning med relevanta tredjeländer.

| 60. | Europaparlamentet understryker att det behövs ett tätare energipolitiskt samarbete, också på området för förnybar energi, med EU:s grannländer, och att handelspotentialen för förnybar energi måste utnyttjas effektivare. Parlamentet betonar att det behövs tillräcklig infrastruktur för att förenkla samarbete, såväl i EU som i grannstaterna. Samarbete i fråga om förnybar energi bör omfatta EU:s relevanta politiska mål. Parlamentet betonar att det framför allt i Medelhavsområdet finns stora möjligheter att producera el från förnybara energikällor. Parlamentet erinrar om att projekt utanför EU, som Desertec, Medgrid och Helios, och en ytterligare utbyggnad av vattenkraften i Norge och Schweiz, rymmer stor potential, däribland potential i balanseringssyfte. Parlamentet betonar också det betydande lokala mervärdet som dessa stora projekt för förnybar energi medför. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker att det behövs ett tätare energipolitiskt samarbete, också på området för förnybar energi, med EU:s grannländer, och att handelspotentialen för förnybar energi måste utnyttjas effektivare. Parlamentet betonar att det behövs tillräcklig infrastruktur för att förenkla samarbete, såväl i EU som i grannstaterna. Samarbete i fråga om förnybar energi bör omfatta EU:s relevanta politiska mål. Parlamentet betonar att det framför allt i Medelhavsområdet finns stora möjligheter att producera el från förnybara energikällor. Parlamentet erinrar om att projekt utanför EU, som Desertec, Medgrid och Helios, och en ytterligare utbyggnad av vattenkraften i Norge och Schweiz, rymmer stor potential, däribland potential i balanseringssyfte. Parlamentet betonar också det betydande lokala mervärdet som dessa stora projekt för förnybar energi medför.

| 61. | Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet bör vila på sunda regelverk och EU:s erfarenhet av förnybara energikällor, som fallet är inom energigemenskapen, i syfte att öka detta samarbetes stabilitet och tillförlitlighet. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att det internationella samarbetet bör vila på sunda regelverk och EU:s erfarenhet av förnybara energikällor, som fallet är inom energigemenskapen, i syfte att öka detta samarbetes stabilitet och tillförlitlighet.

| 62. | Europaparlamentet efterfrågar samordnade åtgärder med andra tekniska ledare (Förenta staterna och Japan) för att hantera nya utmaningar, som brist på råvaror och sällsynta jordartsmetaller, som påverkar utbyggnaden av teknik för förnybar energi. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet efterfrågar samordnade åtgärder med andra tekniska ledare (Förenta staterna och Japan) för att hantera nya utmaningar, som brist på råvaror och sällsynta jordartsmetaller, som påverkar utbyggnaden av teknik för förnybar energi.

| 63. | Europaparlamentet betonar att EU måste utveckla ett nära forskningssamarbete och utforma en tydlig politik för forskning och innovation när det gäller förnybar energi med internationella partner, särskilt med Briks-länderna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att EU måste utveckla ett nära forskningssamarbete och utforma en tydlig politik för forskning och innovation när det gäller förnybar energi med internationella partner, särskilt med Briks-länderna.

Innovation, forskning och utveckling samt industripolitik

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det krävs insatser från Europas sida när det gäller dess industriella kapacitet och FoU-kapacitet om Europa ska förbli ledande inom teknik för förnybara energikällor. Parlamentet understryker att man bör skapa en konkurrenskraftig miljö som gynnar de små och medelstora företagens verksamhet och internationalisering samt att man därvid bör sträva efter att minska byråkratiska hinder. Parlamentet understryker att endast innovation genom forskning och utveckling kan säkra Europas ledarroll på marknaderna för teknik för förnybar energi. De privata investerarna behöver säkerhet. Kommissionen uppmanas att lägga fram en industripolitisk strategi för energiteknik, särskilt teknik för förnybara energikällor, för att säkerställa att EU:s ledande ställning på förnybar energiteknik och särskilt på området för teknik för förnybar energi, upprätthålls. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet konstaterar att det krävs insatser från Europas sida när det gäller dess industriella kapacitet och FoU-kapacitet om Europa ska förbli ledande inom teknik för förnybara energikällor. Parlamentet understryker att man bör skapa en konkurrenskraftig miljö som gynnar de små och medelstora företagens verksamhet och internationalisering samt att man därvid bör sträva efter att minska byråkratiska hinder. Parlamentet understryker att endast innovation genom forskning och utveckling kan säkra Europas ledarroll på marknaderna för teknik för förnybar energi. De privata investerarna behöver säkerhet. Kommissionen uppmanas att lägga fram en industripolitisk strategi för energiteknik, särskilt teknik för förnybara energikällor, för att säkerställa att EU:s ledande ställning på förnybar energiteknik och särskilt på området för teknik för förnybar energi, upprätthålls.

| 65. | Europaparlamentet understryker att EU-industrins ledarskap inom vindtekniker på land och den stora potentialen hos den europeiska industrin för havsbaserad vindkraft bidrar till en återindustrialisering i de medlemsstater som gränsar till Östersjön och Nordsjön. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet understryker att EU-industrins ledarskap inom vindtekniker på land och den stora potentialen hos den europeiska industrin för havsbaserad vindkraft bidrar till en återindustrialisering i de medlemsstater som gränsar till Östersjön och Nordsjön.

| 66. | Europaparlamentet betonar att utbildningsinstitutioner som kan få fram kvalificerad arbetskraft och nästa generation forskare och innovatörer inom teknik för förnybar energi är en nyckelprioritering. I detta sammanhang påminner parlamentet om den viktiga funktion som Horisont 2020 och Europeiska institutet för innovation och teknik fyller för att överbrygga luckan mellan utbildning, forskning och genomförande inom sektorn för förnybar energi. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att utbildningsinstitutioner som kan få fram kvalificerad arbetskraft och nästa generation forskare och innovatörer inom teknik för förnybar energi är en nyckelprioritering. I detta sammanhang påminner parlamentet om den viktiga funktion som Horisont 2020 och Europeiska institutet för innovation och teknik fyller för att överbrygga luckan mellan utbildning, forskning och genomförande inom sektorn för förnybar energi.

| 67. | Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att man samordnar de europeiska förfarandena för utfärdande av patent inom området förnybara energikällor så att det blir enklare att få tillgång till värdefulla immateriella rättigheter som annars förblir outnyttjade. Man bör prioritera aktiveringen av EU-patent inom området förnybara energikällor. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet anser att det är särskilt viktigt att man samordnar de europeiska förfarandena för utfärdande av patent inom området förnybara energikällor så att det blir enklare att få tillgång till värdefulla immateriella rättigheter som annars förblir outnyttjade. Man bör prioritera aktiveringen av EU-patent inom området förnybara energikällor.

| 68. | Europaparlamentet anser att den riktade forskningen och utvecklingen genom befintliga instrument måste bli effektivare och är bekymrat över att forskning och utveckling har försummats i vissa branscher av sektorn för förnybar energi, vilket har lett till kommersiella problem. Parlamentet framhåller att det krävs investeringar i vidareutveckling av innovativ, ny och befintlig teknik, liksom systemintegrering mellan transport och energi, för att behålla eller uppnå konkurrenskraft och för att se till att de befintliga teknikerna förblir hållbar under hela dess livscykel. Parlamentet framhåller behovet av investering i forskning och utveckling av förnybara energikällor, särskilt när det gäller kapacitet, effektivitet och minskat rumsligt avtryck. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att den riktade forskningen och utvecklingen genom befintliga instrument måste bli effektivare och är bekymrat över att forskning och utveckling har försummats i vissa branscher av sektorn för förnybar energi, vilket har lett till kommersiella problem. Parlamentet framhåller att det krävs investeringar i vidareutveckling av innovativ, ny och befintlig teknik, liksom systemintegrering mellan transport och energi, för att behålla eller uppnå konkurrenskraft och för att se till att de befintliga teknikerna förblir hållbar under hela dess livscykel. Parlamentet framhåller behovet av investering i forskning och utveckling av förnybara energikällor, särskilt när det gäller kapacitet, effektivitet och minskat rumsligt avtryck.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i forskning som baseras på användning av förnybar energi med industriella tillämpningar, exempelvis inom bilindustrin. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i forskning som baseras på användning av förnybar energi med industriella tillämpningar, exempelvis inom bilindustrin.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den under 2013 kommer att lägga fram ett meddelande om politiken för energiteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid genomförandet av de tillämpliga delarna i den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) sätta fokus på teknik som förbättrar förnybara energikällors konkurrenskraft och deras integrering i energisystemet, såsom nätförvaltning, lagringstekniker eller förnybar värme och kyla, samtidigt som den inte ska diskriminera kända tekniker för förnybar energi som använts under många år. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den under 2013 kommer att lägga fram ett meddelande om politiken för energiteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid genomförandet av de tillämpliga delarna i den strategiska EU-planen för energiteknik (SET-planen) sätta fokus på teknik som förbättrar förnybara energikällors konkurrenskraft och deras integrering i energisystemet, såsom nätförvaltning, lagringstekniker eller förnybar värme och kyla, samtidigt som den inte ska diskriminera kända tekniker för förnybar energi som använts under många år.

| 71. | Europaparlamentet understryker att forskning är avgörande för utbyggnaden av nya och rena tekniker till överkomliga priser. Parlamentet anser att SET-planen kan bidra på ett viktigt sätt till konkurrenskraftiga tekniker för förnybar energi till överkomliga priser. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet understryker att forskning är avgörande för utbyggnaden av nya och rena tekniker till överkomliga priser. Parlamentet anser att SET-planen kan bidra på ett viktigt sätt till konkurrenskraftiga tekniker för förnybar energi till överkomliga priser.

En europeisk ram för främjande av förnybar energi

| 72. | Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna för närvarande utnyttjar en stor mångfald av stödsystem. Parlamentet framhåller att detta stöd har lett till stark tillväxt, särskilt om stödsystemen varit bra utformade, men att vissa av stödsystemen varit dåligt utformade och visat sig vara inte tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till de sänkta kostnaderna för vissa tekniker, vilket i vissa fall gett upphov till överkompensering, som medfört kostnader för konsumenterna . Parlamentet gläder sig över att kunna konstatera att vissa förnybara energikällor, tack vare subventionerna, kunnat stå sig i konkurrensen med konventionella produktionsmetoder för energi inom vissa områden, exempelvis i områden med gynnsamt geografiskt läge, där tillgången till kapital är god, de administrativa bördorna är lägst eller genom stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet framhåller att medlemsstaterna för närvarande utnyttjar en stor mångfald av stödsystem. Parlamentet framhåller att detta stöd har lett till stark tillväxt, särskilt om stödsystemen varit bra utformade, men att vissa av stödsystemen varit dåligt utformade och visat sig vara inte tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till de sänkta kostnaderna för vissa tekniker, vilket i vissa fall gett upphov till överkompensering, som medfört kostnader för konsumenterna . Parlamentet gläder sig över att kunna konstatera att vissa förnybara energikällor, tack vare subventionerna, kunnat stå sig i konkurrensen med konventionella produktionsmetoder för energi inom vissa områden, exempelvis i områden med gynnsamt geografiskt läge, där tillgången till kapital är god, de administrativa bördorna är lägst eller genom stordriftsfördelar.

| 73. | Europaparlamentet framhåller att elpriserna för slutkunderna och företagen i vissa medlemsstater ökat på grund av statligt inflytande och andra faktorer, däribland priserna på fossila bränslen. Parlamentet erinrar om att 22 % av EU-hushållen år 2010 oroade sig för att inte kunna betala elräkningen, och förmodar att detta har förvärrats sedan dess. Parlamentet understryker att alla bör ha råd med energi och att företagens konkurrenskraft inte får påverkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs för att konsumenter med låga inkomster skyddas ordentligt, samtidigt som allmänhetens kunskaper om möjligheterna med energibesparingar och energieffektivitetsåtgärder ökas. Parlamentet påpekar att sjunkande grossistpriser måste komma konsumenterna till del. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet framhåller att elpriserna för slutkunderna och företagen i vissa medlemsstater ökat på grund av statligt inflytande och andra faktorer, däribland priserna på fossila bränslen. Parlamentet erinrar om att 22 % av EU-hushållen år 2010 oroade sig för att inte kunna betala elräkningen, och förmodar att detta har förvärrats sedan dess. Parlamentet understryker att alla bör ha råd med energi och att företagens konkurrenskraft inte får påverkas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs för att konsumenter med låga inkomster skyddas ordentligt, samtidigt som allmänhetens kunskaper om möjligheterna med energibesparingar och energieffektivitetsåtgärder ökas. Parlamentet påpekar att sjunkande grossistpriser måste komma konsumenterna till del.

| 74. | Europaparlamentet varnar för att alltför höga stödnivåer kan hämma tekniska framsteg och hindra marknadsintegration genom överkompensation, eftersom de minskar incitamenten för utveckling av innovativa och prismässigt överkomliga produkter. Parlamentet noterar att en smart utformning av stödmekanismerna, som medger respons på marknadssignaler, är avgörande för att förhindra överkompensering. Parlamentet anser att en snabb övergång till ett system som exponerar producenterna för marknadsprisrisker stimulerar konkurrens mellan de olika teknikerna och underlättar integration på marknaden. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet varnar för att alltför höga stödnivåer kan hämma tekniska framsteg och hindra marknadsintegration genom överkompensation, eftersom de minskar incitamenten för utveckling av innovativa och prismässigt överkomliga produkter. Parlamentet noterar att en smart utformning av stödmekanismerna, som medger respons på marknadssignaler, är avgörande för att förhindra överkompensering. Parlamentet anser att en snabb övergång till ett system som exponerar producenterna för marknadsprisrisker stimulerar konkurrens mellan de olika teknikerna och underlättar integration på marknaden.

| 75. | Europaparlamentet är övertygat om att kommissionen bör stödja medlemsstaterna så att de kan fastställa de förnybara energikällor som är mest kostnadseffektiva och hur de bäst ska kunna utnyttja deras potential. Parlamentet erinrar om att åtgärder för kostnadsoptimering varierar efter efterfrågemönstret, utbudet och de ekonomiska förhållandena på lokal nivå. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet är övertygat om att kommissionen bör stödja medlemsstaterna så att de kan fastställa de förnybara energikällor som är mest kostnadseffektiva och hur de bäst ska kunna utnyttja deras potential. Parlamentet erinrar om att åtgärder för kostnadsoptimering varierar efter efterfrågemönstret, utbudet och de ekonomiska förhållandena på lokal nivå.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den ska arbeta på riktlinjer för bästa praxis och en reform av nationella stödbestämmelser för förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram dessa riktlinjer så snart som möjligt för att se till att de olika nationella systemen inte snedvrider konkurrensen eller skapar hinder för handeln och investeringarna inom EU, i syfte att främja förutsägbarhet och kostnadseffektivitet samt undvika överdrivna subventioner. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att se till att medlemsstaterna fullständigt respekterar inremarknadsbestämmelserna. Parlamentet är övertygat om att riktlinjer för bästa praxis är ett viktigt steg för att säkerställa en väl fungerande inre marknad för energi, och anser att riktlinjerna skulle kunna kompletteras med en utvärdering av de nuvarande nationella stödsystemens kostnadseffektivitet, med beaktande av de olika tekniker som ingår i dem, i syfte att garantera förbättrad jämförbarhet och samordning för att uppnå gradvis ökad konvergens mellan de nationella stödmekanismerna. Parlamentet är också övertygat om att genomförandet av dessa riktlinjer på medlemsstatsnivå kommer att vara avgörande för att undvika att de nationella stödsystemen ändras eller avbryts retroaktivt, vilket skulle skicka förödande signaler till investerarna, och också potentiellt kan orsaka allvarliga ekonomiska svårigheter för privatpersoner som investerat i förnybar energi och utgått från dessa stödsystem. Medlemsstaterna bör garantera genomförandet av dessa riktlinjer och få lov att inrätta särskilda stödordningar som gör det möjligt att utveckla lokala och regionala resurser. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den ska arbeta på riktlinjer för bästa praxis och en reform av nationella stödbestämmelser för förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram dessa riktlinjer så snart som möjligt för att se till att de olika nationella systemen inte snedvrider konkurrensen eller skapar hinder för handeln och investeringarna inom EU, i syfte att främja förutsägbarhet och kostnadseffektivitet samt undvika överdrivna subventioner. Kommissionen uppmanas i detta sammanhang att se till att medlemsstaterna fullständigt respekterar inremarknadsbestämmelserna. Parlamentet är övertygat om att riktlinjer för bästa praxis är ett viktigt steg för att säkerställa en väl fungerande inre marknad för energi, och anser att riktlinjerna skulle kunna kompletteras med en utvärdering av de nuvarande nationella stödsystemens kostnadseffektivitet, med beaktande av de olika tekniker som ingår i dem, i syfte att garantera förbättrad jämförbarhet och samordning för att uppnå gradvis ökad konvergens mellan de nationella stödmekanismerna. Parlamentet är också övertygat om att genomförandet av dessa riktlinjer på medlemsstatsnivå kommer att vara avgörande för att undvika att de nationella stödsystemen ändras eller avbryts retroaktivt, vilket skulle skicka förödande signaler till investerarna, och också potentiellt kan orsaka allvarliga ekonomiska svårigheter för privatpersoner som investerat i förnybar energi och utgått från dessa stödsystem. Medlemsstaterna bör garantera genomförandet av dessa riktlinjer och få lov att inrätta särskilda stödordningar som gör det möjligt att utveckla lokala och regionala resurser.

| 77. | Mot bakgrund av de många stödsystem som finns i medlemsstaterna anser Europaparlamentet att det är nödvändigt att ytterligare driva på diskussionen om ökad konvergens och ett lämpligt europeiskt stödsystem för tiden efter 2020. Parlamentet är övertygat om att ett mer integrerat system för att främja förnybar energi på EU-nivå, som fullt ut beaktar de regionala och geografiska skillnaderna och de befintliga, överstatliga initiativen, och som är en del av en generell insats för att minska koldioxidutsläpp, på lång sikt kan bidra till den mest kostnadseffektiva ramen för förnybara energier och till rättvisa villkor, genom vilka den fulla potentialen hos förnybara energikällor kan förverkligas. Enligt det gällande direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor tillåts regeringarna att tillämpa gemensamma stödsystem. Parlamentet hänvisar till erfarenheten i vissa europeiska länder, som visar att en gemensam strategi på en integrerad elmarknad skapar ömsesidigt fördelaktiga innovationer mellan de nationella systemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samband med ett ramverk för tiden efter 2020, bedöma huruvida en EU-omfattande mekanism för främjande av förnybara energikällor skulle medföra ett kostnadseffektivare ramverk inom vilket deras fulla potential skulle kunna förverkligas, och på vilket sätt hur en ökad konvergens skulle kunna fungera. |
| --- | --- |

77.

Mot bakgrund av de många stödsystem som finns i medlemsstaterna anser Europaparlamentet att det är nödvändigt att ytterligare driva på diskussionen om ökad konvergens och ett lämpligt europeiskt stödsystem för tiden efter 2020. Parlamentet är övertygat om att ett mer integrerat system för att främja förnybar energi på EU-nivå, som fullt ut beaktar de regionala och geografiska skillnaderna och de befintliga, överstatliga initiativen, och som är en del av en generell insats för att minska koldioxidutsläpp, på lång sikt kan bidra till den mest kostnadseffektiva ramen för förnybara energier och till rättvisa villkor, genom vilka den fulla potentialen hos förnybara energikällor kan förverkligas. Enligt det gällande direktivet om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor tillåts regeringarna att tillämpa gemensamma stödsystem. Parlamentet hänvisar till erfarenheten i vissa europeiska länder, som visar att en gemensam strategi på en integrerad elmarknad skapar ömsesidigt fördelaktiga innovationer mellan de nationella systemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i samband med ett ramverk för tiden efter 2020, bedöma huruvida en EU-omfattande mekanism för främjande av förnybara energikällor skulle medföra ett kostnadseffektivare ramverk inom vilket deras fulla potential skulle kunna förverkligas, och på vilket sätt hur en ökad konvergens skulle kunna fungera.

| 78. | Europaparlamentet framhåller fördelarna med utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om stödmekanismer. Parlamentet påpekar att Storbritannien och Italien nyligen har meddelat att de kommer att göra ändringar i sina stödsystem och gå från ett kvotbaserat system till system som baseras på inmatningspriser, eftersom tillgängliga uppgifter från liknande geografiska platser visar att stödmodeller med inmatningspriser är billigare. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa dessa aspekter i sin nuvarande analys (5) och i det kommande förslaget om riktlinjer. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet framhåller fördelarna med utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna om stödmekanismer. Parlamentet påpekar att Storbritannien och Italien nyligen har meddelat att de kommer att göra ändringar i sina stödsystem och gå från ett kvotbaserat system till system som baseras på inmatningspriser, eftersom tillgängliga uppgifter från liknande geografiska platser visar att stödmodeller med inmatningspriser är billigare. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa dessa aspekter i sin nuvarande analys (5) och i det kommande förslaget om riktlinjer.

| 79. | Europaparlamentet föreslår att EU bygger vidare på initiativ som det gemensamma stödsystem som har genomförts av Norge och Sverige. Systemen bör utvecklas stegvis, och de bör där så är lämpligt vara utformade som regionala gemensamma stödsystem kring gemensamma energimarknader, såsom elbörsen Nord Pool. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet föreslår att EU bygger vidare på initiativ som det gemensamma stödsystem som har genomförts av Norge och Sverige. Systemen bör utvecklas stegvis, och de bör där så är lämpligt vara utformade som regionala gemensamma stödsystem kring gemensamma energimarknader, såsom elbörsen Nord Pool.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar budgetmyndigheten att se till att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har de resurser den behöver för att utföra de skyldigheter och uppfylla de mål som anges i förordningen om integritet, öppenhet och effektivitet på grossistmarknaderna för energi. Parlamentet påpekar att detta är nödvändigt för att fullborda en integrerad och öppen inre el- och gasmarknad till 2014. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar budgetmyndigheten att se till att byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har de resurser den behöver för att utföra de skyldigheter och uppfylla de mål som anges i förordningen om integritet, öppenhet och effektivitet på grossistmarknaderna för energi. Parlamentet påpekar att detta är nödvändigt för att fullborda en integrerad och öppen inre el- och gasmarknad till 2014.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

(2)  EUT L 326, 8.12.2011, s. 1.

(3)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 55.

(4)  EUT L 211, 14.8.2009, s. 94.

(5)  COM(2012)0271 och åtföljande dokument; SEK(2008)0057; IEE Studies Reshaping ”Quo(ta) vadis, Europe?”.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/23 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/23

---

P7_TA(2013)0202

Kvinnors rättigheter i anslutningsländerna på Balkan

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om kvinnors rättigheter i anslutningsländerna på Balkan (2012/2255(INI))

(2016/C 055/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 8 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 8 och 19 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, som antogs av FN:s generalförsamling den 18 december 1979,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (UNSCR 1325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 (UNSCR 1325),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet i mars 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet i mars 2011 (1),

| — | med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs av den fjärde kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplanen från Peking (2), den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing + 10) (3) och den 25 februari 2010 om Peking + 15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den förklaring och den handlingsplan som antogs av den fjärde kvinnokonferensen i Peking den 15 september 1995 samt av sina resolutioner av den 18 maj 2000 om uppföljningen av handlingsplanen från Peking (2), den 10 mars 2005 om uppföljningen av handlingsprogrammet från FN:s fjärde kvinnokonferens (Beijing + 10) (3) och den 25 februari 2010 om Peking + 15 – FN:s handlingsplan för jämställdhet (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010 om en strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 september 2010 om en strategi för jämställdhet 2010–2015 (COM(2010)0491),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Albaniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0680), där det anges att jämställdhet inte garanteras fullt ut i praktiken, särskilt inte i fråga om sysselsättning och tillgång till ekonomiskt stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Albaniens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0680), där det anges att jämställdhet inte garanteras fullt ut i praktiken, särskilt inte i fråga om sysselsättning och tillgång till ekonomiskt stöd,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Montenegros ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0670), där det anges att jämställdhet inte garanteras fullt ut i praktiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 november 2010 om kommissionens yttrande om Montenegros ansökan om medlemskap i Europeiska unionen (COM(2010)0670), där det anges att jämställdhet inte garanteras fullt ut i praktiken,

| — | med beaktande av kommissionens lägesrapport från 2012 om kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna, som åtföljde kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lägesrapport från 2012 om kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna, som åtföljde kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en genomförbarhetsstudie inför ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Kosovo (COM(2012)0602), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om en genomförbarhetsstudie inför ett stabiliserings- och associeringsavtal mellan Europeiska unionen och Kosovo (COM(2012)0602),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om de viktigaste slutsatserna från den övergripande övervakningsrapporten om Kroatiens beredskap för medlemskap i EU (COM(2012)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 om de viktigaste slutsatserna från den övergripande övervakningsrapporten om Kroatiens beredskap för medlemskap i EU (COM(2012)0601),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (COM(2008)0127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2008 om västra Balkan: ökade utsikter till EU-medlemskap (COM(2008)0127),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2006 om västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd (COM(2006)0027), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2006 om västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd (COM(2006)0027),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 2 och 3 juni 2005, där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att stärka de institutionella mekanismerna för främjande av jämställdhet och skapa en ram för utvärdering av genomförandet av handlingsplanen från Peking i syfte att utveckla en mer konsekvent och systematisk övervakning av framstegen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 2 och 3 juni 2005, där medlemsstaterna och kommissionen uppmanas att stärka de institutionella mekanismerna för främjande av jämställdhet och skapa en ram för utvärdering av genomförandet av handlingsplanen från Peking i syfte att utveckla en mer konsekvent och systematisk övervakning av framstegen,

| — | med beaktande av utkastet till rådets slutsatser av den 30 november och den 1 december 2006 om översynen av medlemsstaternas och EU-institutionernas genomförande av handlingsplanen från Peking – indikatorer för institutionella mekanismer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets slutsatser av den 30 november och den 1 december 2006 om översynen av medlemsstaternas och EU-institutionernas genomförande av handlingsplanen från Peking – indikatorer för institutionella mekanismer,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 30 september 2009 om granskningen av medlemsstaternas och EU:s genomförande av handlingsplanen från Peking, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 30 september 2009 om granskningen av medlemsstaternas och EU:s genomförande av handlingsplanen från Peking,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 december 2008 om kvinnornas situation på Balkan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 december 2008 om kvinnornas situation på Balkan (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för integrering av romer (6),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0136/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0136/2013), och av följande skäl:

| A. | Sju länder på västra Balkan – Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Kosovo, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien – befinner sig i olika skeden av processen för att bli EU-medlemsstater. Dessa länder måste under denna process anta och genomföra EU:s regelverk och andra EU-skyldigheter på jämställdhetsområdet. |
| --- | --- |

A.

Sju länder på västra Balkan – Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Kosovo, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien – befinner sig i olika skeden av processen för att bli EU-medlemsstater. Dessa länder måste under denna process anta och genomföra EU:s regelverk och andra EU-skyldigheter på jämställdhetsområdet.

| B. | Genomförandet av kvinnors rättigheter och jämställdhetsåtgärder kräver att allmänheten blir mer medveten om dessa rättigheter och rättsliga och icke-rättsliga sätt att åberopa dem samt att statliga institutioner och oberoende organ inleder, utför och övervakar genomförandeprocessen. |
| --- | --- |

B.

Genomförandet av kvinnors rättigheter och jämställdhetsåtgärder kräver att allmänheten blir mer medveten om dessa rättigheter och rättsliga och icke-rättsliga sätt att åberopa dem samt att statliga institutioner och oberoende organ inleder, utför och övervakar genomförandeprocessen.

| C. | Kvinnor spelar en viktig roll i freds-, stabiliserings- och försoningsinsatserna, och deras bidrag bör erkännas och uppmuntras, i linje med UNSCR 1325 och efterföljande resolutioner. |
| --- | --- |

C.

Kvinnor spelar en viktig roll i freds-, stabiliserings- och försoningsinsatserna, och deras bidrag bör erkännas och uppmuntras, i linje med UNSCR 1325 och efterföljande resolutioner.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att anslutningsländerna på västra Balkan har antagit en stor del av den lagstiftning som krävs i samband med en anslutning till EU men att lagstiftningen i många fall inte genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att anslutningsländerna på västra Balkan har antagit en stor del av den lagstiftning som krävs i samband med en anslutning till EU men att lagstiftningen i många fall inte genomförs i praktiken.

| 2. | Europaparlamentet betonar att kvinnorna på västra Balkan måste få en framträdande roll i samhället genom att delta aktivt och vara representerade på alla nivåer i det politiska, ekonomiska och sociala livet. Parlamentet påpekar att det är mycket viktigt att det görs framsteg i fråga om kvinnors lika möjligheter att delta i beslutsfattandet på samtliga förvaltningsnivåer (från lokal nivå till nationell nivå, från verkställande till lagstiftande befogenheter). |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att kvinnorna på västra Balkan måste få en framträdande roll i samhället genom att delta aktivt och vara representerade på alla nivåer i det politiska, ekonomiska och sociala livet. Parlamentet påpekar att det är mycket viktigt att det görs framsteg i fråga om kvinnors lika möjligheter att delta i beslutsfattandet på samtliga förvaltningsnivåer (från lokal nivå till nationell nivå, från verkställande till lagstiftande befogenheter).

| 3. | Europaparlamentet ser med oro på att befolkningen i de flesta länderna inte är fullt medveten om den befintliga lagstiftningen och politiken för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter och att denna medvetenhet sällan når de utsatta eller marginaliserade i samhället, särskilt romska kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och anslutningsländernas regeringar att öka medvetenheten bland allmänheten genom medierna, offentliga informationskampanjer och utbildningsprogram för att utrota könsstereotyper och främja kvinnliga förebilder och kvinnors aktiva deltagande i alla delar av livet, inklusive beslutsfattandet. Parlamentet efterlyser framför allt ett personligt engagemang från regeringsmedlemmar och offentliga tjänstemän. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet ser med oro på att befolkningen i de flesta länderna inte är fullt medveten om den befintliga lagstiftningen och politiken för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter och att denna medvetenhet sällan når de utsatta eller marginaliserade i samhället, särskilt romska kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen och anslutningsländernas regeringar att öka medvetenheten bland allmänheten genom medierna, offentliga informationskampanjer och utbildningsprogram för att utrota könsstereotyper och främja kvinnliga förebilder och kvinnors aktiva deltagande i alla delar av livet, inklusive beslutsfattandet. Parlamentet efterlyser framför allt ett personligt engagemang från regeringsmedlemmar och offentliga tjänstemän.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av kampanjer för att dels öka medvetenheten i kampen mot stereotyper, diskriminering (på grund av kön, kultur eller religion) och våld i hemmet, dels främja jämställdhet i stort. Dessa kampanjer bör kompletteras med insatser för att främja en positiv kvinnosyn genom kvinnliga förebilder i medier, reklam, läromedel och på internet. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra situationen för kvinnor i landsbygdsområdena, särskilt när det gäller diskriminerande sedvänjor och stereotyper. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker vikten av kampanjer för att dels öka medvetenheten i kampen mot stereotyper, diskriminering (på grund av kön, kultur eller religion) och våld i hemmet, dels främja jämställdhet i stort. Dessa kampanjer bör kompletteras med insatser för att främja en positiv kvinnosyn genom kvinnliga förebilder i medier, reklam, läromedel och på internet. Parlamentet framhåller vikten av att förbättra situationen för kvinnor i landsbygdsområdena, särskilt när det gäller diskriminerande sedvänjor och stereotyper.

| 5. | Europaparlamentet ser med oro på att kvinnor är underrepresenterade såväl på arbetsmarknaden som i det ekonomiska och politiska beslutsfattandet. Parlamentet välkomnar kvotering och uppmanar de länder som hittills inte har gjort det att främja kvinnlig representation och vid behov införa kvoter i praktiken i politiska partier och nationalförsamlingar. Parlamentet uppmuntrar de länder som redan har gjort det att fortsätta med denna process för att göra det möjligt för kvinnor att delta i det politiska livet och komma till rätta med deras underrepresentation. I de fall som könskvotering har införts i det politiska beslutsfattandet bör den genomföras fullt ut och kompletteras med effektiva rättsliga påföljder. I detta hänseende välkomnar parlamentet det internationella toppmötet om partnerskap för förändring, som hölls i Pristina i oktober 2012 under beskydd av Atifete Jahjaga, som är den enda kvinnliga statschefen i regionen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet ser med oro på att kvinnor är underrepresenterade såväl på arbetsmarknaden som i det ekonomiska och politiska beslutsfattandet. Parlamentet välkomnar kvotering och uppmanar de länder som hittills inte har gjort det att främja kvinnlig representation och vid behov införa kvoter i praktiken i politiska partier och nationalförsamlingar. Parlamentet uppmuntrar de länder som redan har gjort det att fortsätta med denna process för att göra det möjligt för kvinnor att delta i det politiska livet och komma till rätta med deras underrepresentation. I de fall som könskvotering har införts i det politiska beslutsfattandet bör den genomföras fullt ut och kompletteras med effektiva rättsliga påföljder. I detta hänseende välkomnar parlamentet det internationella toppmötet om partnerskap för förändring, som hölls i Pristina i oktober 2012 under beskydd av Atifete Jahjaga, som är den enda kvinnliga statschefen i regionen.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar med oro att sysselsättningsgraden bland kvinnor fortfarande är mycket låg i länderna på västra Balkan. Parlamentet påpekar att det för den ekonomiska och sociala utvecklingen i anslutningsländerna på Balkan är viktigt att stödja strategier för lika möjligheter. Parlamentet uppmanar regeringarna att ta fram åtgärder för att minska löneklyftan och följaktligen pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt att bekämpa den höga arbetslösheten och därvid särskilt beakta kvinnor, framför allt kvinnor på landsbygden. Parlamentet uppmanar Balkanländernas regeringar att upprätta en rättslig ram för lika lön för lika arbete för kvinnor och män, hjälpa kvinnor att förena privat- och yrkesliv, garantera bättre arbetsvillkor, livslångt lärande och flexibla arbetsscheman samt skapa en miljö som stimulerar kvinnligt företagande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar med oro att sysselsättningsgraden bland kvinnor fortfarande är mycket låg i länderna på västra Balkan. Parlamentet påpekar att det för den ekonomiska och sociala utvecklingen i anslutningsländerna på Balkan är viktigt att stödja strategier för lika möjligheter. Parlamentet uppmanar regeringarna att ta fram åtgärder för att minska löneklyftan och följaktligen pensionsklyftan mellan kvinnor och män samt att bekämpa den höga arbetslösheten och därvid särskilt beakta kvinnor, framför allt kvinnor på landsbygden. Parlamentet uppmanar Balkanländernas regeringar att upprätta en rättslig ram för lika lön för lika arbete för kvinnor och män, hjälpa kvinnor att förena privat- och yrkesliv, garantera bättre arbetsvillkor, livslångt lärande och flexibla arbetsscheman samt skapa en miljö som stimulerar kvinnligt företagande.

| 7. | Europaparlamentet är oroat över att kvinnliga företagare i vissa stater i denna region ofta utsätts för diskriminering när de försöker få lån eller kredit till sina företag och fortfarande ofta stöter på hinder på grund av könsstereotyper. Parlamentet uppmanar staterna i regionen att överväga mentorssystem och stödprogram där företagare kan ge råd och dela med sig av sina erfarenheter. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utveckla projekt för aktiva arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att minska arbetslösheten bland kvinnor. Länderna uppmanas eftertryckligen att utveckla lånesystem och att tillhandahålla finansiering för nystartade företag. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är oroat över att kvinnliga företagare i vissa stater i denna region ofta utsätts för diskriminering när de försöker få lån eller kredit till sina företag och fortfarande ofta stöter på hinder på grund av könsstereotyper. Parlamentet uppmanar staterna i regionen att överväga mentorssystem och stödprogram där företagare kan ge råd och dela med sig av sina erfarenheter. Parlamentet uppmanar länderna på västra Balkan att utveckla projekt för aktiva arbetsmarknadsåtgärder som syftar till att minska arbetslösheten bland kvinnor. Länderna uppmanas eftertryckligen att utveckla lånesystem och att tillhandahålla finansiering för nystartade företag.

| 8. | Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att bekämpa alla former av diskriminering på arbetsplatsen, bland annat könsdiskriminering i samband med rekrytering, befordran och förmåner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar hur viktigt det är att bekämpa alla former av diskriminering på arbetsplatsen, bland annat könsdiskriminering i samband med rekrytering, befordran och förmåner.

| 9. | Europaparlamentet understryker att det vid uppbyggnaden av välfungerande demokratiska institutioner är av avgörande betydelse för den demokratiska samhällsstyrningen att man säkrar ett aktivt deltagande av kvinnor, vilka utgör mer än hälften av befolkningen i Balkanländerna. Parlamentet ser med oro på att det i de flesta länder anslagits alltför få ekonomiska och mänskliga resurser för driften av statliga institutioner och oberoende organ som har till uppgift att inleda och genomföra jämställdhetsåtgärder, särskilt åtgärder för jämställdhetsintegrering. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att åtgärder och handlingsplaner åtföljs av tillräckliga resurser för att de ska kunna genomföras, bland annat i form av lämplig kvinnlig personal. Parlamentet betonar att föranslutningsinstrumentet får och bör användas till projekt med anknytning till främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet och att myndigheterna i länderna har fullt ansvar för att genomförandemekanismerna för kvinnors rättigheter och jämställdhet fungerar som de ska. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att dessa medel används ändamålsenligt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att det vid uppbyggnaden av välfungerande demokratiska institutioner är av avgörande betydelse för den demokratiska samhällsstyrningen att man säkrar ett aktivt deltagande av kvinnor, vilka utgör mer än hälften av befolkningen i Balkanländerna. Parlamentet ser med oro på att det i de flesta länder anslagits alltför få ekonomiska och mänskliga resurser för driften av statliga institutioner och oberoende organ som har till uppgift att inleda och genomföra jämställdhetsåtgärder, särskilt åtgärder för jämställdhetsintegrering. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att åtgärder och handlingsplaner åtföljs av tillräckliga resurser för att de ska kunna genomföras, bland annat i form av lämplig kvinnlig personal. Parlamentet betonar att föranslutningsinstrumentet får och bör användas till projekt med anknytning till främjandet av kvinnors rättigheter och jämställdhet och att myndigheterna i länderna har fullt ansvar för att genomförandemekanismerna för kvinnors rättigheter och jämställdhet fungerar som de ska. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att dessa medel används ändamålsenligt.

| 10. | Europaparlamentet ser med oro på bristen på statistiska uppgifter om jämställdhet, våld mot kvinnor, tillgång till och användning av preventivmedel, bristen på preventivmedel, som är nödvändiga för att övervaka genomförandet och som är standardiserade och kan jämföras över tiden mellan anslutningsländerna och mellan EU-medlemsstaterna och anslutningsländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att upprätta en gemensam metod för insamling av statistiska uppgifter tillsammans med Eurostat, Europeiska jämställdhetsinstitutet och andra relevanta institutioner. Parlamentet betonar att särskilda strategier måste utarbetas och befintliga strategier genomföras för att förbättra ställningen för kvinnor som utsätts för diskriminering på flera grunder, till exempel romska kvinnor, lesbiska, bisexuella eller transsexuella kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor från etniska minoriteter och äldre kvinnor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet ser med oro på bristen på statistiska uppgifter om jämställdhet, våld mot kvinnor, tillgång till och användning av preventivmedel, bristen på preventivmedel, som är nödvändiga för att övervaka genomförandet och som är standardiserade och kan jämföras över tiden mellan anslutningsländerna och mellan EU-medlemsstaterna och anslutningsländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att upprätta en gemensam metod för insamling av statistiska uppgifter tillsammans med Eurostat, Europeiska jämställdhetsinstitutet och andra relevanta institutioner. Parlamentet betonar att särskilda strategier måste utarbetas och befintliga strategier genomföras för att förbättra ställningen för kvinnor som utsätts för diskriminering på flera grunder, till exempel romska kvinnor, lesbiska, bisexuella eller transsexuella kvinnor, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor från etniska minoriteter och äldre kvinnor.

| 11. | Europaparlamentet anser att kvinnor spelar en central roll för stabilisering och konfliktlösning, vilket är avgörande för försoning i hela regionen. Parlamentet betonar vikten av tillgång till rättslig prövning för kvinnor som är offer för krigsförbrytelser, i synnerhet våldtäkt. Parlamentet upprepar att alla stater har ett ansvar att sätta stopp för straffriheten och lagföra dem som begått folkmord, brott mot mänskligheten samt krigsförbrytelser, däribland brott innefattande sexuellt våld och annat våld mot kvinnor och flickor, och att erkänna och fördöma dessa brott som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet betonar att dessa brott inte får omfattas av amnestibestämmelser. Parlamentet välkomnar de insatser som gjorts av nätverk såsom den regionala lobbyorganisationen för kvinnor (Regional Women’s Lobby) för att stödja kvinnor som arbetar för fred samt främja tillgången till rättslig prövning för kvinnor i länder som nyss varit indragna i en konflikt. Parlamentet betonar att man fortfarande måste ta itu med det förflutna och systematiskt garantera rättvisa och rehabilitering för dem som drabbats av konfliktrelaterat sexuellt våld. Parlamentet kräver att man antar och genomför lämpliga statliga program för vittnesskydd och lagför dessa brott. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att kvinnor spelar en central roll för stabilisering och konfliktlösning, vilket är avgörande för försoning i hela regionen. Parlamentet betonar vikten av tillgång till rättslig prövning för kvinnor som är offer för krigsförbrytelser, i synnerhet våldtäkt. Parlamentet upprepar att alla stater har ett ansvar att sätta stopp för straffriheten och lagföra dem som begått folkmord, brott mot mänskligheten samt krigsförbrytelser, däribland brott innefattande sexuellt våld och annat våld mot kvinnor och flickor, och att erkänna och fördöma dessa brott som brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet betonar att dessa brott inte får omfattas av amnestibestämmelser. Parlamentet välkomnar de insatser som gjorts av nätverk såsom den regionala lobbyorganisationen för kvinnor (Regional Women’s Lobby) för att stödja kvinnor som arbetar för fred samt främja tillgången till rättslig prövning för kvinnor i länder som nyss varit indragna i en konflikt. Parlamentet betonar att man fortfarande måste ta itu med det förflutna och systematiskt garantera rättvisa och rehabilitering för dem som drabbats av konfliktrelaterat sexuellt våld. Parlamentet kräver att man antar och genomför lämpliga statliga program för vittnesskydd och lagför dessa brott.

| 12. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och ser med oro på förekomsten av könsrelaterat våld och verbala övergrepp i Balkanländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i Balkanländerna att stärka de brottsbekämpande organen för att komma till rätta med problem såsom könsrelaterat våld, våld i hemmet, tvångsprostitution och handel med kvinnor, att inrätta skyddade boenden för personer som varit eller är offer för våld i hemmet samt se till att de brottsbekämpande myndigheterna, de rättsliga myndigheterna och de offentliga tjänstemännen får upp ögonen för denna företeelse. De nationella myndigheterna i regionen uppmuntras att ta fram program för att öka medvetenheten om våld i hemmet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och ser med oro på förekomsten av könsrelaterat våld och verbala övergrepp i Balkanländerna. Parlamentet uppmanar regeringarna i Balkanländerna att stärka de brottsbekämpande organen för att komma till rätta med problem såsom könsrelaterat våld, våld i hemmet, tvångsprostitution och handel med kvinnor, att inrätta skyddade boenden för personer som varit eller är offer för våld i hemmet samt se till att de brottsbekämpande myndigheterna, de rättsliga myndigheterna och de offentliga tjänstemännen får upp ögonen för denna företeelse. De nationella myndigheterna i regionen uppmuntras att ta fram program för att öka medvetenheten om våld i hemmet.

| 13. | Europaparlamentet ser med djup oro på att 30 procent av offren för den gränsöverskridande människohandeln i EU kommer från Balkanländerna och konstaterar att majoriteten av de upptäckta offren är kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att jämställdhet, kampanjer för att öka medvetenheten och åtgärder mot korruption och organiserad brottslighet är grundförutsättningar för att förebygga människohandel och skydda potentiella offer. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna i regionen att samarbeta för att bilda en enad front. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ser med djup oro på att 30 procent av offren för den gränsöverskridande människohandeln i EU kommer från Balkanländerna och konstaterar att majoriteten av de upptäckta offren är kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att jämställdhet, kampanjer för att öka medvetenheten och åtgärder mot korruption och organiserad brottslighet är grundförutsättningar för att förebygga människohandel och skydda potentiella offer. Parlamentet uppmanar de nationella myndigheterna i regionen att samarbeta för att bilda en enad front.

| 14. | Parlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att tillhandahålla varaktig finansiering för att bekämpa människohandeln, att ytterligare stärka sin kapacitet att proaktivt identifiera och skydda offer bland den utsatta befolkningen, att genom lagstiftning se till att identifierade offer för människohandel inte straffas för brott som är ett direkt resultat av människohandeln, att upprätthålla insatser för brottsofferskydd, utbilda tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna samt vidareutveckla mottagningscentrum och antalet skyddade boenden. De respektive regeringarna uppmanas dessutom att bli bättre på att genomföra den befintliga lagstiftningen, för att skapa en avskräckande miljö för människohandlarna, där fall av människohandel utreds ordentligt och förövarna åtalas och döms. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva av anslutningsländerna på Balkan att de förbättrar sina resultat när det gäller åtal och bestraffning och stöder lokala initiativ för att ta itu med grundorsakerna till människohandeln, såsom våld i hemmet och begränsade ekonomiska möjligheter för kvinnor. |
| --- | --- |

14.

Parlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att tillhandahålla varaktig finansiering för att bekämpa människohandeln, att ytterligare stärka sin kapacitet att proaktivt identifiera och skydda offer bland den utsatta befolkningen, att genom lagstiftning se till att identifierade offer för människohandel inte straffas för brott som är ett direkt resultat av människohandeln, att upprätthålla insatser för brottsofferskydd, utbilda tjänstemän inom de brottsbekämpande myndigheterna samt vidareutveckla mottagningscentrum och antalet skyddade boenden. De respektive regeringarna uppmanas dessutom att bli bättre på att genomföra den befintliga lagstiftningen, för att skapa en avskräckande miljö för människohandlarna, där fall av människohandel utreds ordentligt och förövarna åtalas och döms. Parlamentet uppmanar kommissionen att kräva av anslutningsländerna på Balkan att de förbättrar sina resultat när det gäller åtal och bestraffning och stöder lokala initiativ för att ta itu med grundorsakerna till människohandeln, såsom våld i hemmet och begränsade ekonomiska möjligheter för kvinnor.

| 15. | Europaparlamentet anser att äkta jämställdhet också bygger på jämlikhet och icke-diskriminering i fråga om sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmuntrar regeringarna i anslutningsländerna att ta itu med kvardröjande homofobi och transfobi i lagstiftningen, politiken och praktiken, bland annat genom att lagstifta om hatbrott, polisutbildning och antidiskrimineringslagstiftning, och uppmanar de nationella myndigheterna i regionen att fördöma hat och våld på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att äkta jämställdhet också bygger på jämlikhet och icke-diskriminering i fråga om sexuell läggning och könsidentitet. Parlamentet uppmuntrar regeringarna i anslutningsländerna att ta itu med kvardröjande homofobi och transfobi i lagstiftningen, politiken och praktiken, bland annat genom att lagstifta om hatbrott, polisutbildning och antidiskrimineringslagstiftning, och uppmanar de nationella myndigheterna i regionen att fördöma hat och våld på grund av sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck.

| 16. | Europaparlamentet ser positivt på att antalet gränsöverskridande regionala initiativ på kvinnorätts- och jämställdhetsområdet ökat. Parlamentet uppmanar regeringarna och kommissionen att stödja dessa initiativ och att uppmuntra utbyte och främjande av god praxis som uppkommit genom dem, bland annat genom att utnyttja föranslutningsstöd och göra tillräckliga bidrag tillgängliga för dessa initiativ, även med hänsyn till jämställdhetsintegreringen i budgetarbetet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet ser positivt på att antalet gränsöverskridande regionala initiativ på kvinnorätts- och jämställdhetsområdet ökat. Parlamentet uppmanar regeringarna och kommissionen att stödja dessa initiativ och att uppmuntra utbyte och främjande av god praxis som uppkommit genom dem, bland annat genom att utnyttja föranslutningsstöd och göra tillräckliga bidrag tillgängliga för dessa initiativ, även med hänsyn till jämställdhetsintegreringen i budgetarbetet.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Montenegro, Serbien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien att efter att ha inlett anslutningsförhandlingarna enas om ett ramavtal med sina parlament, politiska partier och det civila samhället om deltagandet av det civila samhällets organisationer, bland annat på kvinnorätts- och jämställdhetsområdet, i anslutningsförhandlingarna och i utarbetandet av reformhandlingsplaner som uppkommer till följd av dessa förhandlingar, och se till att de har tillgång till relevanta handlingar om anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i Montenegro, Serbien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Albanien att efter att ha inlett anslutningsförhandlingarna enas om ett ramavtal med sina parlament, politiska partier och det civila samhället om deltagandet av det civila samhällets organisationer, bland annat på kvinnorätts- och jämställdhetsområdet, i anslutningsförhandlingarna och i utarbetandet av reformhandlingsplaner som uppkommer till följd av dessa förhandlingar, och se till att de har tillgång till relevanta handlingar om anslutningsprocessen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att erkänna och stödja den roll som det civila samhällets organisationer och kvinnoorganisationer spelar på specifika områden såsom främjande av HBT-rättigheter, bekämpning av våld mot kvinnor, ökat politiskt deltagande och representation bland kvinnor samt främjande av fredsbyggande insatser. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för verksamhet som syftar till att ge kvinnor ökad egenmakt och stärka deras position i de berörda länderna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att erkänna och stödja den roll som det civila samhällets organisationer och kvinnoorganisationer spelar på specifika områden såsom främjande av HBT-rättigheter, bekämpning av våld mot kvinnor, ökat politiskt deltagande och representation bland kvinnor samt främjande av fredsbyggande insatser. Parlamentet uttrycker sitt starka stöd för verksamhet som syftar till att ge kvinnor ökad egenmakt och stärka deras position i de berörda länderna.

| 19. | Europaparlamentet ser med oro på att romernas integration i samhället i de flesta anslutningsländerna på Balkan har avtagit och i vissa fall till och med avstannat. Parlamentet uppmanar de respektive regeringarna att öka sina insatser för att ytterligare integrera de romska medborgarna och garantera undanröjandet av alla former av diskriminering och fördomar mot romer, särskilt kvinnorna och flickorna, som utsätts för diskriminering på flera grunder och inom flera områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att involvera utvidgningsländerna, oavsett vilket anslutningsskede de befinner sig i, och att mobilisera föranslutningsinstrumentet och mekanismen för stabiliserings- och associeringsprocessen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ser med oro på att romernas integration i samhället i de flesta anslutningsländerna på Balkan har avtagit och i vissa fall till och med avstannat. Parlamentet uppmanar de respektive regeringarna att öka sina insatser för att ytterligare integrera de romska medborgarna och garantera undanröjandet av alla former av diskriminering och fördomar mot romer, särskilt kvinnorna och flickorna, som utsätts för diskriminering på flera grunder och inom flera områden. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att involvera utvidgningsländerna, oavsett vilket anslutningsskede de befinner sig i, och att mobilisera föranslutningsinstrumentet och mekanismen för stabiliserings- och associeringsprocessen.

| 20. | Europaparlamentet ser med oro på att HBT-rättsaktivister och människorättsaktivister som betonar vikten av att ta itu med det förflutna regelbundet utsätts för hets, hot och fysiska angrepp, och uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att vidta särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa våldet mot kvinnliga människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet ser med oro på att HBT-rättsaktivister och människorättsaktivister som betonar vikten av att ta itu med det förflutna regelbundet utsätts för hets, hot och fysiska angrepp, och uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att vidta särskilda åtgärder för att förhindra och bekämpa våldet mot kvinnliga människorättsförsvarare.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra genomförandet av kvinnors rättigheter, jämställdhetsintegreringen och den fortsatta kampen mot våld i hemmet till en prioritering i anslutningsprocessen för länderna på västra Balkan, genom att fortsätta att behandla dessa frågor och övervaka och rapportera om genomförandet av dem i framstegsrapporter och betona deras betydelse i sina kontakter med myndigheterna samt föregå med gott exempel genom att se till att det råder balans mellan könen i sina egna delegationer, förhandlingsteam och företrädare vid sammanträden och i medierna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra genomförandet av kvinnors rättigheter, jämställdhetsintegreringen och den fortsatta kampen mot våld i hemmet till en prioritering i anslutningsprocessen för länderna på västra Balkan, genom att fortsätta att behandla dessa frågor och övervaka och rapportera om genomförandet av dem i framstegsrapporter och betona deras betydelse i sina kontakter med myndigheterna samt föregå med gott exempel genom att se till att det råder balans mellan könen i sina egna delegationer, förhandlingsteam och företrädare vid sammanträden och i medierna.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU-delegationerna till Balkanländerna att noga övervaka de framsteg som gjorts på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet inför ett framtida EU-medlemskap, och uppmanar varje delegation att utse en medlem av personalen till jämställdhetsansvarig i syfte att underlätta utbytet av bästa praxis på Balkan. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EU-delegationerna till Balkanländerna att noga övervaka de framsteg som gjorts på området för kvinnors rättigheter och jämställdhet inför ett framtida EU-medlemskap, och uppmanar varje delegation att utse en medlem av personalen till jämställdhetsansvarig i syfte att underlätta utbytet av bästa praxis på Balkan.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar de nationella myndigheterna i denna region att stödja jämställdhet genom utbildning på skolor och universitet. Många flickor avskräcks redan i tidig ålder från att fortsätta med skol- och universitetsämnen som av tradition betraktas som manliga, såsom naturvetenskap, matematik och teknik. Parlamentet rekommenderar att det införs introduktionskurser i skolorna och att urvalet av ämnes- och yrkesalternativ för flickor breddas, så att de kan utveckla den kunskapsbas och kompetens som krävs för att lyckas vilken väg i livet de än väljer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar de nationella myndigheterna i denna region att stödja jämställdhet genom utbildning på skolor och universitet. Många flickor avskräcks redan i tidig ålder från att fortsätta med skol- och universitetsämnen som av tradition betraktas som manliga, såsom naturvetenskap, matematik och teknik. Parlamentet rekommenderar att det införs introduktionskurser i skolorna och att urvalet av ämnes- och yrkesalternativ för flickor breddas, så att de kan utveckla den kunskapsbas och kompetens som krävs för att lyckas vilken väg i livet de än väljer.

| 24. | Europaparlamentet betonar att alla kvinnor måste ha kontroll över sina sexuella och reproduktiva rättigheter, även genom tillgång till preventivmedel av hög kvalitet till ett rimligt pris. Parlamentet ser med oro på den begränsade tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård i anslutningsländerna på Balkan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att alla kvinnor måste ha kontroll över sina sexuella och reproduktiva rättigheter, även genom tillgång till preventivmedel av hög kvalitet till ett rimligt pris. Parlamentet ser med oro på den begränsade tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård i anslutningsländerna på Balkan.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att anta lagstiftning och strategier som garanterar alla tillgång till reproduktiv hälsovård och främjar reproduktiva rättigheter samt att systematiskt samla in sådana uppgifter som krävs för att förbättra situationen när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar regeringarna i anslutningsländerna på Balkan att anta lagstiftning och strategier som garanterar alla tillgång till reproduktiv hälsovård och främjar reproduktiva rättigheter samt att systematiskt samla in sådana uppgifter som krävs för att förbättra situationen när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa.

Albanien

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att stödja en ökad andel kvinnor i det politiska beslutsfattandet, särskilt med hänsyn till parlamentsvalet 2013. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att stödja en ökad andel kvinnor i det politiska beslutsfattandet, särskilt med hänsyn till parlamentsvalet 2013.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att genomföra den nationella strategin för integration och utveckling och lagen om skydd mot diskriminering genom att stärka diskrimineringsombudsmannens ämbete och inrätta en överklagandeinstans i form av en särskild ombudsman för fall av könsdiskriminering, i syfte att främja en miljö där kvinnor som föder flickor inte utsätts för diskriminering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att genomföra den nationella strategin för integration och utveckling och lagen om skydd mot diskriminering genom att stärka diskrimineringsombudsmannens ämbete och inrätta en överklagandeinstans i form av en särskild ombudsman för fall av könsdiskriminering, i syfte att främja en miljö där kvinnor som föder flickor inte utsätts för diskriminering.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att förbättra samordningen mellan de nationella och de lokala myndigheterna, särskilt i fråga om att bekämpa våld i hemmet, och anser att kvinnorna bör bli mer delaktiga i beslutsprocessen på nationell och lokal nivå i Albanien. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att förbättra samordningen mellan de nationella och de lokala myndigheterna, särskilt i fråga om att bekämpa våld i hemmet, och anser att kvinnorna bör bli mer delaktiga i beslutsprocessen på nationell och lokal nivå i Albanien.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att föreslå reformer för att jämställdhetsintegrera lagstiftningen om äganderätt, strafflagen, vallagstiftningen och arbetsrätten. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att föreslå reformer för att jämställdhetsintegrera lagstiftningen om äganderätt, strafflagen, vallagstiftningen och arbetsrätten.

| 30. | Europaparlamentet berömmer Albanien för utbildningen av domare i genomförandet av jämställdhetslagstiftning och åtgärder mot våld mot kvinnor samt för att offren för diskriminering eller våld erbjuds statligt rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet berömmer Albanien för utbildningen av domare i genomförandet av jämställdhetslagstiftning och åtgärder mot våld mot kvinnor samt för att offren för diskriminering eller våld erbjuds statligt rättsligt bistånd.

| 31. | Europaparlamentet berömmer Albanien för beslutet om jämställdhetsintegrering i budgetplanen på medellång sikt för alla ministerier och ser fram emot att ta del av resultaten av dess genomförande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet berömmer Albanien för beslutet om jämställdhetsintegrering i budgetplanen på medellång sikt för alla ministerier och ser fram emot att ta del av resultaten av dess genomförande.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att genomföra, och om nödvändigt anpassa, resultatindikatorer för att övervaka genomförandet av kvinnorätts- och jämställdhetsåtgärder. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att genomföra, och om nödvändigt anpassa, resultatindikatorer för att övervaka genomförandet av kvinnorätts- och jämställdhetsåtgärder.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens parlament att inrätta ett särskilt parlamentsutskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens parlament att inrätta ett särskilt parlamentsutskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att öka tillämpningen, särskilt på lokal nivå, av politiska verktyg för främjande av kvinnors rättigheter, till exempel den nationella strategin för jämställdhet, våld i hemmet och våld mot kvinnor (2011–2015). |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar Albaniens regering att öka tillämpningen, särskilt på lokal nivå, av politiska verktyg för främjande av kvinnors rättigheter, till exempel den nationella strategin för jämställdhet, våld i hemmet och våld mot kvinnor (2011–2015).

| 35. | Europaparlamentet berömmer Albanien för införandet av resultatindikatorer för att övervaka genomförandet av kvinnors rättigheter och jämställdhetsåtgärder samt för offentliggörandet av den nationella rapporten om kvinnors ställning och jämställdhet i Albanien 2012. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet berömmer Albanien för införandet av resultatindikatorer för att övervaka genomförandet av kvinnors rättigheter och jämställdhetsåtgärder samt för offentliggörandet av den nationella rapporten om kvinnors ställning och jämställdhet i Albanien 2012.

Bosnien och Hercegovina

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att anpassa jämställdhetslagstiftningen och rättspraxisen på olika nivåer, för att skapa ett enhetligt rättsläge i landet, och att stärka den instans som är ansvarig för jämställdhet på central nivå, i syfte att åtgärda den fortsatta bristen på kvinnor inom de högsta styrande befattningarna, samt att övervaka de problem som hittills har uppstått på grund av det bristande genomförandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga mekanismer för att stärka ansvaret hos myndigheterna i landet och främja kraftfullare åtgärder i denna riktning. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att lägga större vikt vid genomförandet och harmoniseringen av jämställdhetslagen i Bosnien och Hercegovina och lagen om förbud mot diskriminering med andra lagar på nationell nivå. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att anpassa jämställdhetslagstiftningen och rättspraxisen på olika nivåer, för att skapa ett enhetligt rättsläge i landet, och att stärka den instans som är ansvarig för jämställdhet på central nivå, i syfte att åtgärda den fortsatta bristen på kvinnor inom de högsta styrande befattningarna, samt att övervaka de problem som hittills har uppstått på grund av det bristande genomförandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga mekanismer för att stärka ansvaret hos myndigheterna i landet och främja kraftfullare åtgärder i denna riktning. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att lägga större vikt vid genomförandet och harmoniseringen av jämställdhetslagen i Bosnien och Hercegovina och lagen om förbud mot diskriminering med andra lagar på nationell nivå.

| 37. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över att gravida kvinnor och kvinnor som nyss har fött barn diskrimineras på arbetsmarknaden och över skillnaderna i social trygghet i samband med moderskap mellan olika entiteter och kantoner. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att se till att samma höga standard gäller inom hela landet i fråga om rätten till social trygghet för dem som tar ut mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet, så att alla medborgare får samma förutsättningar. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet är särskilt bekymrat över att gravida kvinnor och kvinnor som nyss har fött barn diskrimineras på arbetsmarknaden och över skillnaderna i social trygghet i samband med moderskap mellan olika entiteter och kantoner. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att se till att samma höga standard gäller inom hela landet i fråga om rätten till social trygghet för dem som tar ut mammaledighet, pappaledighet och föräldraledighet, så att alla medborgare får samma förutsättningar.

| 38. | Europaparlamentet ser med oro på att medvetenheten om jämställdhetslagstiftningen och lagstiftningen mot våld mot kvinnor är så låg, inte bara bland själva befolkningen, utan även bland personalen vid de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att genomföra en handlingsplan för att öka medvetenheten och att fortbilda personalen vid de brottsbekämpande myndigheterna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet ser med oro på att medvetenheten om jämställdhetslagstiftningen och lagstiftningen mot våld mot kvinnor är så låg, inte bara bland själva befolkningen, utan även bland personalen vid de brottsbekämpande myndigheterna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att genomföra en handlingsplan för att öka medvetenheten och att fortbilda personalen vid de brottsbekämpande myndigheterna.

| 39. | Europaparlamentet är allvarligt bekymrat över att lagstiftningen om skydd för personer som utsatts för våld i hemmet ännu inte har harmoniserats med lagstiftningen i entiteterna i syfte att fastställa våld i hemmet som ett brott enligt strafflagen i bägge entiteterna i Bosnien och Hercegovina, vilket innebär att offren saknar ordentligt rättsligt skydd. Parlamentet uppmanar regeringen i Bosnien och Hercegovina att snarast möjligt lösa detta problem för att förbättra skyddet för offren. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet är allvarligt bekymrat över att lagstiftningen om skydd för personer som utsatts för våld i hemmet ännu inte har harmoniserats med lagstiftningen i entiteterna i syfte att fastställa våld i hemmet som ett brott enligt strafflagen i bägge entiteterna i Bosnien och Hercegovina, vilket innebär att offren saknar ordentligt rättsligt skydd. Parlamentet uppmanar regeringen i Bosnien och Hercegovina att snarast möjligt lösa detta problem för att förbättra skyddet för offren.

| 40. | Europaparlamentet berömmer kvinnorna i Bosnien och Hercegovinas parlament för deras partiöverskridande debatt om könsrelaterat våld med de ansvariga ministrarna. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att följa upp denna debatt med konkreta åtgärder för att bekämpa det könsrelaterade våldet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet berömmer kvinnorna i Bosnien och Hercegovinas parlament för deras partiöverskridande debatt om könsrelaterat våld med de ansvariga ministrarna. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att följa upp denna debatt med konkreta åtgärder för att bekämpa det könsrelaterade våldet.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att tillhandahålla officiell statistik med uppgifter från polisrapporter, socialvårdsinrättningar och domstolsväsendet om antalet rapporterade fall av våld samt att offentliggöra denna statistik. Bosnien och Hercegovinas myndigheter uppmanas även att samla in och offentliggöra uppgifter om åtgärder för att säkerställa skydd för dem som utsatts för våld i hemmet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att tillhandahålla officiell statistik med uppgifter från polisrapporter, socialvårdsinrättningar och domstolsväsendet om antalet rapporterade fall av våld samt att offentliggöra denna statistik. Bosnien och Hercegovinas myndigheter uppmanas även att samla in och offentliggöra uppgifter om åtgärder för att säkerställa skydd för dem som utsatts för våld i hemmet.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att harmonisera sin jämställdhetslag med vallagen, i fråga om de verkställande organens sammansättning på samtliga beslutsnivåer (inom kommuner, kantoner, entiteter och staten). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att harmonisera sin jämställdhetslag med vallagen, i fråga om de verkställande organens sammansättning på samtliga beslutsnivåer (inom kommuner, kantoner, entiteter och staten).

| 43. | Europaparlamentet berömmer Bosnien och Hercegovina för dess lagstiftning som fastställer att minst 40 procent av vartdera könet ska vara representerat på administrativa befattningar inom de statliga och lokala myndigheterna, men konstaterar att man i praktiken inte har uppnått 40 procent kvinnor inom förvaltningen. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att utarbeta en handlingsplan med tydliga tidsramar och en tydlig ansvarsfördelning för att genomföra denna lagstiftning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet berömmer Bosnien och Hercegovina för dess lagstiftning som fastställer att minst 40 procent av vartdera könet ska vara representerat på administrativa befattningar inom de statliga och lokala myndigheterna, men konstaterar att man i praktiken inte har uppnått 40 procent kvinnor inom förvaltningen. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att utarbeta en handlingsplan med tydliga tidsramar och en tydlig ansvarsfördelning för att genomföra denna lagstiftning.

| 44. | Europaparlamentet ser med oro på bristen på ekonomiska och mänskliga resurser för genomförandet av handlingsplanen om UNSCR 1325, för institutionella mekanismer för att garantera jämställdhet, för rätten till rättsskydd och för skyddade boenden för offer för våld i hemmet. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter på samtliga nivåer att avsätta tillräckliga medel för dessa ändamål i sina budgetar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet ser med oro på bristen på ekonomiska och mänskliga resurser för genomförandet av handlingsplanen om UNSCR 1325, för institutionella mekanismer för att garantera jämställdhet, för rätten till rättsskydd och för skyddade boenden för offer för våld i hemmet. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter på samtliga nivåer att avsätta tillräckliga medel för dessa ändamål i sina budgetar.

| 45. | Europaparlamentet beklagar att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina hittills har utrett och utdömt straff endast i ett begränsat antal fall av krigsförbrytelser i form av sexuellt våld. Parlamentet ser med stor oro på att ett stort antal förövare av sådana brott har undkommit rättsväsendet och gått fria från straff. Parlamentet noterar även att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina inte har kunnat erbjuda tillräckliga program för vittnesskydd för offren. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna i landet att garantera alla offer för krigsförbrytelser i form av sexuellt våld säker och korrekt tillgång till rättslig prövning och att se till att samtliga fall av krigsförbrytelser som tas upp till prövning behandlas snabbt och effektivt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet beklagar att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina hittills har utrett och utdömt straff endast i ett begränsat antal fall av krigsförbrytelser i form av sexuellt våld. Parlamentet ser med stor oro på att ett stort antal förövare av sådana brott har undkommit rättsväsendet och gått fria från straff. Parlamentet noterar även att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina inte har kunnat erbjuda tillräckliga program för vittnesskydd för offren. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna i landet att garantera alla offer för krigsförbrytelser i form av sexuellt våld säker och korrekt tillgång till rättslig prövning och att se till att samtliga fall av krigsförbrytelser som tas upp till prövning behandlas snabbt och effektivt.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att förbättra övervakningen av den gällande lagstiftningen om kvinnors rättigheter och jämställdhet genom att ta med tydliga målsättningar i strategier och handlingsplaner och tydligt fastställa vilka statliga institutioner som är ansvariga för genomförandet. Parlamentet uppmanar vidare Bosnien och Hercegovinas myndigheter på samtliga nivåer att samarbeta för att samla in heltäckande statistiska uppgifter om jämställdhet för hela landet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas regering att förbättra övervakningen av den gällande lagstiftningen om kvinnors rättigheter och jämställdhet genom att ta med tydliga målsättningar i strategier och handlingsplaner och tydligt fastställa vilka statliga institutioner som är ansvariga för genomförandet. Parlamentet uppmanar vidare Bosnien och Hercegovinas myndigheter på samtliga nivåer att samarbeta för att samla in heltäckande statistiska uppgifter om jämställdhet för hela landet.

Kroatien

| 47. | Europaparlamentet uppmuntrar Kroatiens regering att fortsätta att anpassa sin lagstiftning till EU:s regelverk på jämställdhetsområdet även efter sin anslutning till EU. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmuntrar Kroatiens regering att fortsätta att anpassa sin lagstiftning till EU:s regelverk på jämställdhetsområdet även efter sin anslutning till EU.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra den lagstiftning som fastslår att 40 procent av namnen på vallistorna till lokala och regionala självstyrande organ, till parlamentet och till Europaparlamentet ska utgöras av kvinnor, mot bakgrund av att två tredjedelar av de politiska partierna inte uppnådde detta fastställda mål vid parlamentsvalet 2011. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att fullt ut genomföra den lagstiftning som fastslår att 40 procent av namnen på vallistorna till lokala och regionala självstyrande organ, till parlamentet och till Europaparlamentet ska utgöras av kvinnor, mot bakgrund av att två tredjedelar av de politiska partierna inte uppnådde detta fastställda mål vid parlamentsvalet 2011.

| 49. | Europaparlamentet berömmer Kroatien för inrättandet av en jämställdhetsombudsman och för att kvinnorätts- och jämställdhetsåtgärder därigenom synliggjorts, vilket har ökat medvetenheten om dessa frågor. Parlamentet rekommenderar att alla länder i regionen överväger om de kan följa detta exempel som god praxis. Parlamentet uppmuntrar Kroatiens regering att fortsätta att finansiera ombudsmannens ämbete och att följa upp dennes rekommendationer. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet berömmer Kroatien för inrättandet av en jämställdhetsombudsman och för att kvinnorätts- och jämställdhetsåtgärder därigenom synliggjorts, vilket har ökat medvetenheten om dessa frågor. Parlamentet rekommenderar att alla länder i regionen överväger om de kan följa detta exempel som god praxis. Parlamentet uppmuntrar Kroatiens regering att fortsätta att finansiera ombudsmannens ämbete och att följa upp dennes rekommendationer.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar de lokala handlingsplaner för jämställdhet som har genomförts i bland annat Istrien, och uppmanar den kroatiska regeringen att arbeta för att sådana handlingsplaner antas och genomförs i hela landet. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar de lokala handlingsplaner för jämställdhet som har genomförts i bland annat Istrien, och uppmanar den kroatiska regeringen att arbeta för att sådana handlingsplaner antas och genomförs i hela landet.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar Kroatiens regering att inleda en strukturell dialog med det civila samhällets organisationer, särskilt med hänsyn till situationen efter anslutningen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar Kroatiens regering att inleda en strukturell dialog med det civila samhällets organisationer, särskilt med hänsyn till situationen efter anslutningen.

| 52. | Europaparlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts i Kroatien när det gäller polisens hantering av fall av våld mot kvinnor och könsdiskriminering efter det att polisen fått fortbildning i dessa frågor, och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta detta arbete. Parlamentet konstaterar dock att det fortfarande förekommer att fall inte alltid hanteras korrekt av domstolsväsendet, och uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder för att medvetandegöra och fortbilda även domstolsväsendet om dessa frågor. Parlamentet uppmanar vidare den kroatiska regeringen att erbjuda offer för könsdiskriminering och könsrelaterat våld kostnadsfritt rättsligt bistånd. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts i Kroatien när det gäller polisens hantering av fall av våld mot kvinnor och könsdiskriminering efter det att polisen fått fortbildning i dessa frågor, och uppmuntrar myndigheterna att fortsätta detta arbete. Parlamentet konstaterar dock att det fortfarande förekommer att fall inte alltid hanteras korrekt av domstolsväsendet, och uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder för att medvetandegöra och fortbilda även domstolsväsendet om dessa frågor. Parlamentet uppmanar vidare den kroatiska regeringen att erbjuda offer för könsdiskriminering och könsrelaterat våld kostnadsfritt rättsligt bistånd.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att i den nationella strategin om skydd mot våld i hemmet (2011–2016) klargöra vilken myndighet som ansvarar för vilken åtgärd samt att tilldela myndigheterna och det civila samhällets organisationer ordentlig finansiering för genomförandet av strategin. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar de kroatiska myndigheterna att i den nationella strategin om skydd mot våld i hemmet (2011–2016) klargöra vilken myndighet som ansvarar för vilken åtgärd samt att tilldela myndigheterna och det civila samhällets organisationer ordentlig finansiering för genomförandet av strategin.

Kosovo

| 54. | Europaparlamentet ser positivt på att Kosovos parlament tilldelats rollen att godkänna, se över och övervaka jämställdhetsprogrammet. Parlamentet kräver att de rekommendationer som avges i övervakningsrapporterna genomförs. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet ser positivt på att Kosovos parlament tilldelats rollen att godkänna, se över och övervaka jämställdhetsprogrammet. Parlamentet kräver att de rekommendationer som avges i övervakningsrapporterna genomförs.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att lansera en landsomfattande hjälplinje för offer för våld i hemmet och könsrelaterat våld, för att öka medvetenheten om möjligheten att rapportera om och utreda fall av våld. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att lansera en landsomfattande hjälplinje för offer för våld i hemmet och könsrelaterat våld, för att öka medvetenheten om möjligheten att rapportera om och utreda fall av våld.

| 56. | Europaparlamentet berömmer Kosovos regering för att den inrättat jämställdhetsbyrån inom statsministerns kansli, och uppmanar regeringen att se till att byråns arbete med att genomföra och övervaka jämställdhetslagen fungerar mer effektivt, utan politisk inblandning. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet berömmer Kosovos regering för att den inrättat jämställdhetsbyrån inom statsministerns kansli, och uppmanar regeringen att se till att byråns arbete med att genomföra och övervaka jämställdhetslagen fungerar mer effektivt, utan politisk inblandning.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att inrätta det föreslagna centrumet för likabehandling så fort som möjligt. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att inrätta det föreslagna centrumet för likabehandling så fort som möjligt.

| 58. | Europaparlamentet berömmer Kosovo för fortbildningen av polistjänstemän i hanteringen av fall av könsrelaterat våld och inrättandet av särskilda lokaler på polisstationerna för offren och deras barn. Parlamentet uppmanar Kosovos regering att fortbilda även domstolsväsendet i hanteringen av dessa fall och att öka antalet skyddade boenden för offren och göra det möjligt för dem att stanna kvar längre i sådana boenden. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet berömmer Kosovo för fortbildningen av polistjänstemän i hanteringen av fall av könsrelaterat våld och inrättandet av särskilda lokaler på polisstationerna för offren och deras barn. Parlamentet uppmanar Kosovos regering att fortbilda även domstolsväsendet i hanteringen av dessa fall och att öka antalet skyddade boenden för offren och göra det möjligt för dem att stanna kvar längre i sådana boenden.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Kosovos regering att erkänna och verka för att Pristinaprinciperna, som fastställdes vid kvinnotoppmötet i Kosovo i oktober 2012, genomförs. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Kosovos regering att erkänna och verka för att Pristinaprinciperna, som fastställdes vid kvinnotoppmötet i Kosovo i oktober 2012, genomförs.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet av att ytterligare förespråka användning och utbud av samt tillgång till preventivmedel. Även om en större andel kvinnor nu använder sådana former av födelsekontroll är användningen av preventivmedel fortfarande långt i från helt utbredd bland Kosovos kvinnor. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet understryker behovet av att ytterligare förespråka användning och utbud av samt tillgång till preventivmedel. Även om en större andel kvinnor nu använder sådana former av födelsekontroll är användningen av preventivmedel fortfarande långt i från helt utbredd bland Kosovos kvinnor.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att erkänna offren för sexuellt våld under konflikten 1998–1999 som en särskild kategori i lagstiftningen genom att ändra lag nr 04/L-054 om status och rättigheter för martyrer, invalider, veteraner och medlemmar av Kosovos befrielsearmé, civila krigsoffer och deras familjer. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att erkänna offren för sexuellt våld under konflikten 1998–1999 som en särskild kategori i lagstiftningen genom att ändra lag nr 04/L-054 om status och rättigheter för martyrer, invalider, veteraner och medlemmar av Kosovos befrielsearmé, civila krigsoffer och deras familjer.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att kartlägga tydliga indikatorer för efterlevnad och bristande efterlevnad av administrativa föreskrifter om jämställdhets- och diskrimineringslagstiftningen, för att underlätta genomförandet och övervakningen av dem. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att samla in uppgifter om och inrätta ett nationellt register för fall av könsdiskriminering och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar Kosovos regering att kartlägga tydliga indikatorer för efterlevnad och bristande efterlevnad av administrativa föreskrifter om jämställdhets- och diskrimineringslagstiftningen, för att underlätta genomförandet och övervakningen av dem. Parlamentet uppmanar vidare regeringen att samla in uppgifter om och inrätta ett nationellt register för fall av könsdiskriminering och könsrelaterat våld.

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (Fyrom)

| 63. | Europaparlamentet berömmer f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering för att den lagt fram ett lagförslag om sexuella trakasserier och mobbning på arbetsplatsen, med böter för förövare, och begär att detta lagförslag harmoniseras med strafflagen. Parlamentet välkomnar regeringens föresats att ändra lagstiftningen för att båda föräldrarna ska kunna ta föräldraledigt eller familjeledigt för att ta hand om sjuka anhöriga samt de nyligen antagna ändringarna av arbetsmarknadslagstiftningen för att förbättra det arbetsmarknadsrättsliga skyddet för gravida kvinnor eller nyblivna mammor. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet berömmer f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering för att den lagt fram ett lagförslag om sexuella trakasserier och mobbning på arbetsplatsen, med böter för förövare, och begär att detta lagförslag harmoniseras med strafflagen. Parlamentet välkomnar regeringens föresats att ändra lagstiftningen för att båda föräldrarna ska kunna ta föräldraledigt eller familjeledigt för att ta hand om sjuka anhöriga samt de nyligen antagna ändringarna av arbetsmarknadslagstiftningen för att förbättra det arbetsmarknadsrättsliga skyddet för gravida kvinnor eller nyblivna mammor.

| 64. | Europaparlamentet är oroat över att romska kvinnor utsätts för dubbel diskriminering på grund av sitt kön och sin etnicitet. Parlamentet uppmanar därför f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att anta ett heltäckande antidiskrimineringsregelverk så att romska kvinnor kan åtnjuta sina rättigheter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet är oroat över att romska kvinnor utsätts för dubbel diskriminering på grund av sitt kön och sin etnicitet. Parlamentet uppmanar därför f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att anta ett heltäckande antidiskrimineringsregelverk så att romska kvinnor kan åtnjuta sina rättigheter.

| 65. | Europaparlamentet berömmer myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien för att de infört avskräckande påföljder för bristande efterlevnad av den lag som fastslår att minst 30 procent av vartdera könet ska vara representerat i det politiska beslutsfattandet. Parlamentet uppmanar f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att noga övervaka huruvida detta leder till minst 30 procent kvinnor inom beslutsfattande organ, särskilt på lokal nivå. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet berömmer myndigheterna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien för att de infört avskräckande påföljder för bristande efterlevnad av den lag som fastslår att minst 30 procent av vartdera könet ska vara representerat i det politiska beslutsfattandet. Parlamentet uppmanar f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att noga övervaka huruvida detta leder till minst 30 procent kvinnor inom beslutsfattande organ, särskilt på lokal nivå.

| 66. | Europaparlamentet berömmer f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens parlament för den aktiva ”kvinnoföreningen”, där kvinnliga parlamentsledamöter från olika partier samarbetar för att främja kvinnors rättigheter och jämställdhet, bland annat genom offentliga debatter, konferenser och internationella evenemang, samtidigt som de samarbetar med det civila samhället och tar upp känsliga eller marginaliserade frågor såsom sexualundervisning i grundskolan, våld i hemmet, hiv, livmoderhalscancer, hatpropaganda samt kvinnornas ställning på landsbygden. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet berömmer f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens parlament för den aktiva ”kvinnoföreningen”, där kvinnliga parlamentsledamöter från olika partier samarbetar för att främja kvinnors rättigheter och jämställdhet, bland annat genom offentliga debatter, konferenser och internationella evenemang, samtidigt som de samarbetar med det civila samhället och tar upp känsliga eller marginaliserade frågor såsom sexualundervisning i grundskolan, våld i hemmet, hiv, livmoderhalscancer, hatpropaganda samt kvinnornas ställning på landsbygden.

| 67. | Europaparlamentet konstaterar att arbetsmarknads- och socialministeriets mekanismer för det juridiska ombudet inom avdelningen för lika möjligheter, med ansvar för juridisk rådgivning i ärenden som rör ojämlik behandling av kvinnor och män, inte fungerar ordentligt och uppmanar den makedonska regeringen att vidta åtgärder för att förbättra effektiviteten hos dessa mekanismer. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet konstaterar att arbetsmarknads- och socialministeriets mekanismer för det juridiska ombudet inom avdelningen för lika möjligheter, med ansvar för juridisk rådgivning i ärenden som rör ojämlik behandling av kvinnor och män, inte fungerar ordentligt och uppmanar den makedonska regeringen att vidta åtgärder för att förbättra effektiviteten hos dessa mekanismer.

| 68. | Europaparlamentet ser med oro på det fragmentariska genomförandet av handlingsplaner och strategier för jämställdhet samt bristen på övergripande samordning av insatser. Parlamentet uppmanar den makedonska regeringen att öka de ekonomiska och mänskliga resurserna till jämställdhetsdepartementet, liksom att se till att det utses samordnare för lika möjligheter på nationell och lokal nivå, samt att denna verksamhet fungerar effektivt. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet ser med oro på det fragmentariska genomförandet av handlingsplaner och strategier för jämställdhet samt bristen på övergripande samordning av insatser. Parlamentet uppmanar den makedonska regeringen att öka de ekonomiska och mänskliga resurserna till jämställdhetsdepartementet, liksom att se till att det utses samordnare för lika möjligheter på nationell och lokal nivå, samt att denna verksamhet fungerar effektivt.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar framstegen med att bekämpa det könsrelaterade våldet, som inte minst återspeglas i att fler fall rapporteras till följd av informationskampanjer, fortbildning av poliser som är specialiserade på området och överenskommelser om protokoll för handläggningen av rapporter mellan institutioner. Parlamentet är dock oroat över att antalet skyddade boenden för personer som utsatts för våld i hemmet och andra former av könsrelaterat våld inte räcker till. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet välkomnar framstegen med att bekämpa det könsrelaterade våldet, som inte minst återspeglas i att fler fall rapporteras till följd av informationskampanjer, fortbildning av poliser som är specialiserade på området och överenskommelser om protokoll för handläggningen av rapporter mellan institutioner. Parlamentet är dock oroat över att antalet skyddade boenden för personer som utsatts för våld i hemmet och andra former av könsrelaterat våld inte räcker till.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att avskaffa de kulturella och ekonomiska hindren för kvinnors tillgång till preventivmedel. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar f.d. jugoslaviska republiken Makedoniens regering att avskaffa de kulturella och ekonomiska hindren för kvinnors tillgång till preventivmedel.

Montenegro

| 71. | Europaparlamentet ser med oro på att andelen kvinnor inom det politiska beslutsfattandet knappt alls har ökat de senaste årtiondena. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att reformera lagstiftningen på detta område och se till att den efterlevs. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet ser med oro på att andelen kvinnor inom det politiska beslutsfattandet knappt alls har ökat de senaste årtiondena. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att reformera lagstiftningen på detta område och se till att den efterlevs.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar Montenegros regering att öka de mänskliga och ekonomiska resurserna till jämställdhetsdepartementet, liksom till genomförandet av den rättsliga och institutionella ramen för att säkerställa jämställdhet och handlingsplanen för jämställdhet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet uppmanar Montenegros regering att öka de mänskliga och ekonomiska resurserna till jämställdhetsdepartementet, liksom till genomförandet av den rättsliga och institutionella ramen för att säkerställa jämställdhet och handlingsplanen för jämställdhet.

| 73. | Europaparlamentet berömmer Montenegros regering för att den utarbetat den nya nationella handlingsplanen för jämställdhet i samarbete med det civila samhället och för att strategiska mål och verksamhetsmål tagits med i denna plan. Parlamentet uppmanar regeringen att anslå tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser till genomförandet av planen och att inrätta en ram för fortsatt samarbete med det civila samhället under genomförandefasen. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet berömmer Montenegros regering för att den utarbetat den nya nationella handlingsplanen för jämställdhet i samarbete med det civila samhället och för att strategiska mål och verksamhetsmål tagits med i denna plan. Parlamentet uppmanar regeringen att anslå tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser till genomförandet av planen och att inrätta en ram för fortsatt samarbete med det civila samhället under genomförandefasen.

| 74. | Europaparlamentet ser positivt på att jämställdhetsåtgärder ingår i Montenegros reformprogram för anslutning. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att prioritera åtgärder för att genomföra jämställdhetsbestämmelser i anslutningsförhandlingarna om kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter samt om andra relevanta kapitel, däribland kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning, kapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet och kapitel 18 om statistik. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet ser positivt på att jämställdhetsåtgärder ingår i Montenegros reformprogram för anslutning. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att prioritera åtgärder för att genomföra jämställdhetsbestämmelser i anslutningsförhandlingarna om kapitel 23 om rättsväsen och grundläggande rättigheter samt om andra relevanta kapitel, däribland kapitel 19 om socialpolitik och sysselsättning, kapitel 24 om rättvisa, frihet och säkerhet och kapitel 18 om statistik.

| 75. | Europaparlamentet berömmer Montenegros regering för dess framsteg med att bekämpa våld i hemmet genom antagandet av en uppförandekod om förfaranden för en samordnad institutionell insats. Parlamentet är dock oroat över att våld i hemmet alltjämt är ett stort problem i Montenegro, och uppmanar regeringen att anslå tillräckliga resurser och insatser för genomförandet av den berörda lagstiftningen och uppförandekoden, att inrätta en nationell hjälplinje och att samla in statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet berömmer Montenegros regering för dess framsteg med att bekämpa våld i hemmet genom antagandet av en uppförandekod om förfaranden för en samordnad institutionell insats. Parlamentet är dock oroat över att våld i hemmet alltjämt är ett stort problem i Montenegro, och uppmanar regeringen att anslå tillräckliga resurser och insatser för genomförandet av den berörda lagstiftningen och uppförandekoden, att inrätta en nationell hjälplinje och att samla in statistiska uppgifter.

| 76. | Europaparlamentet noterar bekymrat det låga antalet klagomål om könsdiskriminering och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att göra de satsningar som behövs för att öka medvetenheten om kvinnors rättigheter och lagstiftningen mot våld samt om möjligheten att rapportera om och utreda fall av kränkningar. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet noterar bekymrat det låga antalet klagomål om könsdiskriminering och könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar Montenegros regering att göra de satsningar som behövs för att öka medvetenheten om kvinnors rättigheter och lagstiftningen mot våld samt om möjligheten att rapportera om och utreda fall av kränkningar.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar det montenegrinska parlamentets insatser för att metodiskt granska genomförandet av jämställdhetslagstiftningen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar det montenegrinska parlamentets insatser för att metodiskt granska genomförandet av jämställdhetslagstiftningen.

Serbien

| 78. | Europaparlamentet uppmanar Serbiens regering att ytterligare genomföra det nationella EU-integrationsprogrammet genom att stärka mekanismerna för att övervaka tillämpningen av antidiskrimineringslagen, och att förbättra den administrativa kapaciteten inom jämställdhetsorganen, däribland ombudsmannen för skydd av lika möjligheter och den biträdande jämställdhetsombudsmannen. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar Serbiens regering att ytterligare genomföra det nationella EU-integrationsprogrammet genom att stärka mekanismerna för att övervaka tillämpningen av antidiskrimineringslagen, och att förbättra den administrativa kapaciteten inom jämställdhetsorganen, däribland ombudsmannen för skydd av lika möjligheter och den biträdande jämställdhetsombudsmannen.

| 79. | Europaparlamentet berömmer den serbiska regeringen för den vallag som fastslår att var tredje kandidat på vallistorna till parlamentet måste vara av det underrepresenterade könet, samt för att denna lag genomförts fullt ut, vilket har resulterat i att 34 procent av parlamentsledamöterna nu är kvinnor. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet berömmer den serbiska regeringen för den vallag som fastslår att var tredje kandidat på vallistorna till parlamentet måste vara av det underrepresenterade könet, samt för att denna lag genomförts fullt ut, vilket har resulterat i att 34 procent av parlamentsledamöterna nu är kvinnor.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar Serbiens regering att stärka fortbildningen av personal inom polisen och domstolsväsendet i ökad medvetenhet om och en korrekt hantering av könsdiskriminering och könsrelaterat våld, att erbjuda offren kostnadsfritt rättsligt bistånd och ta itu med det allmänna problemet med eftersläpning av mål vid domstolarna. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet uppmanar Serbiens regering att stärka fortbildningen av personal inom polisen och domstolsväsendet i ökad medvetenhet om och en korrekt hantering av könsdiskriminering och könsrelaterat våld, att erbjuda offren kostnadsfritt rättsligt bistånd och ta itu med det allmänna problemet med eftersläpning av mål vid domstolarna.

| 81. | Europaparlamentet ser positivt på framstegen med att bekämpa våld i hemmet genom antagandet av ett allmänt förfarandeprotokoll för samarbete i situationer som rör våld i hemmet och våld i nära relationer, införandet av en hjälplinje och inrättandet av ett nytt skyddat boende. Parlamentet noterar dock att våld i hemmet alltjämt är ett stort problem i Serbien. Parlamentet uppmanar regeringen att anslå tillräckliga resurser och insatser för att genomföra lagstiftningen och protokollet, främja rapporteringen om fall, och samla in och sprida information och uppgifter mellan institutioner, organ och kvinnoorganisationer. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet ser positivt på framstegen med att bekämpa våld i hemmet genom antagandet av ett allmänt förfarandeprotokoll för samarbete i situationer som rör våld i hemmet och våld i nära relationer, införandet av en hjälplinje och inrättandet av ett nytt skyddat boende. Parlamentet noterar dock att våld i hemmet alltjämt är ett stort problem i Serbien. Parlamentet uppmanar regeringen att anslå tillräckliga resurser och insatser för att genomföra lagstiftningen och protokollet, främja rapporteringen om fall, och samla in och sprida information och uppgifter mellan institutioner, organ och kvinnoorganisationer.

| 82. | Europaparlamentet berömmer Serbiens regering och parlament för deras nära samarbete med det civila samhällets organisationer i utarbetandet och övervakningen av en omfattande handlingsplan för att genomföra UNSCR 1325. Parlamentet uppmanar regeringen att tillgängliggöra de mänskliga och ekonomiska resurser som krävs för att den ska gå att genomföra. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet berömmer Serbiens regering och parlament för deras nära samarbete med det civila samhällets organisationer i utarbetandet och övervakningen av en omfattande handlingsplan för att genomföra UNSCR 1325. Parlamentet uppmanar regeringen att tillgängliggöra de mänskliga och ekonomiska resurser som krävs för att den ska gå att genomföra.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att stärka samarbetet med jämställdhetsorganisationer i det civila samhället, särskilt på lokal nivå mellan lokala förvaltningar och lokala organisationer i det civila samhället, för att utarbeta, genomföra och övervaka lagstiftning och strategier om jämställdhet och könsrelaterat våld, samt att ge strukturellt stöd till organisationer som arbetar mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar de serbiska myndigheterna att stärka samarbetet med jämställdhetsorganisationer i det civila samhället, särskilt på lokal nivå mellan lokala förvaltningar och lokala organisationer i det civila samhället, för att utarbeta, genomföra och övervaka lagstiftning och strategier om jämställdhet och könsrelaterat våld, samt att ge strukturellt stöd till organisationer som arbetar mot könsrelaterat våld.

o

o o

| 84. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i anslutningsländerna på Balkan. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och regeringarna i anslutningsländerna på Balkan.

---

(1)  Bilaga till rådets slutsatser av den 7 mars 2011.

(2)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 258.

(3)  EUT C 320 E, 15.12.2005, s. 247.

(4)  EUT C 348 E, 21.12.2010, s. 11.

(5)  EUT C 21 E, 28.1.2010, s. 8.

(6)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 112.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/33 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/33

---

P7_TA(2013)0203

EU-stadgan: Standarder för mediefrihet i EU

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om EU-stadgan: standarder för mediefrihet i EU (2011/2246(INI))

(2016/C 055/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt förklaringarna, rekommendationerna och resolutionerna från Europarådets ministerkommitté och parlamentariska församling och handlingarna från Venedigkommissionen och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om yttrandefrihet, informationsfrihet och mediefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna samt förklaringarna, rekommendationerna och resolutionerna från Europarådets ministerkommitté och parlamentariska församling och handlingarna från Venedigkommissionen och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om yttrandefrihet, informationsfrihet och mediefrihet,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artiklarna 2, 7 och 9–12 i fördraget om Europeiska unionen, de fördragsartiklar som handlar om etableringsfrihet, frihet att tillhandahålla tjänster, fri rörlighet för personer och varor, konkurrens och statligt stöd samt artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kultur), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, artiklarna 2, 7 och 9–12 i fördraget om Europeiska unionen, de fördragsartiklar som handlar om etableringsfrihet, frihet att tillhandahålla tjänster, fri rörlighet för personer och varor, konkurrens och statligt stöd samt artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (kultur),

| — | med beaktande av protokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och är känt som Amsterdamprotokollet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna, som fogats till fördraget om Europeiska unionen och är känt som Amsterdamprotokollet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (1),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediemångfald i Europeiska unionens medlemsstater (SEC(2007)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument om mediemångfald i Europeiska unionens medlemsstater (SEC(2007)0032),

| — | med beaktande av den europeiska stadgan om pressfrihet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska stadgan om pressfrihet (2),

| — | med beaktande av kommissionens inrättande av en högnivågrupp för mediernas frihet och mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens inrättande av en högnivågrupp för mediernas frihet och mångfald,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 november 2002 om mediekoncentration (3), av den 4 september 2003 om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (4), av den 4 september 2003 om television utan gränser (5), av den 6 september 2005 om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG – ”Television utan gränser” – ändrat genom direktiv 97/36/EG, för perioden 2001–2002 (6), av den 22 april 2004 om risken för kränkning av yttrande- och informationsfriheterna (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) i EU och särskilt i Italien (7), av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (8), av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (9) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 november 2002 om mediekoncentration (3), av den 4 september 2003 om situationen när det gäller de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen (2002) (4), av den 4 september 2003 om television utan gränser (5), av den 6 september 2005 om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG – ”Television utan gränser” – ändrat genom direktiv 97/36/EG, för perioden 2001–2002 (6), av den 22 april 2004 om risken för kränkning av yttrande- och informationsfriheterna (artikel 11.2 i stadgan om de grundläggande rättigheterna) i EU och särskilt i Italien (7), av den 25 september 2008 om mediernas koncentration och mångfald i Europeiska unionen (8), av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (9) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (10),

| — | med beaktande av det pågående europeiska initiativ för mediemångfald (11) som har registrerats hos kommissionen och som syftar till att skydda mediemångfalden genom att delvis harmonisera de nationella bestämmelserna om medieägande och insyn i medierna, intressekonflikter med politiska makthavare och oberoende för medietillsynsmyndigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående europeiska initiativ för mediemångfald (11) som har registrerats hos kommissionen och som syftar till att skydda mediemångfalden genom att delvis harmonisera de nationella bestämmelserna om medieägande och insyn i medierna, intressekonflikter med politiska makthavare och oberoende för medietillsynsmyndigheter,

| — | med beaktande av skälen 8 och 94 i direktivet om audiovisuella medietjänster, där det anges att det är viktigt att medlemsstaterna säkerställer att varje handling förhindras som kan medföra dominerande ställningar eller begränsa mångfalden samt gör det möjligt för oberoende tillsynsorgan att utföra sitt arbete opartiskt och på ett öppet sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skälen 8 och 94 i direktivet om audiovisuella medietjänster, där det anges att det är viktigt att medlemsstaterna säkerställer att varje handling förhindras som kan medföra dominerande ställningar eller begränsa mångfalden samt gör det möjligt för oberoende tillsynsorgan att utföra sitt arbete opartiskt och på ett öppet sätt,

| — | med beaktande av det arbete på området för mediefrihet som utförts av OSSE och i synnerhet av dess representant för mediefrihet, de rapporter som utarbetats i samband med detta arbete och det anförande som framfördes med hjälp av videoteknik under utfrågningen i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 6 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det arbete på området för mediefrihet som utförts av OSSE och i synnerhet av dess representant för mediefrihet, de rapporter som utarbetats i samband med detta arbete och det anförande som framfördes med hjälp av videoteknik under utfrågningen i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor den 6 november 2012,

| — | med beaktande av rapporterna om media från icke-statliga organisationer såsom Reportrar utan gränser (pressfrihetsindex) och Freedom House (”Freedom of the Press”-rapporter om pressfrihet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om media från icke-statliga organisationer såsom Reportrar utan gränser (pressfrihetsindex) och Freedom House (”Freedom of the Press”-rapporter om pressfrihet),

| — | med beaktande av de undersökningar om medierelaterade frågor som offentliggjorts av parlamentet (12) och av centrumet för mediernas frihet och mångfald vid Europeiska universitetsinstitutet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de undersökningar om medierelaterade frågor som offentliggjorts av parlamentet (12) och av centrumet för mediernas frihet och mångfald vid Europeiska universitetsinstitutet (13),

| — | med beaktande av den oberoende undersökningen ”Indicators for Media Pluralism in the Member States – Towards a Risk-based Approach”, som beställdes av kommissionen 2007 och publicerades 2009 (14) och som innehåller en beskrivning av ett medieövervakningsverktyg med indikatorer som belyser hot mot mediemångfalden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den oberoende undersökningen ”Indicators for Media Pluralism in the Member States – Towards a Risk-based Approach”, som beställdes av kommissionen 2007 och publicerades 2009 (14) och som innehåller en beskrivning av ett medieövervakningsverktyg med indikatorer som belyser hot mot mediemångfalden,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0117/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A7-0117/2013), och av följande skäl:

| A. | Medierna fyller en viktig demokratisk funktion som ”offentlig vakthund” eftersom de gör det möjligt för medborgare att utöva sin rätt till information och att granska och bedöma handlingar och beslut från personer som utövar eller innehar makt eller inflytande, särskilt inför val. Genom att använda sin makt att gallra information har medierna dessutom möjlighet att till viss del bestämma den allmänna dagordningen och därmed forma den allmänna opinionen. |
| --- | --- |

A.

Medierna fyller en viktig demokratisk funktion som ”offentlig vakthund” eftersom de gör det möjligt för medborgare att utöva sin rätt till information och att granska och bedöma handlingar och beslut från personer som utövar eller innehar makt eller inflytande, särskilt inför val. Genom att använda sin makt att gallra information har medierna dessutom möjlighet att till viss del bestämma den allmänna dagordningen och därmed forma den allmänna opinionen.

| B. | Yttrandefrihet i det offentliga rummet har påvisats ha en uppbyggande funktion för demokrati och för själva rättsstaten och stå i ömsesidig förbindelse med dess existens och överlevnad. Fria och oberoende medier och fritt informationsutbyte spelar en avgörande roll i demokratiska omvälvningar som sker i icke-demokratiska länder. Kommissionen bör därför noggrant övervaka mediernas frihet och mångfald i anslutningsländerna och ägna tillräcklig uppmärksamhet åt de fria mediernas roll när det gäller att främja demokrati runtom i världen. |
| --- | --- |

B.

Yttrandefrihet i det offentliga rummet har påvisats ha en uppbyggande funktion för demokrati och för själva rättsstaten och stå i ömsesidig förbindelse med dess existens och överlevnad. Fria och oberoende medier och fritt informationsutbyte spelar en avgörande roll i demokratiska omvälvningar som sker i icke-demokratiska länder. Kommissionen bör därför noggrant övervaka mediernas frihet och mångfald i anslutningsländerna och ägna tillräcklig uppmärksamhet åt de fria mediernas roll när det gäller att främja demokrati runtom i världen.

| C. | Mediefrihet är en hörnsten för de värden som fördragen vilar på, såsom demokrati, mångfald och respekt för minoriteters rättigheter. Historiskt sett har mediefriheten, under benämningen ”tryckfrihet”, varit en nödvändig byggsten för de demokratiska idéernas framsteg och för utvecklingen av det europeiska idealet under historiens gång. |
| --- | --- |

C.

Mediefrihet är en hörnsten för de värden som fördragen vilar på, såsom demokrati, mångfald och respekt för minoriteters rättigheter. Historiskt sett har mediefriheten, under benämningen ”tryckfrihet”, varit en nödvändig byggsten för de demokratiska idéernas framsteg och för utvecklingen av det europeiska idealet under historiens gång.

| D. | Mediernas frihet och mångfald och journalistikens oberoende är avgörande beståndsdelar i själva utförandet av medietjänster i hela unionen, särskilt på den inre marknaden. Därför utgör alla otillbörliga begränsningar av mediernas frihet och mångfald och journalistikens oberoende begränsningar av åsiktsfriheten och även av den ekonomiska friheten. Journalister bör vara fria från påtryckningar från ägare, chefer och regeringar samt från ekonomiska hot. |
| --- | --- |

D.

Mediernas frihet och mångfald och journalistikens oberoende är avgörande beståndsdelar i själva utförandet av medietjänster i hela unionen, särskilt på den inre marknaden. Därför utgör alla otillbörliga begränsningar av mediernas frihet och mångfald och journalistikens oberoende begränsningar av åsiktsfriheten och även av den ekonomiska friheten. Journalister bör vara fria från påtryckningar från ägare, chefer och regeringar samt från ekonomiska hot.

| E. | Ett självständigt och starkt offentligt rum som bygger på en mångfald av oberoende medier utgör den miljö som är nödvändig för att såväl de kollektiva friheterna i civilsamhället, såsom mötes- och föreningsfrihet, som individens friheter, såsom yttrandefrihet och rätt till tillgång till information, ska kunna åtnjutas till fullo. |
| --- | --- |

E.

Ett självständigt och starkt offentligt rum som bygger på en mångfald av oberoende medier utgör den miljö som är nödvändig för att såväl de kollektiva friheterna i civilsamhället, såsom mötes- och föreningsfrihet, som individens friheter, såsom yttrandefrihet och rätt till tillgång till information, ska kunna åtnjutas till fullo.

| F. | Medborgares grundläggande rätt till yttrandefrihet och informationsfrihet kan garanteras endast genom mediernas frihet och mångfald, som gör det möjligt för journalister och medier att utöva sin rättighet och fullgöra sin skyldighet att på ett rättvist och neutralt sätt upplysa medborgare – och opartiskt rapportera – om händelser och beslut av allmänintresse. Varje samhällsmedborgare har rätt att uttrycka sina åsikter på ett demokratiskt och fredligt sätt. |
| --- | --- |

F.

Medborgares grundläggande rätt till yttrandefrihet och informationsfrihet kan garanteras endast genom mediernas frihet och mångfald, som gör det möjligt för journalister och medier att utöva sin rättighet och fullgöra sin skyldighet att på ett rättvist och neutralt sätt upplysa medborgare – och opartiskt rapportera – om händelser och beslut av allmänintresse. Varje samhällsmedborgare har rätt att uttrycka sina åsikter på ett demokratiskt och fredligt sätt.

| G. | Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att medlemsstaterna har en positiv skyldighet att garantera mediernas mångfald enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som innehåller bestämmelser som liknar dem i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som utgör en del av unionens regelverk. |
| --- | --- |

G.

Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att medlemsstaterna har en positiv skyldighet att garantera mediernas mångfald enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, som innehåller bestämmelser som liknar dem i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som utgör en del av unionens regelverk.

| H. | Information överskrider geografiska gränser genom sin natur och i synnerhet mot bakgrund av de senaste årtiondenas tekniska förändringar. Detta fyller en avgörande funktion genom att information ges till landsmän som är bosatta utomlands, och genom att vi förses med verktyg som möjliggör ömsesidig kunskap och förståelse över gränser och mellan stater. Medierna har fått en global karaktär, bland annat – men inte uteslutande – på internet. Allmänhetens och i synnerhet informationskonsumenternas förväntningar och behov är nu beroende av detta. Förändringarna i medievärlden och i kommunikationstekniken har omdefinierat området för informationsutbyte och de sätt på vilka människor tar del av information och den allmänna opinionen formas. |
| --- | --- |

H.

Information överskrider geografiska gränser genom sin natur och i synnerhet mot bakgrund av de senaste årtiondenas tekniska förändringar. Detta fyller en avgörande funktion genom att information ges till landsmän som är bosatta utomlands, och genom att vi förses med verktyg som möjliggör ömsesidig kunskap och förståelse över gränser och mellan stater. Medierna har fått en global karaktär, bland annat – men inte uteslutande – på internet. Allmänhetens och i synnerhet informationskonsumenternas förväntningar och behov är nu beroende av detta. Förändringarna i medievärlden och i kommunikationstekniken har omdefinierat området för informationsutbyte och de sätt på vilka människor tar del av information och den allmänna opinionen formas.

| I. | Ett EU-omfattande offentligt rum som bygger på kontinuerlig och oavbruten respekt för mediernas frihet och mångfald är en avgörande förutsättning för unionens integrationsprocess i enlighet med värdena i fördragen, EU-institutionernas ansvarsskyldighet och utvecklingen av europeisk demokrati, exempelvis i samband med valen till Europaparlamentet. Ett levande, konkurrenskraftigt och mångfasetterat medielandskap som bygger på såväl det tryckta ordet som audiovisuella produkter stimulerar medborgarna till deltagande i den offentliga debatten, vilket är oumbärligt för ett välfungerande demokratiskt system. |
| --- | --- |

I.

Ett EU-omfattande offentligt rum som bygger på kontinuerlig och oavbruten respekt för mediernas frihet och mångfald är en avgörande förutsättning för unionens integrationsprocess i enlighet med värdena i fördragen, EU-institutionernas ansvarsskyldighet och utvecklingen av europeisk demokrati, exempelvis i samband med valen till Europaparlamentet. Ett levande, konkurrenskraftigt och mångfasetterat medielandskap som bygger på såväl det tryckta ordet som audiovisuella produkter stimulerar medborgarna till deltagande i den offentliga debatten, vilket är oumbärligt för ett välfungerande demokratiskt system.

| J. | Icke-statliga organisationer som övervakar mediefriheten, Europarådet och OSSE, samt Europaparlamentets undersökningar och resolutioner, har rapporterat om och varnat för de hot som riktas mot de fria och oberoende medierna av regeringar, även inom Europeiska unionen (15). |
| --- | --- |

J.

Icke-statliga organisationer som övervakar mediefriheten, Europarådet och OSSE, samt Europaparlamentets undersökningar och resolutioner, har rapporterat om och varnat för de hot som riktas mot de fria och oberoende medierna av regeringar, även inom Europeiska unionen (15).

| K. | Europarådet och OSSE har granskat den mänskliga och demokratiska dimensionen av kommunikation i utförliga förklaringar, resolutioner, rekommendationer, yttranden och rapporter om mediernas frihet, mångfald och koncentration och därigenom skapat en betydelsefull samling gemensamma alleuropeiska minimistandarder på detta område. |
| --- | --- |

K.

Europarådet och OSSE har granskat den mänskliga och demokratiska dimensionen av kommunikation i utförliga förklaringar, resolutioner, rekommendationer, yttranden och rapporter om mediernas frihet, mångfald och koncentration och därigenom skapat en betydelsefull samling gemensamma alleuropeiska minimistandarder på detta område.

| L. | Europeiska unionen har åtagit sig att skydda och främja mediemångfalden som en grundpelare för rätten till information och yttrandefriheten, som är avgörande milstolpar för aktivt medborgarskap och deltagardemokrati och som ingår i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

L.

Europeiska unionen har åtagit sig att skydda och främja mediemångfalden som en grundpelare för rätten till information och yttrandefriheten, som är avgörande milstolpar för aktivt medborgarskap och deltagardemokrati och som ingår i artikel 11 i stadgan om de grundläggande rättigheterna.

| M. | Mediefrihet är ett av de kriterier som kandidatländer ska uppfylla före anslutning till EU på grundval av Köpenhamnskriterierna, och en av de principer som EU främjar i sin utrikespolitik. EU och dess medlemsstater bör följaktligen själva föregå med gott exempel och därigenom säkerställa trovärdighet och konsekvens. |
| --- | --- |

M.

Mediefrihet är ett av de kriterier som kandidatländer ska uppfylla före anslutning till EU på grundval av Köpenhamnskriterierna, och en av de principer som EU främjar i sin utrikespolitik. EU och dess medlemsstater bör följaktligen själva föregå med gott exempel och därigenom säkerställa trovärdighet och konsekvens.

| N. | Europaparlamentet har upprepade gånger framfört farhågor om mediernas frihet, mångfald och koncentration och har uppmanat kommissionen att i egenskap av fördragens väktare vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ om detta ämne. |
| --- | --- |

N.

Europaparlamentet har upprepade gånger framfört farhågor om mediernas frihet, mångfald och koncentration och har uppmanat kommissionen att i egenskap av fördragens väktare vidta lämpliga åtgärder, bland annat genom att lägga fram ett lagstiftningsinitiativ om detta ämne.

| O. | Den 16 januari 2007 införde kommissionen en ”trestegsmetod” som omfattade ett arbetsdokument från kommissionen om mediemångfald, en oberoende undersökning av mediemångfalden i medlemsstaterna med indikatorer för bedömning av denna mångfald och identifiering av potentiella risker (med 2007 som planerat utgivningsår) och ett meddelande från kommissionen om indikatorerna för mediemångfalden i medlemsstaterna (med 2008 som planerat utgivningsår), följt av ett offentligt samråd (16). Det verktyg för mediemångfald som beskrevs i den oberoende undersökningen har ännu inte genomförts. |
| --- | --- |

O.

Den 16 januari 2007 införde kommissionen en ”trestegsmetod” som omfattade ett arbetsdokument från kommissionen om mediemångfald, en oberoende undersökning av mediemångfalden i medlemsstaterna med indikatorer för bedömning av denna mångfald och identifiering av potentiella risker (med 2007 som planerat utgivningsår) och ett meddelande från kommissionen om indikatorerna för mediemångfalden i medlemsstaterna (med 2008 som planerat utgivningsår), följt av ett offentligt samråd (16). Det verktyg för mediemångfald som beskrevs i den oberoende undersökningen har ännu inte genomförts.

| P. | Denna strategi avbröts tyvärr av kommissionen genom att varken meddelandet eller det offentliga samrådet någonsin påbörjades. |
| --- | --- |

P.

Denna strategi avbröts tyvärr av kommissionen genom att varken meddelandet eller det offentliga samrådet någonsin påbörjades.

| Q. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande har stadgan om de grundläggande rättigheterna blivit bindande. Stadgan är den första internationella handling där det uttryckligen fastslås att ”[m]ediernas frihet och mångfald ska respekteras” (artikel 11.2). Enligt fördragen har EU mandat och befogenheter att se till att alla grundläggande rättigheter skyddas inom unionen, framför allt på grundval av artiklarna 2 och 7 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

Q.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande har stadgan om de grundläggande rättigheterna blivit bindande. Stadgan är den första internationella handling där det uttryckligen fastslås att ”[m]ediernas frihet och mångfald ska respekteras” (artikel 11.2). Enligt fördragen har EU mandat och befogenheter att se till att alla grundläggande rättigheter skyddas inom unionen, framför allt på grundval av artiklarna 2 och 7 i fördraget om Europeiska unionen.

| R. | Medlemsstaterna har skyldighet att under alla omständigheter främja och skydda åsikts-, yttrande-, informations- och mediefriheterna, eftersom dessa principer även garanteras i deras egna konstitutioner och lagar. De har också skyldighet att ge medborgarna rättvis och lika tillgång till olika informationskällor och därmed till olika synsätt och åsikter. Dessutom har de en skyldighet att respektera och skydda medborgarnas privatliv och familjeliv, bostäder och kommunikationer samt deras personuppgifter enligt artiklarna 7 och 8 i stadgan. Om dessa friheter är i allvarlig fara eller överträds i en medlemsstat ska unionen i god tid ingripa på ett effektivt sätt, på grundval av sina befogenheter enligt fördragen och stadgan för att skydda det europeiska demokratiska och pluralistiska systemet och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

R.

Medlemsstaterna har skyldighet att under alla omständigheter främja och skydda åsikts-, yttrande-, informations- och mediefriheterna, eftersom dessa principer även garanteras i deras egna konstitutioner och lagar. De har också skyldighet att ge medborgarna rättvis och lika tillgång till olika informationskällor och därmed till olika synsätt och åsikter. Dessutom har de en skyldighet att respektera och skydda medborgarnas privatliv och familjeliv, bostäder och kommunikationer samt deras personuppgifter enligt artiklarna 7 och 8 i stadgan. Om dessa friheter är i allvarlig fara eller överträds i en medlemsstat ska unionen i god tid ingripa på ett effektivt sätt, på grundval av sina befogenheter enligt fördragen och stadgan för att skydda det europeiska demokratiska och pluralistiska systemet och de grundläggande rättigheterna.

| S. | EU har befogenheter på medierelaterade områden såsom den inre marknaden, audiovisuell politik, konkurrens (inklusive statligt stöd), telekommunikation och grundläggande rättigheter. Europaparlamentet har hävdat att grundläggande minimistandarder bör fastställas på grundval av detta för att säkra, garantera och främja informationsfrihet och en lämplig grad av mediemångfald och oberoende mediestyrning (17). Kommissionen har gett centrumet för mediernas frihet och mångfald vid Europeiska universitetsinstitutet i uppdrag att utföra en analys av tillämpningsområdet för EU:s befogenheter på området för mediefrihet. |
| --- | --- |

S.

EU har befogenheter på medierelaterade områden såsom den inre marknaden, audiovisuell politik, konkurrens (inklusive statligt stöd), telekommunikation och grundläggande rättigheter. Europaparlamentet har hävdat att grundläggande minimistandarder bör fastställas på grundval av detta för att säkra, garantera och främja informationsfrihet och en lämplig grad av mediemångfald och oberoende mediestyrning (17). Kommissionen har gett centrumet för mediernas frihet och mångfald vid Europeiska universitetsinstitutet i uppdrag att utföra en analys av tillämpningsområdet för EU:s befogenheter på området för mediefrihet.

| T. | Det finns anledning till oro i samband med de utmaningar och påtryckningar som medierna, särskilt radio och tv i allmänhetens tjänst, ställs inför när det gäller redaktionellt oberoende, personalrekrytering, otrygga anställningar, självcensur, mångfald, informationens neutralitet och kvalitet, tillträde och finansiering, på grund av otillbörlig politisk och ekonomisk inblandning samt den ekonomiska krisen. |
| --- | --- |

T.

Det finns anledning till oro i samband med de utmaningar och påtryckningar som medierna, särskilt radio och tv i allmänhetens tjänst, ställs inför när det gäller redaktionellt oberoende, personalrekrytering, otrygga anställningar, självcensur, mångfald, informationens neutralitet och kvalitet, tillträde och finansiering, på grund av otillbörlig politisk och ekonomisk inblandning samt den ekonomiska krisen.

| U. | Det är oroväckande att hög arbetslöshet råder bland journalister i Europa och att en stor andel av dem arbetar på frilansbasis, med begränsad stabilitet i sina arbetsförhållanden, begränsat stöd och en hög grad av osäkerhet. |
| --- | --- |

U.

Det är oroväckande att hög arbetslöshet råder bland journalister i Europa och att en stor andel av dem arbetar på frilansbasis, med begränsad stabilitet i sina arbetsförhållanden, begränsat stöd och en hög grad av osäkerhet.

| V. | De privata medierna står inför ökande inrikes och gränsöverskridande koncentration, med mediekonglomerat som säljer sina produkter i olika länder, växande medieinvesteringar inom EU samt utomeuropeiska investerare och medier som utövar allt större inflytande i Europa, vilket leder till monopolisering av information och undergräver åsiktsmångfalden. Det finns viss oro kring finansieringskällorna för vissa privata medier, även inom EU. |
| --- | --- |

V.

De privata medierna står inför ökande inrikes och gränsöverskridande koncentration, med mediekonglomerat som säljer sina produkter i olika länder, växande medieinvesteringar inom EU samt utomeuropeiska investerare och medier som utövar allt större inflytande i Europa, vilket leder till monopolisering av information och undergräver åsiktsmångfalden. Det finns viss oro kring finansieringskällorna för vissa privata medier, även inom EU.

| W. | Den europeiska allmänheten har i ett stort antal enkäter, opinionsundersökningar och offentliga initiativ gett uttryck för sin oro över att tillståndet för mediernas frihet och mångfald försämras, och har upprepade gånger begärt EU-åtgärder för att bevara mediefriheten och utveckla ett starkt och oberoende medielandskap med mångfald. |
| --- | --- |

W.

Den europeiska allmänheten har i ett stort antal enkäter, opinionsundersökningar och offentliga initiativ gett uttryck för sin oro över att tillståndet för mediernas frihet och mångfald försämras, och har upprepade gånger begärt EU-åtgärder för att bevara mediefriheten och utveckla ett starkt och oberoende medielandskap med mångfald.

| X. | Den allt snabbare nyhetscykeln har lett till allvarliga misstag av journalister, såsom utelämnade kontroller och verifieringar av journalistiska källor. |
| --- | --- |

X.

Den allt snabbare nyhetscykeln har lett till allvarliga misstag av journalister, såsom utelämnade kontroller och verifieringar av journalistiska källor.

| Y. | Utvecklingen av en digital miljö kan spela en avgörande roll för EU-medborgarnas tillgång till information på internet. |
| --- | --- |

Y.

Utvecklingen av en digital miljö kan spela en avgörande roll för EU-medborgarnas tillgång till information på internet.

| Z. | Det sker grundläggande förändringar i medielandskapet, och en allt större del av journalistkåren arbetar – särskilt under den ekonomiska kris som för närvarande råder – under osäkra anställningsförhållanden med bristande social trygghet i jämförelse med standarden på arbetsmarknaden, och måste dessutom hantera olika utmaningar med koppling till journalistyrket framöver. |
| --- | --- |

Z.

Det sker grundläggande förändringar i medielandskapet, och en allt större del av journalistkåren arbetar – särskilt under den ekonomiska kris som för närvarande råder – under osäkra anställningsförhållanden med bristande social trygghet i jämförelse med standarden på arbetsmarknaden, och måste dessutom hantera olika utmaningar med koppling till journalistyrket framöver.

| AA. | Framställningar om samma frågor och krav har ingetts till Europaparlamentet av medborgare, vilket visar att det finns ett krav på handling från EU-institutionernas sida, framför allt från parlamentets sida. |
| --- | --- |

AA.

Framställningar om samma frågor och krav har ingetts till Europaparlamentet av medborgare, vilket visar att det finns ett krav på handling från EU-institutionernas sida, framför allt från parlamentets sida.

| AB. | De tekniska förändringar som internet, persondatorer och på senare tid mobil datorteknik har medfört har på djupet förändrat informationsinfrastrukturen på sätt som har fått följder för mer traditionella mediers affärsmodell, särskilt för deras beroende av reklammarknaden. Detta är ett hot mot överlevnaden för medieföretag som utför en viktig samhällelig och demokratisk uppgift. Det är därför de offentliga myndigheternas skyldighet, såväl på medlemsstatsnivå som på EU-nivå, att utarbeta en ”verktygslåda” som ska finnas tillgänglig under denna övergångstid och bidra till att garantera att de oberoende mediernas värden och uppdrag överlever, oavsett vilken teknisk plattform de använder sig av nu eller i framtiden. I detta sammanhang bör kommissionen genomföra en undersökning om de tekniska förändringarnas effekter på mediernas affärsmodell och följderna av detta för mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

AB.

De tekniska förändringar som internet, persondatorer och på senare tid mobil datorteknik har medfört har på djupet förändrat informationsinfrastrukturen på sätt som har fått följder för mer traditionella mediers affärsmodell, särskilt för deras beroende av reklammarknaden. Detta är ett hot mot överlevnaden för medieföretag som utför en viktig samhällelig och demokratisk uppgift. Det är därför de offentliga myndigheternas skyldighet, såväl på medlemsstatsnivå som på EU-nivå, att utarbeta en ”verktygslåda” som ska finnas tillgänglig under denna övergångstid och bidra till att garantera att de oberoende mediernas värden och uppdrag överlever, oavsett vilken teknisk plattform de använder sig av nu eller i framtiden. I detta sammanhang bör kommissionen genomföra en undersökning om de tekniska förändringarnas effekter på mediernas affärsmodell och följderna av detta för mediernas frihet och mångfald.

| AC. | Den senaste tidens ekonomiska kris har förvärrat svårigheterna inom mediebranschen och har genom de allt osäkrare förhållandena för journalister gjort medielandskapet mer sårbart för ekonomiska och politiska påtryckningar samt mer bräckligt i sig självt. Dessa företeelser har fått särskilda konsekvenser för de journalistiska genrer som är dyrare eller tar mer tid att utveckla, såsom undersökande journalistik, reportage och utstationering av internationella och europeiska utrikeskorrespondenter. Dessa former av journalistik är oumbärliga för att garantera offentliga och politiska myndigheters ansvars- och redovisningsskyldighet, för att hindra missbruk av ekonomisk och institutionell makt och för att se till att brottslig verksamhet kan avslöjas och lagföras på de sociala, miljörelaterade och humanitära områdena. Kommissionen bör genomföra en undersökning om krisens och de osäkra anställningsförhållandenas effekter på journalister i syfte att analysera och försöka åtgärda konsekvenserna av detta för mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

AC.

Den senaste tidens ekonomiska kris har förvärrat svårigheterna inom mediebranschen och har genom de allt osäkrare förhållandena för journalister gjort medielandskapet mer sårbart för ekonomiska och politiska påtryckningar samt mer bräckligt i sig självt. Dessa företeelser har fått särskilda konsekvenser för de journalistiska genrer som är dyrare eller tar mer tid att utveckla, såsom undersökande journalistik, reportage och utstationering av internationella och europeiska utrikeskorrespondenter. Dessa former av journalistik är oumbärliga för att garantera offentliga och politiska myndigheters ansvars- och redovisningsskyldighet, för att hindra missbruk av ekonomisk och institutionell makt och för att se till att brottslig verksamhet kan avslöjas och lagföras på de sociala, miljörelaterade och humanitära områdena. Kommissionen bör genomföra en undersökning om krisens och de osäkra anställningsförhållandenas effekter på journalister i syfte att analysera och försöka åtgärda konsekvenserna av detta för mediernas frihet och mångfald.

| AD. | Tekniska förändringar, en mångfald av oberoende yrkesjournalister och förvärvande av de olika former av kompetens som behövs för att samla in och producera information av god kvalitet i dagens situation innebär också möjligheter att skapa nya plattforms- och gränsöverskridande journalistiksatsningar som kan stödjas genom såväl offentlig som marknadsbaserad politik. |
| --- | --- |

AD.

Tekniska förändringar, en mångfald av oberoende yrkesjournalister och förvärvande av de olika former av kompetens som behövs för att samla in och producera information av god kvalitet i dagens situation innebär också möjligheter att skapa nya plattforms- och gränsöverskridande journalistiksatsningar som kan stödjas genom såväl offentlig som marknadsbaserad politik.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska unionen att respektera, garantera, skydda och främja den grundläggande rättigheten till yttrandefrihet och informationsfrihet samt mediernas frihet och mångfald och att därför avstå från att utöva, samt utveckla och stödja mekanismer för att förhindra, hot mot mediernas frihet, såsom försök att otillbörligen påverka eller pressa medierna politiskt och införa partipolitisk kontroll och censur av medierna, begränsa eller orättmätigt inskränka mediernas frihet och oberoende på grund av privata eller politiska intressen eller ekonomiskt hota radio och tv i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska unionen att respektera, garantera, skydda och främja den grundläggande rättigheten till yttrandefrihet och informationsfrihet samt mediernas frihet och mångfald och att därför avstå från att utöva, samt utveckla och stödja mekanismer för att förhindra, hot mot mediernas frihet, såsom försök att otillbörligen påverka eller pressa medierna politiskt och införa partipolitisk kontroll och censur av medierna, begränsa eller orättmätigt inskränka mediernas frihet och oberoende på grund av privata eller politiska intressen eller ekonomiskt hota radio och tv i allmänhetens tjänst.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att se till att det finns rättsligt bindande förfaranden och mekanismer för val och tillsättning av offentliga mediechefer, styrelser, medieråd och tillsynsorgan som är öppna, grundas på meriter och obestridlig erfarenhet och garanterar professionalitet, integritet och oberoende samt bredast möjliga samförstånd inom det politiska och sociala spektrumet, klarhet om rättsläget och kontinuitet, i stället för att dessa befattningar tillsätts på grundval av politiska eller partipolitiska kriterier inom ramen för ett system där segrarna fördelar bytet beroende på valresultat eller viljan hos de personer som har makten. Parlamentet konstaterar att varje medlemsstat bör upprätta en förteckning över kriterier för tillsättning av statliga mediechefer eller mediestyrelser, i enlighet med principerna om oberoende, integritet, erfarenhet och professionalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta garantier för att hålla medieråden och tillsynsorganen oberoende från politiskt inflytande från regeringen, den parlamentariska majoriteten eller andra grupper i samhället. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och EU att se till att det finns rättsligt bindande förfaranden och mekanismer för val och tillsättning av offentliga mediechefer, styrelser, medieråd och tillsynsorgan som är öppna, grundas på meriter och obestridlig erfarenhet och garanterar professionalitet, integritet och oberoende samt bredast möjliga samförstånd inom det politiska och sociala spektrumet, klarhet om rättsläget och kontinuitet, i stället för att dessa befattningar tillsätts på grundval av politiska eller partipolitiska kriterier inom ramen för ett system där segrarna fördelar bytet beroende på valresultat eller viljan hos de personer som har makten. Parlamentet konstaterar att varje medlemsstat bör upprätta en förteckning över kriterier för tillsättning av statliga mediechefer eller mediestyrelser, i enlighet med principerna om oberoende, integritet, erfarenhet och professionalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta garantier för att hålla medieråden och tillsynsorganen oberoende från politiskt inflytande från regeringen, den parlamentariska majoriteten eller andra grupper i samhället.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att mediernas mångfald och journalistiskt och redaktionellt oberoende utgör grundpelare för mediefriheten genom att se till att medierna är diversifierade, garantera att olika sociala och politiska aktörer, åsikter och synvinklar (från bl.a. icke-statliga organisationer, medborgarorganisationer och minoriteter) kan göra sig hörda och erbjuda ett brett spektrum av olika synsätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet framhåller att mediernas mångfald och journalistiskt och redaktionellt oberoende utgör grundpelare för mediefriheten genom att se till att medierna är diversifierade, garantera att olika sociala och politiska aktörer, åsikter och synvinklar (från bl.a. icke-statliga organisationer, medborgarorganisationer och minoriteter) kan göra sig hörda och erbjuda ett brett spektrum av olika synsätt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kulturella folkgrupper som är uppdelade mellan flera regionala regeringar eller medlemsstater kan få tillgång till medier på sitt språk och att inga politiska beslut sätter stopp för denna tillgång. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att kulturella folkgrupper som är uppdelade mellan flera regionala regeringar eller medlemsstater kan få tillgång till medier på sitt språk och att inga politiska beslut sätter stopp för denna tillgång.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att konventionsstaterna har en skyldighet att garantera mediernas mångfald enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 10 i konventionen innehåller bestämmelser som liknar dem i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som utgör en del av unionens regelverk. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påminner om att Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har fastslagit att konventionsstaterna har en skyldighet att garantera mediernas mångfald enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Artikel 10 i konventionen innehåller bestämmelser som liknar dem i artikel 11 i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, som utgör en del av unionens regelverk.

| 6. | Europaparlamentet understryker att kommissionen bör se till att medlemsstaterna garanterar en verklig tillämpning av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna i sina länder som tar sig uttryck i mediemångfald, lika tillgång till information samt respekt för tryckta mediers oberoende genom neutralitet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet understryker att kommissionen bör se till att medlemsstaterna garanterar en verklig tillämpning av EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna i sina länder som tar sig uttryck i mediemångfald, lika tillgång till information samt respekt för tryckta mediers oberoende genom neutralitet.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att länder som vill ansluta sig till EU enligt Köpenhamnskriterierna måste följa unionens regelverk, som omfattar stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11, som kräver respekt för mediernas frihet och mångfald. Parlamentet konstaterar å andra sidan att det inte finns någon mekanism som övervakar att nuvarande medlemsstater följer stadgan, även om de är skyldiga att göra det. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att länder som vill ansluta sig till EU enligt Köpenhamnskriterierna måste följa unionens regelverk, som omfattar stadgan om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 11, som kräver respekt för mediernas frihet och mångfald. Parlamentet konstaterar å andra sidan att det inte finns någon mekanism som övervakar att nuvarande medlemsstater följer stadgan, även om de är skyldiga att göra det.

| 8. | Europaparlamentet understryker den grundläggande betydelsen av ett verkligt balanserat europeiskt dubbelt system där privata medier och medier i allmänhetens tjänst spelar sina respektive roller. Både parlamentet, kommissionen och Europarådet har gett uttryck för att detta system måste upprätthållas. Parlamentet konstaterar att medier i allmänhetens tjänst är avgörande i ett multimediesamhälle där de globala och rent kommersiella marknadsaktörerna blivit allt fler. Parlamentet påminner om den viktiga roll som spelas av medier i allmänhetens tjänst som finansieras av medborgarna genom staten för att medborgarnas behov ska tillgodoses, och om dessa mediers institutionella skyldighet att – oberoende av yttre påtryckningar och privata och politiska intressen – ge en bred publik korrekt och pålitlig information av hög kvalitet och att ge utrymme åt nischer som kanske inte är lönsamma för privata medier. Parlamentet betonar att de privata medierna har liknande skyldigheter när det gäller information, i synnerhet information av institutionell och politisk natur såsom i samband med val, folkomröstningar och liknande. Det är nödvändigt att garantera nationella nyhetsbyråers yrkesmässiga oberoende och förhindra att nyhetsmonopol bildas. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker den grundläggande betydelsen av ett verkligt balanserat europeiskt dubbelt system där privata medier och medier i allmänhetens tjänst spelar sina respektive roller. Både parlamentet, kommissionen och Europarådet har gett uttryck för att detta system måste upprätthållas. Parlamentet konstaterar att medier i allmänhetens tjänst är avgörande i ett multimediesamhälle där de globala och rent kommersiella marknadsaktörerna blivit allt fler. Parlamentet påminner om den viktiga roll som spelas av medier i allmänhetens tjänst som finansieras av medborgarna genom staten för att medborgarnas behov ska tillgodoses, och om dessa mediers institutionella skyldighet att – oberoende av yttre påtryckningar och privata och politiska intressen – ge en bred publik korrekt och pålitlig information av hög kvalitet och att ge utrymme åt nischer som kanske inte är lönsamma för privata medier. Parlamentet betonar att de privata medierna har liknande skyldigheter när det gäller information, i synnerhet information av institutionell och politisk natur såsom i samband med val, folkomröstningar och liknande. Det är nödvändigt att garantera nationella nyhetsbyråers yrkesmässiga oberoende och förhindra att nyhetsmonopol bildas.

| 9. | Europaparlamentet anser att fortsatt självreglering och initiativ i annan form än lagstiftning har en viktig roll att spela för att säkra mediefriheten, förutsatt att de är oberoende, opartiska och öppna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att stödja mediernas och deras tillsynsorgans oberoende såväl från staten (även på EU-nivå) som från mäktiga kommersiella intressen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att fortsatt självreglering och initiativ i annan form än lagstiftning har en viktig roll att spela för att säkra mediefriheten, förutsatt att de är oberoende, opartiska och öppna. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta åtgärder för att stödja mediernas och deras tillsynsorgans oberoende såväl från staten (även på EU-nivå) som från mäktiga kommersiella intressen.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att medier i allmänhetens tjänst har en särskild och distinkt funktion, såsom anges i Amsterdamprotokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att medier i allmänhetens tjänst har en särskild och distinkt funktion, såsom anges i Amsterdamprotokollet om systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att det i protokoll nr 29 till fördragen konstateras att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, och att det därför fastställs att medlemsstaterna kan finansiera radio och tv i allmänhetens tjänst endast i den utsträckning som denna finansiering ges för att uppdraget att verka i allmänhetens tjänst ska utföras och utan att påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påminner om att det i protokoll nr 29 till fördragen konstateras att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, och att det därför fastställs att medlemsstaterna kan finansiera radio och tv i allmänhetens tjänst endast i den utsträckning som denna finansiering ges för att uppdraget att verka i allmänhetens tjänst ska utföras och utan att påverka handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av lämplig, proportionerlig och stabil finansiering för medier i allmänhetens tjänst för att garantera deras politiska och ekonomiska oberoende, så att medier i allmänhetens tjänst kan fullgöra sitt uppdrag – inklusive sin sociala, utbildningsmässiga, kulturella och demokratiska roll – och så att de kan anpassa sig till den digitala övergången och bidra till ett inkluderande informations- och kunskapssamhälle med representativa och högkvalitativa medier som är tillgängliga för alla. Parlamentet uttrycker sin oro över den rådande tendensen i flera medlemsstater till budgetnedskärningar eller inskränkningar av verksamheten för medier i allmänhetens tjänst, eftersom detta minskar dessa mediers förmåga att fullgöra sitt uppdrag. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att motarbeta denna utveckling och att garantera stabil, hållbar, adekvat och förutsebar finansiering för medier i allmänhetens tjänst. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av lämplig, proportionerlig och stabil finansiering för medier i allmänhetens tjänst för att garantera deras politiska och ekonomiska oberoende, så att medier i allmänhetens tjänst kan fullgöra sitt uppdrag – inklusive sin sociala, utbildningsmässiga, kulturella och demokratiska roll – och så att de kan anpassa sig till den digitala övergången och bidra till ett inkluderande informations- och kunskapssamhälle med representativa och högkvalitativa medier som är tillgängliga för alla. Parlamentet uttrycker sin oro över den rådande tendensen i flera medlemsstater till budgetnedskärningar eller inskränkningar av verksamheten för medier i allmänhetens tjänst, eftersom detta minskar dessa mediers förmåga att fullgöra sitt uppdrag. Medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att motarbeta denna utveckling och att garantera stabil, hållbar, adekvat och förutsebar finansiering för medier i allmänhetens tjänst.

| 13. | Europaparlamentet betonar att åtgärder för att reglera mediers tillträde till marknaden genom sändningslicenser och tillståndsförfaranden, bestämmelser till skydd för staten, nationell och militär säkerhet och allmän ordning och bestämmelser om skydd för moralen och skydd av barn inte bör missbrukas för att införa politisk eller partipolitisk kontroll och censur av medierna och sätta hinder i vägen för medborgarnas grundläggande rättighet att bli informerade om viktiga frågor av allmänt intresse. Parlamentet understryker att en lämplig balans måste garanteras i detta avseende. Parlamentet påminner om att medierna inte får hotas på grund av påverkan från särskilda intressegrupper och lobbygrupper, ekonomiska aktörer eller religiösa grupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att åtgärder för att reglera mediers tillträde till marknaden genom sändningslicenser och tillståndsförfaranden, bestämmelser till skydd för staten, nationell och militär säkerhet och allmän ordning och bestämmelser om skydd för moralen och skydd av barn inte bör missbrukas för att införa politisk eller partipolitisk kontroll och censur av medierna och sätta hinder i vägen för medborgarnas grundläggande rättighet att bli informerade om viktiga frågor av allmänt intresse. Parlamentet understryker att en lämplig balans måste garanteras i detta avseende. Parlamentet påminner om att medierna inte får hotas på grund av påverkan från särskilda intressegrupper och lobbygrupper, ekonomiska aktörer eller religiösa grupper.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa konkurrens- och mediebestämmelserna, att garantera konkurrens för att åtgärda och förhindra att aktörer får dominerande ställningar – eventuellt genom lägre tröskelvärden för mediebranschen än för andra marknader –, att se till att nya aktörer kan få tillträde till marknaden, att ingripa om det uppstår en alltför stor mediekoncentration och om mediemångfalden och mediernas oberoende och frihet hotas, för att se till att alla unionsmedborgare har tillgång till fria, diversifierade medier i alla medlemsstater, samt att vid behov rekommendera förbättringar. Parlamentet betonar att förekomsten av presskoncerner som ägs av företag som har makten att tilldela offentliga upphandlingskontrakt utgör ett hot mot mediernas oberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur de nuvarande konkurrensbestämmelserna förhåller sig till den ökande koncentrationen av kommersiella medier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga mediemångfalden och förhindra en alltför stor mediekoncentration. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa konkurrens- och mediebestämmelserna, att garantera konkurrens för att åtgärda och förhindra att aktörer får dominerande ställningar – eventuellt genom lägre tröskelvärden för mediebranschen än för andra marknader –, att se till att nya aktörer kan få tillträde till marknaden, att ingripa om det uppstår en alltför stor mediekoncentration och om mediemångfalden och mediernas oberoende och frihet hotas, för att se till att alla unionsmedborgare har tillgång till fria, diversifierade medier i alla medlemsstater, samt att vid behov rekommendera förbättringar. Parlamentet betonar att förekomsten av presskoncerner som ägs av företag som har makten att tilldela offentliga upphandlingskontrakt utgör ett hot mot mediernas oberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur de nuvarande konkurrensbestämmelserna förhåller sig till den ökande koncentrationen av kommersiella medier i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga mediemångfalden och förhindra en alltför stor mediekoncentration.

| 15. | Europaparlamentet betonar att man måste ägna uppmärksamhet åt graden av koncentration av medieägarskap i medlemsstaterna och understryker att begreppet mediemångfald omfattar ett bredare spektrum av frågor, såsom förbud mot censur, skydd för journalisternas källor och uppgiftslämnare, frågor som rör påtryckningar från politiska aktörer och marknadskrafter, öppenhet och insyn, arbetsvillkor för journalister, medieövervakningsmyndigheter, kulturell mångfald, utvecklingen av ny teknik, fri tillgång till information och kommunikation, ocensurerad tillgång till internet samt den digitala klyftan. Parlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna bör präglas av insyn och inte bör koncentreras. Parlamentet betonar att koncentration av ägandet äventyrar mediemångfalden och den kulturella mångfalden och leder till ett ensidigt medieinnehåll. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att man måste ägna uppmärksamhet åt graden av koncentration av medieägarskap i medlemsstaterna och understryker att begreppet mediemångfald omfattar ett bredare spektrum av frågor, såsom förbud mot censur, skydd för journalisternas källor och uppgiftslämnare, frågor som rör påtryckningar från politiska aktörer och marknadskrafter, öppenhet och insyn, arbetsvillkor för journalister, medieövervakningsmyndigheter, kulturell mångfald, utvecklingen av ny teknik, fri tillgång till information och kommunikation, ocensurerad tillgång till internet samt den digitala klyftan. Parlamentet anser att ägandet och förvaltningen av medierna bör präglas av insyn och inte bör koncentreras. Parlamentet betonar att koncentration av ägandet äventyrar mediemångfalden och den kulturella mångfalden och leder till ett ensidigt medieinnehåll.

| 16. | Europaparlamentet efterlyser bestämmelser som garanterar att intressekonflikter, såsom de som uppstår på grund av en sammansmältning av politiskt makthavande och kontroll över medier, åtgärdas och löses på rätt sätt och i synnerhet att de verkliga ägarna av mediekonglomerat alltid är offentliga så att intressekonflikter förhindras. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av klara bestämmelser för att säkerställa insynsvänliga och rättvisa förfaranden för mediefinansiering och statlig tilldelning av reklam- och sponsringstid för att garantera att reklam och sponsring inte påverkar vare sig informations- och yttrandefriheten, mångfalden eller den redaktionella hållningen hos medierna. Kommissionen uppmanas att övervaka detta. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet efterlyser bestämmelser som garanterar att intressekonflikter, såsom de som uppstår på grund av en sammansmältning av politiskt makthavande och kontroll över medier, åtgärdas och löses på rätt sätt och i synnerhet att de verkliga ägarna av mediekonglomerat alltid är offentliga så att intressekonflikter förhindras. Parlamentet efterlyser ett effektivt genomförande av klara bestämmelser för att säkerställa insynsvänliga och rättvisa förfaranden för mediefinansiering och statlig tilldelning av reklam- och sponsringstid för att garantera att reklam och sponsring inte påverkar vare sig informations- och yttrandefriheten, mångfalden eller den redaktionella hållningen hos medierna. Kommissionen uppmanas att övervaka detta.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att det, trots användningen av konkurrenspolitik genom EU:s koncentrationsförordning och i synnerhet artikel 21 i denna (18), har framförts farhågor om att dessa instrument inte begränsar mediekoncentrationen tillräckligt på grund av problem med definitionen av marknaden, vilket innebär att stora fusioner av flera sorters medier i vissa fall inte når upp till de tröskelvärden för omsättning som fastställs i EU:s konkurrenspolitik. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att det, trots användningen av konkurrenspolitik genom EU:s koncentrationsförordning och i synnerhet artikel 21 i denna (18), har framförts farhågor om att dessa instrument inte begränsar mediekoncentrationen tillräckligt på grund av problem med definitionen av marknaden, vilket innebär att stora fusioner av flera sorters medier i vissa fall inte når upp till de tröskelvärden för omsättning som fastställs i EU:s konkurrenspolitik.

| 18. | Europaparlamentet framhåller att marknadsinflytande inom mediebranschen uppkommer inte bara genom monopolbaserad makt över priserna, utan också genom politiskt inflytande som leder till obalans i maktförhållandena mellan myndigheter och näringsidkare och gör dominerande ställningar svårare att avveckla när de en gång etablerats. Parlamentet anser att de tröskelvärden på konkurrensområdet som fastställs för mediebranschen bör vara lägre än för andra marknader. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet framhåller att marknadsinflytande inom mediebranschen uppkommer inte bara genom monopolbaserad makt över priserna, utan också genom politiskt inflytande som leder till obalans i maktförhållandena mellan myndigheter och näringsidkare och gör dominerande ställningar svårare att avveckla när de en gång etablerats. Parlamentet anser att de tröskelvärden på konkurrensområdet som fastställs för mediebranschen bör vara lägre än för andra marknader.

| 19. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att den flera gånger tidigare har tillfrågats om möjligheten att införa en rättslig ram för att förhindra koncentration av ägande och missbruk av dominerande ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga mediemångfalden, däribland en rättslig ram för bestämmelser om medieägande där minimistandarder för medlemsstaterna införs. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att den flera gånger tidigare har tillfrågats om möjligheten att införa en rättslig ram för att förhindra koncentration av ägande och missbruk av dominerande ställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå konkreta åtgärder för att trygga mediemångfalden, däribland en rättslig ram för bestämmelser om medieägande där minimistandarder för medlemsstaterna införs.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att se till att journalister är oberoende och inte styrs av vare sig interna påtryckningar från redaktörer, utgivare och ägare eller yttre påtryckningar från politiska eller ekonomiska lobbygrupper eller andra intressegrupper och betonar betydelsen av redaktionella stadgor eller uppförandekoder i fråga om redaktionellt oberoende för att förhindra att ägare, regeringar eller utomstående intressenter påverkar nyhetsinnehållet. Parlamentet betonar vikten av att rätten till yttrandefrihet utövas utan diskriminering av någon sort och på grundval av jämlikhet och likabehandling. Parlamentet framhåller att rätten till tillgång till offentliga handlingar och offentlig information är grundläggande för journalister och medborgarna, och uppmanar medlemsstaterna att upprätta en gedigen och omfattande rättslig ram för fri tillgång till regeringsinformation och tillgång till handlingar som är av allmänt intresse. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna att ge rättsliga garantier för fullständigt skydd av principen om källskydd och efterlyser en strikt tillämpning av den rättspraxis på området som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har, även i samband med uppgiftslämnare. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker vikten av att se till att journalister är oberoende och inte styrs av vare sig interna påtryckningar från redaktörer, utgivare och ägare eller yttre påtryckningar från politiska eller ekonomiska lobbygrupper eller andra intressegrupper och betonar betydelsen av redaktionella stadgor eller uppförandekoder i fråga om redaktionellt oberoende för att förhindra att ägare, regeringar eller utomstående intressenter påverkar nyhetsinnehållet. Parlamentet betonar vikten av att rätten till yttrandefrihet utövas utan diskriminering av någon sort och på grundval av jämlikhet och likabehandling. Parlamentet framhåller att rätten till tillgång till offentliga handlingar och offentlig information är grundläggande för journalister och medborgarna, och uppmanar medlemsstaterna att upprätta en gedigen och omfattande rättslig ram för fri tillgång till regeringsinformation och tillgång till handlingar som är av allmänt intresse. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna att ge rättsliga garantier för fullständigt skydd av principen om källskydd och efterlyser en strikt tillämpning av den rättspraxis på området som Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har, även i samband med uppgiftslämnare.

| 21. | Europaparlamentet kräver att journalister ska skyddas mot påtryckningar, skrämseltaktik, trakasserier, hot och våld, och påminner om att utredande journalister ofta utsätts för hot, fysisk misshandel och till och med mordförsök till följd av sin verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att garantera rättvisa och bekämpa straffrihet för sådana handlingar och framhåller att handlingar av det slaget har en avskräckande effekt på yttrandefriheten, vilket leder till självcensur bland medierna. Parlamentet betonar att den undersökande journalistiken bidrar till att övervaka demokratin och en god samhällsstyrning samt avslöja missförhållanden och brott och därmed är en hjälp för brottsbekämpande myndigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och EU att stödja och främja undersökande journalistik och främja etisk journalistik i medierna genom att utarbeta yrkesmässiga standarder och lämpliga förfaranden för prövning, särskilt genom yrkesutbildning och uppförandekoder som fastställts av organisationer och fackföreningar inom mediebranschen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att journalister ska skyddas mot påtryckningar, skrämseltaktik, trakasserier, hot och våld, och påminner om att utredande journalister ofta utsätts för hot, fysisk misshandel och till och med mordförsök till följd av sin verksamhet. Parlamentet betonar vikten av att garantera rättvisa och bekämpa straffrihet för sådana handlingar och framhåller att handlingar av det slaget har en avskräckande effekt på yttrandefriheten, vilket leder till självcensur bland medierna. Parlamentet betonar att den undersökande journalistiken bidrar till att övervaka demokratin och en god samhällsstyrning samt avslöja missförhållanden och brott och därmed är en hjälp för brottsbekämpande myndigheter. Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna och EU att stödja och främja undersökande journalistik och främja etisk journalistik i medierna genom att utarbeta yrkesmässiga standarder och lämpliga förfaranden för prövning, särskilt genom yrkesutbildning och uppförandekoder som fastställts av organisationer och fackföreningar inom mediebranschen.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning för att förhindra att underrättelsetjänstemän infiltrerar nyhetsredaktioner, eftersom sådana metoder i högsta grad äventyrar yttrandefriheten genom att möjliggöra övervakning av nyhetsredaktioner och skapa ett klimat av misstro, hämma insamlandet av information och hota källskyddet samt ytterst utgör ett försök att vilseleda och manipulera allmänheten och skada mediernas trovärdighet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta lagstiftning för att förhindra att underrättelsetjänstemän infiltrerar nyhetsredaktioner, eftersom sådana metoder i högsta grad äventyrar yttrandefriheten genom att möjliggöra övervakning av nyhetsredaktioner och skapa ett klimat av misstro, hämma insamlandet av information och hota källskyddet samt ytterst utgör ett försök att vilseleda och manipulera allmänheten och skada mediernas trovärdighet.

| 23. | Europaparlamentet betonar att allt fler journalister är anställda under otrygga förhållanden och saknar sociala garantier som är vanliga på övriga arbetsmarknader, och efterlyser en förbättring av arbetsförhållandena för yrkesverksamma inom mediebranschen. Parlamentet understryker att medlemsstaterna måste se till att journalisternas arbetsvillkor är förenliga med bestämmelserna i den europeiska sociala stadgan. Parlamentet betonar vikten av kollektivavtal för journalister och journalistkårernas fackliga representation, som borde vara tillåtna för alla arbetstagare även om de är medlemmar i någon mindre grupp, om de arbetar i små företag, eller om de har atypiska anställningsavtal, till exempel tillfälligt arbete. Med en trygg anställning kan de nämligen tala och agera tillsammans och på så sätt lättare och effektivare skydda sina yrkesstandarder. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att allt fler journalister är anställda under otrygga förhållanden och saknar sociala garantier som är vanliga på övriga arbetsmarknader, och efterlyser en förbättring av arbetsförhållandena för yrkesverksamma inom mediebranschen. Parlamentet understryker att medlemsstaterna måste se till att journalisternas arbetsvillkor är förenliga med bestämmelserna i den europeiska sociala stadgan. Parlamentet betonar vikten av kollektivavtal för journalister och journalistkårernas fackliga representation, som borde vara tillåtna för alla arbetstagare även om de är medlemmar i någon mindre grupp, om de arbetar i små företag, eller om de har atypiska anställningsavtal, till exempel tillfälligt arbete. Med en trygg anställning kan de nämligen tala och agera tillsammans och på så sätt lättare och effektivare skydda sina yrkesstandarder.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet att främja etisk journalistik i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett instrument (exempelvis genom en rekommendation såsom rekommendationen av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster) för att se till att medlemsstaterna uppmanar mediesektorn att utarbeta yrkesstandarder och etiska regler som omfattar skyldigheten att skilja på fakta och åsikter i rapporteringen, nödvändigheten av korrekthet, opartiskhet och objektivitet, respekt för människors personliga integritet, skyldighet att rätta till felaktig information och rätten till genmäle. I denna ram bör ingå att mediesektorn ska upprätta en oberoende medietillsynsmyndighet som drivs oberoende av politisk eller annan yttre påverkan, kan behandla klagomål mot pressen på grundval av yrkesstandarderna och de etiska reglerna och har befogenhet att tillgripa lämpliga sanktioner. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet att främja etisk journalistik i medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå ett instrument (exempelvis genom en rekommendation såsom rekommendationen av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster) för att se till att medlemsstaterna uppmanar mediesektorn att utarbeta yrkesstandarder och etiska regler som omfattar skyldigheten att skilja på fakta och åsikter i rapporteringen, nödvändigheten av korrekthet, opartiskhet och objektivitet, respekt för människors personliga integritet, skyldighet att rätta till felaktig information och rätten till genmäle. I denna ram bör ingå att mediesektorn ska upprätta en oberoende medietillsynsmyndighet som drivs oberoende av politisk eller annan yttre påverkan, kan behandla klagomål mot pressen på grundval av yrkesstandarderna och de etiska reglerna och har befogenhet att tillgripa lämpliga sanktioner.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater där ärekränkning är ett brott att avkriminalisera det snarast möjligt. Parlamentet beklagar att påtryckningar, våld och trakasserier riktas mot journalister och medier i många medlemsstater, även när de förstnämnda bevakar demonstrationer och offentliga tilldragelser, vilket lett till oro bland europeiska och internationella organisationer, i akademiska kretsar och i civilsamhället. Parlamentet betonar vikten av att inleda en dialog med myndigheterna för att se till att mediernas frihet och oberoende inte hotas, att kritiska röster inte tystas och att brottsbekämpande personal respekterar mediernas roll och tillåter att medierna kan sköta sin rapportering under fria och säkra former. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater där ärekränkning är ett brott att avkriminalisera det snarast möjligt. Parlamentet beklagar att påtryckningar, våld och trakasserier riktas mot journalister och medier i många medlemsstater, även när de förstnämnda bevakar demonstrationer och offentliga tilldragelser, vilket lett till oro bland europeiska och internationella organisationer, i akademiska kretsar och i civilsamhället. Parlamentet betonar vikten av att inleda en dialog med myndigheterna för att se till att mediernas frihet och oberoende inte hotas, att kritiska röster inte tystas och att brottsbekämpande personal respekterar mediernas roll och tillåter att medierna kan sköta sin rapportering under fria och säkra former.

| 26. | Europaparlamentet understryker vikten av att inrätta självregleringsorgan för medierna, såsom klagomålsnämnder och ombudspersoner, och stöder de praktiska bottom-up-initiativ som europeiska journalister inlett för att försvara sina grundläggande rättigheter genom att inrätta ett öppet centrum för dokumentering av påstådda överträdelser av dessa rättigheter, framför allt yttrandefriheten (i enlighet med det pilotprojekt som den 23 oktober 2012 antogs av parlamentet som en del av parlamentets ståndpunkt om budgeten för 2013). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker vikten av att inrätta självregleringsorgan för medierna, såsom klagomålsnämnder och ombudspersoner, och stöder de praktiska bottom-up-initiativ som europeiska journalister inlett för att försvara sina grundläggande rättigheter genom att inrätta ett öppet centrum för dokumentering av påstådda överträdelser av dessa rättigheter, framför allt yttrandefriheten (i enlighet med det pilotprojekt som den 23 oktober 2012 antogs av parlamentet som en del av parlamentets ståndpunkt om budgeten för 2013).

| 27. | Europaparlamentet understryker behovet av bestämmelser om politisk information i hela den audiovisuella mediesektorn för att garantera rättvist utrymme för olika politiska konkurrenter, åsikter och synpunkter, särskilt vid val och folkomröstningar, så att man ser till att medborgarna kan bilda sig en egen uppfattning utan otillbörlig påverkan från en enda dominerande opinionsbildare. Parlamentet betonar att respekten för sådana bestämmelser måste upprätthållas av tillsynsorganen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker behovet av bestämmelser om politisk information i hela den audiovisuella mediesektorn för att garantera rättvist utrymme för olika politiska konkurrenter, åsikter och synpunkter, särskilt vid val och folkomröstningar, så att man ser till att medborgarna kan bilda sig en egen uppfattning utan otillbörlig påverkan från en enda dominerande opinionsbildare. Parlamentet betonar att respekten för sådana bestämmelser måste upprätthållas av tillsynsorganen.

| 28. | Europaparlamentet betonar att den grundläggande rätten till yttrandefrihet och mediefrihet inte bara gäller traditionella medier, utan också omfattar sociala medier och andra former av nya medier. Parlamentet understryker vikten av att se till att yttrandefriheten och informationsfriheten respekteras på internet, framför allt genom garantier för nätneutralitet, och uppmanar följaktligen EU och medlemsstaterna att se till att dessa rättigheter och friheter respekteras till fullo på internet när det gäller fri tillgång till och tillhandahållande och spridning av information. Parlamentet varnar för myndighetsinsatser för att kräva registrering eller tillstånd eller för att hindra påstått skadligt innehåll. Parlamentet är medvetet om att internettjänster som tillhandahålls av medier i allmänhetens tjänst bidrar till deras uppdrag att se till att medborgarna kan få tillgång till information och bilda sig en uppfattning som bygger på olika källor. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att den grundläggande rätten till yttrandefrihet och mediefrihet inte bara gäller traditionella medier, utan också omfattar sociala medier och andra former av nya medier. Parlamentet understryker vikten av att se till att yttrandefriheten och informationsfriheten respekteras på internet, framför allt genom garantier för nätneutralitet, och uppmanar följaktligen EU och medlemsstaterna att se till att dessa rättigheter och friheter respekteras till fullo på internet när det gäller fri tillgång till och tillhandahållande och spridning av information. Parlamentet varnar för myndighetsinsatser för att kräva registrering eller tillstånd eller för att hindra påstått skadligt innehåll. Parlamentet är medvetet om att internettjänster som tillhandahålls av medier i allmänhetens tjänst bidrar till deras uppdrag att se till att medborgarna kan få tillgång till information och bilda sig en uppfattning som bygger på olika källor.

| 29. | Europaparlamentet betonar den växande betydelsen av nyhetsaggregatorer, sökmotorer och andra mellanhänder för spridning av och tillgång till information och nyheter på internet, och uppmanar kommissionen att ta med dessa internetaktörer i EU:s rättsliga ram vid översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster för att hantera problemen med innehållsdiskriminering och ett snedvridet urval av källor. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar den växande betydelsen av nyhetsaggregatorer, sökmotorer och andra mellanhänder för spridning av och tillgång till information och nyheter på internet, och uppmanar kommissionen att ta med dessa internetaktörer i EU:s rättsliga ram vid översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster för att hantera problemen med innehållsdiskriminering och ett snedvridet urval av källor.

| 30. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för kommissionens politik för mediekompetens ägna tillräcklig uppmärksamhet åt medieutbildningens betydelse för att ge medborgarna färdigheter för att kritiskt kunna tolka och sålla i det ständigt ökande informationsflödet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för kommissionens politik för mediekompetens ägna tillräcklig uppmärksamhet åt medieutbildningens betydelse för att ge medborgarna färdigheter för att kritiskt kunna tolka och sålla i det ständigt ökande informationsflödet.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera om medlemsstaterna tilldelar sändningstillstånd på grundval av objektiva, insynsvänliga, icke-diskriminerande och proportionerliga kriterier. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera om medlemsstaterna tilldelar sändningstillstånd på grundval av objektiva, insynsvänliga, icke-diskriminerande och proportionerliga kriterier.

| 32. | Europaparlamentet understryker vikten och nödvändigheten av att varje år övervaka mediefriheten och mediemångfalden i alla medlemsstater och årligen rapportera om detta ämne, på grundval av de utförliga standarder som tagits fram av Europarådet och OSSE samt den riskbaserade analytiska metod och de indikatorer som utarbetats i den oberoende undersökning som genomförts på uppdrag av kommissionen, i samverkan med icke-statliga organisationer, berörda parter och experter, samt att följa och övervaka såväl utvecklingen och eventuella ändringar i samband med lagstiftning på medieområdet som konsekvenserna för mediefriheten av all lagstiftning som antagits i medlemsstaterna, särskilt när det gäller inblandning från regeringars sida, liksom god praxis för fastställande av standarder för allmännyttiga tjänster via såväl offentliga som privata kanaler. Parlamentet understryker vikten av att informera den bredare allmänheten om dessa gemensamma europeiska standarder. Parlamentet anser att kommissionen, byrån för grundläggande rättigheter och/eller Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediernas frihet och mångfald måste utföra detta uppdrag och årligen publicera en rapport om resultaten från övervakningen. Parlamentet anser att kommissionen bör överlämna rapporten till Europaparlamentet och rådet och föreslå insatser och åtgärder utifrån rapportens slutsatser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet understryker vikten och nödvändigheten av att varje år övervaka mediefriheten och mediemångfalden i alla medlemsstater och årligen rapportera om detta ämne, på grundval av de utförliga standarder som tagits fram av Europarådet och OSSE samt den riskbaserade analytiska metod och de indikatorer som utarbetats i den oberoende undersökning som genomförts på uppdrag av kommissionen, i samverkan med icke-statliga organisationer, berörda parter och experter, samt att följa och övervaka såväl utvecklingen och eventuella ändringar i samband med lagstiftning på medieområdet som konsekvenserna för mediefriheten av all lagstiftning som antagits i medlemsstaterna, särskilt när det gäller inblandning från regeringars sida, liksom god praxis för fastställande av standarder för allmännyttiga tjänster via såväl offentliga som privata kanaler. Parlamentet understryker vikten av att informera den bredare allmänheten om dessa gemensamma europeiska standarder. Parlamentet anser att kommissionen, byrån för grundläggande rättigheter och/eller Europeiska universitetsinstitutets centrum för mediernas frihet och mångfald måste utföra detta uppdrag och årligen publicera en rapport om resultaten från övervakningen. Parlamentet anser att kommissionen bör överlämna rapporten till Europaparlamentet och rådet och föreslå insatser och åtgärder utifrån rapportens slutsatser.

| 33. | Europaparlamentet anser att EU har befogenheter att vidta lagstiftningsåtgärder för att garantera, skydda och främja yttrande- och informationsfrihet och mediernas frihet och mångfald, i minst lika hög grad som för skydd av minderåriga och människans värdighet, kulturell mångfald, medborgares tillgång till information om och/eller mediebevakning av viktiga händelser, främjande av funktionshindrade personers rättigheter, konsumentskydd i samband med kommersiella meddelanden och rätten till genmäle, som är allmänna intressen som omfattas av direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet anser samtidigt att all reglering bör ske på grundval av en utförlig och noggrann analys av situationen i EU och i dess medlemsstater och av de problem som måste lösas samt de bästa sätten att åtgärda dem. Parlamentet anser att initiativ i annan form än lagstiftning, såsom övervakning, självreglering, uppförandekoder samt i lämpliga fall aktivering av artikel 7 i EU-fördraget, bör användas, i enlighet med de flesta berörda parters önskemål och med tanke på att vissa av de mest påfallande hoten mot mediefriheten i en del medlemsstater kommer från nyligen antagen lagstiftning. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att EU har befogenheter att vidta lagstiftningsåtgärder för att garantera, skydda och främja yttrande- och informationsfrihet och mediernas frihet och mångfald, i minst lika hög grad som för skydd av minderåriga och människans värdighet, kulturell mångfald, medborgares tillgång till information om och/eller mediebevakning av viktiga händelser, främjande av funktionshindrade personers rättigheter, konsumentskydd i samband med kommersiella meddelanden och rätten till genmäle, som är allmänna intressen som omfattas av direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet anser samtidigt att all reglering bör ske på grundval av en utförlig och noggrann analys av situationen i EU och i dess medlemsstater och av de problem som måste lösas samt de bästa sätten att åtgärda dem. Parlamentet anser att initiativ i annan form än lagstiftning, såsom övervakning, självreglering, uppförandekoder samt i lämpliga fall aktivering av artikel 7 i EU-fördraget, bör användas, i enlighet med de flesta berörda parters önskemål och med tanke på att vissa av de mest påfallande hoten mot mediefriheten i en del medlemsstater kommer från nyligen antagen lagstiftning.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att se över och ändra direktivet om audiovisuella medietjänster och utvidga dess tillämpningsområde till minimistandarder för respekt och skydd för samt främjande av den grundläggande rättigheten till yttrande- och informationsfrihet och mediernas frihet och mångfald, samt att se till att man uppnår en fullständig tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och rättspraxis på detta område i fråga om positiva skyldigheter på medieområdet, eftersom direktivets syfte är att skapa ett område utan inre gränser för audiovisuella medietjänster och samtidigt säkerställa en hög grad av skydd för mål av allmänintresse, såsom att införa en lämplig rättslig och administrativ ram för att garantera verklig mångfald (19). Parlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att se över och ändra direktivet om audiovisuella medietjänster för att se till att – vilket görs för och på grundval av modellen med tillsynsmyndigheter på området för elektronisk kommunikation – de nationella tillsynsmyndigheterna är fullständigt oberoende, opartiska och öppna i sitt beslutsfattande, i utförandet av sina arbetsuppgifter och utövandet av sina befogenheter och i sin övervakande funktion, att de finansieras effektivt för att kunna utföra sin verksamhet samt att de har tillräckliga sanktionsbefogenheter för att kunna se till att deras beslut genomförs. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att se över och ändra direktivet om audiovisuella medietjänster och utvidga dess tillämpningsområde till minimistandarder för respekt och skydd för samt främjande av den grundläggande rättigheten till yttrande- och informationsfrihet och mediernas frihet och mångfald, samt att se till att man uppnår en fullständig tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och rättspraxis på detta område i fråga om positiva skyldigheter på medieområdet, eftersom direktivets syfte är att skapa ett område utan inre gränser för audiovisuella medietjänster och samtidigt säkerställa en hög grad av skydd för mål av allmänintresse, såsom att införa en lämplig rättslig och administrativ ram för att garantera verklig mångfald (19). Parlamentet uppmanar följaktligen kommissionen att se över och ändra direktivet om audiovisuella medietjänster för att se till att – vilket görs för och på grundval av modellen med tillsynsmyndigheter på området för elektronisk kommunikation – de nationella tillsynsmyndigheterna är fullständigt oberoende, opartiska och öppna i sitt beslutsfattande, i utförandet av sina arbetsuppgifter och utövandet av sina befogenheter och i sin övervakande funktion, att de finansieras effektivt för att kunna utföra sin verksamhet samt att de har tillräckliga sanktionsbefogenheter för att kunna se till att deras beslut genomförs.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i utvärderingen och översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster även inkludera bestämmelser om insyn i medieägande och mediekoncentration samt bestämmelser om intressekonflikter för att förhindra otillbörligt inflytande från politiska och ekonomiska makthavare på medierna och bestämmelser om medietillsynsorganens oberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda arbetet med meddelandet om genomförande av de indikatorer för mediemångfalden i EU:s medlemsstater i samband med övervakningsverktyget för mångfald i medierna som redan tagits fram inom ramen för den oberoende studien från januari 2007 The indicators for media pluralism in the Member States – Towards a risk-based approach and on the basis of the proposed ”three-step approach”. Detta bör följas upp i form av ett brett offentligt samråd med samtliga berörda parter, bland annat på grundval av uppföljningen av rapporten från högnivågruppen för mediernas frihet och i synnerhet genom att utarbeta ett förslag till en uppsättning EU-riktlinjer för mediernas frihet och mångfald. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i utvärderingen och översynen av direktivet om audiovisuella medietjänster även inkludera bestämmelser om insyn i medieägande och mediekoncentration samt bestämmelser om intressekonflikter för att förhindra otillbörligt inflytande från politiska och ekonomiska makthavare på medierna och bestämmelser om medietillsynsorganens oberoende. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda arbetet med meddelandet om genomförande av de indikatorer för mediemångfalden i EU:s medlemsstater i samband med övervakningsverktyget för mångfald i medierna som redan tagits fram inom ramen för den oberoende studien från januari 2007 The indicators for media pluralism in the Member States – Towards a risk-based approach and on the basis of the proposed ”three-step approach”. Detta bör följas upp i form av ett brett offentligt samråd med samtliga berörda parter, bland annat på grundval av uppföljningen av rapporten från högnivågruppen för mediernas frihet och i synnerhet genom att utarbeta ett förslag till en uppsättning EU-riktlinjer för mediernas frihet och mångfald.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart genomföra reformer för att uppnå dessa mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt fastställa medietillsynsmyndigheternas befogenhetsområde, särskilt avseende reglering och övervakning, och att övervaka att medietillsynsmyndigheterna respekterar kravet på nödvändighet och proportionalitet när de utfärdar sanktioner. Parlamentet påminner om vikten av att anpassa regleringens tillämpningsområde till varje medieforms specifika beskaffenhet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart genomföra reformer för att uppnå dessa mål. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt fastställa medietillsynsmyndigheternas befogenhetsområde, särskilt avseende reglering och övervakning, och att övervaka att medietillsynsmyndigheterna respekterar kravet på nödvändighet och proportionalitet när de utfärdar sanktioner. Parlamentet påminner om vikten av att anpassa regleringens tillämpningsområde till varje medieforms specifika beskaffenhet.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar de nationella tillsynsmyndigheterna att samarbeta och samordna sig på EU-nivå när det gäller mediefrågor, exempelvis genom att inrätta en europeisk grupp av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster, och att harmonisera ställningen för de nationella tillsynsorgan som avses i artiklarna 29 och 30 i direktivet om audiovisuella medietjänster genom att se till att de är oberoende, opartiska och öppna, både i sitt beslutsfattande och i utövandet av sina befogenheter, liksom i sin övervakande funktion, samt att förse dem med tillräckliga sanktionsbefogenheter för att se till att deras beslut genomförs. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar de nationella tillsynsmyndigheterna att samarbeta och samordna sig på EU-nivå när det gäller mediefrågor, exempelvis genom att inrätta en europeisk grupp av regleringsmyndigheter för audiovisuella medietjänster, och att harmonisera ställningen för de nationella tillsynsorgan som avses i artiklarna 29 och 30 i direktivet om audiovisuella medietjänster genom att se till att de är oberoende, opartiska och öppna, både i sitt beslutsfattande och i utövandet av sina befogenheter, liksom i sin övervakande funktion, samt att förse dem med tillräckliga sanktionsbefogenheter för att se till att deras beslut genomförs.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i god tid vidta lämpliga, proportionerliga och progressiva åtgärder om farhågor uppstår i fråga om yttrandefriheten, informationsfriheten och mediernas frihet och mångfald i EU och dess medlemsstater. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att i god tid vidta lämpliga, proportionerliga och progressiva åtgärder om farhågor uppstår i fråga om yttrandefriheten, informationsfriheten och mediernas frihet och mångfald i EU och dess medlemsstater.

| 39. | Europaparlamentet anser att tonvikten, om fler länder ansluter sig till EU, bör läggas vid skyddet för friheter och yttrandefriheten, eftersom dessa allmänt anses ingå i villkoret om mänskliga rättigheter och demokrati i Köpenhamnskriterierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka kandidatländernas resultat och framsteg när det gäller skydd för mediefriheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att tonvikten, om fler länder ansluter sig till EU, bör läggas vid skyddet för friheter och yttrandefriheten, eftersom dessa allmänt anses ingå i villkoret om mänskliga rättigheter och demokrati i Köpenhamnskriterierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka kandidatländernas resultat och framsteg när det gäller skydd för mediefriheterna.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kriterier som bygger på mediemångfald och medieägande ingår i varje konsekvensbedömning som genomförs för nya initiativ till lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att kriterier som bygger på mediemångfald och medieägande ingår i varje konsekvensbedömning som genomförs för nya initiativ till lagstiftningsförslag.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på insyn i medieägandet i Europa och uppmanar följaktligen kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa insyn i medieägande och medieförvaltning och att ta initiativ på detta område, särskilt genom att kräva att sända, tryckta och liknande medier ska ge ändamålsenligt korrekta och uppdaterade ägaruppgifter till nationella mediemyndigheter, företagsregister och allmänheten för att det ska gå att identifiera de verkliga och slutliga medieägarna och mediedelägarna, deras meritförteckningar och deras finansiering, exempelvis genom att vidareutveckla Mavise-databasen så att den blir ett enda europeiskt register och så att alltför stora mediekoncentrationer kan upptäckas, medieorganisationer kan hindras från att dölja särintressen och medborgarna kan kontrollera vilka intressen som ligger bakom deras medier. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att granska och övervaka huruvida offentliga medel som anslagits av medlemsstaterna till medier i allmänhetens tjänst används på ett insynsvänligt sätt och i fullständig överensstämmelse med protokoll nr 29, fogat till fördragen. Parlamentet anser att insyn i ägandet är en mycket viktig del av mediemångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och stödja framstegen med att främja större informationsutbyte om medieägande. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på insyn i medieägandet i Europa och uppmanar följaktligen kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa insyn i medieägande och medieförvaltning och att ta initiativ på detta område, särskilt genom att kräva att sända, tryckta och liknande medier ska ge ändamålsenligt korrekta och uppdaterade ägaruppgifter till nationella mediemyndigheter, företagsregister och allmänheten för att det ska gå att identifiera de verkliga och slutliga medieägarna och mediedelägarna, deras meritförteckningar och deras finansiering, exempelvis genom att vidareutveckla Mavise-databasen så att den blir ett enda europeiskt register och så att alltför stora mediekoncentrationer kan upptäckas, medieorganisationer kan hindras från att dölja särintressen och medborgarna kan kontrollera vilka intressen som ligger bakom deras medier. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att granska och övervaka huruvida offentliga medel som anslagits av medlemsstaterna till medier i allmänhetens tjänst används på ett insynsvänligt sätt och i fullständig överensstämmelse med protokoll nr 29, fogat till fördragen. Parlamentet anser att insyn i ägandet är en mycket viktig del av mediemångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och stödja framstegen med att främja större informationsutbyte om medieägande.

| 42. | Europaparlamentet understryker att mediefriheten även bör omfatta fri tillgång till medier genom att ett effektivt tillhandahållande av och tillgång till internet via bredband säkerställs för alla EU-medborgare, inom rimlig tid och till rimlig kostnad, genom vidareutveckling av trådlös teknik, däribland satellituppkoppling till internet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att mediefriheten även bör omfatta fri tillgång till medier genom att ett effektivt tillhandahållande av och tillgång till internet via bredband säkerställs för alla EU-medborgare, inom rimlig tid och till rimlig kostnad, genom vidareutveckling av trådlös teknik, däribland satellituppkoppling till internet.

| 43. | Europaparlamentet betonar att myndigheterna, enligt rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, har positiva skyldigheter enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna att skydda yttrandefriheten som en av förutsättningarna för en fungerande demokrati, eftersom ett verkligt effektivt utövande av vissa friheter inte enbart beror på statens skyldighet att inte ingripa, utan kan kräva positiva skyddsåtgärder. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att myndigheterna, enligt rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, har positiva skyldigheter enligt artikel 10 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna att skydda yttrandefriheten som en av förutsättningarna för en fungerande demokrati, eftersom ett verkligt effektivt utövande av vissa friheter inte enbart beror på statens skyldighet att inte ingripa, utan kan kräva positiva skyddsåtgärder.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, OSSE och Europarådets ministerkommitté, parlamentariska församling, Venedigkommission och kommissarie för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, OSSE och Europarådets ministerkommitté, parlamentariska församling, Venedigkommission och kommissarie för mänskliga rättigheter.

---

(1)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  http://www.pressfreedom.eu/en/index.php

(3)  EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 205.

(4)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 412.

(5)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 453.

(6)  EUT C 193 E, 17.8.2006, s. 117.

(7)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 1026.

(8)  EUT C 8 E, 14.1.2010, s. 75.

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

(10)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(11)  www.mediainitiative.eu

(12)  ”The Citizen’s Right to Information: Law and Policy in the EU and its Member States”, juni 2012, finns tillgänglig på internet: http://www.europarl.europa.eu/committees/fr/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75131

(13)  http://cmpf.eui.eu/Home.aspx

(14)  Utarbetad av K. U. Leuven – ICRI, Internationella handelshögskolan i Jönköping – MMTC, Central European University – CMCS och Ernst & Young Consultancy i Belgien.

(15)  Dessa hot omfattar direkt eller indirekt partipolitisk kontroll eller partipolitiskt inflytande över medierna eller tillsynsorgan för medierna, hinder eller inskränkningar av vissa mediers tillträde till marknaden genom förfaranden för sändningslicenser eller tillstånd, felaktig användning och missbruk av bestämmelser för nationell eller militär säkerhet och allmän ordning eller moral för att införa censur och förhindra tillgång till handlingar och information, kränkning av principen om källskydd, avsaknad av lagar om mediekoncentration och intressekonflikter samt användning av reklam för att påverka redaktionell policy.

(16)  http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/52

(17)  Se punkt 6 i Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen.

(18)  I denna artikel föreskrivs det att de nationella myndigheterna får vidta åtgärder för att skydda ”legitima intressen” genom att anta nationell lagstiftning för att bevara mediernas mångfald.

(19)  Europadomstolen, Centro Europa 7, den 7 juni 2012, punkt 134.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/43 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/43

---

P7_TA(2013)0204

En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om en agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (2012/2234(INI))

(2016/C 055/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010Grönbok – med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (COM(2010)0365) och sin resolution av den 16 februari 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 juli 2010Grönbok – med sikte på tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensionssystem i EU (COM(2010)0365) och sin resolution av den 16 februari 2011 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 februari 2012Vitbok – En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 februari 2012Vitbok – En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner (COM(2012)0055),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande av den 16 februari 2012Vitbok – En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner
   (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om kommissionens meddelande av den 16 februari 2012Vitbok – En agenda för tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensioner
   (2),

| — | med beaktande av den rapport som utarbetats gemensamt av kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och kommittén för socialt skydd Pension Adequacy in the European Union 2010–2050 (rapport om pensionernas tillräcklighet 2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som utarbetats gemensamt av kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och kommittén för socialt skydd Pension Adequacy in the European Union 2010–2050 (rapport om pensionernas tillräcklighet 2012),

| — | med beaktande av den rapport som utarbetats gemensamt av kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans och kommittén för ekonomisk politik 2012 års åldranderapport med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s 27 medlemsstater (2010–2060)
   (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rapport som utarbetats gemensamt av kommissionens generaldirektorat för ekonomi och finans och kommittén för ekonomisk politik 2012 års åldranderapport med ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s 27 medlemsstater (2010–2060)
   (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om årlig tillväxtöversikt 2012 (COM(2011)0815) och sin resolution av den 15 februari 2012 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2011 om årlig tillväxtöversikt 2012 (COM(2011)0815) och sin resolution av den 15 februari 2012 (4),

| — | med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2010/707/EU av den 21 oktober 2010 om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 oktober 2008 om främjande av social integration och bekämpning av fattigdom, inbegripet barnfattigdom, inom EU (6),

| — | med beaktande av rådets förklaring The European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations (2012): The Way Forward (SOC 992/SAN 322) av den 7 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förklaring The European Year for Active Ageing and Solidarity between Generations (2012): The Way Forward (SOC 992/SAN 322) av den 7 december 2012,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0137/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandena från utskottet för ekonomi och valutafrågor, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A7-0137/2013), och av följande skäl:

| A. | Parlamentets syn på kommissionens grönbok 2010 om tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensioner presenterades i resolutionen av den 16 februari 2011. |
| --- | --- |

A.

Parlamentets syn på kommissionens grönbok 2010 om tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga pensioner presenterades i resolutionen av den 16 februari 2011.

| B. | Den värsta finansiella och ekonomiska krisen på flera årtionden har utvecklats till en akut statsskuldskris och en social kris som allvarligt påverkat pensionsinkomsterna för flera miljoner EU-medborgare. Krisen har visat att europeiska ekonomier är beroende av varandra och att inget land längre kan garantera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga sociala trygghetssystem på egen hand. |
| --- | --- |

B.

Den värsta finansiella och ekonomiska krisen på flera årtionden har utvecklats till en akut statsskuldskris och en social kris som allvarligt påverkat pensionsinkomsterna för flera miljoner EU-medborgare. Krisen har visat att europeiska ekonomier är beroende av varandra och att inget land längre kan garantera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga sociala trygghetssystem på egen hand.

| C. | Pensionerna utgör den främsta inkomstkällan för EU:s äldre medborgare och ska garantera dem en rimlig levnadsstandard och ekonomiskt oberoende. Trots detta lever cirka 22 procent av kvinnorna över 75 år under EU:s fattigdomsgräns och riskerar därmed social utestängning. En majoritet av befolkningen över 75 år utgörs av kvinnor. |
| --- | --- |

C.

Pensionerna utgör den främsta inkomstkällan för EU:s äldre medborgare och ska garantera dem en rimlig levnadsstandard och ekonomiskt oberoende. Trots detta lever cirka 22 procent av kvinnorna över 75 år under EU:s fattigdomsgräns och riskerar därmed social utestängning. En majoritet av befolkningen över 75 år utgörs av kvinnor.

| D. | Den första gruppen från den så kallade baby-boom generationen har nått pensionsåldern, vilket betyder att den demografiska utmaningen inte längre är ett framtidsscenario utan dagens realitet och att antalet personer över 60 år kommer att öka med över 2 miljoner per år. |
| --- | --- |

D.

Den första gruppen från den så kallade baby-boom generationen har nått pensionsåldern, vilket betyder att den demografiska utmaningen inte längre är ett framtidsscenario utan dagens realitet och att antalet personer över 60 år kommer att öka med över 2 miljoner per år.

| E. | Även om man bortser från den ekonomiska krisen visar den långsiktiga demografiska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen på ett scenario med låg ekonomisk tillväxt i de flesta av EU:s medlemsstater och en ekonomisk tillväxttakt som är betydligt lägre än under tidigare årtionden. |
| --- | --- |

E.

Även om man bortser från den ekonomiska krisen visar den långsiktiga demografiska utvecklingen och produktivitetsutvecklingen på ett scenario med låg ekonomisk tillväxt i de flesta av EU:s medlemsstater och en ekonomisk tillväxttakt som är betydligt lägre än under tidigare årtionden.

| F. | Redan i mars 2001 godkände rådet den tredelade Stockholmsstrategin som går ut på att snabbt minska den offentliga skulden, öka sysselsättningen och produktiviteten samt reformera pensionssystemen liksom systemen för hälso- och sjukvård såväl som för långtidsvård. |
| --- | --- |

F.

Redan i mars 2001 godkände rådet den tredelade Stockholmsstrategin som går ut på att snabbt minska den offentliga skulden, öka sysselsättningen och produktiviteten samt reformera pensionssystemen liksom systemen för hälso- och sjukvård såväl som för långtidsvård.

| G. | Den negativa inverkan som den ekonomiska och finansiella krisen i Europa har på lönerna och sysselsättningen kommer att leda till att allt fler äldre riskerar fattigdom. |
| --- | --- |

G.

Den negativa inverkan som den ekonomiska och finansiella krisen i Europa har på lönerna och sysselsättningen kommer att leda till att allt fler äldre riskerar fattigdom.

| H. | Den stigande arbetslösheten och den svaga avkastningen på finansmarknaderna har skadat både de pensionssystem som bygger på fördelningsprincipen och de fonderade pensionssystemen. |
| --- | --- |

H.

Den stigande arbetslösheten och den svaga avkastningen på finansmarknaderna har skadat både de pensionssystem som bygger på fördelningsprincipen och de fonderade pensionssystemen.

| I. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar en höjning av de lägsta pensionsnivåerna för att tillhandahålla pensionsinkomster som ligger över fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

I.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar en höjning av de lägsta pensionsnivåerna för att tillhandahålla pensionsinkomster som ligger över fattigdomsgränsen.

| J. | Pensionssystem utgör ett centralt inslag i de europeiska sociala modellerna, och systemens grundläggande och icke-förhandlingsbara mål är att garantera en rimlig levnadsstandard för de äldre. Det är fortfarande medlemsstaternas ansvar att tillhandahålla pensioner. |
| --- | --- |

J.

Pensionssystem utgör ett centralt inslag i de europeiska sociala modellerna, och systemens grundläggande och icke-förhandlingsbara mål är att garantera en rimlig levnadsstandard för de äldre. Det är fortfarande medlemsstaternas ansvar att tillhandahålla pensioner.

| K. | Den långsiktiga bärkraften i pensionspolitiken handlar om mer än skattemässiga hänsyn. Den privata sparkvoten, sysselsättningsnivån och den förväntade demografiska utvecklingen spelar också en viktig roll när det gäller att slå vakt om bärkraften. |
| --- | --- |

K.

Den långsiktiga bärkraften i pensionspolitiken handlar om mer än skattemässiga hänsyn. Den privata sparkvoten, sysselsättningsnivån och den förväntade demografiska utvecklingen spelar också en viktig roll när det gäller att slå vakt om bärkraften.

| L. | I den pågående europeiska debatten betraktas pensionssystemen alltför ofta som en ren börda för de offentliga finanserna i stället för ett viktigt instrument för att bekämpa fattigdom bland äldre och möjliggöra en omfördelning över individens livstid och mellan olika grupper i samhället. |
| --- | --- |

L.

I den pågående europeiska debatten betraktas pensionssystemen alltför ofta som en ren börda för de offentliga finanserna i stället för ett viktigt instrument för att bekämpa fattigdom bland äldre och möjliggöra en omfördelning över individens livstid och mellan olika grupper i samhället.

| M. | Pensionärer är en stor konsumentgrupp och alla svängningar i deras konsumtionsmönster får allvarliga följder för den reala ekonomin. |
| --- | --- |

M.

Pensionärer är en stor konsumentgrupp och alla svängningar i deras konsumtionsmönster får allvarliga följder för den reala ekonomin.

| N. | I många EU-länder är födelsetalen fortfarande låga, vilket betyder att antalet förvärvsarbetande kommer att minska i framtiden. |
| --- | --- |

N.

I många EU-länder är födelsetalen fortfarande låga, vilket betyder att antalet förvärvsarbetande kommer att minska i framtiden.

| O. | Rörligheten mellan medlemsstaterna är enligt OECD låg och endast 3 % av EU-medborgarna i förvärvsarbetande ålder är bosatta i en annan medlemsstat (7). |
| --- | --- |

O.

Rörligheten mellan medlemsstaterna är enligt OECD låg och endast 3 % av EU-medborgarna i förvärvsarbetande ålder är bosatta i en annan medlemsstat (7).

| P. | Studien Women living alone – an update
   (8), som utarbetats på beställning av parlamentets utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, visar hur några av pensionssystemen riskerar att förvärra obalansen mellan könen, särskilt för kvinnor som lever ensamma. |
| --- | --- |

P.

Studien Women living alone – an update
   (8), som utarbetats på beställning av parlamentets utskott för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, visar hur några av pensionssystemen riskerar att förvärra obalansen mellan könen, särskilt för kvinnor som lever ensamma.

| Q. | OECD:s arbetsdokument nr 116 om sociala frågor, sysselsättning och migration Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World
   (9) belyser omfattningen av det obetalda arbetet, som fortfarande inte erkänns i de nationella pensionssystemen. |
| --- | --- |

Q.

OECD:s arbetsdokument nr 116 om sociala frågor, sysselsättning och migration Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World
   (9) belyser omfattningen av det obetalda arbetet, som fortfarande inte erkänns i de nationella pensionssystemen.

| R. | I EU är sysselsättningsgraden bland personer i åldrarna 55–64 år inte mer än 47,4 procent och för kvinnor endast 40,2 procent. I vissa EU-länder tillsätts endast 2 procent av alla lediga tjänster med personer som är 55 år och äldre. Genom dessa låga sysselsättningssiffror skapas en pensionsklyfta mellan kvinnor och män från samma generation samt en klyfta mellan generationer som resulterar i betydande skillnader vad gäller den ekonomiska resursfördelningen mellan dessa. |
| --- | --- |

R.

I EU är sysselsättningsgraden bland personer i åldrarna 55–64 år inte mer än 47,4 procent och för kvinnor endast 40,2 procent. I vissa EU-länder tillsätts endast 2 procent av alla lediga tjänster med personer som är 55 år och äldre. Genom dessa låga sysselsättningssiffror skapas en pensionsklyfta mellan kvinnor och män från samma generation samt en klyfta mellan generationer som resulterar i betydande skillnader vad gäller den ekonomiska resursfördelningen mellan dessa.

| S. | Pensionssystemen inom och mellan medlemsstaterna skiljer sig avsevärt åt, t.ex. vad gäller finansiering, statlig inblandning, myndighetsstruktur, typ av anspråk, kostnadseffektivitet, graden av kollektiva lösningar och solidaritet, och därför finns heller ingen tillgänglig gemensam typologi för hela unionen. |
| --- | --- |

S.

Pensionssystemen inom och mellan medlemsstaterna skiljer sig avsevärt åt, t.ex. vad gäller finansiering, statlig inblandning, myndighetsstruktur, typ av anspråk, kostnadseffektivitet, graden av kollektiva lösningar och solidaritet, och därför finns heller ingen tillgänglig gemensam typologi för hela unionen.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet noterar att nationella budgetar befinner sig under hårt tryck och att pensionsförmånerna i många medlemsstater har minskat i och med att den finansiella och ekonomiska krisen har trappats upp. Parlamentet beklagar de stora nedskärningarna i de värst drabbade medlemsstaterna där många pensionärer tvingats in i fattigdom eller in i en situation där de riskerar fattigdom. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att nationella budgetar befinner sig under hårt tryck och att pensionsförmånerna i många medlemsstater har minskat i och med att den finansiella och ekonomiska krisen har trappats upp. Parlamentet beklagar de stora nedskärningarna i de värst drabbade medlemsstaterna där många pensionärer tvingats in i fattigdom eller in i en situation där de riskerar fattigdom.

| 2. | Europaparlamentet betonar att EU och medlemsstaterna måste analysera pensionssystemens nuvarande och framtida bärkraft och tillräcklighet samt identifiera bästa praxis och fastställa politiska strategier för hur man på ett så säkert och kostnadseffektivt sätt som möjligt kan garantera pensionerna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att EU och medlemsstaterna måste analysera pensionssystemens nuvarande och framtida bärkraft och tillräcklighet samt identifiera bästa praxis och fastställa politiska strategier för hur man på ett så säkert och kostnadseffektivt sätt som möjligt kan garantera pensionerna i medlemsstaterna.

| 3. | Europaparlamentet understryker sannolikheten av ett långsiktigt scenario med låg ekonomisk tillväxt som skulle kräva att de flesta medlemsstater konsoliderade sin budget och reformerade sin ekonomi under stränga villkor som kräver en sund förvaltning av de offentliga finanserna. Parlamentet ställer sig bakom den uppfattning som framförs i kommissionens vitbok, dvs. att man, förutom att prioritera trygga allmänna offentliga pensioner som åtminstone garanterar en rimlig levnadsstandard för alla äldre, måste bygga upp fonderade, kompletterande tjänstepensioner. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker sannolikheten av ett långsiktigt scenario med låg ekonomisk tillväxt som skulle kräva att de flesta medlemsstater konsoliderade sin budget och reformerade sin ekonomi under stränga villkor som kräver en sund förvaltning av de offentliga finanserna. Parlamentet ställer sig bakom den uppfattning som framförs i kommissionens vitbok, dvs. att man, förutom att prioritera trygga allmänna offentliga pensioner som åtminstone garanterar en rimlig levnadsstandard för alla äldre, måste bygga upp fonderade, kompletterande tjänstepensioner.

| 4. | Europaparlamentet betonar att de offentliga pensionssystem som omfattas av den första pelaren fortfarande är den viktigaste inkomstkällan för pensionärer. Parlamentet beklagar att kommissionen i vitboken inte på lämpligt sätt tar upp betydelsen av offentliga pensionssystem som omfattas av den första pelaren och är en säker garanti mot fattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i linje med målen i Europa 2020-strategin om ökad sysselsättning och minskad fattigdom, fortsätta att arbeta för flera aktiva arbetsmarknadsstrategier för alla som minskar klyftan vad gäller den ekonomiska försörjningsbördan mellan icke förvärvsarbetande personer och förvärvsarbetande personer. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna att kombinera reformerna med ständigt förbättrade arbetsvillkor och program för livslångt lärande för att människor ska kunna ha ett längre och friskare arbetsliv fram till den lagstadgade pensionsåldern, och för att på så sätt öka antalet personer som betalar pensionspremier samt undvika ökade offentliga pensionskostnader som kan utgöra en risk för hållbara offentliga finanser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera de system som omfattas av den första pelaren på ett sådant sätt att även antalet intjänade pensionsberättigade år beaktas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att de offentliga pensionssystem som omfattas av den första pelaren fortfarande är den viktigaste inkomstkällan för pensionärer. Parlamentet beklagar att kommissionen i vitboken inte på lämpligt sätt tar upp betydelsen av offentliga pensionssystem som omfattas av den första pelaren och är en säker garanti mot fattigdom. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i linje med målen i Europa 2020-strategin om ökad sysselsättning och minskad fattigdom, fortsätta att arbeta för flera aktiva arbetsmarknadsstrategier för alla som minskar klyftan vad gäller den ekonomiska försörjningsbördan mellan icke förvärvsarbetande personer och förvärvsarbetande personer. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadens parter och medlemsstaterna att kombinera reformerna med ständigt förbättrade arbetsvillkor och program för livslångt lärande för att människor ska kunna ha ett längre och friskare arbetsliv fram till den lagstadgade pensionsåldern, och för att på så sätt öka antalet personer som betalar pensionspremier samt undvika ökade offentliga pensionskostnader som kan utgöra en risk för hållbara offentliga finanser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att reformera de system som omfattas av den första pelaren på ett sådant sätt att även antalet intjänade pensionsberättigade år beaktas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en grundlig utvärdering av behovet att reformera systemen i den första pelaren, med hänsyn till den förändrade medellivslängden – och det förändrade förhållandet mellan pensionärer, arbetslösa och ekonomiskt aktiva – för att kunna garantera en rimlig levnadsstandard och ekonomiskt oberoende för äldre, särskilt för dem i mer utsatta grupper. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra en grundlig utvärdering av behovet att reformera systemen i den första pelaren, med hänsyn till den förändrade medellivslängden – och det förändrade förhållandet mellan pensionärer, arbetslösa och ekonomiskt aktiva – för att kunna garantera en rimlig levnadsstandard och ekonomiskt oberoende för äldre, särskilt för dem i mer utsatta grupper.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att den finansiella och ekonomiska krisen och utmaningarna kopplade till den åldrande befolkningen har exponerat sårbarheten i både fonderade pensionssystem och pensionssystem som bygger på fördelningsprincipen. Parlamentet rekommenderar ett pensionssystem med flera pelare, som kombinerar






  i. | en allmän pension som bygger på fördelningsprincipen med |
| --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att den finansiella och ekonomiska krisen och utmaningarna kopplade till den åldrande befolkningen har exponerat sårbarheten i både fonderade pensionssystem och pensionssystem som bygger på fördelningsprincipen. Parlamentet rekommenderar ett pensionssystem med flera pelare, som kombinerar

i.

en allmän pension som bygger på fördelningsprincipen med

| ii. | en fonderad kompletterande tjänstepension, som följer av kollektivavtal på medlemsstats-, sektors- eller företagsnivå eller av nationell lagstiftning och som är tillgänglig för alla berörda arbetstagare. |
| --- | --- |

ii.

en fonderad kompletterande tjänstepension, som följer av kollektivavtal på medlemsstats-, sektors- eller företagsnivå eller av nationell lagstiftning och som är tillgänglig för alla berörda arbetstagare.

Parlamentet betonar att endast den första pelaren, eller den första pelaren i kombination med pensioner i andra pelaren (beroende på nationella institutionella arrangemang eller lagstiftning) borde utgöra en rimlig inkomstersättning baserad på arbetstagarens tidigare lön, som om möjligt kompletteras med

| iii. | en individuell pension som omfattas av den tredje pelaren och baseras på privata besparingar med rättvisa incitament för låginkomsttagare, egenföretagare och personer med ofullständiga pensionsberättigade år när det gäller deras anställningsrelaterade pensionssystem. |
| --- | --- |

iii.

en individuell pension som omfattas av den tredje pelaren och baseras på privata besparingar med rättvisa incitament för låginkomsttagare, egenföretagare och personer med ofullständiga pensionsberättigade år när det gäller deras anställningsrelaterade pensionssystem.

Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att behålla eller införa sådana eller liknande ekonomiskt och socialt hållbara system där de ännu inte finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att befintlig eller framtida lagstiftning på pensionsområdet bidrar och tar full hänsyn till en sådan strategi.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att bolag som erbjuder tjänstepensioner och individuella pensioner är potentiella betydelsefulla och pålitliga investerare i EU:s ekonomi på lång sikt. Parlamentet understryker att de förväntas bidra till uppnåendet av huvudmålen i Europa 2020-strategin när det gäller att åstadkomma en hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt socialt mer inkluderande samhällen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens kommande initiativ till en grönbok om långsiktiga investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte äventyra pensionsfondernas investeringspotential och att respektera pensionsfondernas olika särdrag och andra pensionsbolag när EU-lagstiftning införs eller ändras, särskilt i samband med översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att bolag som erbjuder tjänstepensioner och individuella pensioner är potentiella betydelsefulla och pålitliga investerare i EU:s ekonomi på lång sikt. Parlamentet understryker att de förväntas bidra till uppnåendet av huvudmålen i Europa 2020-strategin när det gäller att åstadkomma en hållbar ekonomisk tillväxt, fler och bättre jobb samt socialt mer inkluderande samhällen. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens kommande initiativ till en grönbok om långsiktiga investeringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte äventyra pensionsfondernas investeringspotential och att respektera pensionsfondernas olika särdrag och andra pensionsbolag när EU-lagstiftning införs eller ändras, särskilt i samband med översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut.

| 8. | Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de kumulativa effekterna av lagstiftningen om finansmarknader, t.ex. förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (EMIR), direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) och det omarbetade kapitalkravsdirektivet (CRD IV), på pensionsfonder inom den andra pelaren och deras förmåga att investera i den reala ekonomin, och att rapportera om detta i sin kommande grönbok om långsiktiga investeringar. |
| --- | --- |

8.

Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka de kumulativa effekterna av lagstiftningen om finansmarknader, t.ex. förordningen om Europas marknadsinfrastrukturer (EMIR), direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID) och det omarbetade kapitalkravsdirektivet (CRD IV), på pensionsfonder inom den andra pelaren och deras förmåga att investera i den reala ekonomin, och att rapportera om detta i sin kommande grönbok om långsiktiga investeringar.

| 9. | Europaparlamentet påminner om Lissabonstrategin 2000–2010, i samband med vilken kommissionen och medlemsstaterna förde en grundlig diskussion om strukturreformer gällande makro-, och mikroekonomiska strategier samt sysselsättningsstrategier, vilket resulterade i fördragsbaserade, landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna, av vilka många direkt eller indirekt handlade om att säkerställa tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. Parlamentet beklagar djupt det bristfälliga genomförandet av dessa rekommendationer, vilka i hög grad kunde ha dämpat krisens följder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om Lissabonstrategin 2000–2010, i samband med vilken kommissionen och medlemsstaterna förde en grundlig diskussion om strukturreformer gällande makro-, och mikroekonomiska strategier samt sysselsättningsstrategier, vilket resulterade i fördragsbaserade, landspecifika rekommendationer till medlemsstaterna, av vilka många direkt eller indirekt handlade om att säkerställa tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensioner. Parlamentet beklagar djupt det bristfälliga genomförandet av dessa rekommendationer, vilka i hög grad kunde ha dämpat krisens följder.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de omfattande och högkvalitativa rapporterna från 2012 om den åldrande befolkningen (10) och om pensionernas tillräcklighet (11) där den långsiktiga tillräckligheten och bärkraften i alla medlemsstaters pensionssystem undersöks. Parlamentet beklagar djupt att pensionernas tillräcklighet och långsiktiga bärkraft behandlas i separata rapporter och att dessa är mycket tekniska till sin natur. Parlamentet kräver att kommissionen och rådet offentliggör en integrerad, kortfattad och icke-teknisk sammanfattning för medborgarna, så att de kan utvärdera de utmaningar som väntar deras nationella pensionssystem sett i en EU-jämförelse. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de omfattande och högkvalitativa rapporterna från 2012 om den åldrande befolkningen (10) och om pensionernas tillräcklighet (11) där den långsiktiga tillräckligheten och bärkraften i alla medlemsstaters pensionssystem undersöks. Parlamentet beklagar djupt att pensionernas tillräcklighet och långsiktiga bärkraft behandlas i separata rapporter och att dessa är mycket tekniska till sin natur. Parlamentet kräver att kommissionen och rådet offentliggör en integrerad, kortfattad och icke-teknisk sammanfattning för medborgarna, så att de kan utvärdera de utmaningar som väntar deras nationella pensionssystem sett i en EU-jämförelse.

| 11. | Europaparlamentet framhåller vikten av en enhetlig metod för att beräkna de offentliga finansernas långsiktiga bärkraft och den del som utgörs av pensionsrelaterade skyldigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller vikten av en enhetlig metod för att beräkna de offentliga finansernas långsiktiga bärkraft och den del som utgörs av pensionsrelaterade skyldigheter.

| 12. | Europaparlamentet anser att regeringar, arbetsgivare och fackföreningar måste komma överens om en effektiv lösning på den utmaning som pensionerna utgör med tanke på de flesta medlemsstaters behov att öka antalet pensionsberättigade år och förbättra arbetsvillkoren samt det livslånga lärandet, så att människor kan arbeta tills de åtminstone når den lagstadgade pensionsåldern och ännu längre om de så önskar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att regeringar, arbetsgivare och fackföreningar måste komma överens om en effektiv lösning på den utmaning som pensionerna utgör med tanke på de flesta medlemsstaters behov att öka antalet pensionsberättigade år och förbättra arbetsvillkoren samt det livslånga lärandet, så att människor kan arbeta tills de åtminstone når den lagstadgade pensionsåldern och ännu längre om de så önskar.

| 13. | Europaparlamentet föreslår att företrädare för alla åldersgrupper, inklusive de yngre och äldre som i högre grad känner av effekten av reformer, i vederbörlig ordning bör rådfrågas om eventuella pensionsreformer för att få till stånd ett balanserat och rättvist resultat och för att behålla största möjliga samförstånd mellan generationerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet föreslår att företrädare för alla åldersgrupper, inklusive de yngre och äldre som i högre grad känner av effekten av reformer, i vederbörlig ordning bör rådfrågas om eventuella pensionsreformer för att få till stånd ett balanserat och rättvist resultat och för att behålla största möjliga samförstånd mellan generationerna.

| 14. | Europaparlamentet är positivt till vitbokens allmänna inriktning, som föreslår att tonvikten läggs vid balans mellan tid i arbete och tid i pension, utveckling av ett kompletterande tjänstepensionssparande och ett privat pensionssparande samt förbättringar av verktygen för EU:s övervakning av pensioner, samtidigt som betydelsen av att öka kunskapen om pensioner betonas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet är positivt till vitbokens allmänna inriktning, som föreslår att tonvikten läggs vid balans mellan tid i arbete och tid i pension, utveckling av ett kompletterande tjänstepensionssparande och ett privat pensionssparande samt förbättringar av verktygen för EU:s övervakning av pensioner, samtidigt som betydelsen av att öka kunskapen om pensioner betonas.

Att öka sysselsättningen och balansera tiden i arbete och tiden i pension

| 15. | Europaparlamentet betonar att strukturreformer för att öka sysselsättningsgraden och göra det möjligt för människor att arbeta fram till den lagstadgade pensionsåldern för att på så sätt minska det ekonomiska beroendet är absolut avgörande för att generera de skatteintäkter, de sociala avgifter och de pensionspremier som behövs för att konsolidera medlemsstaternas budgetar och finansiera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem. Parlamentet understryker att reformerna måste ske på ett öppet sätt som gör att människor kan förutse eventuella effekter av dessa reformer i god tid. Parlamentet betonar risken för att arbetslöshet liksom låglönearbeten, deltidsanställningar och atypiska arbeten kan leda till minskade pensionsrätter och på så vis underblåsa fattigdom bland äldre. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att strukturreformer för att öka sysselsättningsgraden och göra det möjligt för människor att arbeta fram till den lagstadgade pensionsåldern för att på så sätt minska det ekonomiska beroendet är absolut avgörande för att generera de skatteintäkter, de sociala avgifter och de pensionspremier som behövs för att konsolidera medlemsstaternas budgetar och finansiera tillräckliga, trygga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem. Parlamentet understryker att reformerna måste ske på ett öppet sätt som gör att människor kan förutse eventuella effekter av dessa reformer i god tid. Parlamentet betonar risken för att arbetslöshet liksom låglönearbeten, deltidsanställningar och atypiska arbeten kan leda till minskade pensionsrätter och på så vis underblåsa fattigdom bland äldre.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta omfattande och aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa svartarbete såväl som skatte- och premieflykt och garantera rättvis konkurrens, avsätta resurser för att hantera de stigande offentliga utgifterna för en åldrande befolkning samt främja god sysselsättning, bland annat genom att erbjuda omfattande rådgivning och stöd till arbetssökande och genom att framför allt ge utsatta grupper möjligheter att hitta arbete. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta omfattande och aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, vidta nödvändiga åtgärder för att bekämpa svartarbete såväl som skatte- och premieflykt och garantera rättvis konkurrens, avsätta resurser för att hantera de stigande offentliga utgifterna för en åldrande befolkning samt främja god sysselsättning, bland annat genom att erbjuda omfattande rådgivning och stöd till arbetssökande och genom att framför allt ge utsatta grupper möjligheter att hitta arbete.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen senast i tillväxtöversikten 2013 nämnde att pensionssystemen måste reformeras. Parlamentet noterar emellertid att prioriteringen i många medlemsstater bör vara att anpassa den faktiska pensionsåldern till den lagstadgade pensionsåldern. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen senast i tillväxtöversikten 2013 nämnde att pensionssystemen måste reformeras. Parlamentet noterar emellertid att prioriteringen i många medlemsstater bör vara att anpassa den faktiska pensionsåldern till den lagstadgade pensionsåldern.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas åtaganden om att garantera tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem i de landsspecifika rekommendationer som antogs av rådet 2012 inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar medlemsstaternas åtaganden om att garantera tillräckliga och långsiktigt bärkraftiga pensionssystem i de landsspecifika rekommendationer som antogs av rådet 2012 inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att mer än 17 % av Europeiska unionens invånare för närvarande är 65 år eller äldre, och att denna siffra enligt Eurostats prognoser kommer att öka till 30 % år 2060. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att mer än 17 % av Europeiska unionens invånare för närvarande är 65 år eller äldre, och att denna siffra enligt Eurostats prognoser kommer att öka till 30 % år 2060.

| 20. | Europaparlamentet understryker den allt större påfrestning som den demografiska utvecklingen innebär för de nationella budgeterna och pensionssystemen när den första gruppen från den så kallade baby-boom generationen nu går i pension. Parlamentet noterar att medlemsstaterna uppvisar olika resultat och ambitionsnivåer när det gäller att formulera och genomföra strukturreformer för att öka sysselsättningen, fasa ut system för förtidspensionering och utvärdera, på medlemsstatsnivå och tillsammans med arbetsmarknadens parter, behovet av att fastställa en hållbar lagstadgad och faktisk pensionsålder som är anpassad till en ökad medellivslängd. Parlamentet framhåller att de medlemsstater som inte genomför successiva reformer i dag kanske i ett senare skede inser att de måste genomföra chockartade reformer som får betydande sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker den allt större påfrestning som den demografiska utvecklingen innebär för de nationella budgeterna och pensionssystemen när den första gruppen från den så kallade baby-boom generationen nu går i pension. Parlamentet noterar att medlemsstaterna uppvisar olika resultat och ambitionsnivåer när det gäller att formulera och genomföra strukturreformer för att öka sysselsättningen, fasa ut system för förtidspensionering och utvärdera, på medlemsstatsnivå och tillsammans med arbetsmarknadens parter, behovet av att fastställa en hållbar lagstadgad och faktisk pensionsålder som är anpassad till en ökad medellivslängd. Parlamentet framhåller att de medlemsstater som inte genomför successiva reformer i dag kanske i ett senare skede inser att de måste genomföra chockartade reformer som får betydande sociala konsekvenser.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en stark koppling mellan pensionsförmåner och antal år i arbete samt inbetalda premier (”akutariebaserad rättvisa”) för att det ska löna sig för arbetstagare att arbeta mer och längre i form av en bättre pension, med hänsyn till perioder borta från arbetsmarknaden på grund av vård av beroende närstående. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, i samråd med relevanta parter, avskaffar obligatorisk pension då den lagstadgade pensionsåldern är nådd, så att personer som kan och vill har möjlighet att fortsätta arbeta efter den lagstadgade pensionsåldern eller att successivt gå i pension, eftersom en förlängning av den period som premier betalas in och en förkortning av den period som man har tillgång till förmåner kan hjälpa arbetstagare att snabbt minska pensionsklyftorna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en stark koppling mellan pensionsförmåner och antal år i arbete samt inbetalda premier (”akutariebaserad rättvisa”) för att det ska löna sig för arbetstagare att arbeta mer och längre i form av en bättre pension, med hänsyn till perioder borta från arbetsmarknaden på grund av vård av beroende närstående. Parlamentet rekommenderar att medlemsstaterna, i samråd med relevanta parter, avskaffar obligatorisk pension då den lagstadgade pensionsåldern är nådd, så att personer som kan och vill har möjlighet att fortsätta arbeta efter den lagstadgade pensionsåldern eller att successivt gå i pension, eftersom en förlängning av den period som premier betalas in och en förkortning av den period som man har tillgång till förmåner kan hjälpa arbetstagare att snabbt minska pensionsklyftorna.

| 22. | Europaparlamentet betonar att det antagande som gjorts vad gäller systemen för förtidspensionering, dvs. att låta äldre arbetstagare gå tidigare i pension för att ge plats åt de yngre, har visat sig vara empiriskt felaktigt eftersom de medlemsstater som uppvisar den högsta ungdomsarbetslösheten oftast också är de med de högsta arbetslöshetssiffrorna för äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att det antagande som gjorts vad gäller systemen för förtidspensionering, dvs. att låta äldre arbetstagare gå tidigare i pension för att ge plats åt de yngre, har visat sig vara empiriskt felaktigt eftersom de medlemsstater som uppvisar den högsta ungdomsarbetslösheten oftast också är de med de högsta arbetslöshetssiffrorna för äldre arbetstagare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna att anamma en livscykelinriktad syn på personalpolitiken och att anpassa arbetsplatser därefter. Parlamentet uppmanar arbetsgivarna att utarbeta program för ett aktivt och hälsosamt åldrande och uppmanar arbetstagare att aktivt delta i de utbildningsmöjligheter som erbjuds dem och att ”hålla sig i form” för arbetsmarknaden under hela sitt yrkesverksamma liv. Parlamentet understryker betydelsen av att förbättra integrationen av äldre arbetstagare på arbetsmarknaden och efterlyser strategier för social innovation som möjliggör ett längre arbetsliv, särskilt för de tyngsta yrkena, med hjälp av anpassade arbetsplatser, goda arbetsvillkor och en flexibel arbetsorganisation genom förändrade arbetstider och en förändring av arbetets karaktär. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna att anamma en livscykelinriktad syn på personalpolitiken och att anpassa arbetsplatser därefter. Parlamentet uppmanar arbetsgivarna att utarbeta program för ett aktivt och hälsosamt åldrande och uppmanar arbetstagare att aktivt delta i de utbildningsmöjligheter som erbjuds dem och att ”hålla sig i form” för arbetsmarknaden under hela sitt yrkesverksamma liv. Parlamentet understryker betydelsen av att förbättra integrationen av äldre arbetstagare på arbetsmarknaden och efterlyser strategier för social innovation som möjliggör ett längre arbetsliv, särskilt för de tyngsta yrkena, med hjälp av anpassade arbetsplatser, goda arbetsvillkor och en flexibel arbetsorganisation genom förändrade arbetstider och en förändring av arbetets karaktär.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av flera förebyggande hälsoåtgärder, mer yrkesutbildning och omskolning samt bekämpning av diskriminering av yngre och äldre arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att det behövs en verkningsfull efterlevnad och tillämpning av arbetsmiljölagstiftningen i detta sammanhang. Parlamentet framhåller att mentorprogram kan vara värdefulla för att få äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbetslivet och för att dra nytta av deras erfarenheter och hjälpa unga människor att integreras på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna att utforma attraktiva modeller för en flexibel övergång från arbete till pension. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar behovet av flera förebyggande hälsoåtgärder, mer yrkesutbildning och omskolning samt bekämpning av diskriminering av yngre och äldre arbetstagare på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar att det behövs en verkningsfull efterlevnad och tillämpning av arbetsmiljölagstiftningen i detta sammanhang. Parlamentet framhåller att mentorprogram kan vara värdefulla för att få äldre arbetstagare att stanna kvar längre i arbetslivet och för att dra nytta av deras erfarenheter och hjälpa unga människor att integreras på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar arbetsmarknadsparterna att utforma attraktiva modeller för en flexibel övergång från arbete till pension.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera kraftfullt för att leva upp till de ambitioner som formuleras i EU:s jämställdhetspakt (2011–2020) där tonvikten läggs vid att minska könsskillnaderna, bekämpa könssegregeringen och främja en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv för både kvinnor och män. Parlamentet betonar att dessa mål måste uppfyllas för att öka kvinnors sysselsättning och bekämpa fattigdom bland såväl arbetande som äldre kvinnor. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera kraftfullt för att leva upp till de ambitioner som formuleras i EU:s jämställdhetspakt (2011–2020) där tonvikten läggs vid att minska könsskillnaderna, bekämpa könssegregeringen och främja en bättre balans mellan arbetsliv och privatliv för både kvinnor och män. Parlamentet betonar att dessa mål måste uppfyllas för att öka kvinnors sysselsättning och bekämpa fattigdom bland såväl arbetande som äldre kvinnor.

| 26. | Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag hör till de största arbetsgivarna och står för en stor del av tillväxten i EU. Dessa företag kan bidra avsevärt till långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att små och medelstora företag hör till de största arbetsgivarna och står för en stor del av tillväxten i EU. Dessa företag kan bidra avsevärt till långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga pensionssystem i medlemsstaterna.

Att utveckla ett kompletterande privat pensionssparande

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kravet i vitboken på att utveckla både fonderade kompletterande tjänstepensioner som är tillgängliga för alla berörda arbetstagare och, om möjligt, privata system. Parlamentet betonar dock att kommissionen främst bör rekommendera ett kollektivt solidaritetsbaserat kompletterande tjänstepensionssparande som helst följer av kollektivavtal och inrättas på medlemsstats-, företags- eller sektorsnivå eftersom det skapar solidaritet inom och mellan generationer, vilket inte privata system gör. Parlamentet framhåller att det finns ett akut behov av att så långt det är möjligt bygga upp kompletterande tjänstepensionssystem. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kravet i vitboken på att utveckla både fonderade kompletterande tjänstepensioner som är tillgängliga för alla berörda arbetstagare och, om möjligt, privata system. Parlamentet betonar dock att kommissionen främst bör rekommendera ett kollektivt solidaritetsbaserat kompletterande tjänstepensionssparande som helst följer av kollektivavtal och inrättas på medlemsstats-, företags- eller sektorsnivå eftersom det skapar solidaritet inom och mellan generationer, vilket inte privata system gör. Parlamentet framhåller att det finns ett akut behov av att så långt det är möjligt bygga upp kompletterande tjänstepensionssystem.

| 28. | Europaparlamentet noterar att många medlemsstater redan har påbörjat omfattande program för pensionsreformer som ska vara både långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga. Det är viktigt att åtgärder som föreslås på EU-nivå kompletterar och inte står i strid med nationella program för pensionsreformer. Parlamentet påminner om att pensioner även fortsättningsvis faller under medlemsstaternas behörighet och oroas över att ytterligare EU-lagstiftning på detta område kan få negativa följder för systemen i vissa medlemsstater, särskilt tjänstepensionssystemens särdrag. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet noterar att många medlemsstater redan har påbörjat omfattande program för pensionsreformer som ska vara både långsiktigt bärkraftiga och tillräckliga. Det är viktigt att åtgärder som föreslås på EU-nivå kompletterar och inte står i strid med nationella program för pensionsreformer. Parlamentet påminner om att pensioner även fortsättningsvis faller under medlemsstaternas behörighet och oroas över att ytterligare EU-lagstiftning på detta område kan få negativa följder för systemen i vissa medlemsstater, särskilt tjänstepensionssystemens särdrag.

| 29. | Europaparlamentet betonar de låga driftskostnaderna för (sektorsövergripande) kollektiva (helst icke-vinstdrivande) tjänstepensionssystem jämfört med system för privat pensionssparande. Parlamentet understryker vikten av låga driftskostnader, eftersom till och med små utgiftsminskningar kan bidra till betydligt högre pensioner. Parlamentet framhåller emellertid att dessa system hittills tyvärr endast finns i några få medlemsstater. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar de låga driftskostnaderna för (sektorsövergripande) kollektiva (helst icke-vinstdrivande) tjänstepensionssystem jämfört med system för privat pensionssparande. Parlamentet understryker vikten av låga driftskostnader, eftersom till och med små utgiftsminskningar kan bidra till betydligt högre pensioner. Parlamentet framhåller emellertid att dessa system hittills tyvärr endast finns i några få medlemsstater.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de myndigheter som ansvarar för pensionssystemen att ge medborgarna korrekt information om deras intjänade pensionsrätter, och göra dem medvetna och insatta så att de kan fatta genomtänkta beslut om sitt framtida kompletterande pensionssparande. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att också informera medborgare i god tid om planerade ändringar i pensionssystemen så att medborgarna kan fatta välgrundade och genomtänkta beslut om sitt pensionssparande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och tillämpa stränga regler för offentliggörande av såväl driftskostnader som risker med och avkastning på investeringarna i de pensionsfonder som finns inom deras jurisdiktion. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de myndigheter som ansvarar för pensionssystemen att ge medborgarna korrekt information om deras intjänade pensionsrätter, och göra dem medvetna och insatta så att de kan fatta genomtänkta beslut om sitt framtida kompletterande pensionssparande. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att också informera medborgare i god tid om planerade ändringar i pensionssystemen så att medborgarna kan fatta välgrundade och genomtänkta beslut om sitt pensionssparande. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta och tillämpa stränga regler för offentliggörande av såväl driftskostnader som risker med och avkastning på investeringarna i de pensionsfonder som finns inom deras jurisdiktion.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att det finns stora skillnader i utformning och resultat mellan medlemsstaternas tjänstepensionssystem i fråga om tillgång, solidaritet, kostnadseffektivitet, risker och avkastning. Parlamentet välkomnar kommissionens planer på att, i nära samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadsparterna, pensionssektorn och andra aktörer, ta fram en uppförandekod för god praxis för tjänstepensionssystem som ska se på sådana frågor som bättre täckning för arbetstagarna, utbetalningsskedet, riskdelning och riskbegränsning, kostnadseffektivitet och motståndskraft vid kriser i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet betonar den ömsesidiga fördelen med ett förbättrat utbyte av bästa praxis medlemsstaterna emellan. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet konstaterar att det finns stora skillnader i utformning och resultat mellan medlemsstaternas tjänstepensionssystem i fråga om tillgång, solidaritet, kostnadseffektivitet, risker och avkastning. Parlamentet välkomnar kommissionens planer på att, i nära samarbete med medlemsstaterna, arbetsmarknadsparterna, pensionssektorn och andra aktörer, ta fram en uppförandekod för god praxis för tjänstepensionssystem som ska se på sådana frågor som bättre täckning för arbetstagarna, utbetalningsskedet, riskdelning och riskbegränsning, kostnadseffektivitet och motståndskraft vid kriser i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet betonar den ömsesidiga fördelen med ett förbättrat utbyte av bästa praxis medlemsstaterna emellan.

| 32. | Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens avsikt att fortsätta avsätta EU-medel – framför allt via Europeiska socialfonden (ESF) – till stöd för projekt för ett aktivt och hälsosamt åldrande på arbetsplatsen, och via programmet för social förändring och social innovation (PSCI), för att ge ekonomiskt och praktiskt stöd till de medlemsstater och arbetsmarknadsparter som funderar på att gradvis införa kostnadseffektiva kompletterande pensionssystem, under Europaparlamentets kontroll. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ställer sig bakom kommissionens avsikt att fortsätta avsätta EU-medel – framför allt via Europeiska socialfonden (ESF) – till stöd för projekt för ett aktivt och hälsosamt åldrande på arbetsplatsen, och via programmet för social förändring och social innovation (PSCI), för att ge ekonomiskt och praktiskt stöd till de medlemsstater och arbetsmarknadsparter som funderar på att gradvis införa kostnadseffektiva kompletterande pensionssystem, under Europaparlamentets kontroll.

Pensioner för mobila arbetstagare

| 33. | Europaparlamentet erkänner de stora skillnaderna mellan pensionssystemen i EU, men betonar ändå betydelsen av att arbetstagare kan byta arbete inom eller utanför sin medlemsstat. Parlamentet framhåller att mobila arbetstagare måste kunna tjäna in och behålla tjänstepensionsrätter. Parlamentet stöder den linje som kommissionen förordar, dvs. att garantera intjänande och bevarande av pensionsrätter och uppmanar medlemsstaterna att se till att mobila arbetstagares vilande pensionsrätter behandlas på samma sätt som aktiva försäkringstagares och pensionärers vilande pensionsrätter. Parlamentet noterar den viktiga roll som kommissionen kan spela för att avlägsna hinder för den fria rörligheten, inklusive hinder som hämmar mobiliteten. Parlamentet anser att frånsett språkbarriärer och familjehänsyn hämmas rörligheten på arbetsmarknaden av långa förvärvandetider eller omotiverade åldersgränser och uppmanar medlemsstaterna att minska dessa. Parlamentet understryker att åtgärder för att främja rörligheten måste balanseras av kostnadseffektiva kompletterande pensionssystem, och de nationella pensionssystemens särdrag måste beaktas. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet erkänner de stora skillnaderna mellan pensionssystemen i EU, men betonar ändå betydelsen av att arbetstagare kan byta arbete inom eller utanför sin medlemsstat. Parlamentet framhåller att mobila arbetstagare måste kunna tjäna in och behålla tjänstepensionsrätter. Parlamentet stöder den linje som kommissionen förordar, dvs. att garantera intjänande och bevarande av pensionsrätter och uppmanar medlemsstaterna att se till att mobila arbetstagares vilande pensionsrätter behandlas på samma sätt som aktiva försäkringstagares och pensionärers vilande pensionsrätter. Parlamentet noterar den viktiga roll som kommissionen kan spela för att avlägsna hinder för den fria rörligheten, inklusive hinder som hämmar mobiliteten. Parlamentet anser att frånsett språkbarriärer och familjehänsyn hämmas rörligheten på arbetsmarknaden av långa förvärvandetider eller omotiverade åldersgränser och uppmanar medlemsstaterna att minska dessa. Parlamentet understryker att åtgärder för att främja rörligheten måste balanseras av kostnadseffektiva kompletterande pensionssystem, och de nationella pensionssystemens särdrag måste beaktas.

| 34. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att analysera eventuella länkar mellan förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och ”vissa” tjänstepensionssystem. Parlamentet lyfter fram de praktiska svårigheter som uppstått i samband med tillämpningen av ovan nämnda förordning på de 27 medlemsstaternas mycket olika sociala trygghetssystem. Parlamentet pekar på skillnaderna i pensionssystemen inom EU och därför på hur svårt det är att tillämpa en samordningsstrategi eftersom det finns tiotusentals mycket olika pensionssystem i medlemsstaterna. Parlamentet undrar därför om det är praktiskt möjligt att tillämpa en sådan strategi när det gäller kompletterande tjänstepensionssystem. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet noterar kommissionens förslag att analysera eventuella länkar mellan förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och ”vissa” tjänstepensionssystem. Parlamentet lyfter fram de praktiska svårigheter som uppstått i samband med tillämpningen av ovan nämnda förordning på de 27 medlemsstaternas mycket olika sociala trygghetssystem. Parlamentet pekar på skillnaderna i pensionssystemen inom EU och därför på hur svårt det är att tillämpa en samordningsstrategi eftersom det finns tiotusentals mycket olika pensionssystem i medlemsstaterna. Parlamentet undrar därför om det är praktiskt möjligt att tillämpa en sådan strategi när det gäller kompletterande tjänstepensionssystem.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt arbeta för att inrätta och behålla effektiva spårningstjänster, eventuellt webbaserade, som hjälper människor att spåra sina anställningsrelaterade och icke anställningsrelaterade pensionsrätter och på så sätt fatta genomtänkta beslut om ett kompletterande privat (tredje pelaren) pensionssparande i god tid. Parlamentet efterlyser samordning på EU-nivå för att se till att de nationella spårningstjänsterna är tillräckligt kompatibla. Parlamentet ser positivt på kommissionens pilotprojekt på området och uppmanar kommissionen att se till att pilotprojektet kompletteras med en konsekvensbedömning av de ekonomiska fördelarna med att ge EU-medborgare samlad pensionsinformation på en lätt åtkomlig plats. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt arbeta för att inrätta och behålla effektiva spårningstjänster, eventuellt webbaserade, som hjälper människor att spåra sina anställningsrelaterade och icke anställningsrelaterade pensionsrätter och på så sätt fatta genomtänkta beslut om ett kompletterande privat (tredje pelaren) pensionssparande i god tid. Parlamentet efterlyser samordning på EU-nivå för att se till att de nationella spårningstjänsterna är tillräckligt kompatibla. Parlamentet ser positivt på kommissionens pilotprojekt på området och uppmanar kommissionen att se till att pilotprojektet kompletteras med en konsekvensbedömning av de ekonomiska fördelarna med att ge EU-medborgare samlad pensionsinformation på en lätt åtkomlig plats.

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att det vore önskvärt om pensionsövervakningstjänster, när de är helt utvecklade, inte bara omfattar tjänstepensioner utan även system inom den tredje pelaren och individuell information om pensionsrätter inom den första pelaren. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att det vore önskvärt om pensionsövervakningstjänster, när de är helt utvecklade, inte bara omfattar tjänstepensioner utan även system inom den tredje pelaren och individuell information om pensionsrätter inom den första pelaren.

| 37. | Europaparlamentet ifrågasätter behovet av en EU-pensionsfond för forskare. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet ifrågasätter behovet av en EU-pensionsfond för forskare.

| 38. | Europaparlamentet anser att det faktum att människor generellt sett lever längre och hälsosammare och är mer välmående hör till det moderna samhällets största framgångar. Parlamentet efterlyser en positiv ton i debatten om åldrande, där man dels hanterar den stora men ändå överkomliga utmaning som åldrandet utgör, dels tar vara på de möjligheter som åldrandet och den s.k. silverekonomin medför. Parlamentet erkänner den mycket aktiva och värdefulla roll som äldre spelar i våra samhällen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det faktum att människor generellt sett lever längre och hälsosammare och är mer välmående hör till det moderna samhällets största framgångar. Parlamentet efterlyser en positiv ton i debatten om åldrande, där man dels hanterar den stora men ändå överkomliga utmaning som åldrandet utgör, dels tar vara på de möjligheter som åldrandet och den s.k. silverekonomin medför. Parlamentet erkänner den mycket aktiva och värdefulla roll som äldre spelar i våra samhällen.

Översyn av direktivet om tjänstepensionsinstitut

| 39. | Europaparlamentet understryker att målet för översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut bör vara att se till att tjänstepensionerna i EU fortsätter att vara tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga genom att skapa en miljö som stimulerar till ytterligare nationella och internationella framsteg på marknaden inom detta område, öka skyddet för nuvarande och framtida pensionärer och på ett flexibelt sätt anpassa sig till de många olika gränsöverskridande och sektorsövergripande system som finns. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker att målet för översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut bör vara att se till att tjänstepensionerna i EU fortsätter att vara tillräckliga, långsiktigt bärkraftiga och trygga genom att skapa en miljö som stimulerar till ytterligare nationella och internationella framsteg på marknaden inom detta område, öka skyddet för nuvarande och framtida pensionärer och på ett flexibelt sätt anpassa sig till de många olika gränsöverskridande och sektorsövergripande system som finns.

| 40. | Europaparlamentet menar att det är viktigt att EU-system inom den andra pelaren uppfyller stränga tillsynskrav för att nå en hög skyddsnivå för medlemmar och förmånstagare och för att respektera G20-mandatet, enligt vilket alla finansinstitut ska omfattas av lämplig lagstiftning och tillsyn. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet menar att det är viktigt att EU-system inom den andra pelaren uppfyller stränga tillsynskrav för att nå en hög skyddsnivå för medlemmar och förmånstagare och för att respektera G20-mandatet, enligt vilket alla finansinstitut ska omfattas av lämplig lagstiftning och tillsyn.

| 41. | Europaparlamentet kräver att de val som medlemsstaterna gjort avseende bolag som tillhandahåller pensioner inom den andra pelaren respekteras i EU:s lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet kräver att de val som medlemsstaterna gjort avseende bolag som tillhandahåller pensioner inom den andra pelaren respekteras i EU:s lagstiftningsinitiativ.

| 42. | Europaparlamentet understryker att ytterligare EU-lagstiftning om säkerhetsåtgärder måste bygga på en solid konsekvensbedömning, som bör innehålla en bestämmelse om att liknande produkter ska omfattas av samma stränga tillsynskrav och garantera tillräckliga avsättningar och rörlighet för arbetstagarna inom unionen, och som bör ha som övergripande mål att trygga arbetstagarnas intjänade pensionsförmåner. Ytterligare EU-lagstiftning om säkerhetsåtgärder måste också bygga på en aktiv dialog med arbetsmarknadens parter och andra berörda parter samt på en genuin förståelse och respekt för nationella särdrag. Parlamentet betonar att pensionssystemen är djupt rotade i medlemsstaternas kulturella, sociala, politiska och ekonomiska miljö. Alla bolag som tillhandahåller pensioner inom den andra pelaren, oavsett rättslig form, bör täckas av proportionerlig och kraftfull lagstiftning som tar hänsyn till särdragen i deras verksamhet, särskilt i ett långsiktigt perspektiv. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet understryker att ytterligare EU-lagstiftning om säkerhetsåtgärder måste bygga på en solid konsekvensbedömning, som bör innehålla en bestämmelse om att liknande produkter ska omfattas av samma stränga tillsynskrav och garantera tillräckliga avsättningar och rörlighet för arbetstagarna inom unionen, och som bör ha som övergripande mål att trygga arbetstagarnas intjänade pensionsförmåner. Ytterligare EU-lagstiftning om säkerhetsåtgärder måste också bygga på en aktiv dialog med arbetsmarknadens parter och andra berörda parter samt på en genuin förståelse och respekt för nationella särdrag. Parlamentet betonar att pensionssystemen är djupt rotade i medlemsstaternas kulturella, sociala, politiska och ekonomiska miljö. Alla bolag som tillhandahåller pensioner inom den andra pelaren, oavsett rättslig form, bör täckas av proportionerlig och kraftfull lagstiftning som tar hänsyn till särdragen i deras verksamhet, särskilt i ett långsiktigt perspektiv.

| 43. | Europaparlamentet hävdar att pensioner inom den andra pelaren, oavsett pensionsbolag, inte bör äventyras av EU-lagstiftning som inte tar hänsyn till deras långsiktiga perspektiv. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet hävdar att pensioner inom den andra pelaren, oavsett pensionsbolag, inte bör äventyras av EU-lagstiftning som inte tar hänsyn till deras långsiktiga perspektiv.

| 44. | Europaparlamentet anser att kommissionens förslag om säkerhetsåtgärder inte bara måste identifiera och ta hänsyn till skillnaderna mellan de nationella systemen, utan även måste tillämpa principen om ”samma risker, samma regler” inom varje nationellt system och respektive pelare. Parlamentet understryker att åtgärderna strikt måste iaktta proportionalitetsprincipen genom att väga mål och fördelar mot finansiella, administrativa och tekniska bördor och beakta den rätta balansen mellan kostnader och fördelar. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att kommissionens förslag om säkerhetsåtgärder inte bara måste identifiera och ta hänsyn till skillnaderna mellan de nationella systemen, utan även måste tillämpa principen om ”samma risker, samma regler” inom varje nationellt system och respektive pelare. Parlamentet understryker att åtgärderna strikt måste iaktta proportionalitetsprincipen genom att väga mål och fördelar mot finansiella, administrativa och tekniska bördor och beakta den rätta balansen mellan kostnader och fördelar.

| 45. | Europaparlamentet anser, i fråga om kvalitativa säkerhetsåtgärder, att förslag om förstärkt bolagsstyrning och riskhantering – åtföljda av förslag om mer öppenhet och ökade krav på redovisning av information, liksom redovisning av kostnader och insyn i investeringsstrategier – är ändamålsenliga och bör läggas fram inom ramen för en eventuell översyn, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Med tanke på de betydande skillnaderna mellan medlemsstaterna konstaterar parlamentet att konvergens av kvalitativa säkerhetsåtgärder på EU-nivå är mer genomförbar på kort sikt än konvergens av kvantitativa säkerhetsåtgärder. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet anser, i fråga om kvalitativa säkerhetsåtgärder, att förslag om förstärkt bolagsstyrning och riskhantering – åtföljda av förslag om mer öppenhet och ökade krav på redovisning av information, liksom redovisning av kostnader och insyn i investeringsstrategier – är ändamålsenliga och bör läggas fram inom ramen för en eventuell översyn, med hänsyn till subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen. Med tanke på de betydande skillnaderna mellan medlemsstaterna konstaterar parlamentet att konvergens av kvalitativa säkerhetsåtgärder på EU-nivå är mer genomförbar på kort sikt än konvergens av kvantitativa säkerhetsåtgärder.

| 46. | Europaparlamentet är inte övertygat om att EU-omfattande krav på eget kapital eller balansräkningsvärderingar vore lämpligt med tanke på den information som nu finns tillgänglig. Parlamentet avvisar därför en översyn av direktivet om tjänstepensionsinstitut i detta syfte. Parlamentet anser däremot att den kvantitativa konsekvensstudie som för närvarande genomförs av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) samt eventuella uppföljningsanalyser till denna studie fullt ut måste beaktas på detta politikområde. Parlamentet betonar att om sådana krav skulle införas senare, skulle en direkt tillämpning av Solvens II-krav på direktivet om tjänstepensionsinstitut inte vara rätt instrument. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet är inte övertygat om att EU-omfattande krav på eget kapital eller balansräkningsvärderingar vore lämpligt med tanke på den information som nu finns tillgänglig. Parlamentet avvisar därför en översyn av direktivet om tjänstepensionsinstitut i detta syfte. Parlamentet anser däremot att den kvantitativa konsekvensstudie som för närvarande genomförs av Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) samt eventuella uppföljningsanalyser till denna studie fullt ut måste beaktas på detta politikområde. Parlamentet betonar att om sådana krav skulle införas senare, skulle en direkt tillämpning av Solvens II-krav på direktivet om tjänstepensionsinstitut inte vara rätt instrument.

| 47. | Europaparlamentet påpekar att direktivet om tjänstepensionsinstitut endast omfattar frivilliga pensionssystem och inte instrument som ingår i det obligatoriska offentliga pensionssystemet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påpekar att direktivet om tjänstepensionsinstitut endast omfattar frivilliga pensionssystem och inte instrument som ingår i det obligatoriska offentliga pensionssystemet.

| 48. | Europaparlamentet betonar att det finns avgörande skillnader mellan försäkringsprodukter och tjänstepensionsinstitut. Parlamentet understryker att en direkt tillämpning av kvantitativa krav enligt Solvens II på tjänstepensionsinstitut vore olämplig och skulle kunna skada både arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen. Parlamentet motsätter sig därför att Solvens II-kraven kopieras och tillämpas på tjänstepensionsinstitut, men är fortsatt öppet för en strategi som eftersträvar säkerhet och långsiktig bärkraft. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att det finns avgörande skillnader mellan försäkringsprodukter och tjänstepensionsinstitut. Parlamentet understryker att en direkt tillämpning av kvantitativa krav enligt Solvens II på tjänstepensionsinstitut vore olämplig och skulle kunna skada både arbetstagarnas och arbetsgivarnas intressen. Parlamentet motsätter sig därför att Solvens II-kraven kopieras och tillämpas på tjänstepensionsinstitut, men är fortsatt öppet för en strategi som eftersträvar säkerhet och långsiktig bärkraft.

| 49. | Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadens parter (dvs. arbetstagare och arbetsgivare) har ett gemensamt ansvar för innehållet i tjänstepensionssystemen. Avtal mellan arbetsmarknadernas parter måste alltid erkännas, särskilt med hänsyn till den balans mellan risker och fördelar som ett tjänstepensionssystem strävar efter att uppnå. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar att arbetsmarknadens parter (dvs. arbetstagare och arbetsgivare) har ett gemensamt ansvar för innehållet i tjänstepensionssystemen. Avtal mellan arbetsmarknadernas parter måste alltid erkännas, särskilt med hänsyn till den balans mellan risker och fördelar som ett tjänstepensionssystem strävar efter att uppnå.

| 50. | Europaparlamentet anser att en vidareutveckling på EU-nivå av solvensmodeller, exempelvis Holistic Balance Sheet (HBS), är meningsfull endast om deras tillämpning bygger på en tillförlitlig konsekvensanalys och visar sig vara realistisk i praktiken samt effektiv gällande kostnader och förmåner, särskilt med tanke på mångfalden av tjänstepensionsinstitut i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att en vidareutveckling av varianter av Solvens II eller HBS inte får ha till syfte att införa bestämmelser som liknar dem i Solvens II. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser att en vidareutveckling på EU-nivå av solvensmodeller, exempelvis Holistic Balance Sheet (HBS), är meningsfull endast om deras tillämpning bygger på en tillförlitlig konsekvensanalys och visar sig vara realistisk i praktiken samt effektiv gällande kostnader och förmåner, särskilt med tanke på mångfalden av tjänstepensionsinstitut i medlemsstaterna. Parlamentet betonar att en vidareutveckling av varianter av Solvens II eller HBS inte får ha till syfte att införa bestämmelser som liknar dem i Solvens II.

| 51. | Europaparlamentet noterar en stor mångfald i utformningen av pensionsplaner som varierar mellan förmånsbestämda system och avgiftsbestämda system eller blandsystem. Parlamentet noterar även att man i vissa medlemsstater har gått över från förmånsbestämda system till avgiftsbestämda system eller har infört obligatoriskt finansierade pelare. Detta ökar behovet av större öppenhet och bättre information till medborgarna om utlovade förmåner, kostnadsnivåer och investeringsstrategier. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet noterar en stor mångfald i utformningen av pensionsplaner som varierar mellan förmånsbestämda system och avgiftsbestämda system eller blandsystem. Parlamentet noterar även att man i vissa medlemsstater har gått över från förmånsbestämda system till avgiftsbestämda system eller har infört obligatoriskt finansierade pelare. Detta ökar behovet av större öppenhet och bättre information till medborgarna om utlovade förmåner, kostnadsnivåer och investeringsstrategier.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att tanken med att inrätta lika konkurrensvillkor för livförsäkringar och tjänstepensionsinstitut inom den andra pelaren endast i viss utsträckning är relevant, med tanke på de stora skillnaderna mellan olika försäkringsprodukter och tjänstepensionsinstitut och beroende på riskprofilen, nivån av integrering på finansmarknaden och huruvida pensionsbolaget är vinstdrivande eller icke-vinstdrivande. Parlamentet konstaterar att det med tanke på konkurrensen mellan livförsäkringar och tjänstepensionsinstitut inom den andra pelaren är viktigt att produkter med samma risker omfattas av samma regler för att undvika att förmånstagare vilseleds och för att de ska få samma välbetänkta skyddsnivå. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att tanken med att inrätta lika konkurrensvillkor för livförsäkringar och tjänstepensionsinstitut inom den andra pelaren endast i viss utsträckning är relevant, med tanke på de stora skillnaderna mellan olika försäkringsprodukter och tjänstepensionsinstitut och beroende på riskprofilen, nivån av integrering på finansmarknaden och huruvida pensionsbolaget är vinstdrivande eller icke-vinstdrivande. Parlamentet konstaterar att det med tanke på konkurrensen mellan livförsäkringar och tjänstepensionsinstitut inom den andra pelaren är viktigt att produkter med samma risker omfattas av samma regler för att undvika att förmånstagare vilseleds och för att de ska få samma välbetänkta skyddsnivå.

Skydd av arbetstagarnas tjänstepensioner vid insolvens

| 53. | Europaparlamentet anser att pensionsrätter i en insolvenssituation alltid måste säkerställas i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 8 i direktiv 2008/94/EG. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att pensionsrätter i en insolvenssituation alltid måste säkerställas i medlemsstaterna, i enlighet med artikel 8 i direktiv 2008/94/EG.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en omfattande översyn av nationella garantisystem och säkerhetsåtgärder och, om stora brister upptäcks under denna utvärdering, lägga fram förslag om stärkt EU-lagstiftning för att se till att fullständigt beprövade mekanismer för enkla, kostnadseffektiva och proportionerliga skyddsåtgärder för tjänstepensionsrätter införs i hela EU. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en omfattande översyn av nationella garantisystem och säkerhetsåtgärder och, om stora brister upptäcks under denna utvärdering, lägga fram förslag om stärkt EU-lagstiftning för att se till att fullständigt beprövade mekanismer för enkla, kostnadseffektiva och proportionerliga skyddsåtgärder för tjänstepensionsrätter införs i hela EU.

| 55. | Parlamentet noterar att arbetsgivare i vissa medlemsstater redan stöttar sina pensionssystem med skyddssystem, åtskillnad av tillgångar och oberoende systemkontroll, och ger pensionssystemen status som prioriterad borgenär framför andelsägare vid företagsinsolvens. |
| --- | --- |

55.

Parlamentet noterar att arbetsgivare i vissa medlemsstater redan stöttar sina pensionssystem med skyddssystem, åtskillnad av tillgångar och oberoende systemkontroll, och ger pensionssystemen status som prioriterad borgenär framför andelsägare vid företagsinsolvens.

| 56. | Europaparlamentet understryker att frågor om pensionsskydd vid insolvens har nära koppling till centrala aspekter i översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut. Kommissionen bör vid utvecklingen av dessa båda direktiv se till att de överensstämmer och är fullt kompatibla. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att frågor om pensionsskydd vid insolvens har nära koppling till centrala aspekter i översynen av direktivet om tjänstepensionsinstitut. Kommissionen bör vid utvecklingen av dessa båda direktiv se till att de överensstämmer och är fullt kompatibla.

Kompletterande privat pensionssparande inom tredje pelaren

| 57. | Europaparlamentet menar att innebörden, tillämpningsområdet och sammansättningen av den tredje pelaren skiljer sig åt mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet menar att innebörden, tillämpningsområdet och sammansättningen av den tredje pelaren skiljer sig åt mellan medlemsstaterna.

| 58. | Europaparlamentet beklagar att system inom den tredje pelaren ofta är mer kostnadsintensiva, riskfyllda och slutna än system inom den första pelaren. Parlamentet efterlyser stabilitet, pålitlighet och långsiktig bärkraft för den tredje pelaren. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet beklagar att system inom den tredje pelaren ofta är mer kostnadsintensiva, riskfyllda och slutna än system inom den första pelaren. Parlamentet efterlyser stabilitet, pålitlighet och långsiktig bärkraft för den tredje pelaren.

| 59. | Europaparlamentet anser att privat pensionssparande i vissa fall kan vara nödvändigt för att bygga upp en tillräcklig pension. Kommissionen uppmanas att samarbeta med medlemsstaterna enligt principen om bästa praxis och att bedöma samt optimera incitament till privat pensionssparande, särskilt för enskilda personer som annars inte skulle bygga upp en tillräcklig pension. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet anser att privat pensionssparande i vissa fall kan vara nödvändigt för att bygga upp en tillräcklig pension. Kommissionen uppmanas att samarbeta med medlemsstaterna enligt principen om bästa praxis och att bedöma samt optimera incitament till privat pensionssparande, särskilt för enskilda personer som annars inte skulle bygga upp en tillräcklig pension.

| 60. | Europaparlamentet anser att det vore värt att göra en bedömning av beprövade förfaranden och förslag för att optimera incitament. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet anser att det vore värt att göra en bedömning av beprövade förfaranden och förslag för att optimera incitament.

| 61. | Europaparlamentet betonar att den offentliga politikens främsta prioritering inte bör vara att subventionera system inom den tredje pelaren, utan att se till att alla personer har tillräckligt skydd inom en välfungerande och långsiktigt bärkraftig första pelare. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet betonar att den offentliga politikens främsta prioritering inte bör vara att subventionera system inom den tredje pelaren, utan att se till att alla personer har tillräckligt skydd inom en välfungerande och långsiktigt bärkraftig första pelare.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda hur känsliga de kapitalbaserade systemen inom den tredje pelaren är i samband med kriser, och att lägga fram förslag för att minska riskerna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda hur känsliga de kapitalbaserade systemen inom den tredje pelaren är i samband med kriser, och att lägga fram förslag för att minska riskerna.

| 63. | Europaparlamentet rekommenderar att rättsliga kostnadsbegränsningar ska ses över på nationell nivå vid slutförande och hantering av avtal och vid byte av pensionsbolag eller typ av avtal, och att förslag ska läggas fram i dessa frågor. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet rekommenderar att rättsliga kostnadsbegränsningar ska ses över på nationell nivå vid slutförande och hantering av avtal och vid byte av pensionsbolag eller typ av avtal, och att förslag ska läggas fram i dessa frågor.

| 64. | Europaparlamentet anser att uppförandekoder med avseende på kvalitet, konsumentinformation och konsumentskydd inom den tredje pelaren skulle kunna göra pensionsplaner inom den tredje pelaren mer attraktiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbyte av rådande bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att uppförandekoder med avseende på kvalitet, konsumentinformation och konsumentskydd inom den tredje pelaren skulle kunna göra pensionsplaner inom den tredje pelaren mer attraktiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbyte av rådande bästa praxis mellan medlemsstaterna.

| 65. | Europaparlamentet stöder utarbetandet och införandet av frivilliga uppförandekoder – och eventuellt även certifieringssystem för produkter – på EU-nivå, med avseende på kvalitet, konsumentupplysning och konsumentskydd inom den tredje pelaren. Parlamentet rekommenderar kommissionen att vidta lagstiftningsåtgärder på detta område, om de frivilliga uppförandekoderna inte skulle fungera. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stöder utarbetandet och införandet av frivilliga uppförandekoder – och eventuellt även certifieringssystem för produkter – på EU-nivå, med avseende på kvalitet, konsumentupplysning och konsumentskydd inom den tredje pelaren. Parlamentet rekommenderar kommissionen att vidta lagstiftningsåtgärder på detta område, om de frivilliga uppförandekoderna inte skulle fungera.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den EU-lagstiftning som avser finanssektorn kan utnyttjas bättre för att garantera att konsumenter får lämplig och opartisk finansiell rådgivning om pensioner och pensionsrelaterade produkter. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur den EU-lagstiftning som avser finanssektorn kan utnyttjas bättre för att garantera att konsumenter får lämplig och opartisk finansiell rådgivning om pensioner och pensionsrelaterade produkter.

Att undanröja skatte- och avtalsrelaterade gränsöverskridande hinder för pensionsinvesteringar

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och berörda medlemsstater att nå en överenskommelse när det gäller gränsöverskridande pensioner, särskilt om hur dubbel beskattning och utebliven dubbel icke-beskattning kan undvikas. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och berörda medlemsstater att nå en överenskommelse när det gäller gränsöverskridande pensioner, särskilt om hur dubbel beskattning och utebliven dubbel icke-beskattning kan undvikas.

| 68. | Europaparlamentet anser att diskriminerande skatter är ett stort hinder för den gränsöverskridande rörligheten och önskar att de snarast ska avvecklas, men konstaterar samtidigt att EU:s befogenheter gällande medlemsstaternas skattepolitik är begränsade. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att diskriminerande skatter är ett stort hinder för den gränsöverskridande rörligheten och önskar att de snarast ska avvecklas, men konstaterar samtidigt att EU:s befogenheter gällande medlemsstaternas skattepolitik är begränsade.

| 69. | Europaparlamentet anser att de avtalsrättsliga hindren bör utredas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser att de avtalsrättsliga hindren bör utredas.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt göra arbetsmarknadens parter delaktiga via befintliga strukturer. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på lämpligt sätt göra arbetsmarknadens parter delaktiga via befintliga strukturer.

Jämställdhet

| 71. | Europaparlamentet påminner om jämställdhetsutmaningen i samband med pensionerna. Parlamentet anser det mycket oroväckande att allt fler äldre, framför allt kvinnor, lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet betonar att offentliga pensionssystem åtminstone bör garantera en rimlig levnadsstandard för alla. Parlamentet betonar att jämställdhet på arbetsmarknaden är avgörande för pensionssystemens långsiktiga bärkraft, eftersom en högre sysselsättning leder till ökad ekonomisk tillväxt och till att flera pensionspremier betalas in. Parlamentet anser att likställandet av pensionsåldern för män och kvinnor måste åtföljas av effektiva strategier för lika lön för lika arbete och möjligheter att förena arbete och vård av beroende närstående. Parlamentet framhåller behovet av att införa omsorgsrelaterade pensionsrätter som ett erkännande av den vård av beroende närstående som vanligtvis är obetald. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om jämställdhetsutmaningen i samband med pensionerna. Parlamentet anser det mycket oroväckande att allt fler äldre, framför allt kvinnor, lever under fattigdomsgränsen. Parlamentet betonar att offentliga pensionssystem åtminstone bör garantera en rimlig levnadsstandard för alla. Parlamentet betonar att jämställdhet på arbetsmarknaden är avgörande för pensionssystemens långsiktiga bärkraft, eftersom en högre sysselsättning leder till ökad ekonomisk tillväxt och till att flera pensionspremier betalas in. Parlamentet anser att likställandet av pensionsåldern för män och kvinnor måste åtföljas av effektiva strategier för lika lön för lika arbete och möjligheter att förena arbete och vård av beroende närstående. Parlamentet framhåller behovet av att införa omsorgsrelaterade pensionsrätter som ett erkännande av den vård av beroende närstående som vanligtvis är obetald.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar vitbokens krav till medlemsstaterna att överväga ”omsorgspoäng” för att se till att perioder av vård av beroende närstående beaktas vid beräkningen av kvinnors och mäns enskilda pensionsrätter. Parlamentet pekar på den ojämna fördelningen av familjeansvar mellan kvinnor och män – vilket ofta innebär att kvinnor har otryggare arbeten med lägre lön, ibland till och med svartarbete som många gånger har negativa konsekvenser för pensionsrätterna – och bristen på lättillgängliga tjänster och omsorg till rimligt pris samt på de senaste nedskärningarna inom området som har direkta följder för kvinnors möjligheter att arbeta och bygga upp pensioner. Kommissionen uppmanas därför att utreda frågan. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet välkomnar vitbokens krav till medlemsstaterna att överväga ”omsorgspoäng” för att se till att perioder av vård av beroende närstående beaktas vid beräkningen av kvinnors och mäns enskilda pensionsrätter. Parlamentet pekar på den ojämna fördelningen av familjeansvar mellan kvinnor och män – vilket ofta innebär att kvinnor har otryggare arbeten med lägre lön, ibland till och med svartarbete som många gånger har negativa konsekvenser för pensionsrätterna – och bristen på lättillgängliga tjänster och omsorg till rimligt pris samt på de senaste nedskärningarna inom området som har direkta följder för kvinnors möjligheter att arbeta och bygga upp pensioner. Kommissionen uppmanas därför att utreda frågan.

| 73. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna måste åtgärda löne- och inkomstklyftorna mellan de kvinnor och män som utför samma arbete, könsskillnaderna i fråga om möjligheter att nå chefsbefattningar samt den bristande jämställdheten på arbetsmarknaden, som även påverkar pensionerna och leder till avsevärda skillnader mellan kvinnornas pensioner och männens betydligt högre pensioner. Kommissionen uppmanas enträget att lägga fram ett förslag om översyn av den befintliga lagstiftningen. Parlamentet konstaterar att löneklyftan mellan könen fortfarande är stor, trots de senaste årens otaliga kampanjer, mål och åtgärder. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna måste åtgärda löne- och inkomstklyftorna mellan de kvinnor och män som utför samma arbete, könsskillnaderna i fråga om möjligheter att nå chefsbefattningar samt den bristande jämställdheten på arbetsmarknaden, som även påverkar pensionerna och leder till avsevärda skillnader mellan kvinnornas pensioner och männens betydligt högre pensioner. Kommissionen uppmanas enträget att lägga fram ett förslag om översyn av den befintliga lagstiftningen. Parlamentet konstaterar att löneklyftan mellan könen fortfarande är stor, trots de senaste årens otaliga kampanjer, mål och åtgärder.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en konsekvent tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en konsekvent tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män.

| 75. | Europaparlamentet framhåller att löneklyftan mellan könen inom den privata sektorn omgående måste åtgärdas eftersom situationen i de flesta medlemsstater är mycket oroväckande. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet framhåller att löneklyftan mellan könen inom den privata sektorn omgående måste åtgärdas eftersom situationen i de flesta medlemsstater är mycket oroväckande.

| 76. | Europaparlamentet understryker behovet av att minska löneklyftan mellan kvinnor och män med samma kompetens och samma arbete, eftersom den gör att kvinnorna halkar efter ännu mer lönemässigt och att ett stort antal pensionerade kvinnor och änkor lever i fattigdom. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet understryker behovet av att minska löneklyftan mellan kvinnor och män med samma kompetens och samma arbete, eftersom den gör att kvinnorna halkar efter ännu mer lönemässigt och att ett stort antal pensionerade kvinnor och änkor lever i fattigdom.

| 77. | Europaparlamentet betonar att kvinnornas högre medellivslängd inte får vara en diskriminerande faktor vid pensionsberäkningen. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet betonar att kvinnornas högre medellivslängd inte får vara en diskriminerande faktor vid pensionsberäkningen.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att följa och verkställa lagstiftningen om kvinnors rättigheter i samband med barns födsel, så att kvinnorna inte drabbas negativt i form av en lägre pension för att de blivit mammor under sitt yrkesverksamma liv. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna att följa och verkställa lagstiftningen om kvinnors rättigheter i samband med barns födsel, så att kvinnorna inte drabbas negativt i form av en lägre pension för att de blivit mammor under sitt yrkesverksamma liv.

| 79. | Europaparlamentet anser att individualiseringen av pensionsrätter är nödvändig ur ett jämställdhetsperspektiv, och att den trygghet som många äldre kvinnor för närvarande får genom änkepensioner och andra härledda rättigheter måste säkerställas. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet anser att individualiseringen av pensionsrätter är nödvändig ur ett jämställdhetsperspektiv, och att den trygghet som många äldre kvinnor för närvarande får genom änkepensioner och andra härledda rättigheter måste säkerställas.

| 80. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna bör stödja forskning om hur olika pensionsindex påverkar risken för fattigdom på äldre dagar, med beaktande av könsaspekten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt ta hänsyn till människors förändrade behov i samband med åldrandet, exempelvis av långtidsvård, för att äldre personer och främst kvinnor, ska få en tillräcklig pension och kunna leva ett värdigt liv. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påpekar att medlemsstaterna bör stödja forskning om hur olika pensionsindex påverkar risken för fattigdom på äldre dagar, med beaktande av könsaspekten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att särskilt ta hänsyn till människors förändrade behov i samband med åldrandet, exempelvis av långtidsvård, för att äldre personer och främst kvinnor, ska få en tillräcklig pension och kunna leva ett värdigt liv.

o

o o

| 81. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 9.

(2)  EUT C 299, 4.10.2012, s. 115.

(3)  ISBN 978-92-79-22850-6.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0047.

(5)  EUT L 308, 24.11.2010, s. 46.

(6)  EUT C 9 E, 15.1.2010, s. 11.

(7)  OECD (2012), ”Mobility and migration in Europe”, s. 63. Från: OECD Economic Surveys: European Union 2012, OECD Publishing.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/delegations/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=60091(sammanfattning på svenska: http://www.europarl.europa.eu/delegations/sv/studiesdownload.html?languageDocument=SV&file=66411)

(9)  Miranda, V., Cooking, Caring and Volunteering: Unpaid Work Around the World, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, No. 116, OECD Publishing (2011).

(10)  Kommissionens åldranderapport 2012: Ekonomiska och budgetmässiga beräkningar för EU:s 27 medlemsländer (2010–2060), Bryssel, maj 2011. http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2012/pdf/ee-2012-2_en.pdf

(11)  ”Pension Adequacy in the European Union 2010–2050” (rapport om pensionernas tillräcklighet 2012), rapport som utarbetats gemensamt av kommissionens generaldirektorat för sysselsättning, socialpolitik och lika möjligheter och kommittén för socialt skydd, 23 maj 2012, http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=sv&pubId=7105&type=2&furtherPubs=yes

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/54 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/54

---

P7_TA(2013)0205

Kampen mot skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om bekämpning av skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteparadis (2013/2060(INI))

(2016/C 055/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012En handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012En handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering (C(2012)8806),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor (C(2012)8805),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 juni 2012 om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 juni 2012 om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 november 2012Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 5 februari 2013 till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (2013/0025(COD)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 5 februari 2013 till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism (2013/0025(COD)),

| — | med beaktande av rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) i februari 2012 angående internationella normer för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) i februari 2012 angående internationella normer för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism och spridning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2012 om begäran om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2012 om begäran om konkreta åtgärder för att bekämpa skattefusk och skatteflykt (1),

| — | med beaktande av rapporten av den 10 februari 2012 från Richard Murphy FCA Closing the European tax gap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 februari 2012 från Richard Murphy FCA Closing the European tax gap,

| — | med beaktande av rådets resolution av den 1 december 1997 om en uppförandekod för företagsbeskattning och av rapporten av den 4 december 2012 till rådet från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 1 december 1997 om en uppförandekod för företagsbeskattning och av rapporten av den 4 december 2012 till rådet från uppförandekodgruppen (företagsbeskattning),

| — | med beaktande av OECD:s rapport om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster Addressing Base Erosion and Profit Shifting (2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster Addressing Base Erosion and Profit Shifting (2013),

| — | med beaktande av Ekofinrådets slutsatser och Ekofinrådets rapport till Europeiska rådet om skattefrågor den 22 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekofinrådets slutsatser och Ekofinrådets rapport till Europeiska rådet om skattefrågor den 22 juni 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 mars 2011 om samarbete med utvecklingsländer för att främja god förvaltning i skattefrågor (2),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (3),

| — | med beaktande av kommunikén efter mötet mellan G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer i Moskva den 15–16 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén efter mötet mellan G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer i Moskva den 15–16 februari 2013,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om god förvaltning i skattefrågor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2010 om god förvaltning i skattefrågor (4),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetkontrollutskottet (A7-0162/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och budgetkontrollutskottet (A7-0162/2013), och av följande skäl:

| A. | I EU går varje år ett skandalöst stort belopp på uppskattningsvis 1 biljon euro i potentiella skatteintäkter förlorat till följd av skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering varje år. Detta innebär en kostnad på cirka 2 000 euro per år och EU-medborgare, och inga lämpliga åtgärder vidtas för att lösa problemet (5). |
| --- | --- |

A.

I EU går varje år ett skandalöst stort belopp på uppskattningsvis 1 biljon euro i potentiella skatteintäkter förlorat till följd av skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering varje år. Detta innebär en kostnad på cirka 2 000 euro per år och EU-medborgare, och inga lämpliga åtgärder vidtas för att lösa problemet (5).

| B. | Denna förlust innebär ett hot mot EU:s sociala marknadsmodell, som bygger på offentliga tjänster av hög kvalitet, och mot den inre marknadens funktion, en försämring av effektiviteten och rättvisan i skattesystemen inom EU och en risk för den ekologiska omställningen av ekonomin. Den föranleder och underlättar ytterligare samhällsskadligt profiterande, vilket leder till ökade orättvisor, minskat förtroende bland medborgarna för demokratiska institutioner och ett demokratiskt underskott. |
| --- | --- |

B.

Denna förlust innebär ett hot mot EU:s sociala marknadsmodell, som bygger på offentliga tjänster av hög kvalitet, och mot den inre marknadens funktion, en försämring av effektiviteten och rättvisan i skattesystemen inom EU och en risk för den ekologiska omställningen av ekonomin. Den föranleder och underlättar ytterligare samhällsskadligt profiterande, vilket leder till ökade orättvisor, minskat förtroende bland medborgarna för demokratiska institutioner och ett demokratiskt underskott.

| C. | En betydande del av den finanspolitiska hållbarheten består i att säkra vår bas för skatteintäkter. |
| --- | --- |

C.

En betydande del av den finanspolitiska hållbarheten består i att säkra vår bas för skatteintäkter.

| D. | Skattebedrägerier och skatteundandragande är olagliga sätt att undvika skatteskulder, medan skatteflykt är ett lagligt men otillbörligt utnyttjande av skattesystemet för att minska eller undvika skatteskulder, och aggressiv skatteplanering innebär att man drar nytta av teknikaliteter i ett skattesystem eller oförenligheter mellan två eller flera skattesystem i syfte att minska det skattepliktiga beloppet. |
| --- | --- |

D.

Skattebedrägerier och skatteundandragande är olagliga sätt att undvika skatteskulder, medan skatteflykt är ett lagligt men otillbörligt utnyttjande av skattesystemet för att minska eller undvika skatteskulder, och aggressiv skatteplanering innebär att man drar nytta av teknikaliteter i ett skattesystem eller oförenligheter mellan två eller flera skattesystem i syfte att minska det skattepliktiga beloppet.

| E. | Skatteflykt, som underlättas av att ekonomin i allt högre grad blir papperslös, leder till konkurrenssnedvridningar som skadar företagen och tillväxten i Europa. |
| --- | --- |

E.

Skatteflykt, som underlättas av att ekonomin i allt högre grad blir papperslös, leder till konkurrenssnedvridningar som skadar företagen och tillväxten i Europa.

| F. | Omfattningen av skattebedrägerierna och skatteflykten urholkar medborgarnas tillit till och förtroende för rättvisan och legitimiteten hos skatteuppbörden och skattesystemet i stort. |
| --- | --- |

F.

Omfattningen av skattebedrägerierna och skatteflykten urholkar medborgarnas tillit till och förtroende för rättvisan och legitimiteten hos skatteuppbörden och skattesystemet i stort.

| G. | Avsaknaden av en samordnad skattepolitik i EU leder till avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgarna och de företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom EU. Detta kan dels ge upphov till oavsiktligt utebliven beskattning, dels leda till skattebedrägerier och skatteflykt. |
| --- | --- |

G.

Avsaknaden av en samordnad skattepolitik i EU leder till avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgarna och de företag som bedriver gränsöverskridande verksamhet inom EU. Detta kan dels ge upphov till oavsiktligt utebliven beskattning, dels leda till skattebedrägerier och skatteflykt.

| H. | De snedvridningar som uppstår till följd av otydliga eller skadliga beskattningsmetoder i jurisdiktioner som fungerar som skatteparadis kan leda till artificiella flöden och negativa konsekvenser för EU:s inre marknad. Skadlig skattekonkurrens inom EU strider uppenbart mot logiken bakom den inre marknaden. Det är nödvändigt att arbetet med att harmonisera skattebaserna i en alltmer långtgående ekonomisk, finanspolitisk och budgetmässig union intensifieras. |
| --- | --- |

H.

De snedvridningar som uppstår till följd av otydliga eller skadliga beskattningsmetoder i jurisdiktioner som fungerar som skatteparadis kan leda till artificiella flöden och negativa konsekvenser för EU:s inre marknad. Skadlig skattekonkurrens inom EU strider uppenbart mot logiken bakom den inre marknaden. Det är nödvändigt att arbetet med att harmonisera skattebaserna i en alltmer långtgående ekonomisk, finanspolitisk och budgetmässig union intensifieras.

| I. | Länder som omfattas av stödprogram har de senaste åren, efter det att de skärpt skatteuppbörden och avskaffat förmåner enligt trojkans förslag, kunnat konstatera att flera av deras större företag har lämnat landet för att utnyttja skattefördelar som erbjuds av andra länder. |
| --- | --- |

I.

Länder som omfattas av stödprogram har de senaste åren, efter det att de skärpt skatteuppbörden och avskaffat förmåner enligt trojkans förslag, kunnat konstatera att flera av deras större företag har lämnat landet för att utnyttja skattefördelar som erbjuds av andra länder.

| J. | I praktiken har detta flyttat över skattebördan på arbetstagarna och låginkomsthushållen och tvingat regeringar att göra skadliga nedskärningar av offentliga tjänster. |
| --- | --- |

J.

I praktiken har detta flyttat över skattebördan på arbetstagarna och låginkomsthushållen och tvingat regeringar att göra skadliga nedskärningar av offentliga tjänster.

| K. | Personalneddragningarna i merparten av medlemsstaternas nationella skattemyndigheter genom åtstramningsåtgärder under de senaste åren har allvarligt äventyrat genomförandet av kommissionens handlingsplan. |
| --- | --- |

K.

Personalneddragningarna i merparten av medlemsstaternas nationella skattemyndigheter genom åtstramningsåtgärder under de senaste åren har allvarligt äventyrat genomförandet av kommissionens handlingsplan.

| L. | Multinationella företags tillämpning av skatteflyktsmetoder strider mot principen om rättvis konkurrens och företagsansvar. |
| --- | --- |

L.

Multinationella företags tillämpning av skatteflyktsmetoder strider mot principen om rättvis konkurrens och företagsansvar.

| M. | Vissa skattebetalares reaktion på medlemsstaternas åtgärder för att komma till rätta med bristen på transparens har varit att genomföra affärstransaktioner via en annan jurisdiktion med en lägre grad av transparens. |
| --- | --- |

M.

Vissa skattebetalares reaktion på medlemsstaternas åtgärder för att komma till rätta med bristen på transparens har varit att genomföra affärstransaktioner via en annan jurisdiktion med en lägre grad av transparens.

| N. | Eftersom ensidiga nationella åtgärder i många fall har visat sig vara ineffektiva, otillräckliga och i vissa fall till och med skadliga behövs en samordnad och diversifierad strategi på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. En effektiv bekämpning av skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering kräver ett kraftigt förstärkt samarbete mellan olika medlemsstaters skattemyndigheter samt ett förstärkt samarbete mellan skattemyndigheterna och andra rättsvårdande myndigheter inom varje medlemsstat. |
| --- | --- |

N.

Eftersom ensidiga nationella åtgärder i många fall har visat sig vara ineffektiva, otillräckliga och i vissa fall till och med skadliga behövs en samordnad och diversifierad strategi på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. En effektiv bekämpning av skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt och aggressiv skatteplanering kräver ett kraftigt förstärkt samarbete mellan olika medlemsstaters skattemyndigheter samt ett förstärkt samarbete mellan skattemyndigheterna och andra rättsvårdande myndigheter inom varje medlemsstat.

| O. | Det grundläggande politiska problemet som måste tas itu med, vilket OECD fastställer i sin rapport om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster, är att de internationella gemensamma principerna, hämtade från nationella erfarenheter, för en gemensam skattelagstiftning inte har hållit jämna steg med den föränderliga affärsmiljön. Det krävs att kommissionen och medlemsstaterna intar en mer aktiv roll på den internationella arenan och verkar för ett inrättande av internationella normer som grundas på principerna om transparens, informationsutbyte och ett avskaffande av skadliga skatteåtgärder. |
| --- | --- |

O.

Det grundläggande politiska problemet som måste tas itu med, vilket OECD fastställer i sin rapport om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster, är att de internationella gemensamma principerna, hämtade från nationella erfarenheter, för en gemensam skattelagstiftning inte har hållit jämna steg med den föränderliga affärsmiljön. Det krävs att kommissionen och medlemsstaterna intar en mer aktiv roll på den internationella arenan och verkar för ett inrättande av internationella normer som grundas på principerna om transparens, informationsutbyte och ett avskaffande av skadliga skatteåtgärder.

| P. | Utvecklingsländerna är inte i en sådan förhandlingsposition att de kan tvinga skatteparadis att samarbeta, utbyta information och medge insyn. |
| --- | --- |

P.

Utvecklingsländerna är inte i en sådan förhandlingsposition att de kan tvinga skatteparadis att samarbeta, utbyta information och medge insyn.

| Q. | Undersökande journalister, icke-statliga aktörer och den akademiska världen har bidragit till att avslöja fall av skattebedrägerier, skatteflykt och skatteparadis och att informera allmänheten om detta. |
| --- | --- |

Q.

Undersökande journalister, icke-statliga aktörer och den akademiska världen har bidragit till att avslöja fall av skattebedrägerier, skatteflykt och skatteparadis och att informera allmänheten om detta.

| R. | Bättre metoder för att upptäcka skattebedrägerier bör åtföljas av en förstärkning av den befintliga lagstiftningen om bistånd med skatteindrivning, likabehandling i beskattningshänseende och genomförbarhet för företagen. |
| --- | --- |

R.

Bättre metoder för att upptäcka skattebedrägerier bör åtföljas av en förstärkning av den befintliga lagstiftningen om bistånd med skatteindrivning, likabehandling i beskattningshänseende och genomförbarhet för företagen.

| S. | När de europeiska finansministrarna sammanträdde vid G20-mötet i Moskva i februari 2013 lovade de att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa skatteflykt, och bekräftade att enbart nationella åtgärder inte kommer att ge önskad effekt. |
| --- | --- |

S.

När de europeiska finansministrarna sammanträdde vid G20-mötet i Moskva i februari 2013 lovade de att vidta de åtgärder som krävs för att bekämpa skatteflykt, och bekräftade att enbart nationella åtgärder inte kommer att ge önskad effekt.

| T. | Internprissättning som leder till skatteflykt påverkar utvecklingsländernas budgetar negativt genom att påtvinga dem en beräknad förlust på cirka 125 miljarder euro i skatteintäkter per år, vilket är nästan dubbelt så mycket som det internationella bistånd som de tar emot varje år. |
| --- | --- |

T.

Internprissättning som leder till skatteflykt påverkar utvecklingsländernas budgetar negativt genom att påtvinga dem en beräknad förlust på cirka 125 miljarder euro i skatteintäkter per år, vilket är nästan dubbelt så mycket som det internationella bistånd som de tar emot varje år.

| U. | Skattepolitiken faller i dag under medlemsstaternas lagstiftningsbehörighet. |
| --- | --- |

U.

Skattepolitiken faller i dag under medlemsstaternas lagstiftningsbehörighet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan och rekommendationer där medlemsstaterna med kraft uppmanas att omedelbart vidta samordnade åtgärder mot skatteparadis och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan och rekommendationer där medlemsstaterna med kraft uppmanas att omedelbart vidta samordnade åtgärder mot skatteparadis och aggressiv skatteplanering.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som finansministrarna visade vid G20-mötet avseende att ta itu med urholkningen av skattebasen och förflyttning av vinster. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar den beslutsamhet som finansministrarna visade vid G20-mötet avseende att ta itu med urholkningen av skattebasen och förflyttning av vinster.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden, stödja kommissionens handlingsplan och till fullo genomföra de två rekommendationerna. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna deltar i seriösa förhandlingar, slutför förfarandena för alla oavslutade lagstiftningsförslag och tillämpar åtgärder i fall som rör skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis i sina beroende territorier. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att stå fast vid sina åtaganden, stödja kommissionens handlingsplan och till fullo genomföra de två rekommendationerna. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna deltar i seriösa förhandlingar, slutför förfarandena för alla oavslutade lagstiftningsförslag och tillämpar åtgärder i fall som rör skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis i sina beroende territorier.

| 4. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ännu inte har lyckats nå en överenskommelse om viktiga lagstiftningsförslag, såsom 2008 års förslag om ändring av rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar eller 2011 års förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna ännu inte har lyckats nå en överenskommelse om viktiga lagstiftningsförslag, såsom 2008 års förslag om ändring av rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar eller 2011 års förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att inga väsentliga framsteg har gjorts hittills på skatteområdet inom ramen för åtagandena i europluspakten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar att inga väsentliga framsteg har gjorts hittills på skatteområdet inom ramen för åtagandena i europluspakten.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en ”plattform för god förvaltning i skattefrågor”, och uppmanar kommissionen att noggrant kontrollera genomförandet av båda rekommendationerna i alla medlemsstater och att rådfråga de nationella skattemyndigheterna, arbetsmarknadens parter och fackföreningarna samt involvera dem i plattformens arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen förse rådet och parlamentet med en rapport om plattformens arbete och resultat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att inrätta en ”plattform för god förvaltning i skattefrågor”, och uppmanar kommissionen att noggrant kontrollera genomförandet av båda rekommendationerna i alla medlemsstater och att rådfråga de nationella skattemyndigheterna, arbetsmarknadens parter och fackföreningarna samt involvera dem i plattformens arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen förse rådet och parlamentet med en rapport om plattformens arbete och resultat.

| 7. | Europaparlamentet anser att problemets omfattning och allvar och det brådskande behovet av åtgärder belyses av den information om hemliga offshore-bankkonton som International Consortium of investigative journalism offentliggjorde i april 2013. Mot bakgrund av detta efterlyser parlamentet på nytt ett förstärkt europeiskt och internationellt åtagande om transparens som skulle kunna leda till ett internationellt bindande multilateralt avtal om automatiskt utbyte av information i skatteärenden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att problemets omfattning och allvar och det brådskande behovet av åtgärder belyses av den information om hemliga offshore-bankkonton som International Consortium of investigative journalism offentliggjorde i april 2013. Mot bakgrund av detta efterlyser parlamentet på nytt ett förstärkt europeiskt och internationellt åtagande om transparens som skulle kunna leda till ett internationellt bindande multilateralt avtal om automatiskt utbyte av information i skatteärenden.

EU:s roll på den internationella arenan

| 8. | Europaparlamentet betonar att EU bör inta en ledande roll i diskussionerna om bekämpning av skattebedrägerier, skatteflykt och skatteparadis i OECD, det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, G20, G8 och andra relevanta multinationella forum. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå kontinuerligt framhålla hur oerhört viktigt ett förstärkt samarbete är när det gäller bekämpning av skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis. Parlamentet betonar att EU, när så är lämpligt, bör övertyga länder utanför EU att bygga upp och förbättra effektiviteten i sina respektive skatteuppbördssystem genom att ansluta sig till principerna om transparens, automatiskt informationsutbyte och avskaffande av skadliga skatteåtgärder, och att bistå dem i detta arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att öka sitt tekniska bistånd och sina insatser för kapacitetsuppbyggande i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att EU bör inta en ledande roll i diskussionerna om bekämpning av skattebedrägerier, skatteflykt och skatteparadis i OECD, det globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet, G20, G8 och andra relevanta multinationella forum. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att på internationell nivå kontinuerligt framhålla hur oerhört viktigt ett förstärkt samarbete är när det gäller bekämpning av skattebedrägerier, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis. Parlamentet betonar att EU, när så är lämpligt, bör övertyga länder utanför EU att bygga upp och förbättra effektiviteten i sina respektive skatteuppbördssystem genom att ansluta sig till principerna om transparens, automatiskt informationsutbyte och avskaffande av skadliga skatteåtgärder, och att bistå dem i detta arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att öka sitt tekniska bistånd och sina insatser för kapacitetsuppbyggande i utvecklingsländer.

| 9. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att medlemsstaterna ger kommissionen befogenhet att förhandla om skatteavtal med tredjeländer för EU:s räkning i stället för att fortsätta med bilaterala förhandlingar, vilka ur EU:s synvinkel leder till mindre än optimala resultat, och ofta även för medlemsstaten i fråga. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att medlemsstaterna ger kommissionen befogenhet att förhandla om skatteavtal med tredjeländer för EU:s räkning i stället för att fortsätta med bilaterala förhandlingar, vilka ur EU:s synvinkel leder till mindre än optimala resultat, och ofta även för medlemsstaten i fråga.

| 10. | Europaparlamentet betonar att de medlemsstater som har fått (6) eller ansökt om att få ekonomiskt stöd är skyldiga att vidta åtgärder för att stärka och förbättra sin kapacitet att driva in skatter och bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utvidga denna skyldighet till att omfatta åtgärder för att stoppa penningtvätt, skatteflykt och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att de medlemsstater som har fått (6) eller ansökt om att få ekonomiskt stöd är skyldiga att vidta åtgärder för att stärka och förbättra sin kapacitet att driva in skatter och bekämpa skattebedrägeri och skatteflykt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utvidga denna skyldighet till att omfatta åtgärder för att stoppa penningtvätt, skatteflykt och aggressiv skatteplanering.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att tillhandahålla EU-medel till företag som inte uppfyller EU:s skattenormer, och att se till att medlemsstaterna inte tillhandahåller sådana företag statligt stöd eller tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att alla företag som lämnar anbud i offentliga upphandlingar ska lämna information om påföljder och fällande domar i mål om skatterelaterade brott. Parlamentet föreslår att offentliga myndigheter, samtidigt som de respekterar de överenskomna skyldigheterna i det reviderade direktivet om sena betalningar, ska ha möjlighet att införa en klausul i offentliga upphandlingskontrakt så att de kan säga upp kontraktet om en leverantör bryter mot de skattemässiga skyldigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att avstå från att tillhandahålla EU-medel till företag som inte uppfyller EU:s skattenormer, och att se till att medlemsstaterna inte tillhandahåller sådana företag statligt stöd eller tillträde till offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kräva att alla företag som lämnar anbud i offentliga upphandlingar ska lämna information om påföljder och fällande domar i mål om skatterelaterade brott. Parlamentet föreslår att offentliga myndigheter, samtidigt som de respekterar de överenskomna skyldigheterna i det reviderade direktivet om sena betalningar, ska ha möjlighet att införa en klausul i offentliga upphandlingskontrakt så att de kan säga upp kontraktet om en leverantör bryter mot de skattemässiga skyldigheterna.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå gemensamma normer för skatteavtal mellan medlemsstater och utvecklingsländer i syfte att undvika att dessa länders skattebas urholkas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå gemensamma normer för skatteavtal mellan medlemsstater och utvecklingsländer i syfte att undvika att dessa länders skattebas urholkas.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå mer budgetmedel och mer personal till kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar för att underlätta utarbetandet av EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteflykt och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå mer budgetmedel och mer personal till kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar för att underlätta utarbetandet av EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteflykt och skattebedrägerier.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sina respektive förbindelser med tredjeländer insistera på en strikt tillämpning av EU-normerna i skatterelaterade frågor, framför allt när det gäller framtida bilaterala eller multilaterala handelsavtal. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sina respektive förbindelser med tredjeländer insistera på en strikt tillämpning av EU-normerna i skatterelaterade frågor, framför allt när det gäller framtida bilaterala eller multilaterala handelsavtal.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar USA:s Foreign Account Tax compliance Act (FATCA) som ett första steg mot ett automatiskt informationsutbyte mellan EU och USA för att bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier och skatteundandragande. Parlamentet beklagar dock att man i förhandlingarna med USA har valt en bilateral/mellanstatlig hållning snarare än en gemensam förhandlingsposition för EU. Parlamentet beklagar att det inte råder fullständig ömsesidighet i informationsutbytet. Parlamentet begär att EU-medborgarnas rätt till uppgiftsskydd ska respekteras i detta sammanhang. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar USA:s Foreign Account Tax compliance Act (FATCA) som ett första steg mot ett automatiskt informationsutbyte mellan EU och USA för att bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier och skatteundandragande. Parlamentet beklagar dock att man i förhandlingarna med USA har valt en bilateral/mellanstatlig hållning snarare än en gemensam förhandlingsposition för EU. Parlamentet beklagar att det inte råder fullständig ömsesidighet i informationsutbytet. Parlamentet begär att EU-medborgarnas rätt till uppgiftsskydd ska respekteras i detta sammanhang.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ingående se över och genomföra FATF:s rekommendationer från februari 2012. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ingående se över och genomföra FATF:s rekommendationer från februari 2012.

Överordnat mål – att ta itu med skattegapet

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta upp ett ambitiöst men realistiskt mål om att åtminstone halvera skattegapet till 2020, eftersom detta med tiden skulle skapa en klart högre skatteintäktspotential utan att skatterna höjs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sätta upp ett ambitiöst men realistiskt mål om att åtminstone halvera skattegapet till 2020, eftersom detta med tiden skulle skapa en klart högre skatteintäktspotential utan att skatterna höjs.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar vidare att man genom att bredda redan befintliga skattebaser i stället för att höja skattesatserna eller införa nya skatter kan generera ytterligare inkomster för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar vidare att man genom att bredda redan befintliga skattebaser i stället för att höja skattesatserna eller införa nya skatter kan generera ytterligare inkomster för medlemsstaterna.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att äntligen utarbeta en omfattande strategi, baserad på konkreta lagstiftningsåtgärder inom ramen för de befintliga fördragen, för att avhjälpa EU:s skattegap och se till att alla företag som bedriver verksamhet i EU följer skattebestämmelserna i alla medlemsstater där de är verksamma. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att äntligen utarbeta en omfattande strategi, baserad på konkreta lagstiftningsåtgärder inom ramen för de befintliga fördragen, för att avhjälpa EU:s skattegap och se till att alla företag som bedriver verksamhet i EU följer skattebestämmelserna i alla medlemsstater där de är verksamma.

| 20. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att minska skattegapet och bekämpa skatteparadis, skatteundandragande och skatteflykt skulle resultera i rättvisa och transparenta konkurrensvillkor på den inre marknaden, bidra till en konsolidering av de offentliga finanserna samtidigt som statsskuldnivåerna skulle minska, öka offentliga investeringsresurser, göra nationella skattesystem effektivare och mer rättvisa samt förbättra den allmänna efterlevnaden av skattereglerna, såväl i EU som i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet understryker att åtgärder för att minska skattegapet och bekämpa skatteparadis, skatteundandragande och skatteflykt skulle resultera i rättvisa och transparenta konkurrensvillkor på den inre marknaden, bidra till en konsolidering av de offentliga finanserna samtidigt som statsskuldnivåerna skulle minska, öka offentliga investeringsresurser, göra nationella skattesystem effektivare och mer rättvisa samt förbättra den allmänna efterlevnaden av skattereglerna, såväl i EU som i utvecklingsländerna.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja Fiscalisprogrammet genom att införliva skattegapsstrategin i det. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i större utsträckning utnyttja Fiscalisprogrammet genom att införliva skattegapsstrategin i det.

| 22. | Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka möjligheten att införa en europeisk skatt på gränsöverskridande affärsmodeller och elektronisk handel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet ber kommissionen att undersöka möjligheten att införa en europeisk skatt på gränsöverskridande affärsmodeller och elektronisk handel.

EUROPAPARLAMENTET FÖRESLÅR ATT FÖRST OCH FRÄMST FÖLJANDE ÅTGÄRDER VIDTAS INOM EU:S SKATTEGAPSSTRATEGI:

Beträffande skattebedrägerier och skatteundandragande

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anslå tillräcklig personal, expertis och budgetmedel till sina nationella skattemyndigheter och tjänstemän som utför skatterevisioner, och resurser till utbildning av skattemyndigheternas personal, framför allt i gränsöverskridande samarbete om skattebedrägerier och skatteflykt, samt att införa kraftfulla verktyg mot korruption. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anslå tillräcklig personal, expertis och budgetmedel till sina nationella skattemyndigheter och tjänstemän som utför skatterevisioner, och resurser till utbildning av skattemyndigheternas personal, framför allt i gränsöverskridande samarbete om skattebedrägerier och skatteflykt, samt att införa kraftfulla verktyg mot korruption.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att öka transparensen i företagens skattebetalningar genom att kräva att alla multinationella företag ska offentliggöra en komplett sammanställning av den skatt de har betalat i varje medlemsstat där de bedriver verksamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att öka transparensen i företagens skattebetalningar genom att kräva att alla multinationella företag ska offentliggöra en komplett sammanställning av den skatt de har betalat i varje medlemsstat där de bedriver verksamhet.

| 25. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, och uppmanar medlemsstaterna att enas om och genomföra direktivet om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas genom att successivt gå från ett frivilligt system till ett obligatoriskt system på det sätt som anges i Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas, och uppmanar medlemsstaterna att enas om och genomföra direktivet om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas genom att successivt gå från ett frivilligt system till ett obligatoriskt system på det sätt som anges i Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 19 april 2012 om förslaget till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.

| 26. | Europaparlamentet anser att behöriga myndigheter bör vidta åtgärder och tillfälligt dra in eller återkalla banklicenser från finansinstitut och finansiella rådgivare om de bidrar till skattebedrägeri genom att erbjuda sina kunder varor eller tjänster som gör det möjligt för kunderna att undvika skatter, eller om de vägrar att samarbeta med skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att behöriga myndigheter bör vidta åtgärder och tillfälligt dra in eller återkalla banklicenser från finansinstitut och finansiella rådgivare om de bidrar till skattebedrägeri genom att erbjuda sina kunder varor eller tjänster som gör det möjligt för kunderna att undvika skatter, eller om de vägrar att samarbeta med skattemyndigheterna.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens inkluderande av skattebrott som förbrott till penningtvätt i tillämpningsområdet för det nya direktivet om bekämpning av penningtvätt (2013/0025(COD)), och begär att direktivet genomförs utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en harmoniserad hantering av skattebedrägeri enligt straffrätten, särskilt avseende gränsöverskridande och gemensamma utredningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka sitt samarbete med övriga rättsvårdande EU-organ, i synnerhet med myndigheter som ansvarar för penningtvättsbekämpning, rättvisa och social trygghet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens inkluderande av skattebrott som förbrott till penningtvätt i tillämpningsområdet för det nya direktivet om bekämpning av penningtvätt (2013/0025(COD)), och begär att direktivet genomförs utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en harmoniserad hantering av skattebedrägeri enligt straffrätten, särskilt avseende gränsöverskridande och gemensamma utredningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka sitt samarbete med övriga rättsvårdande EU-organ, i synnerhet med myndigheter som ansvarar för penningtvättsbekämpning, rättvisa och social trygghet.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella lagstiftningar avlägsna alla hinder för samarbete och utbyte av skatteinformation med EU-institutionerna och inom medlemsstaterna, samtidigt som skattebetalarnas uppgifter måste skyddas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella lagstiftningar avlägsna alla hinder för samarbete och utbyte av skatteinformation med EU-institutionerna och inom medlemsstaterna, samtidigt som skattebetalarnas uppgifter måste skyddas på ett effektivt sätt.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa inom vilka områden EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna skulle kunna förbättras för att man ska kunna minska skattebedrägerier, inbegripet hur Fiscalis- och Tullprogrammen kan utnyttjas till detta ändamål. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa inom vilka områden EU-lagstiftningen och det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna skulle kunna förbättras för att man ska kunna minska skattebedrägerier, inbegripet hur Fiscalis- och Tullprogrammen kan utnyttjas till detta ändamål.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av den nya ramen för administrativt samarbete och uppmanar medlemsstaterna att omgående tillämpa denna ram. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar rådets antagande av den nya ramen för administrativt samarbete och uppmanar medlemsstaterna att omgående tillämpa denna ram.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att söka styrkande uppgifter om skatteundandragande i andra myndighetsdrivna databaser, till exempel register över motorfordon, mark, yachter och andra tillgångar, och att dela dessa med andra medlemsstater och med kommissionen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att söka styrkande uppgifter om skatteundandragande i andra myndighetsdrivna databaser, till exempel register över motorfordon, mark, yachter och andra tillgångar, och att dela dessa med andra medlemsstater och med kommissionen.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att genomföra nya strategier och mer effektivt utnyttja befintliga EU-strukturer för att effektivisera bekämpningen av momsbedrägeri, framför allt karusellbedrägeri. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft rådet att omgående anta och genomföra direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att genomföra nya strategier och mer effektivt utnyttja befintliga EU-strukturer för att effektivisera bekämpningen av momsbedrägeri, framför allt karusellbedrägeri. I detta sammanhang uppmanar parlamentet med kraft rådet att omgående anta och genomföra direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller en mekanism för snabba insatser mot mervärdesskattebedrägeri.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, inom ramen för det nya Fiscalis 2020-programmet, fortsätta med och förbättra de samtidiga kontrollerna för att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier samt underlätta utländska tjänstemäns närvaro på skattemyndigheternas kontor och under administrativa utredningar. Parlamentet betonar vikten av stärkt samarbete mellan skattemyndigheterna och övriga rättsvårdande organ, framför allt för att dela information som har inhämtats i samband med utredningar av penningtvätt och dithörande skattebrott. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, inom ramen för det nya Fiscalis 2020-programmet, fortsätta med och förbättra de samtidiga kontrollerna för att upptäcka och bekämpa gränsöverskridande skattebedrägerier samt underlätta utländska tjänstemäns närvaro på skattemyndigheternas kontor och under administrativa utredningar. Parlamentet betonar vikten av stärkt samarbete mellan skattemyndigheterna och övriga rättsvårdande organ, framför allt för att dela information som har inhämtats i samband med utredningar av penningtvätt och dithörande skattebrott.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att den informella ekonomin inte kan elimineras med mindre än att lämpliga incitament erbjuds. Parlamentet föreslår dessutom att medlemsstaterna med hjälp av en resultattavla ska redovisa hur de har lyckats med att minska sina informella ekonomier. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påminner om att den informella ekonomin inte kan elimineras med mindre än att lämpliga incitament erbjuds. Parlamentet föreslår dessutom att medlemsstaterna med hjälp av en resultattavla ska redovisa hur de har lyckats med att minska sina informella ekonomier.

| 35. | Europaparlamentet stöder arbetet i Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) med att införa identifierare för juridiska personer i syfte att garantera spårbarhet och transparens när det gäller finansiella transaktioner, vilket avsevärt kan förenkla bekämpningen av skattebedrägeri. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet stöder arbetet i Internationella organisationen för värdepapperstillsyn (Iosco) med att införa identifierare för juridiska personer i syfte att garantera spårbarhet och transparens när det gäller finansiella transaktioner, vilket avsevärt kan förenkla bekämpningen av skattebedrägeri.

| 36. | Europaparlamentet noterar att avskaffandet av skatteprivilegier skapar utrymme för omfattande reformer som leder till ett okomplicerat, begripligt och rättvist skattesystem. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att avskaffandet av skatteprivilegier skapar utrymme för omfattande reformer som leder till ett okomplicerat, begripligt och rättvist skattesystem.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att de rättsliga förfarandena vid skattebedrägeri är tungrodda och utdragna, och att de som slutligen förklaras skyldiga får relativt milda domar, vilket gör skattebedrägeri till ett praktiskt taget riskfritt brott. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påpekar att de rättsliga förfarandena vid skattebedrägeri är tungrodda och utdragna, och att de som slutligen förklaras skyldiga får relativt milda domar, vilket gör skattebedrägeri till ett praktiskt taget riskfritt brott.

| 38. | Europaparlamentet framhåller e-förvaltningens möjligheter att öka transparensen och bekämpa bedrägerier och korruption, och därmed skydda offentliga medel. Parlamentet betonar behovet av lagstiftning som möjliggör kontinuerlig innovation. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet framhåller e-förvaltningens möjligheter att öka transparensen och bekämpa bedrägerier och korruption, och därmed skydda offentliga medel. Parlamentet betonar behovet av lagstiftning som möjliggör kontinuerlig innovation.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt behandla problemet med aggressiv skatteplanering genom utnyttjande av olikheter i de olika skattesystemen i medlemsstaterna (hybrid mismatches). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt behandla problemet med aggressiv skatteplanering genom utnyttjande av olikheter i de olika skattesystemen i medlemsstaterna (hybrid mismatches).

| 40. | Europaparlamentet konstaterar dock att eftersom mervärdesskatten ingår i de egna medlen, påverkar undandragandet av mervärdesskatt direkt både medlemsstaternas ekonomier och EU:s budget, och parlamentet påminner om revisionsrättens påpekande: ”Undandragande av mervärdesskatt påverkar medlemsstaternas finansiella intressen. Det får effekter för EU:s budget eftersom det leder till lägre momsbaserade egna medel. Denna förlust kompenseras av de egna medel som baseras på bruttonationalinkomsterna, vilket snedvrider enskilda medlemsstaters bidrag till EU:s budget. Skattebedrägerier undergräver dessutom den inre marknadens funktion och förhindrar lojal konkurrens” (7). |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar dock att eftersom mervärdesskatten ingår i de egna medlen, påverkar undandragandet av mervärdesskatt direkt både medlemsstaternas ekonomier och EU:s budget, och parlamentet påminner om revisionsrättens påpekande: ”Undandragande av mervärdesskatt påverkar medlemsstaternas finansiella intressen. Det får effekter för EU:s budget eftersom det leder till lägre momsbaserade egna medel. Denna förlust kompenseras av de egna medel som baseras på bruttonationalinkomsterna, vilket snedvrider enskilda medlemsstaters bidrag till EU:s budget. Skattebedrägerier undergräver dessutom den inre marknadens funktion och förhindrar lojal konkurrens” (7).

| 41. | Europaparlamentet noterar att EU:s mervärdeskattesystem står för en avsevärd andel av de offentliga inkomsterna – 21 procent 2009 (8) – men samtidigt ger upphov både till onödiga kostnader för att följa regelverket och höga nivåer av skatteundandragande. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet noterar att EU:s mervärdeskattesystem står för en avsevärd andel av de offentliga inkomsterna – 21 procent 2009 (8) – men samtidigt ger upphov både till onödiga kostnader för att följa regelverket och höga nivåer av skatteundandragande.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att metoden för uppbörd har varit oförändrad ända sedan mervärdesskatten infördes. Parlamentet betonar att uppbördsmetoden är föråldrad med tanke på de många förändringarna på det tekniska och ekonomiska planet, och att dess fortsatta användning därför leder till avsevärda förluster. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att metoden för uppbörd har varit oförändrad ända sedan mervärdesskatten infördes. Parlamentet betonar att uppbördsmetoden är föråldrad med tanke på de många förändringarna på det tekniska och ekonomiska planet, och att dess fortsatta användning därför leder till avsevärda förluster.

| 43. | Europaparlamentet betonar att en korrekt tillämpning av tullsystemet direkt påverkar beräkningen av mervärdesskatten. Parlamentet är djupt oroat över att tullkontrollerna i EU inte fungerar på ett korrekt sätt, vilket orsakar avsevärda momsförluster (9). Parlamentet anser att det är oacceptabelt att skattemyndigheterna i de flesta medlemsstater inte har direkt tillgång till tullinformation, och att automatiska korskontroller med skatteinformation därför är omöjliga. Parlamentet påpekar att den organiserade brottligheten är väl medveten om svagheterna i det nuvarande systemet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att en korrekt tillämpning av tullsystemet direkt påverkar beräkningen av mervärdesskatten. Parlamentet är djupt oroat över att tullkontrollerna i EU inte fungerar på ett korrekt sätt, vilket orsakar avsevärda momsförluster (9). Parlamentet anser att det är oacceptabelt att skattemyndigheterna i de flesta medlemsstater inte har direkt tillgång till tullinformation, och att automatiska korskontroller med skatteinformation därför är omöjliga. Parlamentet påpekar att den organiserade brottligheten är väl medveten om svagheterna i det nuvarande systemet.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att vidta åtgärder för att återanvända tillgångar som har förverkats genom brottmålsförfaranden såsom skattebedrägeri och skatteflykt för sociala ändamål. Parlamentet begär därför att en stor del av de förverkade tillgångarna används för sociala ändamål och återinförs i de lokala och regionala ekonomier som direkt eller indirekt har drabbats av skattebrotten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga att vidta åtgärder för att återanvända tillgångar som har förverkats genom brottmålsförfaranden såsom skattebedrägeri och skatteflykt för sociala ändamål. Parlamentet begär därför att en stor del av de förverkade tillgångarna används för sociala ändamål och återinförs i de lokala och regionala ekonomier som direkt eller indirekt har drabbats av skattebrotten.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en miljö där civilsamhället är helt skyddat när det avslöjar fall av skattebedrägerier och skatteparadis, bland annat genom att effektiva system för skydd av uppgiftslämnare och journalistiska källor inrättas. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en miljö där civilsamhället är helt skyddat när det avslöjar fall av skattebedrägerier och skatteparadis, bland annat genom att effektiva system för skydd av uppgiftslämnare och journalistiska källor inrättas.

Beträffande skatteflykt och aggressiv skatteplanering

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, som en prioriterad åtgärd, anta och genomföra det ändrade direktivet om skatt på sparande i syfte att avhjälpa luckorna i det befintliga direktivet och bättre förebygga skatteundandragande. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, som en prioriterad åtgärd, anta och genomföra det ändrade direktivet om skatt på sparande i syfte att avhjälpa luckorna i det befintliga direktivet och bättre förebygga skatteundandragande.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar de internationella diskussionerna om uppdateringen av OECD:s riktlinjer för internprissättning, dvs. vinster som förflyttas till skatteparadis i syfte att undvika att betala skatt i såväl industri- som utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att omgående vidta åtgärder och se över de nuvarande reglerna för internprissättning, framför allt avseende förflyttning av risker och immateriella tillgångar, en konstlad uppdelning av ägandet av tillgångar mellan juridiska personer i en koncern och transaktioner mellan dessa juridiska personer som knappast skulle äga rum mellan oberoende parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra systemet för förhandsöverenskommelser om prissättning som tillämpas på internprissättning, varigenom ett nytt krav införs som ett komplement till de befintliga skyldigheterna enligt EU:s riktlinjer för dokumentation om internprissättning. Parlamentet föreslår att denna dokumentation, såväl som skattedeklarationskraven, ska vara strängare för transaktioner med svartlistade jurisdiktioner. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar de internationella diskussionerna om uppdateringen av OECD:s riktlinjer för internprissättning, dvs. vinster som förflyttas till skatteparadis i syfte att undvika att betala skatt i såväl industri- som utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att omgående vidta åtgärder och se över de nuvarande reglerna för internprissättning, framför allt avseende förflyttning av risker och immateriella tillgångar, en konstlad uppdelning av ägandet av tillgångar mellan juridiska personer i en koncern och transaktioner mellan dessa juridiska personer som knappast skulle äga rum mellan oberoende parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra systemet för förhandsöverenskommelser om prissättning som tillämpas på internprissättning, varigenom ett nytt krav införs som ett komplement till de befintliga skyldigheterna enligt EU:s riktlinjer för dokumentation om internprissättning. Parlamentet föreslår att denna dokumentation, såväl som skattedeklarationskraven, ska vara strängare för transaktioner med svartlistade jurisdiktioner.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts med den landsspecifika rapporteringen enligt redovisnings- och transparensdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att som ett nästa steg införa landsspecifik rapportering för transnationella företag i alla sektorer och göra betalningstransaktioner mer transparenta – genom att kräva att företagen lämnar information om verksamhetens art och geografiska område, omsättning, antal anställda i heltidsekvivalenter, resultat före skatt, skatt på resultat och statliga subventioner per land för handeln i hela koncernen – i syfte att kontrollera hur reglerna för internprissättning efterlevs. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts med den landsspecifika rapporteringen enligt redovisnings- och transparensdirektiven. Parlamentet uppmanar kommissionen att som ett nästa steg införa landsspecifik rapportering för transnationella företag i alla sektorer och göra betalningstransaktioner mer transparenta – genom att kräva att företagen lämnar information om verksamhetens art och geografiska område, omsättning, antal anställda i heltidsekvivalenter, resultat före skatt, skatt på resultat och statliga subventioner per land för handeln i hela koncernen – i syfte att kontrollera hur reglerna för internprissättning efterlevs.

| 49. | Europaparlamentet begär att förslaget om översyn av direktivet om bekämpning av penningtvätt ska kompletteras med ett krav på att upprätta offentliga myndighetsregister över nyttjanderätten till företag, fonder, stiftelser och andra liknande juridiska former. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet begär att förslaget om översyn av direktivet om bekämpning av penningtvätt ska kompletteras med ett krav på att upprätta offentliga myndighetsregister över nyttjanderätten till företag, fonder, stiftelser och andra liknande juridiska former.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra uppförandekoden för företagsbeskattning mer effektiv genom att i rådet ta upp frågor som snarast behöver ett politiskt beslut. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt ingripa i de ärenden där uppförandekodgruppen inte kan enas om förfaranden för undanröjande av olikheter mellan nationella skattesystem. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra uppförandekoden för företagsbeskattning mer effektiv genom att i rådet ta upp frågor som snarast behöver ett politiskt beslut. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att aktivt ingripa i de ärenden där uppförandekodgruppen inte kan enas om förfaranden för undanröjande av olikheter mellan nationella skattesystem.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och främja en uppförandekod för revisorer och rådgivare. Parlamentet uppmanar revisionsföretagen att varna de nationella skattemyndigheterna om det finns tecken på att det granskade företaget ägnar sig åt aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och främja en uppförandekod för revisorer och rådgivare. Parlamentet uppmanar revisionsföretagen att varna de nationella skattemyndigheterna om det finns tecken på att det granskade företaget ägnar sig åt aggressiv skatteplanering.

| 52. | Europaparlamentet anser att revisorer inte bör få erbjuda förbjudna, icke-revisionsrelaterade tjänster, och att skatterådgivning som avser strukturering av transaktioner och konsulttjänster i skattefrågor ska anses vara sådana tjänster. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att revisorer inte bör få erbjuda förbjudna, icke-revisionsrelaterade tjänster, och att skatterådgivning som avser strukturering av transaktioner och konsulttjänster i skattefrågor ska anses vara sådana tjänster.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att en korrekt identifiering av skattebetalarna är avgörande för ett effektivt informationsutbyte mellan nationella skattemyndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att skynda på arbetet med att ta fram ett europeiskt skatteregistreringsnummer som ska gälla alla juridiska och fysiska personer som deltar i gränsöverskridande transaktioner. Parlamentet anser att skatteregistreringsnumret bör vara kopplat till en öppen internationell databas inom ramen för systemet för utbyte av information om mervärdesskatt, vilket kan bidra till upptäckt av obetalade skatter och andra försummade skyldigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet konstaterar att en korrekt identifiering av skattebetalarna är avgörande för ett effektivt informationsutbyte mellan nationella skattemyndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att skynda på arbetet med att ta fram ett europeiskt skatteregistreringsnummer som ska gälla alla juridiska och fysiska personer som deltar i gränsöverskridande transaktioner. Parlamentet anser att skatteregistreringsnumret bör vara kopplat till en öppen internationell databas inom ramen för systemet för utbyte av information om mervärdesskatt, vilket kan bidra till upptäckt av obetalade skatter och andra försummade skyldigheter.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2013 lägga fram ett förslag till översyn av direktivet om moder- och dotterbolag och direktivet om räntor och royaltyer i syfte att se över och anpassa båda direktivens klausuler om missbruk till varandra och undanröja dubbel icke-beskattning, vilken underlättas av förekomsten av hybridenheter och finansiella instrument i EU. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under 2013 lägga fram ett förslag till översyn av direktivet om moder- och dotterbolag och direktivet om räntor och royaltyer i syfte att se över och anpassa båda direktivens klausuler om missbruk till varandra och undanröja dubbel icke-beskattning, vilken underlättas av förekomsten av hybridenheter och finansiella instrument i EU.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra kommissionens förslag om införande av en gemensam regel mot missbruk för att motverka aggressiv skatteplanering, samt inbegripa en klausul i sina konventioner om dubbelbeskattning för att förhindra dubbel icke-beskattning. Parlamentet anser att medlemsstaterna ska bortse från skatteförmåner som härrör från konstlade arrangemang eller som inte har ett affärsmässigt innehåll. Parlamentet föreslår att man inleder arbetet med att för medlemsstaterna ta fram standardiserade regler för att undvika dubbelbeskattning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt genomföra kommissionens förslag om införande av en gemensam regel mot missbruk för att motverka aggressiv skatteplanering, samt inbegripa en klausul i sina konventioner om dubbelbeskattning för att förhindra dubbel icke-beskattning. Parlamentet anser att medlemsstaterna ska bortse från skatteförmåner som härrör från konstlade arrangemang eller som inte har ett affärsmässigt innehåll. Parlamentet föreslår att man inleder arbetet med att för medlemsstaterna ta fram standardiserade regler för att undvika dubbelbeskattning.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med att inrätta en europeisk kod för skattebetalare, och anser att en sådan kod kommer att bidra till att göra skattesystemen mer legitima och tydliga, öka samarbetet, tilliten och förtroendet mellan skattemyndigheter och skattebetalare samt bistå skattebetalarna genom att garantera större transparens när det gäller deras rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med att inrätta en europeisk kod för skattebetalare, och anser att en sådan kod kommer att bidra till att göra skattesystemen mer legitima och tydliga, öka samarbetet, tilliten och förtroendet mellan skattemyndigheter och skattebetalare samt bistå skattebetalarna genom att garantera större transparens när det gäller deras rättigheter och skyldigheter.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta effektiva skatteuppbördsmekanismer som minimerar avståndet mellan skattebetalarna och skattemyndigheterna och maximerar användningen av modern teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med problemen rörande beskattningen av elektronisk handel genom att inrätta lämpliga EU-normer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta effektiva skatteuppbördsmekanismer som minimerar avståndet mellan skattebetalarna och skattemyndigheterna och maximerar användningen av modern teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med problemen rörande beskattningen av elektronisk handel genom att inrätta lämpliga EU-normer.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i så hög grad som möjligt öka insynen i lobbyverksamheten inom finanssektorn, som ofta leder till laglig skatteflykt och aggressiva skatteplaneringssystem. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i så hög grad som möjligt öka insynen i lobbyverksamheten inom finanssektorn, som ofta leder till laglig skatteflykt och aggressiva skatteplaneringssystem.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reglera det finansiella flöde från medlemsstaterna till tredjeländer som syftar till att undvika skatt, och att skapa en rättvis skattekonkurrens. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att reglera det finansiella flöde från medlemsstaterna till tredjeländer som syftar till att undvika skatt, och att skapa en rättvis skattekonkurrens.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder mot företagens avdelningar för aggressiv skatteplanering, framför allt inom sektorn för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder mot företagens avdelningar för aggressiv skatteplanering, framför allt inom sektorn för finansiella tjänster.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en detaljerad analys av de befintliga skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstadgade bolagsskattesatser och faktiska bolagsskattesatser så att debatten om skatteharmonisering baseras på objektiva uppgifter. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en detaljerad analys av de befintliga skillnaderna mellan medlemsstaternas lagstadgade bolagsskattesatser och faktiska bolagsskattesatser så att debatten om skatteharmonisering baseras på objektiva uppgifter.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att meddela och offentliggöra nationella myndigheters avgöranden i skatteärenden för gränsöverskridande företag. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska tillämpa strikta krav på affärsmässigt innehåll för transnationella företag i samband med skatteavgöranden. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att meddela och offentliggöra nationella myndigheters avgöranden i skatteärenden för gränsöverskridande företag. Parlamentet insisterar på att medlemsstaterna ska tillämpa strikta krav på affärsmässigt innehåll för transnationella företag i samband med skatteavgöranden.

| 63. | Europaparlamentet konstaterar att fonder ofta används som kanaler för skatteundandragande, och noterar med oro att de flesta länder inte kräver registrering av rättsliga arrangemang. Parlamentet uppmanar EU att upprätta ett europeiskt register för fonder och andra dolda enheter, som en förutsättning för att ta itu med skatteflykt. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet konstaterar att fonder ofta används som kanaler för skatteundandragande, och noterar med oro att de flesta länder inte kräver registrering av rättsliga arrangemang. Parlamentet uppmanar EU att upprätta ett europeiskt register för fonder och andra dolda enheter, som en förutsättning för att ta itu med skatteflykt.

Beträffande skatteparadis

| 64. | Europaparlamentet efterlyser en gemensam EU-strategi mot skatteparadis. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet efterlyser en gemensam EU-strategi mot skatteparadis.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja det automatiska informationsutbytet, som den framtida europeiska och internationella standarden för öppenhet och informationsutbyte i skattefrågor. Parlamentet efterlyser på nytt åtgärder utöver OECD:s ram för att ta itu med olagliga finansiella flöden, skatteundandragande och skatteflykt med tanke på deras olika brister. Parlamentet beklagar det faktum att OECD gör det möjligt för regeringar att undvika svartlistning enbart genom att lova att efterleva principerna om informationsutbyte, utan att man garanterar att dessa principer faktiskt tillämpas i praktiken. Parlamentet anser även att kravet att ingå avtal med tolv andra länder för att strykas från svarta listan är godtyckligt, eftersom detta krav inte är kopplat till någon kvalitativ indikator som gör det möjligt att göra en objektiv bedömning av efterlevnaden av god förvaltningspraxis. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att främja det automatiska informationsutbytet, som den framtida europeiska och internationella standarden för öppenhet och informationsutbyte i skattefrågor. Parlamentet efterlyser på nytt åtgärder utöver OECD:s ram för att ta itu med olagliga finansiella flöden, skatteundandragande och skatteflykt med tanke på deras olika brister. Parlamentet beklagar det faktum att OECD gör det möjligt för regeringar att undvika svartlistning enbart genom att lova att efterleva principerna om informationsutbyte, utan att man garanterar att dessa principer faktiskt tillämpas i praktiken. Parlamentet anser även att kravet att ingå avtal med tolv andra länder för att strykas från svarta listan är godtyckligt, eftersom detta krav inte är kopplat till någon kvalitativ indikator som gör det möjligt att göra en objektiv bedömning av efterlevnaden av god förvaltningspraxis.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydlig definition och en gemensam uppsättning kriterier för att identifiera skatteparadis, samt att utarbeta lämpliga åtgärder med avseende på de identifierade jurisdiktionerna, för genomförande senast den 31 december 2014, och att se till att dessa tillämpas enhetligt i all EU-lagstiftning. Parlamentet föreslår att definitionen ska bygga på OECD:s normer för transparens och informationsutbyte och på uppförandekodens principer och kriterier. Parlamentet anser i detta sammanhang att en jurisdiktion ska anses vara ett skatteparadis om flera av följande villkor är uppfyllda:






  i) | Förmånerna beviljas endast de personer som inte är bosatta i landet i fråga eller i samband med transaktioner med personer som inte är bosatta där. |
| --- | --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en tydlig definition och en gemensam uppsättning kriterier för att identifiera skatteparadis, samt att utarbeta lämpliga åtgärder med avseende på de identifierade jurisdiktionerna, för genomförande senast den 31 december 2014, och att se till att dessa tillämpas enhetligt i all EU-lagstiftning. Parlamentet föreslår att definitionen ska bygga på OECD:s normer för transparens och informationsutbyte och på uppförandekodens principer och kriterier. Parlamentet anser i detta sammanhang att en jurisdiktion ska anses vara ett skatteparadis om flera av följande villkor är uppfyllda:

i)

Förmånerna beviljas endast de personer som inte är bosatta i landet i fråga eller i samband med transaktioner med personer som inte är bosatta där.

| ii) | Förmånerna är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin, och påverkar därför inte den nationella skattebasen. |
| --- | --- |

ii)

Förmånerna är fullständigt avgränsade från den inhemska ekonomin, och påverkar därför inte den nationella skattebasen.

| iii) | Förmånerna beviljas även om det inte förekommer någon egentlig ekonomisk verksamhet eller egentlig ekonomisk närvaro i den jurisdiktion som erbjuder dessa skatteförmåner. |
| --- | --- |

iii)

Förmånerna beviljas även om det inte förekommer någon egentlig ekonomisk verksamhet eller egentlig ekonomisk närvaro i den jurisdiktion som erbjuder dessa skatteförmåner.

| iv) | Reglerna för beräkning av vinsten från en verksamhet inom en multinationell koncern avviker från internationellt vedertagna principer, särskilt från de regler som överenskommits inom OECD. |
| --- | --- |

iv)

Reglerna för beräkning av vinsten från en verksamhet inom en multinationell koncern avviker från internationellt vedertagna principer, särskilt från de regler som överenskommits inom OECD.

| v) | Det finns inte några möjligheter till insyn i skatteåtgärderna, inbegripet när lagstiftningen tillämpas mindre strikt och utan insyn på administrativ nivå. |
| --- | --- |

v)

Det finns inte några möjligheter till insyn i skatteåtgärderna, inbegripet när lagstiftningen tillämpas mindre strikt och utan insyn på administrativ nivå.

| vi) | Jurisdiktionen tar inte ut någon eller endast symbolisk skatt på den relevanta inkomsten. |
| --- | --- |

vi)

Jurisdiktionen tar inte ut någon eller endast symbolisk skatt på den relevanta inkomsten.

| vii) | Lagar eller administrativ praxis omöjliggör ett effektivt informationsutbyte i beskattningssyfte med andra regeringar om skattskyldiga som drar fördel av nollbeskattningen eller den symboliska beskattningen, vilket strider mot normerna i artikel 26 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet. |
| --- | --- |

vii)

Lagar eller administrativ praxis omöjliggör ett effektivt informationsutbyte i beskattningssyfte med andra regeringar om skattskyldiga som drar fördel av nollbeskattningen eller den symboliska beskattningen, vilket strider mot normerna i artikel 26 i OECD:s modellavtal för skatter på inkomst och förmögenhet.

| viii) | Jurisdiktionen inrättar hemliga och slutna strukturer som medför att företagsregistren och registren över fonder och stiftelser är ofullständiga och inte tillåter någon insyn. |
| --- | --- |

viii)

Jurisdiktionen inrättar hemliga och slutna strukturer som medför att företagsregistren och registren över fonder och stiftelser är ofullständiga och inte tillåter någon insyn.

| ix) | Jurisdiktionen är upptagen i förteckningen över icke-samarbetsvilliga länder och territorier av FATF. |
| --- | --- |

ix)

Jurisdiktionen är upptagen i förteckningen över icke-samarbetsvilliga länder och territorier av FATF.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast den 31 december 2014 sammanställa en offentlig europeisk svartlista över skatteparadis. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de berörda myndigheterna att






  — | tillfälligt upphäva eller avsluta befintliga konventioner om dubbelbeskattning med svartlistade jurisdiktioner, och att ingå konventioner om dubbelbeskattning med jurisdiktioner som upphör att vara skatteparadis, |
| --- | --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att senast den 31 december 2014 sammanställa en offentlig europeisk svartlista över skatteparadis. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang de berörda myndigheterna att

—

tillfälligt upphäva eller avsluta befintliga konventioner om dubbelbeskattning med svartlistade jurisdiktioner, och att ingå konventioner om dubbelbeskattning med jurisdiktioner som upphör att vara skatteparadis,

| — | förbjuda företag som är baserade i svartlistade jurisdiktioner att delta i EU:s offentliga upphandlingar för varor och tjänster och inte bevilja dem statligt stöd, |
| --- | --- |

—

förbjuda företag som är baserade i svartlistade jurisdiktioner att delta i EU:s offentliga upphandlingar för varor och tjänster och inte bevilja dem statligt stöd,

| — | förbjuda företag som fortsätter att bedriva verksamhet som omfattar organ som tillhör svartlistade jurisdiktioner tillgång till statligt stöd och EU-stöd, |
| --- | --- |

—

förbjuda företag som fortsätter att bedriva verksamhet som omfattar organ som tillhör svartlistade jurisdiktioner tillgång till statligt stöd och EU-stöd,

| — | se över revisions- och redovisningsdirektiven i syfte att införa ett krav på separat redovisning och revision av vinster och förluster för varje holdingbolag till EU-företag i en svartlistad jurisdiktion, |
| --- | --- |

—

se över revisions- och redovisningsdirektiven i syfte att införa ett krav på separat redovisning och revision av vinster och förluster för varje holdingbolag till EU-företag i en svartlistad jurisdiktion,

| — | förbjuda finansinstitut och finansiella rådgivare att etablera eller fortsätta att ha dotterbolag och filialer i svartlistade jurisdiktioner och att överväga att återkalla licenserna från europeiska finansinstitut och finansiella rådgivare som fortsätter att ha filialer och verksamhet i svartlistade jurisdiktioner, |
| --- | --- |

—

förbjuda finansinstitut och finansiella rådgivare att etablera eller fortsätta att ha dotterbolag och filialer i svartlistade jurisdiktioner och att överväga att återkalla licenserna från europeiska finansinstitut och finansiella rådgivare som fortsätter att ha filialer och verksamhet i svartlistade jurisdiktioner,

| — | införa en särskild avgift på alla transaktioner till eller från svartlistade jurisdiktioner, |
| --- | --- |

—

införa en särskild avgift på alla transaktioner till eller från svartlistade jurisdiktioner,

| — | säkerställa att undantaget från källskatt avskaffas för personer som inte har sin skattemässiga hemvist i svartlistade jurisdiktioner, |
| --- | --- |

—

säkerställa att undantaget från källskatt avskaffas för personer som inte har sin skattemässiga hemvist i svartlistade jurisdiktioner,

| — | undersöka flera olika alternativ för att inom EU vägra erkänna den rättsliga ställningen för företag som har sitt säte i svartlistade jurisdiktioner, |
| --- | --- |

—

undersöka flera olika alternativ för att inom EU vägra erkänna den rättsliga ställningen för företag som har sitt säte i svartlistade jurisdiktioner,

| — | tillämpa tullhinder på handel med svartlistade tredjeländer, |
| --- | --- |

—

tillämpa tullhinder på handel med svartlistade tredjeländer,

| — | intensifiera dialogen mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken för att säkerställa att investeringar hålls inne för projekt, mottagare och intermediärer från svartlistade jurisdiktioner. |
| --- | --- |

—

intensifiera dialogen mellan kommissionen och Europeiska investeringsbanken för att säkerställa att investeringar hålls inne för projekt, mottagare och intermediärer från svartlistade jurisdiktioner.

Den internationella dimensionen

| 68. | Europaparlamentet anser att miniminormerna i kommissionens rekommendation angående åtgärder som syftar till att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning uttryckligen även bör omfatta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att miniminormerna i kommissionens rekommendation angående åtgärder som syftar till att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning uttryckligen även bör omfatta medlemsstaterna.

| 69. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erbjuda samarbete och stöd till utvecklingsländer som inte är skatteparadis, och hjälpa dem att effektivt ta itu med skattebedrägerier och skatteflykt, framför allt genom kapacitetsuppbyggnadsåtgärder. Parlamentet stöder kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att i detta syfte bistå dessa länder med skatteexperter under en begränsad tidsperiod. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att erbjuda samarbete och stöd till utvecklingsländer som inte är skatteparadis, och hjälpa dem att effektivt ta itu med skattebedrägerier och skatteflykt, framför allt genom kapacitetsuppbyggnadsåtgärder. Parlamentet stöder kommissionens uppmaning till medlemsstaterna att i detta syfte bistå dessa länder med skatteexperter under en begränsad tidsperiod.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut bidra till att ytterligare utveckla OECD:s projekt rörande urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster genom att dela analyser av de problematiska skattesystemen i och mellan medlemsstater och av vilka förändringar som krävs på medlemsstats- och EU-nivå för att undvika skattebedrägerier, skatteundandragande och alla former av aggressiv skatteplanering. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till rådet och parlamentet om detta arbete. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut bidra till att ytterligare utveckla OECD:s projekt rörande urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster genom att dela analyser av de problematiska skattesystemen i och mellan medlemsstater och av vilka förändringar som krävs på medlemsstats- och EU-nivå för att undvika skattebedrägerier, skatteundandragande och alla former av aggressiv skatteplanering. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till rådet och parlamentet om detta arbete.

| 71. | Europaparlamentet betonar behovet av att mobilisera och säkerställa skattemedel i utvecklingsländer för att uppnå millennieutvecklingsmålen, eftersom sådana medel är mer förutsägbara och hållbara än utländskt bistånd och bidrar till att minska skuldsättningen. Parlamentet konstaterar dock att skattemedlens andel av BNP är låg i de flesta utvecklingsländer vars arbete för att upprätta ett system för sunda offentliga finanser försvåras av sociala, politiska och administrativa problem, vilket gör dem särskilt sårbara för skatteundandragande och skatteflykt av privatpersoner och företag. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet betonar behovet av att mobilisera och säkerställa skattemedel i utvecklingsländer för att uppnå millennieutvecklingsmålen, eftersom sådana medel är mer förutsägbara och hållbara än utländskt bistånd och bidrar till att minska skuldsättningen. Parlamentet konstaterar dock att skattemedlens andel av BNP är låg i de flesta utvecklingsländer vars arbete för att upprätta ett system för sunda offentliga finanser försvåras av sociala, politiska och administrativa problem, vilket gör dem särskilt sårbara för skatteundandragande och skatteflykt av privatpersoner och företag.

| 72. | Europaparlamentet konstaterar med oro att många utvecklingsländer har ett mycket svagt förhandlingsläge gentemot vissa utländska direktinvesterare som söker skatteavdrag och undantag. Parlamentet anser att företag vid större investeringar bör vara skyldiga att göra detaljerade åtaganden beträffande projektets positiva sidoeffekter för den lokala och/eller nationella ekonomin och samhällsutvecklingen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet konstaterar med oro att många utvecklingsländer har ett mycket svagt förhandlingsläge gentemot vissa utländska direktinvesterare som söker skatteavdrag och undantag. Parlamentet anser att företag vid större investeringar bör vara skyldiga att göra detaljerade åtaganden beträffande projektets positiva sidoeffekter för den lokala och/eller nationella ekonomin och samhällsutvecklingen.

| 73. | Europaparlamentet påpekar att olagligt penningutflöde är en viktig förklaring till utvecklingsländernas skuldsituation, och att aggressiv skatteplanering står i strid med principerna för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet påpekar att olagligt penningutflöde är en viktig förklaring till utvecklingsländernas skuldsituation, och att aggressiv skatteplanering står i strid med principerna för företagens sociala ansvar.

| 74. | Europaparlamentet noterar att skattesystemen i många utvecklingsländer inte uppfyller internationella normer (utan i stället uppvisar svag skattejurisdiktion och ineffektiv skatteförvaltning, höga korruptionsnivåer, otillräcklig kapacitet att upprätta och underhålla väl fungerande taxeringsregister etc.). Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till skatteförvaltning inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och till hanteringen av internationellt skattebedrägeri och överdriven optimering, genom att bygga upp utvecklingsländernas kapacitet att upptäcka och väcka åtal mot olämpliga metoder med hjälp av starkare samarbete på området för skatteförvaltning. Parlamentet anser också att stöd bör ges till ekonomisk omställning i utvecklingsländer som är skatteparadis. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet noterar att skattesystemen i många utvecklingsländer inte uppfyller internationella normer (utan i stället uppvisar svag skattejurisdiktion och ineffektiv skatteförvaltning, höga korruptionsnivåer, otillräcklig kapacitet att upprätta och underhålla väl fungerande taxeringsregister etc.). Parlamentet uppmanar EU att öka sitt stöd till skatteförvaltning inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) och Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och till hanteringen av internationellt skattebedrägeri och överdriven optimering, genom att bygga upp utvecklingsländernas kapacitet att upptäcka och väcka åtal mot olämpliga metoder med hjälp av starkare samarbete på området för skatteförvaltning. Parlamentet anser också att stöd bör ges till ekonomisk omställning i utvecklingsländer som är skatteparadis.

| 75. | Europaparlamentet välkomnar de första steg som tagits i och med det globala forumets inbördes utvärdering av skatteundandragande. Parlamentet anser dock att det globala forumets standarder, genom fokuseringen på OECD:s system för utbyte av information på begäran, kommer att bli verkningslösa när det gäller att minska olagliga finansiella flöden. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet välkomnar de första steg som tagits i och med det globala forumets inbördes utvärdering av skatteundandragande. Parlamentet anser dock att det globala forumets standarder, genom fokuseringen på OECD:s system för utbyte av information på begäran, kommer att bli verkningslösa när det gäller att minska olagliga finansiella flöden.

| 76. | Europaparlamentet påpekar att avtal om dubbelbeskattning riskerar att främja internprissättning och regleringsarbitrage genom att de förstärker ett bilateralt snarare än ett multilateralt tillvägagångssätt för gränsöverskridande skattefrågor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att avstå från att främja sådana avtal istället för avtal om utbyte av skatteinformation, eftersom de tidigare vanligtvis resulterar i en finansiell förlust för utvecklingsländer genom lägre källskatteavdrag på utdelning, räntor och royaltyer. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet påpekar att avtal om dubbelbeskattning riskerar att främja internprissättning och regleringsarbitrage genom att de förstärker ett bilateralt snarare än ett multilateralt tillvägagångssätt för gränsöverskridande skattefrågor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att avstå från att främja sådana avtal istället för avtal om utbyte av skatteinformation, eftersom de tidigare vanligtvis resulterar i en finansiell förlust för utvecklingsländer genom lägre källskatteavdrag på utdelning, räntor och royaltyer.

o

o o

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD och FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor, Olafs övervakningskommitté och Olaf. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, OECD och FN:s expertkommitté för internationellt samarbete i skattefrågor, Olafs övervakningskommitté och Olaf.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0137.

(2)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 37.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0135.

(4)  EUT C 341 E, 16.12.2010, p. 29.

(5)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/publications/studies/index_en.htm

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om skärpning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om deras finansiella stabilitet i euroområdet.

(7)  Revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2011, s. 11, punkt 5.

(8)  Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsenhet A (Ekonomisk politik och vetenskapspolitik): Simplifying and Modernising VAT in the Digital Single Market (IP/A/IMCO/ST/2012_03), september 2012, http://www.europarl.europa.eu/committees/en/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75179

(9)  Revisionsrätten anger i sin särskilda rapport nr 13/2011 att enbart efter tillämpningen av tullförfarande 42 under 2009 uppgick de extrapolerade förlusterna till cirka 2 200 miljoner euro i de sju medlemsstater som granskades av revisionsrätten, vilket motsvarar 29 procent av den mervärdesskatt som teoretiskt hade kunnat tas ut på det beskattningsbara värdet av all import som utfördes enligt tullförfarande 42 under 2009 i dessa länder.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/65 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/65

---

P7_TA(2013)0206

Det årliga skattebetänkandet: hur EU:s potential för ekonomisk tillväxt kan frigöras

Europaparlamentets resolution av den 21 maj 2013 om det årliga skattebetänkandet: hur EU:s potential för ekonomisk tillväxt kan frigöras (2013/2025(INI))

(2016/C 055/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 26, 110–115 och 120 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 26, 110–115 och 120 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (COM(2008)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (COM(2008)0727),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om bemyndigande att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (COM(2012)0631),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas (COM(2011)0121),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2011)0169), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (COM(2011)0169),

| — | med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 september 2012 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (omarbetning) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets ståndpunkt av den 11 september 2012 om förslaget till rådets direktiv om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royaltyer som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (omarbetning) (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 juni 2012 om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 juni 2012 om konkreta sätt att stärka bekämpandet av skattebedrägeri och skatteundandragande, också med avseende på tredjeländer (COM(2012)0351),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012 om en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012 om en handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande (COM(2012)0722),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 6 december 2012 om aggressiv skatteplanering (C(2012)8806),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012 om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 december 2012 om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor (C(2012)8805),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2012Att stärka den inre marknaden genom att undanröja gränsöverskridande skattehinder för personbilar (COM(2012)0756), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2012Att stärka den inre marknaden genom att undanröja gränsöverskridande skattehinder för personbilar (COM(2012)0756),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning om ett åtgärdsprogram för skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) (COM(2012)0465), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning om ett åtgärdsprogram för skattefrågor i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) (COM(2012)0465),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU (European Economy nr 4/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om de offentliga finanserna i EMU (European Economy nr 4/2012),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2013 om de offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2013 om de offentliga finanserna i EMU 2011 och 2012 (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport om skattereformerna i medlemsstaterna (European Economy nr 6/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport om skattereformerna i medlemsstaterna (European Economy nr 6/2012),

| — | med beaktande av OECD:s skatterapport Current Tax agenda 2012 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s skatterapport Current Tax agenda 2012 (3),

| — | med beaktande av OECD:s rapport om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (4),

| — | med beaktande av Deutsche Banks rapport av den 5 oktober 2012 om skattesystemens effekter på den ekonomiska tillväxten i Europa (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Deutsche Banks rapport av den 5 oktober 2012 om skattesystemens effekter på den ekonomiska tillväxten i Europa (5),

| — | med beaktande av Europa 2020-strategin (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa 2020-strategin (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 10 juli 2012 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ekofinrådets slutsatser av den 10 juli 2012 (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Den årliga tillväxtstrategin för 2013 (COM(2012)0750),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 12 februari 2013 om rapporten om förvarningsmekanismen (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 12 februari 2013 om rapporten om förvarningsmekanismen (7),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni, 19 oktober och 14 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni, 19 oktober och 14 december 2012,

| — | med beaktande av slutförklaringen från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer i Moskva den 15–16 februari 2013 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer i Moskva den 15–16 februari 2013 (8),

| — | med beaktande av det irländska ordförandeskapets arbetsprogram, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det irländska ordförandeskapets arbetsprogram,

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0154/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A7-0154/2013), och av följande skäl:

| A. | EU:s ekonomier har svaga till negativa utsikter för ekonomisk tillväxt och sysselsättning inom den närmaste framtiden, vilket i många fall beror på den svaga tonvikten i den nuvarande policymixen på investeringar, konkurrenskraft, sysselsättning och rättvis och effektiv beskattning. Hela euroområdet genomgår en dubbeldipp-recession. |
| --- | --- |

A.

EU:s ekonomier har svaga till negativa utsikter för ekonomisk tillväxt och sysselsättning inom den närmaste framtiden, vilket i många fall beror på den svaga tonvikten i den nuvarande policymixen på investeringar, konkurrenskraft, sysselsättning och rättvis och effektiv beskattning. Hela euroområdet genomgår en dubbeldipp-recession.

| B. | Efter den aktuella skuldkrisens utbrott har skatteintäkternas struktur förändrats i rätt betydande omfattning i ett antal medlemsstater och det är svårt att urskilja de strukturella och cykliska effekterna av denna förändring. Vid utarbetandet av skattepolitiken bör principerna om subsidiaritet och flernivåstyre beaktas fullt ut, i enlighet med relevant lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

Efter den aktuella skuldkrisens utbrott har skatteintäkternas struktur förändrats i rätt betydande omfattning i ett antal medlemsstater och det är svårt att urskilja de strukturella och cykliska effekterna av denna förändring. Vid utarbetandet av skattepolitiken bör principerna om subsidiaritet och flernivåstyre beaktas fullt ut, i enlighet med relevant lagstiftning i medlemsstaterna.

| C. | På grund av krisen som blottlagt de strukturella svagheterna i vissa EU-ekonomier och som fortsätter att skada potentialen för ekonomisk tillväxt i EU, står medlemsstaterna inför den svåra utmaningen att behöva balansera sina budgetar samtidigt som ekonomisk tillväxt och sysselsättning ska främjas. |
| --- | --- |

C.

På grund av krisen som blottlagt de strukturella svagheterna i vissa EU-ekonomier och som fortsätter att skada potentialen för ekonomisk tillväxt i EU, står medlemsstaterna inför den svåra utmaningen att behöva balansera sina budgetar samtidigt som ekonomisk tillväxt och sysselsättning ska främjas.

| D. | Sedan millennieskiftet har man i EU kunnat observera en utvecklingstrend mot ett mer tillväxtinriktat skattesystem. |
| --- | --- |

D.

Sedan millennieskiftet har man i EU kunnat observera en utvecklingstrend mot ett mer tillväxtinriktat skattesystem.

| E. | Skattesystemen i EU måste inriktas på att bli företagsvänliga så att företagen kan höja sin kapacitet att skapa tillväxt och arbetstillfällen. |
| --- | --- |

E.

Skattesystemen i EU måste inriktas på att bli företagsvänliga så att företagen kan höja sin kapacitet att skapa tillväxt och arbetstillfällen.

| F. | I en miljö med långsam tillväxt och recession leder sen återbetalning av förväntade skattebelopp till ytterligare likviditetsproblem för företagen. |
| --- | --- |

F.

I en miljö med långsam tillväxt och recession leder sen återbetalning av förväntade skattebelopp till ytterligare likviditetsproblem för företagen.

| G. | Konsekvenserna av krisen bör mildras med en skattepolitik som är förenlig med målen i Europa 2020-strategin, vilket bör vara en prioritet. |
| --- | --- |

G.

Konsekvenserna av krisen bör mildras med en skattepolitik som är förenlig med målen i Europa 2020-strategin, vilket bör vara en prioritet.

| H. | Med tanke på behovet av att återupprätta budgetpolitikens trovärdighet och minska medlemsstaternas statsskulder är det nödvändigt att justera budgetutgifterna, snabbt genomföra tillväxtvänliga strukturreformer, förbättra metoderna för skatteuppbörd och justera vissa skatter, där prioriteten i tillämpliga fall läggs på sådana skatter som tas ut på kapital, miljöskadlig verksamhet och vissa typer av konsumtion snarare än dem som tas ut på arbete. |
| --- | --- |

H.

Med tanke på behovet av att återupprätta budgetpolitikens trovärdighet och minska medlemsstaternas statsskulder är det nödvändigt att justera budgetutgifterna, snabbt genomföra tillväxtvänliga strukturreformer, förbättra metoderna för skatteuppbörd och justera vissa skatter, där prioriteten i tillämpliga fall läggs på sådana skatter som tas ut på kapital, miljöskadlig verksamhet och vissa typer av konsumtion snarare än dem som tas ut på arbete.

| I. | En smart och aktiv och policyutveckling när det gäller miljöbeskattning är avgörande för att genomföra principerna om att förorenaren ska betala, att öka tillväxten och att göra tillväxtutsikterna hållbara. |
| --- | --- |

I.

En smart och aktiv och policyutveckling när det gäller miljöbeskattning är avgörande för att genomföra principerna om att förorenaren ska betala, att öka tillväxten och att göra tillväxtutsikterna hållbara.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att skattepolitiken alltjämt är en nationell befogenhet och att medlemsstaternas olika skattesystem därför måste respekteras. Parlamentet noterar att alla överföringar av befogenheter på skatteområdet från nationell nivå till unionsnivå kräver en ändring av fördraget, vilket i sin tur fordrar enhälligt samtycke från alla medlemsstater. Parlamentet noterar dock också att detta inte utesluter en effektiv samordning av skatteordningar och tillväxtmål på europeisk nivå. Parlamentet betonar att principerna om subsidiaritet och flernivåstyre bör beaktas fullt ut, i enlighet med relevant lagstiftning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att skattepolitiken alltjämt är en nationell befogenhet och att medlemsstaternas olika skattesystem därför måste respekteras. Parlamentet noterar att alla överföringar av befogenheter på skatteområdet från nationell nivå till unionsnivå kräver en ändring av fördraget, vilket i sin tur fordrar enhälligt samtycke från alla medlemsstater. Parlamentet noterar dock också att detta inte utesluter en effektiv samordning av skatteordningar och tillväxtmål på europeisk nivå. Parlamentet betonar att principerna om subsidiaritet och flernivåstyre bör beaktas fullt ut, i enlighet med relevant lagstiftning i medlemsstaterna.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att skattesystemens optimala utformning beror på många olika faktorer och att den följaktligen skiljer sig åt från land till land. Parlamentet betonar att en riktig planering och anpassning av skattepolitiken på kort, medellång och lång sikt är absolut nödvändig. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att skattesystemens optimala utformning beror på många olika faktorer och att den följaktligen skiljer sig åt från land till land. Parlamentet betonar att en riktig planering och anpassning av skattepolitiken på kort, medellång och lång sikt är absolut nödvändig.

| 3. | Europaparlamentet betonar de förbättringar som gjorts beträffande samordningen av skattepolitiken men påpekar att EU-medborgare och företag som deltar i gränsöverskridande verksamhet alltjämt ställs inför stora kostnader, administrativa bördor och rättsliga luckor som behöver undanröjas så snart som möjligt för att de ska kunna dra full nytta av den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar de förbättringar som gjorts beträffande samordningen av skattepolitiken men påpekar att EU-medborgare och företag som deltar i gränsöverskridande verksamhet alltjämt ställs inför stora kostnader, administrativa bördor och rättsliga luckor som behöver undanröjas så snart som möjligt för att de ska kunna dra full nytta av den inre marknaden.

| 4. | Europaparlamentet betonar att en rättvis och sund konkurrens mellan olika skattesystem på den inre marknaden får stimulerande effekter på de europeiska ekonomierna. Parlamentet betonar å andra sidan att skadlig skattekonkurrens får skadliga ekonomiska effekter. Parlamentet betonar med hänvisning till OECD-rapporten om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster att funktionsdugliga institutioner som grundas på sunda och rättvisa rättsliga och administrativa ramar är avgörande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att en rättvis och sund konkurrens mellan olika skattesystem på den inre marknaden får stimulerande effekter på de europeiska ekonomierna. Parlamentet betonar å andra sidan att skadlig skattekonkurrens får skadliga ekonomiska effekter. Parlamentet betonar med hänvisning till OECD-rapporten om urholkning av skattebasen och förflyttning av vinster att funktionsdugliga institutioner som grundas på sunda och rättvisa rättsliga och administrativa ramar är avgörande.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det, förutom att garantera en hållbar finanspolitik, krävs tillväxtfrämjande åtgärder för att uppnå ekonomisk balans, t.ex. bekämpa skattebedrägeri och skatteundandragande, skifta beskattningen mot mer tillväxtvänliga skatteområden och ge rimliga skattestimulanser för både egenföretagare och små och medelstora företag, särskilt i syfte att främja innovation och FoU-verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att det, förutom att garantera en hållbar finanspolitik, krävs tillväxtfrämjande åtgärder för att uppnå ekonomisk balans, t.ex. bekämpa skattebedrägeri och skatteundandragande, skifta beskattningen mot mer tillväxtvänliga skatteområden och ge rimliga skattestimulanser för både egenföretagare och små och medelstora företag, särskilt i syfte att främja innovation och FoU-verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det ligger i företagens och medborgarnas intresse att skapa en tydlig, förutsägbar, stabil och transparent skattemiljö på den inre marknaden, eftersom bristande transparens när det gäller skattebestämmelser utgör hinder för gränsöverskridande verksamhet och inhemska och utländska investeringar inom EU. Parlamentet föreslår att mer och bättre information bör finnas tillgänglig för enskilda och företag när det gäller regler, krav och bestämmelser kring beskattning i varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att det ligger i företagens och medborgarnas intresse att skapa en tydlig, förutsägbar, stabil och transparent skattemiljö på den inre marknaden, eftersom bristande transparens när det gäller skattebestämmelser utgör hinder för gränsöverskridande verksamhet och inhemska och utländska investeringar inom EU. Parlamentet föreslår att mer och bättre information bör finnas tillgänglig för enskilda och företag när det gäller regler, krav och bestämmelser kring beskattning i varje enskild medlemsstat.

| 7. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna går varsamt fram när de ändrar existerande skatter och inför nya skatter och att de ser till att detta sker på ett tillväxtvänligt sätt och att medborgare och företagen har tillräckligt med tid och lämpliga resurser för att förbereda sig innan de nya skatteåtgärderna träder i kraft. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna går varsamt fram när de ändrar existerande skatter och inför nya skatter och att de ser till att detta sker på ett tillväxtvänligt sätt och att medborgare och företagen har tillräckligt med tid och lämpliga resurser för att förbereda sig innan de nya skatteåtgärderna träder i kraft.

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över de effekter på sociala skillnader som trenden i många medlemsstater att i högre grad beskatta konsumtion kan få. Medlemsstaterna uppmanas att vara uppmärksamma på detta potentiella problem och att noggrant studera de negativa konsekvenserna av att undergräva progressiviteten i skattesystemet som helhet. Parlamentet anser att det bör finnas ett visst mått av flexibilitet i momssystemet så att vissa produkter – i vederbörligen motiverade fall i enlighet med direktivet om ett gemensamt system för mervärdesskatt när det gäller till exempel kultur eller basbehov – kan beskattas med satser som är lägre än standardsatserna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är bekymrat över de effekter på sociala skillnader som trenden i många medlemsstater att i högre grad beskatta konsumtion kan få. Medlemsstaterna uppmanas att vara uppmärksamma på detta potentiella problem och att noggrant studera de negativa konsekvenserna av att undergräva progressiviteten i skattesystemet som helhet. Parlamentet anser att det bör finnas ett visst mått av flexibilitet i momssystemet så att vissa produkter – i vederbörligen motiverade fall i enlighet med direktivet om ett gemensamt system för mervärdesskatt när det gäller till exempel kultur eller basbehov – kan beskattas med satser som är lägre än standardsatserna.

| 9. | Europaparlamentet inser att egna medel och därmed mer självständighet för kommissionen i dess förslag behövs för att göra EU-budgeten till ett användbart instrument för att främja tillväxten. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet inser att egna medel och därmed mer självständighet för kommissionen i dess förslag behövs för att göra EU-budgeten till ett användbart instrument för att främja tillväxten.

Upptäcka dolda resurser som kan bidra till ekonomisk tillväxt genom skattepolitiken

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att ekonomisk utveckling beror på faktorer såsom arbete, kapital, tekniska framsteg, resurseffektivitet och produktivitet, och att man i skattepolitiken noggrant bör uppmärksamma dessa faktorer på kort, medellång och lång sikt. Parlamentet betonar därför hur viktigt det är med ett samordnat beslutsfattande i detta syfte. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att ekonomisk utveckling beror på faktorer såsom arbete, kapital, tekniska framsteg, resurseffektivitet och produktivitet, och att man i skattepolitiken noggrant bör uppmärksamma dessa faktorer på kort, medellång och lång sikt. Parlamentet betonar därför hur viktigt det är med ett samordnat beslutsfattande i detta syfte.

| 11. | Europaparlamentet noterar att skattepolitiken bör utformas för att stärka ekonomin, bland annat genom att skapa skattestrukturer som stimulerar den totala efterfrågan på lång sikt, underlättar exportinriktade verksamheter, stimulerar sysselsättningsskapande och främjar hållbar utveckling. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet noterar att skattepolitiken bör utformas för att stärka ekonomin, bland annat genom att skapa skattestrukturer som stimulerar den totala efterfrågan på lång sikt, underlättar exportinriktade verksamheter, stimulerar sysselsättningsskapande och främjar hållbar utveckling.

| 12. | Europaparlamentet antar att skattehöjningar inom vissa områden, såsom punktskatter, kan få positiva effekter genom att ytterligare resurser kanaliseras och därmed kommer medborgarna och den reala ekonomin till nytta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet antar att skattehöjningar inom vissa områden, såsom punktskatter, kan få positiva effekter genom att ytterligare resurser kanaliseras och därmed kommer medborgarna och den reala ekonomin till nytta.

| 13. | Europaparlamentet betonar att skatteincitament för forskning och utveckling sannolikt leder till långsiktiga fördelar, såsom tillväxt och sysselsättningsskapande i kunskapsdrivna ekonomier, särskilt om de utgör en del av en balanserad övergripande beskattningsstrategi. Parlamentet anser att detta bör beaktas på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att skatteincitament för forskning och utveckling sannolikt leder till långsiktiga fördelar, såsom tillväxt och sysselsättningsskapande i kunskapsdrivna ekonomier, särskilt om de utgör en del av en balanserad övergripande beskattningsstrategi. Parlamentet anser att detta bör beaktas på europeisk och nationell nivå.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att man genom att bredda redan befintliga skattebaser i stället för att höja skattesatserna eller införa nya skatter skulle kunna generera ytterligare intäkter för medlemsstaterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att man genom att bredda redan befintliga skattebaser i stället för att höja skattesatserna eller införa nya skatter skulle kunna generera ytterligare intäkter för medlemsstaterna.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att skattesänkningar bör grundas på en stabil och ansvarsfullt planerad finanspolitik där de offentliga finansernas hållbarhet under inga omständigheter äventyras och vilken åtföljs av åtgärder som syftar till att öka konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet erinrar om att skattesänkningar bör grundas på en stabil och ansvarsfullt planerad finanspolitik där de offentliga finansernas hållbarhet under inga omständigheter äventyras och vilken åtföljs av åtgärder som syftar till att öka konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen.

| 16. | Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att på grundval av en grundlig analys skapa ett EU-omfattande skatteinformationssystem som dock inte syftar till att harmonisera olika nationella skattestrukturer utan till att underlätta samordningen av dessa på ett kontinuerligt och transparent sätt för att skapa överblick över sänkningar och höjningar i varje system. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att det finns ett behov av att på grundval av en grundlig analys skapa ett EU-omfattande skatteinformationssystem som dock inte syftar till att harmonisera olika nationella skattestrukturer utan till att underlätta samordningen av dessa på ett kontinuerligt och transparent sätt för att skapa överblick över sänkningar och höjningar i varje system.

| 17. | Europaparlamentet noterar att den europeiska planeringsterminen vore en god grund för att detta system ska kunna fungera eftersom man inom ramen för den – tillsammans med andra särskilda makroekonomiska åtgärder – skulle kunna bevara data om medlemsstaternas olika skattepolitiska system och fullt ut ta hänsyn till den allmänna ekonomiska bakgrunden liksom grundprinciperna och framtidsutsikterna för de berörda medlemsstaterna och gemensamma europeiska mål. Mot bakgrund av detta uppmuntras kommissionen och medlemsstaterna att i den europeiska planeringsterminen integrera en strategi som syftar till att minska skattegapet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att den europeiska planeringsterminen vore en god grund för att detta system ska kunna fungera eftersom man inom ramen för den – tillsammans med andra särskilda makroekonomiska åtgärder – skulle kunna bevara data om medlemsstaternas olika skattepolitiska system och fullt ut ta hänsyn till den allmänna ekonomiska bakgrunden liksom grundprinciperna och framtidsutsikterna för de berörda medlemsstaterna och gemensamma europeiska mål. Mot bakgrund av detta uppmuntras kommissionen och medlemsstaterna att i den europeiska planeringsterminen integrera en strategi som syftar till att minska skattegapet.

| 18. | Europaparlamentet noterar det förstärkta samarbetet när det gäller skatten på finansiella transaktioner som ska införas i 11 medlemsstater vilka tillsammans står för två tredjedelar av EU:s BNP. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet noterar det förstärkta samarbetet när det gäller skatten på finansiella transaktioner som ska införas i 11 medlemsstater vilka tillsammans står för två tredjedelar av EU:s BNP.

| 19. | Europaparlamentet betonar att i länder där arbetskostnaderna är höga i förhållande till produktiviteten och där skapandet av arbetstillfällen därmed hindras skulle möjliga skatteåtgärder för att minska dessa kostnader och/eller höja produktiviteten kunna övervägas samtidigt som beslutsamma insatser görs för att öka produktiviteten. Parlamentet betonar att skattereformer måste syfta till att främja arbetsmarknadsdeltagandet så att arbetskraftsutbudet ökar och delaktigheten främjas. Parlamentet betonar i detta sammanhang att rättigheterna för arbetstagarna och rollerna för arbetsmarknadens parter alltid måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att i länder där arbetskostnaderna är höga i förhållande till produktiviteten och där skapandet av arbetstillfällen därmed hindras skulle möjliga skatteåtgärder för att minska dessa kostnader och/eller höja produktiviteten kunna övervägas samtidigt som beslutsamma insatser görs för att öka produktiviteten. Parlamentet betonar att skattereformer måste syfta till att främja arbetsmarknadsdeltagandet så att arbetskraftsutbudet ökar och delaktigheten främjas. Parlamentet betonar i detta sammanhang att rättigheterna för arbetstagarna och rollerna för arbetsmarknadens parter alltid måste respekteras fullt ut.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att utarbeta en gemensam vägledning för beräkningen av företagsskatter. Medlemsstaterna uppmanas att komma överens om och börja tillämpa den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Parlamentet betonar att dess ståndpunkt bör utgöra en central referens i detta hänseende. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ för att utarbeta en gemensam vägledning för beräkningen av företagsskatter. Medlemsstaterna uppmanas att komma överens om och börja tillämpa den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen. Parlamentet betonar att dess ståndpunkt bör utgöra en central referens i detta hänseende.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det finns en betydande tillväxtpotential i att minska och avlägsna skattehinder för gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden. Parlamentet betonar att en översyn av momsdirektivet, arbetet med den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och utvecklingen av administrativt samarbete på skatteområdet är avgörande faktorer för att kunna utnyttja denna potential fullt ut. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det finns en betydande tillväxtpotential i att minska och avlägsna skattehinder för gränsöverskridande verksamhet på den inre marknaden. Parlamentet betonar att en översyn av momsdirektivet, arbetet med den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen och utvecklingen av administrativt samarbete på skatteområdet är avgörande faktorer för att kunna utnyttja denna potential fullt ut.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att förbättra transparensen och regleringen med avseende på företagsregister och fonders och stiftelsers register. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta åtgärder för att förbättra transparensen och regleringen med avseende på företagsregister och fonders och stiftelsers register.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut stödja kommissionens initiativ, i samarbete med nationella skattemyndigheter, som syftar till att undanröja skatterelaterade hinder mot gränsöverskridande verksamhet för att ytterligare förbättra samordningen och samarbetet på detta område. Medlemsstaterna uppmanas att utnyttja den fulla potentialen i Fiscalis- och Tullprogrammen. Kommissionen uppmanas att identifiera ytterligare områden där EU-lagstiftningen och medlemsstaternas administrativa samarbete skulle kunna förbättras för att minska skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut stödja kommissionens initiativ, i samarbete med nationella skattemyndigheter, som syftar till att undanröja skatterelaterade hinder mot gränsöverskridande verksamhet för att ytterligare förbättra samordningen och samarbetet på detta område. Medlemsstaterna uppmanas att utnyttja den fulla potentialen i Fiscalis- och Tullprogrammen. Kommissionen uppmanas att identifiera ytterligare områden där EU-lagstiftningen och medlemsstaternas administrativa samarbete skulle kunna förbättras för att minska skattebedrägeri och aggressiv skatteplanering.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mycket aktsamma i tider av svag tillväxt eller recession och undvika förseningar av förväntade skatteåterbetalningar eftersom detta skulle kunna skapa ytterligare likviditetsproblem, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vara mycket aktsamma i tider av svag tillväxt eller recession och undvika förseningar av förväntade skatteåterbetalningar eftersom detta skulle kunna skapa ytterligare likviditetsproblem, särskilt för små och medelstora företag.

Bekämpa skattebedrägeri och skatteundandragande och upphäva dubbelbeskattning, dubbel icke-beskattning och diskriminerande åtgärder mot EU-företag

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt förbättra sin förmåga att övervaka, kontrollera och driva in skatter och därmed generera ytterligare resurser för att främja tillväxt och sysselsättning i enlighet med Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar att nationell bästa praxis för att göra skatteförvaltningarna mer effektiva bör sammanställas på ett transparent sätt – företrädesvis i en europeisk kod för bästa praxis inom det EU-omfattande skatteinformationssystemet – och beaktas omsorgsfullt. Parlamentet är oroat över tendensen i ett antal medlemsstat att dra ned på personal och andra resurser i skattemyndigheter och liknande organ. Parlamentet betonar att detta skulle kunna innebära försämrad förmåga att tillhandahålla rimlig och effektiv service till företag och enskilda och att motverka skattebedrägeri och skatteundandragande. Mot bakgrund av detta uppmanas medlemsstaterna att tilldela tillräckliga finansiella och mänskliga resurser till sina nationella skatteförvaltningar och skattekontrollörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsevärt förbättra sin förmåga att övervaka, kontrollera och driva in skatter och därmed generera ytterligare resurser för att främja tillväxt och sysselsättning i enlighet med Europa 2020-strategin. Parlamentet betonar att nationell bästa praxis för att göra skatteförvaltningarna mer effektiva bör sammanställas på ett transparent sätt – företrädesvis i en europeisk kod för bästa praxis inom det EU-omfattande skatteinformationssystemet – och beaktas omsorgsfullt. Parlamentet är oroat över tendensen i ett antal medlemsstat att dra ned på personal och andra resurser i skattemyndigheter och liknande organ. Parlamentet betonar att detta skulle kunna innebära försämrad förmåga att tillhandahålla rimlig och effektiv service till företag och enskilda och att motverka skattebedrägeri och skatteundandragande. Mot bakgrund av detta uppmanas medlemsstaterna att tilldela tillräckliga finansiella och mänskliga resurser till sina nationella skatteförvaltningar och skattekontrollörer.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sitt administrativa samarbete på skatteområdet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sitt administrativa samarbete på skatteområdet.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att anslå mer budgetmedel och mer personal till kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar för att man ska kunna utarbeta EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteundandragande och skattebedrägerier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att anslå mer budgetmedel och mer personal till kommissionens generaldirektorat för skatter och tullar för att man ska kunna utarbeta EU-politik och EU-förslag om dubbel icke-beskattning, skatteundandragande och skattebedrägerier.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande och dess rekommendationer om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor och om att motverka aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om att stärka kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande och dess rekommendationer om åtgärder för att uppmuntra tredjeländer att tillämpa miniminormer för god förvaltning i skattefrågor och om att motverka aggressiv skatteplanering.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt verka i enlighet med kommissionens meddelande och rekommendationer genom att vidta samordnade och beslutsamma EU-åtgärder mot skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis och därmed garantera en rättvisare fördelning av skattebördan och ökade skatteintäkter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, bland de många specifika åtgärder som ska vidtas i detta sammanhang, snabbt genomföra kommissionens förslag om införande av en allmän regel mot missbruk för att motverka aggressiv skatteplanering samt om infogande av en klausul i sina respektive dubbelbeskattningsavtal för att förhindra dubbel icke-beskattning. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt verka i enlighet med kommissionens meddelande och rekommendationer genom att vidta samordnade och beslutsamma EU-åtgärder mot skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis och därmed garantera en rättvisare fördelning av skattebördan och ökade skatteintäkter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, bland de många specifika åtgärder som ska vidtas i detta sammanhang, snabbt genomföra kommissionens förslag om införande av en allmän regel mot missbruk för att motverka aggressiv skatteplanering samt om infogande av en klausul i sina respektive dubbelbeskattningsavtal för att förhindra dubbel icke-beskattning.

| 30. | Europaparlamentet noterar att uppskattningsvis 1 biljon euro i offentliga intäkter varje år går förlorade i EU på grund av skattebedrägeri och skatteflykt. Medlemsstaterna uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att åtminstone halvera detta skattegap före 2020. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att uppskattningsvis 1 biljon euro i offentliga intäkter varje år går förlorade i EU på grund av skattebedrägeri och skatteflykt. Medlemsstaterna uppmanas att vidta de åtgärder som krävs för att åtminstone halvera detta skattegap före 2020.

| 31. | Europaparlamentet betonar att minskade nivåer på skattebedrägeri och skatteundandragande skulle stärka tillväxtpotentialen i ekonomin genom att de offentliga finanserna blir sundare – vilket skulle öka de offentliga medlen för att främja investeringar och stärka den europeiska sociala marknadsekonomin – och genom att företagen får konkurrera på lika villkor. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att minskade nivåer på skattebedrägeri och skatteundandragande skulle stärka tillväxtpotentialen i ekonomin genom att de offentliga finanserna blir sundare – vilket skulle öka de offentliga medlen för att främja investeringar och stärka den europeiska sociala marknadsekonomin – och genom att företagen får konkurrera på lika villkor.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra seriösa förhandlingar och slutföra förfarandena för alla aktuella lagstiftningsförslag avseende skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis. Medlemsstaterna uppmanas bland att slutföra processen för att se över och utvidga tillämpningsområdet för spardirektivet, i enlighet med parlamentets betänkande, i syfte att anta och utan dröjsmål genomföra kommissionens förslag om en mekanism för snabba insatser mot momsbedrägerier. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra seriösa förhandlingar och slutföra förfarandena för alla aktuella lagstiftningsförslag avseende skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt, aggressiv skatteplanering och skatteparadis. Medlemsstaterna uppmanas bland att slutföra processen för att se över och utvidga tillämpningsområdet för spardirektivet, i enlighet med parlamentets betänkande, i syfte att anta och utan dröjsmål genomföra kommissionens förslag om en mekanism för snabba insatser mot momsbedrägerier.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar det intensifierade internationella arbetet på bolagsbeskattningsområdet och som syftar till att ta itu med erosion av skattebaser och förflyttning av vinster. Parlamentet anser att OECD:s rapport om detta är ett avgörande bidrag och ser fram emot den uppföljande handlingsplan som ska presenteras denna sommar. Parlamentet förväntar sig att G20-finansministrarna, efter att ha godkänt rapporten vid sitt senaste möte i Moskva, vidtar ambitiösa och kollektiva åtgärder på grundval av denna handlingsplan. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar det intensifierade internationella arbetet på bolagsbeskattningsområdet och som syftar till att ta itu med erosion av skattebaser och förflyttning av vinster. Parlamentet anser att OECD:s rapport om detta är ett avgörande bidrag och ser fram emot den uppföljande handlingsplan som ska presenteras denna sommar. Parlamentet förväntar sig att G20-finansministrarna, efter att ha godkänt rapporten vid sitt senaste möte i Moskva, vidtar ambitiösa och kollektiva åtgärder på grundval av denna handlingsplan.

| 34. | Europaparlamentet betonar, i linje med gedigna iakttagelser från kommissionen, att miljöskatter hör till de mest tillväxtvänliga relativt sett. Parlamentet betonar att miljöskatter förutom att generera intäkter bör användas konsekvent och dynamiskt för att hålla den ekonomiska utvecklingen på en hållbar bana. Kommissionen uppmanas att lägga fram en heltäckande bedömning av existerande internaliseringsgap, åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar, i linje med gedigna iakttagelser från kommissionen, att miljöskatter hör till de mest tillväxtvänliga relativt sett. Parlamentet betonar att miljöskatter förutom att generera intäkter bör användas konsekvent och dynamiskt för att hålla den ekonomiska utvecklingen på en hållbar bana. Kommissionen uppmanas att lägga fram en heltäckande bedömning av existerande internaliseringsgap, åtföljd av lämpliga lagstiftningsförslag.

o

o o

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0318.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0011).

(3)  http://www.oecd.org/ctp/OECDCurrentTaxAgenda2012.pdf

(4)  http://www.oecd.org/ctp/beps.htm

(5)  http://www.dbresearch.com/PROD/DBR_INTERNET_EN-PROD/PROD0000000000295266.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf

(7)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/135430.pdf

(8)  http://www.g20.org/news/20130216/781212902.html

---

Onsdagen den 22 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/71 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/71

---

P7_TA(2013)0215

Genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om genomförande av direktivet om audiovisuella medietjänster (2012/2132(INI))

(2016/C 055/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 167 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos (Förenta nationernas organisation för utbildning, vetenskap och kultur) konvention av den 20 oktober 2005 om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar,

| — | med beaktande av det protokoll om offentligägd radio och tv i medlemsstaterna som fogats till Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det protokoll om offentligägd radio och tv i medlemsstaterna som fogats till Amsterdamfördraget om ändring av fördraget om Europeiska unionen, fördragen om upprättandet av Europeiska gemenskaperna och vissa akter som hör samman med dem,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktiv om audiovisuella medietjänster) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/114/EG av den 12 december 2006 om vilseledande och jämförande reklam (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (4) ändrat av direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG av den 7 mars 2002 om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (direktiv om samhällsomfattande tjänster) (4) ändrat av direktiv 2009/136/EG av den 25 november 2009 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/93/EU av den 13 december 2011 om bekämpande av sexuella övergrepp mot barn, sexuell exploatering av barn och barnpornografi samt om ersättande av rådets rambeslut 2004/68/RIF (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1718/2006/EG av den 15 november 2006 om genomförandet av ett stödprogram för den europeiska audiovisuella sektorn (Media 2007) (7),

| — | med beaktande av tolkningsmeddelandet från kommissionen om vissa aspekter på bestämmelserna om tv-reklam i direktivet ”Television utan gränser” (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tolkningsmeddelandet från kommissionen om vissa aspekter på bestämmelserna om tv-reklam i direktivet ”Television utan gränser” (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/952/EG av den 20 december 2006 om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle med avseende på konkurrenskraften hos den europeiska industrin för audiovisuella tjänster och nätverksbaserade informationstjänster (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om skyddet av barn i den digitala världen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om skyddet av barn i den digitala världen (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (COM(2011)0785), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av programmet Kreativa Europa (COM(2011)0785),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2008”För ett tillängligt [sic] informationssamhälle” (COM(2008)0804), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 1 december 2008”För ett tillängligt [sic] informationssamhälle” (COM(2008)0804),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2010”Europa 2020: En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla” (COM(2010)2020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010”En digital agenda för Europa” (COM(2010)0245/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010”En digital agenda för Europa” (COM(2010)0245/2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 december 2008 om mediekunskap i en digital värld (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om offentligägd radio och TV i den digitala tidsåldern: framtiden för det dubbla systemet (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2011 om europeisk biofilm i den digitala tidsåldern (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2011 om europeisk biofilm i den digitala tidsåldern (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2012 om distribution på internet av audiovisuella verk inom EU (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 om skyddet av barn i den digitala världen (16),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation 2009/625/EG av den 20 augusti 2009 om mediekunskap i den digitala miljön för en mer konkurrenskraftig audiovisuell industri och innehållsindustri och för ett kunskapssamhälle för alla (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation 2009/625/EG av den 20 augusti 2009 om mediekunskap i den digitala miljön för en mer konkurrenskraftig audiovisuell industri och innehållsindustri och för ett kunskapssamhälle för alla (17),

| — | med beaktande av den första rapporten av den 24 september 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om tillämpningen av artiklarna 13, 16 och 17 i direktiv 2010/13/EU under perioden 2009–2010, främjande av europeiska produktioner i EU-baserade tablålagda audiovisuella medietjänster på begäran (COM(2012)0522), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första rapporten av den 24 september 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om tillämpningen av artiklarna 13, 16 och 17 i direktiv 2010/13/EU under perioden 2009–2010, främjande av europeiska produktioner i EU-baserade tablålagda audiovisuella medietjänster på begäran (COM(2012)0522),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012 om att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 september 2012 om att främja de kulturella och kreativa sektorerna för att främja tillväxt och sysselsättning i EU (COM(2012)0537),

| — | med beaktande av den första rapporten av den 4 maj 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster, ”Audiovisuella medietjänster och internetanslutna utrustningar: tidigare och framtida perspektiv” (COM(2012)0203), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första rapporten av den 4 maj 2012 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om tillämpningen av direktiv 2010/13/EU om audiovisuella medietjänster, ”Audiovisuella medietjänster och internetanslutna utrustningar: tidigare och framtida perspektiv” (COM(2012)0203),

| — | med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0055/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, utskottet för rättsliga frågor utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0055/2013), och av följande skäl:

| A. | Direktivet om audiovisuella medietjänster är ryggraden i EU:s medielagstiftning. |
| --- | --- |

A.

Direktivet om audiovisuella medietjänster är ryggraden i EU:s medielagstiftning.

| B. | Audiovisuella medietjänster är i lika stor utsträckning kulturella som ekonomiska tjänster. |
| --- | --- |

B.

Audiovisuella medietjänster är i lika stor utsträckning kulturella som ekonomiska tjänster.

| C. | Direktivet om audiovisuella medietjänster bygger på principen om teknikneutralitet och omfattar således alla tjänster med audiovisuellt innehåll oavsett vilken teknik som används för att leverera det och garanterar på så sätt likvärdiga förutsättningar för alla leverantörer av audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

C.

Direktivet om audiovisuella medietjänster bygger på principen om teknikneutralitet och omfattar således alla tjänster med audiovisuellt innehåll oavsett vilken teknik som används för att leverera det och garanterar på så sätt likvärdiga förutsättningar för alla leverantörer av audiovisuella medietjänster.

| D. | Direktivet om audiovisuella medietjänster garanterar ett fritt flöde av audiovisuella medietjänster som ett instrument för den inre marknaden, respekterar yttrandefriheten och tillgången till information, samtidigt som det garanterar mål av allmänt intresse, däribland upphovsmännens rättigheter, mediefrihet, informationsfrihet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

D.

Direktivet om audiovisuella medietjänster garanterar ett fritt flöde av audiovisuella medietjänster som ett instrument för den inre marknaden, respekterar yttrandefriheten och tillgången till information, samtidigt som det garanterar mål av allmänt intresse, däribland upphovsmännens rättigheter, mediefrihet, informationsfrihet och yttrandefrihet.

| E. | Direktivet om audiovisuella medietjänster syftar till att ta hänsyn till de audiovisuella medietjänsternas kulturella karaktär, vilka som bärare av identiteter och värden är av särskild betydelse för samhället och demokratin, att värna självständig kulturell utveckling i medlemsstaterna och till att garantera den kulturella mångfalden i unionen, särskilt genom en minimiharmonisering och genom att främja europeiska audiovisuella produktioner. |
| --- | --- |

E.

Direktivet om audiovisuella medietjänster syftar till att ta hänsyn till de audiovisuella medietjänsternas kulturella karaktär, vilka som bärare av identiteter och värden är av särskild betydelse för samhället och demokratin, att värna självständig kulturell utveckling i medlemsstaterna och till att garantera den kulturella mångfalden i unionen, särskilt genom en minimiharmonisering och genom att främja europeiska audiovisuella produktioner.

| F. | På grund av den tekniska konvergensen kommer konsumenterna i framtiden att i allt mindre grad skilja mellan linjärt och icke-linjärt innehåll. |
| --- | --- |

F.

På grund av den tekniska konvergensen kommer konsumenterna i framtiden att i allt mindre grad skilja mellan linjärt och icke-linjärt innehåll.

| G. | Lika villkor måste eftersträvas eftersom olika regleringsnivåer för linjärt och icke-linjärt innehåll inte längre är tydliga för konsumenten, vilket i tur kan leda till snedvriden konkurrens. |
| --- | --- |

G.

Lika villkor måste eftersträvas eftersom olika regleringsnivåer för linjärt och icke-linjärt innehåll inte längre är tydliga för konsumenten, vilket i tur kan leda till snedvriden konkurrens.

| H. | Marknaderna för audiovisuella medietjänster fortsätter att kännetecknas av stora tekniska förändringar och av utvecklingen inom affärsmetoder och affärsmodeller, vilket påverkar sättet som innehåll levereras på och hur tittarna får åtkomst till det. |
| --- | --- |

H.

Marknaderna för audiovisuella medietjänster fortsätter att kännetecknas av stora tekniska förändringar och av utvecklingen inom affärsmetoder och affärsmodeller, vilket påverkar sättet som innehåll levereras på och hur tittarna får åtkomst till det.

| I. | Tillgängligheten för audiovisuella medietjänster är avgörande för att garantera rätten för personer med funktionsnedsättning och äldre att delta och integreras i EU:s sociala och kulturella liv, särskilt med tanke på utvecklingen av nya plattformar för leverans av innehåll, såsom ip-tv och internetansluten tv (smart tv). |
| --- | --- |

I.

Tillgängligheten för audiovisuella medietjänster är avgörande för att garantera rätten för personer med funktionsnedsättning och äldre att delta och integreras i EU:s sociala och kulturella liv, särskilt med tanke på utvecklingen av nya plattformar för leverans av innehåll, såsom ip-tv och internetansluten tv (smart tv).

| J. | Särskild tonvikt bör läggas vid mediekompetens med tanke på den allt snabbare tekniska utvecklingen och konvergensen av medieplattformar. |
| --- | --- |

J.

Särskild tonvikt bör läggas vid mediekompetens med tanke på den allt snabbare tekniska utvecklingen och konvergensen av medieplattformar.

| K. | De pågående tekniska förändringarna har gjort att frågan om skyddet av minderåriga blivit ännu mer brådskande och utmanande. |
| --- | --- |

K.

De pågående tekniska förändringarna har gjort att frågan om skyddet av minderåriga blivit ännu mer brådskande och utmanande.

| L. | Vissa medlemsstater införlivade inte direktivet om audiovisuella medietjänster i tid eller fullt ut eller på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

L.

Vissa medlemsstater införlivade inte direktivet om audiovisuella medietjänster i tid eller fullt ut eller på ett korrekt sätt.

| M. | I de flesta medlemsstater är införlivandet av artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster, som handlar om beställtjänsters främjande av europeiska produktioner, inte tillräckligt tvingande för att uppnå målet om kulturell mångfald som uttryckligen anges i direktivet. |
| --- | --- |

M.

I de flesta medlemsstater är införlivandet av artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster, som handlar om beställtjänsters främjande av europeiska produktioner, inte tillräckligt tvingande för att uppnå målet om kulturell mångfald som uttryckligen anges i direktivet.

| N. | Varken en fullständig bedömning av genomförandet av direktivet om audiovisuella medietjänster eller en omfattande utvärdering av dess effektivitet kan därför göras. |
| --- | --- |

N.

Varken en fullständig bedömning av genomförandet av direktivet om audiovisuella medietjänster eller en omfattande utvärdering av dess effektivitet kan därför göras.

| O. | K. Expansionen av marknaderna för audiovisuella medietjänster, som sker parallellt med utvecklingen av hybridtjänster, medför nya utmaningar beträffande en lång rad frågor, såsom konkurrens, immateriell äganderätt, utvecklingen av nuvarande och kommande former för audiovisuella kommersiella meddelanden, samt överläggsannonsering som undergräver programmens integritet och ifrågasätter riktigheten och effektiviteten med direktivet om audiovisuella medietjänster och dess förhållande till andra instrument i unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

O.

K. Expansionen av marknaderna för audiovisuella medietjänster, som sker parallellt med utvecklingen av hybridtjänster, medför nya utmaningar beträffande en lång rad frågor, såsom konkurrens, immateriell äganderätt, utvecklingen av nuvarande och kommande former för audiovisuella kommersiella meddelanden, samt överläggsannonsering som undergräver programmens integritet och ifrågasätter riktigheten och effektiviteten med direktivet om audiovisuella medietjänster och dess förhållande till andra instrument i unionslagstiftningen.

| P. | Bestämmelserna i artikel 15 i direktivet om audiovisuella tjänster utgör en rättvis avvägning mellan alla berördas intressen genom att den respekterar, å ena sidan, allmänhetens rätt till tillgång till information och, å andra sidan, äganderätten och näringsfriheten. |
| --- | --- |

P.

Bestämmelserna i artikel 15 i direktivet om audiovisuella tjänster utgör en rättvis avvägning mellan alla berördas intressen genom att den respekterar, å ena sidan, allmänhetens rätt till tillgång till information och, å andra sidan, äganderätten och näringsfriheten.

Lägesrapport

| 1. | Europaparlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att följa agendan för smart lagstiftning och om vikten av snara och relevanta efterhandskontroller av EU:s lagstiftning i syfte att säkra lagstiftningens kvalitet genom hela beslutsgången. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att följa agendan för smart lagstiftning och om vikten av snara och relevanta efterhandskontroller av EU:s lagstiftning i syfte att säkra lagstiftningens kvalitet genom hela beslutsgången.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att enligt artikel 33 i direktivet om audiovisuella medietjänster skulle kommissionen överlämna rapporten om tillämpningen av direktivet senast den 19 december 2011. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar i detta sammanhang att enligt artikel 33 i direktivet om audiovisuella medietjänster skulle kommissionen överlämna rapporten om tillämpningen av direktivet senast den 19 december 2011.

| 3. | Europaparlamentet noterar att kommissionen lade fram sin rapport om tillämpning med avsevärd försening den 4 maj 2012. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att kommissionen lade fram sin rapport om tillämpning med avsevärd försening den 4 maj 2012.

| 4. | Europaparlamentet noterar också att medlemsstaterna har genomfört direktivet om audiovisuella medietjänster på högst olika sätt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar också att medlemsstaterna har genomfört direktivet om audiovisuella medietjänster på högst olika sätt.

| 5. | Europaparlamentet understryker att direktivet om audiovisuella medietjänster fortfarande är det korrekta styrmedlet för den unionsomfattande samordningen av nationell lagstiftning om alla audiovisuella medier och för att värna principerna i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att direktivet om audiovisuella medietjänster fortfarande är det korrekta styrmedlet för den unionsomfattande samordningen av nationell lagstiftning om alla audiovisuella medier och för att värna principerna i Unescos konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar.

| 6. | Europarlamentet konstaterar i synnerhet att principen om ursprungsland, om den tillämpas korrekt, ger programföretagen viktig klarhet och säkerhet i fråga om deras sätt att organisera verksamheten. |
| --- | --- |

6.

Europarlamentet konstaterar i synnerhet att principen om ursprungsland, om den tillämpas korrekt, ger programföretagen viktig klarhet och säkerhet i fråga om deras sätt att organisera verksamheten.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sin rapport om tillämpningen inte bedömer behovet av en möjlig anpassning av direktivet om audiovisuella medietjänster mot bakgrund av dessa resultat, som krävs i artikel 33. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sin rapport om tillämpningen inte bedömer behovet av en möjlig anpassning av direktivet om audiovisuella medietjänster mot bakgrund av dessa resultat, som krävs i artikel 33.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på det enhetliga och fullständiga genomförandet av direktivet om audiovisuella medietjänster i medlemsstaterna och särskilt se till att de konkreta definitionerna i skälen i direktivet beaktas i tillräcklig utsträckning vid införlivandet i nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på det enhetliga och fullständiga genomförandet av direktivet om audiovisuella medietjänster i medlemsstaterna och särskilt se till att de konkreta definitionerna i skälen i direktivet beaktas i tillräcklig utsträckning vid införlivandet i nationell lagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet förespråkar starkt ett teknikneutralt tillvägagångssätt, med tanke på de mönster för tittande och leverans som utvecklas, så att ett ökat konsumentutbud främjas. Parlamentet vill därför att det görs en fullständig konsekvensbedömning av den aktuella marknadssituationen och lagstiftningen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet förespråkar starkt ett teknikneutralt tillvägagångssätt, med tanke på de mönster för tittande och leverans som utvecklas, så att ett ökat konsumentutbud främjas. Parlamentet vill därför att det görs en fullständig konsekvensbedömning av den aktuella marknadssituationen och lagstiftningen.

| 10. | Europaparlamentet noterar att kommissionen har för avsikt att inom kort offentliggöra ett policydokument om konvergens avseende internetansluten tv (smart tv) och internetanslutna enheter som inledning på ett offentligt samråd om alla frågor som dessa nya utvecklingstrender ger upphov till. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att kommissionen har för avsikt att inom kort offentliggöra ett policydokument om konvergens avseende internetansluten tv (smart tv) och internetanslutna enheter som inledning på ett offentligt samråd om alla frågor som dessa nya utvecklingstrender ger upphov till.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen vid en eventuell översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster undersöker huruvida oklarheter eller otydligheter, om sådana föreligger, har försvårat genomförandet i medlemsstaterna, så att dessa kan undanröjas vid denna översyn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen vid en eventuell översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster undersöker huruvida oklarheter eller otydligheter, om sådana föreligger, har försvårat genomförandet i medlemsstaterna, så att dessa kan undanröjas vid denna översyn.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att man i fråga om over-the-top-sändningar av audiovisuellt innehåll bör ange vem som ska betraktas som ”berörda parter” och i detta sammanhang beakta åtminstone offentliga och privata tv-bolag, internetleverantörer, konsumenter och upphovsmän. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att man i fråga om over-the-top-sändningar av audiovisuellt innehåll bör ange vem som ska betraktas som ”berörda parter” och i detta sammanhang beakta åtminstone offentliga och privata tv-bolag, internetleverantörer, konsumenter och upphovsmän.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta vidare för att audiovisuella medietjänster, på grund av deras dubbla funktion som kulturella och ekonomiska tjänster, även fortsättningsvis ska undantas från varje avtal om liberalisering som slutits inom ramen för förhandlingarna om det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta vidare för att audiovisuella medietjänster, på grund av deras dubbla funktion som kulturella och ekonomiska tjänster, även fortsättningsvis ska undantas från varje avtal om liberalisering som slutits inom ramen för förhandlingarna om det allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS).

Tillgänglighet

| 14. | Europaparlamentet betonar att kommissionens rapport om tillämpningen misslyckas med att konkret ta itu med frågan om tillgänglighet, som hänvisas till i artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, och beklagar att medlemsstaternas effektivitet när det gäller genomförandebestämmelserna i det här sammanhanget inte belyses. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att kommissionens rapport om tillämpningen misslyckas med att konkret ta itu med frågan om tillgänglighet, som hänvisas till i artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster, och beklagar att medlemsstaternas effektivitet när det gäller genomförandebestämmelserna i det här sammanhanget inte belyses.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att infrastrukturen för att tillhandahålla dessa tjänster fortfarande saknas i många medlemsstater och att det kommer att ta tid för vissa medlemsstater att uppfylla dessa mål. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att ta itu med denna fråga så snart som möjligt så att artikel 7 kan genomföras i praktiken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att infrastrukturen för att tillhandahålla dessa tjänster fortfarande saknas i många medlemsstater och att det kommer att ta tid för vissa medlemsstater att uppfylla dessa mål. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att ta itu med denna fråga så snart som möjligt så att artikel 7 kan genomföras i praktiken.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna brist genom att regelbundet lägga fram en översikt över de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och en bedömning av hur effektiva de varit, så att audiovisuella medietjänster hela tiden görs tillgängligare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna brist genom att regelbundet lägga fram en översikt över de åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna och en bedömning av hur effektiva de varit, så att audiovisuella medietjänster hela tiden görs tillgängligare.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att public service-medier i en alltmer digital omgivning spelar en central roll när det gäller att se till att medborgarna kan få tillgång till information på internet. I detta sammanhang erkänner parlamentet att public service-mediernas tillhandahållande av internettjänster direkt bidrar till deras uppdrag. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet framhåller att public service-medier i en alltmer digital omgivning spelar en central roll när det gäller att se till att medborgarna kan få tillgång till information på internet. I detta sammanhang erkänner parlamentet att public service-mediernas tillhandahållande av internettjänster direkt bidrar till deras uppdrag.

| 18. | Europaparlamentet menar att koncentrationen av medieägandet kan undergräva informationsfriheten, särskilt rätten att få information. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet menar att koncentrationen av medieägandet kan undergräva informationsfriheten, särskilt rätten att få information.

| 19. | Europaparlamentet anser därför att det är viktigt att uppnå god balans mellan målen i direktivet om audiovisuella medietjänster och behovet av att garantera friheten att sprida och ta del av innehåll, för att undvika riskerna för koncentration och förlorad mångfald. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser därför att det är viktigt att uppnå god balans mellan målen i direktivet om audiovisuella medietjänster och behovet av att garantera friheten att sprida och ta del av innehåll, för att undvika riskerna för koncentration och förlorad mångfald.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att det finns olika företagsmodeller för att finansiera innehåll och understryker vikten av tillgång till en rimlig kostnad för olika konsumenter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att det finns olika företagsmodeller för att finansiera innehåll och understryker vikten av tillgång till en rimlig kostnad för olika konsumenter.

| 21. | Europaparlamentet ser ett behov av ökad tillgänglighet till program, särskilt sådana som erbjuds via beställtjänster, genom ytterligare utveckling inom bland annat ljudbeskrivning, ljudtextning, teckenspråk och menynavigering, inte minst elektroniska programguider (EPG). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet ser ett behov av ökad tillgänglighet till program, särskilt sådana som erbjuds via beställtjänster, genom ytterligare utveckling inom bland annat ljudbeskrivning, ljudtextning, teckenspråk och menynavigering, inte minst elektroniska programguider (EPG).

| 22. | Europaparlamentet konstaterar dessutom att medlemsstaterna bör uppmana de leverantörer av medietjänster och de tillverkare av kringutrustning som verkar inom deras jurisdiktion att göra sina tjänster mer tillgängliga för framför allt äldre och personer med funktionsnedsättningar, såsom personer med nedsatt syn eller hörsel. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar dessutom att medlemsstaterna bör uppmana de leverantörer av medietjänster och de tillverkare av kringutrustning som verkar inom deras jurisdiktion att göra sina tjänster mer tillgängliga för framför allt äldre och personer med funktionsnedsättningar, såsom personer med nedsatt syn eller hörsel.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar kommissionsledamot Barniers personliga engagemang i samband med de pågående förhandlingarna om ett fördrag om undantag från och begränsningar av upphovsrätten till förmån för synskadade och personer med läshandikapp. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar kommissionsledamot Barniers personliga engagemang i samband med de pågående förhandlingarna om ett fördrag om undantag från och begränsningar av upphovsrätten till förmån för synskadade och personer med läshandikapp.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att hjälpmedel som ger personer med nedsatt syn möjlighet att få tillgång till audiovisuella produktioner och tjänster är allmänt tillgängliga. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att hjälpmedel som ger personer med nedsatt syn möjlighet att få tillgång till audiovisuella produktioner och tjänster är allmänt tillgängliga.

| 25. | Europaparlamentet anser att artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster därför bör skrivas om så att den skärps och blir bindande, med krav på att leverantörer av medietjänster måste se till att deras tjänster görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att artikel 7 i direktivet om audiovisuella medietjänster därför bör skrivas om så att den skärps och blir bindande, med krav på att leverantörer av medietjänster måste se till att deras tjänster görs tillgängliga för personer med funktionsnedsättning.

| 26. | Europaparlamentet understryker dock att marknaden för icke-linjära tjänster fortfarande är relativt outvecklad och att alla nya skyldigheter som leverantörerna åläggs måste spegla detta förhållande. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker dock att marknaden för icke-linjära tjänster fortfarande är relativt outvecklad och att alla nya skyldigheter som leverantörerna åläggs måste spegla detta förhållande.

Exklusiva rättigheter och korta nyhetsinslag

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa rapport om tillämpningen av direktivet om audiovisuella medietjänster bedöma om medlemsstaterna har genomfört direktivet på ett sådant sätt att den nödvändiga och befintliga balansen bevaras mellan å ena sidan skyddet av principen om fri tillgång till information, särskilt när det gäller evenemang av stort allmänintresse, och å andra sidan skyddet av rättsinnehavarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa rapport om tillämpningen av direktivet om audiovisuella medietjänster bedöma om medlemsstaterna har genomfört direktivet på ett sådant sätt att den nödvändiga och befintliga balansen bevaras mellan å ena sidan skyddet av principen om fri tillgång till information, särskilt när det gäller evenemang av stort allmänintresse, och å andra sidan skyddet av rättsinnehavarna.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens och EU-domstolens strategi i samband med tolkningen av artikel 14 i direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet efterlyser en fortsatt bred tolkning av begreppet ”evenemang som anses vara av särskild vikt för samhället”, inklusive idrotts- och nöjesevenemang av allmänt intresse, och uppmuntrar medlemsstaterna att sammanställa listor över sådana evenemang. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens och EU-domstolens strategi i samband med tolkningen av artikel 14 i direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet efterlyser en fortsatt bred tolkning av begreppet ”evenemang som anses vara av särskild vikt för samhället”, inklusive idrotts- och nöjesevenemang av allmänt intresse, och uppmuntrar medlemsstaterna att sammanställa listor över sådana evenemang.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa rapport även ta med en bedömning av hur medlemsstaterna har genomfört artikel 15 i direktivet om audiovisuella medietjänster genom att särskilt granska hur de säkerställer att de evenemang av stort allmänintresse som ett programföretag sänder med exklusiva rättigheter inom deras jurisdiktion används för korta nyhetsinslag i allmänna nyhetsprogram. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin nästa rapport även ta med en bedömning av hur medlemsstaterna har genomfört artikel 15 i direktivet om audiovisuella medietjänster genom att särskilt granska hur de säkerställer att de evenemang av stort allmänintresse som ett programföretag sänder med exklusiva rättigheter inom deras jurisdiktion används för korta nyhetsinslag i allmänna nyhetsprogram.

| 30. | Europaparlamentet hoppas att medlemsstaterna i sin tillämpning av artikel 15 i direktivet om audiovisuella medietjänster främjar en hög grad av mångsidighet i antalet evenemang av stort allmänintresse som i form av korta nyhetsinslag visas i allmänna nyhetsprogram. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet hoppas att medlemsstaterna i sin tillämpning av artikel 15 i direktivet om audiovisuella medietjänster främjar en hög grad av mångsidighet i antalet evenemang av stort allmänintresse som i form av korta nyhetsinslag visas i allmänna nyhetsprogram.

Främjande av europeiska audiovisuella produktioner

| 31. | Europaparlamentet framhåller att även om de flesta medlemsstater följer de bestämmelser som rör främjande av europeiska produktioner ges fortfarande företräde åt nationella produktioner samtidigt som andelen oberoende produktioner på tv blir allt lägre. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet framhåller att även om de flesta medlemsstater följer de bestämmelser som rör främjande av europeiska produktioner ges fortfarande företräde åt nationella produktioner samtidigt som andelen oberoende produktioner på tv blir allt lägre.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att de uppgifter som tillhandahålls är otillräckliga för att några slutsatser ska kunna dras om hur leverantörer av beställtjänster främjar europeiska produktioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet beklagar att de uppgifter som tillhandahålls är otillräckliga för att några slutsatser ska kunna dras om hur leverantörer av beställtjänster främjar europeiska produktioner.

| 33. | Europaparlamentet kräver i detta sammanhang att man när det gäller rapporteringsskyldigheten åtminstone ska specificera europeiska produktioner efter kategori – biofilm, fiktiva eller icke-fiktiva tv-produktioner och show- eller underhållningsformat – samt efter distributionsväg, och uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla relevanta uppgifter i detta avseende. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet kräver i detta sammanhang att man när det gäller rapporteringsskyldigheten åtminstone ska specificera europeiska produktioner efter kategori – biofilm, fiktiva eller icke-fiktiva tv-produktioner och show- eller underhållningsformat – samt efter distributionsväg, och uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla relevanta uppgifter i detta avseende.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det saknas särskild rapportering enligt artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster om det dubbla kravet att främja tillgänglighet till och främjande av europeiska produktioner inom beställtjänster, och ber kommissionen att klargöra denna punkt med beaktande av att dessa tjänster fortfarande befinner sig i sin linda och att det är svårt att dra slutsatser om huruvida de kriterier som tillämpas för att främja beställtjänster är effektiva eller inte. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det saknas särskild rapportering enligt artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster om det dubbla kravet att främja tillgänglighet till och främjande av europeiska produktioner inom beställtjänster, och ber kommissionen att klargöra denna punkt med beaktande av att dessa tjänster fortfarande befinner sig i sin linda och att det är svårt att dra slutsatser om huruvida de kriterier som tillämpas för att främja beställtjänster är effektiva eller inte.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt vidta åtgärder för att se till att artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster verkligen genomförs. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt vidta åtgärder för att se till att artikel 13 i direktivet om audiovisuella medietjänster verkligen genomförs.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att stödja större synergieffekter bland tillsynsorgan, leverantörer av audiovisuella tjänster och kommissionen, vilket möjliggör för filmer gjorda i EU att nå en bredare publik både i och utanför EU, genom såväl linjära som icke-linjära tjänster. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att stödja större synergieffekter bland tillsynsorgan, leverantörer av audiovisuella tjänster och kommissionen, vilket möjliggör för filmer gjorda i EU att nå en bredare publik både i och utanför EU, genom såväl linjära som icke-linjära tjänster.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av Europeiska audiovisuella observationsorganets roll eftersom detta skulle vara en lämplig lösning när det gäller att samla in uppgifter om främjandet av europeiska audiovisuella produktioner. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar en förstärkning av Europeiska audiovisuella observationsorganets roll eftersom detta skulle vara en lämplig lösning när det gäller att samla in uppgifter om främjandet av europeiska audiovisuella produktioner.

Oberoende produktioner

| 38. | Europaparlamentet understryker vikten av en tillfredsställande tillämpning av artikel 17 i direktivet om audiovisuella medietjänster när det gäller den genomsnittliga sändningstiden för europeiska produktioner av oberoende producenter, och poängterar medlemsstaternas självständighet i detta avseende. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överskrida den miniminivå på 10 procent som föreslås i direktivet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet understryker vikten av en tillfredsställande tillämpning av artikel 17 i direktivet om audiovisuella medietjänster när det gäller den genomsnittliga sändningstiden för europeiska produktioner av oberoende producenter, och poängterar medlemsstaternas självständighet i detta avseende. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överskrida den miniminivå på 10 procent som föreslås i direktivet.

Skydd av minderåriga

| 39. | Europaparlamentet noterar de initiativ till självreglering och uppförandekoder som tillkommit för att skydda barns och minderårigas exponering för reklam och marknadsföring av livsmedel, exempelvis sådana som lanserats inom ramen för kommissionens handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar de initiativ till självreglering och uppförandekoder som tillkommit för att skydda barns och minderårigas exponering för reklam och marknadsföring av livsmedel, exempelvis sådana som lanserats inom ramen för kommissionens handlingsplattform för kost, fysisk aktivitet och hälsa.

| 40. | Europaparlamentet lyfter fram de ansträngningar som görs av reklambranschen och medlemmar av initiativet EU Pledge för att hörsamma efterlysningen i direktivet om audiovisuella medietjänster av uppförandekoder för kommersiella meddelanden som åtföljer eller ingår i barnprogram och som avser livsmedel och drycker som innehåller mycket fett, socker och salt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet lyfter fram de ansträngningar som görs av reklambranschen och medlemmar av initiativet EU Pledge för att hörsamma efterlysningen i direktivet om audiovisuella medietjänster av uppförandekoder för kommersiella meddelanden som åtföljer eller ingår i barnprogram och som avser livsmedel och drycker som innehåller mycket fett, socker och salt.

| 41. | Europaparlamentet understryker att sam- och självregleringsinitiativ, i synnerhet på området för reklam som riktar sig till minderåriga, – inte minst mot bakgrund av kommissionens nya strategi om företagens sociala ansvar, en princip som definieras som ”företagens ansvar för den egna verksamhetens konsekvenser för samhället” – utgör ett framsteg jämfört med hur det såg ut tidigare, eftersom de gör det möjligt att reagera snabbare på utvecklingen i den dynamiskt föränderliga medievärlden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att sam- och självregleringsinitiativ, i synnerhet på området för reklam som riktar sig till minderåriga, – inte minst mot bakgrund av kommissionens nya strategi om företagens sociala ansvar, en princip som definieras som ”företagens ansvar för den egna verksamhetens konsekvenser för samhället” – utgör ett framsteg jämfört med hur det såg ut tidigare, eftersom de gör det möjligt att reagera snabbare på utvecklingen i den dynamiskt föränderliga medievärlden.

| 42. | Europaparlamentet noterar emellertid att sådana initiativ inte alltid är tillräckligt effektiva i alla medlemsstater och att de bör betraktas som komplement till lagstiftningen när det gäller genomförandet av målen i direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt på internet. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar emellertid att sådana initiativ inte alltid är tillräckligt effektiva i alla medlemsstater och att de bör betraktas som komplement till lagstiftningen när det gäller genomförandet av målen i direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt på internet.

| 43. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att hitta den rätta balansen mellan frivilliga åtgärder och tvingande regler i denna fråga. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att hitta den rätta balansen mellan frivilliga åtgärder och tvingande regler i denna fråga.

| 44. | Europaparlamentet understryker därför att sådana initiativ regelbundet behöver övervakas för att se till att de genomförs jämsides med de framtida rättsligt bindande krav som kan behövas för att säkerställa ett effektivt skydd av minderåriga. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker därför att sådana initiativ regelbundet behöver övervakas för att se till att de genomförs jämsides med de framtida rättsligt bindande krav som kan behövas för att säkerställa ett effektivt skydd av minderåriga.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid en eventuell översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster ge dessa nyare regleringsinstrument en större roll för skydd av minderåriga på medieområdet och för reklamreglering, utan att för den skull avstå från statlig reglering eller kontroll. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid en eventuell översyn av direktivet om audiovisuella medietjänster ge dessa nyare regleringsinstrument en större roll för skydd av minderåriga på medieområdet och för reklamreglering, utan att för den skull avstå från statlig reglering eller kontroll.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att uppmuntra leverantörerna av audiovisuella medietjänster att ta fram uppförandekoder om olämpliga audiovisuella kommersiella meddelanden i barnprogram. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att uppmuntra leverantörerna av audiovisuella medietjänster att ta fram uppförandekoder om olämpliga audiovisuella kommersiella meddelanden i barnprogram.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur de grundläggande kraven i direktivet om audiovisuella medietjänster i fråga om icke-linjära tjänster kan utökas till annat innehåll och andra tjänster på internet som för närvarande ligger utanför dess tillämpningsområde, samt vilka åtgärder som måste vidtas för att uppnå lika villkor för alla aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram resultaten av sina överväganden för parlamentet senast den 31 december 2013. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga hur de grundläggande kraven i direktivet om audiovisuella medietjänster i fråga om icke-linjära tjänster kan utökas till annat innehåll och andra tjänster på internet som för närvarande ligger utanför dess tillämpningsområde, samt vilka åtgärder som måste vidtas för att uppnå lika villkor för alla aktörer. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram resultaten av sina överväganden för parlamentet senast den 31 december 2013.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de resultat som medlemsstaterna har uppnått när det gäller att skydda sig mot innehåll som väcker hat grundat på ras, kön, nationalitet eller religion. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar de resultat som medlemsstaterna har uppnått när det gäller att skydda sig mot innehåll som väcker hat grundat på ras, kön, nationalitet eller religion.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att det behövs en EU-övergripande jämförande studie för att förbättra förståelsen av hur barns, ungdomars och vuxnas mediekonsumtionsbeteende utvecklas. En sådan studie skulle vara gynnsam för audiovisuella beslutsfattare på EU-nivå och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller att det behövs en EU-övergripande jämförande studie för att förbättra förståelsen av hur barns, ungdomars och vuxnas mediekonsumtionsbeteende utvecklas. En sådan studie skulle vara gynnsam för audiovisuella beslutsfattare på EU-nivå och i medlemsstaterna.

Marknadsföring

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att gränsen på tolv minuters reklam per timme har överträtts i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet konstaterar att gränsen på tolv minuters reklam per timme har överträtts i vissa medlemsstater.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att fullt ut, korrekt och utan dröjsmål genomföra bestämmelserna i direktivet om audiovisuella medietjänster på detta område. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att fullt ut, korrekt och utan dröjsmål genomföra bestämmelserna i direktivet om audiovisuella medietjänster på detta område.

| 52. | Europaparlamentet påpekar att andelen tv-reklaminslag och tv-shoppinginslag inte får överstiga 12 minuter per timme. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet påpekar att andelen tv-reklaminslag och tv-shoppinginslag inte får överstiga 12 minuter per timme.

| 53. | Europaparlamentet finner det oroande att 12-minutersbegränsningen regelbundet överskrids i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet finner det oroande att 12-minutersbegränsningen regelbundet överskrids i vissa medlemsstater.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förutom att övervaka efterlevnaden av befintliga föreskrifter om kvantitativa och kvalitativa reklamregler även hålla ett öga på kommande utmaningar, som till exempel internetansluten tv (smart tv), med avseende på konkurrenskraften och den hållbara finansieringen av audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förutom att övervaka efterlevnaden av befintliga föreskrifter om kvantitativa och kvalitativa reklamregler även hålla ett öga på kommande utmaningar, som till exempel internetansluten tv (smart tv), med avseende på konkurrenskraften och den hållbara finansieringen av audiovisuella medietjänster.

| 55. | Europaparlamentet lyfter särskilt fram behovet av att kontrollera de kommersiella format som skapats för att kringgå denna begränsning, särskilt smygreklam, som kan förvirra konsumenterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet lyfter särskilt fram behovet av att kontrollera de kommersiella format som skapats för att kringgå denna begränsning, särskilt smygreklam, som kan förvirra konsumenterna.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt komma med nödvändiga förtydliganden när det gäller de problem som den har kartlagt i samband med kommersiella meddelanden rörande sponsring, egenreklam och produktplacering. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt komma med nödvändiga förtydliganden när det gäller de problem som den har kartlagt i samband med kommersiella meddelanden rörande sponsring, egenreklam och produktplacering.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur effektiva de nuvarande bestämmelserna är och övervaka efterlevnaden av föreskrifterna om reklam riktad mot barn och minderåriga. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur effektiva de nuvarande bestämmelserna är och övervaka efterlevnaden av föreskrifterna om reklam riktad mot barn och minderåriga.

| 58. | Europaparlamentet efterfrågar dessutom ett förbud mot skadlig reklam, i enlighet med artikel 9 i direktivet om audiovisuella medietjänster, i program för barn och ungdomar. Parlamentet rekommenderar att man som grund för framtida ändringar av lagstiftningsramen analyserar den goda praxis som finns i vissa länder på detta område. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet efterfrågar dessutom ett förbud mot skadlig reklam, i enlighet med artikel 9 i direktivet om audiovisuella medietjänster, i program för barn och ungdomar. Parlamentet rekommenderar att man som grund för framtida ändringar av lagstiftningsramen analyserar den goda praxis som finns i vissa länder på detta område.

| 59. | Europaparlamentet beklagar att den nödvändiga uppdateringen av tolkningsmeddelandet om vissa aspekter av bestämmelserna om tv reklam ännu inte har offentliggjorts. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet beklagar att den nödvändiga uppdateringen av tolkningsmeddelandet om vissa aspekter av bestämmelserna om tv reklam ännu inte har offentliggjorts.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att aktualisera sitt tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om tv-reklam under 2013. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att aktualisera sitt tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om tv-reklam under 2013.

Mediekompetens

| 61. | Europaparlamentet noterar kommissionens slutsatser om nivån för mediekompetensen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar kommissionens slutsatser om nivån för mediekompetensen i medlemsstaterna.

| 62. | Europaparlamentet konstaterar att tillgången till kanaler och utbudet av audiovisuella tjänster har ökat betydligt. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet konstaterar att tillgången till kanaler och utbudet av audiovisuella tjänster har ökat betydligt.

| 63. | Europaparlamentet understryker att för att en verklig digital inre marknad i Europa ska kunna uppnås så krävs det ytterligare insatser för att förbättra medborgarnas mediekompetens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mediekompetens för alla unionsmedborgare, särskilt barn och minderåriga, genom initiativ och samordnade insatser i syfte att höja den kritiska förståelsen för audiovisuella medietjänster och för att stimulera såväl offentlig debatt som medborgardeltagande, samtidigt som man uppmuntrar till aktivt deltagande från alla aktörer, särskilt medieindustrin. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet understryker att för att en verklig digital inre marknad i Europa ska kunna uppnås så krävs det ytterligare insatser för att förbättra medborgarnas mediekompetens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja mediekompetens för alla unionsmedborgare, särskilt barn och minderåriga, genom initiativ och samordnade insatser i syfte att höja den kritiska förståelsen för audiovisuella medietjänster och för att stimulera såväl offentlig debatt som medborgardeltagande, samtidigt som man uppmuntrar till aktivt deltagande från alla aktörer, särskilt medieindustrin.

| 64. | Europaparlamentet uppmuntrar i synnerhet medlemsstaterna att införa mediekompetens och e-kompetens i sina utbildningssystem, särskilt avseende digitala medier. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet uppmuntrar i synnerhet medlemsstaterna att införa mediekompetens och e-kompetens i sina utbildningssystem, särskilt avseende digitala medier.

Framtida utmaningar

| 65. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen bara delvis har fullgjort sin rapporteringsuppgift i linje med sitt åtagande enligt artikel 33 i direktivet om audiovisuella medietjänster, och manar till en interimsbedömning före kommissionens nästa rapport om tillämpningen. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen bara delvis har fullgjort sin rapporteringsuppgift i linje med sitt åtagande enligt artikel 33 i direktivet om audiovisuella medietjänster, och manar till en interimsbedömning före kommissionens nästa rapport om tillämpningen.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och samordningen inom den kontaktkommitté som inrättats enligt artikel 29 i direktivet om audiovisuella medietjänster för att effektivisera genomförandet och förbättra enhetligheten. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet och samordningen inom den kontaktkommitté som inrättats enligt artikel 29 i direktivet om audiovisuella medietjänster för att effektivisera genomförandet och förbättra enhetligheten.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära följa utvecklingen av hybridtjänster i EU, särskilt internetansluten tv (smart tv), och att i sin grönbok om internetansluten tv definiera de olika frågeställningar som dessa ger upphov till och utveckla dessa ytterligare med stöd av ett offentligt samråd. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nära följa utvecklingen av hybridtjänster i EU, särskilt internetansluten tv (smart tv), och att i sin grönbok om internetansluten tv definiera de olika frågeställningar som dessa ger upphov till och utveckla dessa ytterligare med stöd av ett offentligt samråd.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till följande aspekter när den lanserar offentliga samråd om internetansluten tv (smart tv) eller hybrid-tv: standardisering, teknikneutralitet, personanpassade tjänster (särskilt för personer med funktionsnedsättning), problem i samband med säkerheten i multimolnstjänster, tillgång för användare samt skydd av barn och den mänskliga värdigheten. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till följande aspekter när den lanserar offentliga samråd om internetansluten tv (smart tv) eller hybrid-tv: standardisering, teknikneutralitet, personanpassade tjänster (särskilt för personer med funktionsnedsättning), problem i samband med säkerheten i multimolnstjänster, tillgång för användare samt skydd av barn och den mänskliga värdigheten.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt notera den osäkerhet som råder kring användningen av begreppet ”audiovisuella medietjänster på begäran” och att med hänsyn till större konsekvens i den unionslagstiftning som är av betydelse för audiovisuella beställtjänster, och till den utveckling som kan förväntas när det gäller mediekonvergensen, uttrycka detta begrepp tydligare för att effektivare förverkliga syftet med direktivet om audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att särskilt notera den osäkerhet som råder kring användningen av begreppet ”audiovisuella medietjänster på begäran” och att med hänsyn till större konsekvens i den unionslagstiftning som är av betydelse för audiovisuella beställtjänster, och till den utveckling som kan förväntas när det gäller mediekonvergensen, uttrycka detta begrepp tydligare för att effektivare förverkliga syftet med direktivet om audiovisuella medietjänster.

| 70. | Europaparlamentet är övertygat om att det med hänsyn till medietjänstleverantörers och plattformsoperatörers agerande på marknaden samt de ökande tekniska möjligheterna krävs en bättre och enhetlig skyddsnivå i hela EU, där den anonyma användningen av audiovisuella medietjänster även fortsättningsvis ses som det normala. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet är övertygat om att det med hänsyn till medietjänstleverantörers och plattformsoperatörers agerande på marknaden samt de ökande tekniska möjligheterna krävs en bättre och enhetlig skyddsnivå i hela EU, där den anonyma användningen av audiovisuella medietjänster även fortsättningsvis ses som det normala.

o

o o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

(2)  EUT L 376, 27.12.2006, s. 21.

(3)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(4)  EGT L 108, 24.4.2002, s. 51.

(5)  EUT L 337, 18.12.2009, s. 11.

(6)  EUT L 335, 17.12.2011, s. 1.

(7)  EUT L 327, 24.11.2006, s. 12.

(8)  EUT C 102, 28.4.2004, s. 2.

(9)  EUT L 378, 27.12.2006, s. 72.

(10)  EUT C 372, 20.12.2011, s. 15.

(11)  EUT C 45 E, 23.2.2010, s. 9.

(12)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 50.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2011)0506.

(14)  Antagna texer, P7_TA(2012)0209.

(15)  Antagna texer, P7_TA(2012)0324.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2012)0428.

(17)  EUT L 227, 29.8.2009, s. 9.

---

Torsdagen den 23 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/79

---

P7_TA(2013)0216

Beslut att inte invända mot en genomförandeåtgärd: vissa animaliska biprodukter från Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens förslag till förordning om ändring av förordning (EU) nr 142/2011 vad gäller transitering av vissa animaliska biprodukter från Bosnien och Hercegovina (D025828/03 – 2013/2598(RPS))

(2016/C 055/10)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning (D025828/03), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning (D025828/03),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artiklarna 41.3 och 42.2 i denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1069/2009 av den 21 oktober 2009 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter och därav framställda produkter som inte är avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artiklarna 41.3 och 42.2 i denna,

| — | med beaktande av yttrandet av den 5 mars 2013 från den kommitté som avses i artikel 52 i förordning (EG) Nr 1069/2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 5 mars 2013 från den kommitté som avses i artikel 52 i förordning (EG) Nr 1069/2009,

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 16 maj 2013, i vilken parlamentet uppmanas att förklara att det inte avser att invända mot förslaget till förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 16 maj 2013, i vilken parlamentet uppmanas att förklara att det inte avser att invända mot förslaget till förordning,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 21 maj 2013 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 21 maj 2013 från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 5 a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 a i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av artiklarna 88.4 d och 87a.6 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88.4 d och 87a.6 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 87a.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 22 maj 2013. |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 87a.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 22 maj 2013.

| 1. | Europaparlamentet förklarar att det inte har några invändningar mot kommissionens förslag till förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet förklarar att det inte har några invändningar mot kommissionens förslag till förordning.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen och, för kännedom, till rådet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till kommissionen och, för kännedom, till rådet.

---

(1)  EUT L 300, 14.11.2009, s. 1.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/79 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/79

---

P7_TA(2013)0222

Kommande lagstiftningsförslag om EMU

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om kommande lagstiftningsförslag om EMU: svar på kommissionens meddelanden (2013/2609(RSP))

(2016/C 055/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken (COM(2013)0166) och om ett instrument för konvergens och konkurrenskraft (COM(2013)0165), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken (COM(2013)0166) och om ett instrument för konvergens och konkurrenskraft (COM(2013)0165),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om kommande lagstiftningsförslag om EMU (O-000060/2013 – B7-0204/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om kommande lagstiftningsförslag om EMU (O-000060/2013 – B7-0204/2013),

| — | med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen av den 2 mars 2012, nedan kallat finanspakten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom Ekonomiska och monetära unionen av den 2 mars 2012, nedan kallat finanspakten,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13 och 14 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 13 och 14 december 2012,

| — | med beaktande av kommissionens plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union av den 28 november 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union av den 28 november 2012,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 5 december 2012”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska rådets ordförande av den 5 december 2012”Mot en verklig ekonomisk och monetär union”,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” (1), nedan kallat Thyssen-betänkandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 november 2012 med rekommendationer till kommissionen om rapporten från ordförandena för Europeiska rådet, Europeiska kommissionen, Europeiska centralbanken och Eurogruppen med titeln ”Mot en verklig ekonomisk och monetär union” (1), nedan kallat Thyssen-betänkandet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 med rekommendationer till kommissionen om förbättring av ramarna för ekonomisk styrning och stabilitet i unionen, särskilt inom euroområdet (2), nedan kallat Feio-betänkandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 oktober 2010 med rekommendationer till kommissionen om förbättring av ramarna för ekonomisk styrning och stabilitet i unionen, särskilt inom euroområdet (2), nedan kallat Feio-betänkandet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1176/2011 och nr 1175/2011 av den 16 november 2011, nedan kallade sexpacket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1176/2011 och nr 1175/2011 av den 16 november 2011, nedan kallade sexpacket,

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 1 december 2011 om den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet och förordning (EU) nr .../2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem ifråga om sin finansiella stabilitet, nedan kallade tvåpacket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet och förordning (EU) nr .../2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem ifråga om sin finansiella stabilitet, nedan kallade tvåpacket,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 februari 2013 från ordförande Barroso och vice ordförande Rehn avseende trepartsöverenskommelsen om det tvådelade lagstiftningspaketet om den ekonomiska styrningen i euroområdet (referens MEMO/13/126), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 20 februari 2013 från ordförande Barroso och vice ordförande Rehn avseende trepartsöverenskommelsen om det tvådelade lagstiftningspaketet om den ekonomiska styrningen i euroområdet (referens MEMO/13/126),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 11 i finanspakten säkerställer de fördragsslutande parterna att ”alla större reformer av den ekonomiska politiken som de planerar att genomföra kommer att diskuteras på förhand och om så är lämpligt samordnas dem emellan” och de kom överens om att ”Europeiska unionens institutioner ska delta i denna samordning enligt Europeiska unionens rätt”. |
| --- | --- |

A.

I artikel 11 i finanspakten säkerställer de fördragsslutande parterna att ”alla större reformer av den ekonomiska politiken som de planerar att genomföra kommer att diskuteras på förhand och om så är lämpligt samordnas dem emellan” och de kom överens om att ”Europeiska unionens institutioner ska delta i denna samordning enligt Europeiska unionens rätt”.

| B. | I enlighet med artikel 15 i finanspakten ska fördraget införlivas i EU-lagstiftningen inom högst fem år ”på grundval av en utvärdering av erfarenheterna från dess genomförande”. Kommissionens meddelanden COM(2013)0165 och COM(2013)0166 liksom eventuella lagstiftningsförslag som förväntas som uppföljning kan betraktas som steg i denna riktning. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 15 i finanspakten ska fördraget införlivas i EU-lagstiftningen inom högst fem år ”på grundval av en utvärdering av erfarenheterna från dess genomförande”. Kommissionens meddelanden COM(2013)0165 och COM(2013)0166 liksom eventuella lagstiftningsförslag som förväntas som uppföljning kan betraktas som steg i denna riktning.

| C. | Redan i Feio-betänkandet från 2010 formulerade parlamentet en rekommendation om att ”särskilda förfaranden och ett krav för medlemsstaterna, särskilt inom euroområdet, att informera varandra och kommissionen innan ekonomisk-politiska beslut fattas som förväntas få avsevärda spridningseffekter som kan äventyra den inre marknadens eller den ekonomiska och monetära unionens funktionssätt” skulle fastställas. |
| --- | --- |

C.

Redan i Feio-betänkandet från 2010 formulerade parlamentet en rekommendation om att ”särskilda förfaranden och ett krav för medlemsstaterna, särskilt inom euroområdet, att informera varandra och kommissionen innan ekonomisk-politiska beslut fattas som förväntas få avsevärda spridningseffekter som kan äventyra den inre marknadens eller den ekonomiska och monetära unionens funktionssätt” skulle fastställas.

| D. | I det uttalande som åtföljde tvåpacket efterlyste man inrättandet av en kraftigt förstärkt ekonomisk och finanspolitisk övervaknings- och kontrollram, en vidareutvecklad europeisk finanspolitisk kapacitet till stöd för tillämpningen vid rätt tidpunkt av strukturreformer som främjar hållbar tillväxt och som följer principen enligt vilken ökat ansvar och ökad ekonomisk disciplin kombineras med större solidaritet och en djupare integration av beslutsfattande när det gäller t.ex. skatte- och arbetsmarknadspolitik såsom ett viktigt solidaritetsinstrument. I detta uttalande framhävdes principen att steg i riktning mot en stärkt samordning av den ekonomiska politiken måste gå hand i hand med större solidaritet. |
| --- | --- |

D.

I det uttalande som åtföljde tvåpacket efterlyste man inrättandet av en kraftigt förstärkt ekonomisk och finanspolitisk övervaknings- och kontrollram, en vidareutvecklad europeisk finanspolitisk kapacitet till stöd för tillämpningen vid rätt tidpunkt av strukturreformer som främjar hållbar tillväxt och som följer principen enligt vilken ökat ansvar och ökad ekonomisk disciplin kombineras med större solidaritet och en djupare integration av beslutsfattande när det gäller t.ex. skatte- och arbetsmarknadspolitik såsom ett viktigt solidaritetsinstrument. I detta uttalande framhävdes principen att steg i riktning mot en stärkt samordning av den ekonomiska politiken måste gå hand i hand med större solidaritet.

| E. | I punkt 11 i Thyssen-betänkandet betonades att ”en verklig ekonomisk och monetär union inte kan begränsas till ett regelsystem utan kräver ökad budgetkapacitet baserad på särskilda egna resurser”. |
| --- | --- |

E.

I punkt 11 i Thyssen-betänkandet betonades att ”en verklig ekonomisk och monetär union inte kan begränsas till ett regelsystem utan kräver ökad budgetkapacitet baserad på särskilda egna resurser”.

| F. | I Thyssen-betänkandet erinrades det vidare om att tillgången på högkvalitativ och tillförlitlig europeisk statistik spelar en central roll i den nya ekonomiska styrningen och dess viktigaste beslutsprocesser, att Europeiska statistiksystemets oberoende måste skyddas på både nationell nivå och unionsnivå samt att införandet av offentliga redovisningsstandarder i alla medlemsstater på ett standardiserat sätt utgör ett viktigt komplement till kommissionens vidare befogenheter när det gäller att kontrollera kvaliteten på de nationella källor som används för att beräkna skulder och underskott i en fullständig finanspolitisk union. |
| --- | --- |

F.

I Thyssen-betänkandet erinrades det vidare om att tillgången på högkvalitativ och tillförlitlig europeisk statistik spelar en central roll i den nya ekonomiska styrningen och dess viktigaste beslutsprocesser, att Europeiska statistiksystemets oberoende måste skyddas på både nationell nivå och unionsnivå samt att införandet av offentliga redovisningsstandarder i alla medlemsstater på ett standardiserat sätt utgör ett viktigt komplement till kommissionens vidare befogenheter när det gäller att kontrollera kvaliteten på de nationella källor som används för att beräkna skulder och underskott i en fullständig finanspolitisk union.

Allmän utvärdering av kommissionens meddelanden

| 1. | Europaparlamentet uppskattar kommissionens insatser för att uppnå nya framsteg för den makroekonomiska styrningen i unionen på grundval av sexpacket och tvåpacket. Parlamentet understryker emellertid att det fulla genomförandet av den nya ramen måste få företräde framför alla nya förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppskattar kommissionens insatser för att uppnå nya framsteg för den makroekonomiska styrningen i unionen på grundval av sexpacket och tvåpacket. Parlamentet understryker emellertid att det fulla genomförandet av den nya ramen måste få företräde framför alla nya förslag.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att införandet av en incitamentsbaserad genomförandemekanism i syfte att öka solidariteten, sammanhållningen och konkurrenskraften måste gå hand i hand med andra insatser för att samordna den ekonomiska politiken, vilket också anges i kommissionens uttalande som åtföljer tvåpacket i syfte att respektera principen enligt vilken ”ökat ansvar och ökad ekonomisk disciplin kombineras med större solidaritet”. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att införandet av en incitamentsbaserad genomförandemekanism i syfte att öka solidariteten, sammanhållningen och konkurrenskraften måste gå hand i hand med andra insatser för att samordna den ekonomiska politiken, vilket också anges i kommissionens uttalande som åtföljer tvåpacket i syfte att respektera principen enligt vilken ”ökat ansvar och ökad ekonomisk disciplin kombineras med större solidaritet”.

| 3. | Europaparlamentet understryker att alla nya förslag måste ha ett tydligt mervärde i förhållande till redan befintliga instrument, såsom sammanhållningspolitikens instrument. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att alla nya förslag måste ha ett tydligt mervärde i förhållande till redan befintliga instrument, såsom sammanhållningspolitikens instrument.

| 4. | Europaparlamentet betonar att samordningsinsatserna inte får leda till att de olika beslutsnivåernas respektive ansvar blir otydligt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att samordningsinsatserna inte får leda till att de olika beslutsnivåernas respektive ansvar blir otydligt.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att styrningen i EU inte får inkräkta på Europaparlamentets och de nationella parlamentens befogenheter, särskilt i samband med en överlåtelse av suveränitet. Parlamentet understryker att nödvändig legitimitet och ansvarsskyldighet kräver demokratiska beslut och måste garanteras på nationell nivå och EU-nivå av de nationella parlamenten respektive Europaparlamentet. Parlamentet hänvisar till slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2012 enligt vilka det allmänna målet under processen förblir ”att säkerställa demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på den nivå där besluten fattas och genomförs”. Parlamentet betonar att förhandssamordningen och instrumenten för konvergens och konkurrenskraft bör gälla för alla medlemsstater som har euron som valuta med en möjlighet för andra medlemsstater att permanent ansluta sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreskriva en sådan obligatorisk validering från de nationella parlamentens sida i kommande lagstiftningsförslag och att säkerställa ökat deltagande av arbetsmarknadens parter i den ekonomiska samordningen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar att styrningen i EU inte får inkräkta på Europaparlamentets och de nationella parlamentens befogenheter, särskilt i samband med en överlåtelse av suveränitet. Parlamentet understryker att nödvändig legitimitet och ansvarsskyldighet kräver demokratiska beslut och måste garanteras på nationell nivå och EU-nivå av de nationella parlamenten respektive Europaparlamentet. Parlamentet hänvisar till slutsatserna från Europeiska rådets möte i december 2012 enligt vilka det allmänna målet under processen förblir ”att säkerställa demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet på den nivå där besluten fattas och genomförs”. Parlamentet betonar att förhandssamordningen och instrumenten för konvergens och konkurrenskraft bör gälla för alla medlemsstater som har euron som valuta med en möjlighet för andra medlemsstater att permanent ansluta sig. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreskriva en sådan obligatorisk validering från de nationella parlamentens sida i kommande lagstiftningsförslag och att säkerställa ökat deltagande av arbetsmarknadens parter i den ekonomiska samordningen.

| 6. | Europaparlamentet anser att meddelandena inte lagts fram vid en lämplig tidpunkt. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en konvergenskod inom ramen för den europeiska planeringsterminen, på grundval av Europa 2020-strategin, med en stark social pelare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att meddelandena inte lagts fram vid en lämplig tidpunkt. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en konvergenskod inom ramen för den europeiska planeringsterminen, på grundval av Europa 2020-strategin, med en stark social pelare.

| 7. | Europaparlamentet upprepar att kommissionen fullt ut måste respektera parlamentets roll som medlagstiftare. Parlamentet beklagar att de senaste meddelandena om EMU inte återspeglar den ståndpunkt parlamentet intog i samband med förhandlingarna om ett fördjupat EMU och endast omfattar en mycket begränsad parlamentarisk kontroll i form av en dialogstruktur. Parlamentet påminner om att Europaparlamentet är en lagstiftande myndighet och budgetmyndighet på samma villkor som rådet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet upprepar att kommissionen fullt ut måste respektera parlamentets roll som medlagstiftare. Parlamentet beklagar att de senaste meddelandena om EMU inte återspeglar den ståndpunkt parlamentet intog i samband med förhandlingarna om ett fördjupat EMU och endast omfattar en mycket begränsad parlamentarisk kontroll i form av en dialogstruktur. Parlamentet påminner om att Europaparlamentet är en lagstiftande myndighet och budgetmyndighet på samma villkor som rådet.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att de politikområden som ingår i meddelandena främst fokuserar på priskonkurrens och inte inbegriper skatteundandragande och den sociala och sysselsättningsmässiga dimensionen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att de politikområden som ingår i meddelandena främst fokuserar på priskonkurrens och inte inbegriper skatteundandragande och den sociala och sysselsättningsmässiga dimensionen.

| 9. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningsförslag när det gäller båda meddelandena bör göras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att lagstiftningsförslag när det gäller båda meddelandena bör göras i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

Förhandssamordning av planer för större reformer av den ekonomiska politiken

| 10. | Europaparlamentet anser att en formell förhandssamordning av reformerna av den ekonomiska politiken på EU-nivå är viktig och bör stärkas inom ramen för gemenskapsmetoden och bör gälla de stora nationella ekonomiska reformer som planeras i de nationella reformprogrammen och som har klara potentiella spridningseffekter. Parlamentet anser att all sådan förhandssamordning bör anpassas till de instrument inom den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken som avses i artikel 2a i förordning(EU) nr 1175/2011 och, vid behov, utformas tillsammans med nya solidaritets- och incitamentsbaserade instrument. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att en formell förhandssamordning av reformerna av den ekonomiska politiken på EU-nivå är viktig och bör stärkas inom ramen för gemenskapsmetoden och bör gälla de stora nationella ekonomiska reformer som planeras i de nationella reformprogrammen och som har klara potentiella spridningseffekter. Parlamentet anser att all sådan förhandssamordning bör anpassas till de instrument inom den europeiska planeringsterminen för samordning av den ekonomiska politiken som avses i artikel 2a i förordning(EU) nr 1175/2011 och, vid behov, utformas tillsammans med nya solidaritets- och incitamentsbaserade instrument.

| 11. | Europaparlamentet anser att en djupare integration av förhandssamordning och beslutsprocesser i politikområdena på unionsnivå måste bygga på gedigen officiell statistik, och menar framför allt att det för en ytterligare budgetsamordning i unionen krävs konsoliderade uppgifter om unionens, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga räkenskaper. Parlamentet anser därför att kommissionen bör inbegripa utarbetandet av sådana konsoliderade uppgifter i kommande lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att en djupare integration av förhandssamordning och beslutsprocesser i politikområdena på unionsnivå måste bygga på gedigen officiell statistik, och menar framför allt att det för en ytterligare budgetsamordning i unionen krävs konsoliderade uppgifter om unionens, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas offentliga räkenskaper. Parlamentet anser därför att kommissionen bör inbegripa utarbetandet av sådana konsoliderade uppgifter i kommande lagstiftningsförslag.

| 12. | Europaparlamentet beklagar de vaga formuleringarna och alltför öppna definitionerna av vissa av de föreslagna faktorerna för större reformer av den ekonomiska politiken, såsom ”politiska ekonomiska faktorer”, och kräver att nya och specifika faktorer läggs till baserade på instrumenten inom den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-strategin för att identifiera avgörande reformer, med beaktande av nationella särdrag och med respekt för subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar de vaga formuleringarna och alltför öppna definitionerna av vissa av de föreslagna faktorerna för större reformer av den ekonomiska politiken, såsom ”politiska ekonomiska faktorer”, och kräver att nya och specifika faktorer läggs till baserade på instrumenten inom den europeiska planeringsterminen och Europa 2020-strategin för att identifiera avgörande reformer, med beaktande av nationella särdrag och med respekt för subsidiaritetsprincipen.

| 13. | Europaparlamentet betonar att de mekanismer som ska införas för förhandssamordningen bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater, med beaktande av det starkare ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna i euroområdet. Parlamentet anser att de medlemsstater som deltar i programmet bör tillåtas delta på frivilliga grunder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att de mekanismer som ska införas för förhandssamordningen bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater, med beaktande av det starkare ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna i euroområdet. Parlamentet anser att de medlemsstater som deltar i programmet bör tillåtas delta på frivilliga grunder.

| 14. | Europaparlamentet begär att reformplanerna ska vara transparenta och inkluderande och att de ska offentliggöras. Parlamentet kräver att en social dialog som involverar arbetsmarknadens parter ges en central och tydlig roll i diskussionerna om förhandssamordningen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att reformplanerna ska vara transparenta och inkluderande och att de ska offentliggöras. Parlamentet kräver att en social dialog som involverar arbetsmarknadens parter ges en central och tydlig roll i diskussionerna om förhandssamordningen.

| 15. | Europaparlamentet kräver att man omgående utformar det förfarande genom vilket kommissionen skulle informeras och kunna kommentera de planerade reformerna innan de slutligen antas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att man omgående utformar det förfarande genom vilket kommissionen skulle informeras och kunna kommentera de planerade reformerna innan de slutligen antas.

| 16. | Europaparlamentet begär att detta nya samordningsinstrument även inkluderas i arbetet med den europeiska planeringsterminen och att parlamentet får rollen att garantera den demokratiska ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att detta nya samordningsinstrument även inkluderas i arbetet med den europeiska planeringsterminen och att parlamentet får rollen att garantera den demokratiska ansvarsskyldigheten.

| 17. | Europaparlamentet betonar att förhandssamordningen bör vinnlägga sig om att inte kväva de nationella reforminsatserna utan att säkerställa att reformerna inte fördröjs, förutsatt att de spridningseffekter de skulle medföra inte är tillräckligt omfattande för att kräva en omprövning av dessa reformer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att förhandssamordningen bör vinnlägga sig om att inte kväva de nationella reforminsatserna utan att säkerställa att reformerna inte fördröjs, förutsatt att de spridningseffekter de skulle medföra inte är tillräckligt omfattande för att kräva en omprövning av dessa reformer.

Införande av ett instrument för konvergens och konkurrenskraft

| 18. | Europaparlamentet anser att alla förslag till nya instrument för konvergens och konkurrenskraft bör baseras på vissa villkor, solidaritet och konvergens. Parlamentet anser att ett sådant instrument endast bör införas efter det att sociala obalanser och behovet av stora långsiktiga strukturreformer som främjar hållbar tillväxt har konstaterats, på grundval av bedömningen av samstämmigheten mellan konvergenskoden och de nationella genomförandeplanerna, med lämpligt formellt deltagande av Europaparlamentet, rådet och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att alla förslag till nya instrument för konvergens och konkurrenskraft bör baseras på vissa villkor, solidaritet och konvergens. Parlamentet anser att ett sådant instrument endast bör införas efter det att sociala obalanser och behovet av stora långsiktiga strukturreformer som främjar hållbar tillväxt har konstaterats, på grundval av bedömningen av samstämmigheten mellan konvergenskoden och de nationella genomförandeplanerna, med lämpligt formellt deltagande av Europaparlamentet, rådet och de nationella parlamenten.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de nya instrument för konvergens och konkurrenskraft som ska införas bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater, med beaktande av det starkare ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna i euroområdet. Parlamentet anser att de medlemsstater som deltar i programmet bör tillåtas delta på frivillig basis. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att de nya instrument för konvergens och konkurrenskraft som ska införas bör gälla för alla medlemsstater i euroområdet och vara öppna för alla unionens medlemsstater, med beaktande av det starkare ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaterna i euroområdet. Parlamentet anser att de medlemsstater som deltar i programmet bör tillåtas delta på frivillig basis.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att säkerställa att detta nya instrument antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, att det baseras på gemenskapsmetoden och att det säkerställer lämplig kontroll från Europaparlamentets sida genom att möjliggöra ett antagande från fall till fall av de relevanta budgetanslagen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det är av yttersta vikt att säkerställa att detta nya instrument antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet, att det baseras på gemenskapsmetoden och att det säkerställer lämplig kontroll från Europaparlamentets sida genom att möjliggöra ett antagande från fall till fall av de relevanta budgetanslagen.

| 21. | Europaparlamentet betonar att den årliga rapporteringen och övervakningen av genomförandet av den nationella planen bör göras via en förstärkt europeisk planeringstermin, och utan att detta påverkar EU:s budgetkontroll. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att den årliga rapporteringen och övervakningen av genomförandet av den nationella planen bör göras via en förstärkt europeisk planeringstermin, och utan att detta påverkar EU:s budgetkontroll.

| 22. | Europaparlamentet anser att instrumentet för konvergens och konkurrenskraft bör vara ett verktyg för att uppnå större budgetkapacitet och inriktas på villkorat stöd till strukturreformer, för att därmed stärka konkurrenskraften, tillväxten och den sociala sammanhållningen, säkra en närmare samordning av den ekonomiska politiken och en varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska utfall samt hantera obalanser och strukturella skillnader. Parlamentet anser vidare att dessa instrument utgör byggstenarna för att uppnå en verklig finanspolitisk kapacitet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att instrumentet för konvergens och konkurrenskraft bör vara ett verktyg för att uppnå större budgetkapacitet och inriktas på villkorat stöd till strukturreformer, för att därmed stärka konkurrenskraften, tillväxten och den sociala sammanhållningen, säkra en närmare samordning av den ekonomiska politiken och en varaktig konvergens mellan medlemsstaternas ekonomiska utfall samt hantera obalanser och strukturella skillnader. Parlamentet anser vidare att dessa instrument utgör byggstenarna för att uppnå en verklig finanspolitisk kapacitet.

| 23. | Europaparlamentet understryker att en sådan budgetkapacitet naturligtvis endast kan gagna de medlemsstater som bidrar till den. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att en sådan budgetkapacitet naturligtvis endast kan gagna de medlemsstater som bidrar till den.

| 24. | Europaparlamentet beklagar att meddelandena inte respekterar den gemensamma europeiska rättsordningen, eftersom de föreskriver avtal mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet anser att uttrycket ”avtalsarrangemang” är olämpligt eftersom den mekanism som föreskrivs i meddelandena inte egentligen är ett avtal som styrs av offentlig eller privat rätt, utan snarare en incitamentsbaserad genomförandemekanism för samordningen av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar att meddelandena inte respekterar den gemensamma europeiska rättsordningen, eftersom de föreskriver avtal mellan EU och medlemsstaterna. Parlamentet anser att uttrycket ”avtalsarrangemang” är olämpligt eftersom den mekanism som föreskrivs i meddelandena inte egentligen är ett avtal som styrs av offentlig eller privat rätt, utan snarare en incitamentsbaserad genomförandemekanism för samordningen av den ekonomiska politiken.

| 25. | Europaparlamentet betonar att reformplanerna måste utformas av medlemsstaterna, med lämpligt deltagande av deras nationella parlament i enlighet med deras interna konstitutionella bestämmelser, och i samarbete med kommissionen, med full respekt för subsidiaritetsprincipen och behovet av att bevara lämpligt politiskt utrymme för det nationella genomförandet och de demokratiska förfarandena i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att reformplanerna måste utformas av medlemsstaterna, med lämpligt deltagande av deras nationella parlament i enlighet med deras interna konstitutionella bestämmelser, och i samarbete med kommissionen, med full respekt för subsidiaritetsprincipen och behovet av att bevara lämpligt politiskt utrymme för det nationella genomförandet och de demokratiska förfarandena i varje medlemsstat.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att de eventuella kortsiktiga negativa effekterna av genomförandet av strukturreformer, särskilt i form av sociala och politiska svårigheter, kan lindras och lättare accepteras av medborgarna om en incitamentsmekanism till stöd för reformerna införs. Parlamentet menar vidare att denna mekanism bör finansieras genom en ny ordning, som utlöses och styrs av gemenskapsmetoden såsom en del av EU:s budget men utanför taken för den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa att Europaparlamentet till fullo involveras som lagstiftande myndighet och budgetmyndighet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påpekar att de eventuella kortsiktiga negativa effekterna av genomförandet av strukturreformer, särskilt i form av sociala och politiska svårigheter, kan lindras och lättare accepteras av medborgarna om en incitamentsmekanism till stöd för reformerna införs. Parlamentet menar vidare att denna mekanism bör finansieras genom en ny ordning, som utlöses och styrs av gemenskapsmetoden såsom en del av EU:s budget men utanför taken för den fleråriga budgetramen, i syfte att säkerställa att Europaparlamentet till fullo involveras som lagstiftande myndighet och budgetmyndighet.

| 27. | Europaparlamentet anser att de åtgärder som vidtas inte får ha negativa konsekvenser för den sociala integrationen, arbetstagarnas rättigheter, hälso- och sjukvård och andra sociala frågor, inte ens på kort sikt. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att de åtgärder som vidtas inte får ha negativa konsekvenser för den sociala integrationen, arbetstagarnas rättigheter, hälso- och sjukvård och andra sociala frågor, inte ens på kort sikt.

| 28. | Europaparlamentet betonar att instrumentet bör undvika problem i form av moraliska risker. Parlamentet anser därför att kommissionen bör se till att reformerna inte fördröjs tills de blir berättigade till finansiellt stöd och att instrumentet inte erbjuder incitament till reformer som skulle ha genomförts även utan stöd från unionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar att instrumentet bör undvika problem i form av moraliska risker. Parlamentet anser därför att kommissionen bör se till att reformerna inte fördröjs tills de blir berättigade till finansiellt stöd och att instrumentet inte erbjuder incitament till reformer som skulle ha genomförts även utan stöd från unionen.

| 29. | Europaparlamentet understryker att instrumentet bör undvika överlappningar med sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att instrumentet bör undvika överlappningar med sammanhållningspolitiken.

o

o o

| 30. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0430.

(2)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 41.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2011)0542.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/84 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/84

---

P7_TA(2013)0223

Situationen för de syriska flyktingarna i grannländerna

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om situationen för syriska flyktingar i grannländerna (2013/2611(RSP))

(2016/C 055/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, särskilt resolutionerna av den 16 februari 2012 (1) och den 13 september 2012 (2) och resolutionerna om flyktingar som flyr väpnade konflikter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Syrien, särskilt resolutionerna av den 16 februari 2012 (1) och den 13 september 2012 (2) och resolutionerna om flyktingar som flyr väpnade konflikter,

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 23 mars, 23 april, 14 maj, 25 juni, 23 juli, 15 oktober, 19 november och 10 december 2012 och den 23 januari, 18 februari, 11 mars och 22 april 2013, med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte i oktober 2012, då det beslutades att kommissionen skulle utarbeta ett regionalt skyddsprogram och med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Syrien av den 2 mars, 29 juni och 14 december 2012 samt den 8 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Syrien av den 23 mars, 23 april, 14 maj, 25 juni, 23 juli, 15 oktober, 19 november och 10 december 2012 och den 23 januari, 18 februari, 11 mars och 22 april 2013, med beaktande av rådets (rättsliga och inrikes frågor) möte i oktober 2012, då det beslutades att kommissionen skulle utarbeta ett regionalt skyddsprogram och med beaktande av Europeiska rådets slutsatser om Syrien av den 2 mars, 29 juni och 14 december 2012 samt den 8 februari 2013,

| — | med beaktande av de uttalanden om syriska flyktingar som gjorts av kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, särskilt hennes inlägg under Europaparlamentets plenardebatt i Strasbourg den 13 mars 2013 och uttalandet av den 8 maj 2013 och med beaktande av uttalandena om syriska flyktingar och EU:s svar från kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, framför allt hennes uttalande av den 12 maj 2013, och lägesrapporterna och faktabladen om Syrien från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden om syriska flyktingar som gjorts av kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, särskilt hennes inlägg under Europaparlamentets plenardebatt i Strasbourg den 13 mars 2013 och uttalandet av den 8 maj 2013 och med beaktande av uttalandena om syriska flyktingar och EU:s svar från kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering, Kristalina Georgieva, framför allt hennes uttalande av den 12 maj 2013, och lägesrapporterna och faktabladen om Syrien från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (Echo),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2059 av den 20 juli 2012, 2043 av den 21 april 2012 och 2042 av den 14 april 2012, och av den uppdaterade rapporten av den 11 mars 2013 från FN:s oberoende internationella undersökningskommission och med beaktande av säkerhetsrådets informationsmeddelanden om Syrien, vilka utfärdats av FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, Valerie Amos, framför allt meddelandet av den 18 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2059 av den 20 juli 2012, 2043 av den 21 april 2012 och 2042 av den 14 april 2012, och av den uppdaterade rapporten av den 11 mars 2013 från FN:s oberoende internationella undersökningskommission och med beaktande av säkerhetsrådets informationsmeddelanden om Syrien, vilka utfärdats av FN:s biträdande generalsekreterare för humanitära frågor och katastrofhjälpsamordnare, Valerie Amos, framför allt meddelandet av den 18 april 2013,

| — | med beaktande av de uttalanden om Syrien som gjorts av FN:s generalsekreterare och de anmärkningar som FN:s flyktingkommissarie, António Guterres, framfört till FN:s säkerhetsråd, framför allt den 18 april 2013 och med beaktande av FN:s människorättsråds resolutioner om Syrien av den 2 december 2011 och den 22 mars 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de uttalanden om Syrien som gjorts av FN:s generalsekreterare och de anmärkningar som FN:s flyktingkommissarie, António Guterres, framfört till FN:s säkerhetsråd, framför allt den 18 april 2013 och med beaktande av FN:s människorättsråds resolutioner om Syrien av den 2 december 2011 och den 22 mars 2013,

| — | med beaktande av Marrakeshmötet med gruppen Syriens vänner och den internationella konferensen i Paris den 28 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Marrakeshmötet med gruppen Syriens vänner och den internationella konferensen i Paris den 28 januari 2013,

| — | med beaktande av den senaste regionala åtgärdsplanen för Syrien för perioden januari 2013–juni 2013 och alla regionala åtgärdsplaner som utfärdats av FN:s flyktingkommissarie sedan den första i mars 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste regionala åtgärdsplanen för Syrien för perioden januari 2013–juni 2013 och alla regionala åtgärdsplaner som utfärdats av FN:s flyktingkommissarie sedan den första i mars 2012,

| — | med beaktande av åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien för 2013 av den 19 december 2012, vilken utarbetats av Syriens regering i samordning med FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien för 2013 av den 19 december 2012, vilken utarbetats av Syriens regering i samordning med FN,

| — | med beaktande av det syriska humanitära forumet, som inrättades våren 2012, och av dess senaste möte den 19 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det syriska humanitära forumet, som inrättades våren 2012, och av dess senaste möte den 19 februari 2013,

| — | med beaktande av de humanitära bulletinerna om Syrien från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de humanitära bulletinerna om Syrien från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (OCHA),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om Syrien, särskilt nr 46/182 om förstärkt samordning av Förenta nationernas humanitära katastrofbistånd och riktlinjerna i dess bilaga och nr 67/183 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner om Syrien, särskilt nr 46/182 om förstärkt samordning av Förenta nationernas humanitära katastrofbistånd och riktlinjerna i dess bilaga och nr 67/183 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Syrien,

| — | med beaktande av den sammanfattande rapporten från den första internationella givarkonferensen för Syrien på hög nivå, som hölls i Kuwait den 30 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sammanfattande rapporten från den första internationella givarkonferensen för Syrien på hög nivå, som hölls i Kuwait den 30 januari 2013,

| — | med beaktande av slutkommunikén från åtgärdsgruppen för Syrien (”Genèvekommunikén”) av den 30 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutkommunikén från åtgärdsgruppen för Syrien (”Genèvekommunikén”) av den 30 juni 2012,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av 1949 års Genèvekonventioner och deras tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1949 års Genèvekonventioner och deras tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet om indragning av barn i väpnade konflikter samt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, till vilka Syrien har anslutit sig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, konventionen om barnets rättigheter och det fakultativa protokollet om indragning av barn i väpnade konflikter samt konventionen om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, till vilka Syrien har anslutit sig,

| — | med beaktande av artiklarna 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fram till den 16 maj 2013 hade FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerat sammanlagt 1 523 626 syriska flyktingar i grannländerna och i Nordafrika. Det sammanlagda flyktingantalet, medräknat dem som inte registrerats, bedöms som åtskilligt högre. Enligt UNHCR är 7 miljoner syrier hänvisade till bistånd; 3,1 miljoner av dem är barn och antalet internflyktingar uppgick den 6 maj 2013 till 4,25 miljoner. Enligt UNHCR uppgick antalet flyktingar (medräknat dem som väntade på att registreras) i mottagarländerna den 16 maj 2013 till följande: Turkiet 347 815, Libanon 474 461, Jordanien 474 405, Irak 148 028, Egypten 68 865 och Marocko, Algeriet och Libyen 10 052 (registrerade). Tusentals syrier flyr varje dag till grannländerna, och UNHCR räknar med att det kommer att finnas 3,5 miljoner syriska flyktingar i slutet av 2013. |
| --- | --- |

A.

Fram till den 16 maj 2013 hade FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) registrerat sammanlagt 1 523 626 syriska flyktingar i grannländerna och i Nordafrika. Det sammanlagda flyktingantalet, medräknat dem som inte registrerats, bedöms som åtskilligt högre. Enligt UNHCR är 7 miljoner syrier hänvisade till bistånd; 3,1 miljoner av dem är barn och antalet internflyktingar uppgick den 6 maj 2013 till 4,25 miljoner. Enligt UNHCR uppgick antalet flyktingar (medräknat dem som väntade på att registreras) i mottagarländerna den 16 maj 2013 till följande: Turkiet 347 815, Libanon 474 461, Jordanien 474 405, Irak 148 028, Egypten 68 865 och Marocko, Algeriet och Libyen 10 052 (registrerade). Tusentals syrier flyr varje dag till grannländerna, och UNHCR räknar med att det kommer att finnas 3,5 miljoner syriska flyktingar i slutet av 2013.

| B. | Antalet syriska flyktingar och nödställda ökar dramatiskt, då den politiska och humanitära situationen förvärras för varje dag som den väpnade konflikten fortsätter. Inte bara civilpersoner, utan också flera tidigare politiska och militära makthavare i regimen samt ambassadörer, har hoppat av till grannländer och länder längre bort. Den väpnade konflikten i Syrien är ett allvarligt hot mot den bräckliga säkerheten och stabiliteten i hela regionen. Vad gäller spridningseffekter från den väpnade konflikten hotar risken att övergå från mindre till strukturell. EU och det internationella samfundet har inte råd med någon ytterligare katastrof. En regionsomfattande politisk, säkerhetsrelaterad och humanitär katastrof skulle överbelasta den internationella insatskapaciteten. |
| --- | --- |

B.

Antalet syriska flyktingar och nödställda ökar dramatiskt, då den politiska och humanitära situationen förvärras för varje dag som den väpnade konflikten fortsätter. Inte bara civilpersoner, utan också flera tidigare politiska och militära makthavare i regimen samt ambassadörer, har hoppat av till grannländer och länder längre bort. Den väpnade konflikten i Syrien är ett allvarligt hot mot den bräckliga säkerheten och stabiliteten i hela regionen. Vad gäller spridningseffekter från den väpnade konflikten hotar risken att övergå från mindre till strukturell. EU och det internationella samfundet har inte råd med någon ytterligare katastrof. En regionsomfattande politisk, säkerhetsrelaterad och humanitär katastrof skulle överbelasta den internationella insatskapaciteten.

| C. | Tusentals av de syriska flyktingarna har deserterat från de väpnade styrkorna för att slippa bli tvungna att begå krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten, och andra undviker militärtjänst av liknande skäl. |
| --- | --- |

C.

Tusentals av de syriska flyktingarna har deserterat från de väpnade styrkorna för att slippa bli tvungna att begå krigsförbrytelser eller brott mot mänskligheten, och andra undviker militärtjänst av liknande skäl.

| D. | I maj hade enligt FN:s uppskattningar omkring 80 000 personer, mestadels civila, mist livet till följd av våldet i Syrien. |
| --- | --- |

D.

I maj hade enligt FN:s uppskattningar omkring 80 000 personer, mestadels civila, mist livet till följd av våldet i Syrien.

| E. | Väsentlig infrastruktur, såsom skolor och sjukhus, har förstörts och tillsammans med valutans devalvering, de stigande livsmedelspriserna och bristen på bränsle, el, vatten, livsmedel och läkemedel har detta haft konsekvenser för de flesta syrier. Det är fortfarande mycket svårt att fysiskt nå ut till de människor i Syrien som behöver humanitärt bistånd och möjligheterna till detta beror av al-Assadregeringens samarbetsvilja. |
| --- | --- |

E.

Väsentlig infrastruktur, såsom skolor och sjukhus, har förstörts och tillsammans med valutans devalvering, de stigande livsmedelspriserna och bristen på bränsle, el, vatten, livsmedel och läkemedel har detta haft konsekvenser för de flesta syrier. Det är fortfarande mycket svårt att fysiskt nå ut till de människor i Syrien som behöver humanitärt bistånd och möjligheterna till detta beror av al-Assadregeringens samarbetsvilja.

| F. | FN:s organ har rapporterat att de lyckats ordna biståndskonvojer i regi av flera olika organ tvärs över konfliktlinjerna, till regeringskontrollerade, oppositionskontrollerade och omstridda områden. Byråkratiska hinder och kontrollpunkter runtom i landet (både regeringskontrollerade och oppositionskontrollerade) hindrar ett effektivt humanitärt gensvar på alla områden av Syrien. |
| --- | --- |

F.

FN:s organ har rapporterat att de lyckats ordna biståndskonvojer i regi av flera olika organ tvärs över konfliktlinjerna, till regeringskontrollerade, oppositionskontrollerade och omstridda områden. Byråkratiska hinder och kontrollpunkter runtom i landet (både regeringskontrollerade och oppositionskontrollerade) hindrar ett effektivt humanitärt gensvar på alla områden av Syrien.

| G. | Registreringen förblir det huvudsakliga sättet att identifiera, skydda och hjälpa de berörda personerna, framför allt nykomlingar med särskilda behov, bland dem personer med funktionsnedsättningar, äldre, underåriga utan medföljande vuxna samt barn som skilts åt från sina föräldrar, för att biståndet till dessa ska kunna prioriteras. |
| --- | --- |

G.

Registreringen förblir det huvudsakliga sättet att identifiera, skydda och hjälpa de berörda personerna, framför allt nykomlingar med särskilda behov, bland dem personer med funktionsnedsättningar, äldre, underåriga utan medföljande vuxna samt barn som skilts åt från sina föräldrar, för att biståndet till dessa ska kunna prioriteras.

| H. | Mottagarländerna har hållit sina gränser öppna under hela den väpnade konflikten, men valt olika metoder för mottagandet. Deras förmåga och kapacitet att ta emot och ge skydd åt de ökande flyktingströmmarna pressas till det yttersta, och incidenter inträffar med jämna mellanrum i gränsområdena. Libanon har gått in för att undvika flyktingläger och har till stor del utplacerat flyktingarna i de lokala samhällena. Omkring tre fjärdedelar av de syriska flyktingarna i grannländerna bor i tätorter utanför lägren. Ungefär 350 000 syrier bor i 23 flyktingläger i Turkiet, Jordanien och Irak. |
| --- | --- |

H.

Mottagarländerna har hållit sina gränser öppna under hela den väpnade konflikten, men valt olika metoder för mottagandet. Deras förmåga och kapacitet att ta emot och ge skydd åt de ökande flyktingströmmarna pressas till det yttersta, och incidenter inträffar med jämna mellanrum i gränsområdena. Libanon har gått in för att undvika flyktingläger och har till stor del utplacerat flyktingarna i de lokala samhällena. Omkring tre fjärdedelar av de syriska flyktingarna i grannländerna bor i tätorter utanför lägren. Ungefär 350 000 syrier bor i 23 flyktingläger i Turkiet, Jordanien och Irak.

| I. | Biståndsorganisationer arbetar för närvarande med den syriska flyktingsituationen i Jordanien, Libanon och Irak och inriktar sig särskilt på kvinnor och barn, som har särskilda behov, vilka dock ofta inte tillgodoses tillräckligt i flyktingsamhällen utanför lägren. Att flyktingarna sprids över landsbygden innebär krav på ett komplicerat registreringsprogram utanför lägren. |
| --- | --- |

I.

Biståndsorganisationer arbetar för närvarande med den syriska flyktingsituationen i Jordanien, Libanon och Irak och inriktar sig särskilt på kvinnor och barn, som har särskilda behov, vilka dock ofta inte tillgodoses tillräckligt i flyktingsamhällen utanför lägren. Att flyktingarna sprids över landsbygden innebär krav på ett komplicerat registreringsprogram utanför lägren.

| J. | De länder som tar emot flyktingar har själva stora inhemska problem, t.ex. ekonomisk instabilitet, inflation och arbetslöshet. Libanon och Jordanien är särskilt utsatta. |
| --- | --- |

J.

De länder som tar emot flyktingar har själva stora inhemska problem, t.ex. ekonomisk instabilitet, inflation och arbetslöshet. Libanon och Jordanien är särskilt utsatta.

| K. | Många syriska flyktingar oroar sig för hur de ska ha råd att betala hyra, i en situation med överbefolkning, tilltagande konkurrens om bostäder och stigande priser. Flyktingarna upplever avsevärda klyftor mellan inkomster och utgifter och begränsade möjligheter att få arbete samt att deras besparingar tar slut och skulderna ökar. Konkurrensen om arbetstillfällen och de stigande livsmedelspriserna förvärrar spänningen mellan ortsbefolkningen och flyktingarna, framför allt i Libanon och Jordanien som tillsammans är värdländer för över en miljon flyktingar. |
| --- | --- |

K.

Många syriska flyktingar oroar sig för hur de ska ha råd att betala hyra, i en situation med överbefolkning, tilltagande konkurrens om bostäder och stigande priser. Flyktingarna upplever avsevärda klyftor mellan inkomster och utgifter och begränsade möjligheter att få arbete samt att deras besparingar tar slut och skulderna ökar. Konkurrensen om arbetstillfällen och de stigande livsmedelspriserna förvärrar spänningen mellan ortsbefolkningen och flyktingarna, framför allt i Libanon och Jordanien som tillsammans är värdländer för över en miljon flyktingar.

| L. | Det krävs fortsatta insatser för att öka stödet till mottagarländerna så att de kan fortsätta att hålla sina gränser öppna, hjälpa flyktingar och tillhandahålla den nödvändiga infrastrukturen samt för att dämpa spänningarna och lätta på bördan för dessa samhällen. |
| --- | --- |

L.

Det krävs fortsatta insatser för att öka stödet till mottagarländerna så att de kan fortsätta att hålla sina gränser öppna, hjälpa flyktingar och tillhandahålla den nödvändiga infrastrukturen samt för att dämpa spänningarna och lätta på bördan för dessa samhällen.

| M. | Brist på ekonomiska resurser är ett fortsatt hinder mot att grundläggande humanitärt bistånd ställs till förfogande i rätt tid och på ett effektivt sätt. Åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien kräver att 563 miljoner US-dollar ställs till förfogande för att tillgodose det syriska folkets behov. Den 6 maj 2013 hade åtgärdsplanen finansierats endast till 61 procent. |
| --- | --- |

M.

Brist på ekonomiska resurser är ett fortsatt hinder mot att grundläggande humanitärt bistånd ställs till förfogande i rätt tid och på ett effektivt sätt. Åtgärdsplanen för humanitärt bistånd till Syrien kräver att 563 miljoner US-dollar ställs till förfogande för att tillgodose det syriska folkets behov. Den 6 maj 2013 hade åtgärdsplanen finansierats endast till 61 procent.

| N. | FN:s nuvarande regionala åtgärdsplan (RRP4) håller på att ses över för perioden fram till december 2013. FN kommer att gå ut med ett nytt upprop om medel den 7 juni 2013, som kommer att spegla det faktum att allt fler flyktingar lämnar Syrien och att behoven bland dem blir allt större, och dessutom att det behövs ökat stöd till regeringar och samhällen i värdländerna. Planens slutsumma kommer sannolikt att uppgå till 3 miljarder US-dollar. |
| --- | --- |

N.

FN:s nuvarande regionala åtgärdsplan (RRP4) håller på att ses över för perioden fram till december 2013. FN kommer att gå ut med ett nytt upprop om medel den 7 juni 2013, som kommer att spegla det faktum att allt fler flyktingar lämnar Syrien och att behoven bland dem blir allt större, och dessutom att det behövs ökat stöd till regeringar och samhällen i värdländerna. Planens slutsumma kommer sannolikt att uppgå till 3 miljarder US-dollar.

| O. | Enligt rapporter från biståndsorganisationer har endast mellan 30 och 40 procent av de totala medel som utlovats av världssamfundet verkligen utbetalats. |
| --- | --- |

O.

Enligt rapporter från biståndsorganisationer har endast mellan 30 och 40 procent av de totala medel som utlovats av världssamfundet verkligen utbetalats.

| P. | Nivån på det humanitära biståndet riskerar att bli ohållbar. Alla involverade aktörer inom det humanitära biståndets område behöver ekonomiskt stöd i en storleksordning som inte står i proportion till de traditionella givarnas budgetar för humanitärt bistånd. Det måste inrättas extraordinära finansieringsmekanismer för att de grundläggande behov som uppstått till följd av krisen i Syrien ska kunna tillgodoses. |
| --- | --- |

P.

Nivån på det humanitära biståndet riskerar att bli ohållbar. Alla involverade aktörer inom det humanitära biståndets område behöver ekonomiskt stöd i en storleksordning som inte står i proportion till de traditionella givarnas budgetar för humanitärt bistånd. Det måste inrättas extraordinära finansieringsmekanismer för att de grundläggande behov som uppstått till följd av krisen i Syrien ska kunna tillgodoses.

| Q. | EU är den största givaren: Den 22 april 2013 uppgick det sammanlagda humanitära biståndet från EU till Syrienkrisen till nästan 473 miljoner euro, varav 200 miljoner euro från EU centralt och nästan 273 miljoner euro från medlemsstaterna. Den 12 maj 2013 meddelade kommissionen att ytterligare 65 miljoner euro skulle betalas ut. |
| --- | --- |

Q.

EU är den största givaren: Den 22 april 2013 uppgick det sammanlagda humanitära biståndet från EU till Syrienkrisen till nästan 473 miljoner euro, varav 200 miljoner euro från EU centralt och nästan 273 miljoner euro från medlemsstaterna. Den 12 maj 2013 meddelade kommissionen att ytterligare 65 miljoner euro skulle betalas ut.

| R. | Omkring 400 000 palestinska flyktingar har drabbats inne i Syrien. Palestinierna har till stor del hållit sig neutrala i konflikten. FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNWRA) har registrerat nästan 50 000 palestinier i Libanon och nästan 5 000 i Jordanien. Jordanien har stängt sin gräns för palestinier som flyr konflikten i Syrien, och de hindras i stor utsträckning från att arbeta i Libanon. Irakiska, afghanska, somaliska och sudanesiska flyktingar i Syrien tvingas också fly på nytt inom landets gränser. |
| --- | --- |

R.

Omkring 400 000 palestinska flyktingar har drabbats inne i Syrien. Palestinierna har till stor del hållit sig neutrala i konflikten. FN:s hjälporganisation för palestinska flyktingar (UNWRA) har registrerat nästan 50 000 palestinier i Libanon och nästan 5 000 i Jordanien. Jordanien har stängt sin gräns för palestinier som flyr konflikten i Syrien, och de hindras i stor utsträckning från att arbeta i Libanon. Irakiska, afghanska, somaliska och sudanesiska flyktingar i Syrien tvingas också fly på nytt inom landets gränser.

| S. | Säkerhetssituationen i det jordanska flyktinglägret Za’atari har urartat, och stölder och bränder förekommer. I Za’atarilägret bor över 170 000 människor, vilket gör det till den fjärde största staden i Jordanien. Kravaller och våldsamma protester i flyktinglägren föranleds av de dåliga levnadsförhållandena och av att biståndet inte kommer fram i tid. Den allmänna bristen på säkerhet utgör ett fortsatt hot mot människors liv i lägren och påverkar humanitära biståndsarbetare. Biståndsarbetare har angripits, hamnat på sjukhus och rentav dödats medan de arbetat med att dela ut bistånd och journalister har misshandlats. |
| --- | --- |

S.

Säkerhetssituationen i det jordanska flyktinglägret Za’atari har urartat, och stölder och bränder förekommer. I Za’atarilägret bor över 170 000 människor, vilket gör det till den fjärde största staden i Jordanien. Kravaller och våldsamma protester i flyktinglägren föranleds av de dåliga levnadsförhållandena och av att biståndet inte kommer fram i tid. Den allmänna bristen på säkerhet utgör ett fortsatt hot mot människors liv i lägren och påverkar humanitära biståndsarbetare. Biståndsarbetare har angripits, hamnat på sjukhus och rentav dödats medan de arbetat med att dela ut bistånd och journalister har misshandlats.

| T. | Enligt internationella organisationer utsätts kvinnor och flickor i flyktinglägren i allt större omfattning för sexuellt våld, och våldtäkter används som ett vapen i krigföringen. Det finns inga lämpliga medicinska alternativ för syriska flyktingar som överlevt sexuellt våld. En oproportionerligt stor andel unga flickor och kvinnor gifter sig i flyktinglägren, och enligt flera källor sker tillfälliga ”njutningsäktenskap” (mut’ah) i de syriska flyktinglägren. |
| --- | --- |

T.

Enligt internationella organisationer utsätts kvinnor och flickor i flyktinglägren i allt större omfattning för sexuellt våld, och våldtäkter används som ett vapen i krigföringen. Det finns inga lämpliga medicinska alternativ för syriska flyktingar som överlevt sexuellt våld. En oproportionerligt stor andel unga flickor och kvinnor gifter sig i flyktinglägren, och enligt flera källor sker tillfälliga ”njutningsäktenskap” (mut’ah) i de syriska flyktinglägren.

| U. | FN inledde i mars 2013 en oberoende undersökning av påståendena om eventuell användning av kemiska vapen i Syrien. Dessa påståenden kan ha bidragit till massförflyttningarna. Den syriska regimen har vägrat att låta FN:s undersökningsteam komma in i landet. |
| --- | --- |

U.

FN inledde i mars 2013 en oberoende undersökning av påståendena om eventuell användning av kemiska vapen i Syrien. Dessa påståenden kan ha bidragit till massförflyttningarna. Den syriska regimen har vägrat att låta FN:s undersökningsteam komma in i landet.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den pågående humanitära krisen i Syrien och dess konsekvenser för grannländerna. Parlamentet ser med oro på att de massiva strömmarna av flyktingar från Syrien fortsätter att öka. Parlamentet erinrar om att al-Assads regering är huvudansvarig för folkets välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över den pågående humanitära krisen i Syrien och dess konsekvenser för grannländerna. Parlamentet ser med oro på att de massiva strömmarna av flyktingar från Syrien fortsätter att öka. Parlamentet erinrar om att al-Assads regering är huvudansvarig för folkets välbefinnande.

| 2. | Europaparlamentet fördömer återigen i starkast möjliga ordalag den syriska regimens brutalitet och grymhet mot den egna befolkningen. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga, omfattande och systematiska människorättskränkningar och eventuella brott mot mänskligheten som sanktionerats och/eller begåtts av de syriska myndigheterna, den syriska armén, säkerhetsstyrkorna och anknutna milisstyrkor. Parlamentet fördömer de summariska utomrättsliga avrättningar och alla andra brott mot de mänskliga rättigheterna som har begåtts av grupper och styrkor som bekämpar al-Assadregimen. Parlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avgå så att en fredlig, inkluderande och syriskledd övergång till demokrati kan ske i landet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer återigen i starkast möjliga ordalag den syriska regimens brutalitet och grymhet mot den egna befolkningen. Parlamentet uttrycker sin djupaste oro över de allvarliga, omfattande och systematiska människorättskränkningar och eventuella brott mot mänskligheten som sanktionerats och/eller begåtts av de syriska myndigheterna, den syriska armén, säkerhetsstyrkorna och anknutna milisstyrkor. Parlamentet fördömer de summariska utomrättsliga avrättningar och alla andra brott mot de mänskliga rättigheterna som har begåtts av grupper och styrkor som bekämpar al-Assadregimen. Parlamentet uppmanar på nytt president Bashar al-Assad och hans regim att omedelbart avgå så att en fredlig, inkluderande och syriskledd övergång till demokrati kan ske i landet.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien. Parlamentet upprepar att den internationella humanitära rätten, vars främsta ändamål är att skydda civila, måste respekteras till fullo av alla aktörer i krisen. Parlamentet betonar att de ansvariga för de utbredda, systematiska och grova människorättskränkningarna i Syrien under de senaste 24 månaderna måste hållas ansvariga och ställas inför rätta. I detta sammanhang ger parlamentet sitt starka stöd till begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att situationen i Syrien ska hänskjutas till Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar samtliga väpnade aktörer att omedelbart upphöra med våldet i Syrien. Parlamentet upprepar att den internationella humanitära rätten, vars främsta ändamål är att skydda civila, måste respekteras till fullo av alla aktörer i krisen. Parlamentet betonar att de ansvariga för de utbredda, systematiska och grova människorättskränkningarna i Syrien under de senaste 24 månaderna måste hållas ansvariga och ställas inför rätta. I detta sammanhang ger parlamentet sitt starka stöd till begäran från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om att situationen i Syrien ska hänskjutas till Internationella brottmålsdomstolen.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga, lovordar det syriska folkets mod och upprepar sin solidaritet med det syriska folkets kamp för frihet, värdighet och demokrati. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga, lovordar det syriska folkets mod och upprepar sin solidaritet med det syriska folkets kamp för frihet, värdighet och demokrati.

| 5. | Europaparlamentet anser att nyckeln till konfliktens lösning ligger i politiska mekanismer som underlättar en syriskledd politisk process som kommer att främja en snabb, trovärdig och verkningsfull politisk lösning bland de parter som uppriktigt stöder övergången, med full respekt för de universella värdena demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, med särskilt avseende på etniska, kulturella och religiösa minoriteters samt kvinnors rättigheter. Parlamentet bekräftar det prioriterade behovet att hålla de humanitära och politiska insatserna åtskilda, i syfte att göra det lättare att nå människor i nöd. Parlamentet uppmanar EU och Europeiska utrikestjänsten att utarbeta en färdplan för det politiska styret i de befriade områdena som omfattar möjligheten att häva de ekonomiska sanktionerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att nyckeln till konfliktens lösning ligger i politiska mekanismer som underlättar en syriskledd politisk process som kommer att främja en snabb, trovärdig och verkningsfull politisk lösning bland de parter som uppriktigt stöder övergången, med full respekt för de universella värdena demokrati, rättsstatlighet, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, med särskilt avseende på etniska, kulturella och religiösa minoriteters samt kvinnors rättigheter. Parlamentet bekräftar det prioriterade behovet att hålla de humanitära och politiska insatserna åtskilda, i syfte att göra det lättare att nå människor i nöd. Parlamentet uppmanar EU och Europeiska utrikestjänsten att utarbeta en färdplan för det politiska styret i de befriade områdena som omfattar möjligheten att häva de ekonomiska sanktionerna.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att alla desertörer från Syrien har rätt till ytterligare skydd, eftersom de löper en risk på andra grunder än de som anges i punkt 26 i UNHCR:s riktlinjer, nämligen överdriven eller oproportionerligt hård bestraffning som kan utgöra tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, och i vissa fall godtyckliga avrättningar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att alla desertörer från Syrien har rätt till ytterligare skydd, eftersom de löper en risk på andra grunder än de som anges i punkt 26 i UNHCR:s riktlinjer, nämligen överdriven eller oproportionerligt hård bestraffning som kan utgöra tortyr eller omänsklig eller förnedrande behandling, och i vissa fall godtyckliga avrättningar.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar på nytt FN:s säkerhetsråds medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att ta sitt ansvar och se till att våldet och förtrycket mot det syriska folket upphör, bland annat genom att anta en FN-resolution på grundval av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 18 april 2013, och att garantera leveranserna av humanitärt bistånd till alla områden i Syrien. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att göra sitt yttersta för att FN:s säkerhetsråd ska anta en resolution genom att utöva effektiva diplomatiska påtryckningar på både Ryssland och Kina. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att inom FN:s säkerhetsråd undersöka alla möjligheter inom ramen för ”skyldigheten att skydda”, i nära samarbete med Förenta staterna, Turkiet och Arabförbundet, i syfte att bistå det syriska folket och stoppa blodspillan. Parlamentet stöder det arbete som utförs av den oberoende undersökningskommissionen angående situationen i Syrien och välkomnar den uppdaterade rapporten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar på nytt FN:s säkerhetsråds medlemmar, särskilt Ryssland och Kina, att ta sitt ansvar och se till att våldet och förtrycket mot det syriska folket upphör, bland annat genom att anta en FN-resolution på grundval av FN:s säkerhetsråds pressmeddelande av den 18 april 2013, och att garantera leveranserna av humanitärt bistånd till alla områden i Syrien. Parlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant att göra sitt yttersta för att FN:s säkerhetsråd ska anta en resolution genom att utöva effektiva diplomatiska påtryckningar på både Ryssland och Kina. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta att inom FN:s säkerhetsråd undersöka alla möjligheter inom ramen för ”skyldigheten att skydda”, i nära samarbete med Förenta staterna, Turkiet och Arabförbundet, i syfte att bistå det syriska folket och stoppa blodspillan. Parlamentet stöder det arbete som utförs av den oberoende undersökningskommissionen angående situationen i Syrien och välkomnar den uppdaterade rapporten.

| 8. | Europaparlamentet ger sitt stöd till Förenta staternas utrikesminister John Kerrys och Ryssland utrikesminister Sergej Lavrovs uppmaning att så snart som möjligt sammankalla en internationell fredskonferens om Syrien, som en uppföljning av Genèvekonferensen i juni 2012. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet ger sitt stöd till Förenta staternas utrikesminister John Kerrys och Ryssland utrikesminister Sergej Lavrovs uppmaning att så snart som möjligt sammankalla en internationell fredskonferens om Syrien, som en uppföljning av Genèvekonferensen i juni 2012.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro för en ytterligare militarisering av konflikten och det sekteristiska våldet. Parlamentet noterar de roller som olika regionala aktörer spelar, bland annat genom vapenleveranser, och anser att det är bekymmersamt att konflikten i Syrien påverkar grannländerna vad gäller den humanitära krisen, säkerheten och stabiliteten. Parlamentet fördömer i starka ordalag de bilbombsattacker som den 11 maj 2013 dödade och skadade dussintals människor i en syrisk flyktingbas i staden Reyhanli i Turkiets sydöstra provins Hatay. Parlamentet fördömer också de syriska truppernas granatattacker och beskjutning mot grannländers territorium, och ger sitt stöd till kommissionens vice ordförande/unionens höga representants fördömande av alla typer av terrorangrepp. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker oro för en ytterligare militarisering av konflikten och det sekteristiska våldet. Parlamentet noterar de roller som olika regionala aktörer spelar, bland annat genom vapenleveranser, och anser att det är bekymmersamt att konflikten i Syrien påverkar grannländerna vad gäller den humanitära krisen, säkerheten och stabiliteten. Parlamentet fördömer i starka ordalag de bilbombsattacker som den 11 maj 2013 dödade och skadade dussintals människor i en syrisk flyktingbas i staden Reyhanli i Turkiets sydöstra provins Hatay. Parlamentet fördömer också de syriska truppernas granatattacker och beskjutning mot grannländers territorium, och ger sitt stöd till kommissionens vice ordförande/unionens höga representants fördömande av alla typer av terrorangrepp.

| 10. | Europaparlamentet betonar att EU har ett särskilt ansvar för stabilitet och säkerhet i sitt närområde. Parlamentet uppmanar kommissionens vice ordförande/unionens höga representant och kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning och grannskapspolitik att se till att EU spelar en ledande roll för att förhindra att den väpnade konflikten i Syrien spiller över in i grannländerna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att EU har ett särskilt ansvar för stabilitet och säkerhet i sitt närområde. Parlamentet uppmanar kommissionens vice ordförande/unionens höga representant och kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning och grannskapspolitik att se till att EU spelar en ledande roll för att förhindra att den väpnade konflikten i Syrien spiller över in i grannländerna.

| 11. | Europaparlamentet ger sin erkänsla åt de mottagande samhällena och Syriens grannländer – särskilt Jordanien, Libanon, Turkiet och Irak – för deras rådighet med att ge husrum och humanitärt bistånd åt familjer som flyr kriget i Syrien, men är starkt oroat över att dessa länder närmar sig den farliga punkt där deras kapacitet att ta emot flyktingar är mättad, vilket skulle kunna orsaka regional instabilitet utan motstycke. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet ger sin erkänsla åt de mottagande samhällena och Syriens grannländer – särskilt Jordanien, Libanon, Turkiet och Irak – för deras rådighet med att ge husrum och humanitärt bistånd åt familjer som flyr kriget i Syrien, men är starkt oroat över att dessa länder närmar sig den farliga punkt där deras kapacitet att ta emot flyktingar är mättad, vilket skulle kunna orsaka regional instabilitet utan motstycke.

| 12. | Europaparlamentet stöder och välkomnar kommissionens och medlemsstaternas avsevärda bidrag till de internationella programmen för humanitärt bistånd och det politiska ledarskap som visats av kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering. Parlamentet välkomnar kommissionens användning av flera olika humanitära organisationer i Syrien så att biståndet kan bli mer effektivt och nå ut till fler, särskilt i områden utanför regeringens kontroll. Parlamentet uppmanar EU-aktörer och medlemsstater att bättre samordna sina insatser och sitt bistånd inom och utanför Syriens gränser. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet stöder och välkomnar kommissionens och medlemsstaternas avsevärda bidrag till de internationella programmen för humanitärt bistånd och det politiska ledarskap som visats av kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete, humanitärt bistånd och krishantering. Parlamentet välkomnar kommissionens användning av flera olika humanitära organisationer i Syrien så att biståndet kan bli mer effektivt och nå ut till fler, särskilt i områden utanför regeringens kontroll. Parlamentet uppmanar EU-aktörer och medlemsstater att bättre samordna sina insatser och sitt bistånd inom och utanför Syriens gränser.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett omfattande hjälppaket, som tjänar som exempel för andra större givare, för att åtgärda den humanitära krisen i Syrien och dess grannländer, utgående från tre pelare, nämligen i) utökat humanitärt bistånd (via Echo), ii) stöd för att hjälpa värdländerna stärka de lokala samhällena och öka kapaciteten och infrastrukturen (via GD Utveckling och samarbete) och iii) snabbt införda makrofinansiella stödpaket för Libanon och Jordanien. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram ett omfattande hjälppaket, som tjänar som exempel för andra större givare, för att åtgärda den humanitära krisen i Syrien och dess grannländer, utgående från tre pelare, nämligen i) utökat humanitärt bistånd (via Echo), ii) stöd för att hjälpa värdländerna stärka de lokala samhällena och öka kapaciteten och infrastrukturen (via GD Utveckling och samarbete) och iii) snabbt införda makrofinansiella stödpaket för Libanon och Jordanien.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att hålla de internationella gränserna öppna och uppmanar världssamfundet att frikostigt stödja Libanon och Jordanien i hanterandet av den allt större tillströmningen av flyktingar. Parlamentet uppmanar alla regeringar i de länder som har tagit emot flyktingar i regionen och andra aktörer att hålla fast vid principerna om ”non-refoulement” och likabehandling av flyktingar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker vikten av att hålla de internationella gränserna öppna och uppmanar världssamfundet att frikostigt stödja Libanon och Jordanien i hanterandet av den allt större tillströmningen av flyktingar. Parlamentet uppmanar alla regeringar i de länder som har tagit emot flyktingar i regionen och andra aktörer att hålla fast vid principerna om ”non-refoulement” och likabehandling av flyktingar.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar EU att vidta lämpliga och ansvarsfulla åtgärder beträffande det möjliga inflödet av flyktingar till EU-staterna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar EU att vidta lämpliga och ansvarsfulla åtgärder beträffande det möjliga inflödet av flyktingar till EU-staterna.

| 16. | Det förekommer uppgifter om att medlemsstaterna både avvisar flyktingar och håller dem i förvar under mycket lång tid. Detta står i direkt strid med både internationell rätt och EU-rätt, och Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart sluta med dessa tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

16.

Det förekommer uppgifter om att medlemsstaterna både avvisar flyktingar och håller dem i förvar under mycket lång tid. Detta står i direkt strid med både internationell rätt och EU-rätt, och Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart sluta med dessa tillvägagångssätt.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser omedelbart humanitärt bistånd till alla nödlidande i Syrien, särskilt sårade, flyktingar, internt fördrivna personer, kvinnor och barn. Parlamentet lovordar Internationella rödakorskommitténs och UNRWA:s arbete i detta syfte. Parlamentet kräver att al-Assadregeringen ger humanitära organisationer fullt tillträde till landet. Parlamentet betonar behovet att öka samarbetet mellan de olika aktörer som är verksamma på fältet, såsom lokala myndigheter, internationella organisationer och frivilligorganisationer, inbegripet samarbetet vid gränsen. Parlamentet anser att biståndsprotokoll och övervakning vid gränsen skulle tillföra ett mervärde. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser omedelbart humanitärt bistånd till alla nödlidande i Syrien, särskilt sårade, flyktingar, internt fördrivna personer, kvinnor och barn. Parlamentet lovordar Internationella rödakorskommitténs och UNRWA:s arbete i detta syfte. Parlamentet kräver att al-Assadregeringen ger humanitära organisationer fullt tillträde till landet. Parlamentet betonar behovet att öka samarbetet mellan de olika aktörer som är verksamma på fältet, såsom lokala myndigheter, internationella organisationer och frivilligorganisationer, inbegripet samarbetet vid gränsen. Parlamentet anser att biståndsprotokoll och övervakning vid gränsen skulle tillföra ett mervärde.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja upprättandet av skyddszoner längs den turkisk-syriska gränsen, och eventuellt även inom Syrien, och det internationella samfundets inrättande av humanitära korridorer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EU att stödja upprättandet av skyddszoner längs den turkisk-syriska gränsen, och eventuellt även inom Syrien, och det internationella samfundets inrättande av humanitära korridorer.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den oerhörda humanitära biståndsoperationen med bidrag från internationella och lokala organisationer under överinseende av OCHA och UNHCR och uttalar sin erkänsla för alla som arbetar med humanitärt bistånd internationellt och lokalt för deras mod och uthållighet. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att stärka skyddet för civila, inbegripet humanitära hjälparbetare och sjukvårdspersonal. Parlamentet uppmanar med kraft världssamfundet att hitta en lösning på den bristande säkerheten och problemen med lag och ordning i flyktinglägren, bland annat genom att upprätta ett nytt säkerhetsinitiativ inom lägren. Parlamentet vädjar till samtliga parter i konflikten att respektera internationell humanitär rätt och att underlätta humanitärt tillträde i syfte att göra det möjligt för hjälparbetare inom och utanför landet att klara av de växande behoven. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar den oerhörda humanitära biståndsoperationen med bidrag från internationella och lokala organisationer under överinseende av OCHA och UNHCR och uttalar sin erkänsla för alla som arbetar med humanitärt bistånd internationellt och lokalt för deras mod och uthållighet. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att stärka skyddet för civila, inbegripet humanitära hjälparbetare och sjukvårdspersonal. Parlamentet uppmanar med kraft världssamfundet att hitta en lösning på den bristande säkerheten och problemen med lag och ordning i flyktinglägren, bland annat genom att upprätta ett nytt säkerhetsinitiativ inom lägren. Parlamentet vädjar till samtliga parter i konflikten att respektera internationell humanitär rätt och att underlätta humanitärt tillträde i syfte att göra det möjligt för hjälparbetare inom och utanför landet att klara av de växande behoven.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar alla länder, särskilt EU:s medlemsstater, att uppfylla de betydande löften som gjordes vid givarkonferensen i Kuwait den 30 januari 2013. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att inrätta redovisningsmekanismer i syfte att säkerställa att alla medel som utlovats faktiskt når ut till de avsedda mottagarna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar alla länder, särskilt EU:s medlemsstater, att uppfylla de betydande löften som gjordes vid givarkonferensen i Kuwait den 30 januari 2013. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att inrätta redovisningsmekanismer i syfte att säkerställa att alla medel som utlovats faktiskt når ut till de avsedda mottagarna.

| 21. | Europaparlamentet fördömer det sexuella våldet i den väpnade konflikten i Syrien, som också används som vapen i krigföringen och därmed utgör ett krigsbrott. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att specifikt avsätta resurser för att få stopp på det sexuella våldet och uppmanar de flyktingmottagande länderna att se till att de som har utsatts för sexuellt våld får korrekt medicinsk behandling. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet fördömer det sexuella våldet i den väpnade konflikten i Syrien, som också används som vapen i krigföringen och därmed utgör ett krigsbrott. Parlamentet uppmanar EU och världssamfundet att specifikt avsätta resurser för att få stopp på det sexuella våldet och uppmanar de flyktingmottagande länderna att se till att de som har utsatts för sexuellt våld får korrekt medicinsk behandling.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar givarna att, mot bakgrund av de ökande behoven bland den palestinska flyktingbefolkningen i Syrien och grannländerna, anslå lämpliga medel till UNRWA och uppmanar UNRWA att generöst stödja de pågående insatserna för att flyktingarna ska få ökad motståndskraft och för att lidandet och tvångsförflyttningarna för denna grupp ska hållas till ett minimum. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar givarna att, mot bakgrund av de ökande behoven bland den palestinska flyktingbefolkningen i Syrien och grannländerna, anslå lämpliga medel till UNRWA och uppmanar UNRWA att generöst stödja de pågående insatserna för att flyktingarna ska få ökad motståndskraft och för att lidandet och tvångsförflyttningarna för denna grupp ska hållas till ett minimum.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare samt alla parter som är inblandade i konflikten i Syrien. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s generalsekreterare samt alla parter som är inblandade i konflikten i Syrien.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0057.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0351.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/90 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/90

---

P7_TA(2013)0224

Återföring av tillgångar till länder som upplevt den arabiska våren och som nu befinner sig i ett övergångsskede

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återvinning av tillgångar för övergångsländer som omfattades av den arabiska våren (2013/2612(RSP))

(2016/C 055/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om länder som omfattades av den arabiska våren och om unionen för Medelhavsområdet, och särskilt resolutionen av den 14 mars 2013 om situationen i Egypten (1) och resolutionen av den 10 maj 2012Handel för att uppnå förändring: EU:s handels- och investeringsstrategi för södra Medelhavsområdet efter vårrevolutionerna i arabländerna
   (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om länder som omfattades av den arabiska våren och om unionen för Medelhavsområdet, och särskilt resolutionen av den 14 mars 2013 om situationen i Egypten (1) och resolutionen av den 10 maj 2012Handel för att uppnå förändring: EU:s handels- och investeringsstrategi för södra Medelhavsområdet efter vårrevolutionerna i arabländerna
   (2),

| — | med beaktande av rekommendationerna från utskottet för politik, säkerhet och mänskliga rättigheter i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet av den 12 april 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från utskottet för politik, säkerhet och mänskliga rättigheter i den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet av den 12 april 2013,

| — | med beaktande av rådets nya förordning av den 26 november 2012 om antagande av en ny lagstiftningsram för att underlätta återvinningen av tillgångar i Egypten och Tunisien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets nya förordning av den 26 november 2012 om antagande av en ny lagstiftningsram för att underlätta återvinningen av tillgångar i Egypten och Tunisien,

| — | med beaktande av slutsatserna från medordförandena för arbetsgrupperna för EU och Tunisien och för EU och Egypten av den 28–29 september 2011 respektive den 14 november 2012, särskilt avsnitten i dessa om återvinningen av tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från medordförandena för arbetsgrupperna för EU och Tunisien och för EU och Egypten av den 28–29 september 2011 respektive den 14 november 2012, särskilt avsnitten i dessa om återvinningen av tillgångar,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 101/2011 av den 4 februari 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien, och rådets förordning (EU) nr 1100/2012 om ändring av nämnda förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 101/2011 av den 4 februari 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ mot bakgrund av situationen i Tunisien, och rådets förordning (EU) nr 1100/2012 om ändring av nämnda förordning,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 270/2011 av den 21 mars 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Egypten, och rådets förordning (EU) nr 1099/2012 om ändring av nämnda förordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 270/2011 av den 21 mars 2011 om restriktiva åtgärder mot vissa personer, enheter och organ med hänsyn till situationen i Egypten, och rådets förordning (EU) nr 1099/2012 om ändring av nämnda förordning,

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/137/Gusp av den 28 februari 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen, rådets beslut 2011/625/Gusp och 2011/178/Gusp om ändring av detta beslut, rådets förordning (EU) nr 204/2011 av den 2 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen och rådets förordning (EU) nr 965/2011 om ändring av nämnda förordning samt rådets genomförandeförordningar (EU) nr 364/2013 och (EU) nr 50/2013 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/137/Gusp av den 28 februari 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen, rådets beslut 2011/625/Gusp och 2011/178/Gusp om ändring av detta beslut, rådets förordning (EU) nr 204/2011 av den 2 mars 2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen och rådets förordning (EU) nr 965/2011 om ändring av nämnda förordning samt rådets genomförandeförordningar (EU) nr 364/2013 och (EU) nr 50/2013 om genomförande av artikel 16.2 i förordning (EU) nr 204/2011 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Libyen,

| — | med beaktande av EU:s befintliga rättsliga instrument som syftar till att effektivisera förverkandet och återvinningen av tillgångar inom ramen för rådets beslut 2001/500/RIF, 2003/577/RIF, 2005/212/RIF, 2006/783/RIF och 2007/845/RIF, och av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 mars 2012 om frysning och förverkande av vinning av brott i Europeiska unionen (COM(2012)0085), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s befintliga rättsliga instrument som syftar till att effektivisera förverkandet och återvinningen av tillgångar inom ramen för rådets beslut 2001/500/RIF, 2003/577/RIF, 2005/212/RIF, 2006/783/RIF och 2007/845/RIF, och av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 12 mars 2012 om frysning och förverkande av vinning av brott i Europeiska unionen (COM(2012)0085),

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption från 2005, särskilt artikel 43 om internationellt samarbete och kapitel V om återvinning av tillgångar, vilken har undertecknats av Egypten, Libyen och Tunisien och godkändes på EU:s vägnar genom rådets beslut 2008/801/EG av den 25 september 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption från 2005, särskilt artikel 43 om internationellt samarbete och kapitel V om återvinning av tillgångar, vilken har undertecknats av Egypten, Libyen och Tunisien och godkändes på EU:s vägnar genom rådets beslut 2008/801/EG av den 25 september 2008,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (Palermokonventionen) från 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (Palermokonventionen) från 2000,

| — | med beaktande av resolution 19/38 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 19 april 2012 om hur det blir till skada för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna att penningmedel av olagligt ursprung inte återställs till ursprungsländerna och om vikten av förbättrat internationellt samarbete, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 19/38 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 19 april 2012 om hur det blir till skada för förverkligandet av de mänskliga rättigheterna att penningmedel av olagligt ursprung inte återställs till ursprungsländerna och om vikten av förbättrat internationellt samarbete,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares initiativ av den 17 september 2007 om återvinning av stulna tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares initiativ av den 17 september 2007 om återvinning av stulna tillgångar,

| — | med beaktande av initiativet för återvinning av stulna tillgångar, som är ett gemensamt program från Världsbanken och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av initiativet för återvinning av stulna tillgångar, som är ett gemensamt program från Världsbanken och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå,

| — | med beaktande av den handlingsplan om återvinning av tillgångar, som antogs den 21 maj 2012 inom G8:s Deauvillepartnerskap med arabländer under övergång till demokrati och som EU deltar i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den handlingsplan om återvinning av tillgångar, som antogs den 21 maj 2012 inom G8:s Deauvillepartnerskap med arabländer under övergång till demokrati och som EU deltar i,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten av den 13 september 2012 från det arabiska forumet för återvinning av tillgångar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten av den 13 september 2012 från det arabiska forumet för återvinning av tillgångar,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Frysning av tillgångar tillhör EU:s behörighetsområde. Återvinning och återföring av tillgångar omfattas däremot av medlemsstaternas behörighet och måste utföras i enlighet med nationella bestämmelser, men EU-institutionerna spelar en central roll när det gäller att främja och underlätta denna process. |
| --- | --- |

A.

Frysning av tillgångar tillhör EU:s behörighetsområde. Återvinning och återföring av tillgångar omfattas däremot av medlemsstaternas behörighet och måste utföras i enlighet med nationella bestämmelser, men EU-institutionerna spelar en central roll när det gäller att främja och underlätta denna process.

| B. | Återvinning av tillgångar för de länder som befinner sig i en övergångsfas efter den arabiska våren är en moralisk och rättslig plikt och en högst politisk fråga för EU i dess förbindelser med sitt södra grannskap. Det är också en viktig ekonomisk fråga för de grannländer i söder som det berör, eftersom dessa tillgångar, om de återvinns och används med insyn och effektivitet, kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Återvinningen av tillgångar ger ett kraftfullt budskap till dem som är inblandade i korruption och penningtvätt att det inte går att ostraffat hålla på med sådant. |
| --- | --- |

B.

Återvinning av tillgångar för de länder som befinner sig i en övergångsfas efter den arabiska våren är en moralisk och rättslig plikt och en högst politisk fråga för EU i dess förbindelser med sitt södra grannskap. Det är också en viktig ekonomisk fråga för de grannländer i söder som det berör, eftersom dessa tillgångar, om de återvinns och används med insyn och effektivitet, kan bidra till den ekonomiska återhämtningen. Återvinningen av tillgångar ger ett kraftfullt budskap till dem som är inblandade i korruption och penningtvätt att det inte går att ostraffat hålla på med sådant.

| C. | Det finns en omfattande internationell rättslig ram som reglerar detta område, särskilt FN:s konvention mot korruption från 2003, vilken ålägger konventionsstaterna tydliga skyldigheter. I artikel 51 i FN:s konvention mot korruption fastslås att återförandet av tillgångar är en grundläggande princip i denna konvention och att konventionsstaterna åtar sig att i största möjliga utsträckning erbjuda varandra samarbete och stöd i detta hänseende. |
| --- | --- |

C.

Det finns en omfattande internationell rättslig ram som reglerar detta område, särskilt FN:s konvention mot korruption från 2003, vilken ålägger konventionsstaterna tydliga skyldigheter. I artikel 51 i FN:s konvention mot korruption fastslås att återförandet av tillgångar är en grundläggande princip i denna konvention och att konventionsstaterna åtar sig att i största möjliga utsträckning erbjuda varandra samarbete och stöd i detta hänseende.

| D. | Det rättsliga förfarandet för att återvinna tillgångar är komplicerat och tidskrävande. De anmodade staternas gällande rättsliga krav får inte kringgås, och legitima tredje parter får inte fråntas sina lagstadgade rättigheter i denna process. De anmodande staternas brist på adekvat rättslig sakkunskap och begränsade institutionella kapacitet är ytterligare hinder för framgångsrika initiativ på detta område. Det råder också brist på effektivt samarbete mellan anmodande och anmodade stater. |
| --- | --- |

D.

Det rättsliga förfarandet för att återvinna tillgångar är komplicerat och tidskrävande. De anmodade staternas gällande rättsliga krav får inte kringgås, och legitima tredje parter får inte fråntas sina lagstadgade rättigheter i denna process. De anmodande staternas brist på adekvat rättslig sakkunskap och begränsade institutionella kapacitet är ytterligare hinder för framgångsrika initiativ på detta område. Det råder också brist på effektivt samarbete mellan anmodande och anmodade stater.

| E. | Efter vårrevolutionerna i arabländerna Egypten och Tunisien frös EU snabbt de tillgångar som innehades av de tidigare diktatorerna, deras familjer och flera andra personer som stod deras regimer nära. Ett liknande EU-beslut antogs i Libyens fall i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1970 (2011). |
| --- | --- |

E.

Efter vårrevolutionerna i arabländerna Egypten och Tunisien frös EU snabbt de tillgångar som innehades av de tidigare diktatorerna, deras familjer och flera andra personer som stod deras regimer nära. Ett liknande EU-beslut antogs i Libyens fall i enlighet med FN:s säkerhetsråds resolution 1970 (2011).

| F. | Den nya rättsliga ram som antogs av rådet den 26 november 2012 gör det möjligt för EU:s medlemsstater att frigöra frysta tillgångar till förmån för de egyptiska och tunisiska myndigheterna på grundval av rättsliga avgöranden som erkänts i medlemsstaterna, och den underlättar utbytet av information mellan medlemsstaterna och berörda myndigheter. |
| --- | --- |

F.

Den nya rättsliga ram som antogs av rådet den 26 november 2012 gör det möjligt för EU:s medlemsstater att frigöra frysta tillgångar till förmån för de egyptiska och tunisiska myndigheterna på grundval av rättsliga avgöranden som erkänts i medlemsstaterna, och den underlättar utbytet av information mellan medlemsstaterna och berörda myndigheter.

| G. | Arbetsgrupperna för EU och Egypten och för EU och Tunisien har betonat betydelsen av återföringen av olagligt förvärvade tillgångar som fortfarande hålls frysta i ett antal tredjeländer. Arbetsgrupperna beslutade att färdigställa en färdplan som eventuellt kan inbegripa att det för varje lands del inrättas en grupp för återvinning av tillgångar samordnad av Europeiska utrikestjänsten. |
| --- | --- |

G.

Arbetsgrupperna för EU och Egypten och för EU och Tunisien har betonat betydelsen av återföringen av olagligt förvärvade tillgångar som fortfarande hålls frysta i ett antal tredjeländer. Arbetsgrupperna beslutade att färdigställa en färdplan som eventuellt kan inbegripa att det för varje lands del inrättas en grupp för återvinning av tillgångar samordnad av Europeiska utrikestjänsten.

| H. | G8 stöder länder i arabvärlden som genom Deauvillepartnerskapet från maj 2001 engagerar sig för en övergång till fria, demokratiska och toleranta samhällen. I den tillhörande handlingsplanen av den 21 maj 2012 erkänns att återvinning av tillgångar efter den arabiska våren har blivit ett alltmer angeläget fokusområde i regionen och i världssamfundet. |
| --- | --- |

H.

G8 stöder länder i arabvärlden som genom Deauvillepartnerskapet från maj 2001 engagerar sig för en övergång till fria, demokratiska och toleranta samhällen. I den tillhörande handlingsplanen av den 21 maj 2012 erkänns att återvinning av tillgångar efter den arabiska våren har blivit ett alltmer angeläget fokusområde i regionen och i världssamfundet.

| I. | Egypten, Libyen och Tunisien har gjort avsevärda insatser för att se till att de förskingrade tillgångar som stulits av tidigare diktatorer och deras regimer återförs till dessa länder. Man har bland annat inrättat särskilda nationella utredningskommissioner som getts i uppgift att spåra, identifiera och återvinna dessa tillgångar. Dessutom har man väckt talan i EU-medlemsstaternas domstolar. Flera viktiga internationella aktörer – däribland EU, G8-länderna och Schweiz – har svarat positivt på dessa insatser. Hittills har dock få konkreta resultat uppnåtts i detta hänseende, vilket har väckt en växande frustration bland regeringarna och det civila samhället i de anmodande staterna. |
| --- | --- |

I.

Egypten, Libyen och Tunisien har gjort avsevärda insatser för att se till att de förskingrade tillgångar som stulits av tidigare diktatorer och deras regimer återförs till dessa länder. Man har bland annat inrättat särskilda nationella utredningskommissioner som getts i uppgift att spåra, identifiera och återvinna dessa tillgångar. Dessutom har man väckt talan i EU-medlemsstaternas domstolar. Flera viktiga internationella aktörer – däribland EU, G8-länderna och Schweiz – har svarat positivt på dessa insatser. Hittills har dock få konkreta resultat uppnåtts i detta hänseende, vilket har väckt en växande frustration bland regeringarna och det civila samhället i de anmodande staterna.

| J. | Vid återvinning av tillgångar är kommunikationen särskilt viktig för att sprida bästa metoder och skapa incitament genom offentliggörandet av framgångshistorier och på så sätt undvika vilseledande uttalanden om storleken på de tillgångar som ska återvinnas. |
| --- | --- |

J.

Vid återvinning av tillgångar är kommunikationen särskilt viktig för att sprida bästa metoder och skapa incitament genom offentliggörandet av framgångshistorier och på så sätt undvika vilseledande uttalanden om storleken på de tillgångar som ska återvinnas.

| K. | Återvinning av tillgångar kan åstadkommas genom bilaterala rättsliga mekanismer och multilateralt samarbete. Insatser för återvinning av tillgångar bör inledas både på nationell och på internationell nivå. |
| --- | --- |

K.

Återvinning av tillgångar kan åstadkommas genom bilaterala rättsliga mekanismer och multilateralt samarbete. Insatser för återvinning av tillgångar bör inledas både på nationell och på internationell nivå.

| L. | I april 2013 återförde de libanesiska myndigheterna nästan 30 miljoner US-dollar, som olagligt satts in på den tidigare tunisiske ledarens bankkonton, till sina tunisiska motsvarigheter. |
| --- | --- |

L.

I april 2013 återförde de libanesiska myndigheterna nästan 30 miljoner US-dollar, som olagligt satts in på den tidigare tunisiske ledarens bankkonton, till sina tunisiska motsvarigheter.

| 1. | Europaparlamentet understryker att återföringen av förskingrade tillgångar som stulits av tidigare diktatorer och deras regimer i de övergångsländer som omfattades av den arabiska våren inte bara är en uppgift av ekonomisk betydelse, utan också en moralisk och rättslig plikt och en högst politisk fråga, eftersom detta även är ett sätt att återupprätta rättvisa och ansvarskyldighet i en anda av demokrati och rättsstatlighet och i enlighet med EU:s politiska engagemang och trovärdighet. Återföringen av tillgångar utgör därför en mycket viktig dimension av unionens partnerskap med sitt södra grannskap, särskilt Egypten, Libyen och Tunisien. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att återföringen av förskingrade tillgångar som stulits av tidigare diktatorer och deras regimer i de övergångsländer som omfattades av den arabiska våren inte bara är en uppgift av ekonomisk betydelse, utan också en moralisk och rättslig plikt och en högst politisk fråga, eftersom detta även är ett sätt att återupprätta rättvisa och ansvarskyldighet i en anda av demokrati och rättsstatlighet och i enlighet med EU:s politiska engagemang och trovärdighet. Återföringen av tillgångar utgör därför en mycket viktig dimension av unionens partnerskap med sitt södra grannskap, särskilt Egypten, Libyen och Tunisien.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att för de länder som omfattades av den arabiska våren är återvinningen av stulna tillgångar också av ekonomisk och social betydelse, eftersom det behövs medel för att stabilisera ekonomierna och skapa arbetstillfällen och tillväxt i dessa länder, som står inför stora ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att för de länder som omfattades av den arabiska våren är återvinningen av stulna tillgångar också av ekonomisk och social betydelse, eftersom det behövs medel för att stabilisera ekonomierna och skapa arbetstillfällen och tillväxt i dessa länder, som står inför stora ekonomiska utmaningar.

| 3. | Europaparlamentet noterar att det trots avsevärda ansträngningar från de egyptiska, libyska och tunisiska myndigheterna och en stark politisk vilja från alla sidor har gjorts mycket begränsade framsteg av de tjänstemän som arbetar med att återvinna förskingrade tillgångar. Detta beror huvudsakligen på varierande och komplexa bestämmelser och förfaranden i de olika nationella rättssystemen och på rättslig inflexibilitet, brist på expertis i de länder som omfattades av den arabiska våren i fråga om rättsliga, finansiella och administrativa förfaranden i europeiska och andra jurisdiktioner samt på bristfälliga resurser i dessa länder. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att det trots avsevärda ansträngningar från de egyptiska, libyska och tunisiska myndigheterna och en stark politisk vilja från alla sidor har gjorts mycket begränsade framsteg av de tjänstemän som arbetar med att återvinna förskingrade tillgångar. Detta beror huvudsakligen på varierande och komplexa bestämmelser och förfaranden i de olika nationella rättssystemen och på rättslig inflexibilitet, brist på expertis i de länder som omfattades av den arabiska våren i fråga om rättsliga, finansiella och administrativa förfaranden i europeiska och andra jurisdiktioner samt på bristfälliga resurser i dessa länder.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra ytterligare betydande insatser för att förskingrade tillgångar som stulits av de förra regimerna lättare ska kunna återlämnas till befolkningen i den arabiska vårens länder inom en rimlig tidsram. Parlamentet uppmuntrar de nationella kontoren för återvinning av tillgångar i alla medlemsstater att bedriva ett nära samarbete och utveckla sina förbindelser med de berörda myndigheterna i de länder som omfattades av den arabiska våren, i syfte att bistå dem i de komplexa rättsliga förfarandena. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inta en proaktiv ledarskapsroll, särskilt i arbetet med att samordna medlemsstaternas insatser, tillhandahålla kapacitetsbyggande och uppmuntra samarbete mellan alla berörda stater. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra ytterligare betydande insatser för att förskingrade tillgångar som stulits av de förra regimerna lättare ska kunna återlämnas till befolkningen i den arabiska vårens länder inom en rimlig tidsram. Parlamentet uppmuntrar de nationella kontoren för återvinning av tillgångar i alla medlemsstater att bedriva ett nära samarbete och utveckla sina förbindelser med de berörda myndigheterna i de länder som omfattades av den arabiska våren, i syfte att bistå dem i de komplexa rättsliga förfarandena. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att inta en proaktiv ledarskapsroll, särskilt i arbetet med att samordna medlemsstaternas insatser, tillhandahålla kapacitetsbyggande och uppmuntra samarbete mellan alla berörda stater.

| 5. | Europaparlamentet understryker att återvinningen av tillgångar är en väsentlig del av unionens stöd för en demokratisk övergång och ekonomisk återhämtning i dessa länder och kan stärka det ömsesidiga förtroendet på båda sidorna i en anda av partnerskap med samhällena, vilket utgör en hörnsten i EU:s reviderade grannskapspolitik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att återvinningen av tillgångar är en väsentlig del av unionens stöd för en demokratisk övergång och ekonomisk återhämtning i dessa länder och kan stärka det ömsesidiga förtroendet på båda sidorna i en anda av partnerskap med samhällena, vilket utgör en hörnsten i EU:s reviderade grannskapspolitik.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang det initiativ som Kanada, Frankrike, Tyskland, Italien, Storbritannien, Japan, Schweiz och USA tagit till att ge ut en handbok med en omfattande beskrivning av sina nationella rättssystem med avseende på återvinning av tillgångar, så att de anmodande staterna kan få bättre kunskaper om vad som är rättsligt möjligt, vilken typ av information som finns tillgänglig, vilka typer av utredningar som kan genomföras och hur man ska gå till väga för att få till stånd en faktisk återvinning av tillgångar genom tillhandahållandet av ömsesidigt rättsligt bistånd. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att göra detsamma och inrätta en rad gemensamma principer på EU-nivå. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang det initiativ som Kanada, Frankrike, Tyskland, Italien, Storbritannien, Japan, Schweiz och USA tagit till att ge ut en handbok med en omfattande beskrivning av sina nationella rättssystem med avseende på återvinning av tillgångar, så att de anmodande staterna kan få bättre kunskaper om vad som är rättsligt möjligt, vilken typ av information som finns tillgänglig, vilka typer av utredningar som kan genomföras och hur man ska gå till väga för att få till stånd en faktisk återvinning av tillgångar genom tillhandahållandet av ömsesidigt rättsligt bistånd. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att göra detsamma och inrätta en rad gemensamma principer på EU-nivå.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar G8-ländernas initiativ till Deauvillepartnerskapets handlingsplan om återvinning av tillgångar, där det fastställs konkreta åtgärder för att främja samarbete och bistånd i ärenden, kapacitetsuppbyggnadsinsatser samt tekniskt stöd, och föreslås ett regionalt samarbetsinitiativ, nämligen det arabiska forumet för återvinning av tillgångar, för diskussion och samarbete kring fortsatta insatser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar G8-ländernas initiativ till Deauvillepartnerskapets handlingsplan om återvinning av tillgångar, där det fastställs konkreta åtgärder för att främja samarbete och bistånd i ärenden, kapacitetsuppbyggnadsinsatser samt tekniskt stöd, och föreslås ett regionalt samarbetsinitiativ, nämligen det arabiska forumet för återvinning av tillgångar, för diskussion och samarbete kring fortsatta insatser.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga ram som rådet antog den 26 november 2012 och som underlättar återföring av förskingrade tillgångar till Egypten och Tunisien genom att tillåta medlemsstaterna att frigöra frysta tillgångar på grundval av erkända rättsliga avgöranden och genom att uppmuntra till informationsutbyte mellan medlemsstaternas berörda myndigheter, å ena sidan, och myndigheterna i Egypten och Tunisien, å andra sidan. Parlamentet betonar dock att man måste uppnå konkreta resultat och till fullo inbegripa Libyen i denna process. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar den nya rättsliga ram som rådet antog den 26 november 2012 och som underlättar återföring av förskingrade tillgångar till Egypten och Tunisien genom att tillåta medlemsstaterna att frigöra frysta tillgångar på grundval av erkända rättsliga avgöranden och genom att uppmuntra till informationsutbyte mellan medlemsstaternas berörda myndigheter, å ena sidan, och myndigheterna i Egypten och Tunisien, å andra sidan. Parlamentet betonar dock att man måste uppnå konkreta resultat och till fullo inbegripa Libyen i denna process.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det nära samarbetet mellan EU-institutionerna och andra viktiga internationella aktörer i samband med Egyptens, Libyens och Tunisiens återvinning av tillgångar, särskilt Världsbankens och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås initiativ för återvinning av stulna tillgångar. Parlamentet understryker vikten av att till fullo utnyttja befintliga mekanismer på såväl nationell som internationell nivå. Samtidigt är det viktigt att anta nödvändig ny lagstiftning och anpassa den befintliga nationella lagstiftningen i de nationella rättssystemen på detta område. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar det nära samarbetet mellan EU-institutionerna och andra viktiga internationella aktörer i samband med Egyptens, Libyens och Tunisiens återvinning av tillgångar, särskilt Världsbankens och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås initiativ för återvinning av stulna tillgångar. Parlamentet understryker vikten av att till fullo utnyttja befintliga mekanismer på såväl nationell som internationell nivå. Samtidigt är det viktigt att anta nödvändig ny lagstiftning och anpassa den befintliga nationella lagstiftningen i de nationella rättssystemen på detta område.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet att ta upp frågan om återvinning av tillgångar med de nationella parlamenten, så att parlamentariker från båda sidor av Medelhavet kan förmås att aktivt arbeta för rättsliga åtgärder som garanterar ett närmare samarbete mellan polisen och de inblandade rättsliga myndigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet att ta upp frågan om återvinning av tillgångar med de nationella parlamenten, så att parlamentariker från båda sidor av Medelhavet kan förmås att aktivt arbeta för rättsliga åtgärder som garanterar ett närmare samarbete mellan polisen och de inblandade rättsliga myndigheterna.

| 11. | Europaparlamentet begär att det utan dröjsmål upprättas en EU-mekanism bestående av en grupp nationella och internationella utredare, åklagare, jurister och andra experter, i syfte att bidra med rådgivning och bistånd av rättslig och teknisk karaktär till de av den arabiska vårens länder där det pågår en process för återvinning av tillgångar. Parlamentet begär att denna mekanism finansieras på vederbörligt sätt genom det relevanta finansieringsinstrumentet inom ramen för unionens yttre förbindelser. Det är viktigt att denna EU-mekanism är bärkraftig, med tanke på dessa rättsliga förfarandens komplexa, känsliga och långdragna karaktär. EU-institutionerna uppmanas att dra lärdom av och bygga vidare på denna erfarenhet. Parlamentet konstaterar också att det är möjligt att i ett senare skede skjuta till ytterligare medel till denna mekanism genom samfinansieringsavtal med anmodande stater. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet begär att det utan dröjsmål upprättas en EU-mekanism bestående av en grupp nationella och internationella utredare, åklagare, jurister och andra experter, i syfte att bidra med rådgivning och bistånd av rättslig och teknisk karaktär till de av den arabiska vårens länder där det pågår en process för återvinning av tillgångar. Parlamentet begär att denna mekanism finansieras på vederbörligt sätt genom det relevanta finansieringsinstrumentet inom ramen för unionens yttre förbindelser. Det är viktigt att denna EU-mekanism är bärkraftig, med tanke på dessa rättsliga förfarandens komplexa, känsliga och långdragna karaktär. EU-institutionerna uppmanas att dra lärdom av och bygga vidare på denna erfarenhet. Parlamentet konstaterar också att det är möjligt att i ett senare skede skjuta till ytterligare medel till denna mekanism genom samfinansieringsavtal med anmodande stater.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Arabförbundet att utarbeta, anta och snabbt börja tillämpa mekanismer för samarbete kring återvinning av tillgångar, och uppmanar i synnerhet Gulfländerna att öka sitt samarbete och erbjuda sitt rättsliga stöd till den arabiska vårens länder i samband med återvinningen av tillgångar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Arabförbundet att utarbeta, anta och snabbt börja tillämpa mekanismer för samarbete kring återvinning av tillgångar, och uppmanar i synnerhet Gulfländerna att öka sitt samarbete och erbjuda sitt rättsliga stöd till den arabiska vårens länder i samband med återvinningen av tillgångar.

| 13. | Europaparlamentet ger sitt erkännande och helhjärtade stöd åt det bidrag som det civila samhällets organisationer, både i anmodande och anmodade stater, lämnar i arbetet för att återvinna tillgångar, särskilt genom att ge information till berörda myndigheter, uppmuntra samarbete mellan viktiga nationella och internationella aktörer, övervaka återföringen av tillgångar och säkerställa att de återförda tillgångarna används på ett transparent och effektivt sätt i de anmodande staterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet ger sitt erkännande och helhjärtade stöd åt det bidrag som det civila samhällets organisationer, både i anmodande och anmodade stater, lämnar i arbetet för att återvinna tillgångar, särskilt genom att ge information till berörda myndigheter, uppmuntra samarbete mellan viktiga nationella och internationella aktörer, övervaka återföringen av tillgångar och säkerställa att de återförda tillgångarna används på ett transparent och effektivt sätt i de anmodande staterna.

| 14. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt engagemang för demokratiseringsprocessen i de länder som omfattades av den arabiska våren, och förbinder sig att stödja och bistå dessa länder i deras arbete med att skapa starka och stabila demokratier där rättsstatsprincipen garanteras, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive kvinnors rättigheter och yttrandefriheten, respekteras och val genomförs i enlighet med internationella normer. Det är ytterst viktigt att EU visar ett konkret och genuint engagemang i denna process. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt engagemang för demokratiseringsprocessen i de länder som omfattades av den arabiska våren, och förbinder sig att stödja och bistå dessa länder i deras arbete med att skapa starka och stabila demokratier där rättsstatsprincipen garanteras, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, inklusive kvinnors rättigheter och yttrandefriheten, respekteras och val genomförs i enlighet med internationella normer. Det är ytterst viktigt att EU visar ett konkret och genuint engagemang i denna process.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Schweiz parlament och regering, USA:s kongress och president, den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet samt Egyptens, Libyens och Tunisiens parlament och regeringar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Schweiz parlament och regering, USA:s kongress och president, den parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet samt Egyptens, Libyens och Tunisiens parlament och regeringar.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0095.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0201.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/94

---

P7_TA(2013)0225

2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (2012/2865(RSP))

(2016/C 055/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan med titeln Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19 och 20 juni 2003 om västra Balkan och den tillhörande bilagan med titeln Thessaloniki-agendan för västra Balkan: i riktning mot en europeisk integration,

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades den 16 juni 2008 och ratificerades av samtliga EU-medlemsstater och Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, som undertecknades den 16 juni 2008 och ratificerades av samtliga EU-medlemsstater och Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av rådets beslut 2008/211/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut 2006/55/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2008/211/EG av den 18 februari 2008 om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Bosnien och Hercegovina och om upphävande av beslut 2006/55/EG (1),

| — | med beaktande av rådets beslut 2011/426/Gusp av den 18 juli 2011 (2) och rådets slutsatser om Bosnien och Hercegovina av den 21 mars 2011, 10 oktober 2011, 5 december 2011, 25 juni 2012 och 11 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2011/426/Gusp av den 18 juli 2011 (2) och rådets slutsatser om Bosnien och Hercegovina av den 21 mars 2011, 10 oktober 2011, 5 december 2011, 25 juni 2012 och 11 december 2012,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600) och 2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina, som antogs den 10 oktober 2012 (SWD(2012)0335), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet och rådet med titeln Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600) och 2012 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina, som antogs den 10 oktober 2012 (SWD(2012)0335),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från det fjortonde interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling, som hölls i Sarajevo den 29–30 oktober 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från det fjortonde interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling, som hölls i Sarajevo den 29–30 oktober 2012,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 14 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (3) och resolutionen av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 14 mars 2012 om 2011 års framstegsrapport om Bosnien och Hercegovina (3) och resolutionen av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (4),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU har upprepade gånger bekräftat sitt åtagande om ett EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, däribland Bosnien och Hercegovina. EU fortsätter att engagera sig starkt för ett självständigt och enat Bosnien och Hercegovina som har utsikter till ett EU-medlemskap, vilket är en av de mest enande faktorerna bland landets befolkning. |
| --- | --- |

A.

EU har upprepade gånger bekräftat sitt åtagande om ett EU-medlemskap för länderna på västra Balkan, däribland Bosnien och Hercegovina. EU fortsätter att engagera sig starkt för ett självständigt och enat Bosnien och Hercegovina som har utsikter till ett EU-medlemskap, vilket är en av de mest enande faktorerna bland landets befolkning.

| B. | För att påskynda landets framsteg mot ett EU-medlemskap och uppnå påtagliga resultat till förmån för alla medborgare krävs fungerande institutioner och tydliga samordningsmekanismer på alla nivåer samt ett starkt och samstämmigt åtagande av de politiska ledarna i landet. |
| --- | --- |

B.

För att påskynda landets framsteg mot ett EU-medlemskap och uppnå påtagliga resultat till förmån för alla medborgare krävs fungerande institutioner och tydliga samordningsmekanismer på alla nivåer samt ett starkt och samstämmigt åtagande av de politiska ledarna i landet.

| C. | En konstitutionell reform är fortfarande den viktigaste förutsättningen för att Bosnien och Hercegovina ska kunna omvandlas till en verklig och fullt funktionsduglig demokrati. Det behövs konkreta framsteg på viktiga områden såsom statsbyggande, bland annat när det gäller styre, domstolsväsen, genomförande av rättsstatsprincipen, såväl som korruptionsbekämpning och tillnärmning till europeiska standarder. |
| --- | --- |

C.

En konstitutionell reform är fortfarande den viktigaste förutsättningen för att Bosnien och Hercegovina ska kunna omvandlas till en verklig och fullt funktionsduglig demokrati. Det behövs konkreta framsteg på viktiga områden såsom statsbyggande, bland annat när det gäller styre, domstolsväsen, genomförande av rättsstatsprincipen, såväl som korruptionsbekämpning och tillnärmning till europeiska standarder.

| D. | Det finns ett brådskande behov av en effektiv samordningsmekanism för bättre förbindelser med EU. |
| --- | --- |

D.

Det finns ett brådskande behov av en effektiv samordningsmekanism för bättre förbindelser med EU.

| E. | Bristen på arbetstillfällen, särskilt för ungdomar, fortsätter att allvarligt störa den socioekonomiska och politiska utvecklingen i landet. |
| --- | --- |

E.

Bristen på arbetstillfällen, särskilt för ungdomar, fortsätter att allvarligt störa den socioekonomiska och politiska utvecklingen i landet.

| F. | Korruptionen fortsätter att allvarligt hindra den socioekonomiska och politiska utvecklingen i landet. |
| --- | --- |

F.

Korruptionen fortsätter att allvarligt hindra den socioekonomiska och politiska utvecklingen i landet.

| G. | Regionalt samarbete och god grannsämja är viktiga inslag i stabiliserings- och associeringsprocessen och spelar en avgörande roll i västra Balkans omvandling till ett område med varaktig stabilitet och hållbar utveckling. Samarbete med andra länder i regionen i en anda av god grannsämja är en förutsättning för fredlig samexistens och försoning i Bosnien och Hercegovina och på västra Balkan. |
| --- | --- |

G.

Regionalt samarbete och god grannsämja är viktiga inslag i stabiliserings- och associeringsprocessen och spelar en avgörande roll i västra Balkans omvandling till ett område med varaktig stabilitet och hållbar utveckling. Samarbete med andra länder i regionen i en anda av god grannsämja är en förutsättning för fredlig samexistens och försoning i Bosnien och Hercegovina och på västra Balkan.

| H. | EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för sin utvidgningsprocess. |
| --- | --- |

H.

EU har satt rättsstatsprincipen i centrum för sin utvidgningsprocess.

Allmänna kommentarer

| 1. | Europaparlamentet upprepar eftertryckligen sitt stöd för den europeiska integrationen av Bosnien och Hercegovina, vilken gagnar samtliga medborgare i landet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar eftertryckligen sitt stöd för den europeiska integrationen av Bosnien och Hercegovina, vilken gagnar samtliga medborgare i landet.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över att det fortfarande inte finns någon gemensam vision hos den politiska eliten för vilken väg landet ska gå, vilket gör att Bosnien och Hercegovina riskerar att fortsätta att halka ännu längre efter de andra länderna i regionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är oroat över att det fortfarande inte finns någon gemensam vision hos den politiska eliten för vilken väg landet ska gå, vilket gör att Bosnien och Hercegovina riskerar att fortsätta att halka ännu längre efter de andra länderna i regionen.

| 3. | Europaparlamentet lovordar det fredliga, fria och rättvisa sätt på vilket lokalvalen genomfördes och noterar dispyten inför valet i Srebrenica. Parlamentet är medvetet om beslutet från Bosnien och Hercegovinas centrala valkommission i denna fråga. Parlamentet är oroat över att Mostar var den enda stad där det inte hölls något kommunalval. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla berörda parter att samtycka till ändringarna av staden Mostars författning i enlighet med det relevanta beslutet från författningsdomstolen i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet lovordar det fredliga, fria och rättvisa sätt på vilket lokalvalen genomfördes och noterar dispyten inför valet i Srebrenica. Parlamentet är medvetet om beslutet från Bosnien och Hercegovinas centrala valkommission i denna fråga. Parlamentet är oroat över att Mostar var den enda stad där det inte hölls något kommunalval. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla berörda parter att samtycka till ändringarna av staden Mostars författning i enlighet med det relevanta beslutet från författningsdomstolen i Bosnien och Hercegovina.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att den internationella övervakningen av Brčko-distriktet upphört. Parlamentet uppmanar myndigheterna att uppfylla de återstående målen och villkoren som kommer att möjliggöra nedläggningen av den höge representantens kansli så att man kan lämna plats för ökat lokalt egenansvar och större ansvar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på att den internationella övervakningen av Brčko-distriktet upphört. Parlamentet uppmanar myndigheterna att uppfylla de återstående målen och villkoren som kommer att möjliggöra nedläggningen av den höge representantens kansli så att man kan lämna plats för ökat lokalt egenansvar och större ansvar.

| 5. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Bosnien och Hercegovina agerar samfällt i EU-integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de politiska ledarna och förtroendevalda att samarbeta och fokusera på genomförandet av färdplanen som en del av högnivådialogen med kommissionen, så att man kan uppfylla kraven som gör att stabiliserings- och associeringsavtalet till slut kan träda i kraft och att en trovärdig medlemskapsansökan kan inlämnas. De politiska ledarna och myndigheterna uppmanas även att arbeta i nära samarbete med EU:s särskilda representant i anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker hur viktigt det är att Bosnien och Hercegovina agerar samfällt i EU-integrationsprocessen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen de politiska ledarna och förtroendevalda att samarbeta och fokusera på genomförandet av färdplanen som en del av högnivådialogen med kommissionen, så att man kan uppfylla kraven som gör att stabiliserings- och associeringsavtalet till slut kan träda i kraft och att en trovärdig medlemskapsansökan kan inlämnas. De politiska ledarna och myndigheterna uppmanas även att arbeta i nära samarbete med EU:s särskilda representant i anslutningsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU-utvidgningen är mer än bara en överföring av EU:s regelverk och måste grunda sig på ett verkligt och omfattande åtagande om europeiska värden. Parlamentet är oroat över att det mjuka maktmedel som EU:s omvandlingskraft innebär kan ha minskat på grund av den rådande ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet uppmuntrar dock kommissionen, medlemsstaterna och andra länder på västra Balkan att undersöka nya sätt att främja en kultur och ett klimat av försoning i Bosnien och Hercegovina och i regionen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU-utvidgningen är mer än bara en överföring av EU:s regelverk och måste grunda sig på ett verkligt och omfattande åtagande om europeiska värden. Parlamentet är oroat över att det mjuka maktmedel som EU:s omvandlingskraft innebär kan ha minskat på grund av den rådande ekonomiska och finansiella krisen. Parlamentet uppmuntrar dock kommissionen, medlemsstaterna och andra länder på västra Balkan att undersöka nya sätt att främja en kultur och ett klimat av försoning i Bosnien och Hercegovina och i regionen.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att det tredje sammanträdet inom EU:s och Bosnien och Hercegovinas högnivådialog om anslutningsprocessen, som skulle hållas den 11 april 2013, ställts in på grund av bristande framsteg i Sejdić och Finci-målet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att det tredje sammanträdet inom EU:s och Bosnien och Hercegovinas högnivådialog om anslutningsprocessen, som skulle hållas den 11 april 2013, ställts in på grund av bristande framsteg i Sejdić och Finci-målet.

| 8. | Europaparlamentet noterar att EU:s polisuppdrag, som avslutades den 30 juni 2012, gjort en betydande insats och välkomnar en förstärkt EU-närvaro på rättsstatsområdet. Parlamentet ser positivt på att mandatet för den EU-ledda multinationella stabiliseringsstyrkan (Eufor Althea) har förnyats och att den fått ett nytt fokus på kapacitetsbyggnad och utbildning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar att EU:s polisuppdrag, som avslutades den 30 juni 2012, gjort en betydande insats och välkomnar en förstärkt EU-närvaro på rättsstatsområdet. Parlamentet ser positivt på att mandatet för den EU-ledda multinationella stabiliseringsstyrkan (Eufor Althea) har förnyats och att den fått ett nytt fokus på kapacitetsbyggnad och utbildning.

Politiska förhållanden

| 9. | Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är med fungerande institutioner på alla nivåer för landets framsteg inom den europeiska integrationsprocessen. Det är positivt att man återupprättat en dialog och att nya ministrar valts till ministerrådet i november 2012 efter koalitionens uppbrott och fem månaders dödläge. Parlamentet är dock oroat över de blockeringar som uppstått till följd av osäkerheten kring omdaningarna i regeringen i Federationen Bosnien och Hercegovina. Parlamentet ser dock positivt på framstegen inom utnämningen av kandidater till de lediga tjänsterna inom federationens författningsdomstol. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om hur viktigt det är med fungerande institutioner på alla nivåer för landets framsteg inom den europeiska integrationsprocessen. Det är positivt att man återupprättat en dialog och att nya ministrar valts till ministerrådet i november 2012 efter koalitionens uppbrott och fem månaders dödläge. Parlamentet är dock oroat över de blockeringar som uppstått till följd av osäkerheten kring omdaningarna i regeringen i Federationen Bosnien och Hercegovina. Parlamentet ser dock positivt på framstegen inom utnämningen av kandidater till de lediga tjänsterna inom federationens författningsdomstol.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar alla behöriga myndigheter att utarbeta en strategi/ett program för integrationen med EU, som bör garantera att införlivandet, genomförandet och efterlevnaden av EU:s lagstiftning och normer sker på ett samordnat och harmoniserat sätt i hela landet, samt att uppvisa en gemensam vision för vilken väg landet ska gå och en villighet att säkra allmän välfärd för landets medborgare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar alla behöriga myndigheter att utarbeta en strategi/ett program för integrationen med EU, som bör garantera att införlivandet, genomförandet och efterlevnaden av EU:s lagstiftning och normer sker på ett samordnat och harmoniserat sätt i hela landet, samt att uppvisa en gemensam vision för vilken väg landet ska gå och en villighet att säkra allmän välfärd för landets medborgare.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser ändringar av Folkens hus och representanthusets arbetsordningar så att det kan införas en snabbmekanism för EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser ändringar av Folkens hus och representanthusets arbetsordningar så att det kan införas en snabbmekanism för EU-lagstiftningen.

| 12. | Europaparlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts under första halvåret 2012 och sedan oktober, särskilt antagandet av viktiga lagar om folkräkning och statligt stöd, 2011, 2012 och 2013 års statsbudgetar, det fytosanitära paketet, framstegen när det gäller rådet för statligt stöd och antikorruptionsbyrån samt den politiska överenskommelse som uppnåtts om statlig egendom och försvarsmateriel. Parlamentet kräver att dessa åtgärder genomförs i praktiken och uppmanar eftertryckligen kommissionen att tillsammans med EU:s särskilda representant noggrant övervaka genomförandet, med full hänsyn tagen till domen av den 13 juli 2012 i Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att bygga upp och stärka kapaciteten inom relevanta organ såsom rådet för statligt stöd och antikorruptionsbyrån, särskilt när det gäller tillräckliga personalnivåer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts under första halvåret 2012 och sedan oktober, särskilt antagandet av viktiga lagar om folkräkning och statligt stöd, 2011, 2012 och 2013 års statsbudgetar, det fytosanitära paketet, framstegen när det gäller rådet för statligt stöd och antikorruptionsbyrån samt den politiska överenskommelse som uppnåtts om statlig egendom och försvarsmateriel. Parlamentet kräver att dessa åtgärder genomförs i praktiken och uppmanar eftertryckligen kommissionen att tillsammans med EU:s särskilda representant noggrant övervaka genomförandet, med full hänsyn tagen till domen av den 13 juli 2012 i Bosnien och Hercegovinas författningsdomstol. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att bygga upp och stärka kapaciteten inom relevanta organ såsom rådet för statligt stöd och antikorruptionsbyrån, särskilt när det gäller tillräckliga personalnivåer.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över att folkräkningen dröjer och understryker vikten av att en folkräkning av befolkningen genomförs i oktober 2013. Parlamentet ser positivt på insatserna för att se till att den äger rum i oktober i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga berörda myndigheter att undanröja alla hinder och att inte politisera folkräkningen, vars syfte är att tillhandahålla objektiva socioekonomiska data. Parlamentet efterlyser i detta hänseende respekt för minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är oroat över att folkräkningen dröjer och understryker vikten av att en folkräkning av befolkningen genomförs i oktober 2013. Parlamentet ser positivt på insatserna för att se till att den äger rum i oktober i enlighet med internationella normer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen samtliga berörda myndigheter att undanröja alla hinder och att inte politisera folkräkningen, vars syfte är att tillhandahålla objektiva socioekonomiska data. Parlamentet efterlyser i detta hänseende respekt för minoriteters rättigheter.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas statliga myndigheter att uppfylla författningsdomstolens beslut om behovet att ändra lagstiftningen om medborgarnas id-nummer. Efter den 12 februari 2013 kunde, på grund av flera månaders overksamhet, varken id-nummer eller, följaktligen, grundläggande handlingar såsom pass eller sjukförsäkringskort, utfärdas till nyfödda barn. Parlamentet efterlyser brådskande åtgärder för att lösa denna situation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas statliga myndigheter att uppfylla författningsdomstolens beslut om behovet att ändra lagstiftningen om medborgarnas id-nummer. Efter den 12 februari 2013 kunde, på grund av flera månaders overksamhet, varken id-nummer eller, följaktligen, grundläggande handlingar såsom pass eller sjukförsäkringskort, utfärdas till nyfödda barn. Parlamentet efterlyser brådskande åtgärder för att lösa denna situation.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att verkställa domen i Sejdić och Finci-målet, som ett första steg i den omfattande konstitutionella reform som behövs för att gå över till en modern och fungerande demokrati där alla former av diskriminering undanröjs och där alla medborgare, oberoende av etnisk tillhörighet, har samma rättigheter och friheter. Parlamentet ser positivt på att Sarajevo kantons församling som den första församlingen i Bosnien och Hercegovina enhälligt redan har ändrat sin författning för att göra det möjligt för etniskt odeklarerade och etniska minoriteter att bilda sina egna intressegrupper i församlingen, i linje med Europadomstolens beslut i Sejdić och Finci-målet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att verkställa domen i Sejdić och Finci-målet, som ett första steg i den omfattande konstitutionella reform som behövs för att gå över till en modern och fungerande demokrati där alla former av diskriminering undanröjs och där alla medborgare, oberoende av etnisk tillhörighet, har samma rättigheter och friheter. Parlamentet ser positivt på att Sarajevo kantons församling som den första församlingen i Bosnien och Hercegovina enhälligt redan har ändrat sin författning för att göra det möjligt för etniskt odeklarerade och etniska minoriteter att bilda sina egna intressegrupper i församlingen, i linje med Europadomstolens beslut i Sejdić och Finci-målet.

| 16. | Europaparlamentet noterar beslutet från kommissionsledamoten för utvidgning och grannskapspolitik att ställa in det planerade tredje sammanträdet inom EU:s och Bosnien och Hercegovinas högnivådialog om anslutningsprocessen, med hänsyn till den bristande politiska enigheten om genomförandet av Sejdić och Finci-beslutet. Parlamentet är bekymrat att det kan få negativa effekter på anslutningsprocessen som helhet om man inte når enighet, och uppmanar de politiska ledarna att hitta en lösning. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar beslutet från kommissionsledamoten för utvidgning och grannskapspolitik att ställa in det planerade tredje sammanträdet inom EU:s och Bosnien och Hercegovinas högnivådialog om anslutningsprocessen, med hänsyn till den bristande politiska enigheten om genomförandet av Sejdić och Finci-beslutet. Parlamentet är bekymrat att det kan få negativa effekter på anslutningsprocessen som helhet om man inte når enighet, och uppmanar de politiska ledarna att hitta en lösning.

| 17. | Europaparlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant och delegationschef att anstränga sig ytterligare för att underlätta ett avtal om införlivandet av Sejdić och Finci-beslutet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmuntrar EU:s särskilda representant och delegationschef att anstränga sig ytterligare för att underlätta ett avtal om införlivandet av Sejdić och Finci-beslutet.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att det finns ett brådskande behov av stora konstitutionella reformer, på både stats- och entitetsnivå, för att göra de institutionella strukturerna på alla nivåer mer effektiva, funktionella och transparenta. Parlamentet upprepar att Federationen Bosnien och Hercegovinas uppbyggnad behöver förenklas. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inleda ett brett och öppet samråd samt offentliga diskussioner med alla aktörer i landet om konstitutionell reform. Parlamentet betonar att alla parter och grupper måste vara fullt involverade i processen, som bör leda till konkreta resultat. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att det finns ett brådskande behov av stora konstitutionella reformer, på både stats- och entitetsnivå, för att göra de institutionella strukturerna på alla nivåer mer effektiva, funktionella och transparenta. Parlamentet upprepar att Federationen Bosnien och Hercegovinas uppbyggnad behöver förenklas. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att inleda ett brett och öppet samråd samt offentliga diskussioner med alla aktörer i landet om konstitutionell reform. Parlamentet betonar att alla parter och grupper måste vara fullt involverade i processen, som bör leda till konkreta resultat.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar alla behöriga myndigheter att se till att ett oberoende, opartiskt och effektivt rättsväsen, som stöds av ett opartiskt och oberoende polisväsen, inrättas samt att genomföra strategin för reformen av rättsväsendet och den nationella strategin för krigsförbrytelser i praktiken. Parlamentet kräver en harmonisering av rättspraxisen i straffrättsliga och civilrättsliga frågor mellan de olika rätts- och åklagarsystemen samt ett genomförande av alla rekommendationer från EU:s och Bosnien och Hercegovinas strukturerade dialog om rättsliga frågor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar alla behöriga myndigheter att se till att ett oberoende, opartiskt och effektivt rättsväsen, som stöds av ett opartiskt och oberoende polisväsen, inrättas samt att genomföra strategin för reformen av rättsväsendet och den nationella strategin för krigsförbrytelser i praktiken. Parlamentet kräver en harmonisering av rättspraxisen i straffrättsliga och civilrättsliga frågor mellan de olika rätts- och åklagarsystemen samt ett genomförande av alla rekommendationer från EU:s och Bosnien och Hercegovinas strukturerade dialog om rättsliga frågor.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att göra framsteg när det gäller att reformera den offentliga förvaltningen och stärka den administrativa kapaciteten på alla nivåer inom myndigheter där man arbetar med EU-frågor. Parlamentet är oroat över den offentliga förvaltningens finansiella hållbarhet och bristen på politiskt stöd för en reform av den. Parlamentet betonar att man behöver koncentrera sig på att, med EU:s hjälp, bygga upp en effektiv samordningsmekanism och höja de offentliga tjänstemännens kvalifikationer och kompetens som en viktig del av att garantera ett effektivt och produktivt samarbete med EU. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att göra framsteg när det gäller att reformera den offentliga förvaltningen och stärka den administrativa kapaciteten på alla nivåer inom myndigheter där man arbetar med EU-frågor. Parlamentet är oroat över den offentliga förvaltningens finansiella hållbarhet och bristen på politiskt stöd för en reform av den. Parlamentet betonar att man behöver koncentrera sig på att, med EU:s hjälp, bygga upp en effektiv samordningsmekanism och höja de offentliga tjänstemännens kvalifikationer och kompetens som en viktig del av att garantera ett effektivt och produktivt samarbete med EU.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över den omfattande korruptionen i landet, dess koppling till politiska partier och förekomsten av korruption på alla nivåer av samhället. Parlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna på alla nivåer att föreslå och genomföra strategier och planer för korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att visa politisk vilja att ta itu med frågan och ge antikorruptionsbyrån resurser så att den kan fungera fullt ut och bygga upp ett register över utredningar och fällande domar, och uppmuntrar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att anpassa den relevanta lagstiftningen om korruption till rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco). Parlamentet understryker behovet av att effektivt bekämpa människohandeln genom att ställa förövarna inför rätta och erbjuda offren skydd och ersättning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är oroat över den omfattande korruptionen i landet, dess koppling till politiska partier och förekomsten av korruption på alla nivåer av samhället. Parlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna på alla nivåer att föreslå och genomföra strategier och planer för korruptionsbekämpning. Parlamentet uppmanar de ansvariga myndigheterna att visa politisk vilja att ta itu med frågan och ge antikorruptionsbyrån resurser så att den kan fungera fullt ut och bygga upp ett register över utredningar och fällande domar, och uppmuntrar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att anpassa den relevanta lagstiftningen om korruption till rekommendationerna från Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco). Parlamentet understryker behovet av att effektivt bekämpa människohandeln genom att ställa förövarna inför rätta och erbjuda offren skydd och ersättning.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de behöriga myndigheterna att påskynda genomförandet av färdplanen för en operativ överenskommelse med Europol, framför allt anpassningen av relevant lagstiftning om dataskydd och förfaranden. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de behöriga myndigheterna att påskynda genomförandet av färdplanen för en operativ överenskommelse med Europol, framför allt anpassningen av relevant lagstiftning om dataskydd och förfaranden.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovinas myndigheter att uppmuntra utvecklingen av oberoende och mångsidiga medier som är fria från politisk inblandning, etnisk splittring och polarisering. Parlamentet framhåller den särskilda roll som public service-medier spelar när det gäller att stärka demokrati och social samordning, och uppmanar myndigheterna att se till att dessa medier är ekonomiskt hållbara, oberoende och uppfyller europeiska standarder. Parlamentet beklagar de politiska påtryckningar som journalister alltjämt utsätts för och hoten mot dem. Parlamentet är oroat över försöken att undergräva oberoendet för tillsynsmyndigheten för kommunikation och public serviceföretag. Parlamentet påminner om att fria medier är en viktig beståndsdel i en stabil demokrati. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovinas myndigheter att uppmuntra utvecklingen av oberoende och mångsidiga medier som är fria från politisk inblandning, etnisk splittring och polarisering. Parlamentet framhåller den särskilda roll som public service-medier spelar när det gäller att stärka demokrati och social samordning, och uppmanar myndigheterna att se till att dessa medier är ekonomiskt hållbara, oberoende och uppfyller europeiska standarder. Parlamentet beklagar de politiska påtryckningar som journalister alltjämt utsätts för och hoten mot dem. Parlamentet är oroat över försöken att undergräva oberoendet för tillsynsmyndigheten för kommunikation och public serviceföretag. Parlamentet påminner om att fria medier är en viktig beståndsdel i en stabil demokrati.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar samtliga politiska partier att arbeta proaktivt för ett inkluderande och tolerant samhälle. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att genomföra lagarna och strategierna mot diskriminering och att se över de brister som finns inom lagstiftningen och i praktiken, inklusive sådana som berör personer med en funktionsnedsättning. Parlamentet är oroat över den hets, de hot och de trakasserier som riktas mot hbt-personer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fullt ut genomföra handlingsplanen för romer, aktivt främja en effektiv integrering av romerna och alla andra minoriteter, offentligt fördöma hatrelaterade händelser och se till att en ordentlig polisutredning och lagföring sker. Myndigheterna uppmanas även att aktivt stödja initiativ från det civila samhället på detta område, genom ekonomiskt och praktiskt stöd samt genom politiska åtaganden. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar samtliga politiska partier att arbeta proaktivt för ett inkluderande och tolerant samhälle. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att genomföra lagarna och strategierna mot diskriminering och att se över de brister som finns inom lagstiftningen och i praktiken, inklusive sådana som berör personer med en funktionsnedsättning. Parlamentet är oroat över den hets, de hot och de trakasserier som riktas mot hbt-personer. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fullt ut genomföra handlingsplanen för romer, aktivt främja en effektiv integrering av romerna och alla andra minoriteter, offentligt fördöma hatrelaterade händelser och se till att en ordentlig polisutredning och lagföring sker. Myndigheterna uppmanas även att aktivt stödja initiativ från det civila samhället på detta område, genom ekonomiskt och praktiskt stöd samt genom politiska åtaganden.

| 25. | Europaparlamentet uppmuntrar det arbete som utförs av människorätts- och medborgarrättsaktivister i Bosnien och Hercegovina, och uppmanar kommissionen att utarbeta finansieringsmekanismer som gör det möjligt även för gräsrotsorganisationer att ta del av finansiering genom föranslutningsinstrumentet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmuntrar det arbete som utförs av människorätts- och medborgarrättsaktivister i Bosnien och Hercegovina, och uppmanar kommissionen att utarbeta finansieringsmekanismer som gör det möjligt även för gräsrotsorganisationer att ta del av finansiering genom föranslutningsinstrumentet.

| 26. | Europaparlamentet kräver att kvinnors egenmakt ökar genom att man främjar, skyddar och stärker deras rättigheter, förbättrar deras sociala och ekonomiska förhållanden, ökar deras närvaro på arbetsmarknaden, garanterar en rättvis representation av kvinnor i de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna och uppmuntrar kvinnors företagande. Parlamentet konstaterar att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i parlamenten, regeringarna och inom den offentliga förvaltningen, och att deras anställningsrättigheter ofta ignoreras. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att se till att samma höga standard gäller inom hela landet i fråga om rätten till social trygghet för dem som tar ut mammaledighet, pappaledighet eller föräldraledighet, så att alla medborgare får samma förutsättningar och diskriminering motverkas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att kvinnors egenmakt ökar genom att man främjar, skyddar och stärker deras rättigheter, förbättrar deras sociala och ekonomiska förhållanden, ökar deras närvaro på arbetsmarknaden, garanterar en rättvis representation av kvinnor i de politiska och ekonomiska beslutsprocesserna och uppmuntrar kvinnors företagande. Parlamentet konstaterar att kvinnor fortfarande är underrepresenterade i parlamenten, regeringarna och inom den offentliga förvaltningen, och att deras anställningsrättigheter ofta ignoreras. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att se till att samma höga standard gäller inom hela landet i fråga om rätten till social trygghet för dem som tar ut mammaledighet, pappaledighet eller föräldraledighet, så att alla medborgare får samma förutsättningar och diskriminering motverkas.

| 27. | Europaparlamentet är oroat över den höga nivån av våld i hemmet som inte anmäls och alltför sällan leder till åtal. Parlamentet uppmanar myndigheterna att anta och genomföra åtgärder för att åstadkomma ett verkligt skydd av kvinnor. Parlamentet betonar behovet av att stärka de brottsbekämpande organen för att framgångsrikt ta itu med frågor som könsrelaterat våld, våld i hemmet, tvångsprostitution och kvinnohandel. Parlamentet framhåller vikten av att skydda barn mot våld, människohandel och alla andra former av utnyttjande. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka möjligheter som finns för att stödja kampen mot våld i hemmet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet är oroat över den höga nivån av våld i hemmet som inte anmäls och alltför sällan leder till åtal. Parlamentet uppmanar myndigheterna att anta och genomföra åtgärder för att åstadkomma ett verkligt skydd av kvinnor. Parlamentet betonar behovet av att stärka de brottsbekämpande organen för att framgångsrikt ta itu med frågor som könsrelaterat våld, våld i hemmet, tvångsprostitution och kvinnohandel. Parlamentet framhåller vikten av att skydda barn mot våld, människohandel och alla andra former av utnyttjande. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka vilka möjligheter som finns för att stödja kampen mot våld i hemmet.

| 28. | Europaparlamentet ser positivt på förslaget till program för offer för våldtäkt, sexuella övergrepp och tortyr i krig i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet kräver att tillräckliga resurser tillhandahålls för rehabiliteringen av offer för konfliktrelaterat sexuellt våld på ett systematiskt sätt, bland annat ersättning, oberoende av deras sociala ställning, för läkar- och psykologvård samt för lämpliga sociala tjänster. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att öka allmänhetens medvetenhet om offrens status. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet ser positivt på förslaget till program för offer för våldtäkt, sexuella övergrepp och tortyr i krig i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet kräver att tillräckliga resurser tillhandahålls för rehabiliteringen av offer för konfliktrelaterat sexuellt våld på ett systematiskt sätt, bland annat ersättning, oberoende av deras sociala ställning, för läkar- och psykologvård samt för lämpliga sociala tjänster. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna att öka allmänhetens medvetenhet om offrens status.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar federationen att införa en hatbrottsförordning i strafflagen, liknande dem som redan införts i Republika Srpska och Brčko-distriktet 2009. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar federationen att införa en hatbrottsförordning i strafflagen, liknande dem som redan införts i Republika Srpska och Brčko-distriktet 2009.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att det i slutet av 2011 fortfarande fanns omkring 113 000 internflyktingar i Bosnien och Hercegovina, varav runt 8 000 bodde på kollektiva förläggningar och 7 000 var flyktingar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla behöriga myndigheter på alla nivåer att underlätta, även på grundval av åtagandet från det internationella givarsamfundet, som förnyades vid Sarajevos internationella givarkonferens i april 2012, ett hållbart återvändande för flyktingar och internflyktingar genom att garantera att de får tillgång till bostad, utbildning, socialt skydd och sysselsättning. Parlamentet uppmanar dem eftertryckligen även att underlätta denna process genom att erbjuda alla flyktingar ekonomiskt stöd på ett rättvist och lämpligt sätt, däribland kroatiska flyktingar till Posavina. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påpekar att det i slutet av 2011 fortfarande fanns omkring 113 000 internflyktingar i Bosnien och Hercegovina, varav runt 8 000 bodde på kollektiva förläggningar och 7 000 var flyktingar. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla behöriga myndigheter på alla nivåer att underlätta, även på grundval av åtagandet från det internationella givarsamfundet, som förnyades vid Sarajevos internationella givarkonferens i april 2012, ett hållbart återvändande för flyktingar och internflyktingar genom att garantera att de får tillgång till bostad, utbildning, socialt skydd och sysselsättning. Parlamentet uppmanar dem eftertryckligen även att underlätta denna process genom att erbjuda alla flyktingar ekonomiskt stöd på ett rättvist och lämpligt sätt, däribland kroatiska flyktingar till Posavina.

| 31. | Parlamentet konstaterar med oro att ett stort antal människor i Bosnien och Hercegovina lider av posttraumatiskt stressyndrom till följd av kriget. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ta itu med bristen på social och psykologisk vård till personer som lider av posttraumatiskt stressyndrom. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet konstaterar med oro att ett stort antal människor i Bosnien och Hercegovina lider av posttraumatiskt stressyndrom till följd av kriget. Parlamentet uppmanar myndigheterna att ta itu med bristen på social och psykologisk vård till personer som lider av posttraumatiskt stressyndrom.

| 32. | Europaparlamentet kräver att strategin för minröjning genomförs fullt ut och att lagen om åtgärder för minröjning antas, så att ytterligare dödsfall vid olyckor med landminor kan förhindras. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet kräver att strategin för minröjning genomförs fullt ut och att lagen om åtgärder för minröjning antas, så att ytterligare dödsfall vid olyckor med landminor kan förhindras.

| 33. | Europaparlamentet fördömer starkt alla eventuella försök i Bosnien och Hercegovina eller någon annanstans i världen att förmildra eller förneka det folkmord som ägde rum i Srebrenica. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet fördömer starkt alla eventuella försök i Bosnien och Hercegovina eller någon annanstans i världen att förmildra eller förneka det folkmord som ägde rum i Srebrenica.

Socioekonomiska frågor

| 34. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen regeringarna på alla nivåer att upprätthålla en sund skattepolitik. Parlamentet är oroat över den informella ekonomins omfattning och den höga arbetslösheten, särskilt bland kvinnor och ungdomar. Parlamentet är även oroat över de konsekvenser som den politiska instabiliteten och den svaga rättsstatsprincipen har för tillväxten och investeringar samt för företagsklimatet i stort. Parlamentet uppmanar regeringen att skapa ett enda ekonomiskt område i landet, upprätta gynnsamma förhållanden för företag så att de kan spridas, särskilt små och medelstora företag, stärka inhemska tillväxtfaktorer samtidigt som man minskar regeringens inflytande över ekonomin och andelar i monopol, främja tillväxtinriktade investeringar och stärka konkurrenskraften. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen regeringarna på alla nivåer att upprätthålla en sund skattepolitik. Parlamentet är oroat över den informella ekonomins omfattning och den höga arbetslösheten, särskilt bland kvinnor och ungdomar. Parlamentet är även oroat över de konsekvenser som den politiska instabiliteten och den svaga rättsstatsprincipen har för tillväxten och investeringar samt för företagsklimatet i stort. Parlamentet uppmanar regeringen att skapa ett enda ekonomiskt område i landet, upprätta gynnsamma förhållanden för företag så att de kan spridas, särskilt små och medelstora företag, stärka inhemska tillväxtfaktorer samtidigt som man minskar regeringens inflytande över ekonomin och andelar i monopol, främja tillväxtinriktade investeringar och stärka konkurrenskraften.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att bevilja ett makroekonomiskt stöd på 100 miljoner euro till Bosnien och Hercegovina, som ett tydligt tecken på EU:s engagemang för landets strävanden att närma sig EU och för medborgarnas välbefinnande. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar EU:s beslut att bevilja ett makroekonomiskt stöd på 100 miljoner euro till Bosnien och Hercegovina, som ett tydligt tecken på EU:s engagemang för landets strävanden att närma sig EU och för medborgarnas välbefinnande.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina, särskilt myndigheterna i de entiteter där flest bosniska företag är registrerade, att se över och modernisera befintlig arbetslagstiftning samt stärka den sociala dialogen och arbetsinspektionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina, särskilt myndigheterna i de entiteter där flest bosniska företag är registrerade, att se över och modernisera befintlig arbetslagstiftning samt stärka den sociala dialogen och arbetsinspektionen.

| 37. | Europaparlamentet ser positivt på att ett avtal har undertecknats mellan Bosnien och Hercegovina och EU om Bosnien och Hercegovinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO). Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att skynda på förhandlingarna med andra partner med målsättningen att inom en nära framtid bli medlem i WTO. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet ser positivt på att ett avtal har undertecknats mellan Bosnien och Hercegovina och EU om Bosnien och Hercegovinas anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO). Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att skynda på förhandlingarna med andra partner med målsättningen att inom en nära framtid bli medlem i WTO.

| 38. | Europaparlamentet noterar att det har gjorts vissa framsteg när det gäller att förbättra de allmänna utbildningsramarna, men uppmanar återigen ministerrådet att bland annat förbättra samordningen av de 12 utbildningsministerierna och utbildningsdepartementet i Brčko-distriktet och minska fragmenteringen av utbildningssystemet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar att det har gjorts vissa framsteg när det gäller att förbättra de allmänna utbildningsramarna, men uppmanar återigen ministerrådet att bland annat förbättra samordningen av de 12 utbildningsministerierna och utbildningsdepartementet i Brčko-distriktet och minska fragmenteringen av utbildningssystemet.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av en allmän förbättring av utbildningssystemet för att kunna tillgodose behoven på den inre och utländska arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att dels ta itu med bristen på yrkesutbildningar för att locka utländska direktinvesteringar, dels se till att ackrediteringen av utbildningsinstitutionerna sätter igång, inte minst för att det är nödvändigt för ekonomin. De byråer som har hand om erkännande av utbildningsbevis måste också fungera fullt ut. Parlamentet ser positivt på de åtgärder som vidtagits för att utveckla och främja utbildningskurser och utbildningsprogram för ungdomar för att de lättare ska kunna ta del av arbetsmarknaden, och efterlyser fler initiativ i detta hänseende. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av en allmän förbättring av utbildningssystemet för att kunna tillgodose behoven på den inre och utländska arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att dels ta itu med bristen på yrkesutbildningar för att locka utländska direktinvesteringar, dels se till att ackrediteringen av utbildningsinstitutionerna sätter igång, inte minst för att det är nödvändigt för ekonomin. De byråer som har hand om erkännande av utbildningsbevis måste också fungera fullt ut. Parlamentet ser positivt på de åtgärder som vidtagits för att utveckla och främja utbildningskurser och utbildningsprogram för ungdomar för att de lättare ska kunna ta del av arbetsmarknaden, och efterlyser fler initiativ i detta hänseende.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen alla behöriga myndigheter att sätta stopp för den etniska segregeringen av barn (”två skolor under ett tak”) som fortfarande förekommer i vissa kantoner i federationen. Parlamentet efterlyser dessutom främjandet av en effektiv integrering av i synnerhet romska barn inom utbildning, bland annat genom skolberedskapsprogram. Parlamentet uppmanar myndigheterna att samarbeta med relevanta icke-statliga organisationer i syfte att uppmuntra romska familjer till att stödja sina barns tillgång till utbildning. Myndigheterna uppmanas även att harmonisera lagstiftningen i Bosnien och Hercegovina så att alla barn behandlas lika. Parlamentet efterlyser rent allmänt mer insatser för att förhindra familjeseparationer och mer stödtjänster för utsatta familjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida riktat EU-stöd skulle kunna vara till hjälp för att avskaffa det segregerade utbildningssystemet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen alla behöriga myndigheter att sätta stopp för den etniska segregeringen av barn (”två skolor under ett tak”) som fortfarande förekommer i vissa kantoner i federationen. Parlamentet efterlyser dessutom främjandet av en effektiv integrering av i synnerhet romska barn inom utbildning, bland annat genom skolberedskapsprogram. Parlamentet uppmanar myndigheterna att samarbeta med relevanta icke-statliga organisationer i syfte att uppmuntra romska familjer till att stödja sina barns tillgång till utbildning. Myndigheterna uppmanas även att harmonisera lagstiftningen i Bosnien och Hercegovina så att alla barn behandlas lika. Parlamentet efterlyser rent allmänt mer insatser för att förhindra familjeseparationer och mer stödtjänster för utsatta familjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka huruvida riktat EU-stöd skulle kunna vara till hjälp för att avskaffa det segregerade utbildningssystemet.

| 41. | Parlamentet välkomnar kommissionens planer på att kalla till ett högnivåmöte om utbildning, vilket syftar till att främja dialogen i flera frågor, däribland etnisk segregering av barn i skolan, och sammanföra företrädare för relevanta internationella organisationer och utbildningsansvariga myndigheter i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

41.

Parlamentet välkomnar kommissionens planer på att kalla till ett högnivåmöte om utbildning, vilket syftar till att främja dialogen i flera frågor, däribland etnisk segregering av barn i skolan, och sammanföra företrädare för relevanta internationella organisationer och utbildningsansvariga myndigheter i Bosnien och Hercegovina.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att anpassa sin lagstiftning till unionsrätten när det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer i EU. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att anpassa sin lagstiftning till unionsrätten när det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer i EU.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bevara det nationella kulturarvet och ta itu med den rättsliga ramen om detta. Parlamentet uppmanar dessutom alla behöriga myndigheter på alla nivåer att se till att förfarandena är tydliga för finansieringen av kulturella institutioner för att förhindra nedläggningar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att bevara det nationella kulturarvet och ta itu med den rättsliga ramen om detta. Parlamentet uppmanar dessutom alla behöriga myndigheter på alla nivåer att se till att förfarandena är tydliga för finansieringen av kulturella institutioner för att förhindra nedläggningar.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovinas myndigheter att införa lämpliga åtgärder för att förhindra ytterligare överträdelser av det viseringsfria resesystemet och att på ett effektivt sätt ta itu med de organiserade överträdelserna av asylförfaranden i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Bosnien och Hercegovinas myndigheter att införa lämpliga åtgärder för att förhindra ytterligare överträdelser av det viseringsfria resesystemet och att på ett effektivt sätt ta itu med de organiserade överträdelserna av asylförfaranden i EU:s medlemsstater.

Regionalt samarbete och bilaterala frågor

| 45. | Europaparlamentet berömmer Bosnien och Hercegovina för dess konstruktiva roll i det regionala samarbetet och uppmanar landet att arbeta med utstakandet av gränserna i samarbete med alla sina grannländer. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet berömmer Bosnien och Hercegovina för dess konstruktiva roll i det regionala samarbetet och uppmanar landet att arbeta med utstakandet av gränserna i samarbete med alla sina grannländer.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att intensifiera sina förberedelser inför Kroatiens anslutning till EU genom att anpassa sin relevanta lagstiftning om livsmedelssäkerhet till EU:s regelverk. Parlamentet är oroat över att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina inte vidtar några åtgärder, eftersom detta skulle kunna leda till förluster på Bosnien och Hercegovinas exportmarknader. Parlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts hittills och uppmanar eftertryckligen de behöriga myndigheterna att omgående bygga upp den infrastruktur som behövs vid de framtida EU-gränskontrollstationerna. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att vid sina trepartsmöten med Kroatien och Bosnien och Hercegovina finna lösningar på de kvarstående frågorna om gränsförvaltning inför Kroatiens anslutning till EU, inbegripet Neum/Ploče-avtalet. Parlamentet efterlyser fler konstruktiva insatser i detta avseende, vilket innebär fler EU-gränskontrollstationer vid behov. Parlamentet lovordar Bosnien och Hercegovina för dess bidrag till framstegen med att lösa de kvarstående frågorna, däribland undertecknandet av avtalet om lokal gränstrafik, vilket innebär att medborgartrafiken förenklas i gränsområdena. Parlamentet anser att man måste hitta en lösning som gör att samma system för identitetskort kan behållas mellan länderna efter juli 2013, så att medborgarna i Bosnien och Hercegovina kan fortsätta resa till Kroatien. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att intensifiera sina förberedelser inför Kroatiens anslutning till EU genom att anpassa sin relevanta lagstiftning om livsmedelssäkerhet till EU:s regelverk. Parlamentet är oroat över att myndigheterna i Bosnien och Hercegovina inte vidtar några åtgärder, eftersom detta skulle kunna leda till förluster på Bosnien och Hercegovinas exportmarknader. Parlamentet ser positivt på de framsteg som gjorts hittills och uppmanar eftertryckligen de behöriga myndigheterna att omgående bygga upp den infrastruktur som behövs vid de framtida EU-gränskontrollstationerna. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ att vid sina trepartsmöten med Kroatien och Bosnien och Hercegovina finna lösningar på de kvarstående frågorna om gränsförvaltning inför Kroatiens anslutning till EU, inbegripet Neum/Ploče-avtalet. Parlamentet efterlyser fler konstruktiva insatser i detta avseende, vilket innebär fler EU-gränskontrollstationer vid behov. Parlamentet lovordar Bosnien och Hercegovina för dess bidrag till framstegen med att lösa de kvarstående frågorna, däribland undertecknandet av avtalet om lokal gränstrafik, vilket innebär att medborgartrafiken förenklas i gränsområdena. Parlamentet anser att man måste hitta en lösning som gör att samma system för identitetskort kan behållas mellan länderna efter juli 2013, så att medborgarna i Bosnien och Hercegovina kan fortsätta resa till Kroatien.

| 47. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att Kosovos medborgare ska tillåtas inresa i Bosnien och Hercegovina, som är det enda landet i regionen som inte släpper in dem. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att i likhet med Serbien och andra länder godta de grundläggande resehandlingarna för Kosovos medborgare så att de kan resa in i landet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att Kosovos medborgare ska tillåtas inresa i Bosnien och Hercegovina, som är det enda landet i regionen som inte släpper in dem. Parlamentet uppmanar därför myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att i likhet med Serbien och andra länder godta de grundläggande resehandlingarna för Kosovos medborgare så att de kan resa in i landet.

| 48. | Europaparlamentet upprepar behovet av att fortsättningsvis strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för viseringsfria resor till Schengenländerna, genomföra långsiktiga strategier och reglera minoritetspolitiken. Medborgarna måste informeras om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och politiken för visumliberalisering. Parlamentet noterar det konsekvent låga antalet asylsökande från Bosnien och Hercegovina i EU:s medlemsstater, och betonar vikten av viseringsfria resor för medborgare från Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar behovet av att fortsättningsvis strikt genomföra alla nödvändiga kriterier och åtgärder för viseringsfria resor till Schengenländerna, genomföra långsiktiga strategier och reglera minoritetspolitiken. Medborgarna måste informeras om det viseringsfria systemets begränsningar för att undvika varje form av missbruk av resefriheten och politiken för visumliberalisering. Parlamentet noterar det konsekvent låga antalet asylsökande från Bosnien och Hercegovina i EU:s medlemsstater, och betonar vikten av viseringsfria resor för medborgare från Bosnien och Hercegovina.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, ordföranden i Bosnien och Hercegovinas presidentråd, landets ministerråd och parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, ordföranden i Bosnien och Hercegovinas presidentråd, landets ministerråd och parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina och Republika Srpska.

---

(1)  EUT L 80, 19.3.2008, s. 18.

(2)  EUT L 188, 19.7.2011, s. 30.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0085.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0453.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/100 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/100

---

P7_TA(2013)0226

2012 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om 2012 års framstegsrapport för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2013/2866(RSP))

(2016/C 055/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap och av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets beslut av den 16 december 2005 om att bevilja landet status som kandidatland för EU-medlemskap och av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möten den 15–16 juni 2006 och den 14–15 december 2006,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 13 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 13 december 2012,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från EU:s och Förenta staternas uppdragschefer av den 11 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från EU:s och Förenta staternas uppdragschefer av den 11 januari 2013,

| — | med beaktande av kommissionens framstegsrapport för 2012 (SWD(2012)0332) och kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 med titeln Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens framstegsrapport för 2012 (SWD(2012)0332) och kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012 med titeln Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2012–2013 (COM(2012)0600),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 845 (1993) och 817 (1993), FN:s generalförsamlings resolution 47/225 (1993) samt interimsavtalet från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 845 (1993) och 817 (1993), FN:s generalförsamlings resolution 47/225 (1993) samt interimsavtalet från 1995,

| — | med beaktande av Internationella domstolens dom om tillämpningen av interimsavtalet av den 13 september 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella domstolens dom om tillämpningen av interimsavtalet av den 13 september 1995,

| — | med beaktande av rekommendation 329 (2012) från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter om lokal demokrati i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendation 329 (2012) från Europarådets kongress för lokala och regionala myndigheter om lokal demokrati i landet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, bland annat resolutionen av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, bland annat resolutionen av den 22 november 2012 om utvidgningspolitik, kriterier och EU:s strategiska intressen (1),

| — | med beaktande av det tionde mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén den 7 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tionde mötet i den gemensamma parlamentarikerkommittén den 7 juni 2012,

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Alla kandidatländer och möjliga kandidatländer bör behandlas utifrån sina egna meriter i integrationsprocessen. |
| --- | --- |

A.

Alla kandidatländer och möjliga kandidatländer bör behandlas utifrån sina egna meriter i integrationsprocessen.

| B. | Anslutningsdialogen på hög nivå har skapat ny dynamik i landets reformprocesser. |
| --- | --- |

B.

Anslutningsdialogen på hög nivå har skapat ny dynamik i landets reformprocesser.

| C. | EU-anslutningen är grundläggande för landets långsiktiga stabilitet och goda relationer mellan de olika etniska grupperna. |
| --- | --- |

C.

EU-anslutningen är grundläggande för landets långsiktiga stabilitet och goda relationer mellan de olika etniska grupperna.

| D. | Europeiska rådet beslutade för fjärde året i rad att inte inleda anslutningsförhandlingar med landet, trots kommissionens positiva rekommendation i detta avseende. Denna ytterligare förskjutning ökar den allmänna opinionens växande frustration över dödläget i landets integrationsprocess med EU och riskerar att förvärra de inhemska problemen och interna spänningarna. Bilaterala frågor får inte hindra ett officiellt inledande av anslutningsförhandlingar, men bör lösas innan anslutningsförfarandet avslutas. |
| --- | --- |

D.

Europeiska rådet beslutade för fjärde året i rad att inte inleda anslutningsförhandlingar med landet, trots kommissionens positiva rekommendation i detta avseende. Denna ytterligare förskjutning ökar den allmänna opinionens växande frustration över dödläget i landets integrationsprocess med EU och riskerar att förvärra de inhemska problemen och interna spänningarna. Bilaterala frågor får inte hindra ett officiellt inledande av anslutningsförhandlingar, men bör lösas innan anslutningsförfarandet avslutas.

| E. | Landet är berett att inleda anslutningsförhandlingar med EU. |
| --- | --- |

E.

Landet är berett att inleda anslutningsförhandlingar med EU.

| F. | Regionalt samarbete och goda grannförbindelser utgör alltjämt grundläggande element i utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

F.

Regionalt samarbete och goda grannförbindelser utgör alltjämt grundläggande element i utvidgningsprocessen.

| G. | Bilaterala frågor bör behandlas i en konstruktiv anda med hänsyn till EU:s övergripande intressen och värden. |
| --- | --- |

G.

Bilaterala frågor bör behandlas i en konstruktiv anda med hänsyn till EU:s övergripande intressen och värden.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet om att omedelbart fastställa ett datum för när anslutningsförhandlingarna ska inledas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet om att omedelbart fastställa ett datum för när anslutningsförhandlingarna ska inledas.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att rådet för fjärde året i rad under sitt senaste möte den 11 december 2012 beslutade att inte följa kommissionens rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar. Parlamentet anser ändå att Europeiska rådets slutsatser, där man enhälligt godkänner en tidpunkt för beslut på grundval av ytterligare en rapport från kommissionen, utgör ett steg i rätt riktning eftersom Europeiska rådet i sina slutsatser från december 2012 erkänner betydelsen av de avsevärda framsteg som har gjorts på viktiga områden. Parlamentet lovordar kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning för hans initiativ och uppmanar honom att i sin kommande rapport inkludera en bedömning av kostnaderna för att avstå från utvidgning, inklusive de betydande risker som en förlängning av den nuvarande situationen innebär för landet. Europaparlamentet välkomnar vårrapporten av den 16 april 2013 från Europeiska kommissionen. Det irländska ordförandeskapet uppmanas att bedriva intensiv diplomati för att uppnå ett tillfredsställande resultat i form av ett rådsbeslut om att inleda förhandlingar innan slutet på juni 2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att rådet för fjärde året i rad under sitt senaste möte den 11 december 2012 beslutade att inte följa kommissionens rekommendation om att inleda anslutningsförhandlingar. Parlamentet anser ändå att Europeiska rådets slutsatser, där man enhälligt godkänner en tidpunkt för beslut på grundval av ytterligare en rapport från kommissionen, utgör ett steg i rätt riktning eftersom Europeiska rådet i sina slutsatser från december 2012 erkänner betydelsen av de avsevärda framsteg som har gjorts på viktiga områden. Parlamentet lovordar kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning för hans initiativ och uppmanar honom att i sin kommande rapport inkludera en bedömning av kostnaderna för att avstå från utvidgning, inklusive de betydande risker som en förlängning av den nuvarande situationen innebär för landet. Europaparlamentet välkomnar vårrapporten av den 16 april 2013 från Europeiska kommissionen. Det irländska ordförandeskapet uppmanas att bedriva intensiv diplomati för att uppnå ett tillfredsställande resultat i form av ett rådsbeslut om att inleda förhandlingar innan slutet på juni 2013.

| 3. | Europaparlamentet understryker att goda grannförbindelser är avgörande för EU:s utvidgningsprocess och välkomnar landets allmänt konstruktiva inställning när det gäller förbindelserna med andra utvidgningsländer. Parlamentet uppmuntrar de diplomatiska utbyten som har ägt rum mellan Aten, Sofia och Skopje och uppmuntrar alla parter att anstränga sig för att skapa ”goda grannförbindelser” som grundar sig på framför allt vänskap, ömsesidig respekt, en konstruktiv dialog och en verklig vilja att klara upp missförstånd och överbrygga motsättningar. Parlamentet påpekar att handlingar, uttalanden och åtgärder som kan inverka negativt på goda grannförbindelser bör undvikas och välkomnar i detta sammanhang det inledande möte som nyligen hölls mellan representanter för regeringarna i Skopje och Sofia och som syftar till att kunna underteckna ett avtal mellan de två länderna. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning att i sin rapport ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om ”goda grannförbindelser” och efterlyser ett ökat sociokulturellt samarbete i syfte att stärka banden mellan regionens folk. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att goda grannförbindelser är avgörande för EU:s utvidgningsprocess och välkomnar landets allmänt konstruktiva inställning när det gäller förbindelserna med andra utvidgningsländer. Parlamentet uppmuntrar de diplomatiska utbyten som har ägt rum mellan Aten, Sofia och Skopje och uppmuntrar alla parter att anstränga sig för att skapa ”goda grannförbindelser” som grundar sig på framför allt vänskap, ömsesidig respekt, en konstruktiv dialog och en verklig vilja att klara upp missförstånd och överbrygga motsättningar. Parlamentet påpekar att handlingar, uttalanden och åtgärder som kan inverka negativt på goda grannförbindelser bör undvikas och välkomnar i detta sammanhang det inledande möte som nyligen hölls mellan representanter för regeringarna i Skopje och Sofia och som syftar till att kunna underteckna ett avtal mellan de två länderna. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för utvidgning att i sin rapport ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om ”goda grannförbindelser” och efterlyser ett ökat sociokulturellt samarbete i syfte att stärka banden mellan regionens folk.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att bilaterala frågor bör behandlas på ett konstruktivt sätt och i god grannsämja så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, och helst innan anslutningsförhandlingarna inleds. Parlamentet understryker återigen att bilaterala frågor inte får utnyttjas för att hindra anslutningsprocessen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att bilaterala frågor bör behandlas på ett konstruktivt sätt och i god grannsämja så tidigt som möjligt i anslutningsprocessen, och helst innan anslutningsförhandlingarna inleds. Parlamentet understryker återigen att bilaterala frågor inte får utnyttjas för att hindra anslutningsprocessen.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att alla kandidatländer och möjliga kandidatländer bör behandlas enligt sina egna meriter i integrationsprocessen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att alla kandidatländer och möjliga kandidatländer bör behandlas enligt sina egna meriter i integrationsprocessen.

| 6. | Europaparlamentet är övertygat om att en förhandlingsstart kan i sig själv vara avgörande för att förändra förhållandena genom att ge en positiv impuls och utgöra ett effektivt instrument för ytterligare reformer, förbättra den inhemska situationen, underlätta dialogen mellan etniska grupper och främja goda grannförbindelser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är övertygat om att en förhandlingsstart kan i sig själv vara avgörande för att förändra förhållandena genom att ge en positiv impuls och utgöra ett effektivt instrument för ytterligare reformer, förbättra den inhemska situationen, underlätta dialogen mellan etniska grupper och främja goda grannförbindelser.

| 7. | Europaparlamentet anser att anslutningsdialogen på hög nivå har varit ett viktigt instrument för att bryta det rådande dödläget och skapa en förnyad dynamik i anslutningsprocessen. Parlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts inom över 75 procent av de politikområden som fastställts, och upprepar behovet av att dessa beslut genomförs fullt ut och oåterkalleligen. Anslutningsdialogen på hög nivå är inte en ersättning för anslutningsförhandlingarna och rådet uppmanas att instruera kommissionen att inleda granskningsförfarandet så snart som möjligt för att möjliggöra ytterligare framsteg. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att anslutningsdialogen på hög nivå har varit ett viktigt instrument för att bryta det rådande dödläget och skapa en förnyad dynamik i anslutningsprocessen. Parlamentet välkomnar de framsteg som har gjorts inom över 75 procent av de politikområden som fastställts, och upprepar behovet av att dessa beslut genomförs fullt ut och oåterkalleligen. Anslutningsdialogen på hög nivå är inte en ersättning för anslutningsförhandlingarna och rådet uppmanas att instruera kommissionen att inleda granskningsförfarandet så snart som möjligt för att möjliggöra ytterligare framsteg.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar och stöder till fullo den överenskommelse som nyligen nåtts och som gör det möjligt att bryta dödläget inom inrikespolitiken i landet, samt anser att den aktuella uppgörelsen innebär att man kan ta ytterligare steg mot en EU-anslutning före överläggningarna i Europeiska rådet. Parlamentet uppmanar alla partier att fortsätta den politiska dialogen och betonar behovet av ett brett partiövergripande stöd och engagemang i EU-frågan. Det nationella parlamentet är en viktig demokratisk institution för att dryfta och lösa av politiska meningsskiljaktigheter, varför alla politiska krafter i landet bör agera i denna anda och respektera parlamentets arbetsordning och de demokratiska värderingar som parlamentet bygger på. Europaparlamentet stöder initiativ som syftar till att förbättra parlamentets funktion, däribland förslaget om en undersökningskommission för att fastställa vem som var ansvarig för händelserna den 24 december 2012, ge ytterligare rekommendationer för en genomgripande reform – på verklig partiövergripande grund – av parlamentets arbetsordning, förbättra parlamentets auktoritet, oberoende och legitimitet samt förhindra att dessa händelser upprepas. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart tillsätta denna undersökningkommission så att den kan inleda sitt viktiga arbete med att återställa en normal politisk process i landet. Parlamentet beklagar att även journalister utestängdes från landets parlament och kräver att dialogen mellan regeringen och journalistförbundet återupptas under förhållanden som journalisterna själva har förtroende för. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar och stöder till fullo den överenskommelse som nyligen nåtts och som gör det möjligt att bryta dödläget inom inrikespolitiken i landet, samt anser att den aktuella uppgörelsen innebär att man kan ta ytterligare steg mot en EU-anslutning före överläggningarna i Europeiska rådet. Parlamentet uppmanar alla partier att fortsätta den politiska dialogen och betonar behovet av ett brett partiövergripande stöd och engagemang i EU-frågan. Det nationella parlamentet är en viktig demokratisk institution för att dryfta och lösa av politiska meningsskiljaktigheter, varför alla politiska krafter i landet bör agera i denna anda och respektera parlamentets arbetsordning och de demokratiska värderingar som parlamentet bygger på. Europaparlamentet stöder initiativ som syftar till att förbättra parlamentets funktion, däribland förslaget om en undersökningskommission för att fastställa vem som var ansvarig för händelserna den 24 december 2012, ge ytterligare rekommendationer för en genomgripande reform – på verklig partiövergripande grund – av parlamentets arbetsordning, förbättra parlamentets auktoritet, oberoende och legitimitet samt förhindra att dessa händelser upprepas. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart tillsätta denna undersökningkommission så att den kan inleda sitt viktiga arbete med att återställa en normal politisk process i landet. Parlamentet beklagar att även journalister utestängdes från landets parlament och kräver att dialogen mellan regeringen och journalistförbundet återupptas under förhållanden som journalisterna själva har förtroende för.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de slitningar som har uppstått i förbindelserna mellan olika etniska grupper under året. Parlamentet anser att det krävs en förstärkt politisk dialog för att fortsätta framstegen mot ett fredligt, multietniskt, multikulturellt och multireligiöst samhälle och förebygga risken för en etnisk polarisering av samhället. Parlamentet fördömer kraftfullt alla fall av och tecken på etniskt grundad intolerans. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över de slitningar som har uppstått i förbindelserna mellan olika etniska grupper under året. Parlamentet anser att det krävs en förstärkt politisk dialog för att fortsätta framstegen mot ett fredligt, multietniskt, multikulturellt och multireligiöst samhälle och förebygga risken för en etnisk polarisering av samhället. Parlamentet fördömer kraftfullt alla fall av och tecken på etniskt grundad intolerans.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar regeringens rapport om genomförandet av Ohrid-ramavtalet och förväntar sig att rapporten offentliggörs för allmänheten för att skapa ett brett socialt och politiskt stöd för landets multietniska framtid. Regeringen uppmanas att snabbt gå vidare till nästa steg i översynen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar regeringens rapport om genomförandet av Ohrid-ramavtalet och förväntar sig att rapporten offentliggörs för allmänheten för att skapa ett brett socialt och politiskt stöd för landets multietniska framtid. Regeringen uppmanas att snabbt gå vidare till nästa steg i översynen.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar decentraliseringsprogrammet för 2011–2014 och uppmanar till ett fullständigt genomförande av lagen om regional utveckling. Regeringen uppmanas att fortsätta med skattedecentraliseringen, med ett mål på medellång sikt om att 9 procent av BNP ska förbrukas av lokala och regionala myndigheter. Parlamentet berömmer det arbete som FN:s utvecklingsprogram och givarsamfundet i allmänhet utför tillsammans med regeringen för att bygga upp de lokala självstyrelseorganens kapacitet i syfte att garantera god förvaltning och lika tillgång för alla medborgare. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar decentraliseringsprogrammet för 2011–2014 och uppmanar till ett fullständigt genomförande av lagen om regional utveckling. Regeringen uppmanas att fortsätta med skattedecentraliseringen, med ett mål på medellång sikt om att 9 procent av BNP ska förbrukas av lokala och regionala myndigheter. Parlamentet berömmer det arbete som FN:s utvecklingsprogram och givarsamfundet i allmänhet utför tillsammans med regeringen för att bygga upp de lokala självstyrelseorganens kapacitet i syfte att garantera god förvaltning och lika tillgång för alla medborgare.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar myndigheternas ansträngningar för att göra upp med landets kommunistiska förflutna, det offentliga tillkännagivandet av namnen på de tjänstemän som var knutna till den tidigare jugoslaviska underrättelsetjänsten och den förlängda tidsramen för tillämpningen av lagen om rening till dess att lagen om fri tillgång till offentliga uppgifter antas. Parlamentet uppmuntrar samtidigt myndigheterna att hämta tillbaka den jugoslaviska underrättelsetjänstens arkiv från Serbien och inbegripa personal från underrättelse- och säkerhetstjänsterna i reningsprocessen. Parlamentet förespråkar ett stärkt mandat för kommissionen för uppgiftskontroll genom att alla nödvändiga handlingar från underrättelse- och säkerhetstjänsterna överförs till dess lokaler för permanent förvaring. Parlamentet betonar behovet av en reform av säkerhetssektorn och en stärkt parlamentarisk kontroll över underrättelse- och säkerhetstjänsterna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar myndigheternas ansträngningar för att göra upp med landets kommunistiska förflutna, det offentliga tillkännagivandet av namnen på de tjänstemän som var knutna till den tidigare jugoslaviska underrättelsetjänsten och den förlängda tidsramen för tillämpningen av lagen om rening till dess att lagen om fri tillgång till offentliga uppgifter antas. Parlamentet uppmuntrar samtidigt myndigheterna att hämta tillbaka den jugoslaviska underrättelsetjänstens arkiv från Serbien och inbegripa personal från underrättelse- och säkerhetstjänsterna i reningsprocessen. Parlamentet förespråkar ett stärkt mandat för kommissionen för uppgiftskontroll genom att alla nödvändiga handlingar från underrättelse- och säkerhetstjänsterna överförs till dess lokaler för permanent förvaring. Parlamentet betonar behovet av en reform av säkerhetssektorn och en stärkt parlamentarisk kontroll över underrättelse- och säkerhetstjänsterna.

| 13. | Europaparlamentet anser att det effektivaste sättet att skapa ett multietniskt samhälle är genom förstärkt politisk dialog, ett exempelbaserat ledarskap som accepterar och tolererar andra etniska grupper och ett utbildningssystem som lär ut värdena hos ett multietniskt samhälle. Parlamentet välkomnar därför regeringens multietniska utbildningsprojekt och uppmanar alla skolor att följa exemplet från pionjärer som i Kumanovo, där man försöker avskaffa systemet med separat utbildning för olika etniska grupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det effektivaste sättet att skapa ett multietniskt samhälle är genom förstärkt politisk dialog, ett exempelbaserat ledarskap som accepterar och tolererar andra etniska grupper och ett utbildningssystem som lär ut värdena hos ett multietniskt samhälle. Parlamentet välkomnar därför regeringens multietniska utbildningsprojekt och uppmanar alla skolor att följa exemplet från pionjärer som i Kumanovo, där man försöker avskaffa systemet med separat utbildning för olika etniska grupper.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att nå en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inklusive medborgare med bulgarisk identitet. Parlamentet upprepar att det behövs positiva framsteg med det gemensamma firandet av evenemang och personer som även är betydelsefulla i grannstaterna i EU. Parlamentet uppmuntrar försöken att inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning. Dessa kan bidra till en objektiv och faktabaserad tolkning av historien, förbättra det akademiska samarbetet och främja en positiv attityd hos de unga generationerna gentemot grannländerna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att införa utbildningsmaterial som inte innehåller några ideologiska tolkningar av historien och syftar till att förbättra den ömsesidiga förståelsen. Parlamentet noterar oroat förekomsten av så kallad ”antikisering” och är övertygat om att kultur och konst bör användas för att föra personer närmare varandra snarare än att skapa klyftor mellan dem. Parlamentet uppmanar regeringen att skicka tydliga signaler till allmänheten och medierna om att diskriminering på grund av nationell identitet inte accepteras i landet generellt och inte heller inom rättssystemet, i medierna eller när det gäller sysselsättning och sociala möjligheter. Parlamentet understryker betydelsen av dessa åtgärder för integrering av de olika etniska grupperna och landets stabilitet och europeiska integration. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna och civilsamhället att vidta lämpliga åtgärder för att nå en historisk försoning och därmed överbrygga klyftorna mellan och inom olika etniska och nationella grupper, inklusive medborgare med bulgarisk identitet. Parlamentet upprepar att det behövs positiva framsteg med det gemensamma firandet av evenemang och personer som även är betydelsefulla i grannstaterna i EU. Parlamentet uppmuntrar försöken att inrätta gemensamma expertkommittéer om historia och utbildning. Dessa kan bidra till en objektiv och faktabaserad tolkning av historien, förbättra det akademiska samarbetet och främja en positiv attityd hos de unga generationerna gentemot grannländerna. Parlamentet uppmanar myndigheterna att införa utbildningsmaterial som inte innehåller några ideologiska tolkningar av historien och syftar till att förbättra den ömsesidiga förståelsen. Parlamentet noterar oroat förekomsten av så kallad ”antikisering” och är övertygat om att kultur och konst bör användas för att föra personer närmare varandra snarare än att skapa klyftor mellan dem. Parlamentet uppmanar regeringen att skicka tydliga signaler till allmänheten och medierna om att diskriminering på grund av nationell identitet inte accepteras i landet generellt och inte heller inom rättssystemet, i medierna eller när det gäller sysselsättning och sociala möjligheter. Parlamentet understryker betydelsen av dessa åtgärder för integrering av de olika etniska grupperna och landets stabilitet och europeiska integration.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar framstegen med att stärka den rättsliga ramen på området rättvisa för barn, bland annat genom att ändra lagen om rättvisa för ungdomar samt genom att inrätta ett övervakningssystem och utarbeta en nationell strategi för förebyggande av ungdomsbrottslighet. Parlamentet konstaterar med oro att det fortfarande finns luckor i skyddet av barn som faller offer för brott, särskilt övergrepp, till följd av begränsade resurser, personalens begränsade förmåga och avsaknaden av ett effektivt system för att ta hand om brottsoffer som är barn. Parlamentet efterlyser förbättrade finansiella och mänskliga resurser för socialtjänsterna och bildandet av multifunktionella grupper som tillhandahåller tjänster för återhämtning, återanpassning och återintegrering av brottsoffer som är barn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar framstegen med att stärka den rättsliga ramen på området rättvisa för barn, bland annat genom att ändra lagen om rättvisa för ungdomar samt genom att inrätta ett övervakningssystem och utarbeta en nationell strategi för förebyggande av ungdomsbrottslighet. Parlamentet konstaterar med oro att det fortfarande finns luckor i skyddet av barn som faller offer för brott, särskilt övergrepp, till följd av begränsade resurser, personalens begränsade förmåga och avsaknaden av ett effektivt system för att ta hand om brottsoffer som är barn. Parlamentet efterlyser förbättrade finansiella och mänskliga resurser för socialtjänsterna och bildandet av multifunktionella grupper som tillhandahåller tjänster för återhämtning, återanpassning och återintegrering av brottsoffer som är barn.

Goda grannförbindelser och namnfrågan

| 16. | Europaparlamentet beklagar fortfarande att oförmågan att lösa namntvisten har hindrat landets väg mot en EU-anslutning och håller med Europeiska rådet om att namnfrågan måste lösas slutgiltigt, utan att fördröjas ytterligare av parterna samt att Haagbeslutet, som utgör internationell lag, måste träda i kraft. Parlamentet stöder bestämt de insatser som gjorts av FN:s särskilda ombud för att nå en lösning som kan godtas av alla parter och välkomnar det förslag som kommissionsledamoten med ansvar för utvidgningen har lagt fram rörande ett trepartssammanträde mellan Skopje, Aten och Bryssel och anser att detta initiativ kan främja de FN-ledda förhandlingarna. Parlamentet välkomnar den positiva inställningen till ett samförståndsavtal och de kontakter som nyligen har tagits med FN:s medlare. Parlamentet uppmanar alla parter att ta till vara varje möjlighet att göra framsteg och föra en konstruktiv dialog för att finna en lösning och bryta dödläget samt anser i detta sammanhang att landets ledare och EU bör förklara för befolkningen vilka fördelar lösningen ger om en sådan nås, innan det hålls en folkomröstning i frågan. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar fortfarande att oförmågan att lösa namntvisten har hindrat landets väg mot en EU-anslutning och håller med Europeiska rådet om att namnfrågan måste lösas slutgiltigt, utan att fördröjas ytterligare av parterna samt att Haagbeslutet, som utgör internationell lag, måste träda i kraft. Parlamentet stöder bestämt de insatser som gjorts av FN:s särskilda ombud för att nå en lösning som kan godtas av alla parter och välkomnar det förslag som kommissionsledamoten med ansvar för utvidgningen har lagt fram rörande ett trepartssammanträde mellan Skopje, Aten och Bryssel och anser att detta initiativ kan främja de FN-ledda förhandlingarna. Parlamentet välkomnar den positiva inställningen till ett samförståndsavtal och de kontakter som nyligen har tagits med FN:s medlare. Parlamentet uppmanar alla parter att ta till vara varje möjlighet att göra framsteg och föra en konstruktiv dialog för att finna en lösning och bryta dödläget samt anser i detta sammanhang att landets ledare och EU bör förklara för befolkningen vilka fördelar lösningen ger om en sådan nås, innan det hålls en folkomröstning i frågan.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet om att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en allmänt tillämplig skiljedomsmekanism som syftar till att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet om att i enlighet med EU-fördragen börja utveckla en allmänt tillämplig skiljedomsmekanism som syftar till att lösa bilaterala frågor mellan utvidgningsländerna och medlemsstaterna.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att man i 2012 års framstegsrapport har använt begreppet ”makedonsk”, samtidigt som man respekterar de olika språken, identiteterna och kulturerna i landet och i de angränsande EU-medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att man i 2012 års framstegsrapport har använt begreppet ”makedonsk”, samtidigt som man respekterar de olika språken, identiteterna och kulturerna i landet och i de angränsande EU-medlemsstaterna.

Politiska kriterier

| 19. | Europaparlamentet delar kommissionens bedömning att landet alltjämt uppfyller de politiska kriterierna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet delar kommissionens bedömning att landet alltjämt uppfyller de politiska kriterierna.

| 20. | Europaparlamentet anser att man bör stärka parlamentets tillsynsroll i förhållande till regeringen och att man bör förbättra vallagen och öka insynen i finansieringen av politiska partier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att OSSE/ODIHR:s rekommendationer efter parlamentsvalet 2011 endast har genomförts till viss del och uppmanar därför regeringen att ändra lagstiftningen för att till fullo genomföra rekommendationerna, också om översyn och uppdatering av röstlängden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att man bör stärka parlamentets tillsynsroll i förhållande till regeringen och att man bör förbättra vallagen och öka insynen i finansieringen av politiska partier. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att OSSE/ODIHR:s rekommendationer efter parlamentsvalet 2011 endast har genomförts till viss del och uppmanar därför regeringen att ändra lagstiftningen för att till fullo genomföra rekommendationerna, också om översyn och uppdatering av röstlängden.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta arbetet med att utveckla lagstiftningsramen rörande offentliga tjänster och den allmänna förvaltningen, i synnerhet när det gäller lagarna om statsanställda och om allmänna förvaltningsförfaranden. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att garantera insyn, opartiskhet och professionalism i den offentliga förvaltningen, säkerställa meritbaserad rekrytering och stärka den finansiella kontrollen, den strategiska planeringen och personalförvaltningen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar det fortsatta arbetet med att utveckla lagstiftningsramen rörande offentliga tjänster och den allmänna förvaltningen, i synnerhet när det gäller lagarna om statsanställda och om allmänna förvaltningsförfaranden. Parlamentet efterlyser ytterligare insatser för att garantera insyn, opartiskhet och professionalism i den offentliga förvaltningen, säkerställa meritbaserad rekrytering och stärka den finansiella kontrollen, den strategiska planeringen och personalförvaltningen.

| 22. | Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att garantera domarkårens oberoende och opartiskhet. Det är viktigt att fastställa tydliga krav för avskedande av domare, så att man kan undanröja hot mot rättsväsendets oberoende. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att minska den generella eftersläpningen i handläggningen av domstolsmål, men insisterar på att det vidtas åtgärder för att ta itu med eftersläpningen i högsta domstolen och förvaltningsdomstolen. Parlamentet efterlyser en gradvis rationalisering av domstolsnätverket och fortsatt stöd till domar- och åklagarhögskolan, eftersom den spelar en central roll för att garantera kontinuerlig fortbildning och meritbaserad rekrytering. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet efterlyser ytterligare åtgärder för att garantera domarkårens oberoende och opartiskhet. Det är viktigt att fastställa tydliga krav för avskedande av domare, så att man kan undanröja hot mot rättsväsendets oberoende. Parlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att minska den generella eftersläpningen i handläggningen av domstolsmål, men insisterar på att det vidtas åtgärder för att ta itu med eftersläpningen i högsta domstolen och förvaltningsdomstolen. Parlamentet efterlyser en gradvis rationalisering av domstolsnätverket och fortsatt stöd till domar- och åklagarhögskolan, eftersom den spelar en central roll för att garantera kontinuerlig fortbildning och meritbaserad rekrytering.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att göra domstolarna effektivare och skapa större insyn i deras arbete, särskilt att domslut från domstolar på alla nivåer offentliggörs på deras respektive webbplatser. Parlamentet pekar på behovet av att föra statistik över resultaten i tillämpningen av åtal och domar, så att framstegen kan mätas. Rättspraxisen bör göras enhetlig, så att man kan garantera ett förutsägbart rättssystem och förtroende bland allmänheten. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar ansträngningarna för att göra domstolarna effektivare och skapa större insyn i deras arbete, särskilt att domslut från domstolar på alla nivåer offentliggörs på deras respektive webbplatser. Parlamentet pekar på behovet av att föra statistik över resultaten i tillämpningen av åtal och domar, så att framstegen kan mätas. Rättspraxisen bör göras enhetlig, så att man kan garantera ett förutsägbart rättssystem och förtroende bland allmänheten.

| 24. | Europaparlamentet stöder Eulex särskilda utredningsgrupp och uppmanar landet att fullt ut samarbeta med och bistå utredningsgruppen i dess arbete. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet stöder Eulex särskilda utredningsgrupp och uppmanar landet att fullt ut samarbeta med och bistå utredningsgruppen i dess arbete.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar att lagstiftningen mot korruption stärks genom bland annat ändringar i lagen om intressekonflikter, men är bekymrat över att korruptionen fortfarande är mycket utbredd både inom landet och i regionen som helhet. Parlamentet efterlyser större insatser för att upprätthålla gällande lagar och förespråkar fortsatta ansträngningar för att nå fällande domar i mål där de åtalade har högt uppsatta poster. Parlamentet välkomnar dels det OSSE-stödda programmet mot korruption, PrijaviKorupcija.org-projektet, som gör det möjligt att rapportera om korruption via sms, dels förklaringen från tio borgmästare om nolltolerans mot korruption i deras kommuner. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar att lagstiftningen mot korruption stärks genom bland annat ändringar i lagen om intressekonflikter, men är bekymrat över att korruptionen fortfarande är mycket utbredd både inom landet och i regionen som helhet. Parlamentet efterlyser större insatser för att upprätthålla gällande lagar och förespråkar fortsatta ansträngningar för att nå fällande domar i mål där de åtalade har högt uppsatta poster. Parlamentet välkomnar dels det OSSE-stödda programmet mot korruption, PrijaviKorupcija.org-projektet, som gör det möjligt att rapportera om korruption via sms, dels förklaringen från tio borgmästare om nolltolerans mot korruption i deras kommuner.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att domarna för korruptionsrelaterade brott visserligen har blivit hårdare, men att order om beslagtagande och konfiskering av tillgångar fortfarande är ovanliga. Parlamentet anser att beslagtagande och konfiskering av tillgångar är ett centralt instrument för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att fullt ut genomföra strafflagens bestämmelser om utökad konfiskering, otillåten vinning och straffrättsligt ansvar för juridiska personer. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att domarna för korruptionsrelaterade brott visserligen har blivit hårdare, men att order om beslagtagande och konfiskering av tillgångar fortfarande är ovanliga. Parlamentet anser att beslagtagande och konfiskering av tillgångar är ett centralt instrument för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att fullt ut genomföra strafflagens bestämmelser om utökad konfiskering, otillåten vinning och straffrättsligt ansvar för juridiska personer.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar ändringarna av lagen om finansiering av politiska partier och noterar särskilt att det statliga revisionsverket har fått en ledande roll i övervakningen av finansieringen av politiska partier. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att anslå tillräckliga medel för verket så att det proaktivt och grundligt kan kontrollera parti- och kampanjfinansiering och väsentligt förbättra insynen i offentliga utgifter och finansiering av politiska partier. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar ändringarna av lagen om finansiering av politiska partier och noterar särskilt att det statliga revisionsverket har fått en ledande roll i övervakningen av finansieringen av politiska partier. Parlamentet uppmanar landets myndigheter att anslå tillräckliga medel för verket så att det proaktivt och grundligt kan kontrollera parti- och kampanjfinansiering och väsentligt förbättra insynen i offentliga utgifter och finansiering av politiska partier.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att arbetet för att inrätta den nationella databasen för underrättelseuppgifter pågår. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att snarast möjligt slutföra upphandlingsförfarandet och besluta om vem som ska inrätta den nationella databasen över underrättelseuppgifter så att denna kan ge största möjliga hjälp i kampen mot organiserad brottslighet, korruption, bedrägeri, penningtvätt och andra allvarliga brott, inklusive brott av gränsöverskridande natur. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att arbetet för att inrätta den nationella databasen för underrättelseuppgifter pågår. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att snarast möjligt slutföra upphandlingsförfarandet och besluta om vem som ska inrätta den nationella databasen över underrättelseuppgifter så att denna kan ge största möjliga hjälp i kampen mot organiserad brottslighet, korruption, bedrägeri, penningtvätt och andra allvarliga brott, inklusive brott av gränsöverskridande natur.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att förtal har avkriminaliserats i lagstiftningen och att dialogen mellan regeringen och journalister i frågor som rör yttrandefrihet har fördjupats. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta med att stärka och främja informationsfrihet och mediepluralism, som måste vara oberoende av all påverkan av politik och kapital och tillämpas konsekvent. Parlamentet ser emellertid med oro på att landet har sjunkit avsevärt i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex och efterlyser ytterligare insatser för att stärka yrkesnormerna inom journalistiken och den undersökande journalistiken samt främja mediepluralism, public service bolagets oberoende, efterlevnad av mediemedarbetarnas arbetstagarrättigheter, insyn i ägandet av medier, hållbarhet och uppfyllande av europeiska normer. Parlamentet konstaterar oroligt att det finns en utspridd självcensur bland journalister och att det för närvarande saknas en självreglerande medieorganisation. Parlamentet oroas också av att de flesta reklamkampanjer som finansieras av regeringen sker i de medier som är välvilliga mot regeringen. Parlamentet stöder de aktivister som via sociala medier har lobbat för att censuren på Internet ska avskaffas. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar att förtal har avkriminaliserats i lagstiftningen och att dialogen mellan regeringen och journalister i frågor som rör yttrandefrihet har fördjupats. Parlamentet uppmanar myndigheterna att fortsätta med att stärka och främja informationsfrihet och mediepluralism, som måste vara oberoende av all påverkan av politik och kapital och tillämpas konsekvent. Parlamentet ser emellertid med oro på att landet har sjunkit avsevärt i Reportrar utan gränsers pressfrihetsindex och efterlyser ytterligare insatser för att stärka yrkesnormerna inom journalistiken och den undersökande journalistiken samt främja mediepluralism, public service bolagets oberoende, efterlevnad av mediemedarbetarnas arbetstagarrättigheter, insyn i ägandet av medier, hållbarhet och uppfyllande av europeiska normer. Parlamentet konstaterar oroligt att det finns en utspridd självcensur bland journalister och att det för närvarande saknas en självreglerande medieorganisation. Parlamentet oroas också av att de flesta reklamkampanjer som finansieras av regeringen sker i de medier som är välvilliga mot regeringen. Parlamentet stöder de aktivister som via sociala medier har lobbat för att censuren på Internet ska avskaffas.

| 30. | Europaparlamentet oroar sig över att det saknats analyserande och objektiva rapporter i medierna mot slutet av kampanjen inför de lokala valen i mars 2013, framför allt om oppositionens verksamhet, som det knappast alls rapporterats något om i vare sig statliga eller privata medier under kampanjen. Parlamentet framhåller att vaksamma och professionella medier är en oeftergivlig förutsättning för vidareutvecklingen av en demokratisk kultur och demokratiska institutioner i landet och för uppfyllandet av de politiska kriterierna |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet oroar sig över att det saknats analyserande och objektiva rapporter i medierna mot slutet av kampanjen inför de lokala valen i mars 2013, framför allt om oppositionens verksamhet, som det knappast alls rapporterats något om i vare sig statliga eller privata medier under kampanjen. Parlamentet framhåller att vaksamma och professionella medier är en oeftergivlig förutsättning för vidareutvecklingen av en demokratisk kultur och demokratiska institutioner i landet och för uppfyllandet av de politiska kriterierna

| 31. | Europaparlamentet noterar Europadomstolens (stora avdelningen) dom i El-Masri-målet av den 13 december 2012, där domstolen fann flera överträdelser av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i samband med bortförandet, det extraordinära utlämnandet och tortyren av den tyske medborgaren Khalid El-Masri den 31 december 2003 samt kvarhållandet av honom i 23 dagar på ett hotell i Skopje innan han via Skopjes flygplats överfördes till Afghanistan. Parlamentet uppmanar regeringen att utan dröjsmål följa alla aspekter av Europadomstolens dom, bland annat genom att lämna en formell ursäkt till Khalid El-Masri, betala den ersättning som beslutats av domstolen och göra ett åtagande om att inrätta en internationell undersökningskommission. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar Europadomstolens (stora avdelningen) dom i El-Masri-målet av den 13 december 2012, där domstolen fann flera överträdelser av Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i samband med bortförandet, det extraordinära utlämnandet och tortyren av den tyske medborgaren Khalid El-Masri den 31 december 2003 samt kvarhållandet av honom i 23 dagar på ett hotell i Skopje innan han via Skopjes flygplats överfördes till Afghanistan. Parlamentet uppmanar regeringen att utan dröjsmål följa alla aspekter av Europadomstolens dom, bland annat genom att lämna en formell ursäkt till Khalid El-Masri, betala den ersättning som beslutats av domstolen och göra ett åtagande om att inrätta en internationell undersökningskommission.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar den nya lagen om lika möjligheter, den första femåriga strategin för jämställdhetsbaserad budgetering som utarbetats i partnerskap med FN:s jämställdhetsorgan UN Women, anslagen till handlingsplanen för integrering av romer och projektet för att hjälpa romer att få sina bostäder lagligförklarade. Parlamentet välkomnar också att det har öppnats ett nytt stödkontor för hbt-personer, men uttrycker oro över att det har vandaliserats. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta sina insatser för att stärka politiken mot diskriminering, särskilt diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och nationell identitet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar den nya lagen om lika möjligheter, den första femåriga strategin för jämställdhetsbaserad budgetering som utarbetats i partnerskap med FN:s jämställdhetsorgan UN Women, anslagen till handlingsplanen för integrering av romer och projektet för att hjälpa romer att få sina bostäder lagligförklarade. Parlamentet välkomnar också att det har öppnats ett nytt stödkontor för hbt-personer, men uttrycker oro över att det har vandaliserats. Parlamentet uppmuntrar regeringen att fortsätta sina insatser för att stärka politiken mot diskriminering, särskilt diskriminering på grund av etnisk tillhörighet och nationell identitet.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar ministrar och tjänstemän att offentligt fördöma diskriminering av hbt-personer, att se till att prideparader och andra hbt-evenemang kan genomföras säkert och framgångsrikt och att förbinda sig att motverka all form av diskriminering på de grunder som ges i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar medierna att avstå från hbt-fientlig retorik, bland annat hatiska uttalanden och uppmanande till hat. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar ministrar och tjänstemän att offentligt fördöma diskriminering av hbt-personer, att se till att prideparader och andra hbt-evenemang kan genomföras säkert och framgångsrikt och att förbinda sig att motverka all form av diskriminering på de grunder som ges i EU-fördraget. Parlamentet uppmanar medierna att avstå från hbt-fientlig retorik, bland annat hatiska uttalanden och uppmanande till hat.

| 34. | Europaparlamentet är oroat över fall av dålig behandling från polisens sida, och efterlyser kontinuerlig fortbildning, professionalisering och avpolitisering av poliskåren. Parlamentet anser att det krävs en oberoende översynsmekanism för de rättsvårdande myndigheterna i syfte att bekämpa straffrihet och garantera en demokratisk och ansvarsskyldig poliskår. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är oroat över fall av dålig behandling från polisens sida, och efterlyser kontinuerlig fortbildning, professionalisering och avpolitisering av poliskåren. Parlamentet anser att det krävs en oberoende översynsmekanism för de rättsvårdande myndigheterna i syfte att bekämpa straffrihet och garantera en demokratisk och ansvarsskyldig poliskår.

| 35. | Europaparlamentet betonar att systemet med viseringsfrihet som beviljats landet och alla länder på västra Balkan är en mycket stor fördel i EU-integrationen och ett mycket starkt incitament för att påskynda reformerna på området rättsliga och inrikes frågor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att systemet med viseringsfrihet som beviljats landet och alla länder på västra Balkan är en mycket stor fördel i EU-integrationen och ett mycket starkt incitament för att påskynda reformerna på området rättsliga och inrikes frågor.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder och samarbeta med EU:s medlemsstater för att förhindra otillbörliga asylansökningar till EU från landets medborgare, samtidigt som man garanterar rätten till viseringsfria resor för alla medborgare och förhindrar diskriminering och stigmatisering av romer och personer från etniska minoritetsgrupper. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaternas regeringar att å sin sida inte bestrida eller hindra viseringsfria resor för landets medborgare, utan att uppmana myndigheterna att föra en politik som ger alla medborgare en anständig framtid i sitt land. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att vidta åtgärder och samarbeta med EU:s medlemsstater för att förhindra otillbörliga asylansökningar till EU från landets medborgare, samtidigt som man garanterar rätten till viseringsfria resor för alla medborgare och förhindrar diskriminering och stigmatisering av romer och personer från etniska minoritetsgrupper. Parlamentet uppmanar EU-medlemsstaternas regeringar att å sin sida inte bestrida eller hindra viseringsfria resor för landets medborgare, utan att uppmana myndigheterna att föra en politik som ger alla medborgare en anständig framtid i sitt land.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar att landet har många kvinnliga parlamentsledamöter jämfört med vissa EU-medlemsstater, men är samtidigt oroat över kvinnornas låga deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att stärka barnomsorgen för barn med funktionshinder, gatubarn, barn som använder narkotika och barn som utsätts för våld i hemmet, sexuellt utnyttjande eller olaglig handel. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar att landet har många kvinnliga parlamentsledamöter jämfört med vissa EU-medlemsstater, men är samtidigt oroat över kvinnornas låga deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar myndigheterna att stärka barnomsorgen för barn med funktionshinder, gatubarn, barn som använder narkotika och barn som utsätts för våld i hemmet, sexuellt utnyttjande eller olaglig handel.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framsteg som gjorts av kommissionen för skydd mot diskriminering. Parlamentet pekar på behovet av att det bemannas fullt ut och anser att det faktum att det har godkänts av det europeiska nätverket av nationella jämställdhetsorgan kan tjäna som exempel för andra myndigheter och organisationer att själva främja en EU-anslutning genom att medverka i relevanta europeiska nätverk. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet välkomnar de fortsatta framsteg som gjorts av kommissionen för skydd mot diskriminering. Parlamentet pekar på behovet av att det bemannas fullt ut och anser att det faktum att det har godkänts av det europeiska nätverket av nationella jämställdhetsorgan kan tjäna som exempel för andra myndigheter och organisationer att själva främja en EU-anslutning genom att medverka i relevanta europeiska nätverk.

Det civila samhället

| 39. | Europaparlamentet anser att en förutsättning för ytterligare demokratiska framsteg i landet är att det utvecklas ett politiskt klimat som bygger på mångfald i ett oberoende, mångkulturellt, mångetniskt och opartiskt civilt samhälle och att det civila samhällets åsikter kan öka möjligheterna att bedriva en faktabaserad politik. Parlamentet betonar att organisationerna i det civila samhället måste stärkas och göras oberoende av politiska intressen, och att de tillsammans med organisationer i det civila samhället från grannländerna och från EU i stort bör stärka gemensamma projekt till ömsesidig nytta. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att en förutsättning för ytterligare demokratiska framsteg i landet är att det utvecklas ett politiskt klimat som bygger på mångfald i ett oberoende, mångkulturellt, mångetniskt och opartiskt civilt samhälle och att det civila samhällets åsikter kan öka möjligheterna att bedriva en faktabaserad politik. Parlamentet betonar att organisationerna i det civila samhället måste stärkas och göras oberoende av politiska intressen, och att de tillsammans med organisationer i det civila samhället från grannländerna och från EU i stort bör stärka gemensamma projekt till ömsesidig nytta.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar det samråd som ägde rum med organisationerna i det civila samhället i samband med ändringen av lagarna om rättshjälp och om stiftelser. Parlamentet anser att man vid lämplig tidpunkt bör hålla fullständiga samråd med det civila samhället om alla relevanta politiska initiativ, bland annat anslutningsdialogen på hög nivå, och att man bör inkludera öppet valda observatörer från det civila samhället i alla relevanta statliga arbetsgrupper. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar det samråd som ägde rum med organisationerna i det civila samhället i samband med ändringen av lagarna om rättshjälp och om stiftelser. Parlamentet anser att man vid lämplig tidpunkt bör hålla fullständiga samråd med det civila samhället om alla relevanta politiska initiativ, bland annat anslutningsdialogen på hög nivå, och att man bör inkludera öppet valda observatörer från det civila samhället i alla relevanta statliga arbetsgrupper.

| 41. | Europaparlamentet lyfter fram den viktiga roll som organisationerna i det civila samhället kan spela för att göra EU-integrationsprocessen mer öppen, ansvarsfull och inkluderande. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet lyfter fram den viktiga roll som organisationerna i det civila samhället kan spela för att göra EU-integrationsprocessen mer öppen, ansvarsfull och inkluderande.

| 42. | Europaparlamentet anser att den parlamentariska undersökningen om föranslutningsinstrumentet visar att regeringen måste vinnlägga sig om att uppnå målet om partnerskap med det civila samhället och inrätta en nationell fond för medfinansiering som gör det möjligt för organisationerna i det civila samhället att delta fullt ut i EU-finansierade program. Parlamentet kräver att organisationerna i det civila samhället inkluderas fullt ut i programplaneringsbesluten för nästa föranslutningsinstrument. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att den parlamentariska undersökningen om föranslutningsinstrumentet visar att regeringen måste vinnlägga sig om att uppnå målet om partnerskap med det civila samhället och inrätta en nationell fond för medfinansiering som gör det möjligt för organisationerna i det civila samhället att delta fullt ut i EU-finansierade program. Parlamentet kräver att organisationerna i det civila samhället inkluderas fullt ut i programplaneringsbesluten för nästa föranslutningsinstrument.

Ekonomiska frågor

| 43. | Europaparlamentet berömmer landet för att ha upprätthållit den makroekonomiska stabiliteten, men konstaterar att den offentliga sektorns skuld har ökat, att kvaliteten på styrningen av de offentliga finanserna har försämrats och att den globala ekonomiska nedgången har haft negativa effekter på de utländska direktinvesteringarna i landet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet berömmer landet för att ha upprätthållit den makroekonomiska stabiliteten, men konstaterar att den offentliga sektorns skuld har ökat, att kvaliteten på styrningen av de offentliga finanserna har försämrats och att den globala ekonomiska nedgången har haft negativa effekter på de utländska direktinvesteringarna i landet.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar lagstiftningsåtgärderna för en förbättring av affärsklimatet och de fortsatta insatserna för att utarbeta sunda medelfristiga makroekonomiska strategier. Parlamentet uppmuntrar de politiska krafterna att inleda en öppen politisk dialog om den ekonomiska situationen och landets skuldförpliktelser. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar lagstiftningsåtgärderna för en förbättring av affärsklimatet och de fortsatta insatserna för att utarbeta sunda medelfristiga makroekonomiska strategier. Parlamentet uppmuntrar de politiska krafterna att inleda en öppen politisk dialog om den ekonomiska situationen och landets skuldförpliktelser.

| 45. | Europaparlamentet konstaterar bekymrat att arbetslösheten fortfarande är mycket hög, att ungdomsarbetslöshetssiffrorna är bland de högsta i världen samt att antalet sysselsatta kvinnor förblir mycket lågt. Parlamentet välkomnar den handlingsplan mot ungdomsarbetslöshet som har utarbetats i anslutning till ILO:s program om anständigt arbete. Regeringen uppmanas att förbättra samordningen mellan de organ som övervakar att arbetsrätten tillämpas och bygga vidare på det gemensamma utbildningsprogram som har anordnats av Europeiska fackliga samorganisationen för att stärka förmågan hos arbetsmarknadens parter att engagera sig i en välfungerande social dialog. Parlamentet anser att det krävs ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och innovationsförmåga för att underlätta uppbyggandet av en kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet konstaterar bekymrat att arbetslösheten fortfarande är mycket hög, att ungdomsarbetslöshetssiffrorna är bland de högsta i världen samt att antalet sysselsatta kvinnor förblir mycket lågt. Parlamentet välkomnar den handlingsplan mot ungdomsarbetslöshet som har utarbetats i anslutning till ILO:s program om anständigt arbete. Regeringen uppmanas att förbättra samordningen mellan de organ som övervakar att arbetsrätten tillämpas och bygga vidare på det gemensamma utbildningsprogram som har anordnats av Europeiska fackliga samorganisationen för att stärka förmågan hos arbetsmarknadens parter att engagera sig i en välfungerande social dialog. Parlamentet anser att det krävs ytterligare investeringar i forskning, teknisk utveckling och innovationsförmåga för att underlätta uppbyggandet av en kunskapsbaserad ekonomi.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att modernisera transport-, energi- och telekommunikationsnäten, särskilt de ansträngningar som gjorts för att slutföra korridor X (2). Med tanke på järnvägarnas stora betydelse för att skapa hållbara transportsystem välkomnar parlamentet regeringens avsikt att upprusta befintliga eller anlägga nya järnvägar från Skopje till grannländernas huvudstäder och efterlyser snabbare framsteg och fastställande av finansieringen av järnvägsförbindelserna inom korridor VIII (3). |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med att modernisera transport-, energi- och telekommunikationsnäten, särskilt de ansträngningar som gjorts för att slutföra korridor X (2). Med tanke på järnvägarnas stora betydelse för att skapa hållbara transportsystem välkomnar parlamentet regeringens avsikt att upprusta befintliga eller anlägga nya järnvägar från Skopje till grannländernas huvudstäder och efterlyser snabbare framsteg och fastställande av finansieringen av järnvägsförbindelserna inom korridor VIII (3).

| 47. | Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det inrättas en mekanism för samråd mellan regeringen och privata företag i samband med beslut om åtgärder mot den ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar också att en sådan mekanism kan vara en lösning för att anpassa utbildningssystemet till marknadsbehoven, vilket skulle kunna minska ungdomsarbetslösheten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet understryker att det är viktigt att det inrättas en mekanism för samråd mellan regeringen och privata företag i samband med beslut om åtgärder mot den ekonomiska krisen. Parlamentet påpekar också att en sådan mekanism kan vara en lösning för att anpassa utbildningssystemet till marknadsbehoven, vilket skulle kunna minska ungdomsarbetslösheten.

| 48. | Europaparlamentet noterar regeringens insatser för att bygga om den lokala väginfrastrukturen i landet med målsättningen att förbättra möjligheterna till alternativ turism och höja medborgarnas livskvalitet. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang landet att tillämpa en mer dynamisk strategi för regionala utvecklingsprojekt inom ramen för föranslutningsinstrumentet för att utöka det gränsöverskridande samarbetet och stärka banden mellan länderna i regionen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar regeringens insatser för att bygga om den lokala väginfrastrukturen i landet med målsättningen att förbättra möjligheterna till alternativ turism och höja medborgarnas livskvalitet. Parlamentet uppmuntrar i detta sammanhang landet att tillämpa en mer dynamisk strategi för regionala utvecklingsprojekt inom ramen för föranslutningsinstrumentet för att utöka det gränsöverskridande samarbetet och stärka banden mellan länderna i regionen.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda ansträngningar på miljöområdet, särskilt inom vattenkvalitet, naturskydd och kontroll och riskhantering av industriutsläpp. Parlamentet understryker att inga större framsteg kan göras utan att stärka den administrativa kapaciteten tillräckligt. Parlamentet uppmanar därför landets regering att vidta nödvändiga åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påpekar att det krävs avsevärda ansträngningar på miljöområdet, särskilt inom vattenkvalitet, naturskydd och kontroll och riskhantering av industriutsläpp. Parlamentet understryker att inga större framsteg kan göras utan att stärka den administrativa kapaciteten tillräckligt. Parlamentet uppmanar därför landets regering att vidta nödvändiga åtgärder i detta avseende.

| 50. | Europaparlamentet uppmärksammar återigen landet på vikten av förnybara energikällor och välkomnar framstegen i form av 21 nya koncessioner för små vattenkraftverk som redan har beviljats, ett vattenkraftverk som redan är i drift och ett pågående arbete med att anlägga en vindkraftpark. Parlamentet uppmanar regeringen att bredda den offentliga debatten om klimatförändringarnas inverkan och öka ansträngningarna för att anpassa den nationella lagstiftningen till EU:s regelverk på detta område. Regeringen uppmanas också att genomföra den nationella lagstiftningen, särskilt om vattenvård, kontroll av industriutsläpp, naturskydd och klimatförändringar. Parlamentet betonar behovet av att stärka den administrativa kapaciteten, både på central och lokal nivå. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmärksammar återigen landet på vikten av förnybara energikällor och välkomnar framstegen i form av 21 nya koncessioner för små vattenkraftverk som redan har beviljats, ett vattenkraftverk som redan är i drift och ett pågående arbete med att anlägga en vindkraftpark. Parlamentet uppmanar regeringen att bredda den offentliga debatten om klimatförändringarnas inverkan och öka ansträngningarna för att anpassa den nationella lagstiftningen till EU:s regelverk på detta område. Regeringen uppmanas också att genomföra den nationella lagstiftningen, särskilt om vattenvård, kontroll av industriutsläpp, naturskydd och klimatförändringar. Parlamentet betonar behovet av att stärka den administrativa kapaciteten, både på central och lokal nivå.

| 51. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att som ett led i reformerna av den offentliga förvaltningen öka insatserna för att införa e-förvaltning med målsättningen att tillhandahålla effektiva, tillgängliga och öppna tjänster till medborgare och företag. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna att som ett led i reformerna av den offentliga förvaltningen öka insatserna för att införa e-förvaltning med målsättningen att tillhandahålla effektiva, tillgängliga och öppna tjänster till medborgare och företag.

Regionalt och internationellt samarbete

| 52. | Europaparlamentet välkomnar att landet för närvarande är ordförande i sydösteuropeiska samarbetsprocessen och hoppas att detta kommer att stärka den europeiska agendan, goda grannförbindelser och delaktighet. Parlamentet understryker betydelsen av regionalt samarbete enligt den europeiska agendan och de europeiska värdena, och efterlyser ytterligare framsteg på detta område. Parlamentet upprepar att det är viktigt att EU strävar efter att alla länder i regionen, utan undantag, blir medlemmar. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar att landet för närvarande är ordförande i sydösteuropeiska samarbetsprocessen och hoppas att detta kommer att stärka den europeiska agendan, goda grannförbindelser och delaktighet. Parlamentet understryker betydelsen av regionalt samarbete enligt den europeiska agendan och de europeiska värdena, och efterlyser ytterligare framsteg på detta område. Parlamentet upprepar att det är viktigt att EU strävar efter att alla länder i regionen, utan undantag, blir medlemmar.

| 53. | Europaparlamentet anser att ett ändrat synsätt, från ”västra Balkan” till ”sydöstra Europa”, skulle kunna underlätta denna strävan. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att ett ändrat synsätt, från ”västra Balkan” till ”sydöstra Europa”, skulle kunna underlätta denna strävan.

| 54. | Europaparlamentet gläder sig över landets deltagande i Eufor-uppdraget Althea och över avtalet om landets deltagande i krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet uppmanar landet att anpassa sig till EU:s ståndpunkt i fråga om Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet gläder sig över landets deltagande i Eufor-uppdraget Althea och över avtalet om landets deltagande i krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Parlamentet uppmanar landet att anpassa sig till EU:s ståndpunkt i fråga om Internationella brottmålsdomstolen.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar regeringen och alla ansvariga organisationer att uppfylla de nödvändiga kraven och villkoren för att möjliggöra viseringsfria resor inom Schengenområdet. Det är nödvändigt att medborgarna fullständigt informeras om begränsningar i viseringsfriheten för att förebygga allt missbruk av viseringsfriheten och viseringslättnaderna. Om viseringsfrihetspolitiken skulle upphöra att tillämpas skulle det med säkerhet få negativa ekonomiska och sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar regeringen och alla ansvariga organisationer att uppfylla de nödvändiga kraven och villkoren för att möjliggöra viseringsfria resor inom Schengenområdet. Det är nödvändigt att medborgarna fullständigt informeras om begränsningar i viseringsfriheten för att förebygga allt missbruk av viseringsfriheten och viseringslättnaderna. Om viseringsfrihetspolitiken skulle upphöra att tillämpas skulle det med säkerhet få negativa ekonomiska och sociala konsekvenser.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till landets regering och parlament. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt till landets regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0453.

(2)  Korridor X är en av de tio gränsöverskridande europeiska transportkorridorerna och går från Salzburg i Österrike till Thessaloniki i Grekland. Korridorens gren D omfattar sträckan Veles–Prilep–Bitola–Florina–Igoumenitsa (Via Egnatia).

(3)  Korridor VIII är en av de tio gränsöverskridande europeiska transportkorridorerna och går från Durrës i Albanien till Varna i Bulgarien. Den går även genom Skopje.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/108 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/108

---

P7_TA(2013)0227

EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om EU:s förhandlingar om ett handels- och investeringsavtal med Förenta staterna (2013/2558(RSP))

(2016/C 055/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 28 november 2011 från toppmötet mellan EU och Förenta staterna och det gemensamma uttalandet av den 29 november 2011 från EU:s och Förenta staternas transatlantiska ekonomiska råd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 28 november 2011 från toppmötet mellan EU och Förenta staterna och det gemensamma uttalandet av den 29 november 2011 från EU:s och Förenta staternas transatlantiska ekonomiska råd,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 11 februari 2013 från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 11 februari 2013 från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt (1),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 februari 2013 från Förenta staternas president Barack Obama, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 februari 2013 från Förenta staternas president Barack Obama, Europeiska kommissionens ordförande José Manuel Barroso och Europeiska rådets ordförande Herman Van Rompuy (2),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde den 7–8 februari 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets sammanträde den 7–8 februari 2013 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt resolutionen av den 23 oktober 2012 om handel och ekonomiska förbindelser med Förenta staterna (4),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från den transatlantiska lagstiftardialogens 73:e interparlamentariska sammanträde i Washington den 30 november och den 1 december 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från den transatlantiska lagstiftardialogens 73:e interparlamentariska sammanträde i Washington den 30 november och den 1 december 2012,

| — | med beaktande av slutrapporten Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investment: An Economic Assessment från Centre for Economic Policy Research (London) från mars 2013 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten Reducing Transatlantic Barriers to Trade and Investment: An Economic Assessment från Centre for Economic Policy Research (London) från mars 2013 (5),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU och Förenta staterna är världens två främsta globala handelsparter och investerare, och står tillsammans för nästan hälften av världens BNP samt en tredjedel av världshandeln. |
| --- | --- |

A.

EU och Förenta staterna är världens två främsta globala handelsparter och investerare, och står tillsammans för nästan hälften av världens BNP samt en tredjedel av världshandeln.

| B. | Marknaderna i EU och Förenta staterna är djupt integrerade, och i genomsnitt handlas det bilateralt med varor och tjänster för uppemot 2 miljarder euro varje dag, vilket skapar miljontals arbetstillfällen i båda ekonomierna. EU:s och Förenta staternas investeringar är den verkliga drivkraften bakom de transatlantiska förbindelserna, med bilaterala investeringar på mer än 2 394 biljoner euro under 2011. |
| --- | --- |

B.

Marknaderna i EU och Förenta staterna är djupt integrerade, och i genomsnitt handlas det bilateralt med varor och tjänster för uppemot 2 miljarder euro varje dag, vilket skapar miljontals arbetstillfällen i båda ekonomierna. EU:s och Förenta staternas investeringar är den verkliga drivkraften bakom de transatlantiska förbindelserna, med bilaterala investeringar på mer än 2 394 biljoner euro under 2011.

| C. | Enligt kommissionens konsekvensanalysrapport, som utarbetades på grundval av en rapport från Centre for Economic Policy Research, skulle ett ambitiöst och heltäckande transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar – när det genomförs fullt ut – kunna leda till betydande ekonomiska vinster både för EU (119,2 miljarder euro per år) och för Förenta staterna (94,9 miljarder euro per år). EU:s export till Förenta staterna skulle därmed kunna öka med 28 procent och den totala EU-exporten med 6 procent, vilket skulle vara till förmån för EU-exportörer av varor och tjänster samt för EU:s konsumenter. |
| --- | --- |

C.

Enligt kommissionens konsekvensanalysrapport, som utarbetades på grundval av en rapport från Centre for Economic Policy Research, skulle ett ambitiöst och heltäckande transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar – när det genomförs fullt ut – kunna leda till betydande ekonomiska vinster både för EU (119,2 miljarder euro per år) och för Förenta staterna (94,9 miljarder euro per år). EU:s export till Förenta staterna skulle därmed kunna öka med 28 procent och den totala EU-exporten med 6 procent, vilket skulle vara till förmån för EU-exportörer av varor och tjänster samt för EU:s konsumenter.

| D. | EU och Förenta staterna har gemensamma värderingar, likartade rättssystem och höga, om än olika, standarder vad gäller arbetar-, konsument- och miljöskydd. |
| --- | --- |

D.

EU och Förenta staterna har gemensamma värderingar, likartade rättssystem och höga, om än olika, standarder vad gäller arbetar-, konsument- och miljöskydd.

| E. | Den globala ekonomin står inför utmaningar och framväxten av nya aktörer, och både EU och Förenta staterna måste utnyttja den fulla potentialen hos ett närmare ekonomiskt samarbete så att man kan dra nytta av internationell handel för att övervinna den ekonomiska krisen och få till stånd en varaktig global ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

E.

Den globala ekonomin står inför utmaningar och framväxten av nya aktörer, och både EU och Förenta staterna måste utnyttja den fulla potentialen hos ett närmare ekonomiskt samarbete så att man kan dra nytta av internationell handel för att övervinna den ekonomiska krisen och få till stånd en varaktig global ekonomisk återhämtning.

| F. | Efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2011 fick högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt i uppgift att identifiera olika tillvägagångssätt för att öka handeln och investeringarna i syfte att främja arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft som gynnar båda sidor. |
| --- | --- |

F.

Efter toppmötet mellan EU och Förenta staterna i november 2011 fick högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt i uppgift att identifiera olika tillvägagångssätt för att öka handeln och investeringarna i syfte att främja arbetstillfällen, ekonomisk tillväxt och konkurrenskraft som gynnar båda sidor.

| G. | Högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt har gemensamt analyserat ett stort antal möjliga alternativ för att utvidga den transatlantiska handeln och de transatlantiska investeringarna, och kom i sin slutrapport fram till att ett heltäckande handels- och investeringsavtal skulle innebära störst fördelar för båda ekonomier. |
| --- | --- |

G.

Högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt har gemensamt analyserat ett stort antal möjliga alternativ för att utvidga den transatlantiska handeln och de transatlantiska investeringarna, och kom i sin slutrapport fram till att ett heltäckande handels- och investeringsavtal skulle innebära störst fördelar för båda ekonomier.

| H. | EU är övertygat om att det viktigaste målet är att utveckla och stärka det multilaterala systemet. Däremot utesluter detta inte bilaterala avtal som sträcker sig längre än WTO-åtagandena och som kompletterar de multilaterala reglerna, eftersom både regionala avtal och frihandelsavtal leder till ökad harmonisering av standarder och mer liberalisering, vilket gynnar det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

H.

EU är övertygat om att det viktigaste målet är att utveckla och stärka det multilaterala systemet. Däremot utesluter detta inte bilaterala avtal som sträcker sig längre än WTO-åtagandena och som kompletterar de multilaterala reglerna, eftersom både regionala avtal och frihandelsavtal leder till ökad harmonisering av standarder och mer liberalisering, vilket gynnar det multilaterala handelssystemet.

| I. | Den 12 mars 2013 föreslog kommissionen att man bör ge tillåtelse att inleda förhandlingar och upprätta utkast till förhandlingsdirektiv för behandling av rådet. |
| --- | --- |

I.

Den 12 mars 2013 föreslog kommissionen att man bör ge tillåtelse att inleda förhandlingar och upprätta utkast till förhandlingsdirektiv för behandling av rådet.

Strategisk, politisk och ekonomisk bakgrund

| 1. | Europaparlamentet anser att den strategiska betydelsen av EU:s och Förenta staternas ekonomiska förbindelser bör bekräftas på nytt och fördjupas, och att EU och Förenta staterna bör utforma gemensamma strategier för global handel, investeringar och handelsrelaterade frågor, såsom standarder, normer och förordningar, för att utveckla en bredare transatlantisk vision och en gemensam uppsättning strategiska mål. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att den strategiska betydelsen av EU:s och Förenta staternas ekonomiska förbindelser bör bekräftas på nytt och fördjupas, och att EU och Förenta staterna bör utforma gemensamma strategier för global handel, investeringar och handelsrelaterade frågor, såsom standarder, normer och förordningar, för att utveckla en bredare transatlantisk vision och en gemensam uppsättning strategiska mål.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är av central betydelse att EU och Förenta staterna förverkligar den outnyttjade potential som finns hos en verkligt integrerad transatlantisk marknad, i syfte att maximera skapandet av anständiga arbeten och främja en smart, stark, hållbar och balanserad tillväxtpotential. Parlamentet anser att detta är särskilt lämpligt i ljuset av den pågående ekonomiska krisen, situationen på finansmarknaden och finansieringsvillkoren, de höga statsskulderna, de höga arbetslöshetssiffrorna och de låga tillväxtprognoserna på båda sidor Atlanten samt vinsterna med en verkligt samordnad reaktion på dessa gemensamma problem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är av central betydelse att EU och Förenta staterna förverkligar den outnyttjade potential som finns hos en verkligt integrerad transatlantisk marknad, i syfte att maximera skapandet av anständiga arbeten och främja en smart, stark, hållbar och balanserad tillväxtpotential. Parlamentet anser att detta är särskilt lämpligt i ljuset av den pågående ekonomiska krisen, situationen på finansmarknaden och finansieringsvillkoren, de höga statsskulderna, de höga arbetslöshetssiffrorna och de låga tillväxtprognoserna på båda sidor Atlanten samt vinsterna med en verkligt samordnad reaktion på dessa gemensamma problem.

| 3. | Europaparlamentet anser att EU bör använda sig av sin breda erfarenhet av att förhandla fram djupgående och omfattande bilaterala handelsavtal, i syfte att uppnå ännu mer ambitiösa resultat med Förenta staterna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att EU bör använda sig av sin breda erfarenhet av att förhandla fram djupgående och omfattande bilaterala handelsavtal, i syfte att uppnå ännu mer ambitiösa resultat med Förenta staterna.

Slutrapporten från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt

| 4. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av slutrapporten från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt, och stöder helhjärtat rekommendationen att inleda förhandlingar om ett heltäckande handels- och investeringsavtal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av slutrapporten från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt, och stöder helhjärtat rekommendationen att inleda förhandlingar om ett heltäckande handels- och investeringsavtal.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det som betonas i slutrapporten, nämligen i) den ambitiösa förbättringen av det ömsesidiga marknadstillträdet för varor, tjänster, investeringar och offentliga upphandlingar på alla förvaltningsnivåer, ii) nivåsänkningen av icke-tariffära handelshinder och en ökad överensstämmelse mellan regelverken samt iii) utarbetandet av gemensamma regler för att hantera gemensamma globala handelsutmaningar och handelsmöjligheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det som betonas i slutrapporten, nämligen i) den ambitiösa förbättringen av det ömsesidiga marknadstillträdet för varor, tjänster, investeringar och offentliga upphandlingar på alla förvaltningsnivåer, ii) nivåsänkningen av icke-tariffära handelshinder och en ökad överensstämmelse mellan regelverken samt iii) utarbetandet av gemensamma regler för att hantera gemensamma globala handelsutmaningar och handelsmöjligheter.

| 6. | Europaparlamentet stöder, mot bakgrund av att de redan existerande genomsnittliga tullarna är så låga, åsikten att det för att frigöra potentialen i det transatlantiska partnerskapet är av central betydelse att åtgärda de icke-tariffära handelshindren som främst består av tullförfaranden, tekniska standarder och begränsningar genom lagstiftningen innanför gränserna. Parlamentet stöder det mål som föreslagits av högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt om att gradvis övergå till en ännu mer integrerad transatlantisk marknad. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder, mot bakgrund av att de redan existerande genomsnittliga tullarna är så låga, åsikten att det för att frigöra potentialen i det transatlantiska partnerskapet är av central betydelse att åtgärda de icke-tariffära handelshindren som främst består av tullförfaranden, tekniska standarder och begränsningar genom lagstiftningen innanför gränserna. Parlamentet stöder det mål som föreslagits av högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt om att gradvis övergå till en ännu mer integrerad transatlantisk marknad.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar rekommendationen att utforska nya metoder för att minska onödiga kostnader och administrativa dröjsmål som uppstår till följd av reglering, samtidigt som de nivåer för hälsa, säkerhet och miljöskydd som båda sidor har bedömt som lämpliga ska uppnås, eller samtidigt som befogade regleringsmål uppfylls. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar rekommendationen att utforska nya metoder för att minska onödiga kostnader och administrativa dröjsmål som uppstår till följd av reglering, samtidigt som de nivåer för hälsa, säkerhet och miljöskydd som båda sidor har bedömt som lämpliga ska uppnås, eller samtidigt som befogade regleringsmål uppfylls.

Förhandlingsmandat

| 8. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ett djupgående och heltäckande handels- och investeringsavtal med Förenta staterna som skulle främja skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet för europeiska arbetstagare, gynna EU:s konsumenter direkt, öppna upp för nya möjligheter för EU-företag att sälja sina varor och tjänster i Förenta staterna, särskilt små och medelstora företag, garantera fullständigt tillträde till marknaderna för offentlig upphandling i Förenta staterna och öka möjligheterna för EU att investera i Förenta staterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ett djupgående och heltäckande handels- och investeringsavtal med Förenta staterna som skulle främja skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet för europeiska arbetstagare, gynna EU:s konsumenter direkt, öppna upp för nya möjligheter för EU-företag att sälja sina varor och tjänster i Förenta staterna, särskilt små och medelstora företag, garantera fullständigt tillträde till marknaderna för offentlig upphandling i Förenta staterna och öka möjligheterna för EU att investera i Förenta staterna.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet att följa upp rekommendationerna i slutrapporten från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt och ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar om ett avtal om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar med Förenta staterna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet att följa upp rekommendationerna i slutrapporten från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt och ge kommissionen befogenhet att inleda förhandlingar om ett avtal om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar med Förenta staterna.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar bör vara ambitiöst och bindande för alla förvaltningsnivåer på båda sidor av Atlanten, bland annat för alla tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter. Parlamentet betonar att avtalet bör leda till ett varaktigt, verkligt tillträde till marknaden på ömsesidiga grunder och underlätta handeln, och i synnerhet uppmärksamma strukturella sätt att skapa större transatlantisk konvergens i lagstiftningen. Parlamentet anser att avtalet inte får riskera att äventyra unionens kulturella och språkliga mångfald, t.ex. på området för audiovisuella och kulturella tjänster. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar bör vara ambitiöst och bindande för alla förvaltningsnivåer på båda sidor av Atlanten, bland annat för alla tillsynsmyndigheter och andra behöriga myndigheter. Parlamentet betonar att avtalet bör leda till ett varaktigt, verkligt tillträde till marknaden på ömsesidiga grunder och underlätta handeln, och i synnerhet uppmärksamma strukturella sätt att skapa större transatlantisk konvergens i lagstiftningen. Parlamentet anser att avtalet inte får riskera att äventyra unionens kulturella och språkliga mångfald, t.ex. på området för audiovisuella och kulturella tjänster.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att unionen och dess medlemsstater behåller möjligheten att bevara och utveckla sin politik på det kulturella och audiovisuella området, inom ramen för sina gällande lagar, standarder och avtal. Parlamentet kräver således att det tydligt ska anges att förhandlingsmandatet inte omfattar tjänster med kulturellt och audiovisuellt innehåll, inbegripet på nätet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att unionen och dess medlemsstater behåller möjligheten att bevara och utveckla sin politik på det kulturella och audiovisuella området, inom ramen för sina gällande lagar, standarder och avtal. Parlamentet kräver således att det tydligt ska anges att förhandlingsmandatet inte omfattar tjänster med kulturellt och audiovisuellt innehåll, inbegripet på nätet.

| 12. | Europaparlamentet betonar att immateriell äganderätt driver på innovation och skapande och att det är en av hörnstenarna i en kunskapsbaserad ekonomi. Avtalet bör därför innehålla ett starkt skydd för tydligt och klart definierade områden av immateriella äganderätter, inkluderat geografiska beteckningar, och vara förenligt med gällande internationella avtal. Parlamentet anser att andra oenigheter med avseende på immateriella äganderätter bör lösas i enlighet med internationella skyddsnormer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att immateriell äganderätt driver på innovation och skapande och att det är en av hörnstenarna i en kunskapsbaserad ekonomi. Avtalet bör därför innehålla ett starkt skydd för tydligt och klart definierade områden av immateriella äganderätter, inkluderat geografiska beteckningar, och vara förenligt med gällande internationella avtal. Parlamentet anser att andra oenigheter med avseende på immateriella äganderätter bör lösas i enlighet med internationella skyddsnormer.

| 13. | Europaparlamentet anser att avtalet bör garantera full respekt för EU:s normer för grundläggande rättigheter, och upprepar sitt stöd för en hög skyddsnivå när det gäller personuppgifter, som bör gynna konsumenter på båda sidor Atlanten. Parlamentet anser att man i avtalet bör ta hänsyn till bestämmelserna om personuppgifter i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att avtalet bör garantera full respekt för EU:s normer för grundläggande rättigheter, och upprepar sitt stöd för en hög skyddsnivå när det gäller personuppgifter, som bör gynna konsumenter på båda sidor Atlanten. Parlamentet anser att man i avtalet bör ta hänsyn till bestämmelserna om personuppgifter i det allmänna tjänstehandelsavtalet (Gats).

| 14. | Europaparlamentet påminner om transportsektorns betydelse för tillväxt och sysselsättning, framför allt inom luftfarten där EU:s och Förenta staternas marknader svarar för 60 procent av världens flygtrafik. Parlamentet betonar att förhandlingarna på ett meningsfullt sätt bör ta upp de nuvarande begränsningarna av sjö- och lufttransporttjänster som ägs av europeiska företag, inbegripet när det rör sig om utländskt ägande av flygbolag och ömsesidighet i fråga om cabotage samt i fråga om screening av sjölaster. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om transportsektorns betydelse för tillväxt och sysselsättning, framför allt inom luftfarten där EU:s och Förenta staternas marknader svarar för 60 procent av världens flygtrafik. Parlamentet betonar att förhandlingarna på ett meningsfullt sätt bör ta upp de nuvarande begränsningarna av sjö- och lufttransporttjänster som ägs av europeiska företag, inbegripet när det rör sig om utländskt ägande av flygbolag och ömsesidighet i fråga om cabotage samt i fråga om screening av sjölaster.

| 15. | Europaparlamentet framhåller värdet av riskbaserade bedömningar och av informationsutbyte mellan båda parter avseende marknadsövervakning och identifiering av förfalskade produkter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet framhåller värdet av riskbaserade bedömningar och av informationsutbyte mellan båda parter avseende marknadsövervakning och identifiering av förfalskade produkter.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet rekommendationen från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt att EU och Förenta staterna ska inrikta sig på miljö- och arbetsaspekterna av handel och hållbar utveckling. Parlamentet anser att erfarenheterna av EU:s tidigare handelsavtal och EU:s och Förenta staternas långsiktiga åtaganden bör beaktas för att stärka utvecklingen och genomförandet av lagar och politiska program på arbets- och miljöområdet samt främja de centrala standarder och riktlinjer som fastställts av Internationella arbetsorganisationen (ILO), liksom anständiga arbeten och hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar till en harmonisering av standarderna för företagens sociala ansvar (CSR). Parlamentet är medvetet om att det med största sannolikhet kommer att innebära både tekniska och politiska utmaningar att uppnå de gemensamma standarderna, och betonar att det gemensamma målet bör vara att se till att miljömålen inte försämras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar i synnerhet rekommendationen från högnivågruppen om sysselsättning och tillväxt att EU och Förenta staterna ska inrikta sig på miljö- och arbetsaspekterna av handel och hållbar utveckling. Parlamentet anser att erfarenheterna av EU:s tidigare handelsavtal och EU:s och Förenta staternas långsiktiga åtaganden bör beaktas för att stärka utvecklingen och genomförandet av lagar och politiska program på arbets- och miljöområdet samt främja de centrala standarder och riktlinjer som fastställts av Internationella arbetsorganisationen (ILO), liksom anständiga arbeten och hållbar utveckling. Parlamentet uppmuntrar till en harmonisering av standarderna för företagens sociala ansvar (CSR). Parlamentet är medvetet om att det med största sannolikhet kommer att innebära både tekniska och politiska utmaningar att uppnå de gemensamma standarderna, och betonar att det gemensamma målet bör vara att se till att miljömålen inte försämras.

| 17. | Europaparlamentet understryker att vissa förhandlingsområden är känsliga, till exempel jordbrukssektorn där synen på genetiskt modifierade organismer, kloning och konsumentskydd tenderar att skilja sig åt mellan Förenta staterna och EU. Parlamentet ser en möjlighet till förstärkt samarbete inom handeln med jordbruksprodukter, och understryker betydelsen av långtgående och välavvägda resultat på detta område. Parlamentet framhåller att avtalet inte får inkräkta på de båda handelsparternas grundläggande värderingar, såsom försiktighetsprincipen i EU. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att, som en förtroendeskapande åtgärd, upphäva sitt förbud mot import av nötköttsprodukter från EU. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker att vissa förhandlingsområden är känsliga, till exempel jordbrukssektorn där synen på genetiskt modifierade organismer, kloning och konsumentskydd tenderar att skilja sig åt mellan Förenta staterna och EU. Parlamentet ser en möjlighet till förstärkt samarbete inom handeln med jordbruksprodukter, och understryker betydelsen av långtgående och välavvägda resultat på detta område. Parlamentet framhåller att avtalet inte får inkräkta på de båda handelsparternas grundläggande värderingar, såsom försiktighetsprincipen i EU. Parlamentet uppmanar Förenta staterna att, som en förtroendeskapande åtgärd, upphäva sitt förbud mot import av nötköttsprodukter från EU.

| 18. | Europaparlamentet betonar att finansiella tjänster måste ingå i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, och anser i detta sammanhang att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ekvivalens, ömsesidigt erkännande, konvergens och exterritorialitet, eftersom detta är centrala faktorer för båda sidor. Parlamentet betonar också att konvergens i riktning mot en gemensam finansiell regelram för EU och Förenta staterna skulle vara mycket välkommen. Även om marknadstillträde utgör ett steg i rätt riktning, framhåller parlamentet att det behövs tillsynsprocesser för att uppnå verklig konvergens. Parlamentet betonar att de negativa konsekvenserna av extraterritorialitet bör minimeras och att de inte bör tillåtas undergräva ett konsekvent tillvägagångssätt vid regleringen av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att finansiella tjänster måste ingå i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, och anser i detta sammanhang att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ekvivalens, ömsesidigt erkännande, konvergens och exterritorialitet, eftersom detta är centrala faktorer för båda sidor. Parlamentet betonar också att konvergens i riktning mot en gemensam finansiell regelram för EU och Förenta staterna skulle vara mycket välkommen. Även om marknadstillträde utgör ett steg i rätt riktning, framhåller parlamentet att det behövs tillsynsprocesser för att uppnå verklig konvergens. Parlamentet betonar att de negativa konsekvenserna av extraterritorialitet bör minimeras och att de inte bör tillåtas undergräva ett konsekvent tillvägagångssätt vid regleringen av finansiella tjänster.

| 19. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för avskaffandet av onödiga rättsliga hinder, och uppmuntrar kommissionen och Förenta staternas regering att i avtalet inkludera mekanismer (inbegripet lagstiftningssamarbete i ett tidigt skede) som syftar till att förebygga framtida hinder. Parlamentet anser att bättre lagstiftning och en minskning av de rättsliga och administrativa hindren bör vara ett centralt inslag i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och att större transatlantisk konvergens i lagstiftningen bör leda till en mer enhetlig lagstiftning som är lätt att förstå och tillämpa, framför allt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd för avskaffandet av onödiga rättsliga hinder, och uppmuntrar kommissionen och Förenta staternas regering att i avtalet inkludera mekanismer (inbegripet lagstiftningssamarbete i ett tidigt skede) som syftar till att förebygga framtida hinder. Parlamentet anser att bättre lagstiftning och en minskning av de rättsliga och administrativa hindren bör vara ett centralt inslag i förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar och att större transatlantisk konvergens i lagstiftningen bör leda till en mer enhetlig lagstiftning som är lätt att förstå och tillämpa, framför allt för små och medelstora företag.

| 20. | Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att ett omfattande handels- och investeringsavtal mellan EU och Förenta staterna kan leda till en situation som gynnar båda parter och båda ekonomier och att ett mer djupgående samarbete avsevärt skulle öka fördelarna för båda ekonomier. Parlamentet är övertygat om att en harmonisering av EU:s och Förenta staternas tekniska standarder för tillsyn, där det är möjligt, kommer att säkerställa att EU och Förenta staterna fortsätter att fastställa globala standarder och bana väg för internationella standarder. Parlamentet menar bestämt att de positiva effekterna av detta avtal för den globala handeln och standardiseringen måste tänkas igenom och identifieras noggrant. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar sin övertygelse att ett omfattande handels- och investeringsavtal mellan EU och Förenta staterna kan leda till en situation som gynnar båda parter och båda ekonomier och att ett mer djupgående samarbete avsevärt skulle öka fördelarna för båda ekonomier. Parlamentet är övertygat om att en harmonisering av EU:s och Förenta staternas tekniska standarder för tillsyn, där det är möjligt, kommer att säkerställa att EU och Förenta staterna fortsätter att fastställa globala standarder och bana väg för internationella standarder. Parlamentet menar bestämt att de positiva effekterna av detta avtal för den globala handeln och standardiseringen måste tänkas igenom och identifieras noggrant.

| 21. | Europaparlamentet påminner om behovet av aktiva informationsinsatser och ett fortsatt och transparent samarbete från kommissionens sida tillsammans med ett brett spektrum av aktörer, inbegripet, handels-, miljö-, jordbruks-, konsument- och arbetsföreträdare samt andra företrädare under hela förhandlingsprocessen för att säkra faktabaserade diskussioner, bygga upp ett förtroende för förhandlingarna, inhämta proportionerliga bidrag från olika håll och öka allmänhetens stöd genom att beakta de berörda parternas synpunkter. Parlamentet uppmuntrar alla berörda parter att aktivt delta och lägga fram initiativ och information som är av betydelse för förhandlingarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om behovet av aktiva informationsinsatser och ett fortsatt och transparent samarbete från kommissionens sida tillsammans med ett brett spektrum av aktörer, inbegripet, handels-, miljö-, jordbruks-, konsument- och arbetsföreträdare samt andra företrädare under hela förhandlingsprocessen för att säkra faktabaserade diskussioner, bygga upp ett förtroende för förhandlingarna, inhämta proportionerliga bidrag från olika håll och öka allmänhetens stöd genom att beakta de berörda parternas synpunkter. Parlamentet uppmuntrar alla berörda parter att aktivt delta och lägga fram initiativ och information som är av betydelse för förhandlingarna.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att kvalitet bör prioriteras framför tidsaspekten, och litar på att förhandlarna inte antar en förhastad överenskommelse som inte ger påtagliga och faktiska fördelar för våra företag, arbetstagare och medborgare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att kvalitet bör prioriteras framför tidsaspekten, och litar på att förhandlarna inte antar en förhastad överenskommelse som inte ger påtagliga och faktiska fördelar för våra företag, arbetstagare och medborgare.

Parlamentets roll

| 23. | Europaparlamentet ser fram emot förhandlingarna med Förenta staterna och emot att följa dem på nära håll och bidra till ett lyckat resultat. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att omedelbart och fullständigt informera parlamentet under alla förhandlingsfaser (före och efter förhandlingsrundorna). Parlamentet är redo att bemöta de lagstiftningsproblem som kan uppstå i samband med förhandlingarna och det framtida avtalet. Parlamentet hävdar på nytt sitt grundläggande ansvar att företräda EU:s medborgare och ser fram emot att skapa förutsättningar för inkluderande och öppna diskussioner under förhandlingsprocessen. Parlamentet är berett att spela en aktiv roll i samarbetet med sina motsvarigheter i Förenta staterna när ny lagstiftning ska införas. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet ser fram emot förhandlingarna med Förenta staterna och emot att följa dem på nära håll och bidra till ett lyckat resultat. Parlamentet påminner kommissionen om dess skyldighet att omedelbart och fullständigt informera parlamentet under alla förhandlingsfaser (före och efter förhandlingsrundorna). Parlamentet är redo att bemöta de lagstiftningsproblem som kan uppstå i samband med förhandlingarna och det framtida avtalet. Parlamentet hävdar på nytt sitt grundläggande ansvar att företräda EU:s medborgare och ser fram emot att skapa förutsättningar för inkluderande och öppna diskussioner under förhandlingsprocessen. Parlamentet är berett att spela en aktiv roll i samarbetet med sina motsvarigheter i Förenta staterna när ny lagstiftning ska införas.

| 24. | Europaparlamentet är fast beslutet att föra ett nära samarbete med rådet, kommissionen, Förenta staternas kongress, Förenta staternas administration och de berörda parterna för att uppnå den fulla ekonomiska, sociala och miljömässiga potentialen hos de transatlantiska ekonomiska förbindelserna samt stärka EU:s och Förenta staternas ledarskap med avseende på liberaliseringen och regleringen av handel och utländska investeringar. Parlamentet kommer att engagera sig för att uppmuntra till ett fördjupat bilateralt samarbete mellan EU och Förenta staterna för att befästa den ledande ställning som de båda innehar inom internationell handel och investeringar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är fast beslutet att föra ett nära samarbete med rådet, kommissionen, Förenta staternas kongress, Förenta staternas administration och de berörda parterna för att uppnå den fulla ekonomiska, sociala och miljömässiga potentialen hos de transatlantiska ekonomiska förbindelserna samt stärka EU:s och Förenta staternas ledarskap med avseende på liberaliseringen och regleringen av handel och utländska investeringar. Parlamentet kommer att engagera sig för att uppmuntra till ett fördjupat bilateralt samarbete mellan EU och Förenta staterna för att befästa den ledande ställning som de båda innehar inom internationell handel och investeringar.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet kommer att ombes ge sitt godkännande till det framtida avtalet om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att dess ståndpunkt därför bör beaktas i alla skeden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att parlamentet kommer att ombes ge sitt godkännande till det framtida avtalet om ett transatlantiskt partnerskap för handel och investeringar, i enlighet med fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och att dess ståndpunkt därför bör beaktas i alla skeden.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att det kommer att sträva efter att övervaka genomförandet av det framtida avtalet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att det kommer att sträva efter att övervaka genomförandet av det framtida avtalet.

o

o o

| 27. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt Förenta staternas administration och kongress. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt Förenta staternas administration och kongress.

---

(1)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/februari/tradoc_150519.pdf

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-94_sv.htm

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/135324.pdf

(4)  Antagna texter, P7_TA(2012)0388.

(5)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2013/mars/tradoc_150737.pdf

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/112 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/112

---

P7_TA(2013)0228

Myanmars/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om återinförande av Myanmar/Burmas tillgång till allmänna tullförmåner (2012/2929(RSP))

(2016/C 055/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1) och den 22 november 2012 (2), samt sin resolution av den 13 september 2012 om förföljelse av rohingya-muslimer i Burma/Myanmar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Burma/Myanmar, särskilt resolutionerna av den 20 april 2012 (1) och den 22 november 2012 (2), samt sin resolution av den 13 september 2012 om förföljelse av rohingya-muslimer i Burma/Myanmar (3),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 april 2012 om Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 23 april 2012 om Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2012 av den höga representanten, Catherine Ashton, och kommissionsledamoten med ansvar för handel, Karel De Gucht, i vilket de begär att handelsförmånerna för Myanmar/Burma återinförs, och med beaktande av uttalandet av den 6 februari 2013 av den höga representantens talesperson om det eventuella inrättandet av en arbetsgrupp för EU-Myanmar för att stärka det ekonomiska samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2012 av den höga representanten, Catherine Ashton, och kommissionsledamoten med ansvar för handel, Karel De Gucht, i vilket de begär att handelsförmånerna för Myanmar/Burma återinförs, och med beaktande av uttalandet av den 6 februari 2013 av den höga representantens talesperson om det eventuella inrättandet av en arbetsgrupp för EU-Myanmar för att stärka det ekonomiska samarbetet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (COM(2012)0524), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (COM(2012)0524),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 (4) om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (GSP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 av den 22 juli 2008 (4) om tillämpning av Allmänna preferenssystemet (GSP),

| — | med beaktande av resolutionen om åtgärder rörande Myanmar med stöd av artikel 33 stadgar, som antogs av Internationella arbetskonferensen (ILO) den 13 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om åtgärder rörande Myanmar med stöd av artikel 33 stadgar, som antogs av Internationella arbetskonferensen (ILO) den 13 juni 2012,

| — | med beaktande av Myanmars och ILO:s gemensamma strategi för avskaffandet av tvångsarbete senast den 31 december 2015, som godkändes av Myanmars/Burmas myndigheter den 5 juli 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Myanmars och ILO:s gemensamma strategi för avskaffandet av tvångsarbete senast den 31 december 2015, som godkändes av Myanmars/Burmas myndigheter den 5 juli 2012,

| — | med beaktande av det dokument som Förenta staternas regering utfärdade den 11 juli 2012 om rapporteringskrav för ansvarsfull investering i Burma (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det dokument som Förenta staternas regering utfärdade den 11 juli 2012 om rapporteringskrav för ansvarsfull investering i Burma (5),

| — | med beaktande av rapporten av den 6 mars 2013 från FN:s särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 6 mars 2013 från FN:s särskilde rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Burma/Myanmar,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer avseende: avskaffande av tvångsarbete (nr 29 (1930) och 105 (1957)), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 87 (1948) och nr 98 (1949)), avskaffande av barnarbete (nr 138 (1973) och 182 (1999)) och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 100 (1951) och nr 111 (1958)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens deklaration om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet som antogs 1998 och ILO:s konventioner om upprättande av grundläggande arbetsrättsliga normer avseende: avskaffande av tvångsarbete (nr 29 (1930) och 105 (1957)), organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten (nr 87 (1948) och nr 98 (1949)), avskaffande av barnarbete (nr 138 (1973) och 182 (1999)) och icke-diskriminering i fråga om anställning och yrkesutövning (nr 100 (1951) och nr 111 (1958)),

| — | med beaktande av handlingsplanen för att förhindra rekrytering och användning av barn i Myanmar/Burmas väpnade styrkor, som undertecknades av Myanmar/Burmas regering och FN den 27 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för att förhindra rekrytering och användning av barn i Myanmar/Burmas väpnade styrkor, som undertecknades av Myanmar/Burmas regering och FN den 27 juni 2012,

| — | med beaktande av FN-konventionen om barnets rättigheter, särskilt artikel 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om barnets rättigheter, särskilt artikel 38,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter (6) och rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter (6) och rådets (utrikes frågor) slutsatser av den 8 december 2009 (7),

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag som uppdaterades i maj 2011,

| — | med beaktande av Global Reporting Initiative (det globala rapporteringsinitiativet) och dess Sustainability Reporting Guidelines (riktlinjerna för hållbarhetsrapportering) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Global Reporting Initiative (det globala rapporteringsinitiativet) och dess Sustainability Reporting Guidelines (riktlinjerna för hållbarhetsrapportering) (8),

| — | med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om paketet ”Sociala företag” (COM(2011)0685), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om paketet ”Sociala företag” (COM(2011)0685),

| — | med beaktande av de pågående förhandlingarna om kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/109/EG (insynsdirektivet) (COM(2011)0683) och med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (COM(2011)0684), som ändrar direktiv 2003/51/EG (redovisningsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de pågående förhandlingarna om kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2004/109/EG (insynsdirektivet) (COM(2011)0683) och med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om årsbokslut, sammanställda redovisningar och rapporter i vissa typer av företag (COM(2011)0684), som ändrar direktiv 2003/51/EG (redovisningsdirektivet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2010 om företagens sociala ansvar vid internationella handelsavtal (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (10) och om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (10) och om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (11),

| — | med beaktande av det första interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Burma/Myanmar, som ägde rum från den 26 februari till den 2 mars 2012, och rapporten från detta sammanträde (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Burma/Myanmar, som ägde rum från den 26 februari till den 2 mars 2012, och rapporten från detta sammanträde (12),

| — | med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Människorättssituationen i Myanmar/Burma är fortfarande osäker trots de åtgärder som president Thein Seins regering har vidtagit. |
| --- | --- |

A.

Människorättssituationen i Myanmar/Burma är fortfarande osäker trots de åtgärder som president Thein Seins regering har vidtagit.

| B. | Myanmar/Burma är geografiskt sett beläget i en region som är av stor strategisk och geopolitisk betydelse, särskilt för EU, Förenta staterna, Kina, Indien och Australien. |
| --- | --- |

B.

Myanmar/Burma är geografiskt sett beläget i en region som är av stor strategisk och geopolitisk betydelse, särskilt för EU, Förenta staterna, Kina, Indien och Australien.

| C. | Dessa pågående förändringar skapar viktiga möjligheter för att utveckla de i hög grad förbättrade förbindelserna mellan EU och Myanmar/Burma, vilket stöder reformprocessen och bidrar till den ekonomiska, politiska och sociala utvecklingen. |
| --- | --- |

C.

Dessa pågående förändringar skapar viktiga möjligheter för att utveckla de i hög grad förbättrade förbindelserna mellan EU och Myanmar/Burma, vilket stöder reformprocessen och bidrar till den ekonomiska, politiska och sociala utvecklingen.

| D. | Kommissionen har föreslagit att man återinför tillgången till allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma till följd av Internationella arbetsorganisationens (ILO) bedömning att överträdelserna av ILO:s konvention om tvångsarbete inte längre anses vara allvarliga och systematiska. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen har föreslagit att man återinför tillgången till allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma till följd av Internationella arbetsorganisationens (ILO) bedömning att överträdelserna av ILO:s konvention om tvångsarbete inte längre anses vara allvarliga och systematiska.

| E. | Enligt ILO:s bedömning finns det fortfarande ungefär 5 000 barnsoldater i Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

E.

Enligt ILO:s bedömning finns det fortfarande ungefär 5 000 barnsoldater i Myanmar/Burma.

| F. | Det gäller att iaktta försiktighet, eftersom det enligt rapporten från FN:s särskilde rapportör för människorättssituationen i Myanmar/Burma fortfarande finns allvarliga betänkligheter i fråga om de mänskliga rättigheterna, inbegripet godtyckliga frihetsberövanden, tvångsförflyttningar, konfiskering av land, användning av barnsoldater, aggressiva handlingar mot etniska minoriteter och ett svagt rättsväsende. |
| --- | --- |

F.

Det gäller att iaktta försiktighet, eftersom det enligt rapporten från FN:s särskilde rapportör för människorättssituationen i Myanmar/Burma fortfarande finns allvarliga betänkligheter i fråga om de mänskliga rättigheterna, inbegripet godtyckliga frihetsberövanden, tvångsförflyttningar, konfiskering av land, användning av barnsoldater, aggressiva handlingar mot etniska minoriteter och ett svagt rättsväsende.

| G. | Flera av de ekonomiska verksamhetssektorerna i Myanmar/Burma, såsom gruvdrift, timmer, olja, gas och konstruktion av dammar, har i det förflutna varit direkt kopplade till allvarliga människorättskränkningar och miljöförstörelse och har samtidigt varit militärregimens främsta inkomst. |
| --- | --- |

G.

Flera av de ekonomiska verksamhetssektorerna i Myanmar/Burma, såsom gruvdrift, timmer, olja, gas och konstruktion av dammar, har i det förflutna varit direkt kopplade till allvarliga människorättskränkningar och miljöförstörelse och har samtidigt varit militärregimens främsta inkomst.

| H. | Företag som är verksamma i svaga stater och områden med svag styrning, såsom Myanmar/Burma, riskerar i högre grad att orsaka eller bidra till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det behövs därför särskilda åtgärder för att motverka denna risk i enlighet med vad som medges i den amerikanska regeringens rapporteringskrav för ansvarsfull investering i Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

H.

Företag som är verksamma i svaga stater och områden med svag styrning, såsom Myanmar/Burma, riskerar i högre grad att orsaka eller bidra till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Det behövs därför särskilda åtgärder för att motverka denna risk i enlighet med vad som medges i den amerikanska regeringens rapporteringskrav för ansvarsfull investering i Myanmar/Burma.

| I. | De europeiska företagen och deras dotterbolag och underleverantörer kan spela en nyckelroll för att främja och sprida sociala och arbetsrättsliga normer över hela världen. |
| --- | --- |

I.

De europeiska företagen och deras dotterbolag och underleverantörer kan spela en nyckelroll för att främja och sprida sociala och arbetsrättsliga normer över hela världen.

| J. | Man bör kräva att alla företag som är verksamma i Myanmar/Burmas uppfyller sina skyldigheter att upprätthålla internationella standarder avseende mänskliga rättigheter och de måste därför






  (a) | respektera sina nationella och internationella rättsliga skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter, sociala och arbetsrättsliga normer och miljöregler, |
| --- | --- | --- |

J.

Man bör kräva att alla företag som är verksamma i Myanmar/Burmas uppfyller sina skyldigheter att upprätthålla internationella standarder avseende mänskliga rättigheter och de måste därför

(a)

respektera sina nationella och internationella rättsliga skyldigheter när det gäller mänskliga rättigheter, sociala och arbetsrättsliga normer och miljöregler,

| (b) | göra ett uppriktigt åtagande till förmån för arbetstagarnas och medborgarnas rättigheter, skydd och välbefinnande i största allmänhet, |
| --- | --- |

(b)

göra ett uppriktigt åtagande till förmån för arbetstagarnas och medborgarnas rättigheter, skydd och välbefinnande i största allmänhet,

| (c) | garantera rätten till föreningsfrihet och kollektivförhandlingar, |
| --- | --- |

(c)

garantera rätten till föreningsfrihet och kollektivförhandlingar,

| (d) | avstå från att beslagta mark och tvångsförflytta lokalbefolkningen, |
| --- | --- |

(d)

avstå från att beslagta mark och tvångsförflytta lokalbefolkningen,

| (e) | snabbt och effektivt ta itu med eventuella överträdelser. |
| --- | --- |

(e)

snabbt och effektivt ta itu med eventuella överträdelser.

| 1. | Europaparlamentet uppmärksammar de viktiga de steg som president Thein Sein och andra reformivrare i Myanmar/Burma har tagit för att införa demokratiska reformer under det senaste året, vilket har lett till att kommissionen har föreslagit att man återinför tillgången till allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma. Parlamentet uppmuntrar dem att fortsätta med denna process, som bör prioriteras, så att en fullständig demokratisering, konsolideringen av rättsstatsprincipen och respekten för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter blir både permanent och oåterkallelig. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmärksammar de viktiga de steg som president Thein Sein och andra reformivrare i Myanmar/Burma har tagit för att införa demokratiska reformer under det senaste året, vilket har lett till att kommissionen har föreslagit att man återinför tillgången till allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma. Parlamentet uppmuntrar dem att fortsätta med denna process, som bör prioriteras, så att en fullständig demokratisering, konsolideringen av rättsstatsprincipen och respekten för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter blir både permanent och oåterkallelig.

| 2. | Europaparlamentet begär att man fortsätter fredsförhandlingarna med etniska grupper, särskilt kachinfolket, och uppmanar med kraft myndigheterna i Burma/Myanmar att utarbeta en handlingsplan för att sätta stopp för förtrycket av rohingyafolket och andra förtryckta minoriteter, liksom för att bevilja medborgerliga rättigheter, för att komma till rätta med djupt rotade fördomar och diskriminerande attityder som grundar sig på etnicitet och religion och för att utarbeta en strategi för integration och en långsiktig försoningsprocess för interflyktinggrupper. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet begär att man fortsätter fredsförhandlingarna med etniska grupper, särskilt kachinfolket, och uppmanar med kraft myndigheterna i Burma/Myanmar att utarbeta en handlingsplan för att sätta stopp för förtrycket av rohingyafolket och andra förtryckta minoriteter, liksom för att bevilja medborgerliga rättigheter, för att komma till rätta med djupt rotade fördomar och diskriminerande attityder som grundar sig på etnicitet och religion och för att utarbeta en strategi för integration och en långsiktig försoningsprocess för interflyktinggrupper.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att respektera principerna om goda styrelseformer och att omedelbart och villkorslöst frige alla återstående politiska fångar. Parlamentet uppmanar dessutom Myanmar/Burmas regering att garantera respekten för yttrandefriheten och församlings- och föreningsfriheten, samt att fortsätta sitt nära samarbete med organisationer såsom ILO, för att avskaffa tvångsarbete och se till att tillämpningen av lagar om arbetsorganisationer och fredliga demonstrationer och möten stämmer överens med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar regeringen i Myanmar/Burma att respektera principerna om goda styrelseformer och att omedelbart och villkorslöst frige alla återstående politiska fångar. Parlamentet uppmanar dessutom Myanmar/Burmas regering att garantera respekten för yttrandefriheten och församlings- och föreningsfriheten, samt att fortsätta sitt nära samarbete med organisationer såsom ILO, för att avskaffa tvångsarbete och se till att tillämpningen av lagar om arbetsorganisationer och fredliga demonstrationer och möten stämmer överens med internationella människorättsnormer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Myanmar/Burma att ratificera konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, liksom dess fakultativa protokoll, och att bevilja Internationella rödakorskommittén och nationella övervakningsgrupper fullt tillträde till fängelser samt att vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att förhindra tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Myanmar/Burma att ratificera konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, liksom dess fakultativa protokoll, och att bevilja Internationella rödakorskommittén och nationella övervakningsgrupper fullt tillträde till fängelser samt att vidta omedelbara och effektiva åtgärder för att förhindra tortyr och misshandel.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Myanmar/Burma att påskynda arbetet med att se över och ändra lagstiftning och rättsliga bestämmelser som strider mot internationella människorättsnormer och att fastställa exakta datum för när varje översyn ska vara avslutad. Parlamentet framhåller att detta arbete måste inbegripa ett obehindrat deltagande från grupper i det civila samhället och stöd från internationella människorättsorgan, t.ex. kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR). Parlamentet uppmanar regeringen att se till att nya och omarbetade lagar verkligen genomförs, bland annat genom att förbättra kapaciteten hos de verkställande myndigheterna, domarkåren och de brottsbekämpande myndigheterna samt inom rättsväsendet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Myanmar/Burma att påskynda arbetet med att se över och ändra lagstiftning och rättsliga bestämmelser som strider mot internationella människorättsnormer och att fastställa exakta datum för när varje översyn ska vara avslutad. Parlamentet framhåller att detta arbete måste inbegripa ett obehindrat deltagande från grupper i det civila samhället och stöd från internationella människorättsorgan, t.ex. kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR). Parlamentet uppmanar regeringen att se till att nya och omarbetade lagar verkligen genomförs, bland annat genom att förbättra kapaciteten hos de verkställande myndigheterna, domarkåren och de brottsbekämpande myndigheterna samt inom rättsväsendet.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, trots flera löften från president Thein Sein, ännu inte har kunnat etablera en permanent närvaro i landet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, trots flera löften från president Thein Sein, ännu inte har kunnat etablera en permanent närvaro i landet.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av att på ett oberoende sätt bemöta alla påståenden om brott mot de mänskliga rättigheterna i konfliktdrabbade områden och att se till att FN och andra biståndsarbetare kan nå fram till alla de som är i behov av humanitärt bistånd, både i regeringskontrollerade och icke-regeringskontrollerade områden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av att på ett oberoende sätt bemöta alla påståenden om brott mot de mänskliga rättigheterna i konfliktdrabbade områden och att se till att FN och andra biståndsarbetare kan nå fram till alla de som är i behov av humanitärt bistånd, både i regeringskontrollerade och icke-regeringskontrollerade områden.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Myanmars regering att fullt ut genomföra den gemensamma handlingsplanen med ILO om avskaffande av tvångsarbete senast den 31 december 2015 och att fortsätta sitt nära samarbete med organisationer såsom ILO, för att avskaffa tvångsarbete och se till att tillämpningen av lagar om arbetsorganisationer och fredliga demonstrationer och möten stämmer överens med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Myanmars regering att fullt ut genomföra den gemensamma handlingsplanen med ILO om avskaffande av tvångsarbete senast den 31 december 2015 och att fortsätta sitt nära samarbete med organisationer såsom ILO, för att avskaffa tvångsarbete och se till att tillämpningen av lagar om arbetsorganisationer och fredliga demonstrationer och möten stämmer överens med internationella människorättsnormer.

| 9. | Europaparlamentet uppmärksammar tillämpningen av lagen om utländska investeringar från november 2012, som avser en liberalisering av ekonomin utan motstycke. Parlamentet betonar vikten av att ratificera ILO:s samförståndsavtal, som det burmesiska arbetsministeriet undertecknat i syfte att avskaffa tvångsarbete senast 2015, samt av att genomföra planen att anta antikorruptions- och skattelagstiftning. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmärksammar tillämpningen av lagen om utländska investeringar från november 2012, som avser en liberalisering av ekonomin utan motstycke. Parlamentet betonar vikten av att ratificera ILO:s samförståndsavtal, som det burmesiska arbetsministeriet undertecknat i syfte att avskaffa tvångsarbete senast 2015, samt av att genomföra planen att anta antikorruptions- och skattelagstiftning.

| 10. | Europaparlamentet medger att förändringarna, trots de viktiga demokratiseringsinitiativen, sker långsamt och det behövs internationellt stöd, på grund av den långa tiden med militärstyre som har genomsyrat och strukturerat det burmesiska samhällets samtliga skikt. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet medger att förändringarna, trots de viktiga demokratiseringsinitiativen, sker långsamt och det behövs internationellt stöd, på grund av den långa tiden med militärstyre som har genomsyrat och strukturerat det burmesiska samhällets samtliga skikt.

| 11. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över rapporterna om att tvångsrekryteringen av barn till Tatmadaw Kyi (Myanmar/Burmas armé) och gränsbevakningsstyrkorna inte har upphört och uppmanar därför Myanmar/Burma att snabbt genomföra alla aspekter av den handlingsplan om barnsoldater som landet undertecknade med FN och se till att skyddet av barn får en hög prioritering på reformagendan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över rapporterna om att tvångsrekryteringen av barn till Tatmadaw Kyi (Myanmar/Burmas armé) och gränsbevakningsstyrkorna inte har upphört och uppmanar därför Myanmar/Burma att snabbt genomföra alla aspekter av den handlingsplan om barnsoldater som landet undertecknade med FN och se till att skyddet av barn får en hög prioritering på reformagendan.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar Myanmar/Burma att se till att jordbrukare och samhällen skyddas från konfiskering av land och tvångsvräkningar i enlighet med internationella standarder. Parlamentet är bekymrat över konstitutionen samt lagen om jordbruksmark och lagen om förvaltning av oanvänd mark, som möjliggör för regeringen att konfiskera mark för projekt som den anser vara av ”nationellt intresse” och tillåter den att använda all ”ledig” mark, som i vissa fall är upptagen och ger samhällena möjlighet till försörjning. Parlamentet påpekar även att affärspersoner med goda kontakter utnyttjar lagen för att registrera sådan mark i sina egna namn. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar Myanmar/Burma att se till att jordbrukare och samhällen skyddas från konfiskering av land och tvångsvräkningar i enlighet med internationella standarder. Parlamentet är bekymrat över konstitutionen samt lagen om jordbruksmark och lagen om förvaltning av oanvänd mark, som möjliggör för regeringen att konfiskera mark för projekt som den anser vara av ”nationellt intresse” och tillåter den att använda all ”ledig” mark, som i vissa fall är upptagen och ger samhällena möjlighet till försörjning. Parlamentet påpekar även att affärspersoner med goda kontakter utnyttjar lagen för att registrera sådan mark i sina egna namn.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av kommissionens kortsiktiga handelsrelaterade stödprogram som ska inledas 2013. Parlamentet uppmanar Myanmar/Burmas regering att stärka sina handelsinstitutioner och sin handelspolitik, med tanke på de positiva effekterna för landets ekonomi, samt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att maximera nyttan med EU:s handelsrelaterade stöd och med återinförandet av förmånerna i samband med programmet ”Allt utom vapen”. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av kommissionens kortsiktiga handelsrelaterade stödprogram som ska inledas 2013. Parlamentet uppmanar Myanmar/Burmas regering att stärka sina handelsinstitutioner och sin handelspolitik, med tanke på de positiva effekterna för landets ekonomi, samt att vidta alla nödvändiga åtgärder för att maximera nyttan med EU:s handelsrelaterade stöd och med återinförandet av förmånerna i samband med programmet ”Allt utom vapen”.

| 14. | Europaparlamentet begär att man ökar EU:s bilaterala utvecklingsbistånd till Myanmar/Burma inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och att Myanmar/Burmas regering främjar och stödjer åtgärder inom de huvudområden som ingår i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR): konsolidering av demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet noterar i detta sammanhang verksamheten vid det EU-finansierade fredscentrumet i Myanmar/Burma. Parlamentet förväntar sig att Myanmar/Burmas regering accepterar och underlättar öppnandet av ett regionalt kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med ett fullständigt mandat, eftersom landet inte bara behöver tekniskt bistånd utan också en mekanism för nära övervakning av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär att man ökar EU:s bilaterala utvecklingsbistånd till Myanmar/Burma inom den fleråriga budgetramen för 2014–2020 och att Myanmar/Burmas regering främjar och stödjer åtgärder inom de huvudområden som ingår i det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR): konsolidering av demokratin, rättsstatsprincipen och respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet noterar i detta sammanhang verksamheten vid det EU-finansierade fredscentrumet i Myanmar/Burma. Parlamentet förväntar sig att Myanmar/Burmas regering accepterar och underlättar öppnandet av ett regionalt kontor för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med ett fullständigt mandat, eftersom landet inte bara behöver tekniskt bistånd utan också en mekanism för nära övervakning av de mänskliga rättigheterna.

| 15. | Europaparlamentet noterar det beslut som fattats av Sydostasiatiska nationers förbund att acceptera Myanmar/Burmas erbjudande att agera ordförande i organisationen under 2014, som är ett tecken på förnyat förtroende för landet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar det beslut som fattats av Sydostasiatiska nationers förbund att acceptera Myanmar/Burmas erbjudande att agera ordförande i organisationen under 2014, som är ett tecken på förnyat förtroende för landet.

| 16. | Europaparlamentet betonar att regeringen i Myanmar/Burma måste stärka sina handelsinstitutioner och sin handelspolitik, för att utarbeta en plan för att stärka antikorruptions- och skattelagar, samt inrätta en ram för företag enligt internationella normer för företagens sociala ansvar och miljöansvar. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att regeringen i Myanmar/Burma måste stärka sina handelsinstitutioner och sin handelspolitik, för att utarbeta en plan för att stärka antikorruptions- och skattelagar, samt inrätta en ram för företag enligt internationella normer för företagens sociala ansvar och miljöansvar.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att Myanmar/Burmas regering åtagit sig att delta i initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI), enligt vilket den måste redovisa inkomster från utvinningsindustrier och ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar dessutom Myanmar/Burmas regering att så fort som möjligt gå mot full efterlevnad av initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin genom att uppfylla de relevanta kraven. Civilsamhället ska fullt ut få delta i processen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att Myanmar/Burmas regering åtagit sig att delta i initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin (EITI), enligt vilket den måste redovisa inkomster från utvinningsindustrier och ekonomisk verksamhet. Parlamentet uppmanar dessutom Myanmar/Burmas regering att så fort som möjligt gå mot full efterlevnad av initiativet för öppenhet inom utvinningsindustrin genom att uppfylla de relevanta kraven. Civilsamhället ska fullt ut få delta i processen.

| 18. | Europaparlamentet inser att handel och investeringar som utförs hållbart och ansvarsfullt – bland annat med och från unionen – kan stödja Myanmar/Burmas insatser i kampen mot fattigdom och gynna bredare befolkningssegment. Parlamentet noterar dock att detta måste göras genom att främja tillämpningen av högsta standarder för integritet och företagens sociala ansvar, enligt vad som anges i OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter och EU:s egen strategi 2011-14 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet inser att handel och investeringar som utförs hållbart och ansvarsfullt – bland annat med och från unionen – kan stödja Myanmar/Burmas insatser i kampen mot fattigdom och gynna bredare befolkningssegment. Parlamentet noterar dock att detta måste göras genom att främja tillämpningen av högsta standarder för integritet och företagens sociala ansvar, enligt vad som anges i OECD:s riktlinjer för multinationella företag, FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter och EU:s egen strategi 2011-14 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681).

| 19. | Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av information till investerare och konsumenter är en viktig drivkraft när det gäller företagens sociala ansvar och måste baseras på lättillämpliga och mätbara sociala principer och miljöprinciper. Parlamentet betonar att detta också är viktigt för att skydda de europeiska investeringarnas långsiktiga värde. Parlamentet begär att detta tillhandahållandet av information strikt ska baseras på stöd för FN:s principer för ansvarsfulla investeringar och principen för integrerad rapportering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att tillhandahållandet av information till investerare och konsumenter är en viktig drivkraft när det gäller företagens sociala ansvar och måste baseras på lättillämpliga och mätbara sociala principer och miljöprinciper. Parlamentet betonar att detta också är viktigt för att skydda de europeiska investeringarnas långsiktiga värde. Parlamentet begär att detta tillhandahållandet av information strikt ska baseras på stöd för FN:s principer för ansvarsfulla investeringar och principen för integrerad rapportering.

| 20. | Europaparlamentet noterar de positiva steg som tagits under de pågående reformerna av insynsdirektivet respektive redovisningsdirektivet när det gäller frågan om företagens sociala ansvar, samtidigt som man försöker uppnå en balans mellan den legitima strävan efter transparens och ansvar och företagens rapporteringsbörda. Parlamentet stöder i hög grad lagstiftningsförslaget om landspecifik rapportering som baseras på de EITI:s standarder samt rapportering om försäljning och vinster och om skatter och inkomster, för att motverka korruption och förhindra skatteundandragande. Parlamentet noterar att denna landspecifika rapportering bör omfatta de sektorer som i Myanmar/Burma har varit direkt kopplade till allvarliga och systematiska människorättskränkningar och miljöförstörelse, såsom gruvdrift, timmer, olja och gas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar de positiva steg som tagits under de pågående reformerna av insynsdirektivet respektive redovisningsdirektivet när det gäller frågan om företagens sociala ansvar, samtidigt som man försöker uppnå en balans mellan den legitima strävan efter transparens och ansvar och företagens rapporteringsbörda. Parlamentet stöder i hög grad lagstiftningsförslaget om landspecifik rapportering som baseras på de EITI:s standarder samt rapportering om försäljning och vinster och om skatter och inkomster, för att motverka korruption och förhindra skatteundandragande. Parlamentet noterar att denna landspecifika rapportering bör omfatta de sektorer som i Myanmar/Burma har varit direkt kopplade till allvarliga och systematiska människorättskränkningar och miljöförstörelse, såsom gruvdrift, timmer, olja och gas.

| 21. | Europaparlamentet kräver att stora europeiska företag som bedriver affärsverksamhet med Myanmar/Burma ska rapportera om sin politik och sina förfaranden för tillbörlig försiktighet avseende mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter och miljön, samt om tillämpningen av denna politik och dessa förfaranden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet kräver att stora europeiska företag som bedriver affärsverksamhet med Myanmar/Burma ska rapportera om sin politik och sina förfaranden för tillbörlig försiktighet avseende mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter och miljön, samt om tillämpningen av denna politik och dessa förfaranden.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de åtaganden som de europeiska företagen gjort mot bakgrund av internationellt erkända principer och riktlinjer för företagens sociala ansvar, i linje med meddelandet om EU:s strategi för företagens sociala ansvar, och eventuella frivilliga krav som får antas unilateralt av europeiska företag, samt att fastställa riktlinjer för mänskliga rättigheter för olje- och gassektorerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka de åtaganden som de europeiska företagen gjort mot bakgrund av internationellt erkända principer och riktlinjer för företagens sociala ansvar, i linje med meddelandet om EU:s strategi för företagens sociala ansvar, och eventuella frivilliga krav som får antas unilateralt av europeiska företag, samt att fastställa riktlinjer för mänskliga rättigheter för olje- och gassektorerna.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka utvecklingen i Myanmar/Burma när det gäller tvångsarbete och andra allvarliga och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter, samt att reagera på denna utveckling i enlighet med gällande förfaranden och mekanismer, vid behov inbegripet med nya förslag om att dra in handelsförmåner. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka utvecklingen i Myanmar/Burma när det gäller tvångsarbete och andra allvarliga och systematiska kränkningar av mänskliga rättigheter, samt att reagera på denna utveckling i enlighet med gällande förfaranden och mekanismer, vid behov inbegripet med nya förslag om att dra in handelsförmåner.

| 24. | Europaparlamentet förväntar sig att Europeiska utrikestjänsten samråder med parlamentet och håller det uppdaterat om processen med att upprätta en dialog om mänskliga rättigheter med Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet förväntar sig att Europeiska utrikestjänsten samråder med parlamentet och håller det uppdaterat om processen med att upprätta en dialog om mänskliga rättigheter med Myanmar/Burma.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och Myanmar/Burmas regering och parlament. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och Myanmar/Burmas regering och parlament.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0142.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0464.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2012)0355.

(4)  EUT L 211, 6.8.2008, s. 1.

(5)  http://www.humanrights.gov/wp-content/uploads/2012/07/Burma-Responsible-Investment-Reporting-Reqs.pdf

(6)  ”Guiding Principles on Business and Human Rights: Implementing the United Nations ’Protect, Respect and Remedy’ Framework” av den 16 juni 2011, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter: http://www.business-humanrights.org/media/documents/ruggie/ruggie-guiding-principles-21-mar-2011.pdf

(7)  http://www.business-humanrights.org/SpecialRepPortal/Home/ProtectRespect-Remedy-Framework and http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/111819.pdf

(8)  Version 3.1, mars 2011: https://www.globalreporting.org/resourcelibrary/G3.1-Sustainability-Reporting-Guidelines.pdf

(9)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2013)0049.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/dase/cr/897/897838/897838en.pdf

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/117 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/117

---

P7_TA(2013)0229

En makroregional strategi för Alperna

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om en makroregional strategi för Alperna (2013/2549(RSP))

(2016/C 055/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 192, 265.5 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 192, 265.5 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2009)0248), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för Östersjöområdet (COM(2009)0248),

| — | med beaktande av Alpkonventionen av den 7 november 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Alpkonventionen av den 7 november 1991,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 december 2010 om Europeiska unionens strategi för Donauregionen (COM(2010)0715) och den vägledande handlingsplanen till strategin (SEC(2009)0712),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av EU-strategin för Donauregionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om genomförande av EU-strategin för Donauregionen (1),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011, där medlemsstaterna uppmanas att i samarbete med kommissionen fortsätta arbetet med tänkbara framtida makroregionala strategier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2011, där medlemsstaterna uppmanas att i samarbete med kommissionen fortsätta arbetet med tänkbara framtida makroregionala strategier,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 6 oktober 2011 till Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (COM(2011)0611),

| — | med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Makroregionala strategier syftar till att bättre utnyttja befintliga resurser för att kunna ta itu med frågor som rör territoriell utveckling, hitta gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar, förstärka den territoriella integrationen och öka effektiviteten i ett flertal EU-stödda åtgärder och partnerskap mellan offentliga förvaltningar, lokala och regionala myndigheter, samt övriga institutioner och organisationer inom det civila samhället. |
| --- | --- |

A.

Makroregionala strategier syftar till att bättre utnyttja befintliga resurser för att kunna ta itu med frågor som rör territoriell utveckling, hitta gemensamma lösningar på gemensamma utmaningar, förstärka den territoriella integrationen och öka effektiviteten i ett flertal EU-stödda åtgärder och partnerskap mellan offentliga förvaltningar, lokala och regionala myndigheter, samt övriga institutioner och organisationer inom det civila samhället.

| B. | Kommissionen föreslår att den transnationella delen av den territoriella sammanhållningspolitiken ska förstärkas och att det ska vara frivilligt att införa nya makroregionala strategier men att de ska basera sig på tidigare erfarenhet och bästa praxis. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen föreslår att den transnationella delen av den territoriella sammanhållningspolitiken ska förstärkas och att det ska vara frivilligt att införa nya makroregionala strategier men att de ska basera sig på tidigare erfarenhet och bästa praxis.

| C. | De områden som utgör Alperna har många drag gemensamt, såsom deras geografiskt unika höga bergsområden och deras nära samverkan med de större städerna i Alpernas utkanter. |
| --- | --- |

C.

De områden som utgör Alperna har många drag gemensamt, såsom deras geografiskt unika höga bergsområden och deras nära samverkan med de större städerna i Alpernas utkanter.

| D. | Den makroregionala strategin för Alperna, som bör vara jämförbar med de strategier som EU antagit för Östersjöområdet och Donauregionen, kommer att innebära en möjlighet att ge Alperna en ny dimension och större betydelse i EU-sammanhang vad gäller bättre tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

D.

Den makroregionala strategin för Alperna, som bör vara jämförbar med de strategier som EU antagit för Östersjöområdet och Donauregionen, kommer att innebära en möjlighet att ge Alperna en ny dimension och större betydelse i EU-sammanhang vad gäller bättre tillgång till finansiering.

| E. | Alperna hör till flera EU-medlemsstater och länder utanför EU och är en sammanlänkad makroregion med vitt skilda ekonomiska möjligheter och där man i ökad omfattning uppmärksammar miljöfrågor, demografiska förändringar, transportinfrastruktur, turism och energirelaterade frågor. En samordning av samtliga aktörers inre och yttre politik kunde ge bättre resultat och mervärde. |
| --- | --- |

E.

Alperna hör till flera EU-medlemsstater och länder utanför EU och är en sammanlänkad makroregion med vitt skilda ekonomiska möjligheter och där man i ökad omfattning uppmärksammar miljöfrågor, demografiska förändringar, transportinfrastruktur, turism och energirelaterade frågor. En samordning av samtliga aktörers inre och yttre politik kunde ge bättre resultat och mervärde.

| F. | Alperna är berg av europeiskt och internationellt intresse, med känsliga ekosystem och ett stort antal glaciärer som allvarligt påverkas av klimatförändringarna, samt ett stort antal skyddade naturområden och olika skyddade endemiska växt- och djurarter. |
| --- | --- |

F.

Alperna är berg av europeiskt och internationellt intresse, med känsliga ekosystem och ett stort antal glaciärer som allvarligt påverkas av klimatförändringarna, samt ett stort antal skyddade naturområden och olika skyddade endemiska växt- och djurarter.

| G. | Sammanhållningspolitiken syftar till att nå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i hela EU. |
| --- | --- |

G.

Sammanhållningspolitiken syftar till att nå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i hela EU.

| 1. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av storskaliga strategier, såsom makroregionala strategier, bör bidra till att öka den lokala och regionala nivåns betydelse i genomförandet av EU-politik och att principen om flernivåstyre bör sättas i centrum för planeringen och genomförandet av Alpstrategin. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av storskaliga strategier, såsom makroregionala strategier, bör bidra till att öka den lokala och regionala nivåns betydelse i genomförandet av EU-politik och att principen om flernivåstyre bör sättas i centrum för planeringen och genomförandet av Alpstrategin.

| 2. | Europaparlamentet påminner om de erfarenheter man gjort i samband med Östersjöstrategin och Donaustrategin i fråga om insyn i beslutsprocessen och tilldelningen av EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram en särskild handlingsplan för detta område i syfte att komma till rätta med bergsområdenas strukturella nackdelar och skapa de rätta förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och social och territoriell sammanhållning i regionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om de erfarenheter man gjort i samband med Östersjöstrategin och Donaustrategin i fråga om insyn i beslutsprocessen och tilldelningen av EU-medel. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram en särskild handlingsplan för detta område i syfte att komma till rätta med bergsområdenas strukturella nackdelar och skapa de rätta förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och social och territoriell sammanhållning i regionen.

| 3. | Europaparlamentet betonar den positiva roll som EU-lagstiftningsinstrument, såsom de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete, (EGTS), spelar för makroregionerna, eftersom de ger strukturellt stöd till konkret samarbete och utbyte av bästa praxis samt utarbetandet och genomförandet av territoriella utvecklingsstrategier som gör det möjligt för myndigheter på olika nivåer att samarbeta. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar den positiva roll som EU-lagstiftningsinstrument, såsom de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete, (EGTS), spelar för makroregionerna, eftersom de ger strukturellt stöd till konkret samarbete och utbyte av bästa praxis samt utarbetandet och genomförandet av territoriella utvecklingsstrategier som gör det möjligt för myndigheter på olika nivåer att samarbeta.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på den nuvarande utvecklingen och det starka underifrånperspektiv som regionerna i Alperna antagit. Regionerna har flera gånger efterlyst en alpin strategi för att effektivt kunna ta itu med gemensamma utmaningar i hela Alperna och för att bättre kunna utnyttja sin avsevärda potential och möta behovet av att förbättra rörligheten, energiförsörjningen, miljöskyddet, den sociala och ekonomiska utvecklingen, kulturutbytet och räddningstjänsterna i Alperna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet ser positivt på den nuvarande utvecklingen och det starka underifrånperspektiv som regionerna i Alperna antagit. Regionerna har flera gånger efterlyst en alpin strategi för att effektivt kunna ta itu med gemensamma utmaningar i hela Alperna och för att bättre kunna utnyttja sin avsevärda potential och möta behovet av att förbättra rörligheten, energiförsörjningen, miljöskyddet, den sociala och ekonomiska utvecklingen, kulturutbytet och räddningstjänsterna i Alperna.

| 5. | Europaparlamentet anser att hållbar utveckling av Alperna är ett av de främsta målen i den makroregionala strategin, med beaktande av det stora antal glaciärer som påverkas av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att hållbar utveckling av Alperna är ett av de främsta målen i den makroregionala strategin, med beaktande av det stora antal glaciärer som påverkas av klimatförändringarna.

| 6. | Europaparlamentet anser att denna strategi också bör uppmuntra och sträva efter att främja samarbete kring utnämningen av europeiska naturskyddsområden, där det nyligen inledda gemensamma initiativet Parc National du Mercantour (Frankrike) och Parco Naturale delle Alpi Marittime (Italien) är ett exempel. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att denna strategi också bör uppmuntra och sträva efter att främja samarbete kring utnämningen av europeiska naturskyddsområden, där det nyligen inledda gemensamma initiativet Parc National du Mercantour (Frankrike) och Parco Naturale delle Alpi Marittime (Italien) är ett exempel.

| 7. | Europaparlamentet pekar på att det är viktigt att samordna innehållet i Alpstrategin med Alpkonventionen och de därtill hörande protokollen, samt att beakta gällande gränsöverskridande samarbete och nätverk på detta område. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet pekar på att det är viktigt att samordna innehållet i Alpstrategin med Alpkonventionen och de därtill hörande protokollen, samt att beakta gällande gränsöverskridande samarbete och nätverk på detta område.

| 8. | Europaparlamentet understryker att en makroregional strategi för Alperna bör ta hänsyn till bevarandet av olika former av traditionell markanvändning, framför allt inom jordbruket, för att främja den biologiska mångfalden och bevara befintliga skyddade områden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet understryker att en makroregional strategi för Alperna bör ta hänsyn till bevarandet av olika former av traditionell markanvändning, framför allt inom jordbruket, för att främja den biologiska mångfalden och bevara befintliga skyddade områden.

| 9. | Europaparlamentet efterlyser en makroregional strategi för Alperna som kommissionen ska göra en heltäckande utvärdering av, utifrån objektiva kriterier och mätbara indikatorer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet efterlyser en makroregional strategi för Alperna som kommissionen ska göra en heltäckande utvärdering av, utifrån objektiva kriterier och mätbara indikatorer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa artikel 174 i EUF-fördraget genom en strategisk plan, i syfte att komma till rätta med bergsområdenas strukturella nackdelar och skapa de rätta förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och effektiv social och territoriell sammanhållning i Alperna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut tillämpa artikel 174 i EUF-fördraget genom en strategisk plan, i syfte att komma till rätta med bergsområdenas strukturella nackdelar och skapa de rätta förutsättningarna för ekonomisk tillväxt och effektiv social och territoriell sammanhållning i Alperna.

| 11. | Europaparlamentet anser att strategins territoriella dimension kommer att bidra till att utveckla och konkretisera idén om territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att strategins territoriella dimension kommer att bidra till att utveckla och konkretisera idén om territoriell sammanhållning.

| 12. | Europaparlamentet betonar att en makroregional strategi för Alperna är ett effektivt sätt att förbättra det europeiska territoriella samarbetet inom den berörda regionen genom att tillämpa ett underifrånperspektiv och utvidga samarbetet genom bättre användning av tillgängliga resurser och sålunda underlätta den sektorsöverskridande politiksamordningen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att en makroregional strategi för Alperna är ett effektivt sätt att förbättra det europeiska territoriella samarbetet inom den berörda regionen genom att tillämpa ett underifrånperspektiv och utvidga samarbetet genom bättre användning av tillgängliga resurser och sålunda underlätta den sektorsöverskridande politiksamordningen.

| 13. | Europaparlamentet betonar att en makroregional strategi för Alperna skulle säkerställa att EU:s olika initiativ för Alperna och bergsområden kompletterar varandra och skulle tillföra verkligt mervärde till konkreta projekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att en makroregional strategi för Alperna skulle säkerställa att EU:s olika initiativ för Alperna och bergsområden kompletterar varandra och skulle tillföra verkligt mervärde till konkreta projekt.

| 14. | Europaparlamentet anser att en makroregional strategi för Alperna måste samordna befintliga EU-medel, i synnerhet inom sammanhållningspolitiken, för att genomföra projekt som syftar till att möta gemensamma utmaningar såsom miljöskydd, investeringar i konkurrenskraft och innovation, jord- och skogsbruk, vatten, energi, miljö- och klimatfrågor och transporter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att en makroregional strategi för Alperna måste samordna befintliga EU-medel, i synnerhet inom sammanhållningspolitiken, för att genomföra projekt som syftar till att möta gemensamma utmaningar såsom miljöskydd, investeringar i konkurrenskraft och innovation, jord- och skogsbruk, vatten, energi, miljö- och klimatfrågor och transporter.

| 15. | Europaparlamentet understryker att en eventuell makroregional strategi för Alperna skulle vara förenlig med EU 2020-målen och på så sätt garantera överensstämmelse med EU:s åtagande om en smart och hållbar tillväxt för alla. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att en eventuell makroregional strategi för Alperna skulle vara förenlig med EU 2020-målen och på så sätt garantera överensstämmelse med EU:s åtagande om en smart och hållbar tillväxt för alla.

| 16. | Europaparlamentet understryker vikten av att med hjälp av en sådan strategi öka den innovativa kapaciteten i Alperna, genom att dra nytta av de färdigheter som arbetskraften har, skapa partnerskap och samarbete mellan de viktigaste aktörerna (inklusive de på arbetsmarknaden och inom undervisning, utbildning och forskning, samt arbetsgivarna), hålla kvar ungdomar i området samt stödja kreativitet och förbättra olika regioners möjligheter inom utbildning, vetenskap och forskning |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker vikten av att med hjälp av en sådan strategi öka den innovativa kapaciteten i Alperna, genom att dra nytta av de färdigheter som arbetskraften har, skapa partnerskap och samarbete mellan de viktigaste aktörerna (inklusive de på arbetsmarknaden och inom undervisning, utbildning och forskning, samt arbetsgivarna), hålla kvar ungdomar i området samt stödja kreativitet och förbättra olika regioners möjligheter inom utbildning, vetenskap och forskning

| 17. | Europaparlamentet betonar att den nya ”makroregionala” samarbetsramen måste användas för att se till att naturbetingade svårigheter för perifera regioner, såsom höga bergskedjor, börjar ses som tillgångar och möjligheter, samt att hållbar utveckling av dessa regioner stimuleras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att den nya ”makroregionala” samarbetsramen måste användas för att se till att naturbetingade svårigheter för perifera regioner, såsom höga bergskedjor, börjar ses som tillgångar och möjligheter, samt att hållbar utveckling av dessa regioner stimuleras.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén och andra berörda institutioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén och andra berörda institutioner.

---

(1)  EGT C 188 E, 28.6.2012, s. 30.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/120 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/120

---

P7_TA(2013)0230

Arbetsvillkor samt hälso- och säkerhetsstandarder till följd av fabriksbränder och byggnadsras nyligen i Bangladesh

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om arbetsförhållanden och arbetsmiljöstandarder efter de fabriksbränder och den byggnadskollaps som nyligen inträffade i Bangladesh (2013/2638(RSP))

(2016/C 055/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt de av den 17 januari 2013 om offren i den senaste tidens bränder i textilfabriker, framför allt i Bangladesh (1) samt av den 14 mars 2013 om situationen i Bangladesh (2) och om hållbarhet i den globala värdekedjan för bomull (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Bangladesh, särskilt de av den 17 januari 2013 om offren i den senaste tidens bränder i textilfabriker, framför allt i Bangladesh (1) samt av den 14 mars 2013 om situationen i Bangladesh (2) och om hållbarhet i den globala värdekedjan för bomull (3),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 30 april 2013 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för handel, om den byggnadskollaps som nyligen inträffade i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 30 april 2013 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Catherine Ashton, och Karel De Gucht, kommissionsledamot med ansvar för handel, om den byggnadskollaps som nyligen inträffade i Bangladesh,

| — | med beaktande av avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh,

| — | med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, FN:s Global compact-initiativ och OECD:s riktlinjer för multinationella företag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s förklaring om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, FN:s Global compact-initiativ och OECD:s riktlinjer för multinationella företag,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (4) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 25 november 2010 om mänskliga rättigheter samt sociala normer och miljönormer i internationella handelsavtal (4) och om företagens sociala ansvar och miljöansvar vid internationella handelsavtal (5),

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Folkrepubliken Bangladesh om partnerskap och utveckling (6),

| — | med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C–187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh, och av rekommendationerna i dessa (R-197) och med beaktande av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh har undertecknat, och rekommendationerna i denna (R-164), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konventioner om ett ramverk för främjande av arbetsmiljö (2006, C–187) och om arbetarskydd och arbetsmiljö (1981, C–155), vilka inte har ratificerats av Bangladesh, och av rekommendationerna i dessa (R-197) och med beaktande av konventionen om yrkesinspektion (1947, C–081), som Bangladesh har undertecknat, och rekommendationerna i denna (R-164),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En förnyad EU-strategi 2011–2014 för företagens sociala ansvar (COM(2011)0681),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (7) och om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 6 februari 2013 om företagens sociala ansvar: ett ansvarstagande, transparent och ansvarsfullt affärstänkande och en hållbar tillväxt (7) och om företagens sociala ansvar: att arbeta för samhällets intressen och för hållbar återhämtning för alla (8),

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, vilka fastställer ett ramverk för både regeringar och företag att skydda och respektera mänskliga rättigheter, och vilka antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, vilka fastställer ett ramverk för både regeringar och företag att skydda och respektera mänskliga rättigheter, och vilka antogs av FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2011,

| — | med beaktande av kampanjen Rena kläder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kampanjen Rena kläder,

| — | med beaktande av slutsatserna från ILO:s högnivådelegation till Bangladesh den 1–4 maj 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från ILO:s högnivådelegation till Bangladesh den 1–4 maj 2013,

| — | med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 110.2 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den värsta tragedin i den internationella textilindustrins historia inträffade den 24 april 2013 då fler än 1 100 människor omkom och omkring 2 500 människor skadades i samband med att Rana Plaza, en byggnad med klädfabriker i Dhaka i Bangladesh, störtade samman. |
| --- | --- |

A.

Den värsta tragedin i den internationella textilindustrins historia inträffade den 24 april 2013 då fler än 1 100 människor omkom och omkring 2 500 människor skadades i samband med att Rana Plaza, en byggnad med klädfabriker i Dhaka i Bangladesh, störtade samman.

| B. | Den 24 november 2012 dog minst 112 människor i branden i Tazreen-fabriken i Ashuliadistriktet i Dhaka. Den 8 maj 2013 omkom åtta människor vid en fabriksbrand i Dhaka. Sedan 2005 har uppskattningsvis 600 textilarbetare omkommit i fabriksbränder enbart i Bangladesh, och detta innan tragedin i Rana Plaza inträffade. |
| --- | --- |

B.

Den 24 november 2012 dog minst 112 människor i branden i Tazreen-fabriken i Ashuliadistriktet i Dhaka. Den 8 maj 2013 omkom åtta människor vid en fabriksbrand i Dhaka. Sedan 2005 har uppskattningsvis 600 textilarbetare omkommit i fabriksbränder enbart i Bangladesh, och detta innan tragedin i Rana Plaza inträffade.

| C. | Ägaren till Rana Plaza och åtta andra personer har anhållits och åtalats för att olovligt ha uppfört byggnaden, som hade utvecklat omfattande strukturella problem. Arbetstagarna tvingades dock att fortsätta att arbeta i byggnaden, trots deras farhågor för säkerheten. |
| --- | --- |

C.

Ägaren till Rana Plaza och åtta andra personer har anhållits och åtalats för att olovligt ha uppfört byggnaden, som hade utvecklat omfattande strukturella problem. Arbetstagarna tvingades dock att fortsätta att arbeta i byggnaden, trots deras farhågor för säkerheten.

| D. | Det råder ofta dåliga arbetsförhållanden i dessa textilfabriker; föga hänsyn tas till arbetstagarrättigheter av det slag som fastställs i ILO:s grundläggande konventioner, och säkerheten beaktas ofta inte alls eller endast i ringa utsträckning. Fabriksägarna har i många fall undgått straff och har därför gjort väldigt lite för att förbättra arbetsförhållandena. |
| --- | --- |

D.

Det råder ofta dåliga arbetsförhållanden i dessa textilfabriker; föga hänsyn tas till arbetstagarrättigheter av det slag som fastställs i ILO:s grundläggande konventioner, och säkerheten beaktas ofta inte alls eller endast i ringa utsträckning. Fabriksägarna har i många fall undgått straff och har därför gjort väldigt lite för att förbättra arbetsförhållandena.

| E. | En offentlig utredningskommitté som tillsattes av inrikesministeriet och parlamentets ständiga arbetsmarknadsutskott kom fram till att Tazreen-fabrikens ägare skulle åtalas för oursäktlig vårdslöshet, men ägaren har ännu inte gripits. |
| --- | --- |

E.

En offentlig utredningskommitté som tillsattes av inrikesministeriet och parlamentets ständiga arbetsmarknadsutskott kom fram till att Tazreen-fabrikens ägare skulle åtalas för oursäktlig vårdslöshet, men ägaren har ännu inte gripits.

| F. | Den europeiska marknaden är den största exportdestinationen för kläder och textilier från Bangladesh, och välkända företag i väst har medgett att de hade avtal om klädleveranser med de fabriker som fanns i Rana Plaza-byggnaden. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska marknaden är den största exportdestinationen för kläder och textilier från Bangladesh, och välkända företag i väst har medgett att de hade avtal om klädleveranser med de fabriker som fanns i Rana Plaza-byggnaden.

| G. | Bangladesh är numera världens näst största exportör av konfektionskläder efter Kina. Landet har mer än 5 000 textilfabriker som tillsammans sysselsätter omkring 4 miljoner människor, och kläder står nu för 75 procent av landets export. |
| --- | --- |

G.

Bangladesh är numera världens näst största exportör av konfektionskläder efter Kina. Landet har mer än 5 000 textilfabriker som tillsammans sysselsätter omkring 4 miljoner människor, och kläder står nu för 75 procent av landets export.

| H. | Textilindustrin anses vara en av de mest förorenande industrierna. Att spinna, väva och producera textilfibrer i industriell skala kan förorena luften och leda till utsläpp i atmosfären av många olika lättflyktiga ämnen som är särskilt skadliga för arbetstagare, konsumenter och miljön. |
| --- | --- |

H.

Textilindustrin anses vara en av de mest förorenande industrierna. Att spinna, väva och producera textilfibrer i industriell skala kan förorena luften och leda till utsläpp i atmosfären av många olika lättflyktiga ämnen som är särskilt skadliga för arbetstagare, konsumenter och miljön.

| I. | De som arbetade i Rana Plaza uppges ha tjänat så lite som 29 euro i månaden. Enligt kampanjen Rena Kläder utgör arbetskostnaderna i denna sektor endast 1–3 procent av produkternas slutpris, och pristrycket ökar. |
| --- | --- |

I.

De som arbetade i Rana Plaza uppges ha tjänat så lite som 29 euro i månaden. Enligt kampanjen Rena Kläder utgör arbetskostnaderna i denna sektor endast 1–3 procent av produkternas slutpris, och pristrycket ökar.

| J. | Många storföretag i väst har nu ingått ett rättsligt bindande avtal som utarbetats av lokala arbetsorganisationer och vars syfte är att säkerställa grundläggande standarder när det gäller säkerheten i Bangladeshs klädfabriker. Detta efter att de internationella företagen fått omfattande kritik för sitt samarbete med de lokala klädtillverkarna. |
| --- | --- |

J.

Många storföretag i väst har nu ingått ett rättsligt bindande avtal som utarbetats av lokala arbetsorganisationer och vars syfte är att säkerställa grundläggande standarder när det gäller säkerheten i Bangladeshs klädfabriker. Detta efter att de internationella företagen fått omfattande kritik för sitt samarbete med de lokala klädtillverkarna.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin sorg över att fler än 1 100 människor så tragiskt miste livet och att ytterligare tusentals människor skadades när fabriksbyggnaden Rana Plaza i Dhaka störtade samman, en tragedi som kunde ha förhindrats. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med de omkomnas familjer och med de skadade, och fördömer dem som är skyldiga till att ännu en gång ha misslyckats med att förhindra en så stor förlust av människoliv. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin sorg över att fler än 1 100 människor så tragiskt miste livet och att ytterligare tusentals människor skadades när fabriksbyggnaden Rana Plaza i Dhaka störtade samman, en tragedi som kunde ha förhindrats. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med de omkomnas familjer och med de skadade, och fördömer dem som är skyldiga till att ännu en gång ha misslyckats med att förhindra en så stor förlust av människoliv.

| 2. | Europaparlamentet betonar att sådana olyckor på ett tragiskt sätt belyser bristen på säkerhetsnormer vid produktionsanläggningar och visar att det behövs snabba åtgärder för att förbättra genomförandet av ILO:s grundläggande arbetsnormer och öka de multinationella textildetaljhandelsföretagens respekt för principerna om företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att sådana olyckor på ett tragiskt sätt belyser bristen på säkerhetsnormer vid produktionsanläggningar och visar att det behövs snabba åtgärder för att förbättra genomförandet av ILO:s grundläggande arbetsnormer och öka de multinationella textildetaljhandelsföretagens respekt för principerna om företagens sociala ansvar.

| 3. | Europaparlamentet försvarar rätten för arbetstagare i Bangladesh att utan fruktan för repressalier grunda och låta registrera oberoende fackföreningar och gå med i dem. Parlamentet anser att demokratiska fackföreningsstrukturer är viktigt i kampen för bättre hälso- och säkerhetsnormer och arbetsförhållanden, också i form av högre löner, och uppmanar regeringen i Bangladesh att garantera dessa grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet försvarar rätten för arbetstagare i Bangladesh att utan fruktan för repressalier grunda och låta registrera oberoende fackföreningar och gå med i dem. Parlamentet anser att demokratiska fackföreningsstrukturer är viktigt i kampen för bättre hälso- och säkerhetsnormer och arbetsförhållanden, också i form av högre löner, och uppmanar regeringen i Bangladesh att garantera dessa grundläggande rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar det avtal om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh som den 15 maj 2013 träffades mellan facket, icke-statliga organisationer och cirka 40 multinationella textildetaljhandelsföretag och som syftar till att förbättra säkerhetsnormerna i produktionsanläggningarna (och som även omfattar arrangemang för hur dessa åtgärder ska bekostas), framför allt genom att inrätta ett system för oberoende inspektion som också ska omfatta offentliga rapporter och obligatoriska reparationer och renoveringar och genom att aktivt stödja inrättande i varje fabrik av skyddskommittéer med företrädare för arbetstagarorganisationer. Parlamentet uppmanar alla andra berörda textilvarumärken att stödja detta arbete, också textildetaljhandelskedjorna Walmart, Gap, Metro, NKD och Ernsting, som fortsätter att tillbakavisa alla bindande avtal. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar det avtal om brand- och byggnadssäkerhet i Bangladesh som den 15 maj 2013 träffades mellan facket, icke-statliga organisationer och cirka 40 multinationella textildetaljhandelsföretag och som syftar till att förbättra säkerhetsnormerna i produktionsanläggningarna (och som även omfattar arrangemang för hur dessa åtgärder ska bekostas), framför allt genom att inrätta ett system för oberoende inspektion som också ska omfatta offentliga rapporter och obligatoriska reparationer och renoveringar och genom att aktivt stödja inrättande i varje fabrik av skyddskommittéer med företrädare för arbetstagarorganisationer. Parlamentet uppmanar alla andra berörda textilvarumärken att stödja detta arbete, också textildetaljhandelskedjorna Walmart, Gap, Metro, NKD och Ernsting, som fortsätter att tillbakavisa alla bindande avtal.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den åtgärdsplan som regeringen, arbetsgivarna, arbetstagarna och ILO kom överens om den 4 maj 2013, genom vilken parterna utfäster sig att framför allt reformera arbetslagstiftningen, så att arbetarna får rätt att bilda fackföreningar utan förhandstillstånd från fabriksägarna och att kollektivförhandla, samt att senast vid utgången av 2013 bedöma säkerheten i alla konfektionsvarufabriker som är verksamma i Bangladesh och arbetar för export, att flytta osäkra fabriker och att anställa hundratals ytterligare inspektörer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den åtgärdsplan som regeringen, arbetsgivarna, arbetstagarna och ILO kom överens om den 4 maj 2013, genom vilken parterna utfäster sig att framför allt reformera arbetslagstiftningen, så att arbetarna får rätt att bilda fackföreningar utan förhandstillstånd från fabriksägarna och att kollektivförhandla, samt att senast vid utgången av 2013 bedöma säkerheten i alla konfektionsvarufabriker som är verksamma i Bangladesh och arbetar för export, att flytta osäkra fabriker och att anställa hundratals ytterligare inspektörer.

| 6. | Europaparlamentet hoppas att avtalet och åtgärdsplanen kommer att genomföras skyndsamt och i alla delar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att Bangladeshs kabinett den 13 maj 2013 antog Bangladeshs (ändrade) arbetsmarknadslag-2013, vilken innehåller bestämmelser om gruppförsäkring och hälsovård på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar Bangladeshs parlament att utan dröjsmål anta denna ändring under sitt kommande sammanträde. Parlamentet välkomnar även att Bangladeshs regering beslutat att höja minimilönen under de kommande veckorna, och uppmanar med kraft Bangladeshs regering att vidta åtgärder mot företag som utan rättslig grund lägger sig under denna minimilön |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet hoppas att avtalet och åtgärdsplanen kommer att genomföras skyndsamt och i alla delar. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att Bangladeshs kabinett den 13 maj 2013 antog Bangladeshs (ändrade) arbetsmarknadslag-2013, vilken innehåller bestämmelser om gruppförsäkring och hälsovård på arbetsplatsen. Parlamentet uppmanar Bangladeshs parlament att utan dröjsmål anta denna ändring under sitt kommande sammanträde. Parlamentet välkomnar även att Bangladeshs regering beslutat att höja minimilönen under de kommande veckorna, och uppmanar med kraft Bangladeshs regering att vidta åtgärder mot företag som utan rättslig grund lägger sig under denna minimilön

| 7. | Europaparlamentet påminner om att Bangladesh åtnjuter tull- och kvotfritt tillträde till EU:s marknad enligt ”Allt utom vapen”-ordningen i det allmänna preferenssystemet, och att dessa förmåner, i enlighet med artikel 15 i förordningen om det allmänna preferenssystemet i händelse av allvarliga och systematiska överträdelser av principerna i de konventioner som anges i bilaga III del A, kan upphävas på grundval av övervakningsorganens slutsatser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att Bangladesh åtnjuter tull- och kvotfritt tillträde till EU:s marknad enligt ”Allt utom vapen”-ordningen i det allmänna preferenssystemet, och att dessa förmåner, i enlighet med artikel 15 i förordningen om det allmänna preferenssystemet i händelse av allvarliga och systematiska överträdelser av principerna i de konventioner som anges i bilaga III del A, kan upphävas på grundval av övervakningsorganens slutsatser.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda huruvida Bangladesh följer dessa konventioner, och förväntar sig att en utredning övervägs, i enlighet med artikel 18 i förordningen om det allmänna preferenssystemet, om landet befinns vara skyldigt till allvarliga och systematiska överträdelser av principerna i dessa konventioner. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utreda huruvida Bangladesh följer dessa konventioner, och förväntar sig att en utredning övervägs, i enlighet med artikel 18 i förordningen om det allmänna preferenssystemet, om landet befinns vara skyldigt till allvarliga och systematiska överträdelser av principerna i dessa konventioner.

| 9. | Europaparlamentet anser det vara mycket beklagligt att Bangladeshs regering inte har lyckats genomdriva nationella byggnormer. Parlamentet uppmanar regeringen och de berörda rättsliga myndigheterna att utreda påståendena om att dessa normer inte tillämpades på grund av ett hemligt samförstånd mellan korrumperade tjänstemän och fastighetsägare som försöker minska sina kostnader. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser det vara mycket beklagligt att Bangladeshs regering inte har lyckats genomdriva nationella byggnormer. Parlamentet uppmanar regeringen och de berörda rättsliga myndigheterna att utreda påståendena om att dessa normer inte tillämpades på grund av ett hemligt samförstånd mellan korrumperade tjänstemän och fastighetsägare som försöker minska sina kostnader.

| 10. | Europaparlamentet förväntar sig att de som gjort sig skyldiga till allmänfarlig vårdslöshet och annan brottslig verksamhet i samband med Rana Plazas kollaps, branden i Tazreen-fabriken och alla andra bränder kommer att ställas inför rätta. Vidare förväntar sig parlamentet att de lokala myndigheterna och fabriksledningen samarbetar för att garantera alla offer full tillgång till rättsväsendet, så att de kan kräva ersättning. Parlamentet förväntar sig dessutom att de multinationella textildetaljhandelsföretag som bedrev tillverkning vid dessa fabriker deltar i upprättandet av en skadeståndplan. Parlamentet välkomnar de åtgärder som Bangladeshs regering redan har vidtagit för att hjälpa de drabbade och deras familjer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet förväntar sig att de som gjort sig skyldiga till allmänfarlig vårdslöshet och annan brottslig verksamhet i samband med Rana Plazas kollaps, branden i Tazreen-fabriken och alla andra bränder kommer att ställas inför rätta. Vidare förväntar sig parlamentet att de lokala myndigheterna och fabriksledningen samarbetar för att garantera alla offer full tillgång till rättsväsendet, så att de kan kräva ersättning. Parlamentet förväntar sig dessutom att de multinationella textildetaljhandelsföretag som bedrev tillverkning vid dessa fabriker deltar i upprättandet av en skadeståndplan. Parlamentet välkomnar de åtgärder som Bangladeshs regering redan har vidtagit för att hjälpa de drabbade och deras familjer.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar samtliga näringar, särskilt klädföretag, som anlitar eller har underleverantörsavtal med fabriker i Bangladesh och andra länder att till fullo följa internationellt erkänd praxis för företagens sociala ansvar, särskilt OECD:s nyligen uppdaterade riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global compact-initiativ, ISO-standarden om socialt ansvarstagande (ISO 26000), ILO:s trepartsförklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, samt att kritiskt granska sina leverantörskedjor för att förvissa sig om att deras varor uteslutande tillverkas i fabriker som till fullo respekterar säkerhetsnormerna och arbetstagarnas rättigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar samtliga näringar, särskilt klädföretag, som anlitar eller har underleverantörsavtal med fabriker i Bangladesh och andra länder att till fullo följa internationellt erkänd praxis för företagens sociala ansvar, särskilt OECD:s nyligen uppdaterade riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global compact-initiativ, ISO-standarden om socialt ansvarstagande (ISO 26000), ILO:s trepartsförklaring om principer för multinationella företag och socialpolitik samt FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, samt att kritiskt granska sina leverantörskedjor för att förvissa sig om att deras varor uteslutande tillverkas i fabriker som till fullo respekterar säkerhetsnormerna och arbetstagarnas rättigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt främja ett ansvarsfullt företagande bland EU-företag som verkar utomlands, med särskilt fokus på att se till att de strikt uppfyller alla sina rättsliga skyldigheter, i synnerhet internationella normer och bestämmelser om mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter och miljön. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt främja ett ansvarsfullt företagande bland EU-företag som verkar utomlands, med särskilt fokus på att se till att de strikt uppfyller alla sina rättsliga skyldigheter, i synnerhet internationella normer och bestämmelser om mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter och miljön.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar återförsäljare, icke-statliga organisationer och alla andra berörda aktörer, i förekommande fall kommissionen, att tillsammans undersöka möjligheten att utveckla en frivillig social märkningsstandard som intygar att en produkt tillverkats i enlighet med ILO:s grundläggande arbetsrättsliga standarder i hela leverantörskedjan. Parlamentet konstaterar att företag som använder företagens sociala ansvar som ett sätt att marknadsföra sig bör vidta åtgärder för att se till att alla påståenden är korrekta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar återförsäljare, icke-statliga organisationer och alla andra berörda aktörer, i förekommande fall kommissionen, att tillsammans undersöka möjligheten att utveckla en frivillig social märkningsstandard som intygar att en produkt tillverkats i enlighet med ILO:s grundläggande arbetsrättsliga standarder i hela leverantörskedjan. Parlamentet konstaterar att företag som använder företagens sociala ansvar som ett sätt att marknadsföra sig bör vidta åtgärder för att se till att alla påståenden är korrekta.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till Bangladeshs arbetsmarknads- och sysselsättningsministerium och till Bangladeshs förbund av klädtillverkare och exportörer (BGMEA). Parlamentet förespråkar att denna typ av samarbete ska stärkas och vid behov utvidgas till att omfatta andra länder i regionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens stöd till Bangladeshs arbetsmarknads- och sysselsättningsministerium och till Bangladeshs förbund av klädtillverkare och exportörer (BGMEA). Parlamentet förespråkar att denna typ av samarbete ska stärkas och vid behov utvidgas till att omfatta andra länder i regionen.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Bangladeshs regering och parlament samt ILO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s råd för mänskliga rättigheter, Bangladeshs regering och parlament samt ILO:s generaldirektör.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0027.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0100.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0099.

(4)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 31.

(5)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 101.

(6)  EUT L 118, 27.4.2001, s. 48.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0049.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0050.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/123 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/123

---

P7_TA(2013)0231

Guantánamo: hungerstrejk bland fångarna

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Guantánamo: hungerstrejk bland fångarna (2013/2654(RSP))

(2016/C 055/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guantánamo, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Guantánamo,

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om årsrapporten om de mänskliga rättigheterna i världen och Europeiska unionens politik på området, inbegripet följderna för EU:s strategipolitik för mänskliga rättigheter (1),

| — | med beaktande av de internationella, europeiska och nationella instrumenten om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och om förbudet mot godtyckligt frihetsberövande, tvångsförsvinnande och tortyr, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) av den 16 december 1966 och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984, och relevanta tillhörande protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de internationella, europeiska och nationella instrumenten om de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och om förbudet mot godtyckligt frihetsberövande, tvångsförsvinnande och tortyr, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) av den 16 december 1966 och FN-konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning av den 10 december 1984, och relevanta tillhörande protokoll,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2009 från Europeiska unionen och dess medlemsstater och Amerikas förenta stater om stängningen av interneringsförläggningen i Guantánamo Bay och om ett framtida samarbete i kampen mot terrorism som bygger på gemensamma värderingar, internationell rätt och respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2009 från Europeiska unionen och dess medlemsstater och Amerikas förenta stater om stängningen av interneringsförläggningen i Guantánamo Bay och om ett framtida samarbete i kampen mot terrorism som bygger på gemensamma värderingar, internationell rätt och respekt för rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 5 april 2013 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, om fängelseförhållandena i Guantánamo, i vilket hon framhöll att det fortsatta frihetsberövandet av många fångar på obestämd tid är att beteckna som godtyckligt frihetsberövande, vilket uttryckligen strider mot internationell rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 5 april 2013 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Navi Pillay, om fängelseförhållandena i Guantánamo, i vilket hon framhöll att det fortsatta frihetsberövandet av många fångar på obestämd tid är att beteckna som godtyckligt frihetsberövande, vilket uttryckligen strider mot internationell rätt,

| — | med beaktande av principerna i Förenta nationernas stadga och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna i Förenta nationernas stadga och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av artikel 122 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122 i arbetsordningen,

| A. | Många av de 166 kvarvarande fångarna i Guantánamo Bay har hungerstrejkat i protest mot de förhållanden som råder i interneringsförläggningen. |
| --- | --- |

A.

Många av de 166 kvarvarande fångarna i Guantánamo Bay har hungerstrejkat i protest mot de förhållanden som råder i interneringsförläggningen.

| B. | 86 stycken av de kvarvarande fångarna har förklarats frigivna men hålls fortfarande fångna på obestämd tid. |
| --- | --- |

B.

86 stycken av de kvarvarande fångarna har förklarats frigivna men hålls fortfarande fångna på obestämd tid.

| C. | Europeiska unionen och USA delar de grundläggande värderingarna frihet, demokrati och respekt för internationell rätt, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionen och USA delar de grundläggande värderingarna frihet, demokrati och respekt för internationell rätt, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| D. | Minst tio fångar har i samband med hungerstrejk tvångsmatats i syfte att hållas vid liv. Internationella överenskommelser mellan läkare kräver att man visar respekt för en individs välinformerade och frivilliga beslut att delta i en hungerstrejk. |
| --- | --- |

D.

Minst tio fångar har i samband med hungerstrejk tvångsmatats i syfte att hållas vid liv. Internationella överenskommelser mellan läkare kräver att man visar respekt för en individs välinformerade och frivilliga beslut att delta i en hungerstrejk.

| E. | Europeiska unionen och Amerikas förenta stater delar den gemensamma värderingen religionsfrihet. Trots detta har det förekommit många rapporter om att koraner som tillhör fångarna har hanterats på ett vårdslöst sätt av amerikansk militärpersonal när celler har genomsökts. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen och Amerikas förenta stater delar den gemensamma värderingen religionsfrihet. Trots detta har det förekommit många rapporter om att koraner som tillhör fångarna har hanterats på ett vårdslöst sätt av amerikansk militärpersonal när celler har genomsökts.

| F. | I EU:s och USA:s gemensamma uttalande av den 15 juni 2009 uppmärksammades president Obamas löfte att beordra stängningen av interneringsanläggningen i Guantánamo Bay senast den 22 januari 2010. Dessutom välkomnades andra åtgärder, inbegripet en grundlig översyn av anläggningens internerings-, förflyttnings- och förhörspolitik i kampen mot terrorism och en ökad transparens i fråga om tidigare praxis i sammanhanget. |
| --- | --- |

F.

I EU:s och USA:s gemensamma uttalande av den 15 juni 2009 uppmärksammades president Obamas löfte att beordra stängningen av interneringsanläggningen i Guantánamo Bay senast den 22 januari 2010. Dessutom välkomnades andra åtgärder, inbegripet en grundlig översyn av anläggningens internerings-, förflyttnings- och förhörspolitik i kampen mot terrorism och en ökad transparens i fråga om tidigare praxis i sammanhanget.

| G. | USA ska lägga ner sitt enda civilflyg till Guantánamo, vilket innebär att det enda tillgängliga flyget är ett militärflyg, och för att få resa med detta flyg måste man ha tillstånd från Pentagon. Därmed begränsas tillträdet för pressen, advokater och människorättsaktivister. |
| --- | --- |

G.

USA ska lägga ner sitt enda civilflyg till Guantánamo, vilket innebär att det enda tillgängliga flyget är ett militärflyg, och för att få resa med detta flyg måste man ha tillstånd från Pentagon. Därmed begränsas tillträdet för pressen, advokater och människorättsaktivister.

| 1. | Europaparlamentet noterar att det finns en nära transatlantisk relation som bygger på en gemensam värdegrund och på respekt för grundläggande, universella och icke förhandlingsbara mänskliga rättigheter, såsom rätten till en rättvis rättegång och förbudet mot godtyckliga frihetsberövanden. Parlamentet välkomnar det nära transatlantiska samarbetet i en lång rad internationella människorättsfrågor. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet noterar att det finns en nära transatlantisk relation som bygger på en gemensam värdegrund och på respekt för grundläggande, universella och icke förhandlingsbara mänskliga rättigheter, såsom rätten till en rättvis rättegång och förbudet mot godtyckliga frihetsberövanden. Parlamentet välkomnar det nära transatlantiska samarbetet i en lång rad internationella människorättsfrågor.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att behandla fångar med respekt för deras inneboende värde och att skydda deras mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de amerikanska myndigheterna att behandla fångar med respekt för deras inneboende värde och att skydda deras mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över tillståndet för de fångar som hungerstrejkar och de som tvångsmatas, och uppmanar USA att visa respekt för deras rättigheter och beslut. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över tillståndet för de fångar som hungerstrejkar och de som tvångsmatas, och uppmanar USA att visa respekt för deras rättigheter och beslut.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck USA att ompröva beslutet att lägga ned sitt enda civila flyg till Guantánamo Bay, eftersom detta skulle begränsa tillträdet för företrädare för pressen och det civila samhället. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck USA att ompröva beslutet att lägga ned sitt enda civila flyg till Guantánamo Bay, eftersom detta skulle begränsa tillträdet för företrädare för pressen och det civila samhället.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck USA att kontrollera att religiöst material hanteras väl och respekteras, samtidigt som obligatoriska genomsökningsförfaranden följs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar med eftertryck USA att kontrollera att religiöst material hanteras väl och respekteras, samtidigt som obligatoriska genomsökningsförfaranden följs.

| 6. | Europaparlamentet betonar att fångar som fortfarande hålls internerade bör ha rätt till en regelmässig granskning av lagligheten i deras internering i linje med artikel 9 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, enligt vilken ”[d]en som har berövats sin frihet genom gripande eller på annat sätt skall ha rätt att inför domstol kräva att lagligheten av frihetsberövandet utan dröjsmål prövas och att frigivning beslutas i de fall åtgärden är olaglig”. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att fångar som fortfarande hålls internerade bör ha rätt till en regelmässig granskning av lagligheten i deras internering i linje med artikel 9 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, enligt vilken ”[d]en som har berövats sin frihet genom gripande eller på annat sätt skall ha rätt att inför domstol kräva att lagligheten av frihetsberövandet utan dröjsmål prövas och att frigivning beslutas i de fall åtgärden är olaglig”.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker på nytt sin indignation och vrede över alla massiva terrorattentat, sin solidaritet med offren för dessa attentat och sin sympati med den smärta och det lidande som har drabbat deras familjer, vänner och släktingar. Parlamentet vidhåller dock att kampen mot terrorismen inte kan föras på bekostnad av etablerade, grundläggande och gemensamma värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uttrycker på nytt sin indignation och vrede över alla massiva terrorattentat, sin solidaritet med offren för dessa attentat och sin sympati med den smärta och det lidande som har drabbat deras familjer, vänner och släktingar. Parlamentet vidhåller dock att kampen mot terrorismen inte kan föras på bekostnad av etablerade, grundläggande och gemensamma värderingar, såsom respekt för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att löftet från USA:s president att stänga Guantánamo senast i januari 2010 ännu inte har infriats. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de amerikanska myndigheterna att se över systemet med militärkommissioner i syfte att säkerställa rättvisa rättegångar, att stänga Guantánamo och att under alla förhållanden förbjuda tortyr, misshandel och frihetsberövande under obestämd tid och utan rättegång. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar att löftet från USA:s president att stänga Guantánamo senast i januari 2010 ännu inte har infriats. Parlamentet upprepar sin uppmaning till de amerikanska myndigheterna att se över systemet med militärkommissioner i syfte att säkerställa rättvisa rättegångar, att stänga Guantánamo och att under alla förhållanden förbjuda tortyr, misshandel och frihetsberövande under obestämd tid och utan rättegång.

| 9. | Europaparlamentet beklagar den amerikanske presidentens beslut den 7 mars 2011 att skriva under dekretet om frihetsberövanden och upphävande av förbudet mot militärdomstolar. Parlamentet är övertygat om att normala brottmålsrättegångar i civila domstolar är det bästa sättet att lösa frågan om Guantánamofångarnas ställning. Parlamentet insisterar på att fångar i amerikanska interneringsförläggningar bör åtalas utan dröjsmål och få sina ärenden prövade i överensstämmelse med internationella rättsstatliga standarder eller släppas på fri fot. I detta sammanhang understryker parlamentet att samma standarder för rättvisa rättegångar bör tillämpas på alla, utan diskriminering. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet beklagar den amerikanske presidentens beslut den 7 mars 2011 att skriva under dekretet om frihetsberövanden och upphävande av förbudet mot militärdomstolar. Parlamentet är övertygat om att normala brottmålsrättegångar i civila domstolar är det bästa sättet att lösa frågan om Guantánamofångarnas ställning. Parlamentet insisterar på att fångar i amerikanska interneringsförläggningar bör åtalas utan dröjsmål och få sina ärenden prövade i överensstämmelse med internationella rättsstatliga standarder eller släppas på fri fot. I detta sammanhang understryker parlamentet att samma standarder för rättvisa rättegångar bör tillämpas på alla, utan diskriminering.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till militärkommissionernas behöriga företrädare, USA:s utrikesminister, USA:s president, USA:s representanthus och senat, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling och regeringarna i FN:s medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till militärkommissionernas behöriga företrädare, USA:s utrikesminister, USA:s president, USA:s representanthus och senat, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU:s medlemsstater, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling och regeringarna i FN:s medlemsstater.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2012)0126.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/125 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/125

---

P7_TA(2013)0232

Indien: Avrättning av Mohammad Afzal Guru och konsekvenserna av detta

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Indien: Avrättning av Mohammad Afzal Guru och konsekvenserna av detta (2013/2640(RSP))

(2016/C 055/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007, i vilken man efterlyser ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, och FN:s generalförsamlings resolution 63/168 av den 18 december 2008, i vilken man förespråkar att generalförsamlingens resolution 62/149 från 2007 ska tillämpas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 62/149 av den 18 december 2007, i vilken man efterlyser ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, och FN:s generalförsamlings resolution 63/168 av den 18 december 2008, i vilken man förespråkar att generalförsamlingens resolution 62/149 från 2007 ska tillämpas,

| — | med beaktande av slutförklaringen från den fjärde världskongressen mot dödstraff som ägde rum i Genève den 24–26 februari 2010, i vilken ett universellt avskaffande av dödsstraffet efterlyses, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförklaringen från den fjärde världskongressen mot dödstraff som ägde rum i Genève den 24–26 februari 2010, i vilken ett universellt avskaffande av dödsstraffet efterlyses,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 11 augusti 2010 om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares rapport av den 11 augusti 2010 om ett moratorium för tillämpning av dödsstraffet,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt den av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om avskaffande av dödsstraffet, särskilt den av den 26 april 2007 om initiativet till ett allmänt moratorium för dödsstraff (1),

| — | med beaktande av att fjorton pensionerade domare i Indiens högsta domstol riktade en vädjan i juli 2012 till den indiska presidenten om att se över dödsdomarna för 13 fångar eftersom högsta domstolen hade låtit hålla dem fängslade på felaktiga grunder under de senaste nio åren, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att fjorton pensionerade domare i Indiens högsta domstol riktade en vädjan i juli 2012 till den indiska presidenten om att se över dödsdomarna för 13 fångar eftersom högsta domstolen hade låtit hålla dem fängslade på felaktiga grunder under de senaste nio åren,

| — | med beaktande av Internationella dagen mot dödsstraffet och Europadagen mot dödsstraffet, som uppmärksammas den 10 oktober varje år, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella dagen mot dödsstraffet och Europadagen mot dödsstraffet, som uppmärksammas den 10 oktober varje år,

| — | med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Mohammad Afzal Guru dömdes till döden 2002 för konspiration i samband med attacken mot det indiska parlamentet i december 2001, och han avrättades av de indiska myndigheterna den 9 februari 2013. |
| --- | --- |

A.

Mohammad Afzal Guru dömdes till döden 2002 för konspiration i samband med attacken mot det indiska parlamentet i december 2001, och han avrättades av de indiska myndigheterna den 9 februari 2013.

| B. | Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

B.

Dödsstraffet är ett ytterst grymt, omänskligt och förnedrande straff som kränker rätten till liv enligt den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| C. | 154 länder i världen har avskaffat dödsstraffet, antingen de jure eller de facto. När Indien presenterade sin kandidatur för medlemskap i rådet för mänskliga rättigheter inför valet den 20 maj 2011 skedde detta med en utfästelse om att upprätthålla högsta möjliga standarder när det gäller att främja och skydda mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

154 länder i världen har avskaffat dödsstraffet, antingen de jure eller de facto. När Indien presenterade sin kandidatur för medlemskap i rådet för mänskliga rättigheter inför valet den 20 maj 2011 skedde detta med en utfästelse om att upprätthålla högsta möjliga standarder när det gäller att främja och skydda mänskliga rättigheter.

| D. | Indien avslutade sitt åtta år långa inofficiella moratorium för avrättningar i november 2012 då landet avrättade Ajmal Kasab för hans roll i Mumbaiattackerna 2008. |
| --- | --- |

D.

Indien avslutade sitt åtta år långa inofficiella moratorium för avrättningar i november 2012 då landet avrättade Ajmal Kasab för hans roll i Mumbaiattackerna 2008.

| E. | Nationella och internationella människorättsorganisationer har allvarligt ifrågasatt om rättegången mot Afzal Guru var rättvis. |
| --- | --- |

E.

Nationella och internationella människorättsorganisationer har allvarligt ifrågasatt om rättegången mot Afzal Guru var rättvis.

| F. | För närvarande sitter 1 455 personer i Indien i dödscell. |
| --- | --- |

F.

För närvarande sitter 1 455 personer i Indien i dödscell.

| G. | Trots det utegångsförbud som införts i stora delar av Kashmir, som förvaltas av Indien, ledde Afzal Gurus död till protester. |
| --- | --- |

G.

Trots det utegångsförbud som införts i stora delar av Kashmir, som förvaltas av Indien, ledde Afzal Gurus död till protester.

| 1. | Europaparlamentet står fast vid sitt hårdnackade motstånd mot dödsstraff under alla omständigheter och upprepar än en gång behovet av ett omedelbart moratorium för avrättningar i de länder där dödsstraffet fortfarande tillämpas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet står fast vid sitt hårdnackade motstånd mot dödsstraff under alla omständigheter och upprepar än en gång behovet av ett omedelbart moratorium för avrättningar i de länder där dödsstraffet fortfarande tillämpas.

| 2. | Europaparlamentet fördömer den indiska regeringens avrättning i hemlighet av Afzal Guru i Tihar-fängelset i New Delhi den 9 februari 2013 i strid med den världsomfattande trenden att avskaffa dödstraff och beklagar att Afzal Gurus hustru och övriga familjemedlemmar inte omedelbart informerades om att han hade avrättats och begravts. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer den indiska regeringens avrättning i hemlighet av Afzal Guru i Tihar-fängelset i New Delhi den 9 februari 2013 i strid med den världsomfattande trenden att avskaffa dödstraff och beklagar att Afzal Gurus hustru och övriga familjemedlemmar inte omedelbart informerades om att han hade avrättats och begravts.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att lämna tillbaka Afzal Gurus kropp till hans familj. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att lämna tillbaka Afzal Gurus kropp till hans familj.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att upprätthålla sina högsta nationella och internationella rättsliga standarder vid rättegångar och rättsliga förfaranden och att lämna nödvändigt rättsligt bistånd till alla fångar och personer som väntar på rättegång. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar de indiska myndigheterna att upprätthålla sina högsta nationella och internationella rättsliga standarder vid rättegångar och rättsliga förfaranden och att lämna nödvändigt rättsligt bistånd till alla fångar och personer som väntar på rättegång.

| 5. | Europaparlamentet beklagar de tre Kashmirungdomarnas död till följd av protesterna mot avrättningen av Afzal Guru. Parlamentet uppmanar säkerhetsstyrkorna att vara återhållsamma i bruket av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet uttrycker sin oro över de eventuella negativa effekterna för fredsprocessen i Kashmir. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beklagar de tre Kashmirungdomarnas död till följd av protesterna mot avrättningen av Afzal Guru. Parlamentet uppmanar säkerhetsstyrkorna att vara återhållsamma i bruket av våld mot fredliga demonstranter. Parlamentet uttrycker sin oro över de eventuella negativa effekterna för fredsprocessen i Kashmir.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att överhuvudtaget inte godkänna någon avrättningsorder i framtiden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar den indiska regeringen att överhuvudtaget inte godkänna någon avrättningsorder i framtiden.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Indiens regering och parlament att anta lagstiftning genom vilken ett permanent moratorium mot avrättningar införs, med målet att avskaffa dödsstraffet inom en snar framtid. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar Indiens regering och parlament att anta lagstiftning genom vilken ett permanent moratorium mot avrättningar införs, med målet att avskaffa dödsstraffet inom en snar framtid.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Indiens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, EU-medlemsstaternas regeringar och parlament, Samväldets generalsekreterare, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s generalförsamling, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Indiens president, regering och parlament.

---

(1)  EUT C 74 E, 20.3.2008, s. 775.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/127 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/127

---

P7_TA(2013)0233

Rwanda: Fallet Victoire Ingabire

Europaparlamentets resolution av den 23 maj 2013 om Rwanda: fallet Victoire Ingabire (2013/2641(RSP))

(2016/C 055/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerades av Rwanda 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som ratificerades av Rwanda 1975,

| — | med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av instrumenten inom FN och Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, särskilt principerna och riktlinjerna för rätten till en rättvis rättegång och rättsligt bistånd i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av instrumenten inom FN och Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, särskilt principerna och riktlinjerna för rätten till en rättvis rättegång och rättsligt bistånd i Afrika,

| — | med beaktande av det svar som Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant, gav den 4 februari 2013 på den skriftliga frågan E-010366/2012 om Victoire Ingabire, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det svar som Catherine Ashton, vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant, gav den 4 februari 2013 på den skriftliga frågan E-010366/2012 om Victoire Ingabire,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt dess bilaga VII om främjande av de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer baserade på rättsstatsprincipen och ett öppet och ansvarsfullt styre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, vilket undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000 (Cotonouavtalet), särskilt dess bilaga VII om främjande av de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer baserade på rättsstatsprincipen och ett öppet och ansvarsfullt styre,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Amnesty Internationals rapport The first instance trial of Victoire Ingabire från 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amnesty Internationals rapport The first instance trial of Victoire Ingabire från 2013,

| — | med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 122.5 och 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Efter 16 år i exil i Nederländerna återvände Victoire Ingabire – ordförande för de förenade demokratiska krafterna (UDF (1)), som är en koalition av Rwandas oppositionspartier – till Rwanda 2010 för att ställa upp i presidentvalet. |
| --- | --- |

A.

Efter 16 år i exil i Nederländerna återvände Victoire Ingabire – ordförande för de förenade demokratiska krafterna (UDF (1)), som är en koalition av Rwandas oppositionspartier – till Rwanda 2010 för att ställa upp i presidentvalet.

| B. | Victoire Ingabire förbjöds slutligen att ställa upp i valet och greps den 14 oktober 2010. Valet vanns av den sittande presidenten, Paul Kagame, som är ledare för Rwandas patriotiska front och som fick 93 procent av rösterna. UDF kunde inte registrera sig som ett politiskt parti före valet 2010, och andra oppositionspartier behandlades på samma sätt. |
| --- | --- |

B.

Victoire Ingabire förbjöds slutligen att ställa upp i valet och greps den 14 oktober 2010. Valet vanns av den sittande presidenten, Paul Kagame, som är ledare för Rwandas patriotiska front och som fick 93 procent av rösterna. UDF kunde inte registrera sig som ett politiskt parti före valet 2010, och andra oppositionspartier behandlades på samma sätt.

| C. | Ingabires politiska verksamhet har bland annat varit inriktad på att främja rättsstatlighet, frihet för politiska organisationer och egenmakt för kvinnor i Rwanda. |
| --- | --- |

C.

Ingabires politiska verksamhet har bland annat varit inriktad på att främja rättsstatlighet, frihet för politiska organisationer och egenmakt för kvinnor i Rwanda.

| D. | Rwandas patriotiska front är alltjämt det dominerande politiska partiet i Rwanda under president Kagame. Det råder i princip ett enpartisystem i landet, där det offentliga livet kontrolleras och där de rwandiska myndigheternas kritiker trakasseras, hotas och fängslas. |
| --- | --- |

D.

Rwandas patriotiska front är alltjämt det dominerande politiska partiet i Rwanda under president Kagame. Det råder i princip ett enpartisystem i landet, där det offentliga livet kontrolleras och där de rwandiska myndigheternas kritiker trakasseras, hotas och fängslas.

| E. | Den 30 oktober 2012 dömdes Victoire Ingabire till åtta års fängelse. Hon dömdes på två uppdaterade åtalspunkter, medan fyra andra åtalspunkter lades ner. Hon befanns skyldig till konspiration i syfte att skada myndigheterna genom terrordåd och till bagatellisering av folkmordet 1994 på grund av sina förmodade förbindelser med huturebellgruppen Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR). Åklagaren yrkade på livstids fängelse. |
| --- | --- |

E.

Den 30 oktober 2012 dömdes Victoire Ingabire till åtta års fängelse. Hon dömdes på två uppdaterade åtalspunkter, medan fyra andra åtalspunkter lades ner. Hon befanns skyldig till konspiration i syfte att skada myndigheterna genom terrordåd och till bagatellisering av folkmordet 1994 på grund av sina förmodade förbindelser med huturebellgruppen Demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR). Åklagaren yrkade på livstids fängelse.

| F. | Den 25 mars 2013 redogjorde Victoire Ingabire för sin inställning i sitt överklagandeförfarande och krävde att bevisningen skulle undersökas på nytt. |
| --- | --- |

F.

Den 25 mars 2013 redogjorde Victoire Ingabire för sin inställning i sitt överklagandeförfarande och krävde att bevisningen skulle undersökas på nytt.

| G. | Åtalet mot Victoire Ingabire för ”folkmordsideologi” och ”anstiftan till splittring” visar att Rwandas regering inte tolererar någon politisk mångfald. |
| --- | --- |

G.

Åtalet mot Victoire Ingabire för ”folkmordsideologi” och ”anstiftan till splittring” visar att Rwandas regering inte tolererar någon politisk mångfald.

| H. | Under överklagandet i landets högsta domstol i april 2013 friades Ingabire på sex åtalspunkter men dömdes i stället på grundval av nya åtalspunkter som inte var baserade på rättsliga handlingar och som enligt hennes försvarare inte hade lagts fram under rättegången. De två nya åtalspunkterna avser förnekande/revisionism och högförräderi. |
| --- | --- |

H.

Under överklagandet i landets högsta domstol i april 2013 friades Ingabire på sex åtalspunkter men dömdes i stället på grundval av nya åtalspunkter som inte var baserade på rättsliga handlingar och som enligt hennes försvarare inte hade lagts fram under rättegången. De två nya åtalspunkterna avser förnekande/revisionism och högförräderi.

| I. | Efter att ha vittnat mot Victoire Ingabire i rätten i Rwanda 2012 trädde fyra av åklagarsidans vittnen och medåtalade fram i maj 2013 och berättade för den högsta domstolen att deras vittnesmål hade förfalskats. En framträdande människorättsorganisation uttryckte farhågor för att dessa personer hållits isolerade och torterats i syfte att tvinga fram bekännelser. |
| --- | --- |

I.

Efter att ha vittnat mot Victoire Ingabire i rätten i Rwanda 2012 trädde fyra av åklagarsidans vittnen och medåtalade fram i maj 2013 och berättade för den högsta domstolen att deras vittnesmål hade förfalskats. En framträdande människorättsorganisation uttryckte farhågor för att dessa personer hållits isolerade och torterats i syfte att tvinga fram bekännelser.

| J. | Många bedömare anser att rättegången, som inleddes 2011, är politiskt motiverad. Rwandas nationella lagstiftning och rättsväsen bryter mot internationella konventioner som Rwanda är part i, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Rwandas regering undertecknade den 16 juli 1997, och särskilt dess bestämmelser om yttrandefrihet och tankefrihet. |
| --- | --- |

J.

Många bedömare anser att rättegången, som inleddes 2011, är politiskt motiverad. Rwandas nationella lagstiftning och rättsväsen bryter mot internationella konventioner som Rwanda är part i, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Rwandas regering undertecknade den 16 juli 1997, och särskilt dess bestämmelser om yttrandefrihet och tankefrihet.

| K. | Sedan den 16 april 2012 hade Ingabire bojkottat sin rättegång i protest mot hoten och de olagliga förhörsmetoderna mot några av hennes medåtalade som är före detta medlemmar av FDLR, nämligen överstelöjtnant Tharcisse Nditurende, överstelöjtnant Noël Habiyaremye, kapten Jean Marie Vianney Karuta och major Vital Uwumuremyi. Ett annat skäl till hennes bojkott var att domstolen hade beslutat att förkorta förhöret med ett av försvarets vittnen, Michel Habimana, som anklagar landets myndigheter för att ha fabricerat bevis. Dessa sakförhållanden har inte bekräftats av de rwandiska myndigheterna. |
| --- | --- |

K.

Sedan den 16 april 2012 hade Ingabire bojkottat sin rättegång i protest mot hoten och de olagliga förhörsmetoderna mot några av hennes medåtalade som är före detta medlemmar av FDLR, nämligen överstelöjtnant Tharcisse Nditurende, överstelöjtnant Noël Habiyaremye, kapten Jean Marie Vianney Karuta och major Vital Uwumuremyi. Ett annat skäl till hennes bojkott var att domstolen hade beslutat att förkorta förhöret med ett av försvarets vittnen, Michel Habimana, som anklagar landets myndigheter för att ha fabricerat bevis. Dessa sakförhållanden har inte bekräftats av de rwandiska myndigheterna.

| L. | Bernard Ntaganda, grundare av partiet PS-Imberakuri, dömdes till fyra års fängelse för att ha äventyrat rikets säkerhet, anstiftat till splittring och försökt anordna demonstrationer utan tillstånd. |
| --- | --- |

L.

Bernard Ntaganda, grundare av partiet PS-Imberakuri, dömdes till fyra års fängelse för att ha äventyrat rikets säkerhet, anstiftat till splittring och försökt anordna demonstrationer utan tillstånd.

| M. | Den 13 september 2012 nominerades Victoire Ingabire tillsammans med två andra rwandiska politiker – Bernard Ntaganda och Deogratias Mushyayidi, som nu sitter i fängsligt förvar i Kigali – till Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet. |
| --- | --- |

M.

Den 13 september 2012 nominerades Victoire Ingabire tillsammans med två andra rwandiska politiker – Bernard Ntaganda och Deogratias Mushyayidi, som nu sitter i fängsligt förvar i Kigali – till Europaparlamentets Sacharovpris för tankefrihet.

| N. | Rwanda har undertecknat Cotonouavtalet, enligt vilket respekt för de mänskliga rättigheterna är ett väsentligt inslag i samarbetet mellan EU och AVS. |
| --- | --- |

N.

Rwanda har undertecknat Cotonouavtalet, enligt vilket respekt för de mänskliga rättigheterna är ett väsentligt inslag i samarbetet mellan EU och AVS.

| O. | Respekten för grundläggande mänskliga rättigheter – till exempel politisk mångfald, yttrandefrihet och föreningsfrihet – är kraftigt begränsad i Rwanda, vilket gör det svårt för oppositionspartier att bedriva verksamhet och för journalister att yttra sig kritiskt. |
| --- | --- |

O.

Respekten för grundläggande mänskliga rättigheter – till exempel politisk mångfald, yttrandefrihet och föreningsfrihet – är kraftigt begränsad i Rwanda, vilket gör det svårt för oppositionspartier att bedriva verksamhet och för journalister att yttra sig kritiskt.

| P. | Det är mycket viktigt att befästa demokratin, bland annat rättsväsendets oberoende och oppositionspartiernas delaktighet, särskilt inför parlamentsvalet 2013 och presidentvalet 2017. |
| --- | --- |

P.

Det är mycket viktigt att befästa demokratin, bland annat rättsväsendets oberoende och oppositionspartiernas delaktighet, särskilt inför parlamentsvalet 2013 och presidentvalet 2017.

| Q. | Folkmordet i Rwanda och inbördeskriget 1994 har fortfarande negativa konsekvenser för stabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

Q.

Folkmordet i Rwanda och inbördeskriget 1994 har fortfarande negativa konsekvenser för stabiliteten i regionen.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den inledande rättegången mot Victoire Ingabire, som inte uppfyllde internationella krav, bland annat i fråga om hennes rätt till oskuldspresumption, och som byggde på fabricerade bevis och bekännelser från medåtalade som suttit i militärt förvar i Camp Kami, där tortyr ska ha använts för att tvinga fram deras bekännelser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den inledande rättegången mot Victoire Ingabire, som inte uppfyllde internationella krav, bland annat i fråga om hennes rätt till oskuldspresumption, och som byggde på fabricerade bevis och bekännelser från medåtalade som suttit i militärt förvar i Camp Kami, där tortyr ska ha använts för att tvinga fram deras bekännelser.

| 2. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt den politiskt motiverade rättegången, åtalet mot politiska motståndare och föregripandet av rättegångsresultatet. Parlamentet uppmanar Rwandas rättsväsen att tillförsäkra Victoire Ingabire ett omedelbart och rättvist överklagande som uppfyller kraven i rwandisk och internationell lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer kraftfullt den politiskt motiverade rättegången, åtalet mot politiska motståndare och föregripandet av rättegångsresultatet. Parlamentet uppmanar Rwandas rättsväsen att tillförsäkra Victoire Ingabire ett omedelbart och rättvist överklagande som uppfyller kraven i rwandisk och internationell lagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet kräver att jämlikhetsprincipen ska efterlevas genom åtgärder som garanterar att vardera parten – både åklagarsidan och försvaret – ges samma processrättsliga medel och möjligheter att komma åt bevismaterial under rättegången och lika möjligheter att driva sin sak. Parlamentet uppmuntrar till bättre bevisprövning, bland annat metoder för att se till att bevisen inte erhållits genom tortyr. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att jämlikhetsprincipen ska efterlevas genom åtgärder som garanterar att vardera parten – både åklagarsidan och försvaret – ges samma processrättsliga medel och möjligheter att komma åt bevismaterial under rättegången och lika möjligheter att driva sin sak. Parlamentet uppmuntrar till bättre bevisprövning, bland annat metoder för att se till att bevisen inte erhållits genom tortyr.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU att skicka observatörer för att övervaka överklagandeförfarandet i målet mot Victoire Ingabire. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU att skicka observatörer för att övervaka överklagandeförfarandet i målet mot Victoire Ingabire.

| 5. | Europaparlamentet framhåller sin respekt för det rwandiska rättssystemets oberoende men erinrar de rwandiska myndigheterna om att EU, inom ramen för den officiella politiska dialogen med Rwanda enligt artikel 8 i Cotonouavtalet, har uttryckt oro över respekten för de mänskliga rättigheterna och rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller sin respekt för det rwandiska rättssystemets oberoende men erinrar de rwandiska myndigheterna om att EU, inom ramen för den officiella politiska dialogen med Rwanda enligt artikel 8 i Cotonouavtalet, har uttryckt oro över respekten för de mänskliga rättigheterna och rätten till en rättvis rättegång.

| 6. | Europaparlamentet erinrar om att mötes-, förenings- och yttrandefriheten är väsentliga inslag i varje demokrati och anser att dessa principer omfattas av allvarliga inskränkningar i Rwanda. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet erinrar om att mötes-, förenings- och yttrandefriheten är väsentliga inslag i varje demokrati och anser att dessa principer omfattas av allvarliga inskränkningar i Rwanda.

| 7. | Europaparlamentet fördömer alla former av förtryck, hotelser och frihetsberövande mot politiska aktivister, journalister och människorättsaktivister. Parlamentet uppmanar med kraft de rwandiska myndigheterna att omedelbart frige alla personer och andra aktivister som frihetsberövats eller dömts enbart för att de utövat sin yttrande- och föreningsfrihet och sin rätt till fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar med kraft de rwandiska myndigheterna att anpassa den nationella lagstiftningen för att garantera yttrandefriheten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer alla former av förtryck, hotelser och frihetsberövande mot politiska aktivister, journalister och människorättsaktivister. Parlamentet uppmanar med kraft de rwandiska myndigheterna att omedelbart frige alla personer och andra aktivister som frihetsberövats eller dömts enbart för att de utövat sin yttrande- och föreningsfrihet och sin rätt till fredliga sammankomster. Parlamentet uppmanar med kraft de rwandiska myndigheterna att anpassa den nationella lagstiftningen för att garantera yttrandefriheten.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Rwandas regering att följa internationell rätt och respektera den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, 1966 års internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Rwandas regering att följa internationell rätt och respektera den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, 1966 års internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter.

| 9. | Europaparlamentet erinrar om att uttalanden som fås fram via tortyr eller andra former av misshandel är oacceptabla i alla förfaranden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet erinrar om att uttalanden som fås fram via tortyr eller andra former av misshandel är oacceptabla i alla förfaranden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Rwandas rättsväsen att verkligen utreda alla påstådda fall av tortyr eller andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att ställa de skyldiga till dessa brott inför rätta, eftersom straffrihet inte kan tolereras. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Rwandas rättsväsen att verkligen utreda alla påstådda fall av tortyr eller andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och att ställa de skyldiga till dessa brott inför rätta, eftersom straffrihet inte kan tolereras.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att Rwanda, ännu 19 år efter det att Rwandas patriotiska front kom till makten och två år efter president Kagames omval, fortfarande inte har några fungerande oppositionspartier. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att Rwanda, ännu 19 år efter det att Rwandas patriotiska front kom till makten och två år efter president Kagames omval, fortfarande inte har några fungerande oppositionspartier.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar de rwandiska myndigheterna att se till att den administrativa, lagstiftande och dömande makten hålls åtskild, och framför allt garantera rättsväsendets oberoende, och att främja oppositionspartiers deltagande i en anda av ömsesidig respekt och inkluderande dialog i den demokratiska processen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar de rwandiska myndigheterna att se till att den administrativa, lagstiftande och dömande makten hålls åtskild, och framför allt garantera rättsväsendets oberoende, och att främja oppositionspartiers deltagande i en anda av ömsesidig respekt och inkluderande dialog i den demokratiska processen.

| 13. | Europaparlamentet anser att den lag om folkmordsideologi från 2008 som användes i anklagelserna mot Victoire Ingabire har tjänat som politiskt instrument för att tysta kritik mot regeringen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att den lag om folkmordsideologi från 2008 som användes i anklagelserna mot Victoire Ingabire har tjänat som politiskt instrument för att tysta kritik mot regeringen.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Rwandas regering att se över lagen om ”folkmordsideologi” för att göra den förenlig med Rwandas folkrättsliga skyldigheter, och att ändra lagen om straffbeläggande av brotten diskriminering och sekterism för att göra den förenlig med Rwandas folkrättsliga skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Rwandas regering att se över lagen om ”folkmordsideologi” för att göra den förenlig med Rwandas folkrättsliga skyldigheter, och att ändra lagen om straffbeläggande av brotten diskriminering och sekterism för att göra den förenlig med Rwandas folkrättsliga skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter.

| 15. | Europaparlamentet betonar att brottmålsrättegången mot Victoire Ingabire, en av de längsta i Rwandas historia, är viktig både politiskt och rättsligt som ett test på Rwandas rättsliga kapacitet att hantera uppmärksammade mål på ett rättvist och oberoende sätt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att brottmålsrättegången mot Victoire Ingabire, en av de längsta i Rwandas historia, är viktig både politiskt och rättsligt som ett test på Rwandas rättsliga kapacitet att hantera uppmärksammade mål på ett rättvist och oberoende sätt.

| 16. | Europaparlamentet erinrar de rwandiska myndigheterna om att demokrati bygger på ett pluralistiskt styre, en funktionsduglig opposition, oberoende medier och ett oberoende rättsväsen, respekt för de mänskliga rättigheterna samt respekt för yttrande- och mötesfriheten. Parlamentet uppmanar Rwanda att uppfylla dessa krav och att förbättra sitt facit på människorättsområdet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet erinrar de rwandiska myndigheterna om att demokrati bygger på ett pluralistiskt styre, en funktionsduglig opposition, oberoende medier och ett oberoende rättsväsen, respekt för de mänskliga rättigheterna samt respekt för yttrande- och mötesfriheten. Parlamentet uppmanar Rwanda att uppfylla dessa krav och att förbättra sitt facit på människorättsområdet.

| 17. | Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter, rättsstatlighet samt ett öppet och lyhört styre måste bli en mycket större prioritering i det internationella utvecklingssamarbetet med Rwanda. Parlamentet uppmanar EU att i samarbete med andra internationella givare utöva kontinuerliga påtryckningar för att uppmuntra människorättsreformer i Rwanda. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att mänskliga rättigheter, rättsstatlighet samt ett öppet och lyhört styre måste bli en mycket större prioritering i det internationella utvecklingssamarbetet med Rwanda. Parlamentet uppmanar EU att i samarbete med andra internationella givare utöva kontinuerliga påtryckningar för att uppmuntra människorättsreformer i Rwanda.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Östafrikanska gemenskapen, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Victoire Ingabires försvarare samt Rwandas president. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, Afrikanska unionens institutioner, Östafrikanska gemenskapen, den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Victoire Ingabires försvarare samt Rwandas president.

---

(1)  Franska: Forces Démocratiques Unifiées (FDU-Inkingi).

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdagen den 21 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/131 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/131

---

P7_TA(2013)0195

Begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om fastställelse av Gabriele Albertinis immunitet och privilegier (2012/2240(IMM))

(2016/C 055/23)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Gabriele Albertinis begäran, daterad den 19 juli 2012 och tillkännagiven i kammaren den 10 september 2012, om fastställelse av hans immunitet, med anledning av ett pågående förfarande vid domstolen i Milano (Italien). |
| --- | --- |

—

med beaktande av Gabriele Albertinis begäran, daterad den 19 juli 2012 och tillkännagiven i kammaren den 10 september 2012, om fastställelse av hans immunitet, med anledning av ett pågående förfarande vid domstolen i Milano (Italien).

| — | efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Gabriele Albertini i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens författning, ändrad genom författningslag nr 3 av den 29 oktober 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 68 i Republiken Italiens författning, ändrad genom författningslag nr 3 av den 29 oktober 1993,

| — | med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 och 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.3 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0149/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0149/2013), och av följande skäl:

| A. | En ledamot av Europaparlamentet, Gabriele Albertini, har begärt fastställelse av sin parlamentariska immunitet med anledning av ett pågående förfarande vid en domstol i Italien. |
| --- | --- |

A.

En ledamot av Europaparlamentet, Gabriele Albertini, har begärt fastställelse av sin parlamentariska immunitet med anledning av ett pågående förfarande vid en domstol i Italien.

| B. | Gabriele Albertinis begäran rör en stämningsansökan mot honom vid domstolen i Milano på Alfredo Robledos vägnar med anledning av uttalanden som Gabriele Albertini gjort i en första intervju publicerad i den italienska tidningen Il Sole 24 Ore den 26 oktober 2011 och i en andra intervju publicerad i den italienska tidningen Corriere della Sera den 19 februari 2012. |
| --- | --- |

B.

Gabriele Albertinis begäran rör en stämningsansökan mot honom vid domstolen i Milano på Alfredo Robledos vägnar med anledning av uttalanden som Gabriele Albertini gjort i en första intervju publicerad i den italienska tidningen Il Sole 24 Ore den 26 oktober 2011 och i en andra intervju publicerad i den italienska tidningen Corriere della Sera den 19 februari 2012.

| C. | Enligt stämningsansökan var de uttalanden som gjordes i ovannämnda intervjuer av ärekränkande natur, vilket gett upphov till ett skadeståndsyrkande. |
| --- | --- |

C.

Enligt stämningsansökan var de uttalanden som gjordes i ovannämnda intervjuer av ärekränkande natur, vilket gett upphov till ett skadeståndsyrkande.

| D. | De uttalanden som gjordes i båda intervjuerna rör ”derivaträttegången” i samband med utredningen av sakförhållanden så långt tillbaka som 2005 vilka inbegrep kommunen Milano och rörde Gabriele Albertinis funktion som stadens borgmästare. |
| --- | --- |

D.

De uttalanden som gjordes i båda intervjuerna rör ”derivaträttegången” i samband med utredningen av sakförhållanden så långt tillbaka som 2005 vilka inbegrep kommunen Milano och rörde Gabriele Albertinis funktion som stadens borgmästare.

| E. | Båda intervjuerna gjordes vid en tidpunkt då Gabriele Albertini var ledamot av Europaparlamentet till följd av att han valdes vid 2004 års och 2009 års val till Europaparlamentet. |
| --- | --- |

E.

Båda intervjuerna gjordes vid en tidpunkt då Gabriele Albertini var ledamot av Europaparlamentet till följd av att han valdes vid 2004 års och 2009 års val till Europaparlamentet.

| F. | Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får ledamöterna inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 8 i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier får ledamöterna inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| G. | I enlighet med parlamentets etablerade praxis förhindrar det faktum att de rättsliga förfarandena är av civilrättslig eller förvaltningsrättslig natur, eller inbegriper vissa aspekter som omfattas av civilrättslig lagstiftning eller förvaltningsrätt, inte i sig att den immunitet som den artikeln ger tillämpas. |
| --- | --- |

G.

I enlighet med parlamentets etablerade praxis förhindrar det faktum att de rättsliga förfarandena är av civilrättslig eller förvaltningsrättslig natur, eller inbegriper vissa aspekter som omfattas av civilrättslig lagstiftning eller förvaltningsrätt, inte i sig att den immunitet som den artikeln ger tillämpas.

| H. | Sakförhållandena i detta mål, vilka framgår av stämningsansökan och Gabriele Albertinis muntliga förklaring inför utskottet för rättsliga frågor, visar att de gjorda uttalandena inte har något direkt och tydligt samband med Gabriele Albertinis utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

H.

Sakförhållandena i detta mål, vilka framgår av stämningsansökan och Gabriele Albertinis muntliga förklaring inför utskottet för rättsliga frågor, visar att de gjorda uttalandena inte har något direkt och tydligt samband med Gabriele Albertinis utövande av sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet.

| I. | Gabriele Albertini utövade därmed inte sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet när han tackade ja till de båda ovannämnda intervjuerna om ”derivaträttegången”. |
| --- | --- |

I.

Gabriele Albertini utövade därmed inte sitt ämbete som ledamot av Europaparlamentet när han tackade ja till de båda ovannämnda intervjuerna om ”derivaträttegången”.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Gabriele Albertinis immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att inte fastställa Gabriele Albertinis immunitet och privilegier.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut till den behöriga myndigheten i Republiken Italien och till Gabriele Albertini. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut till den behöriga myndigheten i Republiken Italien och till Gabriele Albertini.

---

(1)  (Dom av den 12 maj 1964 i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 383, svensk specialutgåva, volym 1, s. 203, dom av den 10 juli 1986 i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, svensk specialutgåva, volym 8, s. 703, dom av den 15 oktober 2008 i mål T-345/05, Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849, dom av den 21 oktober 2008 i de förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929, dom av den 19 mars 2010 i mål T-42/06, Gollnisch mot parlamentet, REG 2010, s. II-1135, dom av den 6 september 2011 i mål C-163/10, Patriciello, REG 2011, s. I-7565.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/132 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/132

---

P7_TA(2013)0196

Begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (I)

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (I) (2013/2014(IMM))

(2016/C 055/24)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet, vidarebefordrad den 11 december 2012 från den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol (ref. 4634/2012) med anledning av beslutet av den 22 mars 2012 från appellationsdomstolen på Kreta (kammare med tre domare) (ref. 584/2012) och tillkännagiven i kammaren den 14 januari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet, vidarebefordrad den 11 december 2012 från den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol (ref. 4634/2012) med anledning av beslutet av den 22 mars 2012 från appellationsdomstolen på Kreta (kammare med tre domare) (ref. 584/2012) och tillkännagiven i kammaren den 14 januari 2013,

| — | efter att ha hört Spyros Danellis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Spyros Danellis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet samt artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet samt artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0159/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0159/2013).

| A. | Den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Spyros Danellis, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Spyros Danellis, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten.

| C. | Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får parlamentsledamöter under sitt parlamentariska uppdrag inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan föregående godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får parlamentsledamöter under sitt parlamentariska uppdrag inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan föregående godkännande av parlamentet.

| D. | Spyros Danellis anklagas för försumlighet i ämbetet, då han anklagas för att under sin gärning som borgmästare för Chersonesos i prefekturen Heraklion ha underlåtit att vidta åtgärder för att stänga en affärsverksamhet i sin kommun trots att hälsovårdsmyndigheterna fattat ett beslut med krav på att detta skulle göras. |
| --- | --- |

D.

Spyros Danellis anklagas för försumlighet i ämbetet, då han anklagas för att under sin gärning som borgmästare för Chersonesos i prefekturen Heraklion ha underlåtit att vidta åtgärder för att stänga en affärsverksamhet i sin kommun trots att hälsovårdsmyndigheterna fattat ett beslut med krav på att detta skulle göras.

| E. | Den påstådda handlingen utgör inte ett yttrande eller avlagda röster under utövande av ämbetet för en ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

E.

Den påstådda handlingen utgör inte ett yttrande eller avlagda röster under utövande av ämbetet för en ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| F. | Anklagelsen har uppenbarligen ingen koppling till Spyros Danellis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan gäller hans förra ställning som borgmästare för Chersonesos. |
| --- | --- |

F.

Anklagelsen har uppenbarligen ingen koppling till Spyros Danellis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan gäller hans förra ställning som borgmästare för Chersonesos.

| G. | Det finns inget skäl att misstänka att det rör sig om fumus persecutionis, med tanke på i synnerhet att Spyros Danellis inte är den ende som anklagas i fallet i fråga. |
| --- | --- |

G.

Det finns inget skäl att misstänka att det rör sig om fumus persecutionis, med tanke på i synnerhet att Spyros Danellis inte är den ende som anklagas i fallet i fråga.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Spyros Danellis immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Spyros Danellis immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och till Spyros Danellis. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och till Spyros Danellis.

---

(1)  (Dom av den 12 maj 1964 i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 383, svensk specialutgåva, volym 1, s. 203, dom av den 10 juli 1986 i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, svensk specialutgåva, volym 8, s. 703, dom av den 15 oktober 2008 i mål T-345/05, Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849, dom av den 21 oktober 2008 i de förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929, dom av den 19 mars 2010 i mål T-42/06, Gollnisch mot parlamentet, REG 2010, s. II-1135, dom av den 6 september 2011 i mål C-163/10, Patriciello, REG 2011, s. I-7565.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/133 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/133

---

P7_TA(2013)0197

Begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (II)

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet (II) (2013/2028(IMM))

(2016/C 055/25)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet, vidarebefordrad den 11 december 2012 från den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol (ref. 4825/2012) med anledning av beslutet av den 9 och 16 oktober 2012 från appellationsdomstolen på Kreta (kammare med tre domare) (ref. 1382/2012) och tillkännagiven i kammaren den 6 februari 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av begäran om upphävande av Spyros Danellis immunitet, vidarebefordrad den 11 december 2012 från den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol (ref. 4825/2012) med anledning av beslutet av den 9 och 16 oktober 2012 från appellationsdomstolen på Kreta (kammare med tre domare) (ref. 1382/2012) och tillkännagiven i kammaren den 6 februari 2013,

| — | efter att ha hört Spyros Danellis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Spyros Danellis i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet samt artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet samt artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010 samt 6 september 2011 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6.2 och 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0160/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A7-0160/2013), och av följande skäl:

| A. | Den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Spyros Danellis, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott. |
| --- | --- |

A.

Den biträdande åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol har begärt att den parlamentariska immuniteten för en ledamot av Europaparlamentet, Spyros Danellis, ska upphävas med anledning av eventuella rättsliga åtgärder till följd av ett påstått brott.

| B. | Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier ska ledamöterna på sin egen stats territorium åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i den staten.

| C. | Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får parlamentsledamöter under sitt parlamentariska uppdrag inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan föregående godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 62 i Republiken Greklands författning får parlamentsledamöter under sitt parlamentariska uppdrag inte åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan föregående godkännande av parlamentet.

| D. | Spyros Danellis anklagas för att falskeligen ha anklagat en tredje part för en olaglig handling i uppsåt att få denne åtalad, och för att mot bättre vetande ha kommit med osanna utsagor om en tredje part vilka skulle kunna skada den partens rykte och goda namn. |
| --- | --- |

D.

Spyros Danellis anklagas för att falskeligen ha anklagat en tredje part för en olaglig handling i uppsåt att få denne åtalad, och för att mot bättre vetande ha kommit med osanna utsagor om en tredje part vilka skulle kunna skada den partens rykte och goda namn.

| E. | De påstådda osanna utsagorna och anklagelserna rör försäljningen av skörden från olivträd och andra träd som fällts på beslagtagen mark av en entreprenör som genomför offentliga bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett dammbygge i kommunen Chersonesos i prefekturen Heraklion, där Spyros Danellis var borgmästare. |
| --- | --- |

E.

De påstådda osanna utsagorna och anklagelserna rör försäljningen av skörden från olivträd och andra träd som fällts på beslagtagen mark av en entreprenör som genomför offentliga bygg- och anläggningsarbeten i samband med ett dammbygge i kommunen Chersonesos i prefekturen Heraklion, där Spyros Danellis var borgmästare.

| F. | De påstådda handlingarna utgör inte ett yttrande eller avlagda röster under utövande av ämbetet för en ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

F.

De påstådda handlingarna utgör inte ett yttrande eller avlagda röster under utövande av ämbetet för en ledamot av Europaparlamentet enligt vad som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| G. | Anklagelsen har uppenbarligen ingen koppling till Spyros Danellis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan gäller hans förra ställning som borgmästare för Chersonesos. |
| --- | --- |

G.

Anklagelsen har uppenbarligen ingen koppling till Spyros Danellis ställning som ledamot av Europaparlamentet, utan gäller hans förra ställning som borgmästare för Chersonesos.

| H. | Det finns inget skäl att misstänka att det rör sig om fumus persecutionis, med tanke på i synnerhet att Spyros Danellis är långt ifrån den ende som anklagas i fallet i fråga. |
| --- | --- |

H.

Det finns inget skäl att misstänka att det rör sig om fumus persecutionis, med tanke på i synnerhet att Spyros Danellis är långt ifrån den ende som anklagas i fallet i fråga.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Spyros Danellis immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Spyros Danellis immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och till Spyros Danellis. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till åklagaren vid Republiken Greklands högsta domstol och till Spyros Danellis.

---

(1)  (Dom av den 12 maj 1964 i mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, REG 1964, s. 383, svensk specialutgåva, volym 1, s. 203, dom av den 10 juli 1986 i mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., REG 1986, s. 2391, svensk specialutgåva, volym 8, s. 703, dom av den 15 oktober 2008 i mål T-345/05, Mote mot parlamentet, REG 2008, s. II-2849, dom av den 21 oktober 2008 i de förenade målen C-200/07 och C-201/07, Marra mot De Gregorio och Clemente, REG 2008, s. I-7929, dom av den 19 mars 2010 i mål T-42/06, Gollnisch mot parlamentet, REG 2010, s. II-1135, dom av den 6 september 2011 i mål C-163/10, Patriciello, REG 2011, s. I-7565.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/135 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/135

---

P7_TA(2013)0207

Muntliga ändringsförslag och andra muntliga ändringar (tolkning av artikel 156.6)

Europaparlamentets beslut av den 21 maj 2013 om muntliga ändringsförslag och andra muntliga ändringar (tolkning av artikel 156.6 i arbetsordningen)

(2016/C 055/26)

Europaparlamentet utfärdar detta beslut,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 24 april 2013 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 24 april 2013 från ordföranden för utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 211 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 156.6 i arbetsordningen:
  ”På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har delats ut på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 157.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 156.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts.
  I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 196 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal.” |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att bifoga följande tolkning av artikel 156.6 i arbetsordningen:

”På förslag av talmannen ska muntliga ändringsförslag eller andra muntliga ändringar likställas med ändringsförslag som inte har delats ut på alla officiella språk. Om talmannen på grundval av artikel 157.3 beslutar att de ska vara tillåtliga, och om ledamöterna inte motsätter sig detta i enlighet med artikel 156.6, ska de gå till omröstning i enlighet med den omröstningsordning som fastställts.

I utskottet ska det antal röster som är nödvändigt för att motsätta sig ett sådant ändringsförslag eller en sådan ändring fastställas på grundval av artikel 196 proportionerligt i förhållande till det antal som gäller för omröstning i plenum, i förekommande fall avrundat till nästa övre heltal.”

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Tisdagen den 21 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/136

---

P7_TA(2013)0191

Avtal mellan EU och Sri Lanka om vissa luftfartsaspekter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter (15318/2012 – C7-0391/2012 – 2012/0018(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 055/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (15318/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (15318/2012),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter (08176/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska socialistiska republiken Sri Lankas regering om vissa luftfartsaspekter (08176/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0391/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket a och 218.8 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0391/2012),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0169/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0169/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska socialistiska republiken Sri Lanka.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/136 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/136

---

P7_TA(2013)0192

Ökat samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om avtal mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst om en allmän ram för ökat samarbete (05822/2013 – C7-0044/2013 – 2012/0213(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 055/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05822/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05822/2013),

| — | med beaktande av rådets beslut om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet om en allmän ram för ökat samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (13792/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut om undertecknande på unionens vägnar och om provisorisk tillämpning av avtalet om en allmän ram för ökat samarbete mellan Europeiska unionen och Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst (13792/2012),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 och artikel 218.6 andra stycket led a) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0044/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 och artikel 218.6 andra stycket led a) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0044/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0157/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A7-0157/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Europeiska organisationen för säkrare flygtrafiktjänst.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/137 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/137

---

P7_TA(2013)0193

Ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EEG, Euratom) nr 354/83 i fråga om deponering av institutionernas historiska arkiv vid Europeiska universitetsinstitutet i Florens (06867/2013 – C7-0081/2013 – 2012/0221(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2016/C 055/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (06867/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (06867/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0081/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C7-0081/2013),

| — | med beaktande av artikel 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0156/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0156/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/138

---

P7_TA(2013)0194

Perioden för det åttonde allmänna direkta valet av ledamöter av Europaparlamentet *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om fastställande av perioden för det åttonde allmänna direkta valet av ledamöter av Europaparlamentet (07279/2013 – C7-0068/2013 – 2013/0802(CNS))

(Samråd)

(2016/C 055/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (07279/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (07279/2013),

| — | med beaktande av artikel 11.2 andra stycket i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1), i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0068/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11.2 andra stycket i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (1), i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0068/2013),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om 2014 års val till Europaparlamentet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2012 om 2014 års val till Europaparlamentet (2),

| — | med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 55 och 46.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0138/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0138/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet samt, för kännedom, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kroatien, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet samt, för kännedom, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kroatien, parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Akt bifogad till rådets beslut 76/787/EKSG, EEG, Euratom av den 20 september 1976 (EGT L 278, 8.10.1976, s. 1), ändrat genom rådets beslut 93/81/Euratom, EKSG, EEG, (EGT L 33, 9.2.1993, s. 15) och rådets beslut 2002/772/EG, Euratom (EGT L 283, 21.10.2002, s. 1).

(2)  Antagna texter, P7_TA(2012)0462.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/138 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/138

---

P7_TA(2013)0200

Prospekterings-, undersöknings- och produktionsverksamhet för olja och gas till havs ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 21 maj 2013 om förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om säkerhet för prospekterings-, undersöknings-, och produktionsverksamhet för olja och gas till havs (COM(2011)0688 – C7-0392/2011 – 2011/0309(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0688), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0688),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0392/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0392/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 februari 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 6 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0121/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för rättsliga frågor (A7-0121/2013), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 143, 22.5.2012, s. 107.

---

P7_TC1-COD(2011)0309

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 21 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv 2004/35/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning direktiv 2013/30/EU).

---

Onsdagen den 22 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/140 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/140

---

P7_TA(2013)0208

Utkast till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (godkännande) ***

Europaparlamentets beslut av den 22 maj 2013 om Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent om att foga ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (00091/2011 – C7-0386/2011 – 2011/0818(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 055/32)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av skrivelsen av den 5 september 2011 från den tjeckiska regeringen till rådet om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 5 september 2011 från den tjeckiska regeringen till rådet om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan,

| — | med beaktande av den begäran om parlamentets godkännande av att inte sammankalla något konvent som ingetts av Europeiska rådet i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7-0386/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om parlamentets godkännande av att inte sammankalla något konvent som ingetts av Europeiska rådet i enlighet med artikel 48.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen (C7-0386/2011),

| — | med beaktande av artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen och av stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.1 i fördraget om Europeiska unionen och av stadgan,

| — | med beaktande av slutsatserna från sammanträdet den 29–30 oktober 2009 med medlemsstaternas stats- eller regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från sammanträdet den 29–30 oktober 2009 med medlemsstaternas stats- eller regeringschefer, församlade i Europeiska rådet,

| — | med beaktande av artiklarna 74a och 81.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 74a och 81.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0282/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0282/2012),

och av följande skäl:

| A. | Stadgan utarbetades av ett konvent som sammanträde från den 17 december 1999 till den 2 oktober 2000 och samlade företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna, de nationella parlamenten och kommissionen. Stadgan tillkännagavs den 7 december 2000 och anpassades i Strasbourg den 12 december 2007. |
| --- | --- |

A.

Stadgan utarbetades av ett konvent som sammanträde från den 17 december 1999 till den 2 oktober 2000 och samlade företrädare för Europaparlamentet, medlemsstaterna, de nationella parlamenten och kommissionen. Stadgan tillkännagavs den 7 december 2000 och anpassades i Strasbourg den 12 december 2007.

| B. | Från den 22 februari 2002 till den 18 juli 2003 hölls ett andra konvent, som utarbetade ett förslag till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa. Det mesta av sakinnehållet i detta förslag fördes in i Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009. |
| --- | --- |

B.

Från den 22 februari 2002 till den 18 juli 2003 hölls ett andra konvent, som utarbetade ett förslag till fördrag om upprättande av en konstitution för Europa. Det mesta av sakinnehållet i detta förslag fördes in i Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009.

| C. | Båda konventen sammankallades för att behandla viktiga frågor som rörde unionens konstitutionella ordning, däribland antagandet av ett bindande dokument som innehåller de grundläggande rättigheter och principer som erkänns av unionen. |
| --- | --- |

C.

Båda konventen sammankallades för att behandla viktiga frågor som rörde unionens konstitutionella ordning, däribland antagandet av ett bindande dokument som innehåller de grundläggande rättigheter och principer som erkänns av unionen.

| D. | I ljuset av ovanstående är det inte nödvändigt att sammankalla något konvent för granskning av förslaget att protokoll (nr 30) om Polens och Förenade kungarikets tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska utvidgas till att även omfatta Republiken Tjeckien, eftersom den verkan detta förslag skulle få, om det alls skulle få någon verkan, vore begränsad. |
| --- | --- |

D.

I ljuset av ovanstående är det inte nödvändigt att sammankalla något konvent för granskning av förslaget att protokoll (nr 30) om Polens och Förenade kungarikets tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna ska utvidgas till att även omfatta Republiken Tjeckien, eftersom den verkan detta förslag skulle få, om det alls skulle få någon verkan, vore begränsad.

| 1. | Europaparlamentet godkänner Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Europeiska rådets förslag att inte sammankalla något konvent.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till Europeiska rådet, rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/141 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/141

---

P7_TA(2013)0209

Utkast till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (samråd) *

Europaparlamentets resolution av den 22 maj 2013 om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (artikel 48.3 i fördraget om Europeiska unionen) (00091/2011 – C7-0385/2011 – 2011/0817(NLE))

(2016/C 055/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av skrivelsen av den 5 september 2011 från den tjeckiska regeringen till rådet om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 5 september 2011 från den tjeckiska regeringen till rådet om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (”stadgan”),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 25 oktober 2011 från Europeiska rådets ordförande till Europaparlamentets talman om utkastet till protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan,

| — | med beaktande av artikel 48.3 första stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0385/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.3 första stycket i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), i enlighet med vilken Europeiska rådet har hört parlamentet (C7-0385/2011),

| — | med beaktande av artikel 6.1 i EU-fördraget och av stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.1 i EU-fördraget och av stadgan,

| — | med beaktande av protokoll (nr 30) om Polens och Förenade kungarikets tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll (nr 30) om Polens och Förenade kungarikets tillämpning av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av slutsatserna från mötet den 29–30 oktober 2009 med medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från mötet den 29–30 oktober 2009 med medlemsstaternas stats- och regeringschefer, församlade i Europeiska rådet,

| — | med beaktande av de förklaringar om stadgan som fogats till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, som undertecknades den 13 december 2007, särskilt förklaring nr 1 från alla medlemsstater, förklaring nr 53 från Republiken Tjeckien och förklaringarna nr 61 och nr 62 från Republiken Polen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de förklaringar om stadgan som fogats till slutakten från den regeringskonferens som antog Lissabonfördraget, som undertecknades den 13 december 2007, särskilt förklaring nr 1 från alla medlemsstater, förklaring nr 53 från Republiken Tjeckien och förklaringarna nr 61 och nr 62 från Republiken Polen,

| — | med beaktande av resolution 330, som antogs den 6 oktober 2011 vid den tolfte sammanträdesperioden i den tjeckiska senaten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 330, som antogs den 6 oktober 2011 vid den tolfte sammanträdesperioden i den tjeckiska senaten,

| — | med beaktande av artikel 74a i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 74a i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0174/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A7-0174/2013),

och av följande skäl:

| A. | Stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 29–30 oktober 2009, enades om att de vid tidpunkten för ingåendet av nästa anslutningsfördrag och i överensstämmelse med sina respektive konstitutionella bestämmelser skulle foga ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan till fördragen. |
| --- | --- |

A.

Stats- och regeringscheferna, församlade i Europeiska rådet den 29–30 oktober 2009, enades om att de vid tidpunkten för ingåendet av nästa anslutningsfördrag och i överensstämmelse med sina respektive konstitutionella bestämmelser skulle foga ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan till fördragen.

| B. | Den 5 september 2011 förelade den tjeckiska regeringen, genom en skrivelse från sin ständige representant, i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget rådet ett förslag till ändring av fördragen, i syfte att lägga till ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan. |
| --- | --- |

B.

Den 5 september 2011 förelade den tjeckiska regeringen, genom en skrivelse från sin ständige representant, i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget rådet ett förslag till ändring av fördragen, i syfte att lägga till ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan.

| C. | Den 11 oktober 2011 förelade rådet i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget Europeiska rådet ett förslag till ändring av fördragen beträffande tillägget av ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan. |
| --- | --- |

C.

Den 11 oktober 2011 förelade rådet i enlighet med artikel 48.2 i EU-fördraget Europeiska rådet ett förslag till ändring av fördragen beträffande tillägget av ett protokoll om Republiken Tjeckiens tillämpning av stadgan.

| D. | I enlighet med artikel 48.3 första stycket i EU-fördraget har Europeiska rådet hört parlamentet om huruvida de föreslagna ändringarna bör granskas. |
| --- | --- |

D.

I enlighet med artikel 48.3 första stycket i EU-fördraget har Europeiska rådet hört parlamentet om huruvida de föreslagna ändringarna bör granskas.

| E. | Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget ska Europeiska unionen erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan, som ska ha samma rättsliga värde och vara lika bindande som fördragen. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 6.1 i EU-fördraget ska Europeiska unionen erkänna de rättigheter, friheter och principer som fastställs i stadgan, som ska ha samma rättsliga värde och vara lika bindande som fördragen.

| F. | Protokollen utgör en del av de fördrag som de fogats till, och därför kräver ett nytt protokoll som fastställer särskilda regler för en medlemsstats tillämpning av delar av unionsrätten en fördragsändring. |
| --- | --- |

F.

Protokollen utgör en del av de fördrag som de fogats till, och därför kräver ett nytt protokoll som fastställer särskilda regler för en medlemsstats tillämpning av delar av unionsrätten en fördragsändring.

| G. | Enligt artikel 6.1 andra stycket i EU-fördraget ska stadgan inte på något sätt utöka unionens befogenheter så som de definieras i fördragen. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 6.1 andra stycket i EU-fördraget ska stadgan inte på något sätt utöka unionens befogenheter så som de definieras i fördragen.

| H. | Enligt artikel 51 i stadgan riktar sig bestämmelserna i stadgan till unionens institutioner, organ och byråer, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. Dessa institutioner, organ och byråer måste därför respektera rättigheterna, iaktta principerna och främja tillämpningen av stadgan i enlighet med sina respektive befogenheter och inom ramen för gränserna för de befogenheter som unionen tilldelats enligt fördragen. I enlighet med det som medlemsstaterna bekräftat i förklaring nr 1 innebär stadgan inte någon utvidgning av tillämpningsområdet för unionsrätten utanför unionens befogenheter, medför varken någon ny befogenhet eller någon ny uppgift för unionen och ändrar heller inte de befogenheter och uppgifter som fastställs i fördragen. |
| --- | --- |

H.

Enligt artikel 51 i stadgan riktar sig bestämmelserna i stadgan till unionens institutioner, organ och byråer, med beaktande av subsidiaritetsprincipen, samt till medlemsstaterna endast när dessa tillämpar unionsrätten. Dessa institutioner, organ och byråer måste därför respektera rättigheterna, iaktta principerna och främja tillämpningen av stadgan i enlighet med sina respektive befogenheter och inom ramen för gränserna för de befogenheter som unionen tilldelats enligt fördragen. I enlighet med det som medlemsstaterna bekräftat i förklaring nr 1 innebär stadgan inte någon utvidgning av tillämpningsområdet för unionsrätten utanför unionens befogenheter, medför varken någon ny befogenhet eller någon ny uppgift för unionen och ändrar heller inte de befogenheter och uppgifter som fastställs i fördragen.

| I. | I punkt 2 i förklaring nr 53 från Republiken Tjeckien fastställs följande: Stadgan ”inskränker inte tillämpningsområdet för nationell rätt och begränsar inte några av de nationella myndigheternas nuvarande befogenheter på detta område”. Härigenom fastslås att integriteten för Republiken Tjeckiens rättsordning garanteras utan att något ytterligare instrument behöver användas. |
| --- | --- |

I.

I punkt 2 i förklaring nr 53 från Republiken Tjeckien fastställs följande: Stadgan ”inskränker inte tillämpningsområdet för nationell rätt och begränsar inte några av de nationella myndigheternas nuvarande befogenheter på detta område”. Härigenom fastslås att integriteten för Republiken Tjeckiens rättsordning garanteras utan att något ytterligare instrument behöver användas.

| J. | Mot bakgrund av akademiska belägg och rättspraxis undantar protokoll (nr 30) inte Polen och Förenade kungariket från de bindande bestämmelserna i stadgan. Det utgör inte någon undantagsklausul, ändrar inte stadgan och ändrar inte heller den rättsliga situation som skulle råda om protokollet inte fanns (1). Den enda verkan det har är att skapa juridisk osäkerhet, inte bara i Polen och Förenade kungariket utan också i andra medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Mot bakgrund av akademiska belägg och rättspraxis undantar protokoll (nr 30) inte Polen och Förenade kungariket från de bindande bestämmelserna i stadgan. Det utgör inte någon undantagsklausul, ändrar inte stadgan och ändrar inte heller den rättsliga situation som skulle råda om protokollet inte fanns (1). Den enda verkan det har är att skapa juridisk osäkerhet, inte bara i Polen och Förenade kungariket utan också i andra medlemsstater.

| K. | En viktig funktion hos stadgan är att stärka de grundläggande rättigheternas ställning och göra dem mer synliga, men protokoll (nr 30) ger upphov till juridisk osäkerhet och politisk förvirring. Det undergräver därigenom unionens insatser för att nå och bibehålla en enhetligt hög och jämn nivå på skyddet för rättigheterna. |
| --- | --- |

K.

En viktig funktion hos stadgan är att stärka de grundläggande rättigheternas ställning och göra dem mer synliga, men protokoll (nr 30) ger upphov till juridisk osäkerhet och politisk förvirring. Det undergräver därigenom unionens insatser för att nå och bibehålla en enhetligt hög och jämn nivå på skyddet för rättigheterna.

| L. | Om protokoll (nr 30) någonsin skulle komma att tolkas som att det begränsar räckvidden eller giltigheten för bestämmelserna i stadgan, skulle resultatet bli ett minskat skydd för de grundläggande rättigheter och friheter som gäller för människor i Polen och Förenade kungariket samt eventuellt i Republiken Tjeckien. |
| --- | --- |

L.

Om protokoll (nr 30) någonsin skulle komma att tolkas som att det begränsar räckvidden eller giltigheten för bestämmelserna i stadgan, skulle resultatet bli ett minskat skydd för de grundläggande rättigheter och friheter som gäller för människor i Polen och Förenade kungariket samt eventuellt i Republiken Tjeckien.

| M. | Det tjeckiska parlamentet ratificerade Lissabonfördraget i exakt den form i vilken det hade undertecknats, utan några som helst reservationer eller förbehåll när det gällde Republiken Tjeckiens fullständiga respekt för stadgan (2). |
| --- | --- |

M.

Det tjeckiska parlamentet ratificerade Lissabonfördraget i exakt den form i vilken det hade undertecknats, utan några som helst reservationer eller förbehåll när det gällde Republiken Tjeckiens fullständiga respekt för stadgan (2).

| N. | I sin resolution av den 6 oktober 2011 motsatte sig den tjeckiska senaten att Republiken Tjeckien ska tillämpa protokoll (nr 30), med motiveringen att detta skulle försvaga normerna för skyddet för de tjeckiska medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter. Den tjeckiska senaten ifrågasatte också de – oklara – konstitutionella omständigheter under vilka frågan inledningsvis togs upp av republikens president efter det att den parlamentariska ratifikationen av Lissabonfördraget avslutats. |
| --- | --- |

N.

I sin resolution av den 6 oktober 2011 motsatte sig den tjeckiska senaten att Republiken Tjeckien ska tillämpa protokoll (nr 30), med motiveringen att detta skulle försvaga normerna för skyddet för de tjeckiska medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter. Den tjeckiska senaten ifrågasatte också de – oklara – konstitutionella omständigheter under vilka frågan inledningsvis togs upp av republikens president efter det att den parlamentariska ratifikationen av Lissabonfördraget avslutats.

| O. | Den tjeckiska författningsdomstolen avslog två framställningar 2008 och 2009 och konstaterade att Lissabonfördraget fullt ut överensstämmer med tjeckisk konstitutionell rätt, men man kan inte utesluta att en framställning mot den föreslagna fördragsändringen kommer att inges till denna domstol. |
| --- | --- |

O.

Den tjeckiska författningsdomstolen avslog två framställningar 2008 och 2009 och konstaterade att Lissabonfördraget fullt ut överensstämmer med tjeckisk konstitutionell rätt, men man kan inte utesluta att en framställning mot den föreslagna fördragsändringen kommer att inges till denna domstol.

| P. | I en anda av uppriktigt samarbete är parlamentet förpliktat att avge ett yttrande till Europeiska rådet över alla fördragsändringar som föreslås, oavsett deras betydelse, men parlamentet är inte på något sätt skyldigt att enas med Europeiska rådet. |
| --- | --- |

P.

I en anda av uppriktigt samarbete är parlamentet förpliktat att avge ett yttrande till Europeiska rådet över alla fördragsändringar som föreslås, oavsett deras betydelse, men parlamentet är inte på något sätt skyldigt att enas med Europeiska rådet.

| Q. | Det är fortfarande tveksamt om det tjeckiska parlamentet är berett att avsluta ratifikationen av det nya protokoll som syftar till att utöka tillämpningen av protokoll (nr 30) till att gälla även Republiken Tjeckien. För den händelse att Europeiska rådet beslutar att granska den ändring som föreslås kan andra medlemsstater komma att önska att inte påbörja sina ratifikationsförfaranden innan Republiken Tjeckien avslutat sitt. |
| --- | --- |

Q.

Det är fortfarande tveksamt om det tjeckiska parlamentet är berett att avsluta ratifikationen av det nya protokoll som syftar till att utöka tillämpningen av protokoll (nr 30) till att gälla även Republiken Tjeckien. För den händelse att Europeiska rådet beslutar att granska den ändring som föreslås kan andra medlemsstater komma att önska att inte påbörja sina ratifikationsförfaranden innan Republiken Tjeckien avslutat sitt.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att inte granska den föreslagna fördragsändringen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska rådet att inte granska den föreslagna fördragsändringen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution som parlamentets ståndpunkt till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, Republiken Tjeckiens regering och parlament och de övriga medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution som parlamentets ståndpunkt till Europeiska rådet, rådet, kommissionen, Republiken Tjeckiens regering och parlament och de övriga medlemsstaternas parlament.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 december 2011 i de förenade målen C-411/10 och C-493/10, särskilt punkt 120.

(2)  Lissabonfördraget ratificerades av den tjeckiska deputeradekammaren den 18 februari 2009 och av den tjeckiska senaten den 9 maj 2009.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/143 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/143

---

P7_TA(2013)0210

Ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga förfaranden (COM(2011)0276 – C7-0128/2011 – 2011/0130(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0276),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 81.2 a, e och f i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0128/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 81.2 a, e och f i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0128/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 16 februari 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Regionkommittén av den 16 februari 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0126/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män samt yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A7-0126/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 113, 18.4.2012, s. 56.

---

P7_TC1-COD(2011)0130

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ömsesidigt erkännande av skyddsåtgärder i civilrättsliga frågor

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 606/2013.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/144 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/144

---

P7_TA(2013)0211

Avtal EU–Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan (11362/2012 – C7-0078/2013 – 2012/0073(NLE))

(Godkännande)

(2016/C 055/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11362/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11362/2012),

| — | med beaktande av ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan (11587/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Kanada om tullsamarbete i frågor som rör säkerhet i leveranskedjan (11587/2012),

| — | med beaktande av artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0078/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C7-0078/2013),

| — | med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 81 och 90.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0152/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A7-0152/2013).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Kanada. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Kanada.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/145 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/145

---

P7_TA(2013)0212

Europeiska bankmyndigheten och tillsynen över kreditinstitut ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0512 – C7-0289/2012 – 2012/0244(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/36)

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0393/2012).

(*)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) NR .../2013

om ändring av förordning (EU) nr 1093/2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), när det gäller dess samspel med rådets förordning (EU) nr .../... om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 114,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande, (2)

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Den 29 juni 2012 uppmanade euroområdets stats- eller regeringschefer kommissionen att lägga fram förslag om inrättande av en gemensam tillsynsmekanism som inbegriper Europeiska centralbanken (ECB). I Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012 uppmanades Europeiska rådets ordförande att, i nära samarbete med kommissionens ordförande, Eurogruppens ordförande och ECB:s ordförande, utarbeta en särskild färdplan med bestämda tidsramar för hur en verklig ekonomisk och monetär union ska uppnås, som inbegriper konkreta förslag till bevarande av enheten och integriteten inom den inre marknaden för finansiella tjänster. ▌ |
| --- | --- |

(1)

Den 29 juni 2012 uppmanade euroområdets stats- eller regeringschefer kommissionen att lägga fram förslag om inrättande av en gemensam tillsynsmekanism som inbegriper Europeiska centralbanken (ECB). I Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012 uppmanades Europeiska rådets ordförande att, i nära samarbete med kommissionens ordförande, Eurogruppens ordförande och ECB:s ordförande, utarbeta en särskild färdplan med bestämda tidsramar för hur en verklig ekonomisk och monetär union ska uppnås, som inbegriper konkreta förslag till bevarande av enheten och integriteten inom den inre marknaden för finansiella tjänster. ▌

| (2) | Inrättandet av en gemensam tillsynsmekanism är ett första steg mot skapandet av en europeisk bankunion, som stöds av ett verkligt enhetligt regelverk för finansiella tjänster och
  nya ramar
  för insättningsgarantier och rekonstruktion och avveckling av banker ▌. |
| --- | --- |

(2)

Inrättandet av en gemensam tillsynsmekanism är ett första steg mot skapandet av en europeisk bankunion, som stöds av ett verkligt enhetligt regelverk för finansiella tjänster och
  nya ramar
  för insättningsgarantier och rekonstruktion och avveckling av banker ▌.

| (3) | För att inrätta den gemensamma tillsynsmekanismen ger rådets förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] ECB särskilda uppgifter i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut i de medlemsstater som har euron som valuta. Andra medlemsstater kan inleda ett nära samarbete med ECB. ▌ |
| --- | --- |

(3)

För att inrätta den gemensamma tillsynsmekanismen ger rådets förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] ECB särskilda uppgifter i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut i de medlemsstater som har euron som valuta. Andra medlemsstater kan inleda ett nära samarbete med ECB. ▌

| (4) | Det faktum att ECB tilldelas tillsynsuppgifter inom banksektorn för vissa av unionens medlemsstater bör på intet sätt hindra den inre marknadens funktion på området för finansiella tjänster.
  Europeiska bankmyndigheten (EBA) bör därför behålla sin roll och alla sina nuvarande befogenheter och uppgifter. Den bör fortsätta att utveckla och bidra till en konsekvent tillämpning av det enhetliga regelverket, som ska gälla för alla medlemsstater, och stärka konvergensen av tillsynspraxis i hela unionen. |
| --- | --- |

(4)

Det faktum att ECB tilldelas tillsynsuppgifter inom banksektorn för vissa av unionens medlemsstater bör på intet sätt hindra den inre marknadens funktion på området för finansiella tjänster.
  Europeiska bankmyndigheten (EBA) bör därför behålla sin roll och alla sina nuvarande befogenheter och uppgifter. Den bör fortsätta att utveckla och bidra till en konsekvent tillämpning av det enhetliga regelverket, som ska gälla för alla medlemsstater, och stärka konvergensen av tillsynspraxis i hela unionen.

| (4a) | Det är mycket viktigt att bankunionen innehåller mekanismer för demokratisk ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

(4a)

Det är mycket viktigt att bankunionen innehåller mekanismer för demokratisk ansvarsskyldighet.

| (4b) | När den utför de uppgifter som den tilldelats, och utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, bör EBA ta full hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten och till deras storlek och affärsmodeller, samt till systemfördelarna av mångfalden i den europeiska bankbranschen. |
| --- | --- |

(4b)

När den utför de uppgifter som den tilldelats, och utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, bör EBA ta full hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten och till deras storlek och affärsmodeller, samt till systemfördelarna av mångfalden i den europeiska bankbranschen.

| (4c) | För att främja bästa tillsynspraxis på den inre marknaden är det av största vikt att det enhetliga regelverket åtföljs av en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut som utarbetats av EBA i samråd med behöriga myndigheter. Tillsynshandboken bör kartlägga bästa praxis i unionen när det gäller tillsynsmetoder och tillsynsprocesser så att de centrala principerna på internationell nivå och unionsnivå följs. Handboken bör inte ha formen av bindande rättsakter och bör inte begränsa tillsyn som följer av egna bedömningar. Den bör omfatta alla frågor som ligger inom EBA:s behörighet, inbegripet, i den utsträckning det är tillämpligt, konsumentskydd och insatser mot penningtvätt. Den bör innehålla mallar och metoder för riskbedömningar, fastställande av tidiga varningar och kriterier för tillsynsåtgärder. De behöriga myndigheterna bör använda handboken. Användningen av handboken bör ses som ett betydande inslag i bedömningen av konvergensen av tillsynspraxis och för de inbördes bedömningar som beskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(4c)

För att främja bästa tillsynspraxis på den inre marknaden är det av största vikt att det enhetliga regelverket åtföljs av en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut som utarbetats av EBA i samråd med behöriga myndigheter. Tillsynshandboken bör kartlägga bästa praxis i unionen när det gäller tillsynsmetoder och tillsynsprocesser så att de centrala principerna på internationell nivå och unionsnivå följs. Handboken bör inte ha formen av bindande rättsakter och bör inte begränsa tillsyn som följer av egna bedömningar. Den bör omfatta alla frågor som ligger inom EBA:s behörighet, inbegripet, i den utsträckning det är tillämpligt, konsumentskydd och insatser mot penningtvätt. Den bör innehålla mallar och metoder för riskbedömningar, fastställande av tidiga varningar och kriterier för tillsynsåtgärder. De behöriga myndigheterna bör använda handboken. Användningen av handboken bör ses som ett betydande inslag i bedömningen av konvergensen av tillsynspraxis och för de inbördes bedömningar som beskrivs i denna förordning.

| (4d) | En begäran från EBA om information bör vara vederbörligen motiverad. Invändningar mot en specifik begäran från EBA om information och som gäller frågan huruvida begäran uppfyller kraven i denna förordning bör göras i enlighet med tillämpliga förfaranden. Att en sådan invändning görs bör inte befria den som begäran riktas till från att lämna informationen. Europeiska unionens domstol bör ha behörighet att avgöra, i enlighet med förfarandena i fördraget, huruvida en specifik begäran från EBA om information uppfyller kraven i denna förordning. |
| --- | --- |

(4d)

En begäran från EBA om information bör vara vederbörligen motiverad. Invändningar mot en specifik begäran från EBA om information och som gäller frågan huruvida begäran uppfyller kraven i denna förordning bör göras i enlighet med tillämpliga förfaranden. Att en sådan invändning görs bör inte befria den som begäran riktas till från att lämna informationen. Europeiska unionens domstol bör ha behörighet att avgöra, i enlighet med förfarandena i fördraget, huruvida en specifik begäran från EBA om information uppfyller kraven i denna förordning.

| (4e) | Möjligheten för EBA att begära information från finansinstitut enligt villkoren i denna förordning bör avse information som finansinstitutet har laglig tillgång till, inbegripet information som innehas av personer som avlönas av finansinstitutet i fråga för att utföra relevant verksamhet, revisioner som externa revisorer tillhandahållit det relevanta finansinstitutet, kopior av relevanta dokument, böcker och registeruppgifter. |
| --- | --- |

(4e)

Möjligheten för EBA att begära information från finansinstitut enligt villkoren i denna förordning bör avse information som finansinstitutet har laglig tillgång till, inbegripet information som innehas av personer som avlönas av finansinstitutet i fråga för att utföra relevant verksamhet, revisioner som externa revisorer tillhandahållit det relevanta finansinstitutet, kopior av relevanta dokument, böcker och registeruppgifter.

| (4f) | Den inre marknaden och sammanhållningen inom unionen bör säkras. Med hänsyn till detta bör frågor såsom styrning och röstregler i EBA övervägas noga, och likabehandling av medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och övriga medlemsstater bör garanteras. |
| --- | --- |

(4f)

Den inre marknaden och sammanhållningen inom unionen bör säkras. Med hänsyn till detta bör frågor såsom styrning och röstregler i EBA övervägas noga, och likabehandling av medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och övriga medlemsstater bör garanteras.

| (4 g) | Med tanke på att EBA, där alla medlemsstater deltar med lika rättigheter, inrättades i syfte att utveckla det enhetliga regelverket och bidra till att det tillämpas konsekvent och se till att tillsynspraxis i högre grad konvergerar inom unionen, och med tanke på inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen där ECB har en ledande roll, bör EBA utrustas med lämpliga instrument som ger den möjlighet att effektivt utföra de uppgifter som den anförtrotts beträffande den inre marknadens integritet. |
| --- | --- |

(4 g)

Med tanke på att EBA, där alla medlemsstater deltar med lika rättigheter, inrättades i syfte att utveckla det enhetliga regelverket och bidra till att det tillämpas konsekvent och se till att tillsynspraxis i högre grad konvergerar inom unionen, och med tanke på inrättandet av den gemensamma tillsynsmekanismen där ECB har en ledande roll, bör EBA utrustas med lämpliga instrument som ger den möjlighet att effektivt utföra de uppgifter som den anförtrotts beträffande den inre marknadens integritet.

| (5) | Med tanke på de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas genom rådets förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] bör det garanteras att EBA kan utföra sina uppgifter även i förhållande till ECB
  på samma sätt som den gör i förhållande till andra behöriga myndigheter. I synnerhet bör
  befintliga mekanismer för tvistlösning och åtgärder i krissituationer
  justeras i enlighet med detta
  för att förbli ändamålsenliga. ▌ |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas genom rådets förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] bör det garanteras att EBA kan utföra sina uppgifter även i förhållande till ECB
  på samma sätt som den gör i förhållande till andra behöriga myndigheter. I synnerhet bör
  befintliga mekanismer för tvistlösning och åtgärder i krissituationer
  justeras i enlighet med detta
  för att förbli ändamålsenliga. ▌

| (5a) | För att kunna uppfylla denna underlättande och samordnande roll i krissituationer bör EBA vara fullt informerad om all relevant utveckling, och bör bjudas in att delta såsom observatör vid alla relevanta sammankomster som de berörda behöriga tillsynsmyndigheter anordnar. Detta inbegriper rätten att yttra sig eller bidra på annat sätt. |
| --- | --- |

(5a)

För att kunna uppfylla denna underlättande och samordnande roll i krissituationer bör EBA vara fullt informerad om all relevant utveckling, och bör bjudas in att delta såsom observatör vid alla relevanta sammankomster som de berörda behöriga tillsynsmyndigheter anordnar. Detta inbegriper rätten att yttra sig eller bidra på annat sätt.

| (6) | För att se till att samtliga medlemsstaters intressen beaktas tillräckligt och möjliggöra att EBA fungerar korrekt med tanke på behovet av att
  upprätthålla och fördjupa
  den inre marknaden för finansiella tjänster bör tillsynsstyrelsens röstregler anpassas. |
| --- | --- |

(6)

För att se till att samtliga medlemsstaters intressen beaktas tillräckligt och möjliggöra att EBA fungerar korrekt med tanke på behovet av att
  upprätthålla och fördjupa
  den inre marknaden för finansiella tjänster bör tillsynsstyrelsens röstregler anpassas.

| (7) | Beslut om överträdelser av unionsrätten och tvistlösning bör övervägas av en oberoende panel som består av röstberättigade tillsynsstyrelseledamöter som inte har några intressekonflikter och som utses av tillsynsstyrelsen. De beslut som panelen föreslår tillsynsstyrelsen bör
  antas
  med
  en
  enkel majoritet av
  tillsynsstyrelsens
  ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och
  en enkel majoritet av dess ledamöter
  från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen. |
| --- | --- |

(7)

Beslut om överträdelser av unionsrätten och tvistlösning bör övervägas av en oberoende panel som består av röstberättigade tillsynsstyrelseledamöter som inte har några intressekonflikter och som utses av tillsynsstyrelsen. De beslut som panelen föreslår tillsynsstyrelsen bör
  antas
  med
  en
  enkel majoritet av
  tillsynsstyrelsens
  ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och
  en enkel majoritet av dess ledamöter
  från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen.

| (7a) | Beslut om åtgärder i krissituationer bör antas med en enkel majoritet av tillsynsstyrelsen, vilken bör innefatta en enkel majoritet av dess ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och en enkel majoritet av dess ledamöter från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen. |
| --- | --- |

(7a)

Beslut om åtgärder i krissituationer bör antas med en enkel majoritet av tillsynsstyrelsen, vilken bör innefatta en enkel majoritet av dess ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och en enkel majoritet av dess ledamöter från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen.

| (7b) | Beslut om de akter som anges i artiklarna 10–16 i förordning (EU) nr 1093/2010 samt åtgärder och beslut som antas i enlighet med artikel 9.5 tredje stycket och kapitel VI i den förordningen bör antas med kvalificerad majoritet av tillsynsstyrelsen, vilken bör innefatta en enkel majoritet av dess ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och en enkel majoritet av dess ledamöter från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen. |
| --- | --- |

(7b)

Beslut om de akter som anges i artiklarna 10–16 i förordning (EU) nr 1093/2010 samt åtgärder och beslut som antas i enlighet med artikel 9.5 tredje stycket och kapitel VI i den förordningen bör antas med kvalificerad majoritet av tillsynsstyrelsen, vilken bör innefatta en enkel majoritet av dess ledamöter från sådana medlemsstater som deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen och en enkel majoritet av dess ledamöter från medlemsstater som inte deltar i den mekanismen.

| (8) | EBA bör utforma en arbetsordning för panelen som säkerställer att den är oberoende och objektiv. |
| --- | --- |

(8)

EBA bör utforma en arbetsordning för panelen som säkerställer att den är oberoende och objektiv.

| (9) | Förvaltningsstyrelsen bör ha en balanserad sammansättning och det bör tillses att de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen är lämpligt företrädda. |
| --- | --- |

(9)

Förvaltningsstyrelsen bör ha en balanserad sammansättning och det bör tillses att de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen är lämpligt företrädda.

| (9a) | Vid utnämningen av ledamöterna i EBA:s interna organ och kommittéer bör en geografisk balans mellan medlemsstaterna säkerställas. |
| --- | --- |

(9a)

Vid utnämningen av ledamöterna i EBA:s interna organ och kommittéer bör en geografisk balans mellan medlemsstaterna säkerställas.

| (10) | För att EBA ska fungera korrekt och för att samtliga medlemsstater ska bli tillräckligt företrädda bör röstreglerna och förvaltningsstyrelsens och den oberoende panelens sammansättning
  övervakas och
  ses över efter det att en lämplig tidsperiod förflutit, så att man kan beakta vunna erfarenheter och den fortsatta händelseutvecklingen. |
| --- | --- |

(10)

För att EBA ska fungera korrekt och för att samtliga medlemsstater ska bli tillräckligt företrädda bör röstreglerna och förvaltningsstyrelsens och den oberoende panelens sammansättning
  övervakas och
  ses över efter det att en lämplig tidsperiod förflutit, så att man kan beakta vunna erfarenheter och den fortsatta händelseutvecklingen.

| (10a) | Ingen medlemsstat eller grupp av medlemsstater bör diskrimineras, direkt eller indirekt, som plats för finansiella tjänster. |
| --- | --- |

(10a)

Ingen medlemsstat eller grupp av medlemsstater bör diskrimineras, direkt eller indirekt, som plats för finansiella tjänster.

| (10b) | EBA bör få lämpliga finansiella resurser och personalresurser för att på ett adekvat sätt utföra eventuella ytterligare uppgifter som den tilldelas enligt denna förordning. I detta syfte bör det förfarande för fastställande och genomförande av samt kontroll över dess budget som anges i artiklarna 63 och 64 i förordning (EU) nr 1093/2010 ta vederbörlig hänsyn till dessa uppgifter. EBA bör säkerställa att bästa effektivitetsstandarder uppnås. |
| --- | --- |

(10b)

EBA bör få lämpliga finansiella resurser och personalresurser för att på ett adekvat sätt utföra eventuella ytterligare uppgifter som den tilldelas enligt denna förordning. I detta syfte bör det förfarande för fastställande och genomförande av samt kontroll över dess budget som anges i artiklarna 63 och 64 i förordning (EU) nr 1093/2010 ta vederbörlig hänsyn till dessa uppgifter. EBA bör säkerställa att bästa effektivitetsstandarder uppnås.

| (11) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en
  hög
  nivå när det gäller ett ändamålsenligt
  och
  konsekvent av reglering och tillsyn
  i alla medlemsstater
  , skydda integriteten, effektiviteten och den korrekta funktionen
  på den inre marknaden
  för finansiella tjänster och upprätthålla stabiliteten i det finansiella systemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(11)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en
  hög
  nivå när det gäller ett ändamålsenligt
  och
  konsekvent av reglering och tillsyn
  i alla medlemsstater
  , skydda integriteten, effektiviteten och den korrekta funktionen
  på den inre marknaden
  för finansiella tjänster och upprätthålla stabiliteten i det finansiella systemet, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdernas omfattning, bättre kan uppnås på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) nr 1093/2010 ska ändras på följande sätt:

| -1. | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:




  ”2.
     
  Myndigheten ska agera enligt de befogenheter som den tilldelas genom denna förordning och vara verksam inom tillämpningsområdet för direktiv 2006/48/EG, direktiv 2006/49/EG, direktiv 2002/87/EG, förordning (EG) nr 1781/2006, direktiv 94/19/EG och, i den mån som dessa akter tillämpas på kreditinstitut och finansinstitut och de behöriga myndigheter som utövar tillsynen över dem, inom ramen för de tillämpliga delarna av direktiv 2005/60/EG, direktiv 2002/65/EG, direktiv 2007/64/EG och direktiv 2009/110/EG, inbegripet alla direktiv, förordningar och beslut som grundar sig på dessa akter och andra framtida rättsligt bindande unionsakter avseende myndighetens uppgifter. Myndigheten ska också agera enligt rådets förordning ... [om tilldelning av särskilda uppgifter till ECB.” |
| --- | --- | --- |

-1.

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Myndigheten ska agera enligt de befogenheter som den tilldelas genom denna förordning och vara verksam inom tillämpningsområdet för direktiv 2006/48/EG, direktiv 2006/49/EG, direktiv 2002/87/EG, förordning (EG) nr 1781/2006, direktiv 94/19/EG och, i den mån som dessa akter tillämpas på kreditinstitut och finansinstitut och de behöriga myndigheter som utövar tillsynen över dem, inom ramen för de tillämpliga delarna av direktiv 2005/60/EG, direktiv 2002/65/EG, direktiv 2007/64/EG och direktiv 2009/110/EG, inbegripet alla direktiv, förordningar och beslut som grundar sig på dessa akter och andra framtida rättsligt bindande unionsakter avseende myndighetens uppgifter. Myndigheten ska också agera enligt rådets förordning ... [om tilldelning av särskilda uppgifter till ECB.”

| b) | I punkt 5 ska andra stycket ersättas med följande:




  ”I detta syfte ska myndigheten bidra till en konsekvent, effektiv och ändamålsenlig tillämpning av de akter som avses i punkt 2, främja konvergens av tillsynen, avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt genomföra ekonomiska analyser av marknaderna för att verka för att myndighetens mål uppnås.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska andra stycket ersättas med följande:

”I detta syfte ska myndigheten bidra till en konsekvent, effektiv och ändamålsenlig tillämpning av de akter som avses i punkt 2, främja konvergens av tillsynen, avge yttranden till Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt genomföra ekonomiska analyser av marknaderna för att verka för att myndighetens mål uppnås.”

| c) | I punkt 5 ska fjärde stycket ersättas med följande:




  ”När myndigheten utför sina uppgifter, ska den handla oberoende och objektivt och på ett icke-diskriminerande sätt i hela unionens intresse.” |
| --- | --- |

c)

I punkt 5 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”När myndigheten utför sina uppgifter, ska den handla oberoende och objektivt och på ett icke-diskriminerande sätt i hela unionens intresse.”

| -1a. | I artikel 2.2 ska led f ersättas med följande:










  ”f) | de behöriga myndigheter eller de tillsynsmyndigheter som anges i de unionsakter som avses i artikel 1.2 i denna förordning, inbegripet Europeiska centralbanken för de uppgifter som den tilldelats enligt förordning (EU) nr .../... [om tilldelning av särskilda uppgifter till ECB], i förordning (EU) nr 1094/2010 och i förordning (EU) nr 1095/2010.” |
| --- | --- | --- |

-1a.

I artikel 2.2 ska led f ersättas med följande:

”f)

de behöriga myndigheter eller de tillsynsmyndigheter som anges i de unionsakter som avses i artikel 1.2 i denna förordning, inbegripet Europeiska centralbanken för de uppgifter som den tilldelats enligt förordning (EU) nr .../... [om tilldelning av särskilda uppgifter till ECB], i förordning (EU) nr 1094/2010 och i förordning (EU) nr 1095/2010.”

| -1b. | Artikel 3 ska ersättas med följande:




  ”Artikel 3




  Myndigheternas ansvarighet




  De myndigheter som avses i artikel 2 a–d ska vara ansvariga inför Europaparlamentet och rådet. ECB ska vara ansvarig inför Europaparlamentet och rådet för utövandet av de tillsynsuppgifter som den tilldelas i förordning [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] i enlighet med den förordningen.” |
| --- | --- |

-1b.

Artikel 3 ska ersättas med följande:

”Artikel 3

Myndigheternas ansvarighet

De myndigheter som avses i artikel 2 a–d ska vara ansvariga inför Europaparlamentet och rådet. ECB ska vara ansvarig inför Europaparlamentet och rådet för utövandet av de tillsynsuppgifter som den tilldelas i förordning [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] i enlighet med den förordningen.”

| 1. | I artikel 4.2 ska led i ersättas med följande:






  ”i) | behöriga myndigheter enligt definitionerna i direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG, inbegripet ECB för frågor som rör de uppgifter som den tilldelas genom rådets förordning (EU) nr .../... (*)[rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget], och direktiv 2007/64/EG samt i den mening som avses i direktiv 2009/110/EG, |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 4.2 ska led i ersättas med följande:

”i)

behöriga myndigheter enligt definitionerna i direktiven 2006/48/EG, 2006/49/EG, inbegripet ECB för frågor som rör de uppgifter som den tilldelas genom rådets förordning (EU) nr .../... (*)[rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget], och direktiv 2007/64/EG samt i den mening som avses i direktiv 2009/110/EG,

(*)  EUT L ..., ....., s....”;"

| 1a. | Artikel 8 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Myndigheten ska ha följande uppgifter:










  a) | Att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och praxis av hög kvalitet för reglering och tillsyn, särskilt genom att avge yttranden till unionsinstitutionerna och utarbeta riktlinjer, rekommendationer och förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande och andra beslut som ska grundas på de lagstiftningsakter som avses i artikel 1.2. |
| --- | --- | --- | --- |

1a.

Artikel 8 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Myndigheten ska ha följande uppgifter:

a)

Att bidra till upprättandet av gemensamma standarder och praxis av hög kvalitet för reglering och tillsyn, särskilt genom att avge yttranden till unionsinstitutionerna och utarbeta riktlinjer, rekommendationer och förslag till tekniska standarder för tillsyn och genomförande och andra beslut som ska grundas på de lagstiftningsakter som avses i artikel 1.2.

| ab) | Att utarbeta och löpande uppdatera, med hänsyn till bland annat att finansinstituts affärspraxis och affärsmodeller förändras, en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut för hela unionen. Den europeiska tillsynshandboken ska beskriva bästa praxis i metoder och processer. |
| --- | --- |

ab)

Att utarbeta och löpande uppdatera, med hänsyn till bland annat att finansinstituts affärspraxis och affärsmodeller förändras, en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut för hela unionen. Den europeiska tillsynshandboken ska beskriva bästa praxis i metoder och processer.

| b) | Att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, särskilt genom att bidra till en gemensam tillsynskultur, säkerställa konsekvent, effektiv och ändamålsenlig tillämpning av de akter som avses i artikel 1.2, förebygga tillsynsarbitrage, medla och lösa tvister mellan behöriga myndigheter, säkerställa en verkningsfull och enhetlig tillsyn över finansinstitut och inbördes överensstämmelse i tillsynskollegiernas verksamhet samt vidta åtgärder bland annat i krissituationer. |
| --- | --- |

b)

Att bidra till en konsekvent tillämpning av rättsligt bindande unionsakter, särskilt genom att bidra till en gemensam tillsynskultur, säkerställa konsekvent, effektiv och ändamålsenlig tillämpning av de akter som avses i artikel 1.2, förebygga tillsynsarbitrage, medla och lösa tvister mellan behöriga myndigheter, säkerställa en verkningsfull och enhetlig tillsyn över finansinstitut och inbördes överensstämmelse i tillsynskollegiernas verksamhet samt vidta åtgärder bland annat i krissituationer.

| c) | Att underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

c)

Att underlätta delegering av uppgifter och ansvar till olika behöriga myndigheter.

| d) | Att samarbeta nära med ESRB, bland annat genom att ge detta organ alla uppgifter som krävs för att det ska kunna genomföra sina uppgifter och säkerställa att dess varningar och rekommendationer följs upp korrekt. |
| --- | --- |

d)

Att samarbeta nära med ESRB, bland annat genom att ge detta organ alla uppgifter som krävs för att det ska kunna genomföra sina uppgifter och säkerställa att dess varningar och rekommendationer följs upp korrekt.

| e) | Att organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter, inbegripet att utfärda riktlinjer och rekommendationer samt att fastställa bästa praxis, i syfte att göra tillsynsresultaten mer konsekventa. |
| --- | --- |

e)

Att organisera och genomföra inbördes utvärderingar av behöriga myndigheter, inbegripet att utfärda riktlinjer och rekommendationer samt att fastställa bästa praxis, i syfte att göra tillsynsresultaten mer konsekventa.

| f) | Att övervaka och bedöma marknadsutvecklingen inom sitt behörighetsområde, vid behov även kreditutvecklingen, i synnerhet krediter till hushåll och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

f)

Att övervaka och bedöma marknadsutvecklingen inom sitt behörighetsområde, vid behov även kreditutvecklingen, i synnerhet krediter till hushåll och små och medelstora företag.

| g) | Att genomföra ekonomiska analyser av marknaderna för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter. |
| --- | --- |

g)

Att genomföra ekonomiska analyser av marknaderna för att ge vägledning till utförandet av myndighetens arbetsuppgifter.

| h) | Att främja skyddet av insättare och investerare. |
| --- | --- |

h)

Att främja skyddet av insättare och investerare.

| i) | Att säkerställa enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning och rekonstruktion och avveckling, sörja för en hög skyddsnivå för insättare och investerare i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansinstitut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument, i syfte att främja samarbetet mellan de behöriga myndigheter som är involverade i hanteringen av kriser hos gränsöverskridande institut som kan utgöra en systemrisk, i enlighet med artiklarna 21–26. |
| --- | --- |

i)

Att säkerställa enhetligt och konsekvent fungerande tillsynskollegier, övervakning, bedömning och mätning av systemrisker och till utveckling och samordning av planer för återhämtning och rekonstruktion och avveckling, sörja för en hög skyddsnivå för insättare och investerare i hela unionen och utveckla metoder för rekonstruktion och avveckling av fallerande finansinstitut samt en bedömning av behovet av lämpliga finansieringsinstrument, i syfte att främja samarbetet mellan de behöriga myndigheter som är involverade i hanteringen av kriser hos gränsöverskridande institut som kan utgöra en systemrisk, i enlighet med artiklarna 21–26.

| j) | Att fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter. |
| --- | --- |

j)

Att fullgöra varje annan specifik uppgift som anges i denna förordning eller i andra lagstiftningsakter.

| k) | Att offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen, i synnerhet inom ramen för sin behörighet, angående registrerade finansinstitut, i syfte att se till att allmänheten ges lättillgänglig information. |
| --- | --- |

k)

Att offentliggöra och regelbundet uppdatera information som rör dess verksamhetsområde på den egna webbplatsen, i synnerhet inom ramen för sin behörighet, angående registrerade finansinstitut, i syfte att se till att allmänheten ges lättillgänglig information.

1a.
     
  När myndigheten uppfyller sina uppgifter i enlighet med denna förordning ska den

| a) | till fullo utöva alla sina befogenheter, och |
| --- | --- |

a)

till fullo utöva alla sina befogenheter, och

| b) | utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, ta full hänsyn till olika typer av kreditinstitut och deras storlek och affärsmodeller.” |
| --- | --- |

b)

utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, ta full hänsyn till olika typer av kreditinstitut och deras storlek och affärsmodeller.”

| b) | I punkt 2 ska följande stycke läggas till:




  ”När myndigheten uppfyller de uppgifter som avses i punkt 1 och utövar de befogenheter som avses i denna punkt ska den ta vederbörlig hänsyn till principerna om bättre lagstiftning, inbegripet resultaten av den analys av kostnader och fördelar som ska genomföras i enlighet med kraven i denna förordning.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska följande stycke läggas till:

”När myndigheten uppfyller de uppgifter som avses i punkt 1 och utövar de befogenheter som avses i denna punkt ska den ta vederbörlig hänsyn till principerna om bättre lagstiftning, inbegripet resultaten av den analys av kostnader och fördelar som ska genomföras i enlighet med kraven i denna förordning.”

| 1b. | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 4 ska ersättas med följande:




  ”4.
     
  Myndigheten ska inrätta en kommitté för finansiell innovation, som ska vara en integrerad del av myndigheten och omfatta alla berörda behöriga [...] tillsynsmyndigheter i syfte att samordna regleringen och övervakningen av ny eller innovativ finansiell verksamhet och bistå med råd som myndigheten ska lägga fram för Europaparlamentet, rådet och kommissionen.” |
| --- | --- | --- |

1b.

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  Myndigheten ska inrätta en kommitté för finansiell innovation, som ska vara en integrerad del av myndigheten och omfatta alla berörda behöriga [...] tillsynsmyndigheter i syfte att samordna regleringen och övervakningen av ny eller innovativ finansiell verksamhet och bistå med råd som myndigheten ska lägga fram för Europaparlamentet, rådet och kommissionen.”

| b) | I punkt 5 ska fjärde stycket ersättas med följande:




  ”Myndigheten får också bedöma om det finns behov av förbud mot eller begränsningar av vissa former av finansiell verksamhet och, om ett sådant behov föreligger, underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna för att underlätta antagandet av sådana förbud eller begränsningar.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska fjärde stycket ersättas med följande:

”Myndigheten får också bedöma om det finns behov av förbud mot eller begränsningar av vissa former av finansiell verksamhet och, om ett sådant behov föreligger, underrätta kommissionen och de behöriga myndigheterna för att underlätta antagandet av sådana förbud eller begränsningar.”

| 2. | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Vid ogynnsam utveckling som kan komma att allvarligt äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet i unionen, ska myndigheten aktivt underlätta och, när så bedöms nödvändigt, samordna alla åtgärder som vidtas av de behöriga tillsynsmyndigheter som berörs.
  För att kunna uppfylla denna underlättande och samordnande roll, ska myndigheten ha fullständiga uppgifter om relevant utveckling, och ska bjudas in att delta såsom observatör vid alla relevanta möten i de behöriga tillsynsmyndigheter som berörs.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Vid ogynnsam utveckling som kan komma att allvarligt äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet i unionen, ska myndigheten aktivt underlätta och, när så bedöms nödvändigt, samordna alla åtgärder som vidtas av de behöriga tillsynsmyndigheter som berörs.

För att kunna uppfylla denna underlättande och samordnande roll, ska myndigheten ha fullständiga uppgifter om relevant utveckling, och ska bjudas in att delta såsom observatör vid alla relevanta möten i de behöriga tillsynsmyndigheter som berörs.”

| (b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”
  3.
     
  Om rådet har antagit ett beslut enligt punkt 2, och under exceptionella omständigheter där samordnade åtgärder av behöriga myndigheter är nödvändiga för att åtgärda en negativ utveckling som allvarligt kan äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet i unionen, får myndigheten anta enskilda beslut med krav på de behöriga myndigheterna att
  vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med
  den lagstiftning som avses i artikel 1.2 för att åtgärda sådan utveckling genom att se till att finansinstituten och de behöriga myndigheterna uppfyller kraven i den lagstiftningen.” |
| --- | --- |

(b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”
  3.
     
  Om rådet har antagit ett beslut enligt punkt 2, och under exceptionella omständigheter där samordnade åtgärder av behöriga myndigheter är nödvändiga för att åtgärda en negativ utveckling som allvarligt kan äventyra finansmarknadernas korrekta funktion och integritet, eller stabiliteten i hela eller delar av det finansiella systemet i unionen, får myndigheten anta enskilda beslut med krav på de behöriga myndigheterna att
  vidta nödvändiga åtgärder i enlighet med
  den lagstiftning som avses i artikel 1.2 för att åtgärda sådan utveckling genom att se till att finansinstituten och de behöriga myndigheterna uppfyller kraven i den lagstiftningen.”

| 3. | I artikel 19.1 ska första stycket ersättas med följande ▌:


  ”1.
     
  ”Om en behörig myndighet har invändningar mot en annan behörig myndighets förfarande eller innehållet i någon av denna myndighets åtgärder eller avsaknad på åtgärder i de fall som anges i de akter som avses i artikel 1.2, får myndigheten – utan att det påverkar de befogenheter som fastställs genom artikel 17 – på begäran av en eller flera av de berörda behöriga myndigheterna bistå dessa myndigheter med att nå fram till en överenskommelse i enlighet med förfarandet i punkterna 2-4 i den här artikeln.”


  ▌ |
| --- | --- |

3.

I artikel 19.1 ska första stycket ersättas med följande ▌:

”1.
     
  ”Om en behörig myndighet har invändningar mot en annan behörig myndighets förfarande eller innehållet i någon av denna myndighets åtgärder eller avsaknad på åtgärder i de fall som anges i de akter som avses i artikel 1.2, får myndigheten – utan att det påverkar de befogenheter som fastställs genom artikel 17 – på begäran av en eller flera av de berörda behöriga myndigheterna bistå dessa myndigheter med att nå fram till en överenskommelse i enlighet med förfarandet i punkterna 2-4 i den här artikeln.”

▌

| 3a. | Följande artikel ska införas efter artikel 20:




  ”Artikel 20a




  Konvergens inom pelare 2




  Myndigheten ska inom ramen för sina befogenheter främja konvergensen av processen för översyn och utvärdering av tillsynen (pelare 2) i enlighet med direktiv .../... EU [CRD4] så att starka tillsynsstandarder kommer till stånd i unionen.” |
| --- | --- |

3a.

Följande artikel ska införas efter artikel 20:

”Artikel 20a

Konvergens inom pelare 2

Myndigheten ska inom ramen för sina befogenheter främja konvergensen av processen för översyn och utvärdering av tillsynen (pelare 2) i enlighet med direktiv .../... EU [CRD4] så att starka tillsynsstandarder kommer till stånd i unionen.”

| 3b. | Artikel 21 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Myndigheten ska inom ramen för sina befogenheter främja effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens i arbetet i de tillsynskollegier som avses i direktiv 2006/48/EG och verka för enhetlighet i de olika tillsynskollegiernas tillämpning av unionsrätten. I syfte att skapa enhetlighet i fråga om bästa tillsynspraxis ska myndigheten främja gemensamma tillsynsplaner och undersökningar, och personal från myndigheten ska kunna delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter.” |
| --- | --- | --- |

3b.

Artikel 21 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Myndigheten ska inom ramen för sina befogenheter främja effektivitet, ändamålsenlighet och konsekvens i arbetet i de tillsynskollegier som avses i direktiv 2006/48/EG och verka för enhetlighet i de olika tillsynskollegiernas tillämpning av unionsrätten. I syfte att skapa enhetlighet i fråga om bästa tillsynspraxis ska myndigheten främja gemensamma tillsynsplaner och undersökningar, och personal från myndigheten ska kunna delta i tillsynskollegiernas verksamhet, däribland undersökningar på plats, som utförs gemensamt av två eller flera behöriga myndigheter.”

| b) | I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:




  ”2.
     
  Myndigheten ska inta en ledande roll för att säkerställa konsekvens i arbetet i tillsynskollegierna för gränsöverskridande institut i hela unionen, med beaktande av den systemrisk som de finansinstitut som avses i artikel 23 utgör och ska vid behov sammankalla ett möte i ett kollegium.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.
     
  Myndigheten ska inta en ledande roll för att säkerställa konsekvens i arbetet i tillsynskollegierna för gränsöverskridande institut i hela unionen, med beaktande av den systemrisk som de finansinstitut som avses i artikel 23 utgör och ska vid behov sammankalla ett möte i ett kollegium.”

| 3c. | I artikel 22 ska följande punkt införas efter punkt 1:




  ”1a.
     
  Åtminstone en gång per år ska myndigheten avgöra om det är lämpligt att genomföra bedömningar av finansinstituts motståndskraft i enlighet med artikel 32 och ska informera Europaparlamentet, kommissionen och rådet om sina överväganden. När sådana bedömningar utförs ska myndigheten, när den anser att så är relevant eller lämpligt, lämna upplysningar om resultaten för varje deltagande finansinstitut.” |
| --- | --- |

3c.

I artikel 22 ska följande punkt införas efter punkt 1:

”1a.
     
  Åtminstone en gång per år ska myndigheten avgöra om det är lämpligt att genomföra bedömningar av finansinstituts motståndskraft i enlighet med artikel 32 och ska informera Europaparlamentet, kommissionen och rådet om sina överväganden. När sådana bedömningar utförs ska myndigheten, när den anser att så är relevant eller lämpligt, lämna upplysningar om resultaten för varje deltagande finansinstitut.”

| 3d. | Artikel 25.1 ska ersättas med följande:




  ”1.
     
  Myndigheten ska bidra till och delta aktivt i utveckling och samordning av effektiva, konsekventa och uppdaterade återhämtningsplaner och avvecklings- och rekonstruktionsplaner för finansinstitut. Myndigheten ska också, då det föreskrivs i de lagstiftningsakter som avses i artikel 1.2, medverka till att utveckla förfaranden för krissituationer och förebyggande åtgärder för att minimera systemeffekterna av eventuella fallissemang.” |
| --- | --- |

3d.

Artikel 25.1 ska ersättas med följande:

”1.
     
  Myndigheten ska bidra till och delta aktivt i utveckling och samordning av effektiva, konsekventa och uppdaterade återhämtningsplaner och avvecklings- och rekonstruktionsplaner för finansinstitut. Myndigheten ska också, då det föreskrivs i de lagstiftningsakter som avses i artikel 1.2, medverka till att utveckla förfaranden för krissituationer och förebyggande åtgärder för att minimera systemeffekterna av eventuella fallissemang.”

| 3e. | I artikel 27. 2 ska första stycket ersättas med följande:




  ”2.
     
  Myndigheten ska bidra med sin bedömning av behovet av ett system med samstämmiga, stabila och trovärdiga finansieringsmekanismer med lämpliga finansieringsinstrument som är kopplade till en uppsättning samordnade krishanteringsarrangemang.” |
| --- | --- |

3e.

I artikel 27. 2 ska första stycket ersättas med följande:

”2.
     
  Myndigheten ska bidra med sin bedömning av behovet av ett system med samstämmiga, stabila och trovärdiga finansieringsmekanismer med lämpliga finansieringsinstrument som är kopplade till en uppsättning samordnade krishanteringsarrangemang.”

| 3f. | I artikel 29.2 ska följande stycke läggas till:




  ”För att skapa en gemensam tillsynskultur ska myndigheten utarbeta och löpande uppdatera, med hänsyn till bland annat förändringar i finansinstituts affärspraxis och affärsmodeller, en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut för hela unionen. Den europeiska tillsynshandboken ska beskriva bästa praxis för metoder och processer.” |
| --- | --- |

3f.

I artikel 29.2 ska följande stycke läggas till:

”För att skapa en gemensam tillsynskultur ska myndigheten utarbeta och löpande uppdatera, med hänsyn till bland annat förändringar i finansinstituts affärspraxis och affärsmodeller, en europeisk tillsynshandbok om tillsyn över finansinstitut för hela unionen. Den europeiska tillsynshandboken ska beskriva bästa praxis för metoder och processer.”

| 3 g. | Artikel 30.3 ska ersättas med följande:




  ”3.
     
  Myndigheten får med utgångspunkt i en inbördes utvärdering utfärda riktlinjer och rekommendationer i enlighet med artikel 16. I enlighet med artikel 16.3 ska de behöriga myndigheterna eftersträva att följa dessa riktlinjer och rekommendationer. Myndigheten ska i samband med utvecklingen av förslag till tekniska standarder för tillsyn eller genomförande i enlighet med artiklarna 10–15 ta hänsyn till resultaten av den inbördes utvärderingen och all annan information som den inhämtar under utövandet av sina uppgifter för att uppnå enhetliga standarder och metoder som är av högsta kvalitet.




  3a.
     
  Myndigheten ska avge ett yttrande till kommissionen om den inbördes utvärderingen eller någon annan information som den inhämtar under utövandet av sina uppgifter visar att ett lagstiftningsinitiativ är nödvändigt för att uppnå ytterligare harmonisering av definitioner och regler på tillsynsområdet.” |
| --- | --- |

3 g.

Artikel 30.3 ska ersättas med följande:

”3.
     
  Myndigheten får med utgångspunkt i en inbördes utvärdering utfärda riktlinjer och rekommendationer i enlighet med artikel 16. I enlighet med artikel 16.3 ska de behöriga myndigheterna eftersträva att följa dessa riktlinjer och rekommendationer. Myndigheten ska i samband med utvecklingen av förslag till tekniska standarder för tillsyn eller genomförande i enlighet med artiklarna 10–15 ta hänsyn till resultaten av den inbördes utvärderingen och all annan information som den inhämtar under utövandet av sina uppgifter för att uppnå enhetliga standarder och metoder som är av högsta kvalitet.

3a.
     
  Myndigheten ska avge ett yttrande till kommissionen om den inbördes utvärderingen eller någon annan information som den inhämtar under utövandet av sina uppgifter visar att ett lagstiftningsinitiativ är nödvändigt för att uppnå ytterligare harmonisering av definitioner och regler på tillsynsområdet.”

| 3h. | I artikel 31 ska andra stycket ersättas med följande:




  ”Myndigheten ska främja samordnade reaktioner från unionen, bland annat genom att










  a) | underlätta utbytet av uppgifter mellan de behöriga myndigheterna, |
| --- | --- | --- |

3h.

I artikel 31 ska andra stycket ersättas med följande:

”Myndigheten ska främja samordnade reaktioner från unionen, bland annat genom att

a)

underlätta utbytet av uppgifter mellan de behöriga myndigheterna,

| b) | fastställa omfattningen av och, när så är lämpligt, kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter som ska göras tillgängliga för alla berörda behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

b)

fastställa omfattningen av och, när så är lämpligt, kontrollera tillförlitligheten hos de uppgifter som ska göras tillgängliga för alla berörda behöriga myndigheter,

| c) | genomföra icke-bindande medling efter begäran av de behöriga myndigheterna eller på eget initiativ, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 19, |
| --- | --- |

c)

genomföra icke-bindande medling efter begäran av de behöriga myndigheterna eller på eget initiativ, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 19,

| d) | utan dröjsmål underrätta ESRB, rådet och kommissionen om krissituationer som kan komma att uppstå, |
| --- | --- |

d)

utan dröjsmål underrätta ESRB, rådet och kommissionen om krissituationer som kan komma att uppstå,

| e) | vidta alla lämpliga åtgärder i samband med utveckling som kan äventyra finansmarknadernas funktion i syfte att samordna de åtgärder som vidtagits av relevanta behöriga myndigheter, |
| --- | --- |

e)

vidta alla lämpliga åtgärder i samband med utveckling som kan äventyra finansmarknadernas funktion i syfte att samordna de åtgärder som vidtagits av relevanta behöriga myndigheter,

| f) | centralisera uppgifter som mottagits från behöriga myndigheter i enlighet med artiklarna 21 och 35 till följd av de lagstadgade rapporteringskrav som gäller för institut. Myndigheten ska vidarebefordra dessa uppgifter till de övriga berörda behöriga myndigheterna.” |
| --- | --- |

f)

centralisera uppgifter som mottagits från behöriga myndigheter i enlighet med artiklarna 21 och 35 till följd av de lagstadgade rapporteringskrav som gäller för institut. Myndigheten ska vidarebefordra dessa uppgifter till de övriga berörda behöriga myndigheterna.”

| 3i. | Artikel 32 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 2 ska ersättas med följande:




  ”2.
     
  Myndigheten ska i samarbete med ESRB ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansinstitutens förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden. I detta syfte ska den utarbeta följande:










  a) | Gemensamma metoder för att bedöma effekterna på ett instituts finansiella ställning under olika ekonomiska scenarier. |
| --- | --- | --- | --- |

3i.

Artikel 32 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 2 ska ersättas med följande:

”2.
     
  Myndigheten ska i samarbete med ESRB ta initiativ till och samordna unionsomfattande utvärderingar av finansinstitutens förmåga att stå emot en ogynnsam utveckling på marknaden. I detta syfte ska den utarbeta följande:

a)

Gemensamma metoder för att bedöma effekterna på ett instituts finansiella ställning under olika ekonomiska scenarier.

| b) | Ett gemensamt tillvägagångssätt för att sprida resultaten av dessa bedömningar av finansinstituts motståndskraft. |
| --- | --- |

b)

Ett gemensamt tillvägagångssätt för att sprida resultaten av dessa bedömningar av finansinstituts motståndskraft.

| c) | Gemensamma metoder för att utvärdera hur specifika produkter eller distributionsprocesser inverkar på ett instituts finansiella ställning. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma metoder för att utvärdera hur specifika produkter eller distributionsprocesser inverkar på ett instituts finansiella ställning.

| d) | Gemensamma metoder för värdering av tillgångar för stresstester.” |
| --- | --- |

d)

Gemensamma metoder för värdering av tillgångar för stresstester.”

| b) | Följande punkter ska införas efter punkt 3:




  ”3a.
     
  För att kunna göra de unionsomfattande bedömningar av finansinstituts motståndskraft av det slag som beskrivs i denna artikel får myndigheten enligt villkoren i artikel 35 begära all nödvändig information direkt från finansinstituten. Myndigheten får också kräva att de behöriga myndigheterna genomför specifika granskningar. Den kan begära att de utför inspektioner på plats, i vilka även myndigheten får delta i enlighet med villkoren i artikel 21, för att säkerställa att metoder, praxis och resultat är jämförbara och tillförlitliga.




  3b.
     
  Myndigheten får begära att de behöriga myndigheterna låter finansinstituten bli föremål för en oberoende granskning avseende den information som avses i punkt 3a.” |
| --- | --- |

b)

Följande punkter ska införas efter punkt 3:

”3a.
     
  För att kunna göra de unionsomfattande bedömningar av finansinstituts motståndskraft av det slag som beskrivs i denna artikel får myndigheten enligt villkoren i artikel 35 begära all nödvändig information direkt från finansinstituten. Myndigheten får också kräva att de behöriga myndigheterna genomför specifika granskningar. Den kan begära att de utför inspektioner på plats, i vilka även myndigheten får delta i enlighet med villkoren i artikel 21, för att säkerställa att metoder, praxis och resultat är jämförbara och tillförlitliga.

3b.
     
  Myndigheten får begära att de behöriga myndigheterna låter finansinstituten bli föremål för en oberoende granskning avseende den information som avses i punkt 3a.”

| 4. | ▌Artikel 35 ersätts med följande:


  ”Artikel 35




  Insamling av uppgifter


  1.   På begäran av myndigheten ska de behöriga myndigheterna lämna alla nödvändiga uppgifter
  i specificerade format
  så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelas genom denna förordning, under förutsättning att dessa myndigheter har laglig tillgång till de relevanta uppgifterna▐.
  Uppgifterna måste vara korrekta, sammanhängande, fullständiga och lämnas i tid.


  2.   Myndigheten får också begära att uppgifter ska lämnas vid återkommande tillfällen och i angivna eller jämförbara format
  eller jämförbara mallar som godkänts av myndigheten.
  Vid en sådan begäran ska om möjligt gemensamma rapporteringsformat användas.
  3.   På en vederbörligen motiverad begäran av en behörig myndighet
  ska
  myndigheten, i enlighet med de krav på tystnadsplikt som fastställs i sektorspecifik lagstiftning och i artikel 70, tillhandahålla alla uppgifter som behövs för att den behöriga myndigheten ska kunna utföra sina verksamhetsuppgifter.


  4.
     
  Innan myndigheten begär uppgifter enligt denna artikel, och för att kunna undvika dubbla rapporteringskrav, ska myndigheten beakta all befintlig statistik som har tagits fram och distribuerats av Europeiska statistiksystemet och Europeiska centralbankssystemet.




  5.
     
  Om uppgifterna inte är tillgängliga eller inte görs tillgängliga i tid av medlemsstaternas behöriga myndigheter, får myndigheten rikta en vederbörligen motiverad begäran till andra tillsynsmyndigheter, ministeriet med ansvar för finansfrågor, om det har tillsynsuppgifter till sitt förfogande, den nationella centralbanken eller statistikkontoret i de berörda medlemsstaterna.




  6.
     
  Om fullständiga eller korrekta upplysningar inte finns tillgängliga eller inte tillhandahålls enligt punkterna 1 eller 5 på ett punktligt sätt får myndigheten rikta en vederbörligen motiverad begäran direkt till:










  a) | relevanta finansinstitut, |
| --- | --- | --- |

4.

▌Artikel 35 ersätts med följande:

”Artikel 35

Insamling av uppgifter

1.   På begäran av myndigheten ska de behöriga myndigheterna lämna alla nödvändiga uppgifter
  i specificerade format
  så att den kan fullgöra de verksamhetsuppgifter som den tilldelas genom denna förordning, under förutsättning att dessa myndigheter har laglig tillgång till de relevanta uppgifterna▐.
  Uppgifterna måste vara korrekta, sammanhängande, fullständiga och lämnas i tid.

2.   Myndigheten får också begära att uppgifter ska lämnas vid återkommande tillfällen och i angivna eller jämförbara format
  eller jämförbara mallar som godkänts av myndigheten.
  Vid en sådan begäran ska om möjligt gemensamma rapporteringsformat användas.

3.   På en vederbörligen motiverad begäran av en behörig myndighet
  ska
  myndigheten, i enlighet med de krav på tystnadsplikt som fastställs i sektorspecifik lagstiftning och i artikel 70, tillhandahålla alla uppgifter som behövs för att den behöriga myndigheten ska kunna utföra sina verksamhetsuppgifter.

4.
     
  Innan myndigheten begär uppgifter enligt denna artikel, och för att kunna undvika dubbla rapporteringskrav, ska myndigheten beakta all befintlig statistik som har tagits fram och distribuerats av Europeiska statistiksystemet och Europeiska centralbankssystemet.

5.
     
  Om uppgifterna inte är tillgängliga eller inte görs tillgängliga i tid av medlemsstaternas behöriga myndigheter, får myndigheten rikta en vederbörligen motiverad begäran till andra tillsynsmyndigheter, ministeriet med ansvar för finansfrågor, om det har tillsynsuppgifter till sitt förfogande, den nationella centralbanken eller statistikkontoret i de berörda medlemsstaterna.

6.
     
  Om fullständiga eller korrekta upplysningar inte finns tillgängliga eller inte tillhandahålls enligt punkterna 1 eller 5 på ett punktligt sätt får myndigheten rikta en vederbörligen motiverad begäran direkt till:

a)

relevanta finansinstitut,

| b) | holdingbolag och/eller filialer av ett relevant finansinstitut, |
| --- | --- |

b)

holdingbolag och/eller filialer av ett relevant finansinstitut,

| c) | ej reglerade operativa enheter inom en finansgrupp eller ett finanskonglomerat som är betydande för den finansiella verksamheten hos de relevanta finansinstituten. |
| --- | --- |

c)

ej reglerade operativa enheter inom en finansgrupp eller ett finanskonglomerat som är betydande för den finansiella verksamheten hos de relevanta finansinstituten.

Mottagaren av en sådan begäran ska snabbt och utan onödiga dröjsmål förse myndigheten med tydliga, korrekta och fullständiga upplysningar.

Myndigheten ska informera de berörda behöriga myndigheterna om begäran i enlighet med denna punkt och punkt 5.

På begäran av myndigheten ska de behöriga myndigheterna bistå myndigheten vid insamlingen av uppgifterna.

7.
     
  Myndigheten får använda konfidentiella uppgifter som den mottagit i enlighet med denna artikel endast för att utföra uppgifter som den tilldelas genom denna förordning.

8.
     
  Om mottagaren av en begäran i enlighet med punkt 6 inte snabbt lämnar tydliga, korrekta och fullständiga uppgifter ska myndigheten i tillämpliga fall informera ECB och informera de relevanta myndigheterna i de berörda medlemsstaterna som i enlighet med nationell lag ska samarbeta med myndigheten i syfte att säkerställa fullständig tillgång till upplysningar och till alla ursprungliga dokument, böcker och registeruppgifter som mottagaren har laglig tillgång för att kontrollera upplysningarna.”

| 4a. | Artikel 36 ska ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 4 ska tredje stycket ersättas med följande:




  ”Om myndigheten inte följer en rekommendation ska den för ESRB och rådet förklara skälen till att inte göra det. ESRB ska informera Europaparlamentet i enlighet med artikel 19.5 i ESRB-förordningen.” |
| --- | --- | --- |

4a.

Artikel 36 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 4 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Om myndigheten inte följer en rekommendation ska den för ESRB och rådet förklara skälen till att inte göra det. ESRB ska informera Europaparlamentet i enlighet med artikel 19.5 i ESRB-förordningen.”

| b) | I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:




  ”Den behöriga myndigheten ska vederbörligen beakta tillsynsstyrelsens synpunkter när den underrättar rådet och ESRB i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 1092/2010. När den behöriga myndigheten underrättar rådet och ESRB ska den även informera kommissionen.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 5 ska tredje stycket ersättas med följande:

”Den behöriga myndigheten ska vederbörligen beakta tillsynsstyrelsens synpunkter när den underrättar rådet och ESRB i enlighet med artikel 17 i förordning (EU) nr 1092/2010. När den behöriga myndigheten underrättar rådet och ESRB ska den även informera kommissionen.”

| 4b. | Artikel 37 ska ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:




  ”Bankintressentgruppen ska sammanträda på eget initiativ när detta anses vara nödvändigt, dock minst fyra gånger om året.” |
| --- | --- | --- |

4b.

Artikel 37 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska andra stycket ersättas med följande:

”Bankintressentgruppen ska sammanträda på eget initiativ när detta anses vara nödvändigt, dock minst fyra gånger om året.”

| b) | I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:




  ”4.
     
  Myndigheten ska, om inte annat följer av den tystnadsplikt som anges i artikel 70, tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter och se till att bankintressentgruppen ges tillfredsställande sekretariatsstöd. De ledamöter i bankintressentgruppen, med undantag för branschföreträdare, som företräder ideella organisationer ska få tillfredsställande ekonomisk ersättning. Denna ersättning ska minst motsvara ersättningsnivåerna för tjänstemän enligt avsnitt 2 i bilaga V till tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Bankintressentgruppen får inrätta arbetsgrupper för tekniska frågor. Ledamöterna i bankintressentgruppen ska förordnas på två och ett halvt år, varefter ett nytt urvalsförfarande ska genomföras.” |
| --- | --- |

b)

I punkt 4 ska första stycket ersättas med följande:

”4.
     
  Myndigheten ska, om inte annat följer av den tystnadsplikt som anges i artikel 70, tillhandahålla alla nödvändiga uppgifter och se till att bankintressentgruppen ges tillfredsställande sekretariatsstöd. De ledamöter i bankintressentgruppen, med undantag för branschföreträdare, som företräder ideella organisationer ska få tillfredsställande ekonomisk ersättning. Denna ersättning ska minst motsvara ersättningsnivåerna för tjänstemän enligt avsnitt 2 i bilaga V till tjänsteföreskrifterna för Europeiska gemenskapernas tjänstemän. Bankintressentgruppen får inrätta arbetsgrupper för tekniska frågor. Ledamöterna i bankintressentgruppen ska förordnas på två och ett halvt år, varefter ett nytt urvalsförfarande ska genomföras.”

| 4c. | Artikel 40 ska ändras på följande sätt:










  a) | I punkt 1 ska led d ersättas med följande:










  ”d) | En företrädare (utan rösträtt) som utses av Europeiska centralbanken tillsynsstyrelse.” |
| --- | --- | --- | --- |

4c.

Artikel 40 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 ska led d ersättas med följande:

”d)

En företrädare (utan rösträtt) som utses av Europeiska centralbanken tillsynsstyrelse.”

| b) | Följande punkt ska införas efter punkt 4:




  ”4a.
     
  I diskussioner som inte avser enskilda finansinstitut, enligt vad som föreskrivs i artikel 44.4, får en andra företrädare med expertkunskap om centralbanksuppgifter delta tillsammans med företrädaren för ECB”. |
| --- | --- |

b)

Följande punkt ska införas efter punkt 4:

”4a.
     
  I diskussioner som inte avser enskilda finansinstitut, enligt vad som föreskrivs i artikel 44.4, får en andra företrädare med expertkunskap om centralbanksuppgifter delta tillsammans med företrädaren för ECB”.

| 5. | Artikel 41 ska ändras på följande sätt:








  a) | Följande punkt ska införas efter punkt 1:




  ”1a.
     
  Vid tillämpningen av artikel 17 ska tillsynsstyrelsen sammankalla en oberoende panel som ska bestå av tillsynsstyrelsens ordförande och sex andra ledamöter, som inte får vara företrädare för den behöriga myndighet som påstås ha överträtt unionsrätten, och som varken har något intresse i frågan eller någon direkt anknytning till den berörda behöriga myndigheten.




  Varje ledamot i panelen ska ha en röst.




  Panelens beslut ska fattas genom att minst fyra ledamöter i panelen röstar för beslutet.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 41 ska ändras på följande sätt:

a)

Följande punkt ska införas efter punkt 1:

”1a.
     
  Vid tillämpningen av artikel 17 ska tillsynsstyrelsen sammankalla en oberoende panel som ska bestå av tillsynsstyrelsens ordförande och sex andra ledamöter, som inte får vara företrädare för den behöriga myndighet som påstås ha överträtt unionsrätten, och som varken har något intresse i frågan eller någon direkt anknytning till den berörda behöriga myndigheten.

Varje ledamot i panelen ska ha en röst.

Panelens beslut ska fattas genom att minst fyra ledamöter i panelen röstar för beslutet.”

| b) | Punkterna 2, 3 och 4 ska ersättas med följande:
  ”2.   Vid tillämpningen av
  artikel
  19 ska tillsynsstyrelsen
  sammankalla
  en oberoende panel som ska bestå av tillsynsstyrelsens ordförande och
  sex andra
  ledamöter,
  som inte får vara företrädare
  för de behöriga myndigheter som är tvistande parter,
  och som varken har något intresse i konflikten eller någon direkt anknytning till de berörda behöriga myndigheterna.




  Varje ledamot i panelen ska ha en röst.




  Panelens beslut ska fattas genom att minst fyra ledamöter i panelen röstar för beslutet.


  3.   Panelen ska föreslå ett beslut
  enligt artikel 17 eller artikel 19
  för slutligt antagande av tillsynsstyrelsen.
  4.   Tillsynsstyrelsen ska anta en arbetsordning för den panel som avses i
  punkterna 1a och 2.
  ” |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2, 3 och 4 ska ersättas med följande:

”2.   Vid tillämpningen av
  artikel
  19 ska tillsynsstyrelsen
  sammankalla
  en oberoende panel som ska bestå av tillsynsstyrelsens ordförande och
  sex andra
  ledamöter,
  som inte får vara företrädare
  för de behöriga myndigheter som är tvistande parter,
  och som varken har något intresse i konflikten eller någon direkt anknytning till de berörda behöriga myndigheterna.

Varje ledamot i panelen ska ha en röst.

Panelens beslut ska fattas genom att minst fyra ledamöter i panelen röstar för beslutet.

3.   Panelen ska föreslå ett beslut
  enligt artikel 17 eller artikel 19
  för slutligt antagande av tillsynsstyrelsen.

4.   Tillsynsstyrelsen ska anta en arbetsordning för den panel som avses i
  punkterna 1a och 2.
  ”

| 6. | I artikel 42 ska följande stycke läggas till:
  ”Första och andra stycket ska inte påverka tillämpningen av de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget].” |
| --- | --- |

6.

I artikel 42 ska följande stycke läggas till:

”Första och andra stycket ska inte påverka tillämpningen av de uppgifter som ECB tilldelas genom förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget].”

| 7. | Artikel 44 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Tillsynsstyrelsens beslut ska fattas med enkel majoritet bland dess ledamöter. Varje ledamot ska ha en röst.
  När det gäller de akter som anges i artiklarna 10–16 samt åtgärder och beslut som antas i enlighet med artikel 9.5 tredje stycket och kapitel VI, och genom undantag från första stycket i den här punkten, ska tillsynsstyrelsen fatta beslut på grundval av kvalificerad majoritet bland dess ledamöter, i enlighet med artikel 16.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 3 i protokollet (nr 36) om övergångsbestämmelser,
  vilket ska omfatta minst enkel majoritet av ledamöterna från deltagande medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] och enkel majoritet av ledamöterna från icke-deltagande medlemsstater.


  När det gäller beslut i enlighet med artiklarna 17 och 19 ska de beslut som föreslås av panelen antas av en enkel majoritet
  bland ledamöterna i tillsynsstyrelsen
  från deltagande medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget],
  och en enkel majoritet bland dess ledamöter från icke-deltagande medlemsstater.


  Från och med den dag då
  högst
  fyra medlemsstater är
  icke-deltagande
  medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av 127.6 i EUF-fördraget] ska, genom undantag från tredje stycket, det beslut som panelen föreslår antas av en enkel majoritet
  bland ledamöterna i tillsynsstyrelsen
  som inbegriper minst en röst från
  ledamöter
  från dessa medlemsstater.
  Varje ledamot ska ha en röst.
  När det gäller panelens sammansättning i enlighet med artikel 41.2 ska tillsynsstyrelsen sträva efter att nå konsensus. Om konsensus inte kan nås ska tillsynsstyrelsen fatta beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter. Varje ledamot ska ha en röst.


  När det gäller beslut som antas i enlighet med artikel 18.3 och 18.4, och genom undantag från första stycket i den här punkten, ska tillsynsstyrelsen fatta beslut på grundval av enkel majoritet bland sina ledamöter från deltagande medlemsstater, i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget], och enkel majoritet bland dess ledamöter från icke-deltagande medlemsstater.” |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 44 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Tillsynsstyrelsens beslut ska fattas med enkel majoritet bland dess ledamöter. Varje ledamot ska ha en röst.

När det gäller de akter som anges i artiklarna 10–16 samt åtgärder och beslut som antas i enlighet med artikel 9.5 tredje stycket och kapitel VI, och genom undantag från första stycket i den här punkten, ska tillsynsstyrelsen fatta beslut på grundval av kvalificerad majoritet bland dess ledamöter, i enlighet med artikel 16.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 3 i protokollet (nr 36) om övergångsbestämmelser,
  vilket ska omfatta minst enkel majoritet av ledamöterna från deltagande medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] och enkel majoritet av ledamöterna från icke-deltagande medlemsstater.

När det gäller beslut i enlighet med artiklarna 17 och 19 ska de beslut som föreslås av panelen antas av en enkel majoritet
  bland ledamöterna i tillsynsstyrelsen
  från deltagande medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget],
  och en enkel majoritet bland dess ledamöter från icke-deltagande medlemsstater.

Från och med den dag då
  högst
  fyra medlemsstater är
  icke-deltagande
  medlemsstater i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av 127.6 i EUF-fördraget] ska, genom undantag från tredje stycket, det beslut som panelen föreslår antas av en enkel majoritet
  bland ledamöterna i tillsynsstyrelsen
  som inbegriper minst en röst från
  ledamöter
  från dessa medlemsstater.

Varje ledamot ska ha en röst.

När det gäller panelens sammansättning i enlighet med artikel 41.2 ska tillsynsstyrelsen sträva efter att nå konsensus. Om konsensus inte kan nås ska tillsynsstyrelsen fatta beslut med tre fjärdedelars majoritet av dess ledamöter. Varje ledamot ska ha en röst.

När det gäller beslut som antas i enlighet med artikel 18.3 och 18.4, och genom undantag från första stycket i den här punkten, ska tillsynsstyrelsen fatta beslut på grundval av enkel majoritet bland sina ledamöter från deltagande medlemsstater, i enlighet med förordning (EU) nr .../... [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget], och enkel majoritet bland dess ledamöter från icke-deltagande medlemsstater.”

| b) | Punkt 4 ska ersättas med följande:




  ”4.
     
  Ledamöterna utan rösträtt och observatörerna, med undantag för ordföranden, den verkställande direktören och företrädaren för ECB som utsetts av tillsynsstyrelsen, ska inte närvara vid några diskussioner i tillsynsstyrelsen som avser enskilda institut, såvida inte annat föreskrivas i artikel 75.3 eller de akter som avses i artikel 1.2” |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 ska ersättas med följande:

”4.
     
  Ledamöterna utan rösträtt och observatörerna, med undantag för ordföranden, den verkställande direktören och företrädaren för ECB som utsetts av tillsynsstyrelsen, ska inte närvara vid några diskussioner i tillsynsstyrelsen som avser enskilda institut, såvida inte annat föreskrivas i artikel 75.3 eller de akter som avses i artikel 1.2”

| c) | Följande punkt ska läggas till:




  ”4a.
     
  Myndighetens ordförande ska ha rätt att begära omröstning vid alla tidpunkter. Utan att det påverkar denna rätt eller effektiviteten i myndighetens beslutsordningar ska myndighetens tillsynsstyrelse sträva efter att nå konsensus när den fattar sina beslut.” |
| --- | --- |

c)

Följande punkt ska läggas till:

”4a.
     
  Myndighetens ordförande ska ha rätt att begära omröstning vid alla tidpunkter. Utan att det påverkar denna rätt eller effektiviteten i myndighetens beslutsordningar ska myndighetens tillsynsstyrelse sträva efter att nå konsensus när den fattar sina beslut.”

| 8. | I artikel 45.1 ska tredje stycket ersättas med följande:
  ”De valda ledamöterna ska förordnas på två och ett halvt år. Förordnandet kan förlängas en gång. Förvaltningsstyrelsens sammansättning ska vara väl avvägd och proportionell samt avspegla unionen som helhet. Förvaltningsstyrelsen ska inbegripa minst två företrädare för medlemsstater som varken är deltagande medlemsstater i enlighet med förordning [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] eller har inlett ett nära samarbete med ECB i enlighet med den förordningen. Mandaten ska vara överlappande och ett lämpligt system för rotation ska tillämpas.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 45.1 ska tredje stycket ersättas med följande:

”De valda ledamöterna ska förordnas på två och ett halvt år. Förordnandet kan förlängas en gång. Förvaltningsstyrelsens sammansättning ska vara väl avvägd och proportionell samt avspegla unionen som helhet. Förvaltningsstyrelsen ska inbegripa minst två företrädare för medlemsstater som varken är deltagande medlemsstater i enlighet med förordning [rådets förordning på grundval av artikel 127.6 i EUF-fördraget] eller har inlett ett nära samarbete med ECB i enlighet med den förordningen. Mandaten ska vara överlappande och ett lämpligt system för rotation ska tillämpas.”

| 8a. | Följande artikel ska införas efter artikel 49:




  ”Artikel 49a




  Utgifter




  Ordföranden ska offentligt redovisa möten samt åtnjuten gästfrihet. Utgifterna ska redovisas offentligt i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen.” |
| --- | --- |

8a.

Följande artikel ska införas efter artikel 49:

”Artikel 49a

Utgifter

Ordföranden ska offentligt redovisa möten samt åtnjuten gästfrihet. Utgifterna ska redovisas offentligt i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen.”

| 8b. | Följande artikel ska införas efter artikel 52:




  ”Artikel 52a




  Utgifter




  Den verkställande direktören ska offentligt redovisa möten samt åtnjuten gästfrihet. Utgifterna ska redovisas offentligt i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen.” |
| --- | --- |

8b.

Följande artikel ska införas efter artikel 52:

”Artikel 52a

Utgifter

Den verkställande direktören ska offentligt redovisa möten samt åtnjuten gästfrihet. Utgifterna ska redovisas offentligt i enlighet med tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen vid Europeiska unionen.”

| 8c. | Artikel 63.7 ska utgå. |
| --- | --- |

8c.

Artikel 63.7 ska utgå.

| 8d. | Artikel 81.3 ska ersättas med följande:




  ”3.
     
  När det gäller frågan om direkt tillsyn över institutioner eller infrastrukturer med alleuropeisk räckvidd och med beaktande av marknadsutvecklingen, den inre marknadens stabilitet och sammanhållningen av unionen som helhet, ska kommissionen upprätta en årlig rapport med en bedömning om huruvida det är lämpligt att tilldela myndigheten ytterligare tillsynsansvar på detta område.” |
| --- | --- |

8d.

Artikel 81.3 ska ersättas med följande:

”3.
     
  När det gäller frågan om direkt tillsyn över institutioner eller infrastrukturer med alleuropeisk räckvidd och med beaktande av marknadsutvecklingen, den inre marknadens stabilitet och sammanhållningen av unionen som helhet, ska kommissionen upprätta en årlig rapport med en bedömning om huruvida det är lämpligt att tilldela myndigheten ytterligare tillsynsansvar på detta område.”

| 8e. | Följande artikel ska införas efter artikel 81:




  ”Artikel 81a




  Översyn av omröstningsförfarandet




  Från och med den dag då antalet medlemsstater som inte är deltagande medlemsstater blir fyra ska kommissionen se över och rapportera till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet om hur det omröstningsförfarande som anges i artiklarna 41 och 44 fungerar, med beaktande av de erfarenheter som gjorts sedan denna förordning trätt i kraft.” |
| --- | --- |

8e.

Följande artikel ska införas efter artikel 81:

”Artikel 81a

Översyn av omröstningsförfarandet

Från och med den dag då antalet medlemsstater som inte är deltagande medlemsstater blir fyra ska kommissionen se över och rapportera till Europaparlamentet, Europeiska rådet och rådet om hur det omröstningsförfarande som anges i artiklarna 41 och 44 fungerar, med beaktande av de erfarenheter som gjorts sedan denna förordning trätt i kraft.”

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 81 i förordning (EU) nr 1093/2010 ska kommissionen senast den 1 januari 2016 offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna förordnings bestämmelser med avseende på följande:

▌

| (b) | Förvaltningsstyrelsens sammansättning. |
| --- | --- |

(b)

Förvaltningsstyrelsens sammansättning.

| (c) | Sammansättningen av den oberoende panel som ska utarbeta beslut för tillämpningen av artiklarna 17 och 19. |
| --- | --- |

(c)

Sammansättningen av den oberoende panel som ska utarbeta beslut för tillämpningen av artiklarna 17 och 19.

I rapporten ska utvecklingen i de medlemsstater som har euro som valuta eller vars behöriga myndigheter har inlett ett nära samarbete enligt artikel 6 i förordning (EU) nr.../2013 [...] särskilt beaktas och det ska undersökas om, mot bakgrund av denna utveckling, ytterligare justeringar av dessa bestämmelser är nödvändiga för att säkerställa att Europeiska bankmyndigheten fattar beslut med sikte på behovet av att upprätthålla och stärka den inre marknaden för finansiella tjänster.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 11, 15.1.2013, s. 34.

1

(2)  EUT C 30, 1.2.2013, s. 6.

2

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/157 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/157

---

P7_TA(2013)0213

Tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut *

Europaparlamentets ändringar antagna den 22 maj 2013 av förslaget till rådets förordning om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut (COM(2012)0511 – C7-0314/2012 – 2012/0242(CNS)) (1)

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2016/C 055/37)

---

(1)  Ärendet återförvisades till det ansvariga utskottet för ytterligare behandling enligt artikel 57.2 andra stycket i arbetsordningen (A7-0392/2012).

(*)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) NR .../2013

om tilldelning av särskilda uppgifter till Europeiska centralbanken i fråga om politiken för tillsyn över kreditinstitut

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 127.6,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande (2),

i enlighet med det särskilda lagstiftningsförfarandet, och

av följande skäl:

| (1) | Under de senaste decennierna har unionen gjort betydande framsteg vad gäller inrättandet av en inre marknad för banktjänster. I många medlemsstater har följaktligen bankkoncerner med huvudkontor etablerade i andra medlemsstater en betydande marknadsandel, och kreditinstitut har diversifierat sin verksamhet geografiskt sett, ▌
  både
  inom
  och utanför euroområdet. |
| --- | --- |

(1)

Under de senaste decennierna har unionen gjort betydande framsteg vad gäller inrättandet av en inre marknad för banktjänster. I många medlemsstater har följaktligen bankkoncerner med huvudkontor etablerade i andra medlemsstater en betydande marknadsandel, och kreditinstitut har diversifierat sin verksamhet geografiskt sett, ▌
  både
  inom
  och utanför euroområdet.

| (1a) | Den rådande finansiella och ekonomiska krisen har visat att finanssektorns fragmentering kan utgöra ett hot mot den gemensamma valutans och den inre marknadens integritet. Det är därför viktigt att förstärka integreringen av banktillsynen för att stärka Europeiska unionen, återställa den finansiella stabiliteten och lägga grunden för ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

(1a)

Den rådande finansiella och ekonomiska krisen har visat att finanssektorns fragmentering kan utgöra ett hot mot den gemensamma valutans och den inre marknadens integritet. Det är därför viktigt att förstärka integreringen av banktillsynen för att stärka Europeiska unionen, återställa den finansiella stabiliteten och lägga grunden för ekonomisk återhämtning.

| (2) | Att upprätthålla och fördjupa den inre marknaden för banktjänster är av central betydelse för att främja den ekonomiska
  tillväxten
  i unionen
  och tillgodose tillräcklig finansiering av realekonomin.
  Detta visar sig emellertid bli allt svårare. Det finns belägg för att integreringen av bankmarknaderna inom unionen avstannar. |
| --- | --- |

(2)

Att upprätthålla och fördjupa den inre marknaden för banktjänster är av central betydelse för att främja den ekonomiska
  tillväxten
  i unionen
  och tillgodose tillräcklig finansiering av realekonomin.
  Detta visar sig emellertid bli allt svårare. Det finns belägg för att integreringen av bankmarknaderna inom unionen avstannar.

| (3) | Tillsynsorganen måste samtidigt,
  förutom att ett förstärkt EU-regelverk antas,
  intensifiera sin tillsyn för att ta hänsyn till erfarenheterna av de senaste årens finanskris samt kunna övervaka mycket komplexa och sammankopplade marknader och institut. |
| --- | --- |

(3)

Tillsynsorganen måste samtidigt,
  förutom att ett förstärkt EU-regelverk antas,
  intensifiera sin tillsyn för att ta hänsyn till erfarenheterna av de senaste årens finanskris samt kunna övervaka mycket komplexa och sammankopplade marknader och institut.

| (4) | Befogenheten för tillsyn över enskilda banker inom unionen ligger mestadels kvar på nationell nivå. Samordningen mellan tillsynsorganen är viktig men krisen har visat att enbart samordning inte räcker, och särskilt inte när man har en gemensam valuta. I syfte att bevara den finansiella stabiliteten inom unionen och öka marknadsintegreringens positiva effekter på tillväxt och välfärd bör integreringen av tillsynsansvar därför stärkas.
  Detta är särskilt viktigt för att säkerställa en jämn och bra överblick över en hel bankkoncern och dess generella tillstånd och skulle minska risken för olika tolkningar och motstridiga beslut på den enskilda enhetens nivå. |
| --- | --- |

(4)

Befogenheten för tillsyn över enskilda banker inom unionen ligger mestadels kvar på nationell nivå. Samordningen mellan tillsynsorganen är viktig men krisen har visat att enbart samordning inte räcker, och särskilt inte när man har en gemensam valuta. I syfte att bevara den finansiella stabiliteten inom unionen och öka marknadsintegreringens positiva effekter på tillväxt och välfärd bör integreringen av tillsynsansvar därför stärkas.
  Detta är särskilt viktigt för att säkerställa en jämn och bra överblick över en hel bankkoncern och dess generella tillstånd och skulle minska risken för olika tolkningar och motstridiga beslut på den enskilda enhetens nivå.

| (5) | Kreditinstitutens soliditet är i många fall fortfarande nära knuten till den medlemsstat där de är etablerade. Tvivel på den offentliga skuldens hållbarhet, utsikterna till ekonomisk tillväxt och kreditinstitutens bärkraft har skapat negativa marknadstrender som förstärker varandra. Detta kan leda till risker för vissa kreditinstituts bärkraft liksom för det finansiella systemets stabilitet
  inom euroområdet och unionen som helhet
  och kan medföra en tung börda för redan ansträngda offentliga finanser i de berörda medlemsstaterna. ▌ |
| --- | --- |

(5)

Kreditinstitutens soliditet är i många fall fortfarande nära knuten till den medlemsstat där de är etablerade. Tvivel på den offentliga skuldens hållbarhet, utsikterna till ekonomisk tillväxt och kreditinstitutens bärkraft har skapat negativa marknadstrender som förstärker varandra. Detta kan leda till risker för vissa kreditinstituts bärkraft liksom för det finansiella systemets stabilitet
  inom euroområdet och unionen som helhet
  och kan medföra en tung börda för redan ansträngda offentliga finanser i de berörda medlemsstaterna. ▌

| (6) | Europeiska bankmyndigheten (EBA), som inrättades 2011 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (3) och det europeiska systemet för finansiell tillsyn, som inrättades genom artikel 2 i den förordningen, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (5), har på ett betydande sätt förbättrat samarbetet mellan banktillsynsorganen inom unionen. EBA bidrar i betydande grad till skapandet av ett gemensamt regelverk för finansiella tjänster i unionen och har varit avgörande i det enhetliga genomförandet av den rekapitalisering av viktiga kreditinstitut i unionen som Europeiska rådet enades om i oktober 2011
  i överensstämmelse med de riktlinjer och krav i samband med statligt stöd som kommissionen antagit. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska bankmyndigheten (EBA), som inrättades 2011 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten) (3) och det europeiska systemet för finansiell tillsyn, som inrättades genom artikel 2 i den förordningen, och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (4) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten) (5), har på ett betydande sätt förbättrat samarbetet mellan banktillsynsorganen inom unionen. EBA bidrar i betydande grad till skapandet av ett gemensamt regelverk för finansiella tjänster i unionen och har varit avgörande i det enhetliga genomförandet av den rekapitalisering av viktiga kreditinstitut i unionen som Europeiska rådet enades om i oktober 2011
  i överensstämmelse med de riktlinjer och krav i samband med statligt stöd som kommissionen antagit.

| (7) | Europaparlamentet har vid olika tillfällen krävt att ett europeiskt organ ska vara direkt ansvarigt för vissa tillsynsuppgifter avseende finansinstitut, med början i dess resolutioner av den 13 april 2000 om kommissionens meddelande Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan
   (6) och dess meddelande av den 21 november 2002 om tillsynsregler i Europeiska unionen (7). |
| --- | --- |

(7)

Europaparlamentet har vid olika tillfällen krävt att ett europeiskt organ ska vara direkt ansvarigt för vissa tillsynsuppgifter avseende finansinstitut, med början i dess resolutioner av den 13 april 2000 om kommissionens meddelande Att genomföra handlingsramen för finansmarknaderna: en handlingsplan
   (6) och dess meddelande av den 21 november 2002 om tillsynsregler i Europeiska unionen (7).

| (8) | I Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012 uppmanas Europeiska rådets ordförande att utarbeta en särskild färdplan för en verklig ekonomisk och monetär union. Samma dag betonades det vid toppmötet mellan euroområdets stats- och regeringschefer att ESM, när en effektiv gemensam tillsynsmekanism har inrättats, med deltagande av ECB för banker i euroområdet, efter ett ordinarie beslut skulle kunna rekapitalisera banker direkt, vilket skulle kräva lämpliga villkor, inklusive efterlevnad av bestämmelserna om statligt stöd. |
| --- | --- |

(8)

I Europeiska rådets slutsatser av den 29 juni 2012 uppmanas Europeiska rådets ordförande att utarbeta en särskild färdplan för en verklig ekonomisk och monetär union. Samma dag betonades det vid toppmötet mellan euroområdets stats- och regeringschefer att ESM, när en effektiv gemensam tillsynsmekanism har inrättats, med deltagande av ECB för banker i euroområdet, efter ett ordinarie beslut skulle kunna rekapitalisera banker direkt, vilket skulle kräva lämpliga villkor, inklusive efterlevnad av bestämmelserna om statligt stöd.

| (8a) | Europeiska rådet konstaterade den 19 oktober 2012 att processen mot en fördjupad ekonomisk och monetär union måste bygga på EU:s institutionella och rättsliga ram och kännetecknas av öppenhet och transparens gentemot medlemsstater som inte använder den gemensamma valutan och av respekt för den inre marknadens integritet. Det integrerade finansiella ramverket kommer att ha en gemensam tillsynsmekanism som så långt möjligt kommer att vara öppen för alla medlemsstater som vill delta. |
| --- | --- |

(8a)

Europeiska rådet konstaterade den 19 oktober 2012 att processen mot en fördjupad ekonomisk och monetär union måste bygga på EU:s institutionella och rättsliga ram och kännetecknas av öppenhet och transparens gentemot medlemsstater som inte använder den gemensamma valutan och av respekt för den inre marknadens integritet. Det integrerade finansiella ramverket kommer att ha en gemensam tillsynsmekanism som så långt möjligt kommer att vara öppen för alla medlemsstater som vill delta.

| (9) | En europeisk bankunion bör därför inrättas, underbyggd av ett
  heltäckande och detaljerat
  enhetligt regelverk för finansiella tjänster för hela den inre marknaden och bestående av en gemensam tillsynsmekanism
  och nya ramar för
  insättningsgarantier samt rekonstruktion och avveckling ▌. Med tanke på de nära kopplingarna och samspelen mellan de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan bör bankunionen omfatta åtminstone alla medlemsstaterna i euroområdet. I syfte att upprätthålla och fördjupa den inre marknaden bör bankunionen också, så långt detta är institutionellt möjligt, vara öppen för andra medlemsstater. |
| --- | --- |

(9)

En europeisk bankunion bör därför inrättas, underbyggd av ett
  heltäckande och detaljerat
  enhetligt regelverk för finansiella tjänster för hela den inre marknaden och bestående av en gemensam tillsynsmekanism
  och nya ramar för
  insättningsgarantier samt rekonstruktion och avveckling ▌. Med tanke på de nära kopplingarna och samspelen mellan de medlemsstater som har infört den gemensamma valutan bör bankunionen omfatta åtminstone alla medlemsstaterna i euroområdet. I syfte att upprätthålla och fördjupa den inre marknaden bör bankunionen också, så långt detta är institutionellt möjligt, vara öppen för andra medlemsstater.

| (10) | Som ett första steg mot bankunionen bör en gemensam tillsynsmekanism se till att unionens politik i fråga om tillsyn över kreditinstitut genomförs på ett enhetligt och effektivt sätt, att det enhetliga regelverket för finansiella tjänster tillämpas rättvist på kreditinstitut i alla berörda medlemsstater och att kreditinstituten i fråga omfattas av tillsyn över högsta kvalitet, oberoende av andra hänsyn som inte rör tillsyn.
  I synnerhet måste den gemensamma tillsynsmekanismen vara förenlig med funktionssättet hos den inre marknaden för finanstjänster och med den fria rörligheten för kapital.
  En gemensam tillsynsmekanism är grunden för de följande stegen mot bankunionen. Detta bekräftar principen att
  ESM efter ett ordinarie beslut kommer att kunna rekapitalisera banker direkt när en effektiv gemensam tillsynsmekanism har inrättats. Europeiska rådet konstaterade i sina slutsatser från den 13–14 december 2012 att i ”▌ ett sammanhang där banktillsynen faktiskt flyttas över till en gemensam tillsynsmekanism kommer det att krävas en gemensam rekonstruktionsmekanism som har tillräckliga befogenheter för att säkerställa att alla banker i de deltagande medlemsstaterna kan bli föremål för rekonstruktion med hjälp av lämpliga verktyg” och att d”▌en gemensamma rekonstruktionsmekanismen bör grundas på bidrag från finanssektorn och innefatta lämpliga och effektiva säkerhetsarrangemang”. |
| --- | --- |

(10)

Som ett första steg mot bankunionen bör en gemensam tillsynsmekanism se till att unionens politik i fråga om tillsyn över kreditinstitut genomförs på ett enhetligt och effektivt sätt, att det enhetliga regelverket för finansiella tjänster tillämpas rättvist på kreditinstitut i alla berörda medlemsstater och att kreditinstituten i fråga omfattas av tillsyn över högsta kvalitet, oberoende av andra hänsyn som inte rör tillsyn.
  I synnerhet måste den gemensamma tillsynsmekanismen vara förenlig med funktionssättet hos den inre marknaden för finanstjänster och med den fria rörligheten för kapital.
  En gemensam tillsynsmekanism är grunden för de följande stegen mot bankunionen. Detta bekräftar principen att
  ESM efter ett ordinarie beslut kommer att kunna rekapitalisera banker direkt när en effektiv gemensam tillsynsmekanism har inrättats. Europeiska rådet konstaterade i sina slutsatser från den 13–14 december 2012 att i ”▌ ett sammanhang där banktillsynen faktiskt flyttas över till en gemensam tillsynsmekanism kommer det att krävas en gemensam rekonstruktionsmekanism som har tillräckliga befogenheter för att säkerställa att alla banker i de deltagande medlemsstaterna kan bli föremål för rekonstruktion med hjälp av lämpliga verktyg” och att d”▌en gemensamma rekonstruktionsmekanismen bör grundas på bidrag från finanssektorn och innefatta lämpliga och effektiva säkerhetsarrangemang”.

| (11) | I egenskap av euroområdets centralbank med omfattande expertis i frågor rörande makroekonomi och finansiell stabilitet är ECB väl lämpat att utföra tydligt fastställda tillsynsuppgifter med fokus på att skydda stabiliteten i Europas finansiella system. I många medlemsstater ansvarar centralbankerna redan för banktillsynen. ECB bör därför tilldelas särskilda uppgifter rörande politik som rör tillsyn över kreditinstitut inom
  deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

(11)

I egenskap av euroområdets centralbank med omfattande expertis i frågor rörande makroekonomi och finansiell stabilitet är ECB väl lämpat att utföra tydligt fastställda tillsynsuppgifter med fokus på att skydda stabiliteten i Europas finansiella system. I många medlemsstater ansvarar centralbankerna redan för banktillsynen. ECB bör därför tilldelas särskilda uppgifter rörande politik som rör tillsyn över kreditinstitut inom
  deltagande medlemsstater.

| (11a) | ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke deltagande medlemsstater bör ingå ett samförståndsavtal som i allmänna ordalag beskriver hur de kommer att samarbeta för att utföra sina tillsynsuppgifter i enlighet med unionslagstiftningen i förhållande till de finansinstitut som definieras i förordningen. I samförståndsavtalet kan man bland annat precisera innebörden av samråd i fråga om ECB-beslut som påverkar dotterföretag och filialer som är etablerade i icke deltagande medlemsstater och vars moderföretag är etablerat i en deltagande medlemsstat, samt samarbete i nödsituationer, inbegripet genom mekanismer för tidig varning i enlighet med de förfaranden som fastställs i relevant unionslagstiftning. Samförståndsavtalet bör ses över regelbundet. |
| --- | --- |

(11a)

ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke deltagande medlemsstater bör ingå ett samförståndsavtal som i allmänna ordalag beskriver hur de kommer att samarbeta för att utföra sina tillsynsuppgifter i enlighet med unionslagstiftningen i förhållande till de finansinstitut som definieras i förordningen. I samförståndsavtalet kan man bland annat precisera innebörden av samråd i fråga om ECB-beslut som påverkar dotterföretag och filialer som är etablerade i icke deltagande medlemsstater och vars moderföretag är etablerat i en deltagande medlemsstat, samt samarbete i nödsituationer, inbegripet genom mekanismer för tidig varning i enlighet med de förfaranden som fastställs i relevant unionslagstiftning. Samförståndsavtalet bör ses över regelbundet.

| (12) | ECB bör tilldelas de särskilda tillsynsuppgifter som är avgörande för att säkerställa att unionens politik i fråga om tillsyn över kreditinstitut genomförs på ett enhetligt och effektivt sätt, medan de nationella myndigheterna bör fortsätta att ansvara för andra uppgifter. ECB:s uppgifter bör innefatta åtgärder till stöd för makroekonomisk stabilitet, om inte annat följer av särskilda arrangemang som återspeglar de nationella myndigheternas roll. |
| --- | --- |

(12)

ECB bör tilldelas de särskilda tillsynsuppgifter som är avgörande för att säkerställa att unionens politik i fråga om tillsyn över kreditinstitut genomförs på ett enhetligt och effektivt sätt, medan de nationella myndigheterna bör fortsätta att ansvara för andra uppgifter. ECB:s uppgifter bör innefatta åtgärder till stöd för makroekonomisk stabilitet, om inte annat följer av särskilda arrangemang som återspeglar de nationella myndigheternas roll.

| (13) | Det är avgörande för det finansiella systemets stabilitet att stora banker är säkra och sunda. Erfarenheter på senare tid visar dock att även mindre banker kan hota den finansiella stabiliteten. Därför bör ECB kunna utföra tillsynsuppgifter för alla kreditinstitut som är auktoriserade i och filialer som är etablerade i deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

(13)

Det är avgörande för det finansiella systemets stabilitet att stora banker är säkra och sunda. Erfarenheter på senare tid visar dock att även mindre banker kan hota den finansiella stabiliteten. Därför bör ECB kunna utföra tillsynsuppgifter för alla kreditinstitut som är auktoriserade i och filialer som är etablerade i deltagande medlemsstater.

| (13a) | När Europeiska centralbanken utför de uppgifter som den tilldelats bör den, utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, ta fullständig hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten samt till deras storlek och affärsmodeller, liksom de systemrelaterade fördelar som mångfald inom den europeiska banksektorn innebär. |
| --- | --- |

(13a)

När Europeiska centralbanken utför de uppgifter som den tilldelats bör den, utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet, ta fullständig hänsyn till de skillnader som finns mellan kreditinstituten samt till deras storlek och affärsmodeller, liksom de systemrelaterade fördelar som mångfald inom den europeiska banksektorn innebär.

| (13b) | Utförandet av ECB:s uppgifter bör bidra till att säkerställa att kreditinstitut fullt ut internaliserar samtliga kostnader som deras verksamhet orsakat för att undvika moraliska risker och överdrivet risktagande som uppkommer på grund av verksamheten. ECB bör ta full hänsyn till relevanta makroekonomiska förhållanden i medlemsstaterna, särskilt stabilitet i tillhandahållandet av krediter och underlättande av produktiv verksamhet för ekonomin i stort. |
| --- | --- |

(13b)

Utförandet av ECB:s uppgifter bör bidra till att säkerställa att kreditinstitut fullt ut internaliserar samtliga kostnader som deras verksamhet orsakat för att undvika moraliska risker och överdrivet risktagande som uppkommer på grund av verksamheten. ECB bör ta full hänsyn till relevanta makroekonomiska förhållanden i medlemsstaterna, särskilt stabilitet i tillhandahållandet av krediter och underlättande av produktiv verksamhet för ekonomin i stort.

| (13c) | Ingenting i denna förordning bör tolkas som en ändring av den redovisningsram som är tillämplig i enlighet med andra unionsrättsakter och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(13c)

Ingenting i denna förordning bör tolkas som en ändring av den redovisningsram som är tillämplig i enlighet med andra unionsrättsakter och nationell lagstiftning.

| (14) | Förhandsauktorisering för att starta verksamhet i kreditinstitut är en viktig tillsynsteknik för att säkerställa att sådan verksamhet endast utförs av aktörer med en sund ekonomisk bas, en organisation som kan hantera de särskilda riskerna med inlåning och kreditgivning samt lämplig ledning. ECB bör därför ha till uppgift att auktorisera kreditinstitut och bör ansvara för återkallande av auktoriseringar,
  om inte annat följer av särskilda arrangemang som återspeglar de nationella myndigheternas roll
  . |
| --- | --- |

(14)

Förhandsauktorisering för att starta verksamhet i kreditinstitut är en viktig tillsynsteknik för att säkerställa att sådan verksamhet endast utförs av aktörer med en sund ekonomisk bas, en organisation som kan hantera de särskilda riskerna med inlåning och kreditgivning samt lämplig ledning. ECB bör därför ha till uppgift att auktorisera kreditinstitut och bör ansvara för återkallande av auktoriseringar,
  om inte annat följer av särskilda arrangemang som återspeglar de nationella myndigheternas roll
  .

| (15) | Utöver de villkor som föreskrivs i unionslagstiftningen för auktorisering av kreditinstitut och villkoren för återkallande av sådana auktoriseringar får medlemsstaterna för närvarande fastställa ytterligare villkor för auktorisering och villkor för återkallande av auktorisering. ECB bör därför fullgöra sin uppgift
  beträffande auktorisering
  av kreditinstitut och
  återkallande av
  auktoriseringen vid överträdelse av nationell lagstiftning efter ett förslag från den berörda nationella behöriga myndigheten, som bedömer om de relevanta bestämmelserna i den nationella lagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

(15)

Utöver de villkor som föreskrivs i unionslagstiftningen för auktorisering av kreditinstitut och villkoren för återkallande av sådana auktoriseringar får medlemsstaterna för närvarande fastställa ytterligare villkor för auktorisering och villkor för återkallande av auktorisering. ECB bör därför fullgöra sin uppgift
  beträffande auktorisering
  av kreditinstitut och
  återkallande av
  auktoriseringen vid överträdelse av nationell lagstiftning efter ett förslag från den berörda nationella behöriga myndigheten, som bedömer om de relevanta bestämmelserna i den nationella lagstiftningen efterlevs.

| (16) | En bedömning av en ny ägares lämplighet inför ett köp av en väsentlig andel i ett kreditinstitut är ett oundgängligt verktyg för att säkerställa att kreditinstitutens ägare alltid är lämpliga och finansiellt sunda. ECB är i egenskap av unionsinstitution väl lämpat att utföra en sådan bedömning utan att föreskriva onödiga begränsningar av den inre marknaden. ECB bör ha till uppgift att bedöma kreditinstituts förvärv och avyttringar av företag,
  utom i samband med rekonstruktion och avveckling av banker
  . |
| --- | --- |

(16)

En bedömning av en ny ägares lämplighet inför ett köp av en väsentlig andel i ett kreditinstitut är ett oundgängligt verktyg för att säkerställa att kreditinstitutens ägare alltid är lämpliga och finansiellt sunda. ECB är i egenskap av unionsinstitution väl lämpat att utföra en sådan bedömning utan att föreskriva onödiga begränsningar av den inre marknaden. ECB bör ha till uppgift att bedöma kreditinstituts förvärv och avyttringar av företag,
  utom i samband med rekonstruktion och avveckling av banker
  .

| (17) | Efterlevnad av unionsbestämmelser som kräver att kreditinstitut har en viss kapitalnivå som skydd mot de inneboende riskerna i sin verksamhet, begränsning av exponeringen mot enskilda motparter, offentliggörande av information om ett kreditinstituts finansiella situation, förfogande över tillräckliga likvida medel för att tåla situationer med marknadsstress och begränsning av skuldsättningen är en förutsättning för sunda kreditinstitut. ECB bör ha till uppgift att säkerställa efterlevnad av dessa bestämmelser,
  bland annat genom att bevilja godkännanden, tillstånd, avvikelser eller undantag för de syften som avses i dessa bestämmelser
  . |
| --- | --- |

(17)

Efterlevnad av unionsbestämmelser som kräver att kreditinstitut har en viss kapitalnivå som skydd mot de inneboende riskerna i sin verksamhet, begränsning av exponeringen mot enskilda motparter, offentliggörande av information om ett kreditinstituts finansiella situation, förfogande över tillräckliga likvida medel för att tåla situationer med marknadsstress och begränsning av skuldsättningen är en förutsättning för sunda kreditinstitut. ECB bör ha till uppgift att säkerställa efterlevnad av dessa bestämmelser,
  bland annat genom att bevilja godkännanden, tillstånd, avvikelser eller undantag för de syften som avses i dessa bestämmelser
  .

| (18) | Viktiga tillsynsverktyg är ytterligare kapitalbuffertar, inklusive en kapitalbevarande buffert, en konjunkturutjämnande kapitalbuffert för att säkerställa att kreditinstituten under perioder av ekonomisk tillväxt ackumulerar en kapitalbas som är tillräcklig för att täcka förluster under kritiska perioder,
  övergripande och andra buffertar för systemviktiga institut samt andra åtgärder i syfte att hantera systemrisker eller makrorisker
  ▌.
  För att säkerställa full samordning då nationella myndigheter föreskriver sådana åtgärder bör ECB på vederbörligt sätt underrättas. Dessutom bör ECB ha möjlighet att vid behov ställa högre krav och vidta striktare åtgärder, i nära samordning med nationella myndigheter. Bestämmelserna i denna förordning om åtgärder i syfte att hantera systemrisker eller makrorisker påverkar inte några samordningsförfaranden som föreskrivs i andra akter i unionslagstiftningen. Nationella behöriga eller utsedda myndigheter och ECB ska agera i fråga om varje samordningsförfarande som föreskrivs i sådana akter efter att ha följt de förfaranden som föreskrivs i denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Viktiga tillsynsverktyg är ytterligare kapitalbuffertar, inklusive en kapitalbevarande buffert, en konjunkturutjämnande kapitalbuffert för att säkerställa att kreditinstituten under perioder av ekonomisk tillväxt ackumulerar en kapitalbas som är tillräcklig för att täcka förluster under kritiska perioder,
  övergripande och andra buffertar för systemviktiga institut samt andra åtgärder i syfte att hantera systemrisker eller makrorisker
  ▌.
  För att säkerställa full samordning då nationella myndigheter föreskriver sådana åtgärder bör ECB på vederbörligt sätt underrättas. Dessutom bör ECB ha möjlighet att vid behov ställa högre krav och vidta striktare åtgärder, i nära samordning med nationella myndigheter. Bestämmelserna i denna förordning om åtgärder i syfte att hantera systemrisker eller makrorisker påverkar inte några samordningsförfaranden som föreskrivs i andra akter i unionslagstiftningen. Nationella behöriga eller utsedda myndigheter och ECB ska agera i fråga om varje samordningsförfarande som föreskrivs i sådana akter efter att ha följt de förfaranden som föreskrivs i denna förordning.

| (19) | Ett kreditinstituts säkerhet och sundhet beror också på avsättningen av tillräckligt internt kapital, med beaktande av de risker som det kan utsättas för, och på tillgången på lämpliga interna organisationsstrukturer och företagets styrformer. ECB bör därför ha till uppgift att kräva att kreditinstitut har effektiva styrformer, processer och mekanismer och effektiva metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt. Om det finns brister bör ECB också ha till uppgift att införa ytterligare lämpliga krav, däribland kapitalbaskrav, särskilda krav på
  utlämnande
  av uppgifter och särskilda likviditetskrav. |
| --- | --- |

(19)

Ett kreditinstituts säkerhet och sundhet beror också på avsättningen av tillräckligt internt kapital, med beaktande av de risker som det kan utsättas för, och på tillgången på lämpliga interna organisationsstrukturer och företagets styrformer. ECB bör därför ha till uppgift att kräva att kreditinstitut har effektiva styrformer, processer och mekanismer och effektiva metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt. Om det finns brister bör ECB också ha till uppgift att införa ytterligare lämpliga krav, däribland kapitalbaskrav, särskilda krav på
  utlämnande
  av uppgifter och särskilda likviditetskrav.

| (20) | Risker för kreditinstituts säkerhet och sundhet kan uppstå både för ett enskilt kreditinstitut och för en bankkoncern eller ett finansiellt konglomerat. Särskilda tillsynsformer för att mildra dessa risker är viktiga för att säkerställa att kreditinstituten är säkra och sunda. Utöver tillsyn över enskilda kreditinstitut bör ECB:s uppgifter innefatta gruppbaserad tillsyn, extra tillsyn, tillsyn över finansiella holdingföretag och tillsyn över blandade finansiella holdingföretag,
  exklusive tillsyn över försäkringsföretag. |
| --- | --- |

(20)

Risker för kreditinstituts säkerhet och sundhet kan uppstå både för ett enskilt kreditinstitut och för en bankkoncern eller ett finansiellt konglomerat. Särskilda tillsynsformer för att mildra dessa risker är viktiga för att säkerställa att kreditinstituten är säkra och sunda. Utöver tillsyn över enskilda kreditinstitut bör ECB:s uppgifter innefatta gruppbaserad tillsyn, extra tillsyn, tillsyn över finansiella holdingföretag och tillsyn över blandade finansiella holdingföretag,
  exklusive tillsyn över försäkringsföretag.

| (21) | För att bevara finansiell stabilitet måste en försämring av ett instituts finansiella och ekonomiska situation åtgärdas
  i ett tidigt skede
  . ECB bör ha till uppgift att göra tidiga ingripanden i enlighet med tillämplig unionslagstiftning. Banken bör dock samordna sitt tidiga ingripande med relevanta rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheter.
  Så länge de nationella myndigheterna fortfarande har befogenhet att rekonstruera kreditinstitut
  bör ECB dessutom på lämpligt sätt samordna med de berörda nationella myndigheterna för att säkerställa samsyn om respektive ansvarsområde i händelse av en kris, särskilt i samband med de gränsöverskridande krishanteringsgrupperna och de rekonstruktions- och avvecklingskollegier som inrättas för detta ändamål. |
| --- | --- |

(21)

För att bevara finansiell stabilitet måste en försämring av ett instituts finansiella och ekonomiska situation åtgärdas
  i ett tidigt skede
  . ECB bör ha till uppgift att göra tidiga ingripanden i enlighet med tillämplig unionslagstiftning. Banken bör dock samordna sitt tidiga ingripande med relevanta rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheter.
  Så länge de nationella myndigheterna fortfarande har befogenhet att rekonstruera kreditinstitut
  bör ECB dessutom på lämpligt sätt samordna med de berörda nationella myndigheterna för att säkerställa samsyn om respektive ansvarsområde i händelse av en kris, särskilt i samband med de gränsöverskridande krishanteringsgrupperna och de rekonstruktions- och avvecklingskollegier som inrättas för detta ändamål.

| (22) | Tillsynsuppgifter som inte tilldelas ECB bör förbli hos nationella myndigheter. Sådana uppgifter bör i synnerhet omfatta befogenheten att ta emot meddelanden från kreditinstitut rörande etableringsrätten och det fria tillhandahållandet av tjänster, att övervaka organ som inte omfattas av definitionen av kreditinstitut enligt unionslagstiftningen, men som enligt nationell lagstiftning övervakas som kreditinstitut, att övervaka kreditinstitut från tredjeländer som etablerar en filial eller tillhandahåller gränsöverskridande tjänster i unionen, att övervaka betaltjänster, att utföra dagliga kontroller av kreditinstitut, att fylla funktionen som behörig myndighet för kreditinstitut i samband med marknaderna för finansiella instrument samt förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism,
  samt konsumentskydd
  . |
| --- | --- |

(22)

Tillsynsuppgifter som inte tilldelas ECB bör förbli hos nationella myndigheter. Sådana uppgifter bör i synnerhet omfatta befogenheten att ta emot meddelanden från kreditinstitut rörande etableringsrätten och det fria tillhandahållandet av tjänster, att övervaka organ som inte omfattas av definitionen av kreditinstitut enligt unionslagstiftningen, men som enligt nationell lagstiftning övervakas som kreditinstitut, att övervaka kreditinstitut från tredjeländer som etablerar en filial eller tillhandahåller gränsöverskridande tjänster i unionen, att övervaka betaltjänster, att utföra dagliga kontroller av kreditinstitut, att fylla funktionen som behörig myndighet för kreditinstitut i samband med marknaderna för finansiella instrument samt förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt och finansiering av terrorism,
  samt konsumentskydd
  .

| (22a) | ECB bör när så är lämpligt samarbeta fullt ut med de nationella myndigheter som ansvarar för att säkra en hög nivå på konsumentskyddet och kampen mot penningtvätt. |
| --- | --- |

(22a)

ECB bör när så är lämpligt samarbeta fullt ut med de nationella myndigheter som ansvarar för att säkra en hög nivå på konsumentskyddet och kampen mot penningtvätt.

| (23) | ECB bör utföra de uppgifter som den tilldelas i syfte att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet i unionen
  liksom i de enskilda deltagande medlemsstaterna
  samt den inre marknadens enhetlighet och integritet och därmed också säkerställa skyddet för insättare och förbättra den inre marknadens funktion, i enlighet med det enhetliga regelverket för finansiella tjänster inom unionen.
  ECB bör i synnerhet ta vederbörlig hänsyn till principerna om jämlikhet och icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(23)

ECB bör utföra de uppgifter som den tilldelas i syfte att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet i unionen
  liksom i de enskilda deltagande medlemsstaterna
  samt den inre marknadens enhetlighet och integritet och därmed också säkerställa skyddet för insättare och förbättra den inre marknadens funktion, i enlighet med det enhetliga regelverket för finansiella tjänster inom unionen.
  ECB bör i synnerhet ta vederbörlig hänsyn till principerna om jämlikhet och icke-diskriminering.

| (24) | Överföringen av tillsynsuppgifterna till ECB bör vara förenlig med ramen för det europeiska system för finansiell tillsyn som inrättades 2010 och dess underliggande mål att utveckla det enhetliga regelverket och göra tillsynsmetoderna mer samstämmiga i hela unionen. Samarbete mellan banktillsynsorgan och försäkrings- och värdepappersmarknadens tillsynsorgan är viktigt för att hantera frågor av gemensamt intresse och för att säkerställa en korrekt tillsyn över kreditinstitut som även är verksamma inom försäkrings- och värdepapperssektorerna. ECB bör därför vara ålagd att ha ett nära samarbete med
  Europeiska bankmyndigheten
  , Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten inom ramen för det europeiska systemet för finansiell tillsyn.
  ECB bör fullgöra sina uppgifter i enlighet med bestämmelserna i förordningen och utan att det påverkar behörigheten och arbetsuppgifterna för andra deltagare i det europeiska systemet för finansiell tillsyn
  .
  ECB bör också vara ålagt att samarbeta med relevanta rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheter och instrument som direkt eller indirekt finansierar offentligt ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

(24)

Överföringen av tillsynsuppgifterna till ECB bör vara förenlig med ramen för det europeiska system för finansiell tillsyn som inrättades 2010 och dess underliggande mål att utveckla det enhetliga regelverket och göra tillsynsmetoderna mer samstämmiga i hela unionen. Samarbete mellan banktillsynsorgan och försäkrings- och värdepappersmarknadens tillsynsorgan är viktigt för att hantera frågor av gemensamt intresse och för att säkerställa en korrekt tillsyn över kreditinstitut som även är verksamma inom försäkrings- och värdepapperssektorerna. ECB bör därför vara ålagd att ha ett nära samarbete med
  Europeiska bankmyndigheten
  , Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten och Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten inom ramen för det europeiska systemet för finansiell tillsyn.
  ECB bör fullgöra sina uppgifter i enlighet med bestämmelserna i förordningen och utan att det påverkar behörigheten och arbetsuppgifterna för andra deltagare i det europeiska systemet för finansiell tillsyn
  .
  ECB bör också vara ålagt att samarbeta med relevanta rekonstruktions- och avvecklingsmyndigheter och instrument som direkt eller indirekt finansierar offentligt ekonomiskt stöd.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (26) | ECB bör utföra sina uppgifter under iakttagande av och i överensstämmelse med unionsrätten ▌, däribland hela unionens primärrätt och sekundärrätt, kommissionens beslut på området statligt stöd, konkurrensregler och koncentrationskontroll samt det enhetliga regelverk som gäller för alla medlemsstater. Europeiska bankmyndigheten har fått i uppgift att utarbeta förslag till tekniska standarder och utfärda riktlinjer och rekommendationer som säkerställer enhetlighet i tillsynen och en konsekvent tillämpning av resultaten av tillsynen inom unionen. ECB bör inte ersätta Europeiska bankmyndigheten när det gäller att utföra dessa uppgifter och bör därför ha befogenhet att anta förordningar i enlighet med artikel 132 i EUF-fördraget
  och i överensstämmelse med
  unionsakter som antagits av Europeiska kommissionen på grundval av utkast framtagna av Europeiska bankmyndigheten,
  och om inte annat följer av artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010. |
| --- | --- |

(26)

ECB bör utföra sina uppgifter under iakttagande av och i överensstämmelse med unionsrätten ▌, däribland hela unionens primärrätt och sekundärrätt, kommissionens beslut på området statligt stöd, konkurrensregler och koncentrationskontroll samt det enhetliga regelverk som gäller för alla medlemsstater. Europeiska bankmyndigheten har fått i uppgift att utarbeta förslag till tekniska standarder och utfärda riktlinjer och rekommendationer som säkerställer enhetlighet i tillsynen och en konsekvent tillämpning av resultaten av tillsynen inom unionen. ECB bör inte ersätta Europeiska bankmyndigheten när det gäller att utföra dessa uppgifter och bör därför ha befogenhet att anta förordningar i enlighet med artikel 132 i EUF-fördraget
  och i överensstämmelse med
  unionsakter som antagits av Europeiska kommissionen på grundval av utkast framtagna av Europeiska bankmyndigheten,
  och om inte annat följer av artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010.

| (26a) | Vid behov bör ECB ingå samförståndsavtal med behöriga myndigheter som ansvarar för marknader för finansiella instrument där det i allmänna termer beskrivs hur de ska samarbeta med varandra vid utförandet av sina tillsynsuppgifter enligt unionslagstiftningen när det gäller de finansiella instrument som definieras i artikel 2. Sådana avtal ska göras tillgängliga för Europaparlamentet, rådet och behöriga myndigheter i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

(26a)

Vid behov bör ECB ingå samförståndsavtal med behöriga myndigheter som ansvarar för marknader för finansiella instrument där det i allmänna termer beskrivs hur de ska samarbeta med varandra vid utförandet av sina tillsynsuppgifter enligt unionslagstiftningen när det gäller de finansiella instrument som definieras i artikel 2. Sådana avtal ska göras tillgängliga för Europaparlamentet, rådet och behöriga myndigheter i samtliga medlemsstater.

| (26b) | ECB bör, vid utförandet av sina uppgifter och vid utövandet av sina tillsynsbefogenheter, tillämpa de materiella regler som rör tillsyn av kreditinstitut. Dessa regler utgörs av tillämplig unionslagstiftning, i synnerhet direkt tillämpliga förordningar eller direktiv, såsom de om kapitalkrav för banker och om finansiella konglomerat. Om de materiella regler som rör tillsyn av kreditinstitut fastställs i direktiv bör ECB tillämpa den nationella lagstiftning i vilken dessa direktiv är införlivade. Om den relevanta unionslagstiftningen utgörs av förordningar bör ECB på de områden där dessa förordningar uttryckligen ger utrymme för olika alternativ för medlemsstaterna på dagen för ikraftträdandet av denna förordning tillämpa den nationella lagstiftningen om utnyttjande av dessa alternativ. Dessa alternativ bör tolkas så att de utesluter sådana alternativ som endast är tillgängliga för de behöriga eller utsedda myndigheterna. Detta påverkar inte principen om EU-rättens företräde. Härav följer att Europeiska centralbanken, när den antar riktlinjer eller rekommendationer eller när den fattar beslut, bör utgå ifrån och agera i överensstämmelse med tillämplig bindande unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(26b)

ECB bör, vid utförandet av sina uppgifter och vid utövandet av sina tillsynsbefogenheter, tillämpa de materiella regler som rör tillsyn av kreditinstitut. Dessa regler utgörs av tillämplig unionslagstiftning, i synnerhet direkt tillämpliga förordningar eller direktiv, såsom de om kapitalkrav för banker och om finansiella konglomerat. Om de materiella regler som rör tillsyn av kreditinstitut fastställs i direktiv bör ECB tillämpa den nationella lagstiftning i vilken dessa direktiv är införlivade. Om den relevanta unionslagstiftningen utgörs av förordningar bör ECB på de områden där dessa förordningar uttryckligen ger utrymme för olika alternativ för medlemsstaterna på dagen för ikraftträdandet av denna förordning tillämpa den nationella lagstiftningen om utnyttjande av dessa alternativ. Dessa alternativ bör tolkas så att de utesluter sådana alternativ som endast är tillgängliga för de behöriga eller utsedda myndigheterna. Detta påverkar inte principen om EU-rättens företräde. Härav följer att Europeiska centralbanken, när den antar riktlinjer eller rekommendationer eller när den fattar beslut, bör utgå ifrån och agera i överensstämmelse med tillämplig bindande unionslagstiftning.

| (26c) | Inom ramen för de uppgifter som ECB tilldelats tilldelar nationell lagstiftning de nationella behöriga myndigheterna vissa befogenheter som för närvarande inte krävs enligt unionslagstiftningen, bland annat vissa befogenheter gällande tidiga ingripanden och förebyggande åtgärder. ECB bör kunna kräva att de nationella myndigheterna använder dessa befogenheter i syfte att säkerställa utövandet av fullständig och effektiv tillsyn inom den gemensamma tillsynsmekanismen. |
| --- | --- |

(26c)

Inom ramen för de uppgifter som ECB tilldelats tilldelar nationell lagstiftning de nationella behöriga myndigheterna vissa befogenheter som för närvarande inte krävs enligt unionslagstiftningen, bland annat vissa befogenheter gällande tidiga ingripanden och förebyggande åtgärder. ECB bör kunna kräva att de nationella myndigheterna använder dessa befogenheter i syfte att säkerställa utövandet av fullständig och effektiv tillsyn inom den gemensamma tillsynsmekanismen.

| (27) | Vid överträdelser bör det för att säkerställa att kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag tillämpar tillsynsreglerna och tillsynsbesluten föreläggas effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner. I enlighet med artikel 132.3 i EUF-fördraget och rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (8) har ECB rätt att förelägga företag böter eller viten om de inte uppfyller sina förpliktelser enligt ECB:s förordningar och beslut. För att Europeiska centralbanken ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt när det gäller att verkställa tillsynsregler som föreskrivs i direkt tillämplig unionslagstiftning bör den dessutom ha rätt att förelägga kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag böter om de bryter mot de reglerna. Nationella myndigheter bör även fortsättningsvis kunna förelägga sanktioner om de förpliktelser som föreskrivs i nationell lagstiftning som införlivar unionens direktiv inte fullgörs. Om Europeiska centralbanken anser att det krävs ytterligare sanktioner för att den ska kunna utföra sina uppgifter bör den kunna hänskjuta ärendet till nationella myndigheter för detta ändamål. |
| --- | --- |

(27)

Vid överträdelser bör det för att säkerställa att kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag tillämpar tillsynsreglerna och tillsynsbesluten föreläggas effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner. I enlighet med artikel 132.3 i EUF-fördraget och rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (8) har ECB rätt att förelägga företag böter eller viten om de inte uppfyller sina förpliktelser enligt ECB:s förordningar och beslut. För att Europeiska centralbanken ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt när det gäller att verkställa tillsynsregler som föreskrivs i direkt tillämplig unionslagstiftning bör den dessutom ha rätt att förelägga kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag böter om de bryter mot de reglerna. Nationella myndigheter bör även fortsättningsvis kunna förelägga sanktioner om de förpliktelser som föreskrivs i nationell lagstiftning som införlivar unionens direktiv inte fullgörs. Om Europeiska centralbanken anser att det krävs ytterligare sanktioner för att den ska kunna utföra sina uppgifter bör den kunna hänskjuta ärendet till nationella myndigheter för detta ändamål.

| (28) | Nationella tillsynsorgan har viktig och väletablerad sakkunskap om tillsyn över kreditinstitut inom sitt territorium och vad gäller deras ekonomiska, organisatoriska och kulturella karaktärsdrag. De har skapat en stor organisation för detta med specialiserad och högt kvalificerad personal. För att säkerställa högkvalitativ tillsyn på europeisk nivå bör nationella tillsynsorgan vara skyldiga att bistå ECB vid förberedelserna och genomförandet av alla akter i samband med ECB:s utövande av tillsyn. Detta bör i synnerhet gälla den löpande dagliga bedömningen av en banks situation och tillhörande kontroller på plats. |
| --- | --- |

(28)

Nationella tillsynsorgan har viktig och väletablerad sakkunskap om tillsyn över kreditinstitut inom sitt territorium och vad gäller deras ekonomiska, organisatoriska och kulturella karaktärsdrag. De har skapat en stor organisation för detta med specialiserad och högt kvalificerad personal. För att säkerställa högkvalitativ tillsyn på europeisk nivå bör nationella tillsynsorgan vara skyldiga att bistå ECB vid förberedelserna och genomförandet av alla akter i samband med ECB:s utövande av tillsyn. Detta bör i synnerhet gälla den löpande dagliga bedömningen av en banks situation och tillhörande kontroller på plats.

| (28a) | De kriterier som fastställs i artikel 5.4b för att definiera omfattningen av institut som är mindre betydande bör tillämpas på högsta konsolideringsnivå inom de deltagande medlemsstaterna på grundval av konsoliderade uppgifter. Om ECB utför de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning när det gäller en grupp av kreditinstitut som inte är mindre betydande på konsoliderad basis, bör den utföra dessa uppgifter på konsoliderad basis med hänsyn till gruppen av kreditinstitut och på individuell basis med hänsyn till bankdotterföretag och bankfilialer inom gruppen vilka är etablerade i deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

(28a)

De kriterier som fastställs i artikel 5.4b för att definiera omfattningen av institut som är mindre betydande bör tillämpas på högsta konsolideringsnivå inom de deltagande medlemsstaterna på grundval av konsoliderade uppgifter. Om ECB utför de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning när det gäller en grupp av kreditinstitut som inte är mindre betydande på konsoliderad basis, bör den utföra dessa uppgifter på konsoliderad basis med hänsyn till gruppen av kreditinstitut och på individuell basis med hänsyn till bankdotterföretag och bankfilialer inom gruppen vilka är etablerade i deltagande medlemsstater.

| (28b) | De kriterier som fastställs i artikel 5.4b för att definiera omfattningen av institut som är mindre betydande bör specificeras i en ram som antas och offentliggörs av ECB i samråd med nationella behöriga myndigheter. På denna grundval bör ECB ha ansvaret för att tillämpa dessa kriterier samt för att, genom sina egna beräkningar, kontrollera huruvida dessa kriterier är uppfyllda. ECB:s begäran om information för att utföra sin beräkning bör inte tvinga instituten att tillämpa redovisningsramar som avviker från de ramar som är tillämpliga på dem i enlighet med andra unionsrättsakter och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(28b)

De kriterier som fastställs i artikel 5.4b för att definiera omfattningen av institut som är mindre betydande bör specificeras i en ram som antas och offentliggörs av ECB i samråd med nationella behöriga myndigheter. På denna grundval bör ECB ha ansvaret för att tillämpa dessa kriterier samt för att, genom sina egna beräkningar, kontrollera huruvida dessa kriterier är uppfyllda. ECB:s begäran om information för att utföra sin beräkning bör inte tvinga instituten att tillämpa redovisningsramar som avviker från de ramar som är tillämpliga på dem i enlighet med andra unionsrättsakter och nationell lagstiftning.

| (28c) | Om en bank har bedömts vara betydande eller mindre betydande bör denna bedömning i allmänhet inte ändras oftare än en gång var tolfte månad, utom när det har skett strukturella förändringar i bankkoncernerna, t. ex. fusioner eller avyttringar. |
| --- | --- |

(28c)

Om en bank har bedömts vara betydande eller mindre betydande bör denna bedömning i allmänhet inte ändras oftare än en gång var tolfte månad, utom när det har skett strukturella förändringar i bankkoncernerna, t. ex. fusioner eller avyttringar.

| (28d) | Europeiska centralbanken bör, när den beaktar alla relevanta omständigheter, inbegripet hänsyn till likvärdiga förutsättningar efter ett meddelande från en behörig nationell myndighet besluta huruvida ett institut är av väsentlig betydelse för den inhemska ekonomin och därför bör övervakas av Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

(28d)

Europeiska centralbanken bör, när den beaktar alla relevanta omständigheter, inbegripet hänsyn till likvärdiga förutsättningar efter ett meddelande från en behörig nationell myndighet besluta huruvida ett institut är av väsentlig betydelse för den inhemska ekonomin och därför bör övervakas av Europeiska centralbanken.

| (29) | När det gäller tillsyn över gränsöverskridande banker som är verksamma både inom och utanför euroområdet bör ECB ha ett nära samarbete med icke deltagande medlemsstaters behöriga myndigheter. Som behörig myndighet bör ECB omfattas av tillhörande förpliktelse att samarbeta och utbyta information enligt unionslagstiftningen och bör delta fullt ut i tillsynskollegierna. Eftersom det medför klara fördelar i form av finansiell stabilitet och hållbar marknadsintegration att ha en europeisk institution som utövar tillsyn bör det dessutom vara möjligt för medlemsstater som inte har infört den gemensamma valutan att delta i den nya mekanismen. För att tillsynsuppgifterna ska kunna utföras på ett effektivt sätt krävs det dock att tillsynsbesluten genomförs fullt ut och utan dröjsmål. Medlemsstater som önskar delta i den nya mekanismen bör därför säkerställa att deras nationella behöriga myndigheter kommer att foga sig efter och vidta alla de åtgärder som ECB begär i samband med kreditinstitut. ECB bör kunna inleda ett nära samarbete med behöriga myndigheter i en medlemsstat som inte har infört den gemensamma valutan. ECB bör åläggas att inleda samarbetet om villkoren i denna förordning är uppfyllda. ▌ |
| --- | --- |

(29)

När det gäller tillsyn över gränsöverskridande banker som är verksamma både inom och utanför euroområdet bör ECB ha ett nära samarbete med icke deltagande medlemsstaters behöriga myndigheter. Som behörig myndighet bör ECB omfattas av tillhörande förpliktelse att samarbeta och utbyta information enligt unionslagstiftningen och bör delta fullt ut i tillsynskollegierna. Eftersom det medför klara fördelar i form av finansiell stabilitet och hållbar marknadsintegration att ha en europeisk institution som utövar tillsyn bör det dessutom vara möjligt för medlemsstater som inte har infört den gemensamma valutan att delta i den nya mekanismen. För att tillsynsuppgifterna ska kunna utföras på ett effektivt sätt krävs det dock att tillsynsbesluten genomförs fullt ut och utan dröjsmål. Medlemsstater som önskar delta i den nya mekanismen bör därför säkerställa att deras nationella behöriga myndigheter kommer att foga sig efter och vidta alla de åtgärder som ECB begär i samband med kreditinstitut. ECB bör kunna inleda ett nära samarbete med behöriga myndigheter i en medlemsstat som inte har infört den gemensamma valutan. ECB bör åläggas att inleda samarbetet om villkoren i denna förordning är uppfyllda. ▌

| (29a) | Mot bakgrund av att deltagande medlemsstater som inte tillhör euroområdet saknar företrädare i ECB-rådet så länge som de inte har anslutit sig till euroområdet i enlighet med fördraget och de inte fullt ut kan dra nytta av andra mekanismer som står till buds för euroområdets medlemsstater, föreskrivs i denna förordning kompletterande skyddsåtgärder för beslutsprocessen. Dessa skyddsåtgärder, i synnerhet artikel 6.5d, bör dock tillämpas i vederbörligen motiverade undantagsfall. De bör endast användas så länge som dessa särskilda omständigheter föreligger. Skyddsåtgärderna är en följd av de särskilda omständigheter de deltagande medlemsstater som inte tillhör euroområdet befinner sig i enligt denna förordning eftersom de saknar företrädare i ECB-rådet och inte fullt ut kan dra nytta av andra mekanismer som står till buds för euroområdets medlemsstater. Därför kan inte och bör inte skyddsåtgärderna tolkas som ett prejudikat för andra områden för EU:s politik. |
| --- | --- |

(29a)

Mot bakgrund av att deltagande medlemsstater som inte tillhör euroområdet saknar företrädare i ECB-rådet så länge som de inte har anslutit sig till euroområdet i enlighet med fördraget och de inte fullt ut kan dra nytta av andra mekanismer som står till buds för euroområdets medlemsstater, föreskrivs i denna förordning kompletterande skyddsåtgärder för beslutsprocessen. Dessa skyddsåtgärder, i synnerhet artikel 6.5d, bör dock tillämpas i vederbörligen motiverade undantagsfall. De bör endast användas så länge som dessa särskilda omständigheter föreligger. Skyddsåtgärderna är en följd av de särskilda omständigheter de deltagande medlemsstater som inte tillhör euroområdet befinner sig i enligt denna förordning eftersom de saknar företrädare i ECB-rådet och inte fullt ut kan dra nytta av andra mekanismer som står till buds för euroområdets medlemsstater. Därför kan inte och bör inte skyddsåtgärderna tolkas som ett prejudikat för andra områden för EU:s politik.

| (29b) | Ingenting i denna förordning bör på något sätt ändra den nuvarande ramen för förändring av associationsform för dotterföretag eller filialer och tillämpningen av denna ram eller uppfattas eller tillämpas som incitament för en sådan förändring. I detta avseende bör de nationella behöriga myndigheternas ansvarsområde i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen respekteras till fullo, så att dessa myndigheter fortsätter att disponera över tillräckliga verktyg och befogenheter för tillsyn över kreditinstitut med verksamhet på deras territorium för att ha kapacitet att fullgöra sitt ansvar och effektivt skydda den finansiella stabiliteten och allmänintresset. För att bistå de behöriga myndigheterna i fullgörandet av sina skyldigheter bör dessutom information om förändringar i den rättsliga formen för dotterföretag eller filialer lämnas i god tid till insättare och behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

(29b)

Ingenting i denna förordning bör på något sätt ändra den nuvarande ramen för förändring av associationsform för dotterföretag eller filialer och tillämpningen av denna ram eller uppfattas eller tillämpas som incitament för en sådan förändring. I detta avseende bör de nationella behöriga myndigheternas ansvarsområde i de medlemsstater som inte deltar i den gemensamma tillsynsmekanismen respekteras till fullo, så att dessa myndigheter fortsätter att disponera över tillräckliga verktyg och befogenheter för tillsyn över kreditinstitut med verksamhet på deras territorium för att ha kapacitet att fullgöra sitt ansvar och effektivt skydda den finansiella stabiliteten och allmänintresset. För att bistå de behöriga myndigheterna i fullgörandet av sina skyldigheter bör dessutom information om förändringar i den rättsliga formen för dotterföretag eller filialer lämnas i god tid till insättare och behöriga myndigheter.

| (30) | ECB bör ha de tillsynsbefogenheter som krävs för att utföra sina uppgifter. Unionslagstiftningen om tillsyn över kreditinstitut föreskriver vissa befogenheter som ska tilldelas de behöriga myndigheter som medlemsstaterna utsett för ändamålet. I den mån som dessa befogenheter faller inom ramen för de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas bör ECB anses vara behörig myndighet för deltagande medlemsstater och ha de befogenheter som behöriga myndigheter ges genom unionslagstiftningen. Detta inbegriper befogenheter som genom de akterna ges till behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaterna och de befogenheter som utsedda myndigheter ges. |
| --- | --- |

(30)

ECB bör ha de tillsynsbefogenheter som krävs för att utföra sina uppgifter. Unionslagstiftningen om tillsyn över kreditinstitut föreskriver vissa befogenheter som ska tilldelas de behöriga myndigheter som medlemsstaterna utsett för ändamålet. I den mån som dessa befogenheter faller inom ramen för de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas bör ECB anses vara behörig myndighet för deltagande medlemsstater och ha de befogenheter som behöriga myndigheter ges genom unionslagstiftningen. Detta inbegriper befogenheter som genom de akterna ges till behöriga myndigheter i hem- och värdmedlemsstaterna och de befogenheter som utsedda myndigheter ges.

| (30a) | ECB bör ha tillsynsbefogenheter att avsätta en ledamot i ett ledningsorgan i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. |
| --- | --- |

(30a)

ECB bör ha tillsynsbefogenheter att avsätta en ledamot i ett ledningsorgan i enlighet med bestämmelserna i denna förordning.

| (31) | För att effektivt kunna utföra sina uppgifter bör ECB ha möjlighet att begära in all nödvändig information samt genomföra utredningar och kontroller på plats, om så är lämpligt i samarbete med nationella behöriga myndigheter. ECB och de nationella tillsynsmyndigheterna bör ha tillgång till samma information utan att kreditinstituten blir föremål för dubbla rapporteringskrav. |
| --- | --- |

(31)

För att effektivt kunna utföra sina uppgifter bör ECB ha möjlighet att begära in all nödvändig information samt genomföra utredningar och kontroller på plats, om så är lämpligt i samarbete med nationella behöriga myndigheter. ECB och de nationella tillsynsmyndigheterna bör ha tillgång till samma information utan att kreditinstituten blir föremål för dubbla rapporteringskrav.

| (31a) | Rätten till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient är en av unionslagstiftningens grundläggande principer och skyddar sekretessen i kommunikationen mellan fysiska eller juridiska personer och deras juridiska rådgivare, i enlighet med villkoren i domstolens rättspraxis. |
| --- | --- |

(31a)

Rätten till förtrolig kommunikation mellan advokat och klient är en av unionslagstiftningens grundläggande principer och skyddar sekretessen i kommunikationen mellan fysiska eller juridiska personer och deras juridiska rådgivare, i enlighet med villkoren i domstolens rättspraxis.

| (31b) | När ECB behöver begära information från en person som är etablerad i en icke deltagande medlemsstat men tillhör ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag etablerat i en deltagande medlemsstat eller på vilken ett sådant kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag har lagt ut operativa uppgifter eller verksamheter och en sådan begäran om information inte är tillämplig och verkställbar i den icke deltagande medlemsstaten, bör ECB samordna med den nationella behöriga myndigheten i den berörda icke deltagande medlemsstaten. |
| --- | --- |

(31b)

När ECB behöver begära information från en person som är etablerad i en icke deltagande medlemsstat men tillhör ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag etablerat i en deltagande medlemsstat eller på vilken ett sådant kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag har lagt ut operativa uppgifter eller verksamheter och en sådan begäran om information inte är tillämplig och verkställbar i den icke deltagande medlemsstaten, bör ECB samordna med den nationella behöriga myndigheten i den berörda icke deltagande medlemsstaten.

| (31c) | Denna förordning påverkar inte tillämpningen av föreskrifterna i artiklarna 34 och 42 i protokollet om stadgan för ECB. Akter som ECB antar med stöd av denna förordning bör inte medföra rättigheter eller ålägga skyldigheter i icke deltagande medlemsstater, utom i de fall då sådana akter står i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning enligt protokollen nr 4 och 15. |
| --- | --- |

(31c)

Denna förordning påverkar inte tillämpningen av föreskrifterna i artiklarna 34 och 42 i protokollet om stadgan för ECB. Akter som ECB antar med stöd av denna förordning bör inte medföra rättigheter eller ålägga skyldigheter i icke deltagande medlemsstater, utom i de fall då sådana akter står i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning enligt protokollen nr 4 och 15.

| (32) | I de fall kreditinstitut utövar sin etableringsrätt eller rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat eller om flera enheter i en koncern är etablerade i olika medlemsstater föreskriver unionslagstiftningen särskilda förfaranden och regler för hur befogenhetsområdena ska fördelas mellan de berörda medlemsstaterna. I den mån ECB tar över vissa tillsynsuppgifter för alla deltagande medlemsstater bör de förfarandena och fördelningsreglerna inte gälla utövandet av etableringsrätten eller rätten att tillhandahålla tjänster i en annan deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

(32)

I de fall kreditinstitut utövar sin etableringsrätt eller rätt att tillhandahålla tjänster i en annan medlemsstat eller om flera enheter i en koncern är etablerade i olika medlemsstater föreskriver unionslagstiftningen särskilda förfaranden och regler för hur befogenhetsområdena ska fördelas mellan de berörda medlemsstaterna. I den mån ECB tar över vissa tillsynsuppgifter för alla deltagande medlemsstater bör de förfarandena och fördelningsreglerna inte gälla utövandet av etableringsrätten eller rätten att tillhandahålla tjänster i en annan deltagande medlemsstat.

| (32a) | ECB bör vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning och vid begäran om assistans från nationella behöriga myndigheter ta vederbörlig hänsyn till en rättvis balans mellan alla deltagande myndigheter i enlighet med det ansvar för enskild, undergruppskonsoliderad och gruppbaserad tillsyn som anges i tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

(32a)

ECB bör vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning och vid begäran om assistans från nationella behöriga myndigheter ta vederbörlig hänsyn till en rättvis balans mellan alla deltagande myndigheter i enlighet med det ansvar för enskild, undergruppskonsoliderad och gruppbaserad tillsyn som anges i tillämplig unionslagstiftning.

| (32b) | Ingenting i denna förordning bör tolkas som att ECB tilldelas befogenhet att ålägga andra fysiska eller juridiska personer än kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag sanktioner, utan att det påverkar ECB:s befogenheter att begära att nationella behöriga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa att lämpliga sanktioner föreläggs. |
| --- | --- |

(32b)

Ingenting i denna förordning bör tolkas som att ECB tilldelas befogenhet att ålägga andra fysiska eller juridiska personer än kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag sanktioner, utan att det påverkar ECB:s befogenheter att begära att nationella behöriga myndigheter vidtar åtgärder för att säkerställa att lämpliga sanktioner föreläggs.

| (33) | I sin egenskap av institution som inrättats genom fördragen är ECB en institution för hela unionen.
  ECB bör i sitt beslutsfattande vara bunden av unionsbestämmelserna och av allmänna principer om rättssäkerhet och transparens. Rätten för adressaterna för ECB:s beslut att bli hörda bör respekteras fullt ut
  liksom deras rätt att begära omprövning av ECB:s beslut i enlighet med de regler som fastställs i denna förordning. |
| --- | --- |

(33)

I sin egenskap av institution som inrättats genom fördragen är ECB en institution för hela unionen.
  ECB bör i sitt beslutsfattande vara bunden av unionsbestämmelserna och av allmänna principer om rättssäkerhet och transparens. Rätten för adressaterna för ECB:s beslut att bli hörda bör respekteras fullt ut
  liksom deras rätt att begära omprövning av ECB:s beslut i enlighet med de regler som fastställs i denna förordning.

| (34) | Tilldelningen av tillsynsuppgifterna innebär ett stort ansvar för ECB att bevara den finansiella stabiliteten i unionen och att använda sina tillsynsbefogenheter på det sätt som är mest effektivt och proportionellt
  . En överföring av tillsynsbefogenheter från medlemsstaterna till unionen måste balanseras av lämpliga krav på transparens och ansvarighet
  . ECB bör därför vara ansvarigt för hur dessa uppgifter utförs inför Europaparlamentet och rådet ▌, som är institutioner med demokratisk legitimitet som företräder EU:s befolkning och medlemsländer. Detta bör innebära att ECB regelbundet rapporterar och svarar på frågor
  från Europaparlamentet, i enlighet med sin arbetsordning, samt från Eurogruppen. Rapporteringsskyldigheten bör omfattas av relevanta krav på tystnadsplikt. |
| --- | --- |

(34)

Tilldelningen av tillsynsuppgifterna innebär ett stort ansvar för ECB att bevara den finansiella stabiliteten i unionen och att använda sina tillsynsbefogenheter på det sätt som är mest effektivt och proportionellt
  . En överföring av tillsynsbefogenheter från medlemsstaterna till unionen måste balanseras av lämpliga krav på transparens och ansvarighet
  . ECB bör därför vara ansvarigt för hur dessa uppgifter utförs inför Europaparlamentet och rådet ▌, som är institutioner med demokratisk legitimitet som företräder EU:s befolkning och medlemsländer. Detta bör innebära att ECB regelbundet rapporterar och svarar på frågor
  från Europaparlamentet, i enlighet med sin arbetsordning, samt från Eurogruppen. Rapporteringsskyldigheten bör omfattas av relevanta krav på tystnadsplikt.

| (34a) | Europeiska centralbanken bör också till de nationella parlamenten i deltagande medlemsstater överlämna de rapporter den tillställer Europaparlamentet och rådet. De deltagande medlemsstaternas nationella parlament bör ha möjlighet att tillställa ECB eventuella synpunkter eller frågor angående utförandet av tillsynsuppgifterna, som ECB får besvara. I dessa nationella parlaments arbetsordningar bör man ta upp detaljerna kring relevanta förfaranden och system för att tillställa ECB synpunkter eller frågor. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas synpunkter eller frågor som rör återkallande av auktoriseringen för kreditinstitut beträffande vilka åtgärder som är nödvändiga för rekonstruktion och avveckling eller för att bevara den finansiella stabiliteten som redan har vidtagits av de nationella myndigheterna i enlighet med det förfarande som anges i artikel 13.2a. Parlamentet i en deltagande medlemsstat bör också kunna uppmana ordföranden eller en företrädare för tillsynsnämnden att delta i en diskussion som rör tillsynen av kreditinstitut i denna medlemsstat tillsammans med en företrädare för den nationella behöriga myndigheten. Denna roll för de nationella parlamenten är lämplig med hänsyn till de potentiella konsekvenser som tillsynsåtgärder kan ha på de offentliga finanserna, kreditinstituten, deras kunder och anställda och på marknaderna i de deltagande medlemsstaterna.
  I de fall nationella tillsynsorgan vidtar åtgärder enligt denna förordning bör förfarandena för ansvarighet enligt nationell lagstiftning fortsätta att gälla. |
| --- | --- |

(34a)

Europeiska centralbanken bör också till de nationella parlamenten i deltagande medlemsstater överlämna de rapporter den tillställer Europaparlamentet och rådet. De deltagande medlemsstaternas nationella parlament bör ha möjlighet att tillställa ECB eventuella synpunkter eller frågor angående utförandet av tillsynsuppgifterna, som ECB får besvara. I dessa nationella parlaments arbetsordningar bör man ta upp detaljerna kring relevanta förfaranden och system för att tillställa ECB synpunkter eller frågor. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas synpunkter eller frågor som rör återkallande av auktoriseringen för kreditinstitut beträffande vilka åtgärder som är nödvändiga för rekonstruktion och avveckling eller för att bevara den finansiella stabiliteten som redan har vidtagits av de nationella myndigheterna i enlighet med det förfarande som anges i artikel 13.2a. Parlamentet i en deltagande medlemsstat bör också kunna uppmana ordföranden eller en företrädare för tillsynsnämnden att delta i en diskussion som rör tillsynen av kreditinstitut i denna medlemsstat tillsammans med en företrädare för den nationella behöriga myndigheten. Denna roll för de nationella parlamenten är lämplig med hänsyn till de potentiella konsekvenser som tillsynsåtgärder kan ha på de offentliga finanserna, kreditinstituten, deras kunder och anställda och på marknaderna i de deltagande medlemsstaterna.
  I de fall nationella tillsynsorgan vidtar åtgärder enligt denna förordning bör förfarandena för ansvarighet enligt nationell lagstiftning fortsätta att gälla.

| (34b) | Denna förordning påverkar inte Europaparlamentets rätt att inrätta ett tillfälligt undersökningsutskott för att utreda påstådda överträdelser eller administrativa missförhållanden vid genomförandet av unionslagstiftningen, enligt artikel 226 i EUF-fördraget, eller utförandet av politisk kontroll i enlighet med fördragen, inbegripet Europaparlamentets rätt att inta en ståndpunkt eller anta en resolution i ärenden som den finner lämpliga. |
| --- | --- |

(34b)

Denna förordning påverkar inte Europaparlamentets rätt att inrätta ett tillfälligt undersökningsutskott för att utreda påstådda överträdelser eller administrativa missförhållanden vid genomförandet av unionslagstiftningen, enligt artikel 226 i EUF-fördraget, eller utförandet av politisk kontroll i enlighet med fördragen, inbegripet Europaparlamentets rätt att inta en ståndpunkt eller anta en resolution i ärenden som den finner lämpliga.

| (34c) | I sitt agerande bör ECB följa principerna om rättssäkerhet och transparens. |
| --- | --- |

(34c)

I sitt agerande bör ECB följa principerna om rättssäkerhet och transparens.

| (34d) | I den förordning som avses i artikel 15.3 i EUF-fördraget bör det fastställas närmare föreskrifter som gör det möjligt att få tillgång till handlingar som innehas av ECB till följd av utförandet av tillsynsuppgifterna i enlighet med fördraget. |
| --- | --- |

(34d)

I den förordning som avses i artikel 15.3 i EUF-fördraget bör det fastställas närmare föreskrifter som gör det möjligt att få tillgång till handlingar som innehas av ECB till följd av utförandet av tillsynsuppgifterna i enlighet med fördraget.

| (34e) | I enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget ska Europeiska unionens domstol granska lagligheten av bland annat ECB:s akter, med undantag för rekommendationer och yttranden, som är avsedda att ha rättsverkan i förhållande till tredjepart. |
| --- | --- |

(34e)

I enlighet med artikel 263 i EUF-fördraget ska Europeiska unionens domstol granska lagligheten av bland annat ECB:s akter, med undantag för rekommendationer och yttranden, som är avsedda att ha rättsverkan i förhållande till tredjepart.

| (34f) | I enlighet med artikel 340 i EUF-fördraget bör ECB ersätta skada som orsakats av banken själv eller av dess anställda under tjänsteutövning i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. Detta bör inte påverka de nationella behöriga myndigheternas ansvar för att ersätta skada som orsakats av dem eller av deras anställda under tjänsteutövning i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

(34f)

I enlighet med artikel 340 i EUF-fördraget bör ECB ersätta skada som orsakats av banken själv eller av dess anställda under tjänsteutövning i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar. Detta bör inte påverka de nationella behöriga myndigheternas ansvar för att ersätta skada som orsakats av dem eller av deras anställda under tjänsteutövning i enlighet med nationell lagstiftning.

| (34 g) | Enligt artikel 342 i EUF-fördraget bör ECB tillämpa förordning nr 1 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen. |
| --- | --- |

(34 g)

Enligt artikel 342 i EUF-fördraget bör ECB tillämpa förordning nr 1 om vilka språk som ska användas i Europeiska ekonomiska gemenskapen.

| (34h) | När Europeiska centralbanken beslutar om huruvida de berörda personernas rätt att få tillgång till akten bör begränsas bör den respektera de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol. |
| --- | --- |

(34h)

När Europeiska centralbanken beslutar om huruvida de berörda personernas rätt att få tillgång till akten bör begränsas bör den respektera de grundläggande rättigheterna och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol.

| (34i) | ECB bör ge fysiska och juridiska personer möjlighet att begära en omprövning av beslut som fattas enligt de befogenheter som banken tilldelas genom denna förordning och som är riktade till dessa personer eller som direkt berör de överklagande personligen. Omfattningen av omprövningen bör hänföra sig till den processrättsliga och materiella överensstämmelsen av sådana beslut med denna förordning med respekt för ECB:s utrymme för bedömning av möjligheten att fatta dessa beslut. För detta ändamål och för ekonomi i förfarandena bör ECB inrätta en administrativ omprövningsnämnd för att genomföra denna interna omprövning. Vid sammansättning av denna nämnd bör ECB-rådet utse välrenommerade personer. I sitt beslut bör ECB-rådet i största möjliga utsträckning se till att en lämplig geografisk och könsmässig avvägning görs mellan medlemsstaterna. Man bör inom omprövningsförfarandet föreskriva en skyldighet för tillsynsnämnden att vid behov ompröva sitt tidigare utkast till beslut. |
| --- | --- |

(34i)

ECB bör ge fysiska och juridiska personer möjlighet att begära en omprövning av beslut som fattas enligt de befogenheter som banken tilldelas genom denna förordning och som är riktade till dessa personer eller som direkt berör de överklagande personligen. Omfattningen av omprövningen bör hänföra sig till den processrättsliga och materiella överensstämmelsen av sådana beslut med denna förordning med respekt för ECB:s utrymme för bedömning av möjligheten att fatta dessa beslut. För detta ändamål och för ekonomi i förfarandena bör ECB inrätta en administrativ omprövningsnämnd för att genomföra denna interna omprövning. Vid sammansättning av denna nämnd bör ECB-rådet utse välrenommerade personer. I sitt beslut bör ECB-rådet i största möjliga utsträckning se till att en lämplig geografisk och könsmässig avvägning görs mellan medlemsstaterna. Man bör inom omprövningsförfarandet föreskriva en skyldighet för tillsynsnämnden att vid behov ompröva sitt tidigare utkast till beslut.

| (35) | I enlighet med artikel 127.1 i EUF-fördraget ansvarar ECB för att bedriva penningpolitik i syfte att upprätthålla prisstabilitet. Målet med utförande av tillsynsuppgifter är att skydda kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet.
  De bör därför utföras helt åtskilda
  för att undvika intressekonflikter och för att säkerställa att varje uppgift utförs i enlighet med tillämpliga mål
  . ECB bör kunna säkerställa att ECB-rådet kan utföra sina monetära uppgifter helt avskilt från sina tillsynsuppgifter. En sådan avgränsning bör åtminstone inbegripa helt separata möten och dagordningar. |
| --- | --- |

(35)

I enlighet med artikel 127.1 i EUF-fördraget ansvarar ECB för att bedriva penningpolitik i syfte att upprätthålla prisstabilitet. Målet med utförande av tillsynsuppgifter är att skydda kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet.
  De bör därför utföras helt åtskilda
  för att undvika intressekonflikter och för att säkerställa att varje uppgift utförs i enlighet med tillämpliga mål
  . ECB bör kunna säkerställa att ECB-rådet kan utföra sina monetära uppgifter helt avskilt från sina tillsynsuppgifter. En sådan avgränsning bör åtminstone inbegripa helt separata möten och dagordningar.

| (35a) | Den organisatoriska åtskillnaden mellan personalen bör gälla samtliga tjänster som behövs för en oberoende penningpolitik och bör säkerställa att utövandet av de uppgifter som tilldelats enligt denna förordning till fullo omfattas av demokratisk ansvarighet och överinseende i enlighet med denna förordning. Den personal som utför de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning bör rapportera till tillsynsnämndens ordförande. |
| --- | --- |

(35a)

Den organisatoriska åtskillnaden mellan personalen bör gälla samtliga tjänster som behövs för en oberoende penningpolitik och bör säkerställa att utövandet av de uppgifter som tilldelats enligt denna förordning till fullo omfattas av demokratisk ansvarighet och överinseende i enlighet med denna förordning. Den personal som utför de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning bör rapportera till tillsynsnämndens ordförande.

| (36) | Det bör tillsammans med ECB inrättas en tillsynsnämnd som ansvarar för att ta fram beslut i tillsynsärenden och som spänner över de nationella tillsynsorganens särskilda sakkunskap. Tillsynsnämnden bör därför ledas av en ordförande,
  ha
  en vice ordförande ▌ och
  inkludera
  företrädare för ECB och de nationella myndigheterna.
  Utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med denna förordning bör respektera principerna om kön, erfarenhet och kvalifikationer. Alla tillsynsnämndens ledamöter bör i god tid och fullständigt informeras om punkterna på dagordningen för mötena i syfte att underlätta ändamålsenliga diskussioner och en ändamålsenlig beslutsprocess för utkasten. |
| --- | --- |

(36)

Det bör tillsammans med ECB inrättas en tillsynsnämnd som ansvarar för att ta fram beslut i tillsynsärenden och som spänner över de nationella tillsynsorganens särskilda sakkunskap. Tillsynsnämnden bör därför ledas av en ordförande,
  ha
  en vice ordförande ▌ och
  inkludera
  företrädare för ECB och de nationella myndigheterna.
  Utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med denna förordning bör respektera principerna om kön, erfarenhet och kvalifikationer. Alla tillsynsnämndens ledamöter bör i god tid och fullständigt informeras om punkterna på dagordningen för mötena i syfte att underlätta ändamålsenliga diskussioner och en ändamålsenlig beslutsprocess för utkasten.

| (36a) | Tillsynsnämnden bör vid fullgörandet av sina uppgifter ta hänsyn till alla relevanta fakta och omständigheter i de deltagande medlemsstaterna och bör bedriva sin verksamhet i hela unionens intresse. |
| --- | --- |

(36a)

Tillsynsnämnden bör vid fullgörandet av sina uppgifter ta hänsyn till alla relevanta fakta och omständigheter i de deltagande medlemsstaterna och bör bedriva sin verksamhet i hela unionens intresse.

| (36b) | Med full respekt för de institutionella arrangemang och det omröstningsförfarande som fastställs i fördragen bör tillsynsnämnden vara ett avgörande organ i samband med utförandet av ECB:s tillsynsuppgifter, vilket är uppgifter som hittills alltid har hört till de nationella behöriga myndigheternas ansvarsområde. Därför bör rådet ges befogenhet att anta ett genomförandebeslut om utnämning av tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande. Efter det att tillsynsnämnden tillfrågats bör ECB förelägga Europaparlamentet ett förslag till utnämning av ordförande och vice ordförande för godkännande. Efter godkännandet av detta förslag bör rådet anta detta genomförandebeslut. Ordföranden bör utses på grundval av ett öppet urvalsförfarande, vilket Europaparlamentet och rådet på vederbörligt sätt bör hållas underrättade. |
| --- | --- |

(36b)

Med full respekt för de institutionella arrangemang och det omröstningsförfarande som fastställs i fördragen bör tillsynsnämnden vara ett avgörande organ i samband med utförandet av ECB:s tillsynsuppgifter, vilket är uppgifter som hittills alltid har hört till de nationella behöriga myndigheternas ansvarsområde. Därför bör rådet ges befogenhet att anta ett genomförandebeslut om utnämning av tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande. Efter det att tillsynsnämnden tillfrågats bör ECB förelägga Europaparlamentet ett förslag till utnämning av ordförande och vice ordförande för godkännande. Efter godkännandet av detta förslag bör rådet anta detta genomförandebeslut. Ordföranden bör utses på grundval av ett öppet urvalsförfarande, vilket Europaparlamentet och rådet på vederbörligt sätt bör hållas underrättade.

| (36c) | För att tillåta en lämplig rotation samtidigt som ordförandens fulla oberoende säkerställs bör dennes mandatperiod inte vara längre än fem år och bör inte kunna förnyas. För att säkerställa full samordning med Europeiska bankmyndighetens verksamhet och med unionens tillsynspolitik bör tillsynsnämnden ha möjlighet att bjuda in Europeiska bankmyndigheten och Europeiska kommissionen som observatörer. Den europeiska rekonstruktionsmyndighetens ordförande bör, när denna myndighet inrättats, delta som observatör i tillsynsnämndens möten. |
| --- | --- |

(36c)

För att tillåta en lämplig rotation samtidigt som ordförandens fulla oberoende säkerställs bör dennes mandatperiod inte vara längre än fem år och bör inte kunna förnyas. För att säkerställa full samordning med Europeiska bankmyndighetens verksamhet och med unionens tillsynspolitik bör tillsynsnämnden ha möjlighet att bjuda in Europeiska bankmyndigheten och Europeiska kommissionen som observatörer. Den europeiska rekonstruktionsmyndighetens ordförande bör, när denna myndighet inrättats, delta som observatör i tillsynsnämndens möten.

| (36d) | Tillsynsnämnden bör bistås av en styrkommitté med en mer begränsad sammansättning. Styrkommittén bör förbereda tillsynsnämndens sammanträden, fullgöra sina uppgifter uteslutande i hela unionens intresse och bör samarbeta med tillsynsnämnden på ett fullständigt transparent sätt. |
| --- | --- |

(36d)

Tillsynsnämnden bör bistås av en styrkommitté med en mer begränsad sammansättning. Styrkommittén bör förbereda tillsynsnämndens sammanträden, fullgöra sina uppgifter uteslutande i hela unionens intresse och bör samarbeta med tillsynsnämnden på ett fullständigt transparent sätt.

| (36e) | ECB-rådet bör bjuda in företrädarna för de deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta närhelst ECB-rådet överväger att motsätta sig ett utkast till beslut som har utarbetats av tillsynsnämnden eller närhelst de berörda nationella behöriga myndigheterna har meddelat ECB-rådet sin motiverade meningsskiljaktighet om ett utkast till beslut från tillsynsnämnden, om detta beslut riktar sig till de nationella myndigheterna och avser kreditinstitut från deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta. |
| --- | --- |

(36e)

ECB-rådet bör bjuda in företrädarna för de deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta närhelst ECB-rådet överväger att motsätta sig ett utkast till beslut som har utarbetats av tillsynsnämnden eller närhelst de berörda nationella behöriga myndigheterna har meddelat ECB-rådet sin motiverade meningsskiljaktighet om ett utkast till beslut från tillsynsnämnden, om detta beslut riktar sig till de nationella myndigheterna och avser kreditinstitut från deltagande medlemsstater som inte har euron som valuta.

| (36f) | För att säkerställa en åtskillnad mellan penningpolitik och tillsynsuppgifter bör ECB vara skyldigt att inrätta en medlingspanel. Inrättandet av medlingspanelen och särskilt dess sammansättning bör säkerställa att panelen löser skiljaktiga meningar på ett välavvägt sätt i hela unionens intresse. |
| --- | --- |

(36f)

För att säkerställa en åtskillnad mellan penningpolitik och tillsynsuppgifter bör ECB vara skyldigt att inrätta en medlingspanel. Inrättandet av medlingspanelen och särskilt dess sammansättning bör säkerställa att panelen löser skiljaktiga meningar på ett välavvägt sätt i hela unionens intresse.

| (37) | Tillsynsnämnden,
  styrkommittén
  och den personal i ECB som utför tillsynsuppgifterna ska iaktta kraven på tystnadsplikt. Liknande krav bör gälla för utbyte av information med ECB-personal som inte medverkar i tillsynsverksamheten. Detta bör inte hindra att ECB utbyter information inom de gränser och på de villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning, inbegripet med Europeiska kommissionen för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget och enligt unionslagstiftningen om förbättrad ekonomisk och finanspolitisk tillsyn. |
| --- | --- |

(37)

Tillsynsnämnden,
  styrkommittén
  och den personal i ECB som utför tillsynsuppgifterna ska iaktta kraven på tystnadsplikt. Liknande krav bör gälla för utbyte av information med ECB-personal som inte medverkar i tillsynsverksamheten. Detta bör inte hindra att ECB utbyter information inom de gränser och på de villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning, inbegripet med Europeiska kommissionen för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter enligt artiklarna 107 och 108 i EUF-fördraget och enligt unionslagstiftningen om förbättrad ekonomisk och finanspolitisk tillsyn.

| (38) | För att kunna utföra sina tillsynsuppgifter på ett effektivt sätt bör ECB utföra de tillsynsuppgifter som den tilldelas helt oberoende, särskilt av otillbörlig politisk påverkan och påverkan av branschen, vilket skulle påverka dess operativa oavhängighet. |
| --- | --- |

(38)

För att kunna utföra sina tillsynsuppgifter på ett effektivt sätt bör ECB utföra de tillsynsuppgifter som den tilldelas helt oberoende, särskilt av otillbörlig politisk påverkan och påverkan av branschen, vilket skulle påverka dess operativa oavhängighet.

| (38a) | Användningen av karensperioder i tillsynsmyndigheterna utgör en viktig faktor för att säkerställa effektivitet och oberoende för den tillsyn som genomförs av dessa myndigheter. I detta syfte bör ECB, utan att det påverkar tillämpningen av strängare nationella regler, bygga upp och upprätthålla övergripande och formella förfaranden, inbegripet proportionerliga översynsperioder, för att i förväg bedöma och förebygga eventuella konflikter med den gemensamma tillsynsmekanismens/ECB:s berättigade intresse om en före detta ledamot av tillsynsnämnden börjar arbeta inom den banksektor han eller hon en gång övervakade. |
| --- | --- |

(38a)

Användningen av karensperioder i tillsynsmyndigheterna utgör en viktig faktor för att säkerställa effektivitet och oberoende för den tillsyn som genomförs av dessa myndigheter. I detta syfte bör ECB, utan att det påverkar tillämpningen av strängare nationella regler, bygga upp och upprätthålla övergripande och formella förfaranden, inbegripet proportionerliga översynsperioder, för att i förväg bedöma och förebygga eventuella konflikter med den gemensamma tillsynsmekanismens/ECB:s berättigade intresse om en före detta ledamot av tillsynsnämnden börjar arbeta inom den banksektor han eller hon en gång övervakade.

| (39) | ECB bör ha tillräckliga resurser för att kunna utöva tillsynen på ett effektivt sätt. Resurserna bör täckas på ett sätt som säkerställer ECB:s oberoende från otillbörlig påverkan av nationella behöriga myndigheter och marknadsaktörer, och penningpolitiska uppgifter och tillsynsuppgifter bör hållas åtskilda. Kostnaderna för tillsynen ska ▌ bäras av de enheter som är föremål för den. Den tillsyn som ECB utövar bör därför finansieras ▌genom
  årliga
  avgifter från kreditinstitut som är
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna. ECB bör även kunna ta ut avgifter från filialer som etablerats i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut som är etablerat i en icke deltagande medlemsstat för att täcka de utgifter som ECB ådrar sig i samband med utförandet av sina uppgifter som värdtillsynsorgan för dessa filialer. Om tillsyn över ett kreditinstitut eller en filial utövas gruppbaserat bör avgiften tas ut på högsta nivå i ett kreditinstitut inom den berörda gruppen med etablering i deltagande medlemsstater. Eventuella dotterföretag som är etablerade i icke deltagande medlemsstater bör undantas från beräkningen av avgifterna. |
| --- | --- |

(39)

ECB bör ha tillräckliga resurser för att kunna utöva tillsynen på ett effektivt sätt. Resurserna bör täckas på ett sätt som säkerställer ECB:s oberoende från otillbörlig påverkan av nationella behöriga myndigheter och marknadsaktörer, och penningpolitiska uppgifter och tillsynsuppgifter bör hållas åtskilda. Kostnaderna för tillsynen ska ▌ bäras av de enheter som är föremål för den. Den tillsyn som ECB utövar bör därför finansieras ▌genom
  årliga
  avgifter från kreditinstitut som är
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna. ECB bör även kunna ta ut avgifter från filialer som etablerats i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut som är etablerat i en icke deltagande medlemsstat för att täcka de utgifter som ECB ådrar sig i samband med utförandet av sina uppgifter som värdtillsynsorgan för dessa filialer. Om tillsyn över ett kreditinstitut eller en filial utövas gruppbaserat bör avgiften tas ut på högsta nivå i ett kreditinstitut inom den berörda gruppen med etablering i deltagande medlemsstater. Eventuella dotterföretag som är etablerade i icke deltagande medlemsstater bör undantas från beräkningen av avgifterna.

| (39a) | Om ett kreditinstitut tas med i gruppbaserad tillsyn bör avgiften beräknas på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och fördelas på de kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat och omfattas av den gruppbaserade tillsynen, grundat på objektiva kriterier som hör samman med betydelse och riskprofil, inbegripet de riskvägda tillgångarna. |
| --- | --- |

(39a)

Om ett kreditinstitut tas med i gruppbaserad tillsyn bör avgiften beräknas på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna och fördelas på de kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat och omfattas av den gruppbaserade tillsynen, grundat på objektiva kriterier som hör samman med betydelse och riskprofil, inbegripet de riskvägda tillgångarna.

| (40) | Effektiv tillsyn kräver välmotiverad, välutbildad och opartisk personal. För att skapa en verkligen integrerad tillsynsmekanism bör det vara tillåtet med lämpligt utbyte och utstationering av personal med och mellan
  alla deltagande medlemsstaters
  nationella tillsynsorgan och ECB.
  För att säkerställa kontinuerlig inbördes kontroll
  , särskilt när det gäller tillsyn över stora banker, bör ECB kunna kräva att nationella tillsynsgrupper även låter personal från andra deltagande medlemsstaters behöriga myndigheter medverka, så att
  tillsynsgrupper med geografisk mångfald och specifik expertis och profil kan inrättas. Utbytet och utstationeringen av personal bör skapa en gemensam tillsynskultur. ECB bör regelbundet informera om hur många personer från de deltagande medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter som är utstationerade inom ECB för den gemensamma tillsynsmekanismens räkning. |
| --- | --- |

(40)

Effektiv tillsyn kräver välmotiverad, välutbildad och opartisk personal. För att skapa en verkligen integrerad tillsynsmekanism bör det vara tillåtet med lämpligt utbyte och utstationering av personal med och mellan
  alla deltagande medlemsstaters
  nationella tillsynsorgan och ECB.
  För att säkerställa kontinuerlig inbördes kontroll
  , särskilt när det gäller tillsyn över stora banker, bör ECB kunna kräva att nationella tillsynsgrupper även låter personal från andra deltagande medlemsstaters behöriga myndigheter medverka, så att
  tillsynsgrupper med geografisk mångfald och specifik expertis och profil kan inrättas. Utbytet och utstationeringen av personal bör skapa en gemensam tillsynskultur. ECB bör regelbundet informera om hur många personer från de deltagande medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter som är utstationerade inom ECB för den gemensamma tillsynsmekanismens räkning.

| (41) | Med hänsyn till banktjänsternas globalisering och de internationella standardernas ökade betydelse bör ECB utföra sina uppgifter med iakttagande av internationella standarder och i dialog och nära samarbete med tillsynsorgan utanför unionen utan att överlappa Europeiska bankmyndighetens internationella roll. ECB bör ha befogenhet att utveckla kontakter och ingå administrativa avtal med tillsynsmyndigheter och förvaltningar i tredjeländer och med internationella organisationer
  i samordning
  med Europeiska bankmyndigheten och med fullt beaktande av medlemsstaternas och unionsinstitutionernas befintliga roller och respektive befogenheter. |
| --- | --- |

(41)

Med hänsyn till banktjänsternas globalisering och de internationella standardernas ökade betydelse bör ECB utföra sina uppgifter med iakttagande av internationella standarder och i dialog och nära samarbete med tillsynsorgan utanför unionen utan att överlappa Europeiska bankmyndighetens internationella roll. ECB bör ha befogenhet att utveckla kontakter och ingå administrativa avtal med tillsynsmyndigheter och förvaltningar i tredjeländer och med internationella organisationer
  i samordning
  med Europeiska bankmyndigheten och med fullt beaktande av medlemsstaternas och unionsinstitutionernas befintliga roller och respektive befogenheter.

| (42) | Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då Europeiska unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (10) är tillämpliga på ECB:s behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(42)

Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då Europeiska unionens institutioner och organ behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (10) är tillämpliga på ECB:s behandling av personuppgifter inom ramen för denna förordning.

| (43) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som görs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (11) är tillämplig på ECB.
  ECB har antagit beslut ECB/2004/11 av den 3 juni 2004 om villkor och närmare bestämmelser för utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning av Europeiska centralbanken

   (12). |
| --- | --- |

(43)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som görs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) (11) är tillämplig på ECB.
  ECB har antagit beslut ECB/2004/11 av den 3 juni 2004 om villkor och närmare bestämmelser för utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning av Europeiska centralbanken

   (12).

| (44) | För att säkerställa att den tillsyn som utövas över kreditinstitut är av högsta kvalitet, fri från andra icke tillsynsmässiga hänsyn, och att negativa marknadstrender som förstärker varandra i banker och stater hanteras i tid och på ett effektivt sätt bör ECB börja utföra de särskilda tillsynsuppgifterna så snart som möjligt. Överföringen av tillsynsuppgifterna från nationella tillsynsorgan till ECB kräver emellertid viss förberedelse. Därför bör det föreskrivas en lämplig infasningsperiod. ▌ |
| --- | --- |

(44)

För att säkerställa att den tillsyn som utövas över kreditinstitut är av högsta kvalitet, fri från andra icke tillsynsmässiga hänsyn, och att negativa marknadstrender som förstärker varandra i banker och stater hanteras i tid och på ett effektivt sätt bör ECB börja utföra de särskilda tillsynsuppgifterna så snart som möjligt. Överföringen av tillsynsuppgifterna från nationella tillsynsorgan till ECB kräver emellertid viss förberedelse. Därför bör det föreskrivas en lämplig infasningsperiod. ▌

| (44a) | När Europeiska centralbanken antar de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter den tilldelas genom denna förordning bör den besluta om övergångsbestämmelser som säkerställer slutförandet av pågående tillsynsförfaranden, inbegripet alla antagna beslut och/eller åtgärder eller utredningar som påbörjats innan denna förordning trädde i kraft.


  ▌ |
| --- | --- |

(44a)

När Europeiska centralbanken antar de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter den tilldelas genom denna förordning bör den besluta om övergångsbestämmelser som säkerställer slutförandet av pågående tillsynsförfaranden, inbegripet alla antagna beslut och/eller åtgärder eller utredningar som påbörjats innan denna förordning trädde i kraft.

▌

| (45a) | I sitt meddelande av den 28 november 2012 En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union angav kommissionen att man skulle ”kunna ändra artikel 127.6 i EUF-fördraget för att göra det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpligt och undanröja vissa av de rättsliga begränsningar som denna för närvarande medför när det gäller utformningen av den gemensamma övervakningsmekanismen (t.ex. att den ska omfatta en direkt och oåterkallelig opt-in för medlemsstater utanför euroområdet, som går utöver ett ’nära samarbete’, bevilja att medlemsstater utanför euroområdet som deltar i mekanismen ges helt lika rättigheter i ECB:s beslutsfattande och att man går ännu längre i den interna uppdelningen av beslutsfattande vad gäller penningpolitiken och tillsynsverksamheten)”. Kommissionen angav även att en ”punkt som bör åtgärdas ▌ är behovet av en förstärkning av den demokratiska ansvarigheten när det gäller ECB:s verksamhet som tillsynsorgan för bankerna”. I fördraget om Europeiska unionen fastställs det att förslag till ändringar av fördragen får föreläggas av varje medlemsstats regering, Europaparlamentet eller kommissionen och gälla vilken aspekt som helst av fördragen. |
| --- | --- |

(45a)

I sitt meddelande av den 28 november 2012 En plan för en djupgående och verklig ekonomisk och monetär union angav kommissionen att man skulle ”kunna ändra artikel 127.6 i EUF-fördraget för att göra det ordinarie lagstiftningsförfarandet tillämpligt och undanröja vissa av de rättsliga begränsningar som denna för närvarande medför när det gäller utformningen av den gemensamma övervakningsmekanismen (t.ex. att den ska omfatta en direkt och oåterkallelig opt-in för medlemsstater utanför euroområdet, som går utöver ett ’nära samarbete’, bevilja att medlemsstater utanför euroområdet som deltar i mekanismen ges helt lika rättigheter i ECB:s beslutsfattande och att man går ännu längre i den interna uppdelningen av beslutsfattande vad gäller penningpolitiken och tillsynsverksamheten)”. Kommissionen angav även att en ”punkt som bör åtgärdas ▌ är behovet av en förstärkning av den demokratiska ansvarigheten när det gäller ECB:s verksamhet som tillsynsorgan för bankerna”. I fördraget om Europeiska unionen fastställs det att förslag till ändringar av fördragen får föreläggas av varje medlemsstats regering, Europaparlamentet eller kommissionen och gälla vilken aspekt som helst av fördragen.

| (46) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter, näringsfrihet, rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol, och måste genomföras i enlighet med dessa rättigheter och principer. |
| --- | --- |

(46)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till skydd av personuppgifter, näringsfrihet, rätten till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol, och måste genomföras i enlighet med dessa rättigheter och principer.

| (47) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skapa ett effektivt och ändamålsenligt system för en unionsinstitutions utövande av specifik tillsyn över kreditinstitut och trygga en konsekvent tillämpning av det enhetliga regelverket på kreditinstitut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av bankmarknadens alleuropeiska struktur och bankkonkursers inverkan på andra medlemsstater, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(47)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att skapa ett effektivt och ändamålsenligt system för en unionsinstitutions utövande av specifik tillsyn över kreditinstitut och trygga en konsekvent tillämpning av det enhetliga regelverket på kreditinstitut inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av bankmarknadens alleuropeiska struktur och bankkonkursers inverkan på andra medlemsstater, bättre kan uppnås på unionsnivå, får unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Kapitel I

Syfte och definitioner

Artikel 1

Syfte
  och tillämpningsområde

Genom denna förordning tilldelas Europeiska centralbanken (ECB) särskilda uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut i syfte att bidra till kreditinstitutens säkerhet och sundhet och det finansiella systemets stabilitet
  inom EU
  och inom varje medlemsstat med
  fullständig
  hänsyn till och
  skyldighet att beakta
  den inre marknadens enhetlighet och integritet,
  på grundval av likabehandling av kreditinstitut i syfte att förebygga regelarbitrage.

De institutioner som avses i artikel 2 i direktiv 2006/48/EG är undantagna från de tillsynsuppgifter som ECB tilldelas i enlighet med artikel 4 i denna förordning. ECB:s tillsynsuppgifter ska begränsas till att omfatta reglering av kreditinstitut i enlighet med denna förordning. Denna förordning ska inte tilldela ECB några andra tillsynsuppgifter, såsom uppgifter som avser tillsyn över centrala motparter.

Vid fullgörandet av sina uppgifter enligt denna förordning ska ECB utan att det påverkar målet att säkerställa kreditinstitutens säkerhet och sundhet ta fullständig hänsyn till olika typer av kreditinstitut, deras storlek och affärsmodeller.

ECB:s åtgärder, förslag eller politik får varken direkt eller indirekt diskriminera någon medlemsstat eller grupp av medlemsstater som plats för tillhandahållande av banktjänster eller finansiella tjänster i någon valuta.

Denna förordning påverkar inte det ansvar och tillhörande befogenheter som de deltagande medlemsstaternas behöriga myndigheter har när det gäller att utföra tillsynsuppgifter som inte tilldelas ECB genom denna förordning.

Denna förordning påverkar inte heller det ansvar och tillhörande befogenheter som de deltagande medlemsstaternas behöriga eller utsedda myndigheter har när det gäller att tillämpa makrotillsynsverktyg som inte föreskrivs i tillämpliga akter i unionslagstiftningen.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | deltagande medlemsstat: en medlemsstat vars valuta är euron
  eller en medlemsstat vars valuta inte är euron och som har inlett ett nära samarbete i enlighet med artikel 6, |
| --- | --- |

1.

deltagande medlemsstat: en medlemsstat vars valuta är euron
  eller en medlemsstat vars valuta inte är euron och som har inlett ett nära samarbete i enlighet med artikel 6,

| 2. | nationell behörig myndighet: varje nationell behörig myndighet som har utsetts av deltagande medlemsstater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (13) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (14), |
| --- | --- |

2.

nationell behörig myndighet: varje nationell behörig myndighet som har utsetts av deltagande medlemsstater i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (13) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (omarbetning) (14),

| 3. | kreditinstitut: kreditinstitut så som de definieras i artikel 4.1 i direktiv 2006/48/EG, |
| --- | --- |

3.

kreditinstitut: kreditinstitut så som de definieras i artikel 4.1 i direktiv 2006/48/EG,

| 4. | finansiellt holdingföretag: finansiellt holdingföretag så som det definieras i artikel 4.19 i direktiv 2006/48/EG, |
| --- | --- |

4.

finansiellt holdingföretag: finansiellt holdingföretag så som det definieras i artikel 4.19 i direktiv 2006/48/EG,

| 5. | blandat finansiellt holdingföretag: blandat finansiellt holdingföretag så som det definieras i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (15), |
| --- | --- |

5.

blandat finansiellt holdingföretag: blandat finansiellt holdingföretag så som det definieras i artikel 2.15 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/87/EG av den 16 december 2002 om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värdepappersföretag i ett finansiellt konglomerat (15),

| 6. | finansiellt konglomerat: finansiellt konglomerat så som det definieras i artikel 2.14 i direktiv 2002/87/EG, |
| --- | --- |

6.

finansiellt konglomerat: finansiellt konglomerat så som det definieras i artikel 2.14 i direktiv 2002/87/EG,

| 6a | .
  nationell utsedd myndighet: en utsedd myndighet i den mening som avses i den tillämpliga unionslagstiftningen, |
| --- | --- |

6a

.
  nationell utsedd myndighet: en utsedd myndighet i den mening som avses i den tillämpliga unionslagstiftningen,

| 6b. | kvalificerat innehav: kvalificerat innehav så som det definieras i artikel 4.11 i direktiv 2006/48/EG, |
| --- | --- |

6b.

kvalificerat innehav: kvalificerat innehav så som det definieras i artikel 4.11 i direktiv 2006/48/EG,

| 6c. | gemensam tillsynsmekanism: ett europeiskt system för finansiell tillsyn som består av Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter i deltagande medlemsstater enligt artikel 5 i denna förordning. |
| --- | --- |

6c.

gemensam tillsynsmekanism: ett europeiskt system för finansiell tillsyn som består av Europeiska centralbanken och nationella behöriga myndigheter i deltagande medlemsstater enligt artikel 5 i denna förordning.

Kapitel II

Samarbete och uppgifter

Artikel 3

Samarbete

1.
     ECB ska ha ett nära samarbete med Europeiska bankmyndigheten, Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten och Europeiska systemrisknämnden
  samt övriga myndigheter
  som är en del av det europeiska system för finansiell tillsyn som inrättades genom artikel 2 i förordningarna (EU) nr 1093/2010, (EU) nr 1094/2010 och (EU) nr 1095/2010,
  som ska säkerställa en adekvat reglerings- och tillsynsnivå inom unionen.

Vid behov ska ECB ingå samförståndsavtal med medlemsstaternas behöriga myndigheter med ansvar för marknader för finansiella instrument. Sådana avtal ska göras tillgängliga för Europaparlamentet, rådet och behöriga myndigheter i samtliga medlemsstater.

1a.
     
  Vid tillämpning av denna förordning ska ECB delta i Europeiska bankmyndighetens tillsynsstyrelse enligt de villkor som anges i artikel 40 i förordning (EU) nr 1093/2010.

1b.
     
  ECB ska fullgöra sina uppgifter i enlighet med denna förordning och utan att det påverkar behörigheten och arbetsuppgifterna för EBA, Esma, Eiopa och ESRB.

1c.
     
  ECB ska ha ett nära samarbete med de myndigheter som har befogenhet att rekonstruera och avveckla kreditinstitut, inbegripet vid utarbetandet av rekonstruktionsplaner.

1d.
     
  I enlighet med artiklarna 1, 4 och 5 ska ECB ha ett nära samarbete med alla offentliga finansiella stödfaciliteter, inbegripet Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten (EFSF) och Europeiska stabilitetsmekanismen (ESM), särskilt när en sådan facilitet har beviljat eller sannolikt kommer att bevilja, direkt eller indirekt finansiellt stöd till ett kreditinstitut som omfattas av artikel 4 i denna förordning.

1e.
     
  ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke deltagande medlemsstater ska ingå ett samförståndsavtal som i allmänna ordalag beskriver hur de i nära samarbete ska utföra sina tillsynsuppgifter i enlighet med unionslagstiftningen i förhållande till de finansinstitut som definieras i artikel 2. Samförståndsavtalet ska ses över regelbundet.

ECB ska utan att det påverkar tillämpningen av första stycket ingå ett samförståndsavtal med den nationella behöriga myndigheten i varje icke deltagande medlemsstat där åtminstone ett globalt systemviktigt institut, enligt definitionen i unionslagstiftningen, hör hemma.

Varje samförståndsavtal ska ses över regelbundet och offentliggöras med beaktande av korrekt behandling av konfidentiell information.

Artikel 4

Uppgifter som tilldelas ECB

1.   
  Inom ramen för artikel 5
  ska ECB i enlighet med
  punkt 3 i denna artikel
  ha exklusiv befogenhet att för tillsynsändamål utföra följande uppgifter i förhållande till alla kreditinstitut som är etablerade i de deltagande medlemsstaterna:

| a) | Auktorisera kreditinstitut och återkalla kreditinstituts auktoriseringar
  med förbehåll för bestämmelserna i artikel 13
  . |
| --- | --- |

a)

Auktorisera kreditinstitut och återkalla kreditinstituts auktoriseringar
  med förbehåll för bestämmelserna i artikel 13
  .

| aa) | För kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat och som önskar etablera en filial eller tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i en icke deltagande medlemsstat, utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten ska ha enligt tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

aa)

För kreditinstitut som är etablerade i en deltagande medlemsstat och som önskar etablera en filial eller tillhandahålla gränsöverskridande tjänster i en icke deltagande medlemsstat, utföra de uppgifter som den behöriga myndigheten i hemmedlemsstaten ska ha enligt tillämplig unionslagstiftning.

| b) | Bedöma
  ansökningar om förvärv
  och
  avyttringar
  av
  kvalificerade
  innehav i kreditinstitut,
  såvida det inte gäller rekonstruktion av banker, och enligt bestämmelserna i artikel 13a
  . |
| --- | --- |

b)

Bedöma
  ansökningar om förvärv
  och
  avyttringar
  av
  kvalificerade
  innehav i kreditinstitut,
  såvida det inte gäller rekonstruktion av banker, och enligt bestämmelserna i artikel 13a
  .

| c) | Säkerställa efterlevnad av
  de
  akter
  som avses i artikel 4.3 första stycket, som föreskriver
  krav på tillsyn över kreditinstitut på områdena kapitalbaskrav,
  värdepapperisering
  , gränsvärden för stora exponeringar, likviditet, skuldsättning samt rapportering och offentliggörande information om detta. |
| --- | --- |

c)

Säkerställa efterlevnad av
  de
  akter
  som avses i artikel 4.3 första stycket, som föreskriver
  krav på tillsyn över kreditinstitut på områdena kapitalbaskrav,
  värdepapperisering
  , gränsvärden för stora exponeringar, likviditet, skuldsättning samt rapportering och offentliggörande information om detta.

▌

| f) | Säkerställa efterlevnad av de akter som avses i artikel 4.3 första stycket, som föreskriver
  krav
  på
  att kreditinstitut har effektiva styrformer,
  inbegripet lämpliga krav för de personer som är ansvariga för förvaltningen av kreditinstituten, metoder för riskhantering, rutiner för intern kontroll
  ,
  ersättningspolicyer och ersättningspraxis
  och effektiva metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt,
  inbegripet modeller för internmetoden. |
| --- | --- |

f)

Säkerställa efterlevnad av de akter som avses i artikel 4.3 första stycket, som föreskriver
  krav
  på
  att kreditinstitut har effektiva styrformer,
  inbegripet lämpliga krav för de personer som är ansvariga för förvaltningen av kreditinstituten, metoder för riskhantering, rutiner för intern kontroll
  ,
  ersättningspolicyer och ersättningspraxis
  och effektiva metoder för att utvärdera om det interna kapitalet är tillräckligt,
  inbegripet modeller för internmetoden.

| g) | Genomföra tillsynsgranskning, inbegripet när så är lämpligt i samordning med EBA, stresstester och eventuellt offentliggörande av dessa, i syfte att
  fastställa huruvida de former, strategier, processer och mekanismer som kreditinstituten har infört och institutens kapitalbaser säkerställer en sund förvaltning och täckning av deras risker, och baserat på den tillsynsgranskningen ställa särskilda krav på kreditinstituten att ha ytterligare kapitalbaser, särskilda krav på offentliggörande, särskilda likviditetskrav och andra åtgärder i de fall som specifikt
  görs tillgängliga för behöriga myndigheter genom tillämplig unionslagstiftning
  . |
| --- | --- |

g)

Genomföra tillsynsgranskning, inbegripet när så är lämpligt i samordning med EBA, stresstester och eventuellt offentliggörande av dessa, i syfte att
  fastställa huruvida de former, strategier, processer och mekanismer som kreditinstituten har infört och institutens kapitalbaser säkerställer en sund förvaltning och täckning av deras risker, och baserat på den tillsynsgranskningen ställa särskilda krav på kreditinstituten att ha ytterligare kapitalbaser, särskilda krav på offentliggörande, särskilda likviditetskrav och andra åtgärder i de fall som specifikt
  görs tillgängliga för behöriga myndigheter genom tillämplig unionslagstiftning
  .

▌

| i) | Utöva gruppbaserad tillsyn över kreditinstituts moderbolag etablerade i en av de deltagande medlemsstaterna, och även över finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag, samt delta i den gruppbaserade tillsynen, inbegripet i tillsynskollegier
  , utan att det påverkar deltagandet av nationella behöriga myndigheter i deltagande medlemsstater som observatörer i dessa kollegier,
  i samband med moderföretag som inte är etablerade i en av de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

i)

Utöva gruppbaserad tillsyn över kreditinstituts moderbolag etablerade i en av de deltagande medlemsstaterna, och även över finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag, samt delta i den gruppbaserade tillsynen, inbegripet i tillsynskollegier
  , utan att det påverkar deltagandet av nationella behöriga myndigheter i deltagande medlemsstater som observatörer i dessa kollegier,
  i samband med moderföretag som inte är etablerade i en av de deltagande medlemsstaterna.

| j) | Delta i extra tillsyn över finansiella konglomerat i samband med de kreditinstitut som ingår i det och åta sig uppgiften som samordnare i de fall ECB utses till samordnare för ett finansiellt konglomerat i enlighet med de kriterier som anges i tillämplig unionslagstiftning. |
| --- | --- |

j)

Delta i extra tillsyn över finansiella konglomerat i samband med de kreditinstitut som ingår i det och åta sig uppgiften som samordnare i de fall ECB utses till samordnare för ett finansiellt konglomerat i enlighet med de kriterier som anges i tillämplig unionslagstiftning.

| k) | Utföra tillsynsuppgifter i samband med
  återhämtningsplaner samt
  tidigt ingripande om ett kreditinstitut
  eller en grupp i förhållande till vilken ECB är den samordnande tillsynsmyndigheten
  inte uppfyller eller sannolikt kommer att bryta mot tillämpliga tillsynskrav
  och, endast i de fall som uttryckligen föreskrivs i tillämplig unionslagstiftning för behöriga myndigheter, strukturella ändringar som krävs av kreditinstitut för att förhindra finansiell stress eller konkurs, med uteslutande av rekonstruktionsbefogenheter
  . |
| --- | --- |

k)

Utföra tillsynsuppgifter i samband med
  återhämtningsplaner samt
  tidigt ingripande om ett kreditinstitut
  eller en grupp i förhållande till vilken ECB är den samordnande tillsynsmyndigheten
  inte uppfyller eller sannolikt kommer att bryta mot tillämpliga tillsynskrav
  och, endast i de fall som uttryckligen föreskrivs i tillämplig unionslagstiftning för behöriga myndigheter, strukturella ändringar som krävs av kreditinstitut för att förhindra finansiell stress eller konkurs, med uteslutande av rekonstruktionsbefogenheter
  .

▌

2.   För kreditinstitut som är etablerade i en icke deltagande medlemsstat och som etablerar en filial eller tillhandahåller gränsöverskridande tjänster i en deltagande medlemsstat ska ECB
  inom ramen för punkt 1
  utföra de uppgifter för vilka den deltagande medlemsstatens behöriga myndigheter har behörighet
  i enlighet med tillämplig unionslagstiftning
  .

3.   
  ECB ska, för att utföra de uppgifter som ECB tilldelats enligt denna förordning och med målet att säkerställa hög tillsynsstandard, tillämpa all relevant unionslagstiftning och, när denna unionslagstiftning utgörs av direktiv, den nationella lagstiftning i vilken dessa direktiv är införlivade. Om den relevanta unionslagstiftningen utgörs av förordningar ska ECB där dessa förordningar för närvarande uttryckligen ger medlemsstaterna utrymme för olika alternativ också tillämpa den nationella lagstiftning som använder sig av dessa alternativ.

I detta syfte ska ECB anta riktlinjer och rekommendationer och fatta beslut under iakttagande av och i enlighet med tillämplig unionslagstiftning och i synnerhet lagstiftnings- och icke-lagstiftningsakter, inbegripet dem som avses i artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget. Detta ska framför allt ske med iakttagande av de bindande tekniska standarder för tillsyn och tekniska standarder för genomförande som tagits fram av EBA och som antagits av kommissionen i enlighet med artiklarna 10–15 i förordning (EU) nr 1093/2010, artikel 16 i den förordningen om riktlinjer och rekommendationer och omfattas av bestämmelserna i EBA-förordningen om den gemensamma tillsynshandbok som tagits fram av EBA i enlighet med den förordningen. ECB får också anta förordningar endast i den mån det är nödvändigt för att organisera eller fastställa formerna för att utföra dessa uppgifter.

Innan Europeiska centralbanken antar en förordning ska den genomföra öppna offentliga samråd och analysera de möjliga kostnaderna och fördelarna, utom då sådana samråd och analyser inte står i proportion till omfattningen och konsekvenserna av de förordningar som avses eller till hur brådskande ärendet är, varvid ECB ska motivera varför ärendet är brådskande.

Vid behov ska ECB på olika sätt bidra till att utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn och tekniska standarder för genomförande från EBA i enlighet med förordning (EU) nr 1093/2010 eller fästa EBA:s uppmärksamhet på ett eventuellt behov av att till kommissionen överlämna förslag till standarder som ändrar existerande tekniska standarder för tillsyn eller genomförande.

Artikel 4a

Uppgifter och verktyg för makrotillsyn

1.
     
  När så är lämpligt eller bedöms vara nödvändigt ska de behöriga eller utsedda myndigheterna i de deltagande medlemsstaterna utan att det påverkar vad som sägs i punkt 2 nedan kräva att kreditinstituten har kapitalbuffertar på relevant nivå i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning utöver de kapitalbaskrav som avses i artikel 4.1c, inbegripet konjunkturutjämnande buffertvärden och andra åtgärder för att hantera de systemrisker eller makrorisker som behandlas i direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG, med förbehåll för däri angivna förfaranden, i de fall som specifikt anges i tillämplig unionslagstiftning. Tio arbetsdagar innan ett sådant beslut fattas ska den berörda myndigheten vederbörligen meddela ECB sin avsikt. Om ECB motsätter sig detta, ska den skriftligen ange sina skäl inom fem arbetsdagar. Den berörda myndigheten ska vederbörligen överväga ECB:s skäl innan den på lämpligt sätt går vidare med beslutet.

2.
     
  ECB får, om det bedöms vara nödvändigt, i stället för de nationella behöriga eller de nationella utsedda myndigheterna i den deltagande medlemsstaten, ställa högre krav än de nationella behöriga eller de nationella utsedda myndigheterna i deltagande medlemsstater för kreditinstitutens kapitalbuffertar på relevant nivå i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning utöver de kapitalbaskrav som avses i artikel 4.1c, inbegripet konjunkturutjämnande buffertvärden, enligt de villkor som anges i punkterna 3 och 4, och vidta strängare åtgärder för att hantera systemrisker eller makrorisker på kreditinstitutnivå med förbehåll för de förfaranden som anges i direktiven 2006/48/EG och 2006/49/EG i de fall som specifikt anges i relevant unionslagstiftning.

3.
     
  Varje nationell behörig eller utsedd myndighet får föreslå att ECB agerar enligt punkt 2 i syfte att åtgärda den särskilda situationen avseende det finansiella systemet och ekonomin i medlemsstaten.

4.
     
  När Europeiska centralbanken avser att agera enligt punkt 2 ska den ha ett nära samarbete med de utsedda myndigheterna i de berörda medlemsstaterna när eventuella insatser övervägs. ECB ska framför allt meddela sin avsikt till de berörda nationella behöriga eller utsedda myndigheterna tio dagar innan ett sådant beslut fattas. Om någon av de berörda myndigheterna motsätter sig detta ska den skriftligen ange sina skäl inom fem arbetsdagar. ECB ska vederbörligen beakta dessa skäl innan den på lämpligt sätt går vidare med beslutet.

5.
     
  Vid utförandet av de uppgifter som avses i punkt 2 ska ECB ta hänsyn till den särskilda situationen avseende det finansiella systemet, den ekonomiska situationen och konjunkturcykeln i enskilda medlemsstater eller delar därav.

Artikel 5

Samarbete inom den gemensamma tillsynsmekanismen

1.   ECB ska utföra sina uppgifter inom en gemensam tillsynsmekanism som består av ECB och nationella behöriga myndigheter.
  ECB ska vara ansvarigt för att den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar på ett effektivt och enhetligt sätt.

2.   
  Både ECB och
  nationella behöriga myndigheter ska
  ha en skyldighet att samarbeta i god tro och en skyldighet att utbyta information
  .

Utan att det inverkar på ECB:s befogenhet att direkt erhålla eller ha direkt tillgång till information som fortlöpande rapporteras från kreditinstituten ska de nationella behöriga myndigheterna särskilt förse ECB med all information som är nödvändig för utförandet av de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning.

▌

4a.
     
  Om så är lämpligt ska nationella behöriga myndigheter, utan att det påverkar ECB:s ansvar och ansvarighet för de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning, ansvara för att bistå ECB enligt de villkor som anges i den ram som avses i punkt 4 e, med förberedelser och genomförande av alla akter som rör de uppgifter i artikel 4 som rör alla kreditinstitut, inbegripet bistånd vid kontrollverksamhet. De ska följa de instruktioner som ECB ger vid utförandet av de uppgifter som nämns i artikel 4.

4b.
     
  I samband med de uppgifter som fastställs i artikel 4 ska ECB, med undantag för punkt 1 a och b i den artikeln, ha det ansvar som anges i punkt 4 c och de nationella myndigheterna ska ha det ansvar som anges i punkt 4 d, inom den ram och med förbehåll för de förfaranden som avses i punkt 4 e, för tillsynen av följande kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag eller filialer, etablerade i deltagande medlemsstater, till kreditinstitut etablerade i icke deltagande medlemsstater:

| — | De som är mindre betydande på gruppbasis, på den högsta konsolideringsnivån inom den deltagande medlemsstaten, eller individuellt i det specifika fallet med filialer, vilka är etablerade i deltagande medlemsstater, till kreditinstitut som är etablerade i icke deltagande medlemsstater. Betydelsen ska bedömas på grundval av följande kriterier:










  i) | Storlek. |
| --- | --- | --- |

—

De som är mindre betydande på gruppbasis, på den högsta konsolideringsnivån inom den deltagande medlemsstaten, eller individuellt i det specifika fallet med filialer, vilka är etablerade i deltagande medlemsstater, till kreditinstitut som är etablerade i icke deltagande medlemsstater. Betydelsen ska bedömas på grundval av följande kriterier:

i)

Storlek.

| ii) | Betydelsen för ekonomin i EU eller någon deltagande medlemsstat. |
| --- | --- |

ii)

Betydelsen för ekonomin i EU eller någon deltagande medlemsstat.

| iii) | Betydelsen av gränsöverskridande verksamheter. |
| --- | --- |

iii)

Betydelsen av gränsöverskridande verksamheter.

Med avseende på första stycket ovan ska ett kreditinstitut, ett finansiellt holdingföretag, eller ett blandat finansiellt holdingföretag inte anses vara mindre betydande, såvida detta inte är motiverat av särskilda omständigheter som ska anges i metoden, om ett av följande villkor föreligger:

| i) | Det sammanlagda värdet av dess tillgångar överstiger 30 miljarder EUR. |
| --- | --- |

i)

Det sammanlagda värdet av dess tillgångar överstiger 30 miljarder EUR.

| ii) | Förhållandet mellan dess sammanlagda tillgångar och BNP i den deltagande medlemsstaten där etableringen föreligger överstiger 20 %, utom i de fall det sammanlagda värdet av dess tillgångar understiger 5 miljarder EUR. |
| --- | --- |

ii)

Förhållandet mellan dess sammanlagda tillgångar och BNP i den deltagande medlemsstaten där etableringen föreligger överstiger 20 %, utom i de fall det sammanlagda värdet av dess tillgångar understiger 5 miljarder EUR.

| iii) | Efter meddelande från den behöriga nationella myndigheten att denna anser ett sådant institut vara av avgörande betydelse för den inhemska ekonomin fattar ECB ett beslut som bekräftar denna betydelse efter att ECB har gjort en samlad bedömning av kreditinstitutet, inbegripet en bedömning av balansräkningen. |
| --- | --- |

iii)

Efter meddelande från den behöriga nationella myndigheten att denna anser ett sådant institut vara av avgörande betydelse för den inhemska ekonomin fattar ECB ett beslut som bekräftar denna betydelse efter att ECB har gjort en samlad bedömning av kreditinstitutet, inbegripet en bedömning av balansräkningen.

ECB får också på eget initiativ anse ett institut vara av avgörande betydelse om det har etablerat bankdotterföretag i mer än en deltagande medlemsstat och dess gränsöverskridande tillgångar eller skulder motsvarar en betydande del av dess sammanlagda tillgångar eller skulder i enlighet med de villkor som fastställs enligt metoden.

De för vilka offentligt finansiellt stöd har begärts eller erhållits direkt från EFSF eller ESM ska inte anses mindre betydande.

Trots vad som sägs i föregående stycken ska ECB utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning med avseende på de tre mest betydande kreditinstituten i varje deltagande medlemsstat, om inte annat föranleds av särskilda omständigheter.

4c.
     
  I fråga om de kreditinstitut som avses i punkt 4b och inom den ram som fastställs i punkt 4e ska följande gälla:

| a) | ECB ska utfärda förordningar, riktlinjer eller allmänna instruktioner till nationella behöriga myndigheter, enligt vilka de uppgifter som fastställs i artikel 4 med undantag för leden a och b i samma artikel utförs och tillsynsbeslut antas av nationella behöriga myndigheter.



  Sådana instruktioner får avse särskilda befogenheter enligt artikel 13b.2 för grupper eller kategorier av kreditinstitut i syfte att säkerställa enhetliga resultat av tillsynen inom den gemensamma tillsynsmekanismen. |
| --- | --- |

a)

ECB ska utfärda förordningar, riktlinjer eller allmänna instruktioner till nationella behöriga myndigheter, enligt vilka de uppgifter som fastställs i artikel 4 med undantag för leden a och b i samma artikel utförs och tillsynsbeslut antas av nationella behöriga myndigheter.

| b) | I de fall det är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard får ECB närsomhelst, på eget initiativ efter att ha hört de nationella myndigheterna eller på begäran av en nationell behörig myndighet, besluta att själv direkt utöva alla relevanta befogenheter för ett eller flera av de kreditinstitut som avses i punkt 4b, inbegripet i de fall då finansiellt stöd har begärts eller erhållits indirekt från EFSF eller ESM. |
| --- | --- |

b)

I de fall det är nödvändigt för att säkerställa en enhetlig tillämpning av hög tillsynsstandard får ECB närsomhelst, på eget initiativ efter att ha hört de nationella myndigheterna eller på begäran av en nationell behörig myndighet, besluta att själv direkt utöva alla relevanta befogenheter för ett eller flera av de kreditinstitut som avses i punkt 4b, inbegripet i de fall då finansiellt stöd har begärts eller erhållits indirekt från EFSF eller ESM.

| c) | ECB ska utöva tillsyn över systemets sätt att fungera på grundval av det ansvar och de förfaranden som anges i denna artikel, särskilt punkt 4e c. |
| --- | --- |

c)

ECB ska utöva tillsyn över systemets sätt att fungera på grundval av det ansvar och de förfaranden som anges i denna artikel, särskilt punkt 4e c.

| d) | ECB får närsomhelst utnyttja de befogenheter som avses i artiklarna 9–12. |
| --- | --- |

d)

ECB får närsomhelst utnyttja de befogenheter som avses i artiklarna 9–12.

| e) | ECB får också vid behov eller kontinuerligt begära information från de nationella behöriga myndigheterna om genomförandet av de uppgifter som dessa utför enligt denna artikel. |
| --- | --- |

e)

ECB får också vid behov eller kontinuerligt begära information från de nationella behöriga myndigheterna om genomförandet av de uppgifter som dessa utför enligt denna artikel.

4d.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4c ska de nationella behöriga myndigheterna utföra och ha ansvar för de uppgifter som avses i artikel 4.1 aa, c, f, g, i och k samt för antagandet av alla relevanta tillsynsbeslut med avseende på de kreditinstitut som avses i punkt 4b första stycket, inom ramen för och med förbehåll för de förfaranden som avses i punkt 4e.

Med förbehåll för artiklarna 9–12 ska de nationella behöriga och utsedda myndigheterna även fortsättningsvis ha befogenhet att i enlighet med nationell lagstiftning erhålla information från kreditinstitut, holdingföretag, blandade holdingföretag och företag som på gruppbasis omfattas av den finansiella situationen i ett kreditinstitut och att utföra inspektioner på plats hos dessa kreditinstitut, holdingföretag, blandade holdingföretag och företag. De nationella behöriga myndigheterna ska i enlighet med den ram som anges i punkt 4e informera ECB om de åtgärder som har vidtagits i enlighet med denna punkt och nära samordna dessa åtgärder med ECB.

De nationella behöriga myndigheterna ska fortlöpande rapportera till ECB om utförandet av den verksamhet som sker i enlighet med denna artikel.

4e.
     
  ECB ska i samråd med nationella behöriga myndigheter i deltagande medlemsstater och på grundval av ett förslag från tillsynsnämnden anta och offentliggöra en ram för att organisera de praktiska metoderna för genomförandet av denna artikel. Ramen ska åtminstone inbegripa följande:

| a) | Den specifika metoden för bedömning av de kriterier som avses i punkt 4b första till tredje stycket och de kriterier enligt vilka artikel 4b fjärde stycket inte längre äger tillämpning med avseende på ett visst kreditinstitut och de arrangemang som följer härav i syfte att tillämpa punkterna 4c och 4d. Dessa arrangemang och metoden för bedömning av de kriterier som avses i punkt 4b första till tredje stycket ska ses över för att återspegla relevanta förändringar och ska säkerställa, om en bank har bedömts vara betydande eller mindre betydande, att denna bedömning endast ändras om det sker väsentliga och varaktiga förändringar av omständigheterna, särskilt omständigheter som är utmärkande för den situation som banken befinner sig i och som är relevanta för denna bedömning. |
| --- | --- |

a)

Den specifika metoden för bedömning av de kriterier som avses i punkt 4b första till tredje stycket och de kriterier enligt vilka artikel 4b fjärde stycket inte längre äger tillämpning med avseende på ett visst kreditinstitut och de arrangemang som följer härav i syfte att tillämpa punkterna 4c och 4d. Dessa arrangemang och metoden för bedömning av de kriterier som avses i punkt 4b första till tredje stycket ska ses över för att återspegla relevanta förändringar och ska säkerställa, om en bank har bedömts vara betydande eller mindre betydande, att denna bedömning endast ändras om det sker väsentliga och varaktiga förändringar av omständigheterna, särskilt omständigheter som är utmärkande för den situation som banken befinner sig i och som är relevanta för denna bedömning.

| b) | Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, och möjligheten att utarbeta utkast till beslut som ska sändas till ECB för övervägande, för förbindelsen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsyn över kreditinstitut som inte bedöms vara mindre betydande i enlighet med punkt 4b. |
| --- | --- |

b)

Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, och möjligheten att utarbeta utkast till beslut som ska sändas till ECB för övervägande, för förbindelsen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsyn över kreditinstitut som inte bedöms vara mindre betydande i enlighet med punkt 4b.

| c) | Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, för förbindelserna mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsynen över kreditinstitut som bedöms vara mindre betydande i enlighet med punkt 4b. Sådana förfaranden ska i synnerhet medföra en skyldighet för de nationella behöriga myndigheterna att, beroende på de fall som fastställs inom ramen,










  i) | meddela ECB om alla materiella tillsynsförfaranden, |
| --- | --- | --- |

c)

Fastställande av förfarandena, inbegripet tidsramar, för förbindelserna mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna vad gäller tillsynen över kreditinstitut som bedöms vara mindre betydande i enlighet med punkt 4b. Sådana förfaranden ska i synnerhet medföra en skyldighet för de nationella behöriga myndigheterna att, beroende på de fall som fastställs inom ramen,

i)

meddela ECB om alla materiella tillsynsförfaranden,

| ii) | på ECB:s begäran göra en ytterligare bedömning av förfarandets specifika aspekter, |
| --- | --- |

ii)

på ECB:s begäran göra en ytterligare bedömning av förfarandets specifika aspekter,

| iii) | till ECB översända utkast till materiella tillsynsbeslut så att ECB kan framföra sina synpunkter. |
| --- | --- |

iii)

till ECB översända utkast till materiella tillsynsbeslut så att ECB kan framföra sina synpunkter.

4f.
     
  Närhelst ECB bistås av nationella behöriga myndigheter eller utsedda myndigheter i syfte att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning ska ECB och de nationella behöriga myndigheterna agera i överensstämmelse med bestämmelserna i relevanta unionsakter gällande tilldelning av skyldigheter och samarbete mellan behöriga myndigheter från olika medlemsstater.

Artikel 6

Nära samarbete med behöriga myndigheter i ▌ deltagande medlemsstater
  vilkas valuta inte är euron

1.   ECB ska inom de gränser som anges i denna artikel utföra uppgifterna på de områden som avses i artikel 4.1 och 4.2
  samt artikel 4a
  i förhållande till kreditinstitut som är etablerade i en medlemsstat vars valuta inte är euron, i de fall ett nära samarbete har inletts mellan ECB och den nationella behöriga myndigheten i den medlemsstaten i enlighet med denna artikel.

ECB får för detta ändamål
  instruera
  de nationella behöriga myndigheterna i den deltagande medlemsstaten
  vars valuta inte är euron.

2.   Det nära samarbetet mellan ECB och den nationella behöriga myndigheten i en ▌deltagande medlemsstat
  vars valuta inte är euron
  ska fastställas genom ett beslut som antas av ECB, om följande villkor uppfylls:

| a) | Den berörda medlemsstaten underrättar de övriga medlemsstaterna, kommissionen, ECB och Europeiska bankmyndigheten om anhållan om att inleda ett nära samarbete med ECB för att utföra de uppgifter som avses i artiklarna 4
  och 4a
  i förhållande till alla kreditinstitut som är etablerade i den berörda medlemsstaten,
  i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

a)

Den berörda medlemsstaten underrättar de övriga medlemsstaterna, kommissionen, ECB och Europeiska bankmyndigheten om anhållan om att inleda ett nära samarbete med ECB för att utföra de uppgifter som avses i artiklarna 4
  och 4a
  i förhållande till alla kreditinstitut som är etablerade i den berörda medlemsstaten,
  i enlighet med artikel 5.

| b) | I meddelandet förbinder sig den berörda medlemsstaten






  — | att säkerställa att dess nationella behöriga myndighet
  eller nationella utsedda myndighet
  kommer att följa de riktlinjer som ECB utfärdar eller beakta de framställningar som ECB gör, |
| --- | --- | --- |

b)

I meddelandet förbinder sig den berörda medlemsstaten

—

att säkerställa att dess nationella behöriga myndighet
  eller nationella utsedda myndighet
  kommer att följa de riktlinjer som ECB utfärdar eller beakta de framställningar som ECB gör,

| — | att tillhandahålla all information om de kreditinstitut som är etablerade i den medlemsstaten som ECB kan begära för att göra en samlad bedömning av kreditinstituten. |
| --- | --- |

—

att tillhandahålla all information om de kreditinstitut som är etablerade i den medlemsstaten som ECB kan begära för att göra en samlad bedömning av kreditinstituten.

| c) | Den berörda medlemsstaten har antagit
  tillämplig
  nationell
  lagstiftning
  som säkerställer att dess nationella behöriga myndighet är skyldig att vidta de åtgärder med avseende på kreditinstitut som ECB begär i enlighet med punkt 5. |
| --- | --- |

c)

Den berörda medlemsstaten har antagit
  tillämplig
  nationell
  lagstiftning
  som säkerställer att dess nationella behöriga myndighet är skyldig att vidta de åtgärder med avseende på kreditinstitut som ECB begär i enlighet med punkt 5.

▌

4.   Det beslut som avses i punkt 2 ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. Beslutet ska tillämpas 14 dagar efter det offentliggörandet.

5.   Om ECB anser att den
  nationella
  behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten bör anta en åtgärd som rör de uppgifter som avses i punkt 1 i förhållande till ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag, ska ECB
  instruera
  den nationella behöriga myndigheten och ange en relevant tidsram.

Tidsramen får inte vara kortare än 48 timmar, såvida det inte är absolut nödvändigt med ett tidigare antagande för att förhindra irreparabel skada. Den berörda medlemsstatens behöriga myndighet ska vidta alla de åtgärder som krävs i överensstämmelse med den skyldighet som avses i punkt 2 c.

5a.
     
  ECB får besluta att utfärda en varning till den berörda medlemsstaten om att det nära samarbetet kommer att avbrytas eller avslutas om inga avgörande korrigerande åtgärder vidtas i följande fall:

| a) | När
  enligt ECB:s mening
  de villkor som anges i punkt 2 a–c inte längre uppfylls av en berörd medlemsstat. |
| --- | --- |

a)

När
  enligt ECB:s mening
  de villkor som anges i punkt 2 a–c inte längre uppfylls av en berörd medlemsstat.

| b) | När
  enligt ECB:s mening den nationella
  behöriga myndigheten
  i en medlemsstat
  inte agerar i överensstämmelse med den skyldighet som avses i punkt 2 c. |
| --- | --- |

b)

När
  enligt ECB:s mening den nationella
  behöriga myndigheten
  i en medlemsstat
  inte agerar i överensstämmelse med den skyldighet som avses i punkt 2 c.

Om inga sådana åtgärder har vidtagits 15 dagar efter det att en sådan varning har meddelats
  får ECB
  avbryta eller
  avsluta det nära samarbetet med den medlemsstaten.

Beslutet ska delges den berörda medlemsstaten och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. I beslutet ska det anges från och med vilket datum det gäller, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till effektiviteten i tillsynen och kreditinstitutens legitima intressen.

5b.
     
  Medlemsstaten får begära att ECB avslutar det nära samarbetet vid vilken tidpunkt som helst efter det att tre år har förlöpt från det att det beslut som ECB antagit om inledande av det nära samarbetet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning. I begäran ska det redogöras för skälen till avslutandet, inbegripet, i förekommande fall, eventuella avsevärda negativa konsekvenser med tanke på medlemsstatens finanspolitiska ansvar. I så fall ska ECB omedelbart anta ett beslut om avslutande av det nära samarbetet och ange från och med vilket datum det gäller inom en period på högst tre månader, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till effektiviteten i tillsynen och kreditinstitutens legitima intressen. Beslutet ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

5c.
     
  Om en deltagande medlemsstat som inte tillhör euroområdet i enlighet med artikel 19.3 med motivering meddelar ECB varför den motsätter sig en invändning från ECB-rådet mot ett utkast till beslut från tillsynsnämnden, ska ECB-rådet inom en period på 30 dagar avge sin åsikt om den motiverade meningsskiljaktighet som medlemsstaten uttryckt och, samtidigt som den anger sina skäl för att göra så, bekräfta eller dra tillbaka sin invändning.

Om ECB-rådet bekräftar sin invändning, får den deltagande medlemsstat som inte tillhör euroområdet meddela ECB att den inte kommer att vara bunden av ett eventuellt beslut om ett möjligt ändrat utkast till beslut från tillsynsnämnden.

ECB ska då överväga att eventuellt avbryta eller avsluta det nära samarbetet med medlemsstaten, med vederbörlig hänsyn till tillsynens effektivitet, och fatta ett beslut i detta avseende.

ECB ska i synnerhet ta hänsyn till följande överväganden:

| — | Huruvida avsaknad av sådana avbrott i eller avslutande av samarbetet kan skada den gemensamma tillsynsmekanismens integritet eller få avsevärda negativa konsekvenser med tanke på medlemsstaternas finanspolitiska ansvar. |
| --- | --- |

—

Huruvida avsaknad av sådana avbrott i eller avslutande av samarbetet kan skada den gemensamma tillsynsmekanismens integritet eller få avsevärda negativa konsekvenser med tanke på medlemsstaternas finanspolitiska ansvar.

| — | Huruvida ett sådant avbrott i eller avslutande av samarbetet kan få avsevärda negativa konsekvenser med tanke på det finanspolitiska ansvaret för den medlemsstat som i enlighet med artikel 19.3 har meddelat en invändning. |
| --- | --- |

—

Huruvida ett sådant avbrott i eller avslutande av samarbetet kan få avsevärda negativa konsekvenser med tanke på det finanspolitiska ansvaret för den medlemsstat som i enlighet med artikel 19.3 har meddelat en invändning.

| — | Huruvida ECB är eller inte är övertygat om att den berörda nationella behöriga myndigheten har vidtagit åtgärder som enligt ECB:s uppfattning










  a) | säkerställer att kreditinstitut i den medlemsstat som har gjort en invändning i enlighet med föregående stycke inte ges en förmånligare behandling än kreditinstitut i övriga deltagande medlemsstater, |
| --- | --- | --- |

—

Huruvida ECB är eller inte är övertygat om att den berörda nationella behöriga myndigheten har vidtagit åtgärder som enligt ECB:s uppfattning

a)

säkerställer att kreditinstitut i den medlemsstat som har gjort en invändning i enlighet med föregående stycke inte ges en förmånligare behandling än kreditinstitut i övriga deltagande medlemsstater,

| b) | är lika effektiva som beslutet från ECB-rådet enligt föregående stycke för att de mål som avses i artikel 1 i denna förordning ska uppnås och överensstämmelse med relevant unionslagstiftning ska säkerställas. |
| --- | --- |

b)

är lika effektiva som beslutet från ECB-rådet enligt föregående stycke för att de mål som avses i artikel 1 i denna förordning ska uppnås och överensstämmelse med relevant unionslagstiftning ska säkerställas.

ECB ska ta med dessa överväganden i sitt beslut och underrätta den berörda medlemsstaten om dem.

5d
  .   
  Om en deltagande medlemsstat som inte tillhör euroområdet motsätter sig ett utkast till beslut från tillsynsnämnden ska den meddela ECB-rådet sin motiverade invändning inom fem arbetsdagar från mottagandet av utkastet till beslut. ECB-rådet ska därefter fatta beslut i ärendet inom fem arbetsdagar, med fullständigt beaktande av motiven, och skriftligen förklara sitt beslut för den berörda medlemsstaten. Den berörda medlemsstaten får begära att ECB med omedelbar verkan avslutar det fördjupade samarbetet och blir inte bunden av beslut som fattas efter den tidpunkten.

5e.
     
  En medlemsstat som har avslutat det nära samarbetet med ECB får inte inleda ett nytt nära samarbete förrän tre år har förlöpt från den dag då ECB:s beslut om avslutande av det nära samarbetet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 7

Internationella förbindelser

Utan att det påverkar medlemsstaternas, övriga unionsinstitutioners
  och unionsorgans, inbegripet EBA:s,
  respektive befogenheter får ECB, med avseende på de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning, utveckla kontakter och ingå administrativa avtal med tillsynsmyndigheter, internationella organisationer och förvaltningar i tredjeländer, under förutsättning att lämplig samordning sker med Europeiska bankmyndigheten. Dessa avtal får inte medföra några juridiska förpliktelser för unionen och dess medlemsstater.

Kapitel III

ECB:s befogenheter

Artikel 8

Tillsyns- och utredningsbefogenheter

1.   Om så krävs uteslutande för att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom artikel 4.1, 4.2
  och 4a.2
  ska ECB
  vid behov
  anses utgöra den behöriga myndigheten eller den utsedda myndigheten i de deltagande medlemsstaterna
  såsom fastställts genom den tillämpliga ▌unionslagstiftningen ▌ .

Om på motsvarande sätt ▌ så krävs ska ECB ▌ha
  alla
  de befogenheter och skyldigheter
  som anges i denna förordning
  .
  ECB ska också ha alla de befogenheter och skyldigheter
  som behöriga och utsedda myndigheter har
  enligt tillämplig unionslagstiftning, såvida inte något annat föreskrivs i denna förordning. Framför allt ska ECB ha de befogenheter som anges i avsnitten 1 och 2 i detta kapitel.

I den mån det är nödvändigt för att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning får ECB genom instruktioner kräva att dessa nationella myndigheter använder sina befogenheter på de villkor som anges i nationell lagstiftning, om sådana befogenheter inte tilldelas ECB genom denna förordning. Dessa nationella myndigheterna ska hålla ECB fullständigt underrättat om utövandet av dessa befogenheter.

▌

2a.
     
  ECB ska utöva de befogenheter som avses i punkt 1 i enlighet med de akter som avses i artikel 4.3 första stycket. ECB och de nationella behöriga myndigheterna ska vid utövandet av sina respektive tillsyns- och utredningsbefogenheter ha ett nära samarbete.

2b.
     
  Med avvikelse från punkt 1 ska ECB, med avseende på kreditinstitut som är etablerade i medlemsstater som har inlett ett nära samarbete i enlighet med artikel 6, utöva sina befogenheter i enlighet med artikel 6.

AVSNITT 1

Utredningsbefogenheter

Artikel 9

Begäran om information

1.   
  Utan att det påverkar de befogenheter som avses i artikel 8.1
  får ECB
  på de villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning
  ålägga följande juridiska eller fysiska personer att
  med förbehåll för artikel 4
  lämna all information som krävs för att ECB ska kunna utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning, inbegripet uppgifter som ska lämnas vid återkommande tillfällen och i angivna format för tillsynsändamål och därtill hörande statistiska ändamål:

| a) | Kreditinstitut
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitut
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna
  .

| b) | Finansiella holdingföretag
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

b)

Finansiella holdingföretag
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna.

| c) | Blandade finansiella holdingföretag
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

c)

Blandade finansiella holdingföretag
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna.

| d) | Holdingföretag med blandad verksamhet
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Holdingföretag med blandad verksamhet
  etablerade i de deltagande medlemsstaterna.

| e) | Personer vid de enheter
  som avses
  i leden a–d ▌. |
| --- | --- |

e)

Personer vid de enheter
  som avses
  i leden a–d ▌.

| f) | Tredje parter till vilka enheterna i leden a–d har gett i uppdrag att utföra ▌ uppgifter eller verksamhet. |
| --- | --- |

f)

Tredje parter till vilka enheterna i leden a–d har gett i uppdrag att utföra ▌ uppgifter eller verksamhet.

▌

2.   De personer som avses i punkt 1 ska lämna den begärda informationen.
  De personer som omfattas av bestämmelser om tystnadsplikt är inte undantagna från skyldigheten att lämna informationen. Det ska inte betraktas som ett brott mot tystnadsplikten att lämna denna information.

2a.
     
  Om Europeiska Centralbanken erhåller information direkt från de juridiska eller fysiska personer som avses i punkt 1, ska den göra denna information tillgänglig för de berörda nationella behöriga myndigheterna.

Artikel 10

Allmänna utredningar

1.   För att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning
  och på de övriga villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning
  får ECB genomföra alla nödvändiga utredningar av
  alla personer
  som avses i artikel 9.1 a–
  f
  och
  som är etablerade eller belägna i en deltagande medlemsstat.

ECB ska i detta sammanhang ha rätt att

| a) | begära inlämning av dokument, |
| --- | --- |

a)

begära inlämning av dokument,

| b) | granska räkenskaperna och affärshandlingarna för de personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  och ta kopior av eller utdrag ur de räkenskaperna och affärshandlingarna, |
| --- | --- |

b)

granska räkenskaperna och affärshandlingarna för de personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  och ta kopior av eller utdrag ur de räkenskaperna och affärshandlingarna,

| c) | erhålla skriftliga eller muntliga förklaringar från de personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  eller deras företrädare eller personal, |
| --- | --- |

c)

erhålla skriftliga eller muntliga förklaringar från de personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  eller deras företrädare eller personal,

| d) | höra alla andra ▌ personer som går med på att höras i syfte att samla in uppgifter som rör föremålet för undersökningen. |
| --- | --- |

d)

höra alla andra ▌ personer som går med på att höras i syfte att samla in uppgifter som rör föremålet för undersökningen.

2.   De personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  ska
  vara föremål
  för utredningar som ECB har beslutat om.

Om en person motsätter sig genomförandet av utredningen ska den
  nationella behöriga myndigheten i den
  deltagande medlemsstat där lokalerna i fråga finns
  i överensstämmelse med nationell lagstiftning
  erbjuda nödvändig assistans, inbegripet
  i de fall som avses i artiklarna 11 och 12 underlättande
  av ECB:s tillträde till de företagslokaler som tillhör de juridiska personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  så att ECB kan utöva tidigare nämnda rättigheter.

Artikel 11

Kontroller på plats

1.   För att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning får ECB,
  på de övriga villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning
  och
  i enlighet med artikel 12
  , genomföra alla nödvändiga kontroller på plats i företagslokaler som tillhör de juridiska personer som avses i artikel 9.1 a–
  f och alla andra företag som omfattas av gruppbaserad tillsyn där ECB är den samordnande tillsynsmyndigheten
  i enlighet med artikel
  4.1 i,
  förutsatt att den berörda nationella behöriga myndigheten har meddelats i förväg. När kontrollernas korrekta genomförande och effektivitet så kräver får ECB genomföra kontrollen på plats utan förhandsanmälan
  till dessa juridiska personer.

2.   ECB:s tjänstemän och andra personer som ECB bemyndigat att genomföra en kontroll på plats ska ha tillträde till alla företagslokaler och mark som tillhör de juridiska personer som är föremål för ett utredningsbeslut som antagits av ECB och ska ha alla de befogenheter som föreskrivs i artikel 10.1. ▌

3.   De personer som avses i artikel 9.1 a–
  f
  ska
  vara föremål
  för kontroller på plats som ECB har beslutat om.

4.   Under ECB:s överinseende och samordning ska tjänstemän
  och andra medföljande personer
  som är bemyndigade eller utsedda av ▌ den
  nationella
  behöriga myndigheten i den medlemsstat där kontrollen ska genomföras aktivt bistå ECB:s tjänstemän och andra personer som ECB bemyndigat. De ska för detta ändamål ha de befogenheter som anges i punkt 2. Tjänstemän vid den
  nationella
  behöriga myndigheten i den berörda deltagande medlemsstaten
  ska
  också
  ha rätt att delta i
  kontrollerna på plats ▌.

5.   Om ECB:s tjänstemän och andra medföljande personer som ECB har bemyndigat
  eller utsett
  finner att en person motsätter sig en kontroll som har beslutats enligt denna artikel, ska den
  nationella
  behöriga myndigheten i den berörda deltagande medlemsstaten erbjuda nödvändig assistans
  i enlighet med nationell lagstiftning
  .
  I den omfattning det är nödvändigt för kontrollen ska sådan assistans inbegripa försegling av samtliga företagslokaler, räkenskaper eller affärshandlingar. Om den berörda nationella behöriga myndigheten saknar denna befogenhet ska den använda sina befogenheter för att begära nödvändig assistans från andra nationella myndigheter.

Artikel 12

Tillstånd från en rättslig myndighet

1.   Om en kontroll på plats enligt artikel 11.1–
  11.2
  eller den assistans som föreskrivs i artikel 11.5 enligt nationella bestämmelser kräver tillstånd från en rättslig myndighet ska ansökan göras om sådant tillstånd.

2.   Vid ansökan om tillstånd enligt punkt 1 ska den nationella rättsliga myndigheten kontrollera ECB:s besluts äkthet och att de planerade tvångsåtgärderna varken är godtyckliga eller alltför långtgående i förhållande till föremålet för kontrollen. Vid kontrollen av huruvida tvångsåtgärderna är proportionerliga får den nationella rättsliga myndigheten be ECB om närmare förklaringar framför allt om de grunder på vilka ECB misstänker att de akter som
  avses i artikel 4.3 första stycket
  har överträtts samt hur allvarlig den misstänkta överträdelsen är och på vilket sätt den person som är föremål för tvångsåtgärderna är inblandad. Den nationella rättsliga myndigheten ska dock inte ompröva behovet av kontrollen eller begära att få tillgång till informationen i ECB:s handlingar i ärendet. Prövning av lagenligheten av ECB:s beslut är förbehållen Europeiska unionens domstol.

AVSNITT 2

Särskilda tillsynsbefogenheter

Artikel 13

Auktorisation

1.   Ansökan om auktorisering att driva verksamhet i ett kreditinstitut som ska etableras i en deltagande medlemsstat ska
  lämnas in hos
  de nationella behöriga myndigheterna i den medlemsstat där kreditinstitutet ska etableras i enlighet med de krav som föreskrivs i tillämplig nationell lagstiftning.

1a.
     Om
  sökanden
  uppfyller alla de auktorisationsvillkor som föreskrivs i den medlemsstatens
  tillämpliga
  nationella lagstiftning ska den nationella behöriga myndigheten,
  inom den period som föreskrivs i den tillämpliga nationella lagstiftningen
  , utarbeta ett
  utkast till
  beslut
  där det föreslås att ECB beviljar auktorisationen
  .
  Utkastet
  till beslut ska delges ECB och d
  en som ansöker om auktorisation. I annat fall ska den nationella behöriga myndigheten avslå ansökan om auktorisation.

1b.
     
  Utkastet till beslut kommer att anses vara antaget av ECB såvida inte ECB motsätter sig detta inom en period på högst 10 arbetsdagar, med möjlighet till förlängning en gång per period i vederbörligen motiverade fall. ECB får motsätta sig utkastet till beslut endast om de villkor för auktorisering som anges i tillämplig unionslagstiftning inte är uppfyllda. Den ska redogöra skriftligt för skälen till detta.

1c.
     
  Det beslut som fattas i enlighet med punkterna 1a och 1b ska av den nationella behöriga myndigheten meddelas den som ansöker om auktorisering.

2.   
  Med förbehåll för punkt 2a
  får ECB i de fall som anges i relevant unionslagstiftning på eget initiativ
  efter samråd med den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där kreditinstitutet är etablerat,
  eller på förslag från den nationella behöriga myndigheten i den deltagande medlemsstat där kreditinstitutet är etablerat, återkalla en auktorisering.
  Dessa samråd ska framför allt tjäna som garanti för att ECB innan beslut om återkallande fattas ger de nationella myndigheterna tillräckligt med tid för att besluta om nödvändiga korrigerande åtgärder, inbegripet eventuella åtgärder för rekonstruktion, och tar dessa i beaktande.

Om den nationella behöriga myndighet som har föreslagit auktoriseringen i enlighet med punkt 1 anser att auktoriseringen måste återkallas enligt tillämplig nationell lagstiftning, ska den lämna ett förslag om detta till ECB. ECB
  ska då ta ställning till förslaget om återkallande och i sitt beslut ta full hänsyn till den motivering till återkallandet som läggs fram av den nationella behöriga myndigheten.

2a.
     
  Så länge de nationella myndigheterna fortfarande har befogenhet att rekonstruera kreditinstitut ska de, i de fall då de anser att ett återkallande av auktoriseringen skulle påverka det korrekta genomförandet av åtgärder som är nödvändiga för rekonstruktion eller för att upprätthålla finansiell stabilitet, vederbörligen meddela ECB sin invändning och utförligt redogöra för den inverkan ett återkallande skulle ha. I sådana fall ska ECB under en period om vilken en ömsesidig överenskommelse med de nationella myndigheterna nåtts avstå från att fullfölja återkallandet. ECB kan välja att förlänga den perioden om ECB anser att tillräckliga framsteg har gjorts. Om ECB emellertid i ett motiverat beslut konstaterar att de korrekta åtgärder som krävs för att upprätthålla finansiell stabilitet inte har genomförts av de nationella myndigheterna, ska återkallandet av auktoriseringen gälla omedelbart.

Artikel 13a

Bedömning av förvärv av kvalificerade innehav

1.   
  Utan att det påverkar tillämpningen av de undantag som anges i artikel 4.1 b ska varje meddelande om förvärv av ett kvalificerat innehav i ett kreditinstitut som är etablerat i en deltagande medlemsstat och varje upplysning som avser sådant förvärv lämnas in till de behöriga nationella myndigheterna i den medlemsstat där kreditinstitutet är etablerat i enlighet med de krav som anges i tillämplig nationell lagstiftning på grundval av de akter som avses i artikel 4.3 första stycket.

2.
     
  Den nationella behöriga myndigheten ska bedöma det föreslagna förvärvet, vidarebefordra meddelandet till ECB tillsammans med ett förslag till beslut om att invända eller inte invända mot förvärvet, på grundval av de kriterier som anges i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket, högst tio arbetsdagar före utgången av den tillämpliga bedömningsperiod som anges i tillämplig unionslagstiftning, och bistå ECB i enlighet med artikel 5.

3.
     
  ECB ska fatta beslut om att invända mot förvärvet eller inte på grundval av de bedömningskriterier som anges i tillämplig unionslagstiftning och i enlighet med det förfarande och de bedömningsperioder som anges däri.

Artikel 13b

Tillsynsbefogenheter

1.
     
  I syfte att utföra de uppgifter som avses i artikel 4.1 och utan att det påverkar övriga befogenheter som ECB tilldelats ska ECB ha befogenhet enligt punkt 2 att kräva av varje kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag i deltagande medlemsstater att det på ett tidigt stadium ska vidta nödvändiga åtgärder för att ta itu med aktuella problem om någon av följande omständigheter föreligger:

| a) | Kreditinstitutet uppfyller inte kraven i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket. |
| --- | --- |

a)

Kreditinstitutet uppfyller inte kraven i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket.

| b) | ECB har belägg för att kreditinstitutet inom de kommande 12 månaderna sannolikt inte kommer att uppfylla kraven i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket. |
| --- | --- |

b)

ECB har belägg för att kreditinstitutet inom de kommande 12 månaderna sannolikt inte kommer att uppfylla kraven i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket.

| c) | Det fastställs inom ramen för en tillsynsgranskning i enlighet med artikel 4.1 g av att de arrangemang, strategier, processer och mekanismer som tillämpas av kreditinstitutet och den kapitalbas och likviditet som det förfogar över inte säkerställer en sund förvaltning och täckning av dess risker. |
| --- | --- |

c)

Det fastställs inom ramen för en tillsynsgranskning i enlighet med artikel 4.1 g av att de arrangemang, strategier, processer och mekanismer som tillämpas av kreditinstitutet och den kapitalbas och likviditet som det förfogar över inte säkerställer en sund förvaltning och täckning av dess risker.

2.
     
  Trots bestämmelserna i artikel 8.1 ska ECB ha befogenheter att göra följande:

| a) | Kräva att institut har en kapitalbas som överstiger de kapitalkrav som anges i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket avseende riskobjekt och risker som inte täcks av de tillämpliga unionsakterna. |
| --- | --- |

a)

Kräva att institut har en kapitalbas som överstiger de kapitalkrav som anges i de akter som avses i artikel 4.3 första stycket avseende riskobjekt och risker som inte täcks av de tillämpliga unionsakterna.

| b) | Kräva förstärkning av styrformer, processer, mekanismer och strategier. |
| --- | --- |

b)

Kräva förstärkning av styrformer, processer, mekanismer och strategier.

| c) | Kräva att institut lägger fram en plan för att återupprätta överensstämmelse med tillsynskraven i enlighet med de akter som avses i artikel 4.3 första stycket och fastställer en tidsfrist för dess genomförande, inbegripet förbättringar av planens omfattning och tidsfrist. |
| --- | --- |

c)

Kräva att institut lägger fram en plan för att återupprätta överensstämmelse med tillsynskraven i enlighet med de akter som avses i artikel 4.3 första stycket och fastställer en tidsfrist för dess genomförande, inbegripet förbättringar av planens omfattning och tidsfrist.

| d) | Kräva att institut i samband med kravet på kapitalbas tillämpar en särskild reserveringspolitik eller behandlar tillgångar på särskilt sätt. |
| --- | --- |

d)

Kräva att institut i samband med kravet på kapitalbas tillämpar en särskild reserveringspolitik eller behandlar tillgångar på särskilt sätt.

| e) | Begränsa instituts affärsverksamhet, operationer eller nätverk eller kräva avyttring av verksamheter som innebär överdrivna risker för institutets sundhet. |
| --- | --- |

e)

Begränsa instituts affärsverksamhet, operationer eller nätverk eller kräva avyttring av verksamheter som innebär överdrivna risker för institutets sundhet.

| f) | Kräva reduktion av den inneboende risken i institutens verksamheter, produkter och system. |
| --- | --- |

f)

Kräva reduktion av den inneboende risken i institutens verksamheter, produkter och system.

| g) | Kräva att institut begränsar den rörliga ersättningen i form av en procentandel av nettointäkterna när denna är oförenlig med upprätthållandet av en sund kapitalbas. |
| --- | --- |

g)

Kräva att institut begränsar den rörliga ersättningen i form av en procentandel av nettointäkterna när denna är oförenlig med upprätthållandet av en sund kapitalbas.

| h) | Kräva att institut använder nettovinster för att stärka kapitalbasen. |
| --- | --- |

h)

Kräva att institut använder nettovinster för att stärka kapitalbasen.

| i) | Begränsa eller förbjuda utdelning från institutet till aktieägare, medlemmar eller innehavare av tilläggsprimärkapitalinstrument där förbudet inte innebär ett fallissemang från institutets sida. |
| --- | --- |

i)

Begränsa eller förbjuda utdelning från institutet till aktieägare, medlemmar eller innehavare av tilläggsprimärkapitalinstrument där förbudet inte innebär ett fallissemang från institutets sida.

| j) | Kräva extra eller frekventare rapportering, inklusive rapporter om kapital- och likviditetspositioner. |
| --- | --- |

j)

Kräva extra eller frekventare rapportering, inklusive rapporter om kapital- och likviditetspositioner.

| k) | Ålägga särskilda likviditetskrav, inbegripet begränsningar för löptidsobalanser mellan tillgångar och skulder. |
| --- | --- |

k)

Ålägga särskilda likviditetskrav, inbegripet begränsningar för löptidsobalanser mellan tillgångar och skulder.

| l) | Kräva ytterligare redovisning. |
| --- | --- |

l)

Kräva ytterligare redovisning.

| m) | När som helst avsätta ledamöter i kreditinstitutens ledningsorgan som inte uppfyller de krav som anges i artikel 4.3 första stycket. |
| --- | --- |

m)

När som helst avsätta ledamöter i kreditinstitutens ledningsorgan som inte uppfyller de krav som anges i artikel 4.3 första stycket.

Artikel 14

Värdmyndigheters befogenheter och samarbete om gruppbaserad tillsyn

1.   Mellan deltagande medlemsstater ska de förfaranden som anges i
  tillämplig
  unions
  lagstiftning
  för kreditinstitut som önskar etablera en filial eller utnyttja rätten att tillhandahålla tjänster genom att driva verksamhet inom en annan medlemsstats territorium och därtill hörande befogenheter för hem- och värdmedlemsstater gälla endast för att utföra de uppgifter som ECB inte tilldelas genom artikel 4 i denna förordning.

2.   De bestämmelser i
  tillämplig
  unions
  lagstiftning
  som rör samarbetet mellan behöriga myndigheter från olika medlemsstater för att utöva gruppbaserad tillsyn ska inte gälla om
  ECB är den enda
  medverkande behöriga
  myndigheten
  ▌.

2a.
     
  Vid fullgörandet av sin uppgift enligt artiklarna 4 och 4a ska ECB se till att det råder en rimlig balans mellan samtliga deltagande medlemsstater i enlighet med artikel 5.8 och ska i sitt förhållande till de icke deltagande medlemsstaterna respektera den jämvikt mellan hem- och värdmedlemsstater som fastställs i tillämplig unionslagstiftning.

Artikel 15

Administrativa
  sanktioner

1.   I de fall kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag uppsåtligen eller
  av oaktsamhet
  bryter mot ett krav i relevanta, direkt
  tillämpliga akter
  i unionslagstiftningen, för vilket det för behöriga myndigheter enligt
  tillämplig
  unions
  lagstiftning
  ska ges möjlighet att ålägga administrativa böter, får ECB för att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning ålägga administrativa böter på upp till två gånger beloppet för den vinst som har erhållits eller de förluster som har undvikits genom överträdelsen, i fall där dessa kan fastställas, eller upp till 10 % av den totala årsomsättningen,
  enligt definitionen i relevant unionslagstiftning
  , för den juridiska personens närmast föregående räkenskapsår
  eller sådana övriga böter som kan föreskrivas i relevant unionslagstiftning.

2.   I fall där den juridiska personen är ett dotterföretag till ett moderföretag ska den relevanta totala årsomsättning som avses i
  punkt 1
  vara den totala årsomsättning som följer av de konsoliderade räkenskaperna för det yttersta moderföretaget under det föregående räkenskapsåret.

3.   Sanktionerna ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. När ECB beslutar huruvida en sanktion ska föreläggas och vilken sanktion som är lämplig ska den agera
  i enlighet med artikel 8.2a.

4.   ECB ska tillämpa denna artikel i enlighet med
  de akter som avses i artikel 4.3 första stycket, inbegripet i förekommande fall de förfaranden som anges i
  rådets förordning (EG) nr 2532/98.

5.   För de fall som inte omfattas av punkt 1 får ECB, om det är nödvändigt för att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning, begära att nationella behöriga myndigheter inleder ett förfarande i syfte att vidta åtgärder för att säkerställa att lämpliga sanktioner föreläggs
  i enlighet de akter som avses i artikel 4.3 första stycket och eventuell tillämplig nationell lagstiftning som tilldelar särskilda befogenheter som för närvarande inte krävs enligt unionslagstiftningen.
  De sanktioner som nationella behöriga myndigheter förelägger ska vara effektiva, proportionerliga och avskräckande.

Första stycket ska tillämpas i synnerhet på böter som ska föreläggas kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag för överträdelser av nationell lagstiftning som införlivar relevanta EU-direktiv och på alla administrativa sanktioner eller åtgärder som ska föreläggas förvaltningsstyrelsens ledamöter
  i ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag
  eller andra personer som enligt nationell lagstiftning är ansvariga för en överträdelse som begås av ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag.

6.   ECB ska utan onödigt dröjsmål offentliggöra alla sanktioner enligt punkt 1,
  oavsett om dessa har överklagats eller inte, i dessa fall och i överensstämmelse med de villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkterna 1–6 får ECB för att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning förelägga sanktioner i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2532/98 vid överträdelser av ECB:s förordningar eller beslut.

▌

Kapitel IV

Organisationsprinciper

Artikel 16

Oberoende

1.   ECB
  och de nationella behöriga myndigheterna i sina roller inom den gemensamma tillsynsmekanismen
  ska agera oberoende när de utför uppgifterna som tilldelas genom denna förordning.
  Ledamöterna i tillsynsnämnden och styrkommittén ska agera oberoende och objektivt i hela unionens intresse. De ska varken efterfråga eller ta emot instruktioner från unionens institutioner eller organ, regeringen i någon medlemsstat eller något annat offentligt eller privat organ.

2.   Unionens institutioner, organ och byråer samt medlemsstaternas regeringar
  och alla andra organ
  ska respektera detta oberoende.

2a.
     
  Efter tillsynsnämndens undersökning av behovet av en uppförandekod ska ECB-rådet fastställa och offentliggöra en uppförandekod för personal och ledning inom ECB som arbetar med banktillsyn, särskilt vad gäller intressekonflikter.

Artikel 17

Ansvarighet
  och rapportering

1.   ECB ska vara ansvarig inför Europaparlamentet och rådet för genomförandet av denna förordning, i enlighet med detta kapitel.

1a.
     
  ECB ska årligen rapportera till Europaparlamentet, rådet, kommissionen och Eurogruppen om genomförandet av de uppgifter som den tilldelats genom denna förordning, med uppgifter om den förutsedda utvecklingen vad gäller strukturen och beloppen för de tillsynsavgifter som avses i artikel 24.

1b.
     
  Ordföranden i ECB:s tillsynsnämnd ska offentligt lägga fram denna rapport för Europaparlamentet och Eurogruppen i närvaro av företrädare för en deltagande medlemsstat vars valuta inte är euron.

1c.
     
  Tillsynsnämndens ordförande får på Eurogruppens begäran höras av Eurogruppen om genomförandet av tillsynsuppgifterna i närvaro av företrädare för deltagande medlemsstater vars valuta inte är euron.

1d.
     
  På begäran av Europaparlamentet ska tillsynsnämndens ordförande delta i en utfrågning i Europaparlamentets behöriga utskott om genomförandet av tillsynsuppgifterna.

1e.
     
  ECB ska, i enlighet med Eurogruppens förfaranden, muntligen eller skriftligen besvara frågor från Europaparlamentet eller Eurogruppen och i närvaro av företrädare för deltagande medlemsstater vars valuta inte är euron.

1f.
     
  När Europeiska revisionsrätten granskar effektiviteten i ECB:s förvaltning enligt artikel 27.2 i ECB:s stadga ska den också beakta de tillsynsuppgifter som ECB tilldelats genom denna förordning.

1 g.
     
  På begäran ska tillsynsnämndens ordförande hålla konfidentiella muntliga diskussioner bakom stängda dörrar med ordföranden och vice ordförandena i Europaparlamentets ansvariga utskott om tillsynsuppgifterna om sådana diskussioner är nödvändiga för att Europaparlamentet ska kunna utöva sina befogenheter enligt fördraget. Europaparlamentet och ECB ska ingå ett avtal med närmare bestämmelser om anordnandet av dessa möten så att full konfidentialitet kan säkerställas i enlighet med ECB:s skyldigheter avseende konfidentialitet som en behörig myndighet i enlighet med tillämplig unionslagstiftning.

1h.
     
  ECB ska lojalt samarbeta med alla utredningar som görs av parlamentet och som omfattas av bestämmelserna i fördraget. ECB och parlamentet ska komma överens om lämpliga arrangemang om de praktiska metoderna för demokratisk ansvarsskyldighet och tillsyn av utövandet av de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning. Sådana arrangemang ska bland annat omfatta tillgång till information, samarbete vid utredningar och förfarande vid valet av ordförande.

Artikel 17a

Nationella parlament

1.
     
  När ECB lägger fram den rapport som anges i artikel 17.2 ska rapporten samtidigt sändas direkt till de nationella parlamenten i de deltagande medlemsstaterna.

De nationella parlamenten får vända sig till ECB med motiverade synpunkter på denna rapport.

2.
     
  De nationella parlamenten i de deltagande medlemsstaterna får i enlighet med sina egna förfaranden begära att ECB skriftligen besvarar synpunkter eller frågor som de framfört till ECB om ECB:s sätt att fungera enligt denna förordning.

3.
     
  En deltagande medlemsstats nationella parlament får inbjuda ordföranden i eller en ledamot av tillsynsnämnden att delta i en diskussion som rör tillsynen av kreditinstitut i denna medlemsstat tillsammans med en företrädare för den nationella behöriga myndigheten.

4.
     
  Denna förordning påverkar inte de nationella behöriga myndigheternas ansvarighet inför de nationella parlamenten i enlighet med nationell lagstiftning för utförandet av uppgifter som inte tilldelas ECB genom denna förordning och för utförandet av verksamhet som de utför i enlighet med artikel 5.

Artikel 17b

Rättssäkerhet för antagande av tillsynsbeslut

1.
     
  Innan ECB fattar ett tillsynsbeslut i enlighet med artikel 4 och avsnitt 2 ska de personer som är föremål för förfarandet få möjlighet att höras. ECB ska grunda sina beslut endast på invändningar som de berörda parterna har fått tillfälle att yttra sig över.

Första stycket ska inte vara tillämpligt om skyndsamma åtgärder krävs för att förhindra att det finansiella systemet lider väsentlig skada. ECB får i sådana fall anta ett preliminärt beslut och ska ge de berörda personerna möjlighet att höras snarast möjligt efter det att den har fattat sitt beslut.

2.
     
  Berörda personers rätt till försvar ska iakttas fullt ut under förfarandena. De ska ha rätt att få tillgång till ECB:s akt, med förbehåll för andra personers berättigade intresse av att deras affärshemligheter skyddas. Rätten att få tillgång till akten ska inte gälla konfidentiell information.

ECB:s beslut ska innehålla beslutets grunder.

Artikel 17c

Rapportering av överträdelser

ECB ska se till att det finns ändamålsenliga mekanismer för att rapportera överträdelser av de lagstiftningsakter som anges i artikel 4.3 som kreditinstitut, finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag eller behöriga myndigheter gör sig skyldiga till, inbegripet specifika förfaranden för mottagande av rapporter om överträdelser och uppföljningen av dessa. Sådana förfaranden ska vara förenliga med relevant EU-lagstiftning och säkerställa att följande principer tillämpas: lämpligt skydd ▌ för personer som rapporterar överträdelser, skydd av personuppgifter, lämpligt skydd för den anklagade personen ▌.

Artikel 17d

Administrativ omprövningsnämnd

1.
     
  ECB ska inrätta en administrativ omprövningsnämnd för att genomföra en intern administrativ omprövning av de beslut som fattas av Europeiska Centralbanken när den utövar de befogenheter som den tilldelas genom denna förordning, när en begäran om omprövning har lämnats in i enlighet med punkt 5. Omfattningen av den interna administrativa omprövningen bör hänföra sig till den processrättsliga och materiella överensstämmelsen av ett sådant beslut med denna förordning.

2.
     
  Den administrativa omprövningsnämnden ska bestå av fem välrenommerade personer från medlemsstaterna med dokumenterade relevanta kunskaper och yrkeserfarenhet, inbegripet erfarenhet av tillsynsarbete, på tillräckligt hög nivå inom bankverksamhet eller andra finanstjänster. Dessa personer får inte vara anställda vid ECB, behöriga myndigheter eller andra nationella institutioner eller unionsinstitutioner, organ och byråer som deltar i de uppgifter som ECB utför i enlighet med de befogenheter som den tilldelas genom denna förordning. Den administrativa omprövningsnämnden ska ha tillräckliga resurser och tillräcklig sakkunskap för att bedöma ECB:s utövande av sina befogenheter i enlighet med denna förordning. Ledamöterna i den administrativa omprövningsnämnden och två suppleanter ska utses av ECB för en period på fem år, som kan förlängas en gång, efter en offentlig inbjudan till intresseanmälan som offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. De får inte vara bundna av några instruktioner.

3.
     
  Den administrativa omprövningsnämndens beslut ska fattas med en majoritet bestående av minst tre av dess fem ledamöter.

4.
     
  Ledamöterna i den administrativa omprövningsnämnden ska handla oberoende och i allmänhetens intresse. De ska i detta syfte avge en offentlig åtagandeförklaring och en offentlig intresseförklaring som visar att det inte föreligger några direkta eller indirekta intressekonflikter som skulle kunna inverka negativt på deras oberoende.

5.
     
  Varje fysisk eller juridisk person får i de fall som avses i punkt 1 begära en omprövning av ett beslut av ECB i enlighet med denna förordning som är riktat till den personen eller som direkt och personligen berör denna person. En begäran om omprövning av ett beslut av ECB-rådet enligt punkt 7 ska inte kunna tas upp.

6.
     
  Varje begäran om omprövning ska göras skriftligen och innehålla en motivering och lämnas till ECB inom en månad efter det att beslutet har meddelats den person som begär omprövning eller, om beslutet inte har meddelats på detta sätt, den dag som den berörda personen fick kännedom om beslutet, beroende på omständigheterna.

7.
     
  Efter att ha avgjort om begäran kan tas upp till prövning ska den administrativa omprövningsnämnden inom en rimlig tidsfrist med hänsyn till hur brådskande ärendet är och senast två månader efter mottagandet av begäran yttra sig i ärendet och hänskjuta det till tillsynsnämnden för utarbetande av ett nytt utkast till beslut. Tillsynsnämnden ska beakta den administrativa omprövningsnämndens yttrande och utan dröjsmål lägga fram ett nytt utkast till beslut för ECB-rådet. Det nya utkastet till beslut ska antingen upphäva det ursprungliga beslutet, ersätta det med ett beslut med exakt samma innehåll eller ersätta det med ett ändrat beslut. Det nya utkastet till beslut ska anses vara antaget, såvida inte ECB-rådet motsätter sig detta inom en period på högst tio arbetsdagar.

8.
     
  En begäran om omprövning enligt punkt 5 får inte medföra att beslutet blir vilande. ECB-rådet får dock, på förslag av den administrativa omprövningsnämnden och om det anser att omständigheterna så kräver, tillfälligt upphäva tillämpningen av det överklagade beslutet.

9.
     
  Den administrativa omprövningsnämndens yttrande, tillsynsnämndens nya utkast till beslut och det beslut som antas av ECB-rådet i enlighet med denna artikel ska motiveras och meddelas parterna.

10.
     
  ECB ska anta ett beslut om fastställande av den administrativa omprövningsnämndens arbetsordning.

11.
     
  Denna artikel ska inte påverka rätten att väcka talan vid domstolen i enlighet med fördragen.

Artikel 18

Särskiljande från den penningpolitiska funktionen

1.   ECB ska endast förverkliga de mål som anges i denna förordning när den utför de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning.

2.   ECB ska utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning
  utan inverkan på och
  separat från dess penningpolitiska uppgifter och ▌ alla andra uppgifter. De uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning får
  varken
  inkräkta på
  eller bestämmas av dess
  uppgifter när det gäller penningpolitiken.
  De uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning får vidare inte inkräkta på dess uppgifter när det gäller Europeiska systemrisknämnden eller andra uppgifter. ECB ska rapportera till Europaparlamentet och till rådet om hur man har följt denna bestämmelse. De uppgifter som tilldelas ECB genom denna förordning får inte påverka den fortlöpande övervakningen av solvensen hos dess penningpolitiska motparter.

Den personal som utför de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning ska vara organisatoriskt åtskild från och följa separata rapporteringsvägar från den personal som utför andra uppgifter som ECB tilldelas.

3.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 ska ECB anta
  och offentliggöra
  de interna regler som krävs, inbegripet regler om tystnadsplikt
  och utbyte av information mellan de två verksamhetsområdena.

3a.
     
  ECB ska se till att ECB-rådet i sin verksamhet tillämpar en fullständig åtskillnad mellan penningpolitiska uppgifter och tillsynsuppgifter. En sådan åtskillnad bör inbegripa helt separata möten och dagordningar.

3b.
     
  För att säkerställa en åtskillnad mellan penningpolitik och tillsynsuppgifter ska ECB inrätta en medlingspanel. Denna panel ska lösa skiljaktiga meningar som behöriga myndigheter i de berörda deltagande medlemsstaterna framfört avseende en invändning från ECB-rådet mot ett utkast till beslut från tillsynsnämnden. En ledamot per deltagande medlemsstat ska ingå i panelen och ska utses av respektive medlemsstat bland ledamöterna i ECB-rådet och tillsynsnämnden, och panelen ska besluta med enkel majoritet där varje ledamot har en röst. ECB ska anta och offentliggöra en förordning genom vilken en sådan medlingspanel inrättas och i vilken panelens arbetsordning fastställs.

Artikel 19

Tillsynsnämnd

1.   De uppgifter som ECB tilldelas ska planeras och genomföras fullt ut av ett internt organ bestående av ordföranden och vice ordföranden,
  vilka utsetts i enlighet med punkt 1b
  , och fyra företrädare för ECB,
  vilka utsetts i enlighet med punkt 1d
  , och en företrädare för den nationella myndighet i varje deltagande medlemsstat som är behörig att utöva tillsyn över kreditinstitut (nedan kallad tillsynsnämnden).
  Samtliga ledamöter i tillsynsnämnden ska agera i hela unionens intresse.

Om den behöriga myndigheten inte är en centralbank får den ledamot i tillsynsnämnden som avses i denna punkt besluta att ta med en företrädare från medlemsstatens centralbank. Vid tillämpning av omröstningsförfarandet enligt punkt 1e ska företrädarna för en viss medlemsstats myndigheter tillsammans betraktas som en ledamot.

1a.
     
  Utnämningarna till tillsynsnämnden i enlighet med denna förordning ska respektera principerna om kön, erfarenhet och kvalifikationer.

1b.
     
  Efter det att tillsynsnämnden tillfrågats ska ECB förelägga Europaparlamentet ett förslag till utnämning av ordförande och vice ordförande för godkännande. Efter godkännandet av detta förslag ska rådet anta ett genomförandebeslut om utnämning av tillsynsnämndens ordförande och vice ordförande. Ordföranden ska utses på grundval av ett öppet urvalsförfarande, om vilket Europaparlamentet och rådet på vederbörligt sätt ska hållas underrättade, bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom banksektorn och den finansiella sektorn är allmänt erkända och som inte är ledamöter i ECB-rådet. Tillsynsnämndens vice ordförande ska utses bland ledamöterna i ECB:s direktion. Rådet ska fatta beslut med kvalificerad majoritet utan att ta hänsyn till röster från ledamöter i rådet som inte är deltagande medlemsstater.

Så snart ordföranden har utsetts, ska denne vara verksam på heltid och får inte inneha någon annan post vid en nationell behörig myndighet. Mandattiden är fem år, och mandatet kan inte förnyas.

1c.
     
  Om tillsynsnämndens ordförande inte längre uppfyller de krav som ställs för att han eller hon ska kunna utföra sina uppgifter eller har befunnits skyldig till ett allvarligt fel får rådet efter ett förslag från ECB som har godkänts av parlamentet anta ett genomförandebeslut om att skilja ordföranden från hans eller hennes uppdrag. Rådet ska fatta beslut med kvalificerad majoritet utan att ta hänsyn till röster från ledamöter i rådet som inte är deltagande medlemsstater.

Om tillsynsnämndens vice ordförande i enlighet med stadgan för ECBS och ECB avsatts som ledamot i direktionen får rådet efter ett förslag från ECB som har godkänts av Europaparlamentet anta ett genomförandebeslut om att skilja vice ordföranden från hans eller hennes uppdrag. Rådet ska fatta beslut med kvalificerad majoritet utan att ta hänsyn till röster från ledamöter i rådet som inte är deltagande medlemsstater.

För detta ändamål får Europaparlamentet eller rådet informera ECB om att de anser att villkoren för att skilja tillsynsnämndens ordförande eller vice ordförande från hans eller hennes uppdrag är uppfyllda, vilket ECB ska besvara.

1d.
     
  De fyra företrädare för ECB som utses av ECB-rådet får inte utföra uppgifter som har direkt samband med ECB:s penningpolitiska funktion. Alla ECB:s företrädare ska ha rösträtt.

1e.
     
  Tillsynsnämndens beslut ska fattas med enkel majoritet bland dess ledamöter. Varje ledamot ska ha en röst. Vid lika röstetal ska ordföranden ha utslagsröst.

1f.
     
  Med avvikelse från punkt 1e ska tillsynsnämnden fatta beslut om antagande av förordningar i enlighet med artikel 4.3 på grundval av en kvalificerad majoritet bland sina ledamöter, i enlighet med artikel 16.4 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 3 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser för de ledamöter som företräder den deltagande medlemsstatens myndigheter. Var och en av de fyra företrädare för ECB som har utsetts av ECB-rådet ska ha en röst som motsvarar medianrösten för de övriga ledamöterna.

1 g.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 5 ska tillsynsnämnden utföra det förberedande arbetet i fråga om de tillsynsuppgifter som tilldelas ECB och lägga fram förslag till fullständiga utkast till beslut för antagande av ECB-rådet i enlighet med ett förfarande som ska fastställas av ECB. Utkasten till beslut kommer att översändas samtidigt till de berörda medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter. Ett utkast till beslut kommer att anses vara antaget, såvida inte ECB-rådet motsätter sig detta inom en period vars längd ska fastställas genom det ovannämnda förfarandet men som inte får överskrida en period på högst tio arbetsdagar. Om en deltagande medlemsstat som inte tillhör euroområdet motsätter sig ett utkast till beslut av tillsynsnämnden, ska emellertid det förfarande som anges i artikel 6.5d tillämpas. I krissituationer ska ovannämnda period inte överskrida 48 timmar. Om ECB-rådet invänder mot ett utkast till beslut, ska det skriftligen motivera detta och särskilt framhålla penningpolitiska aspekter. Om ett beslut ändras till följd av en invändning från ECB-rådet, får en deltagande medlemsstat som inte ingår i euroområdet meddela ECB att den inte samtycker till invändningen och motiveringen till detta, varvid det förfarande som anges i artikel 6.5c kommer att tillämpas.

1h.
     
  Ett sekretariat ska biträda tillsynsnämnden i dess verksamhet, inbegripet förberedande av mötena på heltidsbasis.

1i.
     
  Tillsynsnämnden, som ska rösta i enlighet med den regel som fastställs i punkt 1e ska inrätta en styrkommitté bestående av sina ledamöter med en mer begränsad sammansättning som stöd för sin verksamhet, bland annat för att förbereda möten.

Tillsynsnämndens styrkommitté ska inte ha någon befogenhet att fatta beslut. Styrkommittén ska som ordförande ha tillsynsnämndens ordförande eller, vid ett enskilt tillfälle i ordförandens frånvaro, tillsynsnämndens vice ordförande. Styrkommitténs sammansättning ska garantera en rättvis balans och rotation mellan de nationella behöriga myndigheterna. Den får bestå av högst tio ledamöter, inbegripet ordföranden, vice ordföranden och ytterligare en företrädare för ECB. Styrkommittén ska utföra sina förberedande uppgifter i hela unionens intresse och ska samarbeta med tillsynsnämnden under fullständig öppenhet.

▌

6.   
  En företrädare
  för Europeiska kommissionen får på inbjudan delta som observatör i tillsynsnämndens möten.
  Observatörer ska inte ha tillgång till konfidentiell information om enskilda institut.

7.   ECB-rådet ska anta interna regler där dess förhållande till tillsynsnämnden fastställs i detalj.
  Tillsynsnämnden ska också anta sin arbetsordning genom att rösta i enlighet med den regel som fastställs i punkt 1e. Båda dessa regeluppsättningar ska offentliggöras. Tillsynsnämndens arbetsordning ska garantera likabehandling av alla deltagande medlemsstater.

Artikel 20

Tystnadsplikt och informationsutbyte

1.   De ledamöter i tillsynsnämnden, den ECB-personal och
  den utstationerade personal från deltagande medlemsstater
  som utövar tillsyn ska även sedan deras uppdrag har upphört vara förpliktade att iaktta kraven på tystnadsplikt enligt artikel 37 i
  stadgan för ECBS
  och
  ECB och
  enligt tillämpliga akter i unionslagstiftningen.

ECB ska se till att personer som tillhandahåller någon tjänst som rör fullgörande av tillsynsuppgifter, vare sig det är direkt eller indirekt, varaktigt eller vid enstaka tillfällen, är förpliktade att iaktta motsvarande krav på tystnadsplikt.

2.   För att utföra de uppgifter som ECB tilldelas genom denna förordning ska ECB ha rätt att inom de gränser och på de villkor som anges i tillämplig unionslagstiftning utbyta information med nationella eller europeiska myndigheter och organ i de fall som det enligt
  tillämplig
  unionslagstiftning är tillåtet för nationella behöriga myndigheter att lämna ut information till sådana enheter eller som medlemsstaterna får föreskriva att information får lämnas ut enligt
  tillämplig
  unionslagstiftning.

Artikel 22

Resurser

ECB ska ha ansvar för att avsätta de
  finansiella och personella
  resurser som krävs för att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning.

Artikel 23

Budget
  och årsredovisning

1.   ECB:s utgifter för att utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning ska vara möjliga att identifiera separat inom ECB:s budget.

2.   ECB ska i den rapport som avses i artikel
  17
  i detalj redogöra för
  budgeten för sina
  tillsyn
  suppgifter
  .
  Den årsredovisning för ECB som upprättas och offentliggörs
  i enlighet med artikel 26.2 i stadgan för ECBS och ECB
  ska inbegripa de intäkter och utgifter som hör samman med tillsynsuppgifterna.

2a.
     
  I enlighet med artikel 27.1 i stadgan för ECB och ECBS ska årsredovisningen för tillsynsavsnittet underkastas revision.

Artikel 24

Tillsynsavgifter

1.   ECB ska ta ut
  en årlig tillsynsavgift av kreditinstitut som har etablerats i de deltagande medlemsstaterna och filialer som etablerats i en deltagande medlemsstat av ett kreditinstitut etablerat i en icke-deltagande medlemsstat. Avgifterna ska täcka de utgifter ECB ådrar sig i samband med de uppgifter den tilldelats enligt artiklarna 4 och 5 i denna förordning. Dessa avgifter ska inte överstiga de utgifter som hör samman med dessa uppgifter.

2.   Storleken på den avgift som tas ut av ett kreditinstitut
  eller en filial
  ska
  beräknas i enlighet med de förfaranden som fastställts och på förhand offentliggjorts av ECB.

Innan dessa förfaranden fastställs ska ECB genomföra offentliga samråd och analysera de möjliga kostnaderna och fördelarna samt offentliggöra båda dessa resultat.

2a.
     
  Avgifterna ska beräknas på högsta konsolideringsnivå i de deltagande medlemsstaterna, och ska grundas på objektiva kriterier som hör samman med
  det berörda kreditinstitutets betydelse och riskprofil,
  inbegripet dess riskvägda tillgångar.

Grunden för beräkningen av den årliga tillsynsavgiften för ett visst kalenderår ska vara utgifterna i samband med tillsynen av kreditinstitut och filialer under det året. ECB får begära förskottsbetalning av den årliga tillsynsavgiften som ska grundas på en rimlig uppskattning. ECB ska kontakta den nationella behöriga myndigheten innan beslut fattas om den slutliga avgiftsnivån för att garantera att tillsynen är kostnadseffektiv och rimlig för alla berörda kreditinstitut och filialer. ECB ska meddela kreditinstituten och filialerna grunden för beräkningen av den årliga tillsynsavgiften.

2b.
     
  ECB ska rapportera i enlighet med artikel 17.

2c.
     
  Denna artikel ska inte påverka de nationella behöriga myndigheternas rätt att ta ut avgifter i enlighet med nationell lagstiftning och, i den mån tillsynsuppgifter inte har tilldelats ECB eller vad beträffar kostnaderna för att samarbeta med och biträda ECB och handla enligt dess instruktioner, i enlighet med tillämplig unionslagstiftning, om inte annat följer av arrangemangen för tillämpningen av denna förordning, inbegripet artiklarna 5 och 11.

Artikel 25

Personal
  och
  utbyte av
  personal

1.   ECB ska
  tillsammans med samtliga nationella behöriga myndigheter fastställa arrangemang för att
  säkerställa lämpligt utbyte och utstationering av personal med och mellan nationella behöriga myndigheter.

2.   ECB
  får
  i förekommande fall kräva att nationella behöriga myndigheters tillsynsgrupper som vidtar tillsynsåtgärder mot ett kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag med säte i en deltagande medlemsstat enligt denna förordning även låter personal från andra deltagande medlemsstaters nationella behöriga myndigheter medverka.

2a.
     
  ECB ska bygga upp och upprätthålla övergripande och formella förfaranden, inbegripet etiska förfaranden och proportionerliga perioder, för att i förväg bedöma och förebygga eventuella intressekonflikter som kan uppstå när ledamöter i tillsynsnämnden och ECB-anställda som arbetar med tillsynsverksamhet inom två år efter att ha lämnat sin tjänst tar annan anställning och ska föreskriva lämpliga bestämmelser om offentliggörande med förbehåll för tillämpliga regler om uppgiftsskydd.

Dessa förfaranden ska inte påverka tillämpningen av strängare nationella regler. För de ledamöter i tillsynsnämnden som är företrädare för nationella behöriga myndigheter ska dessa förfaranden fastställas och genomföras i samarbete med de nationella behöriga myndigheterna, utan att detta påverkar tillämplig nationell lagstiftning.

För de ECB-anställda som har arbetat med tillsynsverksamhet ska dessa förfaranden avgöra vilka kategorier tjänster en sådan bedömning gäller och vilka perioder står i proportion till dessa anställdas uppgifter inom tillsynsverksamheten under deras anställning vid ECB.

2b.
     
  I de förfaranden som avses i punkt 2a ska det föreskrivas att ECB ska bedöma huruvida det finns invändningar mot att ledamöter i tillsynsnämnden efter att ha lämnat tjänsten utövar avlönad yrkesverksamhet vid institut i den privata sektorn för vilka ECB har tillsynsansvar.

De förfaranden som avses i punkt 2a ska i allmänhet vara tillämpliga i två år efter det att ledamöterna i tillsynsnämnden har lämnat tjänsten och får justeras på grundval av en vederbörlig motivering som står i proportion till uppgifterna under denna mandatperiod och hur länge denna tjänst innehades.

2c.
     
  ECB:s årsrapport i enlighet med artikel 17 ska innehålla detaljerade uppgifter, inbegripet statistiska uppgifter, om tillämpningen av de förfaranden som avses i punkterna 2a och 2b.

Kapitel V

Allmänna bestämmelser och slutbestämmelser

Article 26

Review

Senast den 31 december 2015
  och därefter vart tredje år
  ska kommissionen offentliggöra en rapport om tillämpningen av denna förordning,
  med särskild tonvikt på övervakningen av vilka potentiella effekter denna kan ha på den inre marknadens förmåga att fungera väl.
  Rapporten ska innehålla en utvärdering av bland annat följande:

| a) | Hur den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn
  och vilka effekter ECB:s tillsynsverksamhet får på unionens intressen som helhet och på samstämmigheten och integriteten inom den inre marknaden för finansiella tjänster, inbegripet dess eventuella inverkan på de nationella banksystemens strukturer inom EU, liksom när det gäller hur effektiva arrangemangen för samarbete och informationsdelning mellan den gemensamma tillsynsmekanismen och de nationella behöriga myndigheterna i icke-deltagande medlemsstater är. |
| --- | --- |

a)

Hur den gemensamma tillsynsmekanismen fungerar inom det europeiska systemet för finansiell tillsyn
  och vilka effekter ECB:s tillsynsverksamhet får på unionens intressen som helhet och på samstämmigheten och integriteten inom den inre marknaden för finansiella tjänster, inbegripet dess eventuella inverkan på de nationella banksystemens strukturer inom EU, liksom när det gäller hur effektiva arrangemangen för samarbete och informationsdelning mellan den gemensamma tillsynsmekanismen och de nationella behöriga myndigheterna i icke-deltagande medlemsstater är.

| aa) | Uppgiftsfördelningen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen, effektiviteten i de praktiska organisationsmetoder som ECB antagit samt den gemensamma tillsynsmekanismens inverkan på de återstående tillsynskollegiernas funktion. |
| --- | --- |

aa)

Uppgiftsfördelningen mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna inom den gemensamma tillsynsmekanismen, effektiviteten i de praktiska organisationsmetoder som ECB antagit samt den gemensamma tillsynsmekanismens inverkan på de återstående tillsynskollegiernas funktion.

| ab) | Effektiviteten i ECB:s tillsynsbefogenheter och befogenheter att förelägga sanktioner och lämpligheten i att tilldela ECB ytterligare befogenheter att förelägga sanktioner, inbegripet i förhållande till andra personer än kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag. |
| --- | --- |

ab)

Effektiviteten i ECB:s tillsynsbefogenheter och befogenheter att förelägga sanktioner och lämpligheten i att tilldela ECB ytterligare befogenheter att förelägga sanktioner, inbegripet i förhållande till andra personer än kreditinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag.

| ac) | Lämpligheten i de former som anges för uppgifter och verktyg för makrotillsyn i artikel 4a samt för beviljande och återkallande av auktorisering i artikel 13. |
| --- | --- |

ac)

Lämpligheten i de former som anges för uppgifter och verktyg för makrotillsyn i artikel 4a samt för beviljande och återkallande av auktorisering i artikel 13.

| b) | Hur effektiva arrangemangen för oberoende och ansvarighet är. |
| --- | --- |

b)

Hur effektiva arrangemangen för oberoende och ansvarighet är.

| c) | Samverkan mellan ECB och Europeiska bankmyndigheten. |
| --- | --- |

c)

Samverkan mellan ECB och Europeiska bankmyndigheten.

| d) | Hur lämpliga styrformerna är, inbegripet tillsynsnämndens sammansättning
  och omröstningsförfaranden och dess förhållande till ECB-rådet, samt samarbetet i tillsynsnämnden mellan euroområdets medlemsstater och andra deltagande medlemsstater i den gemensamma tillsynsmekanismen. |
| --- | --- |

d)

Hur lämpliga styrformerna är, inbegripet tillsynsnämndens sammansättning
  och omröstningsförfaranden och dess förhållande till ECB-rådet, samt samarbetet i tillsynsnämnden mellan euroområdets medlemsstater och andra deltagande medlemsstater i den gemensamma tillsynsmekanismen.

| da) | Samverkan mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke-deltagande medlemsstater och effekterna av den gemensamma tillsynsmekanismen på dessa medlemsstater. |
| --- | --- |

da)

Samverkan mellan ECB och de nationella behöriga myndigheterna i icke-deltagande medlemsstater och effekterna av den gemensamma tillsynsmekanismen på dessa medlemsstater.

| db) | Effektiviteten i mekanismen för invändningar mot ECB:s beslut. |
| --- | --- |

db)

Effektiviteten i mekanismen för invändningar mot ECB:s beslut.

| dc) | Den gemensamma tillsynsmekanismens kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

dc)

Den gemensamma tillsynsmekanismens kostnadseffektivitet.

| dd) | Eventuella konsekvenser av tillämpningen av artikel 6.5b, 6.5c och 6.5d på den gemensamma tillsynsmekanismens funktionssätt och integritet. |
| --- | --- |

dd)

Eventuella konsekvenser av tillämpningen av artikel 6.5b, 6.5c och 6.5d på den gemensamma tillsynsmekanismens funktionssätt och integritet.

| de) | Ändamålsenligheten av åtskillnaden mellan tillsynsfunktioner och penningpolitiska funktioner inom ECB samt av att separera de finansiella resurserna för tillsynsuppgifterna från ECB:s budget, med beaktande av eventuella ändringar av relevanta rättsliga bestämmelser, inbegripet på primärrättslig nivå. |
| --- | --- |

de)

Ändamålsenligheten av åtskillnaden mellan tillsynsfunktioner och penningpolitiska funktioner inom ECB samt av att separera de finansiella resurserna för tillsynsuppgifterna från ECB:s budget, med beaktande av eventuella ändringar av relevanta rättsliga bestämmelser, inbegripet på primärrättslig nivå.

| df) | De finanspolitiska effekter som tillsynsbeslut som fattas av den gemensamma tillsynsmekanismen får på deltagande medlemsstater och effekten av utvecklingen när det gäller arrangemang för rekonstruktionsfinansiering. |
| --- | --- |

df)

De finanspolitiska effekter som tillsynsbeslut som fattas av den gemensamma tillsynsmekanismen får på deltagande medlemsstater och effekten av utvecklingen när det gäller arrangemang för rekonstruktionsfinansiering.

| dg) | Möjligheterna att vidareutveckla den gemensamma tillsynsmekanismen, med beaktande av eventuella ändringar av relevanta rättsliga bestämmelser, inbegripet på primärrättslig nivå, och med beaktande av om huruvida motiven till de institutionella bestämmelserna i denna förordning längre föreligger, inbegripet möjligheten att fullt ut harmonisera rättigheter och skyldigheter för euroområdets medlemsstater och för andra deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

dg)

Möjligheterna att vidareutveckla den gemensamma tillsynsmekanismen, med beaktande av eventuella ändringar av relevanta rättsliga bestämmelser, inbegripet på primärrättslig nivå, och med beaktande av om huruvida motiven till de institutionella bestämmelserna i denna förordning längre föreligger, inbegripet möjligheten att fullt ut harmonisera rättigheter och skyldigheter för euroområdets medlemsstater och för andra deltagande medlemsstater.

Rapporten ska överlämnas till Europaparlamentet och rådet. Kommissionen ska lägga fram eventuella åtföljande förslag.

Artikel 27

Övergångsbestämmelser

1.   Före den ...* ska ECB
  offentliggöra den ram som avses i artikel 5.7 ...

   (*).

2.   ECB ska den 1
  mars
  2014
  eller tolv månader efter det att denna förordning har trätt i kraft, beroende på vilket som infaller senare, börja utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning, om inte annat följer av de tillämpningsarrangemang och -åtgärder som föreskrivs i följande stycken.

När denna förordning har trätt i kraft, ska ECB genom förordningar och beslut offentliggöra de närmare operativa arrangemangen för genomförandet av de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning.

Från och med denna förordnings ikraftträdande ska ECB sända en kvartalsrapport till Europaparlamentet, rådet och kommissionen om framstegen med det praktiska genomförandet av denna förordning.

Om det på grundval av rapporterna i tredje stycket och efter diskussioner om rapporterna i rådet och Europaparlamentet visar sig att ECB inte kommer att vara redo att åta sig alla sina uppgifter den 1 mars 2014 eller tolv månader efter det att denna förordning har trätt i kraft, beroende på vilket som infaller senare, får ECB anta ett beslut om fastställande av ett datum som infaller senare än den tidpunkt som avses i första stycket för att säkerställa kontinuitet under övergången från nationell tillsyn till den gemensamma tillsynsmekanismen, på grundval av personaltillgången, inrättande av lämpliga rapportförfaranden och arrangemang för samarbete med de nationella tillsynsorganen enligt artikel 5.

3a.
     
  Utan hinder av punkt 2 och utan att det påverkar utövandet av den utredningsbefogenhet som ECB tilldelas enligt denna förordning får ECB från och med [dagen för denna förordnings ikraftträdande] börja utföra andra uppgifter som den tilldelas genom denna förordning än antagandet av tillsynsbeslut med avseende på varje kreditinstitut, finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag efter ett beslut som riktar sig till de berörda enheterna och de berörda deltagande medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter.

Trots vad som sägs i punkt 2 får ECB, om ESM med enhällighet begär att ECB ska överta den direkta tillsynen över ett kreditinstitut, ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som en förutsättning för dess omedelbara rekapitalisering omedelbart börja utföra de uppgifter som den tilldelas genom denna förordning med avseende på ifrågavarande kreditinstitut, finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag efter ett beslut som riktar sig till de berörda enheterna och de berörda deltagande medlemsstaternas nationella behöriga myndigheter.

4.   Från och med denna förordnings ikraftträdande får ECB, i syfte att påbörja sina uppgifter [...], kräva att de deltagande medlemsstaternas behöriga myndigheter och de personer som avses i artikel 9 tillhandahåller all den information som krävs för att ECB ska kunna utföra en samlad bedömning, inbegripet en bedömning av balansräkningen, av den deltagande medlemsstatens kreditinstitut.
  ECB ska åtminstone utföra en sådan bedömning när det gäller de kreditinstitut som inte omfattas av artikel 5.4.
  Kreditinstitutet och den behöriga myndigheten ska tillhandahålla den begärda informationen.

▌

6.   Kreditinstitut som deltagande medlemsstater har auktoriserat senast den dag som avses i artikel 28 eller i tillämpliga fall senast det datum som avses i punkterna 2 och 3 ska anses vara auktoriserade i enlighet med artikel 13 och får fortsätta bedriva sin verksamhet. Nationella behöriga myndigheter ska före tillämpningsdagen för denna förordning eller i tillämpliga fall före de datum som avses i punkterna 2 och 3 meddela ECB dessa kreditinstituts identitet och lämna en rapport med en redogörelse för de berörda institutens tillsynshistorik och riskprofil samt all annan information som ECB begär. Informationen ska lämnas i det format som ECB begär.

6a.
     
  Utan hinder av artikel 19.2 b ska, fram till den första tidpunkt som anges i artikel 26, omröstning med kvalificerad majoritet och omröstning med enkel majoritet tillämpas tillsammans för antagandet av de förordningar som anges i artikel 4.3.

Artikel 28

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft
  den femte dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C, , s. .

1

(2)  EUT C, , s. .

2

(3)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

3

(4)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 37.

4

(5)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

5

(6)  EGT C 40, 7.2.2001, s. 453.

6

(7)  EUT C 25 E, 29.1.2004, s. 394.

7

(8)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 4.

8

(9)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

9

(10)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

10

(11)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

11

(12)  

  EGT L 230, 30.6.2004, s. 56.

12

EGT L 230, 30.6.2004, s. 56.

(13)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

13

(14)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 277.

14

(15)  EUT L 35, 11.2.2003, s. 1.

15

(*)  
  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

*

Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/192 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/192

---

P7_TA(2013)0214

Pyrotekniska artiklar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 22 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning) (COM(2011)0764 – C7-0425/2011 – 2011/0358(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – omarbetning)

(2016/C 055/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0764), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2011)0764),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0425/2011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0425/2011),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 28 mars 2012 (1),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 28 november 2001 om en mer strukturerad användning av omarbetningstekniken för rättsakter (2),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 6 november 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 6 november 2012 från utskottet för rättsliga frågor till utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd i enlighet med artikel 87.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 87 och 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0375/2012), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0375/2012), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, innehåller förslaget inte några innehållsmässiga ändringar utöver dem som anges i förslaget, och i fråga om kodifieringen av de oförändrade bestämmelserna i de tidigare rättsakterna tillsammans med dessa ändringar gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen med beaktande av rekommendationerna från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 181, 21.6.2012, s. 105.

(2)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P7_TC1-COD(2011)0358

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 22 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av pyrotekniska artiklar (omarbetning)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/29/EU.)

---

Torsdagen den 23 maj 2013

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/194 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/194

---

P7_TA(2013)0217

Tullkodex för gemenskapen vad gäller dess tillämpningsdag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag (COM(2013)0193 – C7-0096/2013 – 2013/0104(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0193), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0193),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 33, 114 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0096/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 33, 114 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0096/2013),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 maj 2013 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 22 maj 2013 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 26 april 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt, i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0170/2013), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A7-0170/2013), och av följande skäl:

| A. | Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

A.

Ärendets brådska gör det befogat att gå vidare till omröstning före utgången av den tidsfrist på åtta veckor som fastställs i artikel 6 i protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P7_TC1-COD(2013)0104

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om ändring av förordning (EG) nr 450/2008 om fastställande av en tullkodex för gemenskapen (Moderniserad tullkodex) vad gäller förordningens tillämpningsdag

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 528/2013.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/195 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/195

---

P7_TA(2013)0218

Återinförande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Unionen Myanmar (COM(2012)0524 – C7-0297/2012 – 2012/0251(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0524), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0524),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0297/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0297/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0122/2013). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A7-0122/2013).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

P7_TC1-COD(2012)0251

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om upphävande av rådets förordning (EG) nr 552/97 om tillfälligt upphävande av allmänna tullförmåner för Myanmar/Burma

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 607/2013.)

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/196 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/196

---

P7_TA(2013)0219

Upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 23 maj 2013 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part (COM(2012)0335 – C7-0155/2012 – 2012/0163(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/41)

Ändring 1

Förslag till förordning

Titel

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part | (Berör inte den svenska versionen.) |

Kommissionens förslag

Ändring

Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av en ram för hanteringen av det ekonomiska ansvaret i samband med tvistlösning mellan investerare och stat vid tvistlösningsorgan som föreskrivs i internationella avtal där Europeiska unionen är part

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har unionen exklusiv befogenhet att ingå internationella investeringsskyddsavtal. Unionen är redan part i energistadgefördraget som innehåller bestämmelser om investeringsskydd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har unionen exklusiv befogenhet att ingå internationella investeringsskyddsavtal. Unionen är redan part i energistadgefördraget som innehåller bestämmelser om investeringsskydd.

| (1) | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har unionen exklusiv befogenhet att ingå internationella investeringsskyddsavtal. Unionen är
  , liksom medlemsstaterna,
  redan part i energistadgefördraget som innehåller bestämmelser om investeringsskydd. |
| --- | --- |

(1)

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft har unionen exklusiv befogenhet att ingå internationella investeringsskyddsavtal. Unionen är
  , liksom medlemsstaterna,
  redan part i energistadgefördraget som innehåller bestämmelser om investeringsskydd.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Investeringsskyddsavtal
  brukar
  innehålla en mekanism för tvistlösning mellan investerare och stat som ger investerare från ett tredjeland rätt att väcka talan mot en stat där de gjort en investering. Tvistlösning mellan investerare och stat kan leda till att ekonomisk ersättning måste betalas ut. Dessutom kommer sådana eventuella mål oundvikligen att medföra avsevärda kostnader för att förvalta skiljeförfarandet och kostnader för försvar i målet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Investeringsskyddsavtal
  brukar
  innehålla en mekanism för tvistlösning mellan investerare och stat som ger investerare från ett tredjeland rätt att väcka talan mot en stat där de gjort en investering. Tvistlösning mellan investerare och stat kan leda till att ekonomisk ersättning måste betalas ut. Dessutom kommer sådana eventuella mål oundvikligen att medföra avsevärda kostnader för att förvalta skiljeförfarandet och kostnader för försvar i målet.

| (2) | När det är motiverat kan framtida
  investeringsskyddsavtal
  som ingåtts av unionen
  innehålla en mekanism för tvistlösning mellan investerare och stat som ger investerare från ett tredjeland rätt att väcka talan mot en stat där de gjort en investering. Tvistlösning mellan investerare och stat kan leda till att ekonomisk ersättning måste betalas ut. Dessutom kommer sådana eventuella mål oundvikligen att medföra avsevärda kostnader för att förvalta skiljeförfarandet och kostnader för försvar i målet. |
| --- | --- |

(2)

När det är motiverat kan framtida
  investeringsskyddsavtal
  som ingåtts av unionen
  innehålla en mekanism för tvistlösning mellan investerare och stat som ger investerare från ett tredjeland rätt att väcka talan mot en stat där de gjort en investering. Tvistlösning mellan investerare och stat kan leda till att ekonomisk ersättning måste betalas ut. Dessutom kommer sådana eventuella mål oundvikligen att medföra avsevärda kostnader för att förvalta skiljeförfarandet och kostnader för försvar i målet.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | Det ekonomiska ansvaret kan inte hanteras korrekt om de skyddsbestämmelser som erbjuds av investeringsavtalen väsentligt överstiger de ansvarsgränser som erkänns i unionen och i majoriteten av medlemsstaterna. I unionens framtida avtal bör därför utländska investerare erbjudas lika hög skyddsnivå men inte högre än vad som föreskrivs i unionsrätten och i de gemensamma allmänna principerna i medlemsstaternas lagstiftning för unionens investerare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

Det ekonomiska ansvaret kan inte hanteras korrekt om de skyddsbestämmelser som erbjuds av investeringsavtalen väsentligt överstiger de ansvarsgränser som erkänns i unionen och i majoriteten av medlemsstaterna. I unionens framtida avtal bör därför utländska investerare erbjudas lika hög skyddsnivå men inte högre än vad som föreskrivs i unionsrätten och i de gemensamma allmänna principerna i medlemsstaternas lagstiftning för unionens investerare.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Fastställandet av de yttre gränserna för det ekonomiska ansvaret i denna förordning hänger också samman med skyddet av unionens lagstiftningsbefogenheter, som utövas inom ramen för de behörigheter som fastställs i fördragen, och vars lagenlighet kontrolleras av domstolen, och som inte kan begränsas otillbörligt av ett potentiellt ansvar som fastställs utanför det välavvägda system som inrättats genom fördragen. Domstolen har följaktligen tydligt bekräftat att unionens ansvar för rättsakter, särskilt i kombination med internationell rätt, strikt ska begränsas och inte kan hävdas om inte ett tydligt fel fastställts

   (2)

  . I framtida investeringsavtal som ingås av unionen bör detta skydd av unionens lagstiftningsbefogenheter respekteras och det bör inte fastställas striktare ansvarsbestämmelser som gör det möjligt att kringgå de bestämmelser som fastställts av domstolen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

Fastställandet av de yttre gränserna för det ekonomiska ansvaret i denna förordning hänger också samman med skyddet av unionens lagstiftningsbefogenheter, som utövas inom ramen för de behörigheter som fastställs i fördragen, och vars lagenlighet kontrolleras av domstolen, och som inte kan begränsas otillbörligt av ett potentiellt ansvar som fastställs utanför det välavvägda system som inrättats genom fördragen. Domstolen har följaktligen tydligt bekräftat att unionens ansvar för rättsakter, särskilt i kombination med internationell rätt, strikt ska begränsas och inte kan hävdas om inte ett tydligt fel fastställts

   (2)

  . I framtida investeringsavtal som ingås av unionen bör detta skydd av unionens lagstiftningsbefogenheter respekteras och det bör inte fastställas striktare ansvarsbestämmelser som gör det möjligt att kringgå de bestämmelser som fastställts av domstolen.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Då unionen har det internationella ansvaret för den behandling som getts är det enligt internationell rätt unionen som förväntas betala eventuell ersättning som fastställts i skiljedomen och stå för kostnaderna vid en eventuell tvist. Det belopp som unionen enligt skiljedomen döms att betala kan dock härröra antingen från en behandling som unionen själv stått för eller från en medlemsstats behandling. Det vore följaktligen orättvist om det belopp som fastställts i skiljedomen och kostnaderna för skiljeförfarandet skulle betalas ur unionens budget när det är en medlemsstat som stått för behandlingen. Det är därför nödvändigt att i unionslagstiftningen fördela det ekonomiska ansvaret mellan unionen och den medlemsstat som stått för behandlingen på grundval av kriterier som fastställs genom denna förordning, utan att det påverkar unionens internationella ansvar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Då unionen har det internationella ansvaret för den behandling som getts är det enligt internationell rätt unionen som förväntas betala eventuell ersättning som fastställts i skiljedomen och stå för kostnaderna vid en eventuell tvist. Det belopp som unionen enligt skiljedomen döms att betala kan dock härröra antingen från en behandling som unionen själv stått för eller från en medlemsstats behandling. Det vore följaktligen orättvist om det belopp som fastställts i skiljedomen och kostnaderna för skiljeförfarandet skulle betalas ur unionens budget när det är en medlemsstat som stått för behandlingen. Det är därför nödvändigt att i unionslagstiftningen fördela det ekonomiska ansvaret mellan unionen och den medlemsstat som stått för behandlingen på grundval av kriterier som fastställs genom denna förordning, utan att det påverkar unionens internationella ansvar.

| (4) | Då unionen
  , i egenskap av juridisk person,
  har det internationella ansvaret för den behandling som getts är det enligt internationell rätt unionen som förväntas betala eventuell ersättning som fastställts i skiljedomen och stå för kostnaderna vid en eventuell tvist. Det belopp som unionen enligt skiljedomen döms att betala kan dock härröra antingen från en behandling som unionen själv stått för eller från en medlemsstats behandling. Det vore följaktligen orättvist om det belopp som fastställts i skiljedomen och kostnaderna för skiljeförfarandet skulle betalas ur
  Europeiska unionens budget (
  unionens budget) när det är en medlemsstat som stått för behandlingen. Det är därför nödvändigt att i unionslagstiftningen fördela det ekonomiska ansvaret mellan unionen
  själv
  och den medlemsstat som stått för behandlingen på grundval av kriterier som fastställs genom denna förordning, utan att det påverkar unionens internationella ansvar. |
| --- | --- |

(4)

Då unionen
  , i egenskap av juridisk person,
  har det internationella ansvaret för den behandling som getts är det enligt internationell rätt unionen som förväntas betala eventuell ersättning som fastställts i skiljedomen och stå för kostnaderna vid en eventuell tvist. Det belopp som unionen enligt skiljedomen döms att betala kan dock härröra antingen från en behandling som unionen själv stått för eller från en medlemsstats behandling. Det vore följaktligen orättvist om det belopp som fastställts i skiljedomen och kostnaderna för skiljeförfarandet skulle betalas ur
  Europeiska unionens budget (
  unionens budget) när det är en medlemsstat som stått för behandlingen. Det är därför nödvändigt att i unionslagstiftningen fördela det ekonomiska ansvaret mellan unionen
  själv
  och den medlemsstat som stått för behandlingen på grundval av kriterier som fastställs genom denna förordning, utan att det påverkar unionens internationella ansvar.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Det ekonomiska ansvaret bör ligga hos den som är ansvarig för den behandling som funnits strida mot bestämmelserna i avtalet. Det innebär att unionen bör ha det ekonomiska ansvaret när det är någon av unionens institutioner, organ
  eller
  byråer som stått för behandlingen i fråga. När det är en medlemsstat som stått för behandlingen bör den medlemsstaten ha det ekonomiska ansvaret. När medlemsstaten handlar på ett sätt som krävs enligt unionslagstiftningen, exempelvis genom att införliva ett direktiv som unionen antagit, bör unionen ha det ekonomiska ansvaret i den mån behandlingen är ett krav i unionslagstiftningen. I förordningen bör också tas hänsyn till möjligheten att ett och samma mål kan gälla såväl en medlemsstats behandling som en behandling som krävs enligt unionslagstiftningen. Den kommer att omfatta alla åtgärder som medlemsstaterna respektive
  Europeiska
  unionen vidtar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Det ekonomiska ansvaret bör ligga hos den som är ansvarig för den behandling som funnits strida mot bestämmelserna i avtalet. Det innebär att unionen bör ha det ekonomiska ansvaret när det är någon av unionens institutioner, organ
  eller
  byråer som stått för behandlingen i fråga. När det är en medlemsstat som stått för behandlingen bör den medlemsstaten ha det ekonomiska ansvaret. När medlemsstaten handlar på ett sätt som krävs enligt unionslagstiftningen, exempelvis genom att införliva ett direktiv som unionen antagit, bör unionen ha det ekonomiska ansvaret i den mån behandlingen är ett krav i unionslagstiftningen. I förordningen bör också tas hänsyn till möjligheten att ett och samma mål kan gälla såväl en medlemsstats behandling som en behandling som krävs enligt unionslagstiftningen. Den kommer att omfatta alla åtgärder som medlemsstaterna respektive
  Europeiska
  unionen vidtar.

| (6) | Det ekonomiska ansvaret bör ligga hos den som är ansvarig för den behandling som funnits strida mot bestämmelserna i avtalet. Det innebär att unionen
  själv
  bör ha det ekonomiska ansvaret när det är någon av unionens institutioner, organ, byråer
  eller andra juridiska enheter
  som stått för behandlingen i fråga. När det är en medlemsstat som stått för behandlingen bör den medlemsstaten ha det ekonomiska ansvaret. När medlemsstaten handlar på ett sätt som krävs enligt unionslagstiftningen, exempelvis genom att införliva ett direktiv som unionen antagit, bör unionen
  själv
  ha det ekonomiska ansvaret i den mån behandlingen är ett krav i unionslagstiftningen. I förordningen bör också tas hänsyn till möjligheten att ett och samma mål kan gälla såväl en medlemsstats behandling som en behandling som krävs enligt unionslagstiftningen. Den kommer att omfatta alla åtgärder som medlemsstaterna respektive unionen vidtar.
  I sådana fall bör medlemsstaten och unionen ha det ekonomiska ansvaret för en behandling som endera parten har stått för. |
| --- | --- |

(6)

Det ekonomiska ansvaret bör ligga hos den som är ansvarig för den behandling som funnits strida mot bestämmelserna i avtalet. Det innebär att unionen
  själv
  bör ha det ekonomiska ansvaret när det är någon av unionens institutioner, organ, byråer
  eller andra juridiska enheter
  som stått för behandlingen i fråga. När det är en medlemsstat som stått för behandlingen bör den medlemsstaten ha det ekonomiska ansvaret. När medlemsstaten handlar på ett sätt som krävs enligt unionslagstiftningen, exempelvis genom att införliva ett direktiv som unionen antagit, bör unionen
  själv
  ha det ekonomiska ansvaret i den mån behandlingen är ett krav i unionslagstiftningen. I förordningen bör också tas hänsyn till möjligheten att ett och samma mål kan gälla såväl en medlemsstats behandling som en behandling som krävs enligt unionslagstiftningen. Den kommer att omfatta alla åtgärder som medlemsstaterna respektive unionen vidtar.
  I sådana fall bör medlemsstaten och unionen ha det ekonomiska ansvaret för en behandling som endera parten har stått för.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | När en medlemsstat handlar på ett sätt som inte överensstämmer med vad som föreskrivs i unionsrätten, t.ex. om den inte införlivar ett direktiv som antagits av unionen eller överskrider villkoren i ett direktiv som antagits av unionen när det införlivas med nationell rätt, bör den medlemsstaten också ha det ekonomiska ansvaret för den berörda behandlingen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

När en medlemsstat handlar på ett sätt som inte överensstämmer med vad som föreskrivs i unionsrätten, t.ex. om den inte införlivar ett direktiv som antagits av unionen eller överskrider villkoren i ett direktiv som antagits av unionen när det införlivas med nationell rätt, bör den medlemsstaten också ha det ekonomiska ansvaret för den berörda behandlingen.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Om det däremot är en medlemsstat som har det potentiella ekonomiska ansvaret till följd av tvisten
  bör
  denna medlemsstat principiellt få lov att vara svarande för att försvara sin behandling av investeraren. Denna förordning innehåller bestämmelser om detta. Det har den stora fördelen att kostnader som uppstår i samband med tvisten eller eventuella belopp som den berörda medlemsstaten döms att betala inte belastar unionens budget och unionens
  medel
  ens tillfälligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Om det däremot är en medlemsstat som har det potentiella ekonomiska ansvaret till följd av tvisten
  bör
  denna medlemsstat principiellt få lov att vara svarande för att försvara sin behandling av investeraren. Denna förordning innehåller bestämmelser om detta. Det har den stora fördelen att kostnader som uppstår i samband med tvisten eller eventuella belopp som den berörda medlemsstaten döms att betala inte belastar unionens budget och unionens
  medel
  ens tillfälligt.

| (8) | Om det däremot är en medlemsstat som har det potentiella ekonomiska ansvaret till följd av tvisten
  är det rimligt och lämpligt
  denna medlemsstat principiellt få lov att vara svarande för att försvara sin behandling av investeraren. Denna förordning innehåller bestämmelser om detta. Det har den stora fördelen att kostnader som uppstår i samband med tvisten eller eventuella belopp som den berörda medlemsstaten döms att betala inte belastar unionens budget och unionens
  icke-finansiella resurser
  ens tillfälligt. |
| --- | --- |

(8)

Om det däremot är en medlemsstat som har det potentiella ekonomiska ansvaret till följd av tvisten
  är det rimligt och lämpligt
  denna medlemsstat principiellt få lov att vara svarande för att försvara sin behandling av investeraren. Denna förordning innehåller bestämmelser om detta. Det har den stora fördelen att kostnader som uppstår i samband med tvisten eller eventuella belopp som den berörda medlemsstaten döms att betala inte belastar unionens budget och unionens
  icke-finansiella resurser
  ens tillfälligt.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Under vissa omständigheter är det väsentligt att unionen själv
  är
  svarande i tvister som rör en behandling som en medlemsstat stått för, för att säkra att unionens intressen kan tillvaratas i tillräcklig utsträckning. Så kan t.ex. vara fallet när tvisten även gäller behandling som unionen stått för, när det framgår att medlemsstatens behandling krävs enligt unionslagstiftningen, när
  det är sannolikt att
  liknande anspråk
  kan komma att göras
  gentemot andra medlemsstater eller när målet omfattar rättsfrågor
  som ännu inte är avgjorda och
  vars avgörande kan inverka på eventuella framtida mål mot andra medlemsstater eller unionen. Om en tvist delvis gäller unionens behandling eller behandling som föreskrivs i unionslagstiftningen bör unionen vara svarande, såvida inte de anspråk som gäller behandlingen är av ringa betydelse, i fråga om det potentiella ekonomiska ansvaret och rättsfrågorna, jämfört med de anspråk som gäller medlemsstatens behandling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Under vissa omständigheter är det väsentligt att unionen själv
  är
  svarande i tvister som rör en behandling som en medlemsstat stått för, för att säkra att unionens intressen kan tillvaratas i tillräcklig utsträckning. Så kan t.ex. vara fallet när tvisten även gäller behandling som unionen stått för, när det framgår att medlemsstatens behandling krävs enligt unionslagstiftningen, när
  det är sannolikt att
  liknande anspråk
  kan komma att göras
  gentemot andra medlemsstater eller när målet omfattar rättsfrågor
  som ännu inte är avgjorda och
  vars avgörande kan inverka på eventuella framtida mål mot andra medlemsstater eller unionen. Om en tvist delvis gäller unionens behandling eller behandling som föreskrivs i unionslagstiftningen bör unionen vara svarande, såvida inte de anspråk som gäller behandlingen är av ringa betydelse, i fråga om det potentiella ekonomiska ansvaret och rättsfrågorna, jämfört med de anspråk som gäller medlemsstatens behandling.

| (10) | Under vissa omständigheter är det väsentligt att unionen själv
  kan vara
  svarande i tvister som rör en behandling som en medlemsstat stått för, för att säkra att unionens intressen kan tillvaratas i tillräcklig utsträckning. Så kan t.ex. vara fallet när tvisten även gäller behandling som unionen stått för, när det framgår att medlemsstatens behandling krävs enligt unionslagstiftningen, när liknande anspråk
  har framställts
  gentemot andra medlemsstater eller när målet omfattar rättsfrågor vars avgörande kan inverka på
  pågående eller
  eventuella framtida mål mot andra medlemsstater eller unionen. Om en tvist delvis gäller unionens behandling eller behandling som föreskrivs i unionslagstiftningen bör unionen vara svarande, såvida inte de anspråk som gäller behandlingen är av ringa betydelse, i fråga om det potentiella ekonomiska ansvaret och rättsfrågorna, jämfört med de anspråk som gäller medlemsstatens behandling. |
| --- | --- |

(10)

Under vissa omständigheter är det väsentligt att unionen själv
  kan vara
  svarande i tvister som rör en behandling som en medlemsstat stått för, för att säkra att unionens intressen kan tillvaratas i tillräcklig utsträckning. Så kan t.ex. vara fallet när tvisten även gäller behandling som unionen stått för, när det framgår att medlemsstatens behandling krävs enligt unionslagstiftningen, när liknande anspråk
  har framställts
  gentemot andra medlemsstater eller när målet omfattar rättsfrågor vars avgörande kan inverka på
  pågående eller
  eventuella framtida mål mot andra medlemsstater eller unionen. Om en tvist delvis gäller unionens behandling eller behandling som föreskrivs i unionslagstiftningen bör unionen vara svarande, såvida inte de anspråk som gäller behandlingen är av ringa betydelse, i fråga om det potentiella ekonomiska ansvaret och rättsfrågorna, jämfört med de anspråk som gäller medlemsstatens behandling.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Kommissionen
  bör
  inom ramen för denna förordning besluta om det är unionen eller en medlemsstat som ska vara svarande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Kommissionen
  bör
  inom ramen för denna förordning besluta om det är unionen eller en medlemsstat som ska vara svarande.

| (12) | För att få till stånd ett fungerande system bör
  kommissionen inom ramen för denna förordning besluta om det är unionen eller en medlemsstat som ska vara svarande
  och informera Europaparlamentet och rådet om sitt beslut i sin årsrapport om genomförandet av denna förordning
  . |
| --- | --- |

(12)

För att få till stånd ett fungerande system bör
  kommissionen inom ramen för denna förordning besluta om det är unionen eller en medlemsstat som ska vara svarande
  och informera Europaparlamentet och rådet om sitt beslut i sin årsrapport om genomförandet av denna förordning
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | När en medlemsstat är svarande bör den hålla kommissionen underrättad om hur målet fortskrider, och kommissionen bör om lämpligt kunna kräva att den svarande medlemsstaten intar en viss hållning i frågor
  av intresse för unionen
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

När en medlemsstat är svarande bör den hålla kommissionen underrättad om hur målet fortskrider, och kommissionen bör om lämpligt kunna kräva att den svarande medlemsstaten intar en viss hållning i frågor
  av intresse för unionen
  .

| (14) | När en medlemsstat är svarande bör den hålla kommissionen underrättad om hur målet fortskrider, och kommissionen bör om lämpligt kunna kräva att den svarande medlemsstaten intar en viss hållning i frågor
  som berör unionens överordnade intressen
  . |
| --- | --- |

(14)

När en medlemsstat är svarande bör den hålla kommissionen underrättad om hur målet fortskrider, och kommissionen bör om lämpligt kunna kräva att den svarande medlemsstaten intar en viss hållning i frågor
  som berör unionens överordnade intressen
  .

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | En medlemsstat
  får
  när som helst åta sig det ekonomiska ansvaret om ersättning behöver betalas ut. I sådana fall kan medlemsstaten och kommissionen komma överens om periodisk betalning av kostnaderna och om betalningen av eventuell ersättning. Att medlemsstaten åtar sig detta ansvar innebär inte att den anser att anspråket är välgrundat. Kommissionen
  bör kunna
  anta ett beslut som tvingar medlemsstaten att betala kostnaderna. Om skiljedomstolens utslag innebär att unionen får sina kostnader ersatta bör kommissionen se till att eventuell förskottsbetalning av kostnader återbetalas till den berörda medlemsstaten omgående. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

En medlemsstat
  får
  när som helst åta sig det ekonomiska ansvaret om ersättning behöver betalas ut. I sådana fall kan medlemsstaten och kommissionen komma överens om periodisk betalning av kostnaderna och om betalningen av eventuell ersättning. Att medlemsstaten åtar sig detta ansvar innebär inte att den anser att anspråket är välgrundat. Kommissionen
  bör kunna
  anta ett beslut som tvingar medlemsstaten att betala kostnaderna. Om skiljedomstolens utslag innebär att unionen får sina kostnader ersatta bör kommissionen se till att eventuell förskottsbetalning av kostnader återbetalas till den berörda medlemsstaten omgående.

| (15) | Utan att föregripa skiljeförfarandets utfall får
  en medlemsstat när som helst åta sig det ekonomiska ansvaret om ersättning behöver betalas ut. I sådana fall kan medlemsstaten och kommissionen komma överens om periodisk betalning av kostnaderna och om betalningen av eventuell ersättning. Att medlemsstaten åtar sig detta ansvar innebär inte
  i någon som helst rättslig bemärkelse
  att den anser att anspråket är välgrundat. Kommissionen
  får i sådana fall
  anta ett beslut som tvingar medlemsstaten att betala kostnaderna. Om skiljedomstolens utslag innebär att unionen får sina kostnader ersatta bör kommissionen se till att eventuell förskottsbetalning av kostnader återbetalas till den berörda medlemsstaten omgående. |
| --- | --- |

(15)

Utan att föregripa skiljeförfarandets utfall får
  en medlemsstat när som helst åta sig det ekonomiska ansvaret om ersättning behöver betalas ut. I sådana fall kan medlemsstaten och kommissionen komma överens om periodisk betalning av kostnaderna och om betalningen av eventuell ersättning. Att medlemsstaten åtar sig detta ansvar innebär inte
  i någon som helst rättslig bemärkelse
  att den anser att anspråket är välgrundat. Kommissionen
  får i sådana fall
  anta ett beslut som tvingar medlemsstaten att betala kostnaderna. Om skiljedomstolens utslag innebär att unionen får sina kostnader ersatta bör kommissionen se till att eventuell förskottsbetalning av kostnader återbetalas till den berörda medlemsstaten omgående.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | I vissa fall kan det vara lämpligt att få till stånd en förlikning för att undvika kostsamma och onödiga skiljeförfaranden. Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för sådan förlikning. Ett sådant förfarande bör göra det möjligt för kommissionen att lösa tvisten genom förlikning i enlighet med granskningsförfarandet då det ligger i unionens intresse. Om målet gäller behandling som en medlemsstat har stått för bör kommissionen och den berörda medlemsstaten ha ett nära samarbete och samråda med varandra. Det bör stå medlemsstaten fritt att när som helst lösa tvisten genom förlikning, under förutsättning att den tar det fulla ekonomiska ansvaret och att den eventuella förlikningen följer unionsrätten och inte strider mot unionens intressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

I vissa fall kan det vara lämpligt att få till stånd en förlikning för att undvika kostsamma och onödiga skiljeförfaranden. Det är nödvändigt att fastställa ett förfarande för sådan förlikning. Ett sådant förfarande bör göra det möjligt för kommissionen att lösa tvisten genom förlikning i enlighet med granskningsförfarandet då det ligger i unionens intresse. Om målet gäller behandling som en medlemsstat har stått för bör kommissionen och den berörda medlemsstaten ha ett nära samarbete och samråda med varandra. Det bör stå medlemsstaten fritt att när som helst lösa tvisten genom förlikning, under förutsättning att den tar det fulla ekonomiska ansvaret och att den eventuella förlikningen följer unionsrätten och inte strider mot unionens intressen.

| (16) | I vissa fall kan det vara lämpligt att få till stånd en förlikning för att undvika kostsamma och onödiga skiljeförfaranden. Det är nödvändigt att fastställa ett
  effektivt och smidigt
  förfarande för sådan förlikning. Ett sådant förfarande bör göra det möjligt för kommissionen att lösa tvisten genom förlikning i enlighet med granskningsförfarandet då det ligger i unionens intresse. Om målet gäller behandling som en medlemsstat har stått för bör kommissionen och den berörda medlemsstaten ha ett nära samarbete och samråda med varandra
  , bland annat om hur förlikningsförfarandet fortskrider och om den ekonomiska ersättningens storlek
  . Det bör stå medlemsstaten fritt att när som helst lösa tvisten genom förlikning, under förutsättning att den tar det fulla ekonomiska ansvaret och att den eventuella förlikningen följer unionsrätten och inte strider mot unionens intressen
  som helhet
  . |
| --- | --- |

(16)

I vissa fall kan det vara lämpligt att få till stånd en förlikning för att undvika kostsamma och onödiga skiljeförfaranden. Det är nödvändigt att fastställa ett
  effektivt och smidigt
  förfarande för sådan förlikning. Ett sådant förfarande bör göra det möjligt för kommissionen att lösa tvisten genom förlikning i enlighet med granskningsförfarandet då det ligger i unionens intresse. Om målet gäller behandling som en medlemsstat har stått för bör kommissionen och den berörda medlemsstaten ha ett nära samarbete och samråda med varandra
  , bland annat om hur förlikningsförfarandet fortskrider och om den ekonomiska ersättningens storlek
  . Det bör stå medlemsstaten fritt att när som helst lösa tvisten genom förlikning, under förutsättning att den tar det fulla ekonomiska ansvaret och att den eventuella förlikningen följer unionsrätten och inte strider mot unionens intressen
  som helhet
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Kommissionen bör ha ett nära samråd med den berörda medlemsstaten i syfte att komma överens om hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas. Om kommissionen fastställer att en medlemsstat har ansvaret men medlemsstaten inte godtar detta bör kommissionen betala det belopp som fastställts i skiljedomen, men bör rikta ett beslut till medlemsstaten där den kräver att medlemsstaten betalar beloppen i fråga till
  Europeiska
  unionens budget, tillsammans med tillämplig ränta. Den ränta som ska betalas bör vara den som fastställs enligt
  [artikel 71.4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget i dess ändrade lydelse]
  . Artikel 263 i fördraget kan tillämpas i de fall en medlemsstat anser att beslutet inte följer kriterierna i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Kommissionen bör ha ett nära samråd med den berörda medlemsstaten i syfte att komma överens om hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas. Om kommissionen fastställer att en medlemsstat har ansvaret men medlemsstaten inte godtar detta bör kommissionen betala det belopp som fastställts i skiljedomen, men bör rikta ett beslut till medlemsstaten där den kräver att medlemsstaten betalar beloppen i fråga till
  Europeiska
  unionens budget, tillsammans med tillämplig ränta. Den ränta som ska betalas bör vara den som fastställs enligt
  [artikel 71.4 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget i dess ändrade lydelse]
  . Artikel 263 i fördraget kan tillämpas i de fall en medlemsstat anser att beslutet inte följer kriterierna i denna förordning.

| (18) | Kommissionen bör ha ett nära samråd med den berörda medlemsstaten i syfte att komma överens om hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas. Om kommissionen fastställer att en medlemsstat har ansvaret men medlemsstaten inte godtar detta bör kommissionen betala det belopp som fastställts i skiljedomen, men bör rikta ett beslut till medlemsstaten där den kräver att medlemsstaten betalar beloppen i fråga till unionens budget, tillsammans med tillämplig ränta. Den ränta som ska betalas bör vara den som fastställs enligt
  artikel 78.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget

   (3). Artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan tillämpas i de fall en medlemsstat anser att beslutet inte följer kriterierna i denna förordning. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen bör ha ett nära samråd med den berörda medlemsstaten i syfte att komma överens om hur det ekonomiska ansvaret ska fördelas. Om kommissionen fastställer att en medlemsstat har ansvaret men medlemsstaten inte godtar detta bör kommissionen betala det belopp som fastställts i skiljedomen, men bör rikta ett beslut till medlemsstaten där den kräver att medlemsstaten betalar beloppen i fråga till unionens budget, tillsammans med tillämplig ränta. Den ränta som ska betalas bör vara den som fastställs enligt
  artikel 78.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget

   (3). Artikel 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan tillämpas i de fall en medlemsstat anser att beslutet inte följer kriterierna i denna förordning.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Unionens budget bör täcka de utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat. Om en medlemsstat har det ekonomiska ansvaret enligt denna förordning bör unionen antingen kunna samla in den berörda medlemsstatens finansiella bidrag först, innan den verkställer betalningen av utgifterna i fråga, eller först verkställa betalningen av utgifterna i fråga och låta de berörda medlemsstaterna ersätta dem i efterhand. Båda dessa budgetmekanismer bör vara möjliga, beroende på vad som är genomförbart, särskilt med tanke på tidsaspekten. För båda mekanismerna bör medlemsstaternas finansiella bidrag eller återbetalningar behandlas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i unionsbudgeten. De anslag som härrör från dessa interna inkomster avsatta för särskilda ändamål bör inte bara täcka utgifterna i fråga utan bör också kunna användas för att fylla på de andra delar av unionsbudgeten varifrån de ursprungliga anslagen togs för att verkställa betalningen av utgifterna enligt den andra mekanismen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Unionens budget bör täcka de utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat. Om en medlemsstat har det ekonomiska ansvaret enligt denna förordning bör unionen antingen kunna samla in den berörda medlemsstatens finansiella bidrag först, innan den verkställer betalningen av utgifterna i fråga, eller först verkställa betalningen av utgifterna i fråga och låta de berörda medlemsstaterna ersätta dem i efterhand. Båda dessa budgetmekanismer bör vara möjliga, beroende på vad som är genomförbart, särskilt med tanke på tidsaspekten. För båda mekanismerna bör medlemsstaternas finansiella bidrag eller återbetalningar behandlas som interna inkomster avsatta för särskilda ändamål i unionsbudgeten. De anslag som härrör från dessa interna inkomster avsatta för särskilda ändamål bör inte bara täcka utgifterna i fråga utan bör också kunna användas för att fylla på de andra delar av unionsbudgeten varifrån de ursprungliga anslagen togs för att verkställa betalningen av utgifterna enligt den andra mekanismen.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 17

Förslag till förordning

Artikel 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till: avgifter och kostnader för skiljedomstolen, kostnaderna för ombud och utgifter för vilka käranden beviljats ersättning av skiljedomstolen, |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till: avgifter och kostnader för skiljedomstolen, kostnaderna för ombud och utgifter för vilka käranden beviljats ersättning av skiljedomstolen,

| b) | kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till: avgifter och kostnader för skiljedomstolen,
  skiljedomsinstitutet och
  kostnaderna för ombud och utgifter för vilka käranden beviljats ersättning av skiljedomstolen, |
| --- | --- |

b)

kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till: avgifter och kostnader för skiljedomstolen,
  skiljedomsinstitutet och
  kostnaderna för ombud och utgifter för vilka käranden beviljats ersättning av skiljedomstolen,

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | tvist: en kärandes talan gentemot unionen till följd av ett avtal och som kommer att avgöras i en skiljedomstol, |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

tvist: en kärandes talan gentemot unionen till följd av ett avtal och som kommer att avgöras i en skiljedomstol,

| c) | tvist: en kärandes talan gentemot unionen
  eller en medlemsstat
  till följd av ett avtal och som kommer att avgöras i en skiljedomstol, |
| --- | --- |

c)

tvist: en kärandes talan gentemot unionen
  eller en medlemsstat
  till följd av ett avtal och som kommer att avgöras i en skiljedomstol,

Ändring 19

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ja) | unionens överordnade intressen: en situation där |

Kommissionens förslag

Ändring

ja)

unionens överordnade intressen: en situation där

| | i) | det finns en stor risk att investeringsbestämmelserna i det avtal mellan investerare och stat som unionen är part i och som tvisten gäller inte tillämpas eller genomförs på ett konsekvent eller enhetligt sätt, |
| --- | --- | --- |

i)

det finns en stor risk att investeringsbestämmelserna i det avtal mellan investerare och stat som unionen är part i och som tvisten gäller inte tillämpas eller genomförs på ett konsekvent eller enhetligt sätt,

| | ii) | en medlemsstats åtgärder kan stå i strid med utvecklingen av unionens framtida investeringspolitik, |
| --- | --- | --- |

ii)

en medlemsstats åtgärder kan stå i strid med utvecklingen av unionens framtida investeringspolitik,

| | iii) | tvisten kan få avsevärda finansiella konsekvenser för unionens budget ett givet år eller inom ramen för den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- | --- |

iii)

tvisten kan få avsevärda finansiella konsekvenser för unionens budget ett givet år eller inom ramen för den fleråriga budgetramen.

Ändring 20

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   När så föreskrivs i denna förordning ska kommissionen anta ett beslut om den berörda medlemsstatens ekonomiska ansvar i enlighet med kriterierna i punkt 1. | 2.   När så föreskrivs i denna förordning ska kommissionen anta ett beslut om den berörda medlemsstatens ekonomiska ansvar i enlighet med kriterierna i punkt 1.
  Europaparlamentet och rådet ska informeras om beslutet. |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   När så föreskrivs i denna förordning ska kommissionen anta ett beslut om den berörda medlemsstatens ekonomiska ansvar i enlighet med kriterierna i punkt 1.

2.   När så föreskrivs i denna förordning ska kommissionen anta ett beslut om den berörda medlemsstatens ekonomiska ansvar i enlighet med kriterierna i punkt 1.
  Europaparlamentet och rådet ska informeras om beslutet.

Ändring 21

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Så snart kommissionen får ett tillkännagivande där en kärande uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande
  i enlighet med bestämmelserna i ett avtal
  ska den underrätta den berörda medlemsstaten. | Så snart kommissionen får ett tillkännagivande där en kärande uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande
  eller så snart kommissionen underrättas om en begäran om samråd eller ett anspråk gentemot en medlemsstat,
  ska den underrätta den berörda medlemsstaten
  och informera Europaparlamentet och rådet om varje tidigare begäran om samråd från käranden samt om tillkännagivandet där käranden uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande gentemot unionen eller en medlemsstat inom 15 arbetsdagar från mottagandet av tillkännagivandet, med kärandens namn, de avtalsbestämmelser som påstås ha kränkts, den berörda ekonomiska sektorn, den behandling som påstås strida mot avtalet och det ersättningsbelopp som krävs
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Så snart kommissionen får ett tillkännagivande där en kärande uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande
  i enlighet med bestämmelserna i ett avtal
  ska den underrätta den berörda medlemsstaten.

Så snart kommissionen får ett tillkännagivande där en kärande uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande
  eller så snart kommissionen underrättas om en begäran om samråd eller ett anspråk gentemot en medlemsstat,
  ska den underrätta den berörda medlemsstaten
  och informera Europaparlamentet och rådet om varje tidigare begäran om samråd från käranden samt om tillkännagivandet där käranden uttrycker sin avsikt att inleda ett skiljeförfarande gentemot unionen eller en medlemsstat inom 15 arbetsdagar från mottagandet av tillkännagivandet, med kärandens namn, de avtalsbestämmelser som påstås ha kränkts, den berörda ekonomiska sektorn, den behandling som påstås strida mot avtalet och det ersättningsbelopp som krävs
  .

Ändring 22

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Det är sannolikt att
  liknande anspråk
  kommer att göras
  inom ramen för samma avtal på grund av behandling som en annan medlemsstat stått för och kommissionen är den som bäst kan se till att försvaret blir effektivt och konsekvent. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

Det är sannolikt att
  liknande anspråk
  kommer att göras
  inom ramen för samma avtal på grund av behandling som en annan medlemsstat stått för och kommissionen är den som bäst kan se till att försvaret blir effektivt och konsekvent.

| c) | Liknande anspråk
  eller en begäran om samråd angående liknande anspråk har gjorts
  inom ramen för samma avtal på grund av behandling som en annan medlemsstat stått för och kommissionen är den som bäst kan se till att försvaret blir effektivt och konsekvent. |
| --- | --- |

c)

Liknande anspråk
  eller en begäran om samråd angående liknande anspråk har gjorts
  inom ramen för samma avtal på grund av behandling som en annan medlemsstat stått för och kommissionen är den som bäst kan se till att försvaret blir effektivt och konsekvent.

Ändring 23

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Tvisten gäller rättsfrågor
  som ännu inte är avgjorda och som kan uppkomma i andra tvister inom ramen för samma
  eller andra
  unionsavtal i fråga om behandling som unionen eller andra medlemsstater har stått för
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

Tvisten gäller rättsfrågor
  som ännu inte är avgjorda och som kan uppkomma i andra tvister inom ramen för samma
  eller andra
  unionsavtal i fråga om behandling som unionen eller andra medlemsstater har stått för
  .

| d) | Tvisten gäller
  känsliga
  rättsfrågor
  vars avgörande kan inverka på den framtida tolkningen av det berörda avtalet
  eller andra
  avtal
  . |
| --- | --- |

d)

Tvisten gäller
  känsliga
  rättsfrågor
  vars avgörande kan inverka på den framtida tolkningen av det berörda avtalet
  eller andra
  avtal
  .

Ändring 24

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  När unionen åtar sig att vara svarande i enligt ett beslut från kommissionen i enlighet med punkt 2 eller den allmänna regeln i punkt 1, ska fastställandet av svarande vara bindande för käranden och skiljedomstolen. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  När unionen åtar sig att vara svarande i enligt ett beslut från kommissionen i enlighet med punkt 2 eller den allmänna regeln i punkt 1, ska fastställandet av svarande vara bindande för käranden och skiljedomstolen.

Ändring 25

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska underrätta
  övriga medlemsstater och
  Europaparlamentet om eventuella tvister där denna artikel tillämpats och om hur detta har gjorts. | 4.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet
  och rådet
  om eventuella tvister där denna artikel tillämpats och om hur detta har gjorts. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Kommissionen ska underrätta
  övriga medlemsstater och
  Europaparlamentet om eventuella tvister där denna artikel tillämpats och om hur detta har gjorts.

4.   Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet
  och rådet
  om eventuella tvister där denna artikel tillämpats och om hur detta har gjorts.

Ändring 26

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | underrätta kommissionen om alla steg av betydelse i förfarandet och hålla regelbundna samråd och under alla omständigheter när kommissionen så begär, och |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

underrätta kommissionen om alla steg av betydelse i förfarandet och hålla regelbundna samråd och under alla omständigheter när kommissionen så begär, och

| b) | utan dröjsmål
  underrätta kommissionen om alla steg av betydelse i förfarandet och hålla regelbundna samråd och under alla omständigheter när kommissionen så begär, och |
| --- | --- |

b)

utan dröjsmål
  underrätta kommissionen om alla steg av betydelse i förfarandet och hålla regelbundna samråd och under alla omständigheter när kommissionen så begär, och

Ändring 27

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen
  får
  när som helst kräva att den
  berörda
  medlemsstaten intar en viss hållning i en rättsfråga som uppkommit genom tvisten eller någon annan
  fråga av intresse för unionen
  . | 2.   
  Om unionens överordnade intressen kräver det får
  kommissionen när som helst
  , efter samråd med den berörda medlemsstaten,
  kräva att den medlemsstaten intar en viss hållning i en rättsfråga som uppkommit genom tvisten eller någon annan
  rättsfråga vars avgörande kan inverka på den framtida tolkningen av det berörda avtalet eller andra avtal
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Kommissionen
  får
  när som helst kräva att den
  berörda
  medlemsstaten intar en viss hållning i en rättsfråga som uppkommit genom tvisten eller någon annan
  fråga av intresse för unionen
  .

2.   
  Om unionens överordnade intressen kräver det får
  kommissionen när som helst
  , efter samråd med den berörda medlemsstaten,
  kräva att den medlemsstaten intar en viss hållning i en rättsfråga som uppkommit genom tvisten eller någon annan
  rättsfråga vars avgörande kan inverka på den framtida tolkningen av det berörda avtalet eller andra avtal
  .

Ändring 28

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Om den berörda medlemsstaten anser att kommissionens begäran på ett otillbörligt sätt äventyrar medlemsstatens effektiva försvar, ska den inleda samråd i syfte att hitta en godtagbar lösning. Om en godtagbar lösning inte kan nås får kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska inta en viss rättslig hållning. |

Kommissionens förslag

Ändring

2a.
     
  Om den berörda medlemsstaten anser att kommissionens begäran på ett otillbörligt sätt äventyrar medlemsstatens effektiva försvar, ska den inleda samråd i syfte att hitta en godtagbar lösning. Om en godtagbar lösning inte kan nås får kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska inta en viss rättslig hållning.

Ändring 29

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   När det i ett avtal eller i de bestämmelser det hänvisas till i avtalet föreskrivs en möjlighet till ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning av en rättsfråga i en skiljedom får kommissionen, om den anser att det är motiverat för en konsekvent eller korrekt tolkning av avtalet, kräva att medlemsstaten yrkar på sådan ogiltigförklaring, sådant överklagande eller sådan omprövning. Under sådana omständigheter ska kommissionens företrädare ingå i delegationen och får uttrycka unionens ståndpunkt i den aktuella rättsfrågan. | 3.   När det i ett avtal eller i de bestämmelser det hänvisas till i avtalet föreskrivs en möjlighet till ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning av en rättsfråga i en skiljedom får kommissionen, om den anser att det är motiverat för en konsekvent eller korrekt tolkning av avtalet,
  efter samråd med den berörda medlemsstaten,
  kräva att
  den
  medlemsstaten yrkar på sådan ogiltigförklaring, sådant överklagande eller sådan omprövning. Under sådana omständigheter ska kommissionens företrädare ingå i delegationen och får uttrycka unionens ståndpunkt i den aktuella rättsfrågan. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   När det i ett avtal eller i de bestämmelser det hänvisas till i avtalet föreskrivs en möjlighet till ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning av en rättsfråga i en skiljedom får kommissionen, om den anser att det är motiverat för en konsekvent eller korrekt tolkning av avtalet, kräva att medlemsstaten yrkar på sådan ogiltigförklaring, sådant överklagande eller sådan omprövning. Under sådana omständigheter ska kommissionens företrädare ingå i delegationen och får uttrycka unionens ståndpunkt i den aktuella rättsfrågan.

3.   När det i ett avtal eller i de bestämmelser det hänvisas till i avtalet föreskrivs en möjlighet till ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning av en rättsfråga i en skiljedom får kommissionen, om den anser att det är motiverat för en konsekvent eller korrekt tolkning av avtalet,
  efter samråd med den berörda medlemsstaten,
  kräva att
  den
  medlemsstaten yrkar på sådan ogiltigförklaring, sådant överklagande eller sådan omprövning. Under sådana omständigheter ska kommissionens företrädare ingå i delegationen och får uttrycka unionens ståndpunkt i den aktuella rättsfrågan.

Ändring 30

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om den berörda medlemsstaten vägrar att yrka på ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning ska den underrätta kommissionen om detta inom 30 dagar. I ett sådant fall får kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska yrka på ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Om den berörda medlemsstaten vägrar att yrka på ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning ska den underrätta kommissionen om detta inom 30 dagar. I ett sådant fall får kommissionen besluta att den berörda medlemsstaten ska yrka på ogiltigförklaring, överklagande eller omprövning.

Ändring 31

Förslag till förordning

Artikel 10 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Kommissionen ska förse medlemsstaten med alla handlingar med anknytning till förfarandet så att försvaret kan bli så effektivt som möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

Kommissionen ska förse medlemsstaten med alla handlingar med anknytning till förfarandet så att försvaret kan bli så effektivt som möjligt.

| c) | Kommissionen ska förse medlemsstaten med alla handlingar med anknytning till förfarandet
  , underrätta medlemsstaten om alla viktiga steg i förfarandet och under alla omständigheter på begäran av den berörda medlemsstaten samråda med denna,
  så att försvaret kan bli så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen ska förse medlemsstaten med alla handlingar med anknytning till förfarandet
  , underrätta medlemsstaten om alla viktiga steg i förfarandet och under alla omständigheter på begäran av den berörda medlemsstaten samråda med denna,
  så att försvaret kan bli så effektivt som möjligt.

Ändring 32

Förslag till förordning

Artikel 10 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska regelbundet underrätta Europaparlamentet och rådet om hur de skiljeförfaranden som avses i första stycket fortskrider. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska regelbundet underrätta Europaparlamentet och rådet om hur de skiljeförfaranden som avses i första stycket fortskrider.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om unionen är svarande i en tvist som gäller behandling som en medlemsstat helt eller delvis stått för, och kommissionen anser att det ligger i unionens intresse att få till stånd en förlikning, ska kommissionen först samråda med den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten får också inleda sådana samråd med kommissionen. | 1.   Om unionen är svarande i en tvist som gäller behandling som en medlemsstat helt eller delvis stått för, och kommissionen anser att det ligger i unionens intresse att få till stånd en förlikning, ska kommissionen först samråda med den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten får också inleda sådana samråd med kommissionen.
  Medlemsstaten och kommissionen ska se till att det råder ett samförstånd om den rättsliga situationen och de möjliga konsekvenserna samt undvika oenigheter i syfte att finna en lösning på tvisten. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om unionen är svarande i en tvist som gäller behandling som en medlemsstat helt eller delvis stått för, och kommissionen anser att det ligger i unionens intresse att få till stånd en förlikning, ska kommissionen först samråda med den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten får också inleda sådana samråd med kommissionen.

1.   Om unionen är svarande i en tvist som gäller behandling som en medlemsstat helt eller delvis stått för, och kommissionen anser att det ligger i unionens intresse att få till stånd en förlikning, ska kommissionen först samråda med den berörda medlemsstaten. Medlemsstaten får också inleda sådana samråd med kommissionen.
  Medlemsstaten och kommissionen ska se till att det råder ett samförstånd om den rättsliga situationen och de möjliga konsekvenserna samt undvika oenigheter i syfte att finna en lösning på tvisten.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om medlemsstaten inte går med på förlikning får kommissionen få till stånd en förlikning om unionens överordnade intressen kräver det. | 3.   Om medlemsstaten inte går med på förlikning får kommissionen få till stånd en förlikning om unionens överordnade intressen kräver det.
  Kommissionen ska tillhandahålla Europaparlamentet och rådet all relevant information om sitt beslut att ingå en förlikning i tvisten, framför allt skälen till det. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Om medlemsstaten inte går med på förlikning får kommissionen få till stånd en förlikning om unionens överordnade intressen kräver det.

3.   Om medlemsstaten inte går med på förlikning får kommissionen få till stånd en förlikning om unionens överordnade intressen kräver det.
  Kommissionen ska tillhandahålla Europaparlamentet och rådet all relevant information om sitt beslut att ingå en förlikning i tvisten, framför allt skälen till det.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om en medlemsstat är svarande i en tvist som endast rör en behandling som medlemsstatens myndigheter har stått för och beslutar att ingå en förlikning i tvisten, ska den delge kommissionen utkastet till förlikningsavtal och underrätta kommissionen om förhandlingarna och genomförandet av förlikningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

3a.
     
  Om en medlemsstat är svarande i en tvist som endast rör en behandling som medlemsstatens myndigheter har stått för och beslutar att ingå en förlikning i tvisten, ska den delge kommissionen utkastet till förlikningsavtal och underrätta kommissionen om förhandlingarna och genomförandet av förlikningen.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om unionen är svarande i enlighet med artikel 8 och kommissionen anser att det belopp som ska betalas enligt skiljedomen eller förlikningen helt eller delvis bör betalas av den berörda medlemsstaten på grundval av kriterierna i artikel 3.1, ska förfarandet i punkterna 2–5 tillämpas. | 1.   Om unionen är svarande i enlighet med artikel 8 och kommissionen anser att det belopp som ska betalas enligt skiljedomen eller förlikningen helt eller delvis bör betalas av den berörda medlemsstaten på grundval av kriterierna i artikel 3.1, ska förfarandet i punkterna 2–5
  i den här artikeln
  tillämpas.
  Detta förfarande ska också tillämpas om unionen är svarande enligt artikel 8 och vinner skiljeförfarandet men måste bära de kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Om unionen är svarande i enlighet med artikel 8 och kommissionen anser att det belopp som ska betalas enligt skiljedomen eller förlikningen helt eller delvis bör betalas av den berörda medlemsstaten på grundval av kriterierna i artikel 3.1, ska förfarandet i punkterna 2–5 tillämpas.

1.   Om unionen är svarande i enlighet med artikel 8 och kommissionen anser att det belopp som ska betalas enligt skiljedomen eller förlikningen helt eller delvis bör betalas av den berörda medlemsstaten på grundval av kriterierna i artikel 3.1, ska förfarandet i punkterna 2–5
  i den här artikeln
  tillämpas.
  Detta förfarande ska också tillämpas om unionen är svarande enligt artikel 8 och vinner skiljeförfarandet men måste bära de kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Senast tre månader efter att ha mottagit begäran om betalning av det belopp som fastställts i den slutliga skiljedomen eller vid förlikningen ska kommissionen anta ett beslut riktat till den berörda medlemsstaten där det belopp som medlemsstaten ska betala fastställs. | 3.   Senast tre månader efter att ha mottagit begäran om betalning av det belopp som fastställts i den slutliga skiljedomen eller vid förlikningen ska kommissionen anta ett beslut riktat till den berörda medlemsstaten där det belopp som medlemsstaten ska betala fastställs.
  Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om sitt beslut och den ekonomiska motiveringen till det. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   Senast tre månader efter att ha mottagit begäran om betalning av det belopp som fastställts i den slutliga skiljedomen eller vid förlikningen ska kommissionen anta ett beslut riktat till den berörda medlemsstaten där det belopp som medlemsstaten ska betala fastställs.

3.   Senast tre månader efter att ha mottagit begäran om betalning av det belopp som fastställts i den slutliga skiljedomen eller vid förlikningen ska kommissionen anta ett beslut riktat till den berörda medlemsstaten där det belopp som medlemsstaten ska betala fastställs.
  Kommissionen ska underrätta Europaparlamentet och rådet om sitt beslut och den ekonomiska motiveringen till det.

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om den berörda medlemsstaten inte invänder mot kommissionens avgörande inom en månad ska den berörda medlemsstaten betala in det belopp som fastställts i skiljedomen eller vid förlikningen till unionens budget senast tre månader efter kommissionens beslut. Den berörda medlemsstaten ska vara skyldig att betala eventuell ränta till den räntesats som gäller för andra skulder till unionens budget. | 4.   Om den berörda medlemsstaten inte invänder mot kommissionens avgörande inom en månad ska den berörda medlemsstaten betala in
  ett belopp som motsvarar
  det belopp som fastställts i skiljedomen eller vid förlikningen till unionens budget senast tre månader efter kommissionens beslut. Den berörda medlemsstaten ska vara skyldig att betala eventuell ränta till den räntesats som gäller för andra skulder till unionens budget. |

Kommissionens förslag

Ändring

4.   Om den berörda medlemsstaten inte invänder mot kommissionens avgörande inom en månad ska den berörda medlemsstaten betala in det belopp som fastställts i skiljedomen eller vid förlikningen till unionens budget senast tre månader efter kommissionens beslut. Den berörda medlemsstaten ska vara skyldig att betala eventuell ränta till den räntesats som gäller för andra skulder till unionens budget.

4.   Om den berörda medlemsstaten inte invänder mot kommissionens avgörande inom en månad ska den berörda medlemsstaten betala in
  ett belopp som motsvarar
  det belopp som fastställts i skiljedomen eller vid förlikningen till unionens budget senast tre månader efter kommissionens beslut. Den berörda medlemsstaten ska vara skyldig att betala eventuell ränta till den räntesats som gäller för andra skulder till unionens budget.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen
  får
  anta ett beslut om att den berörda medlemsstaten måste bidra till unionens budget för att täcka
  eventuella
  kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till
  , om den bedömer att medlemsstaten enligt kriterierna i artikel 3 kommer att bli skyldig att betala ett belopp
  till
  följd av skiljedomen
  . | 1.   
  Om unionen är svarande enligt artikel 8 och om inte en överenskommelse har ingåtts enligt artikel 11, får
  kommissionen anta ett beslut om att den berörda medlemsstaten måste bidra
  med förskottsbetalningar
  till unionens budget för att täcka
  beräknade eller faktiska
  kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till
  . Beslutet om de finansiella bidragen ska stå i proportion
  till
  och beakta de kriterier som fastställs i artikel 3
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen
  får
  anta ett beslut om att den berörda medlemsstaten måste bidra till unionens budget för att täcka
  eventuella
  kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till
  , om den bedömer att medlemsstaten enligt kriterierna i artikel 3 kommer att bli skyldig att betala ett belopp
  till
  följd av skiljedomen
  .

1.   
  Om unionen är svarande enligt artikel 8 och om inte en överenskommelse har ingåtts enligt artikel 11, får
  kommissionen anta ett beslut om att den berörda medlemsstaten måste bidra
  med förskottsbetalningar
  till unionens budget för att täcka
  beräknade eller faktiska
  kostnader som skiljeförfarandet ger upphov till
  . Beslutet om de finansiella bidragen ska stå i proportion
  till
  och beakta de kriterier som fastställs i artikel 3
  .

Ändring 40

Förslag till förordning

Artikel 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| En medlemsstats återbetalning eller betalning till unionens budget för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader ska betraktas som interna inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i
  [artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget]
  . De får användas för att täcka utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat, eller för att fylla på de anslag som ursprungligen tillhandahölls för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader. | En medlemsstats återbetalning eller betalning till unionens budget för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader
  , däribland de kostnader som avses i artikel 18.1 i denna förordning,
  ska betraktas som interna inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i
  artikel 21.4 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012
  . De får användas för att täcka utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat, eller för att fylla på de anslag som ursprungligen tillhandahölls för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

En medlemsstats återbetalning eller betalning till unionens budget för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader ska betraktas som interna inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i
  [artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget]
  . De får användas för att täcka utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat, eller för att fylla på de anslag som ursprungligen tillhandahölls för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader.

En medlemsstats återbetalning eller betalning till unionens budget för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader
  , däribland de kostnader som avses i artikel 18.1 i denna förordning,
  ska betraktas som interna inkomster som avsatts för särskilda ändamål i den mening som avses i
  artikel 21.4 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012
  . De får användas för att täcka utgifter som uppkommer till följd av avtal som ingåtts i enlighet med artikel 218 i fördraget och som innehåller bestämmelser om tvistlösning mellan investerare och stat, eller för att fylla på de anslag som ursprungligen tillhandahölls för att täcka belopp som ska betalas till följd av skiljedom eller förlikning eller eventuella kostnader.

Ändring 41

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska biträdas av [kommittén för investeringsavtal, inrättad genom förordning
  [2010/197 COD]].
  Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. | 1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för investeringsavtal, inrättad genom
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1219/2012 av den 12 december 2012 om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeland

   (4). Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska biträdas av [kommittén för investeringsavtal, inrättad genom förordning
  [2010/197 COD]].
  Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

1.   Kommissionen ska biträdas av kommittén för investeringsavtal, inrättad genom
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1219/2012 av den 12 december 2012 om införande av övergångsordningar för bilaterala investeringsavtal mellan medlemsstater och tredjeland

   (4). Den kommittén ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska med jämna mellanrum lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Den första rapporten ska lämnas senast
  tre
  år efter det att denna förordning trätt i kraft. Därefter ska rapporter lämnas vart tredje år. | 1.   Kommissionen ska med jämna mellanrum lämna en
  detaljerad
  rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning.
  Rapporten ska innehålla all relevant information, inbegripet förteckningen över de anspråk som gjorts gentemot unionen eller medlemsstaterna, berörda förfaranden och utslag samt de ekonomiska konsekvenserna för de respektive budgetarna.
  Den första rapporten ska lämnas senast
  fem
  år efter det att denna förordning trätt i kraft. Därefter ska rapporter lämnas vart tredje år
  såvida inte budgetmyndigheten, bestående av Europaparlamentet och rådet, beslutar annorlunda
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Kommissionen ska med jämna mellanrum lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning. Den första rapporten ska lämnas senast
  tre
  år efter det att denna förordning trätt i kraft. Därefter ska rapporter lämnas vart tredje år.

1.   Kommissionen ska med jämna mellanrum lämna en
  detaljerad
  rapport till Europaparlamentet och rådet om tillämpningen av denna förordning.
  Rapporten ska innehålla all relevant information, inbegripet förteckningen över de anspråk som gjorts gentemot unionen eller medlemsstaterna, berörda förfaranden och utslag samt de ekonomiska konsekvenserna för de respektive budgetarna.
  Den första rapporten ska lämnas senast
  fem
  år efter det att denna förordning trätt i kraft. Därefter ska rapporter lämnas vart tredje år
  såvida inte budgetmyndigheten, bestående av Europaparlamentet och rådet, beslutar annorlunda
  .

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen ska varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en förteckning över begäran om samråd som lämnats in av kärande samt över anspråk och skiljedomstolsutslag. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.
     
  Kommissionen ska varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en förteckning över begäran om samråd som lämnats in av kärande samt över anspråk och skiljedomstolsutslag.

---

(1)  Ärendet återförvisades till utskottet i enlighet med artikel 57.2 andra stycket (A7-0124/2013).

(2)  
  Domstolens dom av den 9 september 2008 i de förenade målen C-120/06 P och C-121/06 P, FIAMM och Feldon mot rådet och kommissionen ([2008] ECR I-6513).

(3)  

  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  

  EUT L 351, 20.12.2012, s. 40.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/212 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/212

---

P7_TA(2013)0220

Förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte (COM(2012)0089 – C7-0060/2012 – 2012/0039(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – första behandlingen)

(2016/C 055/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0089), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0089),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0060/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0060/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0371/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0371/2012),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 119.

---

P7_TC1-COD(2012)0039

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr .../2013 om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte och om upphävande av förordning (EG) nr 998/2003

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) nr 576/2013.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen

Inom ramen för EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande (1) kommer kommissionen att undersöka välbefinnandet hos hundar och katter som är föremål för handel.

Om resultatet av denna studie visar på hälsorisker som uppstår genom denna handel kommer kommissionen att överväga lämpliga alternativ för att skydda människors och djurs hälsa, inklusive föreslå Europaparlamentet och rådet lämpliga anpassningar av gällande EU-lagstiftning om handel med hundar och katter, inbegripet införande av kompatibla system för registrering av hundar och katter i medlemsstaterna.

Mot bakgrund av ovanstående kommer kommissionen att bedöma huruvida det är genomförbart och lämpligt att utöka sådana registreringssystem till att omfatta hundar och katter som märkts och identifierats i enlighet med unionens lagstiftning om förflyttning av sällskapsdjur utan kommersiellt syfte.

---

(1)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015, COM(2012)0006 final/2.

---

| 12.2.2016 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 55/213 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 55/213

---

P7_TA(2013)0221

Djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 maj 2013 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen (COM(2012)0090 – C7-0061/2012 – 2012/0040(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2016/C 055/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0090), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2012)0090),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0061/2012), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C7-0061/2012),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 23 maj 2012 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 13 mars 2013 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0366/2012). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A7-0366/2012).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 229, 31.7.2012, s. 119.

---

P7_TC1-COD(2012)0040

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 maj 2013 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/.../EU om ändring av rådets direktiv 92/65/EEG vad gäller djurhälsokraven för handel med hundar, katter och illrar inom unionen och vid import av dessa djur till unionen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv 2013/31/EU.)

---