# Eiropas Savienības C 57/2016

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 57 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 59. sējums2016. gada 12. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 57

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

59. sējums2016. gada 12. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | PADOME |
| 2016/C 057/01 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas SavienībāPadome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī (
  1
  ) | 1 |
| 2016/C 057/02 | Komisijas paziņojums attiecībā uz skaidrojošiem dokumentiem | 59 |
| 2016/C 057/03 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā | 60 |
| 2016/C 057/04 | Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošībuPadome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī (
  1
  ) | 64 |
| 2016/C 057/05 | Komisijas paziņojums par skaidrojošiem dokumentiem | 113 |
| 2016/C 057/06 | Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošību | 114 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

2016/C 057/01

Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas SavienībāPadome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī (
  1
  )

1

1

2016/C 057/02

Komisijas paziņojums attiecībā uz skaidrojošiem dokumentiem

59

2016/C 057/03

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā

60

2016/C 057/04

Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošībuPadome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī (
  1
  )

1

64

2016/C 057/05

Komisijas paziņojums par skaidrojošiem dokumentiem

113

2016/C 057/06

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošību

114

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ. |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ.

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

PADOME

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/1

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) NR. 2/2016 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā

(pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Padome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī

(2016/C 057/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu, 170. un 171. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (4) vairākkārt ir izdarīti būtiski grozījumi. Ievērojot to, ka ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (4) vairākkārt ir izdarīti būtiski grozījumi. Ievērojot to, ka ir jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Lai nodrošinātu Savienības iedzīvotājiem, uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm iespēju pilnībā izmantot priekšrocības, kas rodas, izveidojot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, būtu lietderīgi jo īpaši uzlabot valstu dzelzceļa tīklu savstarpējo savienojamību un savstarpējo izmantojamību, kā arī piekļuvi minētajiem tīkliem un īstenot jebkurus pasākumus, kas var būt vajadzīgi tehnisko normu saskaņošanas jomā, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 171. pantā. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu Savienības iedzīvotājiem, uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm iespēju pilnībā izmantot priekšrocības, kas rodas, izveidojot vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, būtu lietderīgi jo īpaši uzlabot valstu dzelzceļa tīklu savstarpējo savienojamību un savstarpējo izmantojamību, kā arī piekļuvi minētajiem tīkliem un īstenot jebkurus pasākumus, kas var būt vajadzīgi tehnisko normu saskaņošanas jomā, kā paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 171. pantā.

| (3) | Centieniem panākt savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļa sistēmā vajadzētu radīt iespēju noteikt optimālu tehniskās harmonizācijas līmeni un veicināt, uzlabot un attīstīt starptautiskos dzelzceļu pārvadājumus Savienībā un uz trešām valstīm un sekmēt aprīkojuma un pakalpojumu iekšējā tirgus pakāpenisku izveidi Savienības dzelzceļa sistēmas būvniecībai, atjaunošanai, modernizācijai un ekspluatācijai. |
| --- | --- |

(3)

Centieniem panākt savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļa sistēmā vajadzētu radīt iespēju noteikt optimālu tehniskās harmonizācijas līmeni un veicināt, uzlabot un attīstīt starptautiskos dzelzceļu pārvadājumus Savienībā un uz trešām valstīm un sekmēt aprīkojuma un pakalpojumu iekšējā tirgus pakāpenisku izveidi Savienības dzelzceļa sistēmas būvniecībai, atjaunošanai, modernizācijai un ekspluatācijai.

| (4) | Lai sekmētu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveides pabeigšanu, samazinātu izmaksas un atļauju piešķiršanas procedūras ilgumu un uzlabotu dzelzceļu drošību, ir lietderīgi racionalizēt un saskaņot atļauju piešķiršanas procedūras Savienības līmenī. |
| --- | --- |

(4)

Lai sekmētu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveides pabeigšanu, samazinātu izmaksas un atļauju piešķiršanas procedūras ilgumu un uzlabotu dzelzceļu drošību, ir lietderīgi racionalizēt un saskaņot atļauju piešķiršanas procedūras Savienības līmenī.

| (5) | Uz metro, tramvajiem un citām vieglā dzelzceļa sistēmām daudzās dalībvalstīs attiecas vietējas tehniskas prasības. Šādām vietējām sabiedriskā transporta sistēmām parasti nepiemēro licencēšanu Savienībā. Turklāt tramvajiem un vieglā dzelzceļa sistēmām kopīgas infrastruktūras dēļ bieži vien piemēro autotransporta jomas tiesību aktus. Minēto iemeslu dēļ šādām vietējām sistēmām nav jābūt savstarpēji izmantojamām, un tāpēc tās būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas. Tas neliedz dalībvalstīm brīvprātīgi piemērot šīs direktīvas noteikumus vietējām dzelzceļa sistēmām, ja dalībvalstis uzskata, ka tas ir piemēroti. |
| --- | --- |

(5)

Uz metro, tramvajiem un citām vieglā dzelzceļa sistēmām daudzās dalībvalstīs attiecas vietējas tehniskas prasības. Šādām vietējām sabiedriskā transporta sistēmām parasti nepiemēro licencēšanu Savienībā. Turklāt tramvajiem un vieglā dzelzceļa sistēmām kopīgas infrastruktūras dēļ bieži vien piemēro autotransporta jomas tiesību aktus. Minēto iemeslu dēļ šādām vietējām sistēmām nav jābūt savstarpēji izmantojamām, un tāpēc tās būtu jāizslēdz no šīs direktīvas darbības jomas. Tas neliedz dalībvalstīm brīvprātīgi piemērot šīs direktīvas noteikumus vietējām dzelzceļa sistēmām, ja dalībvalstis uzskata, ka tas ir piemēroti.

| (6) | Tramvajvilciens ir sabiedriskā transporta koncepcija, kas ļauj veikt kombinētu darbību gan vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, gan smagā dzelzceļa infrastruktūrā. Dalībvalstīm būtu jāatļauj no to pasākumu darbības jomas, ar kuriem īsteno šo direktīvu, izslēgt ritekļus, ko galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kas aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kuri nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojuma nolūkā. Ja tramvajvilciens izmanto dzelzceļa infrastruktūru, būtu jānodrošina atbilstība visām pamatprasībām, kā arī atbilstība paredzētajam drošības līmenim attiecīgajās līnijās. Kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas attiecībā uz pārrobežu gadījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Tramvajvilciens ir sabiedriskā transporta koncepcija, kas ļauj veikt kombinētu darbību gan vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, gan smagā dzelzceļa infrastruktūrā. Dalībvalstīm būtu jāatļauj no to pasākumu darbības jomas, ar kuriem īsteno šo direktīvu, izslēgt ritekļus, ko galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kas aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kuri nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojuma nolūkā. Ja tramvajvilciens izmanto dzelzceļa infrastruktūru, būtu jānodrošina atbilstība visām pamatprasībām, kā arī atbilstība paredzētajam drošības līmenim attiecīgajās līnijās. Kompetentajām iestādēm būtu jāsadarbojas attiecībā uz pārrobežu gadījumiem.

| (7) | Vilcienu komerciālā ekspluatācija dzelzceļa tīklā nav iedomājama jo īpaši bez infrastruktūras un ritekļu parametru ideālas savietojamības, kā arī bez dažādu infrastruktūras objektu pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu informācijas un sakaru sistēmu efektīva savstarpēja savienojuma. No šīs savietojamības un savstarpējiem savienojumiem ir atkarīga pārvadājumu efektivitāte, drošība, kvalitāte un to izmaksas, kā arī Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēja izmantojamība vispār. |
| --- | --- |

(7)

Vilcienu komerciālā ekspluatācija dzelzceļa tīklā nav iedomājama jo īpaši bez infrastruktūras un ritekļu parametru ideālas savietojamības, kā arī bez dažādu infrastruktūras objektu pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu informācijas un sakaru sistēmu efektīva savstarpēja savienojuma. No šīs savietojamības un savstarpējiem savienojumiem ir atkarīga pārvadājumu efektivitāte, drošība, kvalitāte un to izmaksas, kā arī Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēja izmantojamība vispār.

| (8) | Dzelzceļu reglamentējošajos noteikumos Savienības un dalībvalstu līmenī būtu skaidri jānosaka funkcijas un saistības nodrošināt to drošības, veselības un patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi, kas attiecas uz dzelzceļa tīkliem. Šīs direktīvas rezultātā Savienības dzelzceļa sistēmas drošības līmenim nebūtu jāpazeminās vai izmaksām nebūtu jāpieaug. Šajā sakarā Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (5)
   (6), un valstu drošības iestādēm būtu jāuzņemas pilna atbildība par atļaujām, ko tās izsniedz. |
| --- | --- |

(8)

Dzelzceļu reglamentējošajos noteikumos Savienības un dalībvalstu līmenī būtu skaidri jānosaka funkcijas un saistības nodrošināt to drošības, veselības un patērētāju aizsardzības noteikumu izpildi, kas attiecas uz dzelzceļa tīkliem. Šīs direktīvas rezultātā Savienības dzelzceļa sistēmas drošības līmenim nebūtu jāpazeminās vai izmaksām nebūtu jāpieaug. Šajā sakarā Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../... (5)
   (6), un valstu drošības iestādēm būtu jāuzņemas pilna atbildība par atļaujām, ko tās izsniedz.

| (9) | Pastāv nozīmīgas atšķirības starp valstu normatīvajiem aktiem, iekšējiem noteikumiem un tehniskajām specifikācijām, kas piemērojami dzelzceļa sistēmām, apakšsistēmām un komponentiem, jo tajos atspoguļojas katras valsts dzelzceļu nozarei raksturīgās īpatnības, un tie nosaka konkrētus izmērus, ierīces, kā arī īpašus parametrus. Minētie apstākļi var neļaut vilcieniem netraucēti kursēt visā Savienībā. |
| --- | --- |

(9)

Pastāv nozīmīgas atšķirības starp valstu normatīvajiem aktiem, iekšējiem noteikumiem un tehniskajām specifikācijām, kas piemērojami dzelzceļa sistēmām, apakšsistēmām un komponentiem, jo tajos atspoguļojas katras valsts dzelzceļu nozarei raksturīgās īpatnības, un tie nosaka konkrētus izmērus, ierīces, kā arī īpašus parametrus. Minētie apstākļi var neļaut vilcieniem netraucēti kursēt visā Savienībā.

| (10) | Lai veicinātu Savienības dzelzceļa rūpniecības uzņēmumu konkurētspēju pasaules mērogā, tiem ir vajadzīgs atvērts un konkurētspējīgs tirgus. |
| --- | --- |

(10)

Lai veicinātu Savienības dzelzceļa rūpniecības uzņēmumu konkurētspēju pasaules mērogā, tiem ir vajadzīgs atvērts un konkurētspējīgs tirgus.

| (11) | Tādēļ būtu lietderīgi visā Savienībā noteikt pamatprasības saistībā ar dzelzceļu savstarpēju izmantojamību, kas būtu piemērojamas tās dzelzceļa sistēmai. |
| --- | --- |

(11)

Tādēļ būtu lietderīgi visā Savienībā noteikt pamatprasības saistībā ar dzelzceļu savstarpēju izmantojamību, kas būtu piemērojamas tās dzelzceļa sistēmai.

| (12) | Izstrādājot savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), ir pierādījies, ka jāprecizē pamatprasību saistība ar SITS, no vienas puses, un ar Eiropas standartiem un citiem normatīviem dokumentiem, no otras puses. Jo īpaši – tie standarti vai standartu daļas, kas būtu jānosaka par obligātiem, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, būtu skaidri jānošķir no “saskaņotajiem standartiem”, kas izstrādāti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1025/2012 (7). Ja noteikti nepieciešams, SITS var norādīt skaidru atsauci uz Eiropas standartiem vai specifikācijām, kas kļūst obligāti, tiklīdz SITS kļūst piemērojamas. |
| --- | --- |

(12)

Izstrādājot savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas (SITS), ir pierādījies, ka jāprecizē pamatprasību saistība ar SITS, no vienas puses, un ar Eiropas standartiem un citiem normatīviem dokumentiem, no otras puses. Jo īpaši – tie standarti vai standartu daļas, kas būtu jānosaka par obligātiem, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus, būtu skaidri jānošķir no “saskaņotajiem standartiem”, kas izstrādāti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 1025/2012 (7). Ja noteikti nepieciešams, SITS var norādīt skaidru atsauci uz Eiropas standartiem vai specifikācijām, kas kļūst obligāti, tiklīdz SITS kļūst piemērojamas.

| (13) | Lai patiesi palielinātu Savienības dzelzceļu nozares konkurētspēju, netraucējot konkurenci starp Savienības dzelzceļa sistēmas galvenajiem dalībniekiem, SITS un Aģentūras ieteikumi, kas saistīti ar šīm SITS, būtu jāizstrādā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā definētos atklātības, konsensa un pārredzamības principus. |
| --- | --- |

(13)

Lai patiesi palielinātu Savienības dzelzceļu nozares konkurētspēju, netraucējot konkurenci starp Savienības dzelzceļa sistēmas galvenajiem dalībniekiem, SITS un Aģentūras ieteikumi, kas saistīti ar šīm SITS, būtu jāizstrādā, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1025/2012 II pielikumā definētos atklātības, konsensa un pārredzamības principus.

| (14) | Dzelzceļa transporta pakalpojumu kvalitāte Savienībā ir atkarīga inter alia no izcilas tīkla (plašākā nozīmē, t. i., visu attiecīgo apakšsistēmu stacionāro daļu) un ritekļu (tostarp visu attiecīgo apakšsistēmu borta daļu) raksturlielumu savietojamības. Pārvadājumu efektivitāte, drošība, pakalpojumu kvalitāte un izmaksas ir atkarīgas no šīs savietojamības. |
| --- | --- |

(14)

Dzelzceļa transporta pakalpojumu kvalitāte Savienībā ir atkarīga inter alia no izcilas tīkla (plašākā nozīmē, t. i., visu attiecīgo apakšsistēmu stacionāro daļu) un ritekļu (tostarp visu attiecīgo apakšsistēmu borta daļu) raksturlielumu savietojamības. Pārvadājumu efektivitāte, drošība, pakalpojumu kvalitāte un izmaksas ir atkarīgas no šīs savietojamības.

| (15) | SITS ir tieša vai potenciāla ietekme uz personālu, kas iesaistīts apakšsistēmas ekspluatācijā un apkopē. Sagatavojot SITS, Aģentūrai tādēļ būtu attiecīgā gadījumā jāapspriežas ar sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

(15)

SITS ir tieša vai potenciāla ietekme uz personālu, kas iesaistīts apakšsistēmas ekspluatācijā un apkopē. Sagatavojot SITS, Aģentūrai tādēļ būtu attiecīgā gadījumā jāapspriežas ar sociālajiem partneriem.

| (16) | SITS būtu jāizklāsta visi nosacījumi, kuriem savstarpējas izmantojamības komponentam ir jāatbilst, un procedūra, kas ir jāievēro, izvērtējot atbilstību. Turklāt jāprecizē, ka attiecībā uz visiem komponentiem būtu jāveic atbilstības vai piemērotības lietošanai izvērtēšanas procedūra, kas norādīta attiecīgajās SITS, un tiem būtu jāiegūst attiecīgais sertifikāts, kurā ir ietverts vai nu vērtējums par atsevišķi aplūkota savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību attiecīgajām tehniskajām specifikācijām, vai arī vērtējums par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, aplūkojot to kā dzelzceļa sastāvdaļu, attiecībā uz tehniskajām specifikācijām. |
| --- | --- |

(16)

SITS būtu jāizklāsta visi nosacījumi, kuriem savstarpējas izmantojamības komponentam ir jāatbilst, un procedūra, kas ir jāievēro, izvērtējot atbilstību. Turklāt jāprecizē, ka attiecībā uz visiem komponentiem būtu jāveic atbilstības vai piemērotības lietošanai izvērtēšanas procedūra, kas norādīta attiecīgajās SITS, un tiem būtu jāiegūst attiecīgais sertifikāts, kurā ir ietverts vai nu vērtējums par atsevišķi aplūkota savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību attiecīgajām tehniskajām specifikācijām, vai arī vērtējums par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, aplūkojot to kā dzelzceļa sastāvdaļu, attiecībā uz tehniskajām specifikācijām.

| (17) | Izstrādājot jaunas SITS, vienmēr būtu jāizvirza mērķis nodrošināt savietojamību ar esošajām apakšsistēmām. Tas palīdzēs veicināt dzelzceļa transporta konkurētspēju un novērst nevajadzīgas papildu izmaksas, prasot aktualizēt un atjaunot esošās apakšsistēmas, lai nodrošinātu savietojamību ar iepriekšējām sistēmām. Tajos izņēmuma gadījumos, kad nebūs iespējams nodrošināt savietojamību, vajadzētu būt iespējai ar SITS izveidot sistēmu, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai esošajai apakšsistēmai ir vajadzīgs jauns lēmums vai atļauja nodošanai ekspluatācijā vai laišanai tirgū, kā arī attiecīgos termiņus. |
| --- | --- |

(17)

Izstrādājot jaunas SITS, vienmēr būtu jāizvirza mērķis nodrošināt savietojamību ar esošajām apakšsistēmām. Tas palīdzēs veicināt dzelzceļa transporta konkurētspēju un novērst nevajadzīgas papildu izmaksas, prasot aktualizēt un atjaunot esošās apakšsistēmas, lai nodrošinātu savietojamību ar iepriekšējām sistēmām. Tajos izņēmuma gadījumos, kad nebūs iespējams nodrošināt savietojamību, vajadzētu būt iespējai ar SITS izveidot sistēmu, kas nepieciešama, lai noteiktu, vai esošajai apakšsistēmai ir vajadzīgs jauns lēmums vai atļauja nodošanai ekspluatācijā vai laišanai tirgū, kā arī attiecīgos termiņus.

| (18) | Ja SITS nevar skaidri ietvert konkrētus tehniskus aspektus, kas atbilst pamatprasībām, minētie aspekti, kuri vēl ir jāizskata, minētās SITS pielikumā būtu jānorāda kā atklāti jautājumi. Attiecībā uz minētajiem neatrisinātajiem jautājumiem, kā arī konkrētos gadījumos un lai atbilstu esošajām sistēmām, būtu jāpiemēro valsts noteikumi, kurus dalībvalstī var pieņemt jebkura kompetentā valsts, reģionālā vai vietējā iestāde. Lai izvairītos no liekām verifikācijām un nevajadzīga administratīvā sloga, valsts noteikumi būtu jāklasificē nolūkā noteikt dažādu dalībvalstu noteikumu, kas attiecas uz vienu un to pašu tematu, līdzvērtīgumu. |
| --- | --- |

(18)

Ja SITS nevar skaidri ietvert konkrētus tehniskus aspektus, kas atbilst pamatprasībām, minētie aspekti, kuri vēl ir jāizskata, minētās SITS pielikumā būtu jānorāda kā atklāti jautājumi. Attiecībā uz minētajiem neatrisinātajiem jautājumiem, kā arī konkrētos gadījumos un lai atbilstu esošajām sistēmām, būtu jāpiemēro valsts noteikumi, kurus dalībvalstī var pieņemt jebkura kompetentā valsts, reģionālā vai vietējā iestāde. Lai izvairītos no liekām verifikācijām un nevajadzīga administratīvā sloga, valsts noteikumi būtu jāklasificē nolūkā noteikt dažādu dalībvalstu noteikumu, kas attiecas uz vienu un to pašu tematu, līdzvērtīgumu.

| (19) | Būtu jānosaka procedūra, kas jāievēro gadījumā, kad apakšsistēmai piemērojamās pamatprasības attiecīgajā SITS vēl nav noteiktas. Šādā gadījumā par atbilstības izvērtēšanas un verifikācijas procedūrām vajadzētu būt atbildīgām izraudzītajām struktūrām, kas minētas šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(19)

Būtu jānosaka procedūra, kas jāievēro gadījumā, kad apakšsistēmai piemērojamās pamatprasības attiecīgajā SITS vēl nav noteiktas. Šādā gadījumā par atbilstības izvērtēšanas un verifikācijas procedūrām vajadzētu būt atbildīgām izraudzītajām struktūrām, kas minētas šajā direktīvā.

| (20) | Šī direktīva būtu jāpiemēro visai Savienības dzelzceļa sistēmai, un SITS darbības joma būtu jāpaplašina, lai aptvertu ritekļus un tīklus, kas nav iekļauti Eiropas dzelzceļa sistēmā. Tādēļ Direktīvas 2008/57/EK I pielikums būtu jāvienkāršo. |
| --- | --- |

(20)

Šī direktīva būtu jāpiemēro visai Savienības dzelzceļa sistēmai, un SITS darbības joma būtu jāpaplašina, lai aptvertu ritekļus un tīklus, kas nav iekļauti Eiropas dzelzceļa sistēmā. Tādēļ Direktīvas 2008/57/EK I pielikums būtu jāvienkāršo.

| (21) | Apakšsistēmu un to saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, atbilstība kurām ir jānodrošina, var atšķirties atbilstīgi attiecīgo apakšsistēmu izmantojumam, piemēram, atbilstīgi līniju un ritekļu kategorijām, jo īpaši, lai nodrošinātu saskaņotību starp ātrgaitas dzelzceļa sistēmu un parastā dzelzceļa sistēmu. |
| --- | --- |

(21)

Apakšsistēmu un to saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, atbilstība kurām ir jānodrošina, var atšķirties atbilstīgi attiecīgo apakšsistēmu izmantojumam, piemēram, atbilstīgi līniju un ritekļu kategorijām, jo īpaši, lai nodrošinātu saskaņotību starp ātrgaitas dzelzceļa sistēmu un parastā dzelzceļa sistēmu.

| (22) | Lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības pakāpenisku īstenošanu visā Savienībā un pakāpeniski mazinātu vēsturisko sistēmu dažādību, SITS būtu jāparedz noteikumi, kas piemērojami esošu apakšsistēmu atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā, un tajās var iekļaut priekšlikumus mērķa sistēmas pabeigšanai pa posmiem. Tomēr, lai saglabātu dzelzceļa nozares konkurētspēju un novērstu nevajadzīgas izmaksas, jaunu vai grozītu SITS stāšanās spēkā nevajadzētu novest pie tūlītējas ritekļu un infrastruktūras pielāgošanas jaunajām specifikācijām. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības pakāpenisku īstenošanu visā Savienībā un pakāpeniski mazinātu vēsturisko sistēmu dažādību, SITS būtu jāparedz noteikumi, kas piemērojami esošu apakšsistēmu atjaunošanas vai modernizācijas gadījumā, un tajās var iekļaut priekšlikumus mērķa sistēmas pabeigšanai pa posmiem. Tomēr, lai saglabātu dzelzceļa nozares konkurētspēju un novērstu nevajadzīgas izmaksas, jaunu vai grozītu SITS stāšanās spēkā nevajadzētu novest pie tūlītējas ritekļu un infrastruktūras pielāgošanas jaunajām specifikācijām.

| (23) | SITS būtu jānorāda, kad infrastruktūras un ritekļu modernizēšanai un atjaunošanai ir vajadzīga jauna atļauja. Visos gadījumos attiecībā uz infrastruktūras modernizāciju un atjaunošanu pieteikuma iesniedzējam, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulā (ES) .../... (8), būtu jāiesniedz dokumentācija valsts drošības iestādei, lai tā var izlemt, vai vajadzīga jauna atļauja, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti šajā direktīvā. To ritekļu modernizēšanas un atjaunošanas gadījumā, kurus ir atļauts laist tirgū, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izlemt, vai ir jāpieprasa jauna atļauja valsts drošības iestādei vai Aģentūrai, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti šajā direktīvā. |
| --- | --- |

(23)

SITS būtu jānorāda, kad infrastruktūras un ritekļu modernizēšanai un atjaunošanai ir vajadzīga jauna atļauja. Visos gadījumos attiecībā uz infrastruktūras modernizāciju un atjaunošanu pieteikuma iesniedzējam, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulā (ES) .../... (8), būtu jāiesniedz dokumentācija valsts drošības iestādei, lai tā var izlemt, vai vajadzīga jauna atļauja, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti šajā direktīvā. To ritekļu modernizēšanas un atjaunošanas gadījumā, kurus ir atļauts laist tirgū, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izlemt, vai ir jāpieprasa jauna atļauja valsts drošības iestādei vai Aģentūrai, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti šajā direktīvā.

| (24) | Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu, novēršot šķēršļus Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējai izmantojamībai, un laiku, kas būs vajadzīgs SITS ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunus valsts noteikumus vai sāk projektus, kas veicina pašreizējās sistēmas dažādību. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu, novēršot šķēršļus Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējai izmantojamībai, un laiku, kas būs vajadzīgs SITS ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunus valsts noteikumus vai sāk projektus, kas veicina pašreizējās sistēmas dažādību.

| (25) | Lai novērstu šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un SITS darbības jomas paplašināšanas rezultātā, attiecinot tās uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu, valsts noteikumu apjoms būtu pakāpeniski jāsamazina. Valsts noteikumi, kas konkrēti saistīti ar esošām sistēmām, būtu jānošķir no tiem, kas vajadzīgi, lai aptvertu SITS atklātos jautājumus. Pēdējā minētā veida noteikumiem vajadzētu pakāpeniski izzust, tiklīdz tiktu atrisināti SITS atklātie jautājumi. |
| --- | --- |

(25)

Lai novērstu šķēršļus savstarpējai izmantojamībai un SITS darbības jomas paplašināšanas rezultātā, attiecinot tās uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu, valsts noteikumu apjoms būtu pakāpeniski jāsamazina. Valsts noteikumi, kas konkrēti saistīti ar esošām sistēmām, būtu jānošķir no tiem, kas vajadzīgi, lai aptvertu SITS atklātos jautājumus. Pēdējā minētā veida noteikumiem vajadzētu pakāpeniski izzust, tiklīdz tiktu atrisināti SITS atklātie jautājumi.

| (26) | Valsts noteikumi būtu jāizstrādā un jāpublicē tā, lai tie ir saprotami ikvienam potenciālajam valsts tīkla lietotājam. Šādi noteikumi bieži vien atsaucas uz citiem dokumentiem, piemēram, valsts standartiem, Eiropas standartiem, starptautiskiem standartiem vai citām tehniskām specifikācijām, kas daļēji vai pilnībā varētu būt aizsargātas ar intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādēļ publicēšanas pienākums nebūtu jāattiecina uz dokumentiem, uz kuriem valsts noteikumā tieši vai netieši atsaucas. |
| --- | --- |

(26)

Valsts noteikumi būtu jāizstrādā un jāpublicē tā, lai tie ir saprotami ikvienam potenciālajam valsts tīkla lietotājam. Šādi noteikumi bieži vien atsaucas uz citiem dokumentiem, piemēram, valsts standartiem, Eiropas standartiem, starptautiskiem standartiem vai citām tehniskām specifikācijām, kas daļēji vai pilnībā varētu būt aizsargātas ar intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādēļ publicēšanas pienākums nebūtu jāattiecina uz dokumentiem, uz kuriem valsts noteikumā tieši vai netieši atsaucas.

| (27) | Pakāpeniskuma principa ieviešana atbilst Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības mērķim; šai sistēmai dalībvalstīs raksturīga novecojusi infrastruktūra un ritekļi, kuru pielāgošanai vai atjaunošanai ir vajadzīgas prāvas investīcijas, turklāt būtu īpaši jāraugās, lai saglabātu dzelzceļa konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. |
| --- | --- |

(27)

Pakāpeniskuma principa ieviešana atbilst Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības mērķim; šai sistēmai dalībvalstīs raksturīga novecojusi infrastruktūra un ritekļi, kuru pielāgošanai vai atjaunošanai ir vajadzīgas prāvas investīcijas, turklāt būtu īpaši jāraugās, lai saglabātu dzelzceļa konkurētspēju salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem.

| (28) | Ņemot vērā Savienības dzelzceļa sistēmas apjomu un sarežģītību, praktisku iemeslu dēļ ir bijusi vajadzība sadalīt to šādās apakšsistēmās: infrastruktūra, vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas, energoapgāde, ritošais sastāvs, satiksmes nodrošināšana un vadība, apkope un telemātikas lietojumprogrammas pasažieru un kravu pārvadājumiem. Katrai no minētajām apakšsistēmām ir jānosaka pamatprasības un tehniskās specifikācijas, jo īpaši komponentiem un saskarnēm, lai panāktu atbilstību minētajām pamatprasībām. Šo pašu sistēmu iedala stacionāros un mobilos līdzekļos: ietverot, no vienas puses, tīklu, kas sastāv no līnijām, stacijām, termināļiem un dažāda veida stacionāra aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu sistēmas darbību, un, no otras puses – visus ritekļus, kas pārvietojas minētajā tīklā. Tādēļ šajā direktīvā ar jēdzienu “riteklis” saprot vienu apakšsistēmu (“ritošais sastāvs”) un, ja nepieciešams, citas apakšsistēmas (galvenokārt vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu). Lai gan sistēma ir iedalīta vairākos elementos, Aģentūrai arī turpmāk vajadzētu kopumā pārraudzīt sistēmu, lai veicinātu savstarpēju izmantojamību un drošību. |
| --- | --- |

(28)

Ņemot vērā Savienības dzelzceļa sistēmas apjomu un sarežģītību, praktisku iemeslu dēļ ir bijusi vajadzība sadalīt to šādās apakšsistēmās: infrastruktūra, vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas, energoapgāde, ritošais sastāvs, satiksmes nodrošināšana un vadība, apkope un telemātikas lietojumprogrammas pasažieru un kravu pārvadājumiem. Katrai no minētajām apakšsistēmām ir jānosaka pamatprasības un tehniskās specifikācijas, jo īpaši komponentiem un saskarnēm, lai panāktu atbilstību minētajām pamatprasībām. Šo pašu sistēmu iedala stacionāros un mobilos līdzekļos: ietverot, no vienas puses, tīklu, kas sastāv no līnijām, stacijām, termināļiem un dažāda veida stacionāra aprīkojuma, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu sistēmas darbību, un, no otras puses – visus ritekļus, kas pārvietojas minētajā tīklā. Tādēļ šajā direktīvā ar jēdzienu “riteklis” saprot vienu apakšsistēmu (“ritošais sastāvs”) un, ja nepieciešams, citas apakšsistēmas (galvenokārt vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēmu). Lai gan sistēma ir iedalīta vairākos elementos, Aģentūrai arī turpmāk vajadzētu kopumā pārraudzīt sistēmu, lai veicinātu savstarpēju izmantojamību un drošību.

| (29) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras dalībniece ir Savienība, noteikts, ka pieejamība ir viens no konvencijas pamatprincipiem, un prasīts konvencijas pusēm veikt atbilstīgus pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pieeju vienlīdzīgi ar citām personām, tostarp izstrādājot un popularizējot pieejamības obligātos standartus un pamatnostādnes un uzraugot to īstenošanu. Tāpēc pieejamība personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir būtiska prasība attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību. |
| --- | --- |

(29)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kuras dalībniece ir Savienība, noteikts, ka pieejamība ir viens no konvencijas pamatprincipiem, un prasīts konvencijas pusēm veikt atbilstīgus pasākumus, lai personām ar invaliditāti nodrošinātu pieeju vienlīdzīgi ar citām personām, tostarp izstrādājot un popularizējot pieejamības obligātos standartus un pamatnostādnes un uzraugot to īstenošanu. Tāpēc pieejamība personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām ir būtiska prasība attiecībā uz Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību.

| (30) | Neviena persona ne tiešā, ne netiešā veidā nav jādiskriminē invaliditātes dēļ. Lai nodrošinātu, ka visi Savienības pilsoņi var baudīt ieguvumus, ko sniedz vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveide, dalībvalstīm būtu jāsekmē tāda dzelzceļa sistēma, kas ir pieejama visiem. |
| --- | --- |

(30)

Neviena persona ne tiešā, ne netiešā veidā nav jādiskriminē invaliditātes dēļ. Lai nodrošinātu, ka visi Savienības pilsoņi var baudīt ieguvumus, ko sniedz vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveide, dalībvalstīm būtu jāsekmē tāda dzelzceļa sistēma, kas ir pieejama visiem.

| (31) | Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības noteikumu izpildei nevajadzētu radīt nepamatotus izdevumus vai apdraudēt esošo dzelzceļa tīklu savstarpējas izmantojamības saglabāšanu. |
| --- | --- |

(31)

Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības noteikumu izpildei nevajadzētu radīt nepamatotus izdevumus vai apdraudēt esošo dzelzceļa tīklu savstarpējas izmantojamības saglabāšanu.

| (32) | SITS ietekmē arī dzelzceļa transporta izmantošanas nosacījumus, un tādēļ ir jāapspriežas ar lietotājiem, tostarp attiecīgā gadījumā ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, par jautājumiem, kas tos skar. |
| --- | --- |

(32)

SITS ietekmē arī dzelzceļa transporta izmantošanas nosacījumus, un tādēļ ir jāapspriežas ar lietotājiem, tostarp attiecīgā gadījumā ar organizācijām, kas pārstāv personas ar invaliditāti, par jautājumiem, kas tos skar.

| (33) | Katrai attiecīgai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai nepiemērot dažas SITS pienācīgi pamatotās situācijās, kuru skaits ir ierobežots. Būtu skaidri jānosaka minētās situācijas un procedūras, kas jāizpilda gadījumos, kad netiek piemērotas attiecīgās SITS. |
| --- | --- |

(33)

Katrai attiecīgai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai nepiemērot dažas SITS pienācīgi pamatotās situācijās, kuru skaits ir ierobežots. Būtu skaidri jānosaka minētās situācijas un procedūras, kas jāizpilda gadījumos, kad netiek piemērotas attiecīgās SITS.

| (34) | SITS izstrādei un to piemērošanai Savienības dzelzceļa sistēmai nebūtu jākavē tehnoloģiski jauninājumi, kuriem vajadzētu būt vērstiem uz saimnieciskās darbības uzlabošanu. |
| --- | --- |

(34)

SITS izstrādei un to piemērošanai Savienības dzelzceļa sistēmai nebūtu jākavē tehnoloģiski jauninājumi, kuriem vajadzētu būt vērstiem uz saimnieciskās darbības uzlabošanu.

| (35) | Lai izpildītu atbilstīgos noteikumus par iepirkuma procedūrām dzelzceļa nozarē, un jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES (9), līgumslēdzējiem subjektiem ir jāietver tehniskās specifikācijas pamatdokumentos vai katra atsevišķa līguma noteikumos. Minētajā nolūkā ir jāizstrādā noteikumu kopums, lai uz to varētu atsaukties minētajās tehniskajās specifikācijās. |
| --- | --- |

(35)

Lai izpildītu atbilstīgos noteikumus par iepirkuma procedūrām dzelzceļa nozarē, un jo īpaši tos, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/25/ES (9), līgumslēdzējiem subjektiem ir jāietver tehniskās specifikācijas pamatdokumentos vai katra atsevišķa līguma noteikumos. Minētajā nolūkā ir jāizstrādā noteikumu kopums, lai uz to varētu atsaukties minētajās tehniskajās specifikācijās.

| (36) | Savienības interesēs būtu radīt starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spēj izstrādāt standartus, kurus reāli izmantotu tie, kas iesaistīti starptautiskajā tirdzniecībā, un kuri atbilstu Savienības politikas prasībām. Tādēļ Eiropas standartizācijas organizācijām būtu jāturpina sadarbība ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām. |
| --- | --- |

(36)

Savienības interesēs būtu radīt starptautisku standartizācijas sistēmu, kas spēj izstrādāt standartus, kurus reāli izmantotu tie, kas iesaistīti starptautiskajā tirdzniecībā, un kuri atbilstu Savienības politikas prasībām. Tādēļ Eiropas standartizācijas organizācijām būtu jāturpina sadarbība ar starptautiskajām standartizācijas organizācijām.

| (37) | Līgumslēdzējs subjekts, kas ir apakšsistēmas projektēšanas, būves darbu, atjaunošanas vai modernizēšanas pasūtītājs, var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs, par apkopi atbildīgā struktūrvienība, turētājs vai koncesionārs, kurš ir atbildīgs par projekta nodošanu ekspluatācijā. Līgumslēdzējiem subjektiem būtu jānosaka prasības, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu standartu papildināšanai. Minētajām specifikācijām būtu jāatbilst pamatprasībām, kuras ir saskaņotas Savienības mērogā un kuras jāizpilda Savienības dzelzceļa sistēmai. |
| --- | --- |

(37)

Līgumslēdzējs subjekts, kas ir apakšsistēmas projektēšanas, būves darbu, atjaunošanas vai modernizēšanas pasūtītājs, var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs, par apkopi atbildīgā struktūrvienība, turētājs vai koncesionārs, kurš ir atbildīgs par projekta nodošanu ekspluatācijā. Līgumslēdzējiem subjektiem būtu jānosaka prasības, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu standartu papildināšanai. Minētajām specifikācijām būtu jāatbilst pamatprasībām, kuras ir saskaņotas Savienības mērogā un kuras jāizpilda Savienības dzelzceļa sistēmai.

| (38) | Procedūrās, ar ko reglamentē komponentu atbilstības vai to piemērotības lietošanai izvērtējumu, būtu jāizmanto atbilstības izvērtēšanas, piemērotības lietošanai izvērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļi, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar šo direktīvu. Ciktāl iespējams un lai sekmētu dzelzceļa rūpniecības attīstību, ir lietderīgi izstrādāt kārtību, kas paredz kvalitātes nodrošināšanas shēmas izmantošanu. |
| --- | --- |

(38)

Procedūrās, ar ko reglamentē komponentu atbilstības vai to piemērotības lietošanai izvērtējumu, būtu jāizmanto atbilstības izvērtēšanas, piemērotības lietošanai izvērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļi, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar šo direktīvu. Ciktāl iespējams un lai sekmētu dzelzceļa rūpniecības attīstību, ir lietderīgi izstrādāt kārtību, kas paredz kvalitātes nodrošināšanas shēmas izmantošanu.

| (39) | Komponentu atbilstība galvenokārt skar to izmantošanas telpu, nodrošinot sistēmas savstarpēju izmantojamību, nevis tikai to brīvu apriti Savienības tirgū. Būtu jāizvērtē svarīgāko komponentu piemērotība lietošanai no drošības, pieejamības vai sistēmas ekonomiskuma viedokļa. Tādēļ ražotājam nav jāpiestiprina “CE” zīme komponentiem, uz kuriem attiecas šī direktīva. Ja ir izvērtēta atbilstība un/vai piemērotība lietošanai, vajadzētu pietikt ar ražotāja atbilstības deklarāciju. |
| --- | --- |

(39)

Komponentu atbilstība galvenokārt skar to izmantošanas telpu, nodrošinot sistēmas savstarpēju izmantojamību, nevis tikai to brīvu apriti Savienības tirgū. Būtu jāizvērtē svarīgāko komponentu piemērotība lietošanai no drošības, pieejamības vai sistēmas ekonomiskuma viedokļa. Tādēļ ražotājam nav jāpiestiprina “CE” zīme komponentiem, uz kuriem attiecas šī direktīva. Ja ir izvērtēta atbilstība un/vai piemērotība lietošanai, vajadzētu pietikt ar ražotāja atbilstības deklarāciju.

| (40) | Ražotājiem tomēr ir pienākums piestiprināt “CE” zīmi noteiktiem komponentiem, lai apliecinātu to atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas uz tiem attiecas. |
| --- | --- |

(40)

Ražotājiem tomēr ir pienākums piestiprināt “CE” zīmi noteiktiem komponentiem, lai apliecinātu to atbilstību citiem Savienības tiesību aktiem, kas uz tiem attiecas.

| (41) | Kad SITS stājas spēkā, noteikts savstarpējās izmantojamības komponentu skaits jau ir laists tirgū. Būtu jāparedz pārejas laiks, lai varētu integrēt minētos komponentus apakšsistēmā, pat ja tie nav pilnā mērā atbilstīgi minētajai SITS. |
| --- | --- |

(41)

Kad SITS stājas spēkā, noteikts savstarpējās izmantojamības komponentu skaits jau ir laists tirgū. Būtu jāparedz pārejas laiks, lai varētu integrēt minētos komponentus apakšsistēmā, pat ja tie nav pilnā mērā atbilstīgi minētajai SITS.

| (42) | Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmām būtu jāpiemēro verifikācijas procedūra. Minētās verifikācijas mērķim vajadzētu būt ļaut vienībām, kuras atbild par to nodošanu ekspluatācijā vai laišanu tirgū, pārliecināties, ka rezultāti, kas gūti, veicot projektēšanu, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā, atbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kā arī tehniskajiem un ekspluatācijas noteikumiem. Tās rezultātā vajadzētu arī nodrošināt to, ka ražotāji var rēķināties ar vienlīdzīgu attieksmi visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(42)

Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmām būtu jāpiemēro verifikācijas procedūra. Minētās verifikācijas mērķim vajadzētu būt ļaut vienībām, kuras atbild par to nodošanu ekspluatācijā vai laišanu tirgū, pārliecināties, ka rezultāti, kas gūti, veicot projektēšanu, būvniecību un nodošanu ekspluatācijā, atbilst spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kā arī tehniskajiem un ekspluatācijas noteikumiem. Tās rezultātā vajadzētu arī nodrošināt to, ka ražotāji var rēķināties ar vienlīdzīgu attieksmi visās dalībvalstīs.

| (43) | Pēc apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā vai laišanas tirgū būtu jāpārliecinās, ka šī apakšsistēma tiek izmantota un uzturēta kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES).../.... (10)
   (11) par minēto prasību ievērošanu ir atbildīgs infrastruktūras pārvaldītājs, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai par apkopi atbildīgā struktūrvienība, katrs attiecībā uz savām apakšsistēmām. |
| --- | --- |

(43)

Pēc apakšsistēmas nodošanas ekspluatācijā vai laišanas tirgū būtu jāpārliecinās, ka šī apakšsistēma tiek izmantota un uzturēta kārtībā saskaņā ar attiecīgajām pamatprasībām. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES).../.... (10)
   (11) par minēto prasību ievērošanu ir atbildīgs infrastruktūras pārvaldītājs, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai par apkopi atbildīgā struktūrvienība, katrs attiecībā uz savām apakšsistēmām.

| (44) | Ja ekspluatācijas laikā šķiet, ka riteklis vai ritekļa tips neatbilst kādai no piemērojamajām pamatprasībām, attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāveic vajadzīgie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu ritekļa(-u) atbilstību. Turklāt, ja minētā neatbilstība rada nopietnu drošības risku, par ritekļa kustības uzraudzību atbildīgajām valsts drošības iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt vajadzīgos pagaidu drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežojot vai apturot attiecīgo darbību. Ja korektīvie pasākumi nav pietiekami un neatbilstības radītais nopietnais drošības risks saglabājas, valsts drošības iestādēm vai Aģentūrai vajadzētu būt iespējai atsaukt vai grozīt atļauju. Par nopietnu drošības risku šajā sakarā būtu jāuzskata juridisko pienākumu vai drošības prasību būtiska neievērošana, kas pati par sevi vai vairāku gadījumu rezultātā varētu izraisīt negadījumu vai smagu negadījumu. Atsaukšanas process būtu jāatbalsta ar atbilstīgu informācijas apmaiņu starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm, tostarp reģistru izmantošanu. |
| --- | --- |

(44)

Ja ekspluatācijas laikā šķiet, ka riteklis vai ritekļa tips neatbilst kādai no piemērojamajām pamatprasībām, attiecīgajiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāveic vajadzīgie korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu ritekļa(-u) atbilstību. Turklāt, ja minētā neatbilstība rada nopietnu drošības risku, par ritekļa kustības uzraudzību atbildīgajām valsts drošības iestādēm vajadzētu būt iespējai veikt vajadzīgos pagaidu drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežojot vai apturot attiecīgo darbību. Ja korektīvie pasākumi nav pietiekami un neatbilstības radītais nopietnais drošības risks saglabājas, valsts drošības iestādēm vai Aģentūrai vajadzētu būt iespējai atsaukt vai grozīt atļauju. Par nopietnu drošības risku šajā sakarā būtu jāuzskata juridisko pienākumu vai drošības prasību būtiska neievērošana, kas pati par sevi vai vairāku gadījumu rezultātā varētu izraisīt negadījumu vai smagu negadījumu. Atsaukšanas process būtu jāatbalsta ar atbilstīgu informācijas apmaiņu starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm, tostarp reģistru izmantošanu.

| (45) | Būtu jāprecizē attiecīgie visu iesaistīto dalībnieku uzdevumi un pienākumi attiecībā uz procedūrām ritekļu laišanai tirgū un izmantošanai un stacionāru iekārtu nodošanai ekspluatācijā. |
| --- | --- |

(45)

Būtu jāprecizē attiecīgie visu iesaistīto dalībnieku uzdevumi un pienākumi attiecībā uz procedūrām ritekļu laišanai tirgū un izmantošanai un stacionāru iekārtu nodošanai ekspluatācijā.

| (46) | Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāsadarbojas un attiecīgā gadījumā kopīgi jāīsteno kompetences, kas attiecas uz atļauju izsniegšanu, pienācīgi ievērojot drošību. Šajā nolūkā būtu jāizveido sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm. |
| --- | --- |

(46)

Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāsadarbojas un attiecīgā gadījumā kopīgi jāīsteno kompetences, kas attiecas uz atļauju izsniegšanu, pienācīgi ievērojot drošību. Šajā nolūkā būtu jāizveido sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm.

| (47) | Lai nodrošinātu, ka Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) aprīkojums atbilst spēkā esošajām attiecīgajām specifikācijām un lai novērstu to, ka ar ERTMS saistītās papildu prasības apdraud tās savstarpējo izmantojamību, Aģentūrai būtu jādarbojas kā “ERTMS sistēmas iestādei”. Šajā nolūkā Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par paredzēto tehnisko risinājumu izvērtēšanu, pirms tiek izsludināts vai publicēts jebkāds uzaicinājums iesniegt piedāvājumus saistībā ar ERTMS stacionārajām lauka iekārtām, lai pārbaudītu, vai minētie tehniskie risinājumi atbilst attiecīgajām SITS un ir pilnībā savstarpēji izmantojami.
  Būtu jāizvairās no jebkādas pārklāšanās starp šo Aģentūras veikto izvērtējumu un paziņoto struktūru uzdevumiem verifikācijas procedūrā. Pieteikuma iesniedzējam tādēļ būtu jāinformē Aģentūra par to, vai verifikācijas procedūra, ko veic paziņotā struktūra, jau ir uzsākta vai arī jau ir pieejami jebkādi atbilstības sertifikāti. Pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties šādus izvērtējumus no Aģentūras pieprasīt vai nu par katru atsevišķu ERTMS projektu, vai par projektu kopumu, līniju, līniju grupu vai tīklu. |
| --- | --- |

(47)

Lai nodrošinātu, ka Eiropas Dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) aprīkojums atbilst spēkā esošajām attiecīgajām specifikācijām un lai novērstu to, ka ar ERTMS saistītās papildu prasības apdraud tās savstarpējo izmantojamību, Aģentūrai būtu jādarbojas kā “ERTMS sistēmas iestādei”. Šajā nolūkā Aģentūrai vajadzētu būt atbildīgai par paredzēto tehnisko risinājumu izvērtēšanu, pirms tiek izsludināts vai publicēts jebkāds uzaicinājums iesniegt piedāvājumus saistībā ar ERTMS stacionārajām lauka iekārtām, lai pārbaudītu, vai minētie tehniskie risinājumi atbilst attiecīgajām SITS un ir pilnībā savstarpēji izmantojami.

Būtu jāizvairās no jebkādas pārklāšanās starp šo Aģentūras veikto izvērtējumu un paziņoto struktūru uzdevumiem verifikācijas procedūrā. Pieteikuma iesniedzējam tādēļ būtu jāinformē Aģentūra par to, vai verifikācijas procedūra, ko veic paziņotā struktūra, jau ir uzsākta vai arī jau ir pieejami jebkādi atbilstības sertifikāti. Pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties šādus izvērtējumus no Aģentūras pieprasīt vai nu par katru atsevišķu ERTMS projektu, vai par projektu kopumu, līniju, līniju grupu vai tīklu.

| (48) | Ar šīs direktīvas stāšanos spēkā nebūtu jāaizkavē to ERTMS projektu ieviešana, kuriem publiskā iepirkuma vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra ir noslēgusies. |
| --- | --- |

(48)

Ar šīs direktīvas stāšanos spēkā nebūtu jāaizkavē to ERTMS projektu ieviešana, kuriem publiskā iepirkuma vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas procedūra ir noslēgusies.

| (49) | Nolūkā sekmēt ritekļu nodošanu ekspluatācijā un samazināt administratīvo slogu būtu jāievieš jēdziens “atļauja laist tirgū ritekli”, kas ir spēkā visā Savienībā. Lai arī ar atļaujām laišanai tirgū tiek atļauti komercdarījumi ar ritekļiem visā Savienības tirgū, ritekli var izmantot tikai tajā izmantošanas telpā, uz kuru attiecas tā atļauja. Šajā sakarā, veicot jebkādu izmantošanas telpas paplašināšanu, būtu jāatjaunina riteklim izsniegtā atļauja. Ir nepieciešams, lai ritekļi, kuriem jau ir piešķirtas atļaujas saskaņā ar iepriekšējām direktīvām, arī saņem atļauju laišanai tirgū, ja tos ir paredzēts izmantot tīklos, uz ko neattiecas to atļauja. |
| --- | --- |

(49)

Nolūkā sekmēt ritekļu nodošanu ekspluatācijā un samazināt administratīvo slogu būtu jāievieš jēdziens “atļauja laist tirgū ritekli”, kas ir spēkā visā Savienībā. Lai arī ar atļaujām laišanai tirgū tiek atļauti komercdarījumi ar ritekļiem visā Savienības tirgū, ritekli var izmantot tikai tajā izmantošanas telpā, uz kuru attiecas tā atļauja. Šajā sakarā, veicot jebkādu izmantošanas telpas paplašināšanu, būtu jāatjaunina riteklim izsniegtā atļauja. Ir nepieciešams, lai ritekļi, kuriem jau ir piešķirtas atļaujas saskaņā ar iepriekšējām direktīvām, arī saņem atļauju laišanai tirgū, ja tos ir paredzēts izmantot tīklos, uz ko neattiecas to atļauja.

| (50) | Ja izmantošanas telpa atrodas tikai tīklā vai tīklos vienā dalībvalstī, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties, vai tas pieteikumu par ritekļa atļauju, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulā (ES) .../... (12), iesniedz valsts drošības iestādei attiecīgajā dalībvalstī vai Aģentūrai. Pieteikuma iesniedzēja izdarītajai izvēlei vajadzētu būt saistošai līdz brīdim, kad pieteikuma procedūra ir noslēgusies vai izbeigta. |
| --- | --- |

(50)

Ja izmantošanas telpa atrodas tikai tīklā vai tīklos vienā dalībvalstī, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties, vai tas pieteikumu par ritekļa atļauju, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulā (ES) .../... (12), iesniedz valsts drošības iestādei attiecīgajā dalībvalstī vai Aģentūrai. Pieteikuma iesniedzēja izdarītajai izvēlei vajadzētu būt saistošai līdz brīdim, kad pieteikuma procedūra ir noslēgusies vai izbeigta.

| (51) | Vajadzētu būt pieejamai atbilstīgai procedūrai, lai pieteikuma iesniedzējs varētu pārsūdzēt Aģentūras vai valstu drošības iestāžu lēmumu vai to bezdarbību. Turklāt būtu jānosaka skaidri procedūras un strīdu izšķiršanas noteikumi, lai risinātu situācijas, kad Aģentūra un valstu drošības iestādes nepiekrīt izvērtējumiem, kas veikti attiecībā uz ritekļu atļauju izdošanu. |
| --- | --- |

(51)

Vajadzētu būt pieejamai atbilstīgai procedūrai, lai pieteikuma iesniedzējs varētu pārsūdzēt Aģentūras vai valstu drošības iestāžu lēmumu vai to bezdarbību. Turklāt būtu jānosaka skaidri procedūras un strīdu izšķiršanas noteikumi, lai risinātu situācijas, kad Aģentūra un valstu drošības iestādes nepiekrīt izvērtējumiem, kas veikti attiecībā uz ritekļu atļauju izdošanu.

| (52) | Īpašos pasākumos, tostarp sadarbības nolīgumos, būtu jāņem vērā konkrētā ģeogrāfiskā un vēsturiskā situācija dažās dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot pareizu iekšējā tirgus darbību. |
| --- | --- |

(52)

Īpašos pasākumos, tostarp sadarbības nolīgumos, būtu jāņem vērā konkrētā ģeogrāfiskā un vēsturiskā situācija dažās dalībvalstīs, vienlaikus nodrošinot pareizu iekšējā tirgus darbību.

| (53) | Ja ekspluatācija attiecas tikai uz tīkliem, kuros ir vajadzīga īpaša pieredze ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ, un ja šādi tīkli ir nošķirti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izpildīt vajadzīgās formalitātes uz vietas, sadarbojoties ar attiecīgajām valsts drošības iestādēm. Lai to panāktu – nolūkā samazināt administratīvo slogu un izmaksas –, sadarbības nolīgumos, kas jānoslēdz starp Aģentūru un attiecīgajām valstu drošībās iestādēm, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbilstīgu uzdevumu sadalījumu, neskarot Aģentūras galīgās atbildības uzņemšanos par atļaujas izdošanu. |
| --- | --- |

(53)

Ja ekspluatācija attiecas tikai uz tīkliem, kuros ir vajadzīga īpaša pieredze ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ, un ja šādi tīkli ir nošķirti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izpildīt vajadzīgās formalitātes uz vietas, sadarbojoties ar attiecīgajām valsts drošības iestādēm. Lai to panāktu – nolūkā samazināt administratīvo slogu un izmaksas –, sadarbības nolīgumos, kas jānoslēdz starp Aģentūru un attiecīgajām valstu drošībās iestādēm, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbilstīgu uzdevumu sadalījumu, neskarot Aģentūras galīgās atbildības uzņemšanos par atļaujas izdošanu.

| (54) | Dzelzceļa tīkliem, kas atrodas Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), sliežu ceļa platums ir 1 520 mm, proti, tāds pats kā kaimiņos esošajās trešās valstīs, bet atšķirīgs no sliežu ceļa platuma galvenajā Savienības dzelzceļa tīklā. Šie Baltijas valstu tīkli ir pārņēmuši kopīgas tehniskās un ekspluatācijas prasības, kas nodrošina to de facto savstarpēju izmantojamību, un – šajā sakarā – ritekļa atļauja, kas izdota vienā no šīm dalībvalstīm, varētu būt derīga attiecībā uz pārējiem minētajiem tīkliem. Lai veicinātu resursu efektīvu un samērīgu piešķiršanu saistībā ar atļaujām laist tirgū ritekļus vai atļaujām attiecībā uz ritekļa tipu un lai šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam samazinātu finansiālo un administratīvo slogu, Aģentūras un attiecīgo valstu drošības iestāžu īpašajā sadarbības kārtībā vajadzības gadījumā būtu jāietver iespēja uzticēt uzdevumus minētajām valstu drošības iestādēm. |
| --- | --- |

(54)

Dzelzceļa tīkliem, kas atrodas Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), sliežu ceļa platums ir 1 520 mm, proti, tāds pats kā kaimiņos esošajās trešās valstīs, bet atšķirīgs no sliežu ceļa platuma galvenajā Savienības dzelzceļa tīklā. Šie Baltijas valstu tīkli ir pārņēmuši kopīgas tehniskās un ekspluatācijas prasības, kas nodrošina to de facto savstarpēju izmantojamību, un – šajā sakarā – ritekļa atļauja, kas izdota vienā no šīm dalībvalstīm, varētu būt derīga attiecībā uz pārējiem minētajiem tīkliem. Lai veicinātu resursu efektīvu un samērīgu piešķiršanu saistībā ar atļaujām laist tirgū ritekļus vai atļaujām attiecībā uz ritekļa tipu un lai šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam samazinātu finansiālo un administratīvo slogu, Aģentūras un attiecīgo valstu drošības iestāžu īpašajā sadarbības kārtībā vajadzības gadījumā būtu jāietver iespēja uzticēt uzdevumus minētajām valstu drošības iestādēm.

| (55) | Dalībvalstīm, kurām ievērojama daļa dzelzceļa satiksmes ir kopīga ar trešām valstīm, kam ir tāds pats dzelzceļu sliežu ceļa platums, bet kas atšķiras no sliežu ceļa platuma galvenajā Savienības dzelzceļa tīklā, vajadzētu būt iespējai saglabāt atšķirīgas ritekļu atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz kravas vagoniem un pasažieru vagoniem, kurus izmanto kopīgi ar minētajām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(55)

Dalībvalstīm, kurām ievērojama daļa dzelzceļa satiksmes ir kopīga ar trešām valstīm, kam ir tāds pats dzelzceļu sliežu ceļa platums, bet kas atšķiras no sliežu ceļa platuma galvenajā Savienības dzelzceļa tīklā, vajadzētu būt iespējai saglabāt atšķirīgas ritekļu atļauju piešķiršanas procedūras attiecībā uz kravas vagoniem un pasažieru vagoniem, kurus izmanto kopīgi ar minētajām trešām valstīm.

| (56) | Izsekojamības un drošības dēļ dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu riteklim jāpiešķir Eiropas ritekļa numurs, ja to pieprasa ritekļa turētājs. Pēc tam informācija par ritekli būtu jāreģistrē ritekļu reģistrā. Ritekļu reģistriem vajadzētu būt pieejamiem visām dalībvalstīm un konkrētiem Savienības ekonomikas dalībniekiem. Attiecībā uz datu formātu ritekļu reģistriem vajadzētu būt saskanīgiem. Tāpēc uz tiem būtu jāattiecina kopīgas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas. Lai samazinātu administratīvo slogu un nepamatotas izmaksas, Komisijai vajadzētu pieņemt specifikāciju Eiropas ritekļu reģistram, kas iekļautu valstu ritekļu reģistrus, nolūkā radīt kopīgu rīku, vienlaikus ļaujot uzturēt papildu funkcijas, kuras atbilst dalībvalstu specifiskajām vajadzībām. |
| --- | --- |

(56)

Izsekojamības un drošības dēļ dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu riteklim jāpiešķir Eiropas ritekļa numurs, ja to pieprasa ritekļa turētājs. Pēc tam informācija par ritekli būtu jāreģistrē ritekļu reģistrā. Ritekļu reģistriem vajadzētu būt pieejamiem visām dalībvalstīm un konkrētiem Savienības ekonomikas dalībniekiem. Attiecībā uz datu formātu ritekļu reģistriem vajadzētu būt saskanīgiem. Tāpēc uz tiem būtu jāattiecina kopīgas ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas. Lai samazinātu administratīvo slogu un nepamatotas izmaksas, Komisijai vajadzētu pieņemt specifikāciju Eiropas ritekļu reģistram, kas iekļautu valstu ritekļu reģistrus, nolūkā radīt kopīgu rīku, vienlaikus ļaujot uzturēt papildu funkcijas, kuras atbilst dalībvalstu specifiskajām vajadzībām.

| (57) | Lai nodrošinātu ritekļu un to vēstures izsekojamību, atsauces uz atļaujām laist tirgū ritekli būtu jāreģistrē kopā ar citu informāciju par ritekli. |
| --- | --- |

(57)

Lai nodrošinātu ritekļu un to vēstures izsekojamību, atsauces uz atļaujām laist tirgū ritekli būtu jāreģistrē kopā ar citu informāciju par ritekli.

| (58) | Būtu jāparedz procedūras, saskaņā ar kurām pārbauda ritekļu un maršrutu, kuros tos lietos, savietojamību pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izmanto ritekli tā izmantošanas telpā, kā norādīts atļaujā ritekli laist tirgū. |
| --- | --- |

(58)

Būtu jāparedz procedūras, saskaņā ar kurām pārbauda ritekļu un maršrutu, kuros tos lietos, savietojamību pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izmanto ritekli tā izmantošanas telpā, kā norādīts atļaujā ritekli laist tirgū.

| (59) | Paziņotajām struktūrām, kas atbild par komponentu atbilstības un piemērotības lietošanai izvērtējuma procedūru pārbaudi, kā arī par apakšsistēmu izvērtēšanas norisi, cik vien iespējams rūpīgi būtu jāsaskaņo savi lēmumi, jo īpaši – ja nav Eiropas specifikāciju. |
| --- | --- |

(59)

Paziņotajām struktūrām, kas atbild par komponentu atbilstības un piemērotības lietošanai izvērtējuma procedūru pārbaudi, kā arī par apakšsistēmu izvērtēšanas norisi, cik vien iespējams rūpīgi būtu jāsaskaņo savi lēmumi, jo īpaši – ja nav Eiropas specifikāciju.

| (60) | Pārredzama akreditācija, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (13) un kura nodrošina atbilstības sertifikātiem vajadzīgo uzticamību, valstu publiskajām iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par ieteicamo līdzekli, ar ko pierāda paziņoto struktūru tehnisko kompetenci un, mutatis mutandis, to struktūru tehnisko kompetenci, kurām uzticēts pārbaudīt atbilstību valsts noteikumiem. Tomēr valstu iestādēm vajadzētu spēt uzskatīt, ka tām ir atbilstīgi līdzekļi, ar ko pašām veikt šo novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka novērtētās atbilstības izvērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām. |
| --- | --- |

(60)

Pārredzama akreditācija, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 765/2008 (13) un kura nodrošina atbilstības sertifikātiem vajadzīgo uzticamību, valstu publiskajām iestādēm visā Savienībā būtu jāuzskata par ieteicamo līdzekli, ar ko pierāda paziņoto struktūru tehnisko kompetenci un, mutatis mutandis, to struktūru tehnisko kompetenci, kurām uzticēts pārbaudīt atbilstību valsts noteikumiem. Tomēr valstu iestādēm vajadzētu spēt uzskatīt, ka tām ir atbilstīgi līdzekļi, ar ko pašām veikt šo novērtēšanu. Šādos gadījumos, lai nodrošinātu citu valsts iestāžu veiktās novērtēšanas pienācīgu ticamības līmeni, valsts iestādēm būtu jāiesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm vajadzīgie dokumentārie pierādījumi, ka novērtētās atbilstības izvērtēšanas struktūras atbilst attiecīgajām normatīvajām prasībām.

| (61) | Šajā direktīvā būtu jānosaka tikai savstarpējas izmantojamības prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām. Lai vienkāršotu minēto prasību izpildi, jāparedz pieņēmums par to savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012, ar mērķi formulēt sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz šīm prasībām. |
| --- | --- |

(61)

Šajā direktīvā būtu jānosaka tikai savstarpējas izmantojamības prasības savstarpējas izmantojamības komponentiem un apakšsistēmām. Lai vienkāršotu minēto prasību izpildi, jāparedz pieņēmums par to savstarpējas izmantojamības komponentu un apakšsistēmu atbilstību, kas atbilst saskaņotajiem standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012, ar mērķi formulēt sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz šīm prasībām.

| (62) | Pasākumi, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, būtu jāpapildina ar iniciatīvām, kas paredz finansiāla atbalsta nodrošināšanu inovatīvām un savstarpēji izmantojamām tehnoloģijām Savienības dzelzceļa nozarē. |
| --- | --- |

(62)

Pasākumi, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, būtu jāpapildina ar iniciatīvām, kas paredz finansiāla atbalsta nodrošināšanu inovatīvām un savstarpēji izmantojamām tehnoloģijām Savienības dzelzceļa nozarē.

| (63) | Lai papildinātu šīs direktīvas nebūtiskus elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz konkrētiem katras SITS mērķiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(63)

Lai papildinātu šīs direktīvas nebūtiskus elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz konkrētiem katras SITS mērķiem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (64) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz šādiem aspektiem: SITS un SITS grozījumi, tostarp tie grozījumi, kas vajadzīgi SITS trūkumu novēršanai; “EK” deklarācijas par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai veidne un pavaddokumenti; informācija, kas jāiekļauj tajā dokumentācijā, kura būtu pievienojama pieprasījumam nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas, minētās dokumentācijas formāts un nosūtīšanas metodes un attiecīgā gadījumā – lēmums par SITS nepiemērošanu; paziņoto valsts noteikumu klasifikācija dažādās grupās nolūkā vienkāršot stacionārā un mobilā aprīkojuma savietojamības pārbaudes; sīka informācija par “EK” verificēšanas procedūru un verificēšanas procedūru valsts noteikumu gadījumā, un “EK” verifikācijas deklarācijas veidnes un to dokumentu veidnes, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas būtu jāpievieno verifikācijas deklarācijai, kā arī verifikācijas sertifikātu veidnes; praktiskie pasākumi ritekļu atļauju nolūkos, tipa atbilstības deklarācijas veidne un – attiecīgā gadījumā – ad hoc atbilstības izvērtēšanas moduļi, valsts ritekļu reģistri, Eiropas ritekļu reģistrs un reģistrs, kurā norādītas atļaujas laist tipus tirgū; un kopīgas specifikācijas, kas attiecas uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu un noteikumiem par datu ievadi un apskati infrastruktūras reģistrā. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(64)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz šādiem aspektiem: SITS un SITS grozījumi, tostarp tie grozījumi, kas vajadzīgi SITS trūkumu novēršanai; “EK” deklarācijas par savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai veidne un pavaddokumenti; informācija, kas jāiekļauj tajā dokumentācijā, kura būtu pievienojama pieprasījumam nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas, minētās dokumentācijas formāts un nosūtīšanas metodes un attiecīgā gadījumā – lēmums par SITS nepiemērošanu; paziņoto valsts noteikumu klasifikācija dažādās grupās nolūkā vienkāršot stacionārā un mobilā aprīkojuma savietojamības pārbaudes; sīka informācija par “EK” verificēšanas procedūru un verificēšanas procedūru valsts noteikumu gadījumā, un “EK” verifikācijas deklarācijas veidnes un to dokumentu veidnes, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas būtu jāpievieno verifikācijas deklarācijai, kā arī verifikācijas sertifikātu veidnes; praktiskie pasākumi ritekļu atļauju nolūkos, tipa atbilstības deklarācijas veidne un – attiecīgā gadījumā – ad hoc atbilstības izvērtēšanas moduļi, valsts ritekļu reģistri, Eiropas ritekļu reģistrs un reģistrs, kurā norādītas atļaujas laist tipus tirgū; un kopīgas specifikācijas, kas attiecas uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu un noteikumiem par datu ievadi un apskati infrastruktūras reģistrā. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (14).

| (65) | SITS būtu regulāri jāpārskata. Ja tiek atklāti trūkumi SITS, Aģentūrai būtu jālūdz pieņemt atzinumu, kuru saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem varētu publicēt, un visas ieinteresētās personas (tostarp nozares pārstāvji un paziņotās struktūras) to varētu izmantot kā pieņemamu atbilstības nodrošināšanas līdzekli, kamēr tiek pārskatītas attiecīgās SITS. |
| --- | --- |

(65)

SITS būtu regulāri jāpārskata. Ja tiek atklāti trūkumi SITS, Aģentūrai būtu jālūdz pieņemt atzinumu, kuru saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem varētu publicēt, un visas ieinteresētās personas (tostarp nozares pārstāvji un paziņotās struktūras) to varētu izmantot kā pieņemamu atbilstības nodrošināšanas līdzekli, kamēr tiek pārskatītas attiecīgās SITS.

| (66) | Īstenošanas aktos, ar kuriem izveido jaunas SITS vai groza SITS, būtu jāatspoguļo konkrētie mērķi, kurus Komisija noteikusi ar deleģētajiem aktiem. |
| --- | --- |

(66)

Īstenošanas aktos, ar kuriem izveido jaunas SITS vai groza SITS, būtu jāatspoguļo konkrētie mērķi, kurus Komisija noteikusi ar deleģētajiem aktiem.

| (67) | Ir vajadzīgi daži organizatoriski pasākumi, lai sagatavotu Aģentūru šajā direktīvā paredzētajai nozīmes pastiprināšanai. Tādēļ būtu jāparedz atbilstīgs pārejas laiks. Minētajā laikposmā Komisijai būtu jāpārskata Aģentūras paveiktais, gatavojoties tās nozīmes pastiprināšanai. Pēc tam Komisijai būtu periodiski jāziņo par paveikto šīs direktīvas īstenošanā. Jo īpaši ziņojumā būtu jāizvērtē ritekļu atļauju piešķiršanas process, gadījumi, kuros SITS nepiemēro, un reģistru izmantošana. Komisijai būtu arī jāziņo par darbībām, kas veiktas saistībā ar drošībai būtisko komponentu identifikāciju un izsekojamību. |
| --- | --- |

(67)

Ir vajadzīgi daži organizatoriski pasākumi, lai sagatavotu Aģentūru šajā direktīvā paredzētajai nozīmes pastiprināšanai. Tādēļ būtu jāparedz atbilstīgs pārejas laiks. Minētajā laikposmā Komisijai būtu jāpārskata Aģentūras paveiktais, gatavojoties tās nozīmes pastiprināšanai. Pēc tam Komisijai būtu periodiski jāziņo par paveikto šīs direktīvas īstenošanā. Jo īpaši ziņojumā būtu jāizvērtē ritekļu atļauju piešķiršanas process, gadījumi, kuros SITS nepiemēro, un reģistru izmantošana. Komisijai būtu arī jāziņo par darbībām, kas veiktas saistībā ar drošībai būtisko komponentu identifikāciju un izsekojamību.

| (68) | Dalībvalstīm, valstu drošības iestādēm un ieinteresētajām personām ir jādod pietiekami daudz laika, lai sagatavotos šīs direktīvas īstenošanai. |
| --- | --- |

(68)

Dalībvalstīm, valstu drošības iestādēm un ieinteresētajām personām ir jādod pietiekami daudz laika, lai sagatavotos šīs direktīvas īstenošanai.

| (69) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Savienības mērogā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi, proti, dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Savienības mērogā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet tā mēroga un iedarbības dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā paredzēto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

| (70) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kas uzskatāmi par būtiskiem grozījumiem salīdzinājumā ar Direktīvu 2008/57/EK. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no Direktīvas 2008/57/EK. |
| --- | --- |

(70)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina vienīgi uz tiem noteikumiem, kas uzskatāmi par būtiskiem grozījumiem salīdzinājumā ar Direktīvu 2008/57/EK. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no Direktīvas 2008/57/EK.

| (71) | Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kas noteikti, lai valstu tiesību aktos transponētu direktīvas, kas norādītas V pielikuma B daļā, |
| --- | --- |

(71)

Šai direktīvai nevajadzētu skart dalībvalstu pienākumus attiecībā uz termiņiem, kas noteikti, lai valstu tiesību aktos transponētu direktīvas, kas norādītas V pielikuma B daļā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĒJIE NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šajā direktīvā ir noteikti nosacījumi, kas jāievēro, lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Savienībā tā, lai būtu ievērota Direktīva (ES) .../.... (15), lai varētu noteikt optimālu tehniskās harmonizācijas līmeni, kas ļautu veicināt, uzlabot un attīstīt dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumus Savienībā un ar trešām valstīm un sekmēt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas un pakāpeniska iekšējā tirgus izveides pabeigšanu. Minētie nosacījumi attiecas uz minētās sistēmas daļu projektēšanu, būvi, nodošanu ekspluatācijā, modernizāciju, atjaunošanu, darbību un apkopi, kā arī uz tās ekspluatācijā un apkopē iesaistītā personāla profesionālo kvalifikāciju un tam piemērojamajiem veselības un drošības nosacījumiem.

2.   Šajā direktīvā ietverti noteikumi par katras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentiem, saskarnēm un procedūrām un par Savienības dzelzceļa sistēmas vispārējās savietojamības nosacījumiem, kas nepieciešami, lai panāktu tās savstarpēju izmantojamību.

3.   Šo direktīvu nepiemēro:

| a) | metro; |
| --- | --- |

a)

metro;

| b) | tramvajiem un vieglā dzelzceļa ritekļiem, un infrastruktūrai, kuru izmanto tikai minētie ritekļi; |
| --- | --- |

b)

tramvajiem un vieglā dzelzceļa ritekļiem, un infrastruktūrai, kuru izmanto tikai minētie ritekļi;

| c) | tīkliem, kuru ekspluatācija ir atdalīta no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas un kuri paredzēti tikai vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī uzņēmumiem, kas darbojas tikai minētajos tīklos. |
| --- | --- |

c)

tīkliem, kuru ekspluatācija ir atdalīta no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas un kuri paredzēti tikai vietējo, pilsētas vai piepilsētas pasažieru pārvadāšanas pakalpojumu nodrošināšanai, kā arī uzņēmumiem, kas darbojas tikai minētajos tīklos.

4.   Dalībvalstis šīs direktīvas īstenošanas pasākumus var neattiecināt uz:

| a) | privātu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp pievedceļiem, ko izmanto tās īpašnieks vai lietotājs savām attiecīgajām kravu pārvadājumu darbībām vai personu transportam nekomerciālos nolūkos, un ritekļiem, kuri tiek izmantoti tikai šādā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

privātu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp pievedceļiem, ko izmanto tās īpašnieks vai lietotājs savām attiecīgajām kravu pārvadājumu darbībām vai personu transportam nekomerciālos nolūkos, un ritekļiem, kuri tiek izmantoti tikai šādā infrastruktūrā;

| b) | infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūru un ritekļiem, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem;

| c) | vieglā dzelzceļa infrastruktūru, ko dažkārt izmanto smagā dzelzceļa ritekļi saskaņā ar vieglā dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas nosacījumiem, ja tas ir nepieciešams tikai minēto ritekļu savienojuma nolūkā; un |
| --- | --- |

c)

vieglā dzelzceļa infrastruktūru, ko dažkārt izmanto smagā dzelzceļa ritekļi saskaņā ar vieglā dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas nosacījumiem, ja tas ir nepieciešams tikai minēto ritekļu savienojuma nolūkā; un

| d) | ritekļiem, kurus galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kuri aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kas nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojuma nolūkā. |
| --- | --- |

d)

ritekļiem, kurus galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kuri aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kas nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojuma nolūkā.

5.   Savienības dzelzceļa sistēmā ekspluatētu tramvajvilcienu gadījumā, ja nav SITS, kuras attiecas uz minētajiem tramvajvilcieniem, piemēro šādus noteikumus:

| a) | attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka tiek pieņemti valsts noteikumi vai citi attiecīgi pieejami pasākumi, lai nodrošinātu šādu tramvajvilcienu atbilstību attiecīgajām pamatprasībām; |
| --- | --- |

a)

attiecīgās dalībvalstis nodrošina, ka tiek pieņemti valsts noteikumi vai citi attiecīgi pieejami pasākumi, lai nodrošinātu šādu tramvajvilcienu atbilstību attiecīgajām pamatprasībām;

| b) | dalībvalstis var pieņemt valsts noteikumus, lai precizētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko attiecina uz šādiem tramvajvilcieniem. Iestāde, kas izdod ritekļa atļauju, apspriežas ar attiecīgo valsts drošības iestādi, lai nodrošinātu, ka tramvajvilcienu un smagā dzelzceļa vilcienu jaukta ekspluatācija atbilst visām pamatprasībām, kā arī attiecīgiem kopīgajiem drošības mērķiem (“CST”); |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis var pieņemt valsts noteikumus, lai precizētu atļauju piešķiršanas procedūru, ko attiecina uz šādiem tramvajvilcieniem. Iestāde, kas izdod ritekļa atļauju, apspriežas ar attiecīgo valsts drošības iestādi, lai nodrošinātu, ka tramvajvilcienu un smagā dzelzceļa vilcienu jaukta ekspluatācija atbilst visām pamatprasībām, kā arī attiecīgiem kopīgajiem drošības mērķiem (“CST”);

| c) | atkāpjoties no 21. panta – pārrobežu ekspluatācijas gadījumā attiecīgās kompetentās iestādes sadarbojas, lai izdotu ritekļu atļaujas. |
| --- | --- |

c)

atkāpjoties no 21. panta – pārrobežu ekspluatācijas gadījumā attiecīgās kompetentās iestādes sadarbojas, lai izdotu ritekļu atļaujas.

Šo punktu nepiemēro ritekļiem, kuri ir izslēgti no šīs direktīvas darbības jomas saskaņā ar 3. un 4. punktu.

2. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā:

| 1) | “Savienības dzelzceļa sistēma” ir elementi, kas minēti I pielikumā; |
| --- | --- |

1)

“Savienības dzelzceļa sistēma” ir elementi, kas minēti I pielikumā;

| 2) | “savstarpēja izmantojamība” ir dzelzceļa sistēmas spēja nodrošināt drošu un nepārtrauktu vilcienu satiksmi, kas ļauj panākt nepieciešamo caurlaidības līmeni; |
| --- | --- |

2)

“savstarpēja izmantojamība” ir dzelzceļa sistēmas spēja nodrošināt drošu un nepārtrauktu vilcienu satiksmi, kas ļauj panākt nepieciešamo caurlaidības līmeni;

| 3) | “riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai pa dzelzceļa līnijām uz riteņiem – ar vilci vai bez vilces. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām un funkcionālām apakšsistēmām; |
| --- | --- |

3)

“riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai pa dzelzceļa līnijām uz riteņiem – ar vilci vai bez vilces. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām un funkcionālām apakšsistēmām;

| 4) | “tīkls” ir līnijas, stacijas, termināļi un dažāda veida stacionārs aprīkojums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu Savienības dzelzceļa sistēmas darbību; |
| --- | --- |

4)

“tīkls” ir līnijas, stacijas, termināļi un dažāda veida stacionārs aprīkojums, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu drošu un nepārtrauktu Savienības dzelzceļa sistēmas darbību;

| 5) | “apakšsistēmas” ir II pielikumā noteiktās Savienības dzelzceļa sistēmas strukturālās vai funkcionālās daļas; |
| --- | --- |

5)

“apakšsistēmas” ir II pielikumā noteiktās Savienības dzelzceļa sistēmas strukturālās vai funkcionālās daļas;

| 6) | “mobilā apakšsistēma” ir ritošā sastāva apakšsistēma un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma; |
| --- | --- |

6)

“mobilā apakšsistēma” ir ritošā sastāva apakšsistēma un vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtu apakšsistēma;

| 7) | “savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļa sistēmas savstarpēja izmantojamība, ietverot gan materiālas lietas, gan nemateriālas lietas; |
| --- | --- |

7)

“savstarpējas izmantojamības komponenti” ir jebkura atsevišķa detaļa, detaļu grupa, iekārtas mezgla daļa vai vesels mezgls, kas iekļauts vai paredzēts iekļaušanai apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga dzelzceļa sistēmas savstarpēja izmantojamība, ietverot gan materiālas lietas, gan nemateriālas lietas;

| 8) | “produkts” ir ražošanas procesā iegūts produkts, tostarp savstarpējas izmantojamības komponenti un apakšsistēmas; |
| --- | --- |

8)

“produkts” ir ražošanas procesā iegūts produkts, tostarp savstarpējas izmantojamības komponenti un apakšsistēmas;

| 9) | “pamatprasības” ir visi III pielikumā izklāstītie nosacījumi, kas ir jāizpilda Savienības dzelzceļa sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm; |
| --- | --- |

9)

“pamatprasības” ir visi III pielikumā izklāstītie nosacījumi, kas ir jāizpilda Savienības dzelzceļa sistēmai, apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem, tostarp saskarnēm;

| 10) | “Eiropas specifikācija” ir tāda specifikācija, kura atbilst kādai no šādām kategorijām:






  — | kopēja tehniskā specifikācija, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES VIII pielikumā, |
| --- | --- | --- |

10)

“Eiropas specifikācija” ir tāda specifikācija, kura atbilst kādai no šādām kategorijām:

—

kopēja tehniskā specifikācija, kā noteikts Direktīvas 2014/25/ES VIII pielikumā,

| — | Eiropas tehniskais apstiprinājums, kas minēts Direktīvas 2014/25/ES 60. pantā, vai |
| --- | --- |

—

Eiropas tehniskais apstiprinājums, kas minēts Direktīvas 2014/25/ES 60. pantā, vai

| — | Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā;

| 11) | “savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija” (SITS) ir saskaņā ar šo direktīvu pieņemta specifikācija, kas attiecas uz ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu un kā mērķis ir panākt pamatprasību izpildi un nodrošināt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

11)

“savstarpējas izmantojamības tehniskā specifikācija” (SITS) ir saskaņā ar šo direktīvu pieņemta specifikācija, kas attiecas uz ikvienu apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu un kā mērķis ir panākt pamatprasību izpildi un nodrošināt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību;

| 12) | “pamatparametri” ir reglamentējošie, tehniskie vai ekspluatācijas nosacījumi, kas izšķirīgi ietekmē savstarpēju izmantojamību un ir norādīti attiecīgajās SITS; |
| --- | --- |

12)

“pamatparametri” ir reglamentējošie, tehniskie vai ekspluatācijas nosacījumi, kas izšķirīgi ietekmē savstarpēju izmantojamību un ir norādīti attiecīgajās SITS;

| 13) | “īpašs gadījums” ir jebkura dzelzceļa sistēmas daļa, kurai uz laiku vai pastāvīgi SITS jāparedz īpaši noteikumi ģeogrāfisku, topogrāfisku vai pilsētvides ierobežojumu dēļ vai tādu ierobežojumu dēļ, kas skar savietojamību ar esošo sistēmu, jo īpaši dzelzceļa līnijas un tīkli, kuri nošķirti no pārējā Savienības tīkla, gabarīts, sliežu ceļa platums vai attālums starp sliežu ceļiem un ritekļi, kas paredzēti vienīgi vietējiem, reģionāliem vai vēsturiskiem mērķiem, kā arī ritekļi, kas kursē no vai uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

13)

“īpašs gadījums” ir jebkura dzelzceļa sistēmas daļa, kurai uz laiku vai pastāvīgi SITS jāparedz īpaši noteikumi ģeogrāfisku, topogrāfisku vai pilsētvides ierobežojumu dēļ vai tādu ierobežojumu dēļ, kas skar savietojamību ar esošo sistēmu, jo īpaši dzelzceļa līnijas un tīkli, kuri nošķirti no pārējā Savienības tīkla, gabarīts, sliežu ceļa platums vai attālums starp sliežu ceļiem un ritekļi, kas paredzēti vienīgi vietējiem, reģionāliem vai vēsturiskiem mērķiem, kā arī ritekļi, kas kursē no vai uz trešām valstīm;

| 14) | “modernizācija” ir apakšsistēmas vai tās daļas lieli pārveidošanas darbi, kā rezultātā rodas izmaiņas tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai, ja minētā tehniskā dokumentācija pastāv, un kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību; |
| --- | --- |

14)

“modernizācija” ir apakšsistēmas vai tās daļas lieli pārveidošanas darbi, kā rezultātā rodas izmaiņas tehniskajā dokumentācijā, kuru pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai, ja minētā tehniskā dokumentācija pastāv, un kas uzlabo apakšsistēmas vispārējo darbību;

| 15) | “atjaunošana” ir apakšsistēmas vai tās daļas lieli nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību; |
| --- | --- |

15)

“atjaunošana” ir apakšsistēmas vai tās daļas lieli nomaiņas darbi, kas nemaina apakšsistēmas vispārējo darbību;

| 16) | “esošā dzelzceļa sistēma” aptver infrastruktūru, kurā ietilpst esošā dzelzceļa tīkla sliežu ceļi un stacionārās iekārtas, kā arī jebkuras kategorijas un izcelsmes ritekļi, kas brauc pa šo infrastruktūru; |
| --- | --- |

16)

“esošā dzelzceļa sistēma” aptver infrastruktūru, kurā ietilpst esošā dzelzceļa tīkla sliežu ceļi un stacionārās iekārtas, kā arī jebkuras kategorijas un izcelsmes ritekļi, kas brauc pa šo infrastruktūru;

| 17) | “aizstāšana saistībā ar apkopi” ir komponentu nomaiņa ar detaļām, kam ir identiskas funkcijas un darbības parametri, veicot profilaktisko vai koriģējošo apkopi; |
| --- | --- |

17)

“aizstāšana saistībā ar apkopi” ir komponentu nomaiņa ar detaļām, kam ir identiskas funkcijas un darbības parametri, veicot profilaktisko vai koriģējošo apkopi;

| 18) | “tramvajvilciens” ir riteklis, kas paredzēts kombinētai izmantošanai gan vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, gan smagā dzelzceļa infrastruktūrā; |
| --- | --- |

18)

“tramvajvilciens” ir riteklis, kas paredzēts kombinētai izmantošanai gan vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, gan smagā dzelzceļa infrastruktūrā;

| 19) | “nodošana ekspluatācijā” ir visas darbības, kuras veicot apakšsistēmu nodod gatavu izmantošanai; |
| --- | --- |

19)

“nodošana ekspluatācijā” ir visas darbības, kuras veicot apakšsistēmu nodod gatavu izmantošanai;

| 20) | “līgumslēdzējs subjekts” ir publisks vai privāts subjekts, kas ir apakšsistēmas projektēšanas un/vai būves darbu, atjaunošanas vai modernizēšanas pasūtītājs; |
| --- | --- |

20)

“līgumslēdzējs subjekts” ir publisks vai privāts subjekts, kas ir apakšsistēmas projektēšanas un/vai būves darbu, atjaunošanas vai modernizēšanas pasūtītājs;

| 21) | “turētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai subjekts, kas ekspluatē ritekli kā transportlīdzekli, būdams ritekļa īpašnieks vai persona ar tiesībām to izmantot, un ir reģistrēta kā tāda ritekļu reģistrā, kas minēts šīs direktīvas 47. pantā; |
| --- | --- |

21)

“turētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai subjekts, kas ekspluatē ritekli kā transportlīdzekli, būdams ritekļa īpašnieks vai persona ar tiesībām to izmantot, un ir reģistrēta kā tāda ritekļu reģistrā, kas minēts šīs direktīvas 47. pantā;

| 22) | “pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa atļauju, un tas var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai jebkura cita persona vai tiesību subjekts, piemēram, ražotājs, īpašnieks vai turētājs. Piemērojot 15. pantu, “pieteikuma iesniedzējs” ir līgumslēdzējs subjekts, ražotājs vai tā pilnvarotie pārstāvji; piemērojot 19. pantu, “pieteikuma iesniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa Aģentūras lēmumu attiecībā uz ERTMS stacionāro lauka iekārtu projektiem paredzētajiem tehniskajiem risinājumiem apstiprināšanu; |
| --- | --- |

22)

“pieteikuma iesniedzējs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa atļauju, un tas var būt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, infrastruktūras pārvaldītājs vai jebkura cita persona vai tiesību subjekts, piemēram, ražotājs, īpašnieks vai turētājs. Piemērojot 15. pantu, “pieteikuma iesniedzējs” ir līgumslēdzējs subjekts, ražotājs vai tā pilnvarotie pārstāvji; piemērojot 19. pantu, “pieteikuma iesniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona, kas pieprasa Aģentūras lēmumu attiecībā uz ERTMS stacionāro lauka iekārtu projektiem paredzētajiem tehniskajiem risinājumiem apstiprināšanu;

| 23) | “projekts izstrādes beigu posmā” ir projekts, kurš ir tādā plānošanas vai būvniecības posmā, kad izmaiņas tehniskajā specifikācijā var apdraudēt projekta paredzēto dzīvotspēju; |
| --- | --- |

23)

“projekts izstrādes beigu posmā” ir projekts, kurš ir tādā plānošanas vai būvniecības posmā, kad izmaiņas tehniskajā specifikācijā var apdraudēt projekta paredzēto dzīvotspēju;

| 24) | “saskaņotais standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

24)

“saskaņotais standarts” ir Eiropas standarts, kā definēts Regulas (ES) Nr. 1025/2012 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā;

| 25) | “valsts drošības iestāde” ir drošības iestāde, kas ir noteikta Direktīvas (ES) .../... (16) 3. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

25)

“valsts drošības iestāde” ir drošības iestāde, kas ir noteikta Direktīvas (ES) .../... (16) 3. panta 7. punktā;

| 26) | “tips” ir ritekļa tips, ar ko nosaka ritekļa galvenos raksturlielumus, kādi iekļauti attiecīgajā verifikācijas modulī aprakstītajā tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā; |
| --- | --- |

26)

“tips” ir ritekļa tips, ar ko nosaka ritekļa galvenos raksturlielumus, kādi iekļauti attiecīgajā verifikācijas modulī aprakstītajā tipa vai konstrukcijas pārbaudes sertifikātā;

| 27) | “sērijas” ir vairāki viena tipa identiski ritekļi; |
| --- | --- |

27)

“sērijas” ir vairāki viena tipa identiski ritekļi;

| 28) | “par apkopi atbildīgā struktūrvienība” (“ECM”) ir struktūrvienība, kas atbildīga par apkopi, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... (16) 3. panta 20. punktā; |
| --- | --- |

28)

“par apkopi atbildīgā struktūrvienība” (“ECM”) ir struktūrvienība, kas atbildīga par apkopi, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... (16) 3. panta 20. punktā;

| 29) | “vieglais dzelzceļš” ir pilsētas un/vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēma ar C-III vai C-IV kategorijas triecienizturību (saskaņā ar EN 15227:2011) un maksimālo ritekļa stiprību 800 kN (garenvirziena spiedes slodze sakabes zonā); vieglā dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas līnijas vai izmantot ceļu kopīgi ar autosatiksmi, un parasti nenotiek to apmaiņa ar tālsatiksmes pasažieru vai kravas satiksmi; |
| --- | --- |

29)

“vieglais dzelzceļš” ir pilsētas un/vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēma ar C-III vai C-IV kategorijas triecienizturību (saskaņā ar EN 15227:2011) un maksimālo ritekļa stiprību 800 kN (garenvirziena spiedes slodze sakabes zonā); vieglā dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas līnijas vai izmantot ceļu kopīgi ar autosatiksmi, un parasti nenotiek to apmaiņa ar tālsatiksmes pasažieru vai kravas satiksmi;

| 30) | “valsts noteikumi” ir visi saistošie noteikumi, kas pieņemti kādā dalībvalstī, neatkarīgi no struktūras, kura tos izdevusi, un kas ietver dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kuras nav ar Savienības vai starptautiskajiem noteikumiem paredzētās dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kas minētajā dalībvalstī ir piemērojamas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai trešām personām; |
| --- | --- |

30)

“valsts noteikumi” ir visi saistošie noteikumi, kas pieņemti kādā dalībvalstī, neatkarīgi no struktūras, kura tos izdevusi, un kas ietver dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kuras nav ar Savienības vai starptautiskajiem noteikumiem paredzētās dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kas minētajā dalībvalstī ir piemērojamas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai trešām personām;

| 31) | “paredzētais ekspluatācijas stāvoklis” ir parastais darbības režīms un paredzams traucēts ekspluatācijas režīms (tostarp nodilums), kas atbilst tehniskajā dokumentācijā un apkopes dokumentācijā norādītajam diapazonam un nosacījumiem; |
| --- | --- |

31)

“paredzētais ekspluatācijas stāvoklis” ir parastais darbības režīms un paredzams traucēts ekspluatācijas režīms (tostarp nodilums), kas atbilst tehniskajā dokumentācijā un apkopes dokumentācijā norādītajam diapazonam un nosacījumiem;

| 32) | “ritekļa izmantošanas telpa” ir tīkls vai tīkli dalībvalstī vai dalībvalstu grupā, kurā ritekli ir paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

32)

“ritekļa izmantošanas telpa” ir tīkls vai tīkli dalībvalstī vai dalībvalstu grupā, kurā ritekli ir paredzēts izmantot;

| 33) | “pieņemams atbilstības nodrošināšanas līdzeklis” ir Aģentūras izdoti nesaistoši atzinumi, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību pamatprasībām; |
| --- | --- |

33)

“pieņemams atbilstības nodrošināšanas līdzeklis” ir Aģentūras izdoti nesaistoši atzinumi, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību pamatprasībām;

| 34) | “pieņemams valsts atbilstības nodrošināšanas līdzeklis” ir dalībvalstu izdoti nesaistoši atzinumi, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

34)

“pieņemams valsts atbilstības nodrošināšanas līdzeklis” ir dalībvalstu izdoti nesaistoši atzinumi, kas nosaka veidus, kā panākt atbilstību valsts noteikumiem;

| 35) | “laist tirgū” nozīmē Savienības tirgū pirmo reizi darīt pieejamu savstarpējas izmantojamības komponentu, apakšsistēmu vai ritekli, kas gatavs funkcionēt tā paredzētajā ekspluatācijas stāvoklī; |
| --- | --- |

35)

“laist tirgū” nozīmē Savienības tirgū pirmo reizi darīt pieejamu savstarpējas izmantojamības komponentu, apakšsistēmu vai ritekli, kas gatavs funkcionēt tā paredzētajā ekspluatācijas stāvoklī;

| 36) | “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo produktu savstarpējas izmantojamības komponentu, apakšsistēmas vai ritekļu veidā vai liek tos projektēt vai ražot, un pārdod tos ar savu vārdu/nosaukumu vai preču zīmi; |
| --- | --- |

36)

“ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas ražo produktu savstarpējas izmantojamības komponentu, apakšsistēmas vai ritekļu veidā vai liek tos projektēt vai ražot, un pārdod tos ar savu vārdu/nosaukumu vai preču zīmi;

| 37) | “pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas ir saņēmusi ražotāja vai līgumslēdzēja subjekta rakstisku pilnvarojumu rīkoties minētā ražotāja vai līgumslēdzēja subjekta vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

37)

“pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā un kas ir saņēmusi ražotāja vai līgumslēdzēja subjekta rakstisku pilnvarojumu rīkoties minētā ražotāja vai līgumslēdzēja subjekta vārdā attiecībā uz konkrētiem uzdevumiem;

| 38) | “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām produktam, apakšsistēmai, procesam vai pakalpojumam ir jāatbilst; |
| --- | --- |

38)

“tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kurām produktam, apakšsistēmai, procesam vai pakalpojumam ir jāatbilst;

| 39) | “akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā; |
| --- | --- |

39)

“akreditācija” ir akreditācija, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 10. punktā;

| 40) | “valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā; |
| --- | --- |

40)

“valsts akreditācijas struktūra” ir valsts akreditācijas struktūra, kā definēts Regulas (EK) Nr. 765/2008 2. panta 11. punktā;

| 41) | “atbilstības izvērtēšana” ir process, ar ko parāda, vai ir ievērotas ar produktu, procesu, pakalpojumu, apakšsistēmu, personu vai struktūru saistītās konkrētās prasības; |
| --- | --- |

41)

“atbilstības izvērtēšana” ir process, ar ko parāda, vai ir ievērotas ar produktu, procesu, pakalpojumu, apakšsistēmu, personu vai struktūru saistītās konkrētās prasības;

| 42) | “atbilstības izvērtēšanas struktūra” ir struktūra, kura ir paziņota vai kura ir izraudzīta kā atbildīgā par atbilstības izvērtēšanas darbībām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “paziņotā struktūra” pēc tam, kad to ir paziņojusi dalībvalsts. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “izraudzītā struktūra” pēc tam, kad to ir izraudzījusies dalībvalsts; |
| --- | --- |

42)

“atbilstības izvērtēšanas struktūra” ir struktūra, kura ir paziņota vai kura ir izraudzīta kā atbildīgā par atbilstības izvērtēšanas darbībām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspekciju. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “paziņotā struktūra” pēc tam, kad to ir paziņojusi dalībvalsts. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “izraudzītā struktūra” pēc tam, kad to ir izraudzījusies dalībvalsts;

| 43) | “persona ar invaliditāti un persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ietver jebkuru personu, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar dažādiem šķēršļiem, var traucēt minētajai personai pilnībā un efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem, vai kuras mobilitāte, izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma dēļ; |
| --- | --- |

43)

“persona ar invaliditāti un persona ar ierobežotām pārvietošanās spējām” ietver jebkuru personu, kas cieš no pastāvīgiem vai pagaidu fiziskiem, garīgiem, intelektuāliem vai maņu orgānu traucējumiem, kuri, saskaroties ar dažādiem šķēršļiem, var traucēt minētajai personai pilnībā un efektīvi izmantot transportu līdzvērtīgi ar citiem pasažieriem, vai kuras mobilitāte, izmantojot transportu, ir ierobežota vecuma dēļ;

| 44) | “infrastruktūras pārvaldītājs” ir infrastruktūras pārvaldītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (17) 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

44)

“infrastruktūras pārvaldītājs” ir infrastruktūras pārvaldītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (17) 3. panta 2. punktā;

| 45) | “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā definēts Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 1. punktā, un jebkurš cits publisks vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; tas ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci. |
| --- | --- |

45)

“dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā definēts Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 1. punktā, un jebkurš cits publisks vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce; tas ietver arī uzņēmumus, kas nodrošina tikai vilci.

3. pants

Pamatprasības

1.   Savienības dzelzceļa sistēma, apakšsistēmas un savstarpējas izmantojamības komponenti, ietverot saskarnes, atbilst attiecīgajām pamatprasībām.

2.   Direktīvas 2014/25/ES 60. pantā minētās tehniskās specifikācijas, kas ir vajadzīgas Eiropas specifikāciju vai citu Savienībā izmantojamo standartu papildināšanai, nav pretrunā pamatprasībām.

II NODAĻA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀS SPECIFIKĀCIJAS

4. pants

SITS saturs

1.   Uz katru II pielikumā noteikto apakšsistēmu attiecas viena SITS. Vajadzības gadījumā uz apakšsistēmu var attiecināt vairākas SITS, un viena SITS var attiekties uz vairākām apakšsistēmām.

2.   Stacionārās apakšsistēmas atbilst SITS un valsts noteikumiem, kas ir spēkā brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums izsniegt atļauju nodot ekspluatācijā saskaņā ar šo direktīvu un neskarot 3. punkta f) apakšpunktu.

Ritekļi atbilst SITS un valsts noteikumiem, kas ir spēkā brīdī, kad tiek iesniegts pieprasījums izsniegt atļauju laist tirgū saskaņā ar šo direktīvu un neskarot 3. punkta f) apakšpunktu.

Stacionāro apakšsistēmu un ritekļu atbilstību pastāvīgi nodrošina to izmantošanas laikā.

3.   Ciktāl tas ir vajadzīgs, lai sasniegtu šīs direktīvas mērķus, kas minēti 1. pantā, katrā SITS:

| a) | norāda tās darbības jomu (I pielikumā minēto tīkla vai ritekļu daļu; II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu); |
| --- | --- |

a)

norāda tās darbības jomu (I pielikumā minēto tīkla vai ritekļu daļu; II pielikumā minēto apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu);

| b) | formulē pamatprasības attiecībā uz katru attiecīgo apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām; |
| --- | --- |

b)

formulē pamatprasības attiecībā uz katru attiecīgo apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām;

| c) | nosaka ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas, kas ir jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atkarībā no apakšsistēmas izmantošanas, piemēram, atkarībā no I pielikumā paredzētās līnijas, mezgla un/vai ritekļu kategorijas; |
| --- | --- |

c)

nosaka ekspluatācijas un tehniskās specifikācijas, kas ir jāievēro attiecībā uz apakšsistēmu un tās saskarnēm saistībā ar citām apakšsistēmām; vajadzības gadījumā šīs specifikācijas var atšķirties atkarībā no apakšsistēmas izmantošanas, piemēram, atkarībā no I pielikumā paredzētās līnijas, mezgla un/vai ritekļu kategorijas;

| d) | nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām jāattiecas Eiropas specifikācijām, ietverot Eiropas standartus, kas ir vajadzīgi, lai panāktu savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļa sistēmā; |
| --- | --- |

d)

nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus un saskarnes, uz kurām jāattiecas Eiropas specifikācijām, ietverot Eiropas standartus, kas ir vajadzīgi, lai panāktu savstarpēju izmantojamību Savienības dzelzceļa sistēmā;

| e) | katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai izvērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, vai veiktu apakšsistēmu “EK” verifikāciju. Minētās procedūras pamatojas uz Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (18) noteiktajiem moduļiem; |
| --- | --- |

e)

katrā konkrētā gadījumā nosaka, kuras procedūras jāizmanto, lai izvērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai, vai veiktu apakšsistēmu “EK” verifikāciju. Minētās procedūras pamatojas uz Komisijas Lēmumā 2010/713/ES (18) noteiktajiem moduļiem;

| f) | norāda SITS piemērošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti – ņemot vērā aplēstās izmaksas un ieguvumus un paredzamo ietekmi uz skartajām ieinteresētajām personām –, lai veiktu pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu. Ja ir nepieciešama koordinēta SITS īstenošana kā, piemēram, pa transporta koridoru vai starp infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, stratēģija var iekļaut priekšlikumus pabeigšanai pa posmiem; |
| --- | --- |

f)

norāda SITS piemērošanas stratēģiju. Jo īpaši jāprecizē, kādi starpposmi paredzēti – ņemot vērā aplēstās izmaksas un ieguvumus un paredzamo ietekmi uz skartajām ieinteresētajām personām –, lai veiktu pakāpenisku pāreju no pašreizējā stāvokļa uz galīgo stāvokli, kad atbilstība SITS būs kļuvusi par normu. Ja ir nepieciešama koordinēta SITS īstenošana kā, piemēram, pa transporta koridoru vai starp infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, stratēģija var iekļaut priekšlikumus pabeigšanai pa posmiem;

| g) | norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības un drošības apstākļus darba vietā, kas ir vajadzīgi iepriekšminētās apakšsistēmas ekspluatācijai un apkopei, kā arī SITS piemērošanai. |
| --- | --- |

g)

norāda attiecīgā personāla profesionālo kvalifikāciju, kā arī veselības un drošības apstākļus darba vietā, kas ir vajadzīgi iepriekšminētās apakšsistēmas ekspluatācijai un apkopei, kā arī SITS piemērošanai.

| h) | norāda esošajām apakšsistēmām un ritekļiem piemērojamos noteikumus, jo īpaši modernizācijas un atjaunošanas gadījumā, un šādos gadījumos – pārveidošanas darbus, kam vajadzīgs pieteikums jaunai atļaujai; |
| --- | --- |

h)

norāda esošajām apakšsistēmām un ritekļiem piemērojamos noteikumus, jo īpaši modernizācijas un atjaunošanas gadījumā, un šādos gadījumos – pārveidošanas darbus, kam vajadzīgs pieteikums jaunai atļaujai;

| i) | norāda ritekļu un stacionāru apakšsistēmu parametrus, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāpārbauda, un procedūras, kas piemērojamas minēto parametru pārbaudei, pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms ritekļa pirmās lietošanas reizes, lai nodrošinātu savietojamību starp ritekļiem un maršrutiem, kuros tie jāekspluatē. |
| --- | --- |

i)

norāda ritekļu un stacionāru apakšsistēmu parametrus, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam jāpārbauda, un procedūras, kas piemērojamas minēto parametru pārbaudei, pēc tam, kad piešķirta atļauja laist tirgū ritekli, un pirms ritekļa pirmās lietošanas reizes, lai nodrošinātu savietojamību starp ritekļiem un maršrutiem, kuros tie jāekspluatē.

4.   Katru SITS izstrādā pēc esošās apakšsistēmas izpētes un norāda mērķa apakšsistēmu, kuru var pakāpeniski iegūt piemērotā laikā. Tādējādi SITS ieviešana un to izpilde palīdzēs pakāpeniski panākt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību.

5.   SITS ļauj katrā dalībvalstī pienācīgā veidā saglabāt esošās dzelzceļa sistēmas savietojamību. Minētajā nolūkā var paredzēt īpašus gadījumus katrai SITS gan attiecībā uz tīklu, gan ritekļiem, un jo īpaši gabarītiem, sliežu ceļa platumam vai attālumam starp sliežu ceļiem un ritekļiem, kas kursē no vai uz trešām valstīm. Katram īpašajam gadījumam SITS nosaka 3. punkta c) līdz g) apakšpunktā noteikto SITS elementu ieviešanas noteikumus.

6.   Ja dažus tehniskos aspektus, kas atbilst pamatprasībām, nevar nepārprotami ietvert SITS, tos skaidri norāda attiecīgo SITS pielikumā kā atklātus punktus.

7.   SITS neskar dalībvalstu lēmumus attiecībā uz infrastruktūru izmantošanu tādu ritekļu kustībai, uz ko neattiecas SITS.

8.   SITS var būt ietverta tieša, skaidri noteikta norāde uz Eiropas vai starptautiskiem standartiem vai specifikācijām, vai tehnisko dokumentāciju, ko publicējusi Aģentūra, gadījumos, kad tas ir noteikti vajadzīgs šīs direktīvas mērķu sasniegšanai. Šādā gadījumā šos standartus vai specifikācijas (vai to attiecīgās daļas), vai tehnisko dokumentāciju uzskata par attiecīgo SITS pielikumiem, un tie kļūst obligāti no SITS piemērošanas dienas. Ja šādu standartu vai specifikāciju, vai tehniskās dokumentācijas nav, līdz laikam, kamēr tos izstrādā, var sniegt atsauci uz citiem skaidri noteiktiem normatīvajiem dokumentiem, kas ir viegli pieejami un brīvi izmantojami.

5. pants

SITS izstrādāšana, pieņemšana un pārskatīšana

1.   Lai noteiktu katras SITS īpašos mērķus, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 50. pantu, jo īpaši un atbilstīgā gadījumā attiecībā uz:

| a) | SITS ģeogrāfisko un tehnisko darbības jomu; |
| --- | --- |

a)

SITS ģeogrāfisko un tehnisko darbības jomu;

| b) | piemērojamām pamatprasībām; |
| --- | --- |

b)

piemērojamām pamatprasībām;

| c) | to reglamentējošu, tehnisku un ekspluatācijas nosacījumu sarakstu, kuri ir jāsaskaņo apakšsistēmu līmenī un apakšsistēmu saskarņu līmenī, un attiecībā uz to paredzēto saskaņošanas līmeni; |
| --- | --- |

c)

to reglamentējošu, tehnisku un ekspluatācijas nosacījumu sarakstu, kuri ir jāsaskaņo apakšsistēmu līmenī un apakšsistēmu saskarņu līmenī, un attiecībā uz to paredzēto saskaņošanas līmeni;

| d) | īpašām dzelzceļa procedūrām savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un piemērotību lietošanai izvērtēšanai, un apakšsistēmu “EK” verifikācijai; |
| --- | --- |

d)

īpašām dzelzceļa procedūrām savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības un piemērotību lietošanai izvērtēšanai, un apakšsistēmu “EK” verifikācijai;

| e) | īpašām dzelzceļa procedūrām, lai izvērtētu apakšsistēmu “EK” verifikāciju; |
| --- | --- |

e)

īpašām dzelzceļa procedūrām, lai izvērtētu apakšsistēmu “EK” verifikāciju;

| f) | attiecīgo apakšsistēmu ekspluatācijā un apkopē iesaistītā personāla kategorijām un vispārējiem mērķiem, lai noteiktu minimālās prasības attiecīgā personāla profesionālajām kvalifikācijām un veselības un drošības apstākļiem; |
| --- | --- |

f)

attiecīgo apakšsistēmu ekspluatācijā un apkopē iesaistītā personāla kategorijām un vispārējiem mērķiem, lai noteiktu minimālās prasības attiecīgā personāla profesionālajām kvalifikācijām un veselības un drošības apstākļiem;

| g) | jebkuru citu nepieciešamo elementu, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību, ievērojot 1. panta 1. un 2. punktu, piemēram, lai saskaņotu SITS ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem vai specifikācijām. |
| --- | --- |

g)

jebkuru citu nepieciešamo elementu, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību, ievērojot 1. panta 1. un 2. punktu, piemēram, lai saskaņotu SITS ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem vai specifikācijām.

Pieņemot minētos deleģētos aktus, Komisija pamato vajadzību pēc jaunas vai būtiski grozītas SITS, tostarp tās ietekmi uz pastāvošajiem noteikumiem un tehniskajām specifikācijām.

2.   Lai nodrošinātu 1. punktā minēto deleģēto aktu vienādu īstenošanu, Komisija lūdz Aģentūru izstrādāt SITS un to grozījumu projektus un sniegt Komisijai attiecīgus ieteikumus.

Katru SITS projektu izstrādā šādos posmos:

| a) | Aģentūra nosaka SITS pamatparametrus, kā arī saskarnes ar pārējām apakšsistēmām un citus īpašus gadījumus, kas var būt vajadzīgi; |
| --- | --- |

a)

Aģentūra nosaka SITS pamatparametrus, kā arī saskarnes ar pārējām apakšsistēmām un citus īpašus gadījumus, kas var būt vajadzīgi;

| b) | pamatojoties uz a) apakšpunktā minētajiem pamatparametriem, Aģentūra izstrādā SITS projektu. Attiecīgā gadījumā Aģentūra ņem vērā tehnikas attīstību, standartizācijas jomā paveikto darbu, darbojošās darba grupas un atzītus pētījumus. |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz a) apakšpunktā minētajiem pamatparametriem, Aģentūra izstrādā SITS projektu. Attiecīgā gadījumā Aģentūra ņem vērā tehnikas attīstību, standartizācijas jomā paveikto darbu, darbojošās darba grupas un atzītus pētījumus.

3.   Izstrādājot vai pārskatot katru SITS, tostarp tās pamatparametrus, Aģentūra ņem vērā visu izskatīto tehnisko risinājumu paredzētās izmaksas un ieguvumus un saskarnes starp tām, lai noteiktu un ieviestu vispiemērotākos risinājumus. Minētajā izvērtējumā norāda iespējamo ietekmi uz visiem iesaistītajiem uzņēmējiem un ekonomikas dalībniekiem un pienācīgi ņem vērā prasības, kas noteiktas Direktīvā (ES) .../... (19). Dalībvalstis piedalās šajā izvērtēšanā, vajadzības gadījumā sniedzot vajadzīgos datus.

4.   Aģentūra izstrādā SITS un to grozījumu projektus saskaņā ar Regulas (ES) .../... (20) 5. un 19. pantu, vienlaikus īstenojot Regulas (ES) 1025/2012 II pielikumā definētos atklātības, konsensa un pārredzamības kritērijus.

5.   Komiteju, kas minēta 51. pantā (“komiteja”), periodiski informē par SITS sagatavošanas darbu. Minētā darba gaitā, lai tiktu ņemti vērā šā panta 1. punktā minētie deleģētie akti, Komisija var izstrādāt darba uzdevumus vai noderīgus ieteikumus attiecībā uz SITS projektiem un izmaksu un ieguvumu analīzi. Jo īpaši Komisija var pieprasīt pārbaudīt alternatīvos risinājumus un minēto alternatīvo risinājumu izmaksu un ieguvumu izvērtējumu iekļaut ziņojumā, kas pievienots SITS projektam.

6.   Ja tehniskās savietojamības apsvērumu dēļ ekspluatācijā vienlaikus jānodod atšķirīgas apakšsistēmas, attiecīgās SITS piemērošanas datums ir viens un tas pats.

7.   Izstrādājot, pieņemot vai pārskatot SITS, Aģentūra ņem vērā lietotāju viedokli par tehniskajām īpašībām, kas tieši ietekmē apstākļus, kādos tie izmanto apakšsistēmas. Tādēļ Aģentūra SITS izstrādāšanas un pārskatīšanas posmos apspriežas ar apvienībām un iestādēm, kas pārstāv lietotājus. SITS projektiem tā pievieno ziņojumu par minēto apspriežu rezultātiem.

8.   Saskaņā ar Regulas (ES) .../... (20) 7. pantu Komisija ar komitejas palīdzību izveido un periodiski atjaunina to pasažieru apvienību un iestāžu sarakstu, ar kurām jāapspriežas. Minēto sarakstu var pārskatīt vai atjaunināt pēc dalībvalsts pieprasījuma vai Komisijas iniciatīvas.

9.   Izstrādājot vai pārskatot SITS, Aģentūra attiecībā uz 4. panta 3. punkta g) apakšpunktā minēto profesionālo kvalifikāciju un higiēnas un drošības apstākļiem darba vietā ņem vērā sociālo partneru viedokli. Šādā nolūkā Aģentūra apspriežas ar sociālajiem partneriem, pirms iesniedz Komisijai ieteikumus par SITS un to grozījumiem. Ar sociālajiem partneriem apspriežas nozaru dialogu komitejā, kas izveidota saskaņā ar Komisijas Lēmumu 98/500/EK (21). Sociālie partneri atzinumu sniedz trīs mēnešos pēc apspriešanās.

10.   Ja SITS pārstrādāšanas dēļ radušās izmaiņas prasībās, jaunajā SITS versijā nodrošina savietojamību ar ekspluatācijā jau nodotajām apakšsistēmām saskaņā ar iepriekšējām SITS versijām.

11.   Komisija ar īstenošanas aktiem nosaka SITS, lai īstenotu konkrētos mērķus, kas noteikti 1. punktā minētajos deleģētajos aktos. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tie ietver visus elementus, kas minēti 4. panta 3. punktā un atbilst visām prasībām, kas izklāstītas no 4. panta 4. punkta līdz 4. panta 6. punktam un 8. punktā.

6. pants

SITS trūkumi

1.   Ja pēc SITS pieņemšanas tiek konstatēts, ka tajā ir trūkumi, SITS veic grozījumus saskaņā ar 5. panta 11. punktu. Attiecīgā gadījumā Komisija šo procedūru piemēro nekavējoties. Par šādiem trūkumiem uzskata arī gadījumus, kuru rezultātā darbības dalībvalstī varētu būt nedrošas.

2.   Kamēr notiek SITS pārskatīšana, Komisija var pieprasīt Aģentūras atzinumu. Komisija analizē Aģentūras atzinumu un informē Komiteju par secinājumiem.

3.   Pēc Komisijas pieprasījuma 2. punktā minētais Aģentūras atzinums ir uzskatāms par pieņemamu atbilstības nodrošināšanas līdzekli, un tāpēc to var izmantot projektu izvērtēšanai, kamēr nav pieņemta pārskatīta SITS.

4.   Jebkurš pārstāvniecības struktūru tīkla loceklis, kas minēts Regulas (ES) .../... (22) 38. panta 4. punktā, var paziņot Komisijai par iespējamiem SITS trūkumiem.

7. pants

SITS nepiemērošana

1.   Dalībvalstis var atļaut pieteikuma iesniedzējam nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas šādos gadījumos:

| a) | attiecībā uz ierosinātu jaunu apakšsistēmu vai tās daļu, esošas apakšsistēmas vai tās daļas atjaunošanu vai modernizāciju vai jebkuru 1. panta 1. punktā minēto elementu, kas attiecīgās(-o) SITS piemērošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz ierosinātu jaunu apakšsistēmu vai tās daļu, esošas apakšsistēmas vai tās daļas atjaunošanu vai modernizāciju vai jebkuru 1. panta 1. punktā minēto elementu, kas attiecīgās(-o) SITS piemērošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts;

| b) | ja tīkla ātras atjaunošanas apstākļi pēc negadījuma vai dabas katastrofas ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ neļauj daļēji vai pilnībā piemērot attiecīgās SITS; šajā gadījumā SITS nepiemēro vienīgi uz laikposmu pirms tīkla atjaunošanas; |
| --- | --- |

b)

ja tīkla ātras atjaunošanas apstākļi pēc negadījuma vai dabas katastrofas ekonomisku vai tehnisku iemeslu dēļ neļauj daļēji vai pilnībā piemērot attiecīgās SITS; šajā gadījumā SITS nepiemēro vienīgi uz laikposmu pirms tīkla atjaunošanas;

| c) | jebkurai jau esošas apakšsistēmas vai tās daļas iecerētai atjaunošanai, paplašināšanai vai modernizācijai, ja attiecīgās(-o) SITS piemērošana var apdraudēt projekta ekonomisko dzīvotspēju un/vai attiecīgās dalībvalsts dzelzceļa sistēmas savietojamību attiecībā uz, piemēram, gabarītiem, sliežu ceļa platumu, attālumu starp sliežu ceļiem vai elektrisko spriegumu; |
| --- | --- |

c)

jebkurai jau esošas apakšsistēmas vai tās daļas iecerētai atjaunošanai, paplašināšanai vai modernizācijai, ja attiecīgās(-o) SITS piemērošana var apdraudēt projekta ekonomisko dzīvotspēju un/vai attiecīgās dalībvalsts dzelzceļa sistēmas savietojamību attiecībā uz, piemēram, gabarītiem, sliežu ceļa platumu, attālumu starp sliežu ceļiem vai elektrisko spriegumu;

| d) | ritekļiem, kas kursē no trešām valstīm vai uz tām, ja sliežu ceļa platums tur atšķiras no sliežu ceļa platuma galvenajā dzelzceļa tīklā Savienībā; |
| --- | --- |

d)

ritekļiem, kas kursē no trešām valstīm vai uz tām, ja sliežu ceļa platums tur atšķiras no sliežu ceļa platuma galvenajā dzelzceļa tīklā Savienībā;

| e) | iecerētai apakšsistēmas jaunbūvei, kādas esošas apakšsistēmas atjaunošanai vai modernizācijai attiecīgās dalībvalsts teritorijā, ja tai ir savrups dzelzceļa tīkls vai to no Savienības pārējā dzelzceļa tīkla šķir jūra vai ja tas ir atdalīts īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

e)

iecerētai apakšsistēmas jaunbūvei, kādas esošas apakšsistēmas atjaunošanai vai modernizācijai attiecīgās dalībvalsts teritorijā, ja tai ir savrups dzelzceļa tīkls vai to no Savienības pārējā dzelzceļa tīkla šķir jūra vai ja tas ir atdalīts īpašu ģeogrāfisku apstākļu dēļ.

2.   Gadījumā, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā dalībvalsts viena gada laikā pēc katras SITS stāšanās spēkā informē Komisiju par to projektu sarakstu, kuri tiek īstenoti attiecīgās dalībvalsts teritorijā un kuri saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts viedokli ir izstrādes beigu posmā.

3.   Panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par savu lēmumu nepiemērot vienu vai vairākas SITS vai to daļas.

4.   Šā panta 1. punkta a), c), d) un e) apakšpunktā minētajos gadījumos attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai pieprasījumu nepiemērot SITS vai to daļas, tam pievienojot dokumentāciju, kurā ietverts pieprasījuma pamatojums un norādīti alternatīvie noteikumi, kurus minētā dalībvalsts paredzējusi piemērot SITS vietā. Gadījumā, kas minēts šā panta 1. punkta e) apakšpunktā, Komisija analizē pieprasījumu un lemj, vai to pieņemt, pamatojoties uz dokumentācijā ietvertās informācijas pilnīgumu un saskaņotību. Gadījumos, kas minēti šā panta 1. punkta c) un d) apakšpunktā, Komisija pieņem lēmumu, izmantojot īstenošanas aktus, pamatojoties uz šādu analīzi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 51. panta 3. punktā.

Gadījumos, kas minēti 21. panta 6. punkta trešajā daļā, pieteikuma iesniedzējs dokumentāciju iesniedz Aģentūrai. Aģentūra konsultējas ar attiecīgajām drošības iestādēm un sniedz Komisijai galīgo atzinumu.

5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka informāciju, kas ir jāiekļauj 4. punktā minētajā dokumentācijā, un nosaka minētās dokumentācijas formātu un metodi, kas jāizmanto tās nosūtīšanai. Minēto īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 51. panta 3. punktā.

6.   Kamēr nav pieņemts Komisijas lēmums, dalībvalsts var bez kavēšanās piemērot 4. punktā minētos alternatīvos noteikumus.

7.   Komisija pieņem lēmumu četros mēnešos pēc tam, kad iesniegts pieprasījums, kuram pievienota pilnīga dokumentācija. Ja nav šāda lēmuma, pieprasījumu uzskata par pieņemtu.

8.   Dalībvalstis tiek informētas par analīzes rezultātiem un par 4. punktā noteiktās procedūras iznākumu.

III NODAĻA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

8. pants

Nosacījumi savstarpējas izmantojamības komponentu laišanai tirgū

1.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka savstarpējas izmantojamības komponentus:

| a) | laiž tirgū tikai tad, ja tie ļauj panākt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un tajā pašā laikā atbilst pamatprasībām; |
| --- | --- |

a)

laiž tirgū tikai tad, ja tie ļauj panākt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un tajā pašā laikā atbilst pamatprasībām;

| b) | izmanto paredzētajā izmantošanas telpā un pienācīgi uzstāda, un veic to apkopi. |
| --- | --- |

b)

izmanto paredzētajā izmantošanas telpā un pienācīgi uzstāda, un veic to apkopi.

Šis punkts neliedz minētos komponentus laist tirgū izmantošanai citiem mērķiem.

2.   Dalībvalstis, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā neaizliedz, neierobežo vai nekavē to savstarpējas izmantojamības komponentu laišanu tirgū, kas paredzēti izmantošanai Savienības dzelzceļa sistēmā, ja minētie komponenti atbilst šīs direktīvas prasībām. Jo īpaši tās nepieprasa pārbaudes, kas jau ir veiktas kā daļa no “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarācijas procedūras, kā paredzēts 10. pantā.

9. pants

Atbilstība vai piemērotība lietošanai

1.   Dalībvalstis un Aģentūra uzskata, ka savstarpējas izmantojamības komponents atbilst pamatprasībām, ja tas atbilst attiecīgajās SITS noteiktajiem nosacījumiem vai Eiropas specifikācijām, kas izstrādātas minēto nosacījumu ievērošanai. “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarācija apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponentiem ir piemērotas attiecīgajās SITS noteiktās atbilstības vai piemērotības lietošanai izvērtēšanas procedūras.

2.   Ja saskaņā ar SITS tas ir nepieciešams, “EK” deklarācijai pievieno:

| a) | paziņotās struktūras vai struktūru izsniegtu sertifikātu par viena atsevišķi aplūkota savstarpējas izmantojamības komponenta faktisko atbilstību attiecīgajām tehniskajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

paziņotās struktūras vai struktūru izsniegtu sertifikātu par viena atsevišķi aplūkota savstarpējas izmantojamības komponenta faktisko atbilstību attiecīgajām tehniskajām specifikācijām;

| b) | paziņotās struktūras vai struktūru izsniegtu sertifikātu par viena savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, aplūkojot to kā dzelzceļa sastāvdaļu, īpaši, ja tas skar attiecīgās funkcionālās prasības. |
| --- | --- |

b)

paziņotās struktūras vai struktūru izsniegtu sertifikātu par viena savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, aplūkojot to kā dzelzceļa sastāvdaļu, īpaši, ja tas skar attiecīgās funkcionālās prasības.

3.   “EK” deklarāciju datē un paraksta ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka savstarpējas izmantojamības komponentus “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarācijas veidnei un pavaddokumentu sarakstu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 51. panta 3. punktā.

5.   Rezerves daļas apakšsistēmām, kuras jau ir nodotas ekspluatācijā, kad atbilstīgā SITS stājas spēkā, var ierīkot minētajās apakšsistēmās bez 1. punkta piemērošanas.

6.   SITS var paredzēt pārejas laiku šajās SITS noteiktajiem dzelzceļa produktiem kā savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas jau ir laisti tirgū, kad SITS stājas spēkā. Šādi komponenti atbilst 8. panta 1. punktam.

10. pants

Procedūra “EK” atbilstības deklarācijai vai deklarācijai par piemērotību lietošanai

1.   Sastādot savstarpējas izmantojamības komponenta “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarāciju, ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis piemēro attiecīgajās SITS ietvertos noteikumus.

2.   Ja saskaņā ar atbilstīgo SITS tas ir nepieciešams, savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības vai piemērotības lietošanai izvērtējumu veic paziņotā struktūra, kurai ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis ir iesniedzis pieteikumu.

3.   Ja uz savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecas citi Savienības tiesību akti, kas skar citus jautājumus, “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarācijā norāda, ka šie savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī minēto citu tiesību aktu prasībām.

4.   Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarots pārstāvis nav izpildījis saistības, kas noteiktas 1. un 3. punktā, minētās saistības pārņem jebkura persona, kas laiž savstarpējas izmantojamības komponentus tirgū. Piemērojot šo direktīvu, tādas pašas saistības uzņemas ikviena persona, kas uzstāda dažādas izcelsmes savstarpējas izmantojamības komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentu daļas vai ražo savstarpējas izmantojamības komponentus paša vajadzībām.

5.   Ja dalībvalsts atklāj, ka “EK” deklarācija ir sastādīta nepareizi, tā nodrošina, ka savstarpējas izmantojamības komponents netiek laists tirgū. Šādā gadījumā ražotāja vai viņa pilnvarota pārstāvja pienākums ir atjaunot savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību prasībām saskaņā ar nosacījumiem, ko noteikusi dalībvalsts.

11. pants

Savstarpējas izmantojamības komponentu neatbilstība pamatprasībām

1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka savstarpējas izmantojamības komponents, kas ietverts “EK” atbilstības vai piemērotības lietošanai deklarācijā un laists tirgū, to izmantojot paredzētajiem mērķiem, visticamāk, neatbilst pamatprasībām, minētā dalībvalsts veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ierobežotu izmantošanas jomu, aizliegtu tā izmantošanu, izņemtu to no tirgus vai atsauktu to. Dalībvalsts tūlīt informē Komisiju, Aģentūru un pārējās dalībvalstis par veiktajiem pasākumiem un pamato savu lēmumu, konkrēti norādot, vai neatbilstības iemesls ir:

| a) | neatbilstība pamatprasībām; |
| --- | --- |

a)

neatbilstība pamatprasībām;

| b) | Eiropas specifikāciju nepareiza piemērošana, ja ir izmantotas minētās specifikācijas; |
| --- | --- |

b)

Eiropas specifikāciju nepareiza piemērošana, ja ir izmantotas minētās specifikācijas;

| c) | Eiropas specifikāciju neatbilstība. |
| --- | --- |

c)

Eiropas specifikāciju neatbilstība.

2.   Aģentūra ar Komisijas pilnvarojumu nekavējoties sāk apspriešanās procesu ar ieinteresētajam personām, un jebkurā gadījumā tas notiek 20 dienās no dienas, kad saņemts minētais pilnvarojums. Ja pēc apspriešanās Aģentūra konstatē, ka pasākums ir nepamatots, tā tūlīt par to informē Komisiju, dalībvalsti, kas ir izrādījusi šo iniciatīvu, kā arī citas dalībvalstis un ražotāju vai viņa pilnvarotu pārstāvi. Ja Aģentūra konstatē, ka pasākums ir pamatots, tā tūlīt informē dalībvalstis.

3.   Ja 1. punktā minētais lēmums izriet no attiecīgo Eiropas specifikāciju neatbilstības, dalībvalstis, Komisija vai Aģentūra vajadzības gadījumā piemēro vienu no šādiem pasākumiem:

| a) | pilnīga vai daļēja attiecīgās specifikācijas atsaukšana no publikācijām, kurās tās iekļautas; |
| --- | --- |

a)

pilnīga vai daļēja attiecīgās specifikācijas atsaukšana no publikācijām, kurās tās iekļautas;

| b) | ja attiecīgā specifikācija ir saskaņots standarts, šā standarta ierobežojums vai atcelšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantu; |
| --- | --- |

b)

ja attiecīgā specifikācija ir saskaņots standarts, šā standarta ierobežojums vai atcelšana saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1025/2012 11. pantu;

| c) | SITS pārskatīšana saskaņā ar 6. pantu. |
| --- | --- |

c)

SITS pārskatīšana saskaņā ar 6. pantu.

4.   Ja savstarpējas izmantojamības komponents, kam ir “EK” atbilstības deklarācija, neatbilst pamatprasībām, kompetentā dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus pret jebkuru subjektu, kurš sagatavojis deklarāciju, un par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

IV NODAĻA

APAKŠSISTĒMAS

12. pants

Apakšsistēmu brīva aprite

Neskarot V nodaļu, dalībvalstis, pamatojoties uz šo direktīvu, savā teritorijā neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu strukturālo apakšsistēmu izveidi, nodošanu ekspluatācijā un izmantošanu, kuras ietilpst dzelzceļa sistēmā, ja tās atbilst pamatprasībām. Jo īpaši tās nepieprasa pārbaudes, kas jau veiktas:

| a) | kā daļa no procedūras “EK” verifikācijas deklarācijai; vai |
| --- | --- |

a)

kā daļa no procedūras “EK” verifikācijas deklarācijai; vai

| b) | citās dalībvalstīs pirms vai pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, lai pārbaudītu atbilstību identiskām prasībām identiskos darbības apstākļos. |
| --- | --- |

b)

citās dalībvalstīs pirms vai pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, lai pārbaudītu atbilstību identiskām prasībām identiskos darbības apstākļos.

13. pants

Atbilstība SITS un valsts noteikumiem

1.   Aģentūra un valsts drošības iestādes uzskata par pamatprasībām atbilstīgām tās strukturālās apakšsistēmas, kas veido dzelzceļa sistēmu, uz kurām vajadzības gadījumā attiecas “EK” verifikācijas deklarācija, kas izveidota, piemērojot SITS saskaņā ar 15. pantu, vai verifikācijas deklarācija, kas izveidota, piemērojot valsts noteikumus saskaņā ar 15. panta 8. punktu, vai abas minētās deklarācijas.

2.   Valsts noteikumus pamatprasību īstenošanai un vajadzības gadījumā pieņemamus valsts atbilstības nodrošināšanas līdzekļus piemēro šādos gadījumos:

| a) | ja SITS neaptver vai pilnībā neaptver konkrētus pamatprasību aspektus, tostarp atklātus jautājumus, kas minēti 4. panta 6. punktā; |
| --- | --- |

a)

ja SITS neaptver vai pilnībā neaptver konkrētus pamatprasību aspektus, tostarp atklātus jautājumus, kas minēti 4. panta 6. punktā;

| b) | ja saskaņā ar 7. pantu sniegts paziņojums par vienas vai vairāku SITS vai to daļu nepiemērošanu; |
| --- | --- |

b)

ja saskaņā ar 7. pantu sniegts paziņojums par vienas vai vairāku SITS vai to daļu nepiemērošanu;

| c) | ja īpašā gadījumā jāpiemēro tehniskie noteikumi, kas nav iekļauti attiecīgajā SITS; |
| --- | --- |

c)

ja īpašā gadījumā jāpiemēro tehniskie noteikumi, kas nav iekļauti attiecīgajā SITS;

| d) | ja esošo sistēmu precizēšanai izmantoti valsts noteikumi, kuru mērķis ir vienīgi izvērtēt ritekļa un tīkla tehnisko savietojamību; |
| --- | --- |

d)

ja esošo sistēmu precizēšanai izmantoti valsts noteikumi, kuru mērķis ir vienīgi izvērtēt ritekļa un tīkla tehnisko savietojamību;

| e) | attiecībā uz tīkliem un ritekļiem, uz kuriem neattiecas SITS; |
| --- | --- |

e)

attiecībā uz tīkliem un ritekļiem, uz kuriem neattiecas SITS;

| f) | kā neatliekamu pagaidu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma. |
| --- | --- |

f)

kā neatliekamu pagaidu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma.

14. pants

Valsts noteikumu paziņošana

1.   Dalībvalstis paziņo Komisijai un Aģentūrai 13. panta 2. punktā minētos pastāvošos valsts noteikumus šādos gadījumos:

| a) | ja valsts noteikums vai noteikumi nav paziņoti līdz ... (23). Šādā gadījumā tos paziņo līdz ... (24); |
| --- | --- |

a)

ja valsts noteikums vai noteikumi nav paziņoti līdz ... (23). Šādā gadījumā tos paziņo līdz ... (24);

| b) | katru reizi, kad noteikumi tiek mainīti; |
| --- | --- |

b)

katru reizi, kad noteikumi tiek mainīti;

| c) | ja saskaņā ar 7. pantu tiek iesniegts jauns pieprasījums nepiemērot SITS; |
| --- | --- |

c)

ja saskaņā ar 7. pantu tiek iesniegts jauns pieprasījums nepiemērot SITS;

| d) | ja valsts noteikumi vairs nav vajadzīgi pēc attiecīgās SITS publicēšanas vai pārskatīšanas. |
| --- | --- |

d)

ja valsts noteikumi vairs nav vajadzīgi pēc attiecīgās SITS publicēšanas vai pārskatīšanas.

2.   Dalībvalstis, izmantojot atbilstīgu IT sistēmu, saskaņā ar Regulas (ES) .../... (25) 27. pantu paziņo 1. punktā minēto valsts noteikumu pilnu tekstu.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie valsts noteikumi, tostarp tie, kas attiecas uz saskarnēm starp ritekļiem un tīkliem, ir viegli pieejami, atrodas publiskā interneta vietnē un ir izteikti terminoloģijā, ko var saprast visas ieinteresētās personas. Dalībvalstis var tikt lūgtas sniegt papildu informāciju par minētajiem valsts noteikumu.

4.   Dalībvalstis var pieņemt jaunus valsts noteikumus tikai šādos gadījumos:

| a) | ja SITS nav pilnībā atbilstīga pamatprasībām; |
| --- | --- |

a)

ja SITS nav pilnībā atbilstīga pamatprasībām;

| b) | kā neatliekamu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma. |
| --- | --- |

b)

kā neatliekamu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma.

5.   Dalībvalstis savlaicīgi un saskaņā ar termiņiem, kas minēti Regulas (ES) .../... (25) 25. panta 1. punktā, izmantojot atbilstīgu IT sistēmu saskaņā ar Regulas (ES).../... (25) 27. pantu, iesniedz Aģentūrai un Komisijai jauno valsts noteikumu projektus izskatīšanai pirms ierosinātā jaunā noteikuma paredzētās ieviešanas valsts tiesību sistēmā un sniedz pamatojumu minēta jaunā valsts noteikuma ieviešanai. Dalībvalstis nodrošina, ka projekts ir pietiekami izstrādāts, lai Aģentūra var veikt pārbaudi saskaņā ar Regulas (ES) .../... (25) 25. panta 2. punktu.

6.   Dalībvalstis, pieņemot jaunu valsts noteikumu, saskaņā ar Regulas (ES) .../... (25) 27. pantu to paziņo Aģentūrai un Komisijai, izmantojot attiecīgu IT sistēmu.

7.   Neatliekamu preventīvu pasākumu gadījumā dalībvalstis var pieņemt un piemērot jaunu noteikumu nekavējoties. Minēto noteikumu paziņo saskaņā ar Regulas (ES) .../... (25) 27. panta 2. punktu un pēc tam kad Aģentūra ir veikusi izvērtēšanu saskaņā ar 26. panta 1. un 2. punktu un 5. punktu minētajā regulā.

8.   Paziņojot 1. punktā minēto valsts noteikumu vai jaunu valsts noteikumu, dalībvalstis iesniedz pierādījumu, ka šāds noteikums ir nepieciešams, lai varētu izpildīt pamatprasības, kuras nav jau aptvērusi attiecīgā SITS.

9.   Aģentūra izskata valsts noteikumu projektus un 1. punktā minētos valsts noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. .../... (25) 25. un 26. pantā noteikto procedūru.

10.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka paziņoto valsts noteikumu klasifikāciju dažādās grupās nolūkā vienkāršot savstarpējo atzīšanu dažādās dalībvalstīs un ritekļu laišanu tirgū, tostarp par stacionārā un mobilā aprīkojuma savietojamību. Minētie īstenošanas akti balstās uz Aģentūras gūtajiem panākumiem attiecībā uz savstarpējo atzīšanu, un tos pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Aģentūra saskaņā ar pirmajā daļā minētajiem īstenošanas aktiem klasificē valsts noteikumus, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu.

11.   Dalībvalstis var nolemt nepaziņot par noteikumiem un ierobežojumiem, kuriem ir stingri izteikts vietējs raksturs. Šādos gadījumos dalībvalstis norāda minētos noteikumus un ierobežojumus infrastruktūras reģistros, kas minēti 49. pantā.

12.   Uz valsts noteikumiem, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, neattiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (26) noteiktā paziņošanas procedūra.

13.   Valsts noteikumus, kas nav paziņoti saskaņā ar šo pantu, piemērojot šo direktīvu, nepiemēro.

15. pants

Procedūra “EK” verifikācijas deklarācijas izveidošanai

1.   Lai izveidotu “EK” verifikācijas deklarāciju, kas nepieciešama laišanai tirgū un nodošanai ekspluatācijā, kā noteikts V nodaļā, pieteikuma iesniedzējs lūdz atbilstības izvērtēšanas struktūru vai struktūras, kuru tas šim nolūkam izraudzījies, piemērot IV pielikumā izklāstīto “EK” verifikācijas procedūru.

2.   Pieteikuma iesniedzējs izveido apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju. Pieteikuma iesniedzējs uz savu atbildību apliecina, ka attiecīgajai apakšsistēmai ir piemērotas attiecīgās verifikācijas procedūras un tā atbilst attiecīgo Savienības tiesību aktu un attiecīgo valsts noteikumu prasībām. “EK” verifikācijas deklarāciju un pavaddokumentus datē un paraksta pieteikuma iesniedzējs.

3.   Paziņotā struktūra, kas atbild par apakšsistēmas “EK” verifikāciju, sāk pildīt savus pienākumus no projektēšanas stadijas un turpina to darīt visu būves laiku līdz pieņemšanai pirms apakšsistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā. Tas saskaņā ar attiecīgo SITS attiecas arī uz aplūkojamās apakšsistēmas saskarņu verifikāciju sistēmā, kurā tā iekļauta.

4.   Pieteikuma iesniedzējs atbild par tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno “EK” verifikācijas deklarācijai. Minētajā tehniskajā dokumentācijā ir visi nepieciešamie dokumenti, kas atspoguļo apakšsistēmas parametrus, un vajadzības gadījumā visi dokumenti, kas apliecina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību. Tajā arī ir iekļauti visi dati par izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem, kā arī apkalpošanas, pastāvīgas vai periodiskas uzraudzības, noregulēšanas un apkopes norādījumi.

5.   Apakšsistēmas atjaunošanas vai modernizēšanas gadījumā, kā rezultātā rodas izmaiņas tehniskajā dokumentācijā un tiek ietekmēta jau veikto verifikācijas procedūru spēkā esamība, pieteikuma iesniedzējs izvērtē, vai ir vajadzīga jauna “EK” verifikācijas deklarācija.

6.   Paziņotā struktūra var izsniegt starpposma verifikācijas apliecinājumu, kas attiecas uz noteiktiem verifikācijas procedūras posmiem vai noteiktām apakšsistēmas daļām.

7.   Ja attiecīgās SITS to ļauj, paziņotā struktūra var sniegt verifikācijas sertifikātus vienai vai vairākām apakšsistēmām vai dažu šo apakšsistēmu daļām.

8.   Dalībvalstis izraugās struktūras, kas ir atbildīgas par verifikācijas procedūru attiecībā uz valsts noteikumiem. Minētajā sakarā izraudzītās struktūras ir atbildīgas par attiecīgajiem uzdevumiem. Neskarot 30. pantu, dalībvalsts var iecelt paziņoto struktūru kā izraudzīto struktūru, un tādā gadījumā visu procesu var veikt viena atbilstības izvērtēšanas struktūra.

9.   Komisija ar īstenošanas aktiem var precizēt:

| a) | “EK” apakšsistēmu verificēšanas procedūru detaļas, tostarp verificēšanas procedūru valsts noteikumu gadījumā un dokumentus, kas pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz minētās procedūras vajadzībām; |
| --- | --- |

a)

“EK” apakšsistēmu verificēšanas procedūru detaļas, tostarp verificēšanas procedūru valsts noteikumu gadījumā un dokumentus, kas pieteikuma iesniedzējam jāiesniedz minētās procedūras vajadzībām;

| b) | “EK” verifikācijas deklarācijas veidnes, tostarp apakšsistēmas pārveidošanas gadījumā vai papildu verificēšanas gadījumā – starpposma verifikācijas apliecinājumu un to dokumentu veidnes, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas jāpievieno minētajām deklarācijām, kā arī verifikācijas sertifikātu veidnes. |
| --- | --- |

b)

“EK” verifikācijas deklarācijas veidnes, tostarp apakšsistēmas pārveidošanas gadījumā vai papildu verificēšanas gadījumā – starpposma verifikācijas apliecinājumu un to dokumentu veidnes, kuri iekļaujami tehniskajā dokumentācijā, kas jāpievieno minētajām deklarācijām, kā arī verifikācijas sertifikātu veidnes.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

16. pants

Apakšsistēmu neatbilstība pamatprasībām

1.   Ja dalībvalsts konstatē, ka strukturālā apakšsistēma, kas ietverta “EK” verifikācijas deklarācijā, kurai pievienota tehniskā dokumentācija, nepilnīgi atbilst šai direktīvai, un jo īpaši, ka apakšsistēma neatbilst pamatprasībām, tā var pieprasīt veikt papildu pārbaudes.

2.   Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, uzreiz informē Komisiju par visām pieprasītajām papildu pārbaudēm, pamatojot savas rīcības iemeslus. Komisija apspriežas ar ieinteresētajām personām.

3.   Dalībvalsts, kas iesniedz pieprasījumu, norāda, vai neatbilstību šai direktīvai rada:

| a) | pamatprasību vai kādas SITS neievērošana vai kādas SITS nepareiza piemērošana; šādā gadījumā Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, kurā pastāvīgi atrodas persona, kas kļūdaini sagatavojusi “EK” verifikācijas deklarāciju, un pieprasa šai dalībvalstij veikt atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

a)

pamatprasību vai kādas SITS neievērošana vai kādas SITS nepareiza piemērošana; šādā gadījumā Komisija nekavējoties informē dalībvalsti, kurā pastāvīgi atrodas persona, kas kļūdaini sagatavojusi “EK” verifikācijas deklarāciju, un pieprasa šai dalībvalstij veikt atbilstīgus pasākumus;

| b) | SITS neatbilstība prasībām; šādā gadījumā piemēro SITS grozījumu procedūru, kā noteikts 6. pantā. |
| --- | --- |

b)

SITS neatbilstība prasībām; šādā gadījumā piemēro SITS grozījumu procedūru, kā noteikts 6. pantā.

17. pants

Atbilstības pieņēmums

Savstarpējas izmantojamības komponentus un apakšsistēmas, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem noteiktajām pamatprasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

V NODAĻA

LAIŠANA TIRGŪ UN NODOŠANA EKSPLUATĀCIJĀ

18. pants

Atļauja nodot ekspluatācijā stacionāras iekārtas

1.   Vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas nodod ekspluatācijā tikai tad, ja tās ir projektētas, būvētas un uzstādītas tā, lai atbilstu noteiktajām pamatprasībām, un ja ir saņemta attiecīga atļauja saskaņā ar 3. un 4. punktu.

2.   Katra valsts drošības iestāde atļauj nodot ekspluatācijā energoapgādes, infrastruktūras un vilcienu vadības un signalizācijas apakšsistēmas, kas atrodas vai tiek ekspluatētas attiecīgās dalībvalsts teritorijā.

3.   Valstu drošības iestādes sniedz sīki izstrādātus norādījumus par to, kā saņemt šajā pantā minētās atļaujas. Pieteikumu iesniedzējiem bez maksas dara pieejamu dokumentu ar norādījumiem pieteikumu iesniegšanai, kurā izklāstītas un izskaidrotas prasības minēto atļauju saņemšanai un norādīti iesniedzamie dokumenti. Aģentūra un valsts drošības iestādes sadarbojas šādas informācijas izplatīšanā.

4.   Pieteikuma iesniedzējs valsts drošības iestādei iesniedz pieprasījumu atļaujai nodot ekspluatācijā stacionārās iekārtas. Pieteikumam pievieno dokumentāciju, kurā ir dokumentāri pierādījumi par:

| a) | verifikācijas deklarācijām, kas minētas 15. pantā; |
| --- | --- |

a)

verifikācijas deklarācijām, kas minētas 15. pantā;

| b) | apakšsistēmu tehnisko savietojamību ar sistēmu, kurā tās tiek integrētas, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valsts noteikumiem un reģistriem; |
| --- | --- |

b)

apakšsistēmu tehnisko savietojamību ar sistēmu, kurā tās tiek integrētas, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valsts noteikumiem un reģistriem;

| c) | apakšsistēmu drošu integrāciju, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valsts noteikumiem un kopīgajām drošības metodēm (“CSM”), kas noteiktas Direktīvas (ES) .../... (27) 6. pantā; |
| --- | --- |

c)

apakšsistēmu drošu integrāciju, pamatojoties uz attiecīgajām SITS, valsts noteikumiem un kopīgajām drošības metodēm (“CSM”), kas noteiktas Direktīvas (ES) .../... (27) 6. pantā;

| d) | attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas stacionārajām lauka apakšsistēmām, kurās izmanto Eiropas vilcienu kontroles sistēmu (ETCS) un/vai dzelzceļa globālās mobilo komunikāciju sistēmas (GSMR) aprīkojumu, – Aģentūras pozitīvu lēmumu, kas sniegts saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, un gadījumā, ja pēc pozitīvā lēmuma sniegšanas ir izmainīts publiskā iepirkuma specifikāciju projekts vai paredzēto tehnisko risinājumu apraksts, – atbilstību Regulas (ES) .../... (28) 30. panta 2. punktā minētās procedūras rezultātam. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz vilcienu vadības un signalizācijas stacionārajām lauka apakšsistēmām, kurās izmanto Eiropas vilcienu kontroles sistēmu (ETCS) un/vai dzelzceļa globālās mobilo komunikāciju sistēmas (GSMR) aprīkojumu, – Aģentūras pozitīvu lēmumu, kas sniegts saskaņā ar šīs direktīvas 19. pantu, un gadījumā, ja pēc pozitīvā lēmuma sniegšanas ir izmainīts publiskā iepirkuma specifikāciju projekts vai paredzēto tehnisko risinājumu apraksts, – atbilstību Regulas (ES) .../... (28) 30. panta 2. punktā minētās procedūras rezultātam.

5.   Vienā mēnesī pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas valsts drošības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz papildu informāciju, nosakot samērīgu termiņu tās iesniegšanai.

Valsts drošības iestāde pārbauda dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci un ERTMS stacionāro lauka iekārtu gadījumā – atbilstību pozitīvajam Aģentūras lēmumam, kas izsniegts saskaņā ar 19. pantu, un attiecīgā gadījumā – atbilstību Regulas (ES) .../... (29) 30. panta 2. punktā minētajai procedūrai. Pēc šādas pārbaudes valsts drošības iestāde izsniedz atļauju stacionāro iekārtu nodošanai ekspluatācijā vai informē pieteikuma iesniedzēju par negatīvu lēmumu iepriekš noteiktā, samērīgā laikā un jebkurā gadījumā četros mēnešos pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

6.   Veicot esošo apakšsistēmu atjaunošanu vai modernizāciju, pieteikuma iesniedzējs valsts drošības iestādei nosūta projekta dokumentāciju. Vienā mēnesī pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas valsts drošības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz papildu informāciju, nosakot samērīgu termiņu tās iesniegšanai. Valsts drošības iestāde ERTMS stacionāro lauka iekārtu projektu gadījumā ciešā sadarbībā ar Aģentūru izskata šo dokumentāciju un pieņem lēmumu par to, vai ir vajadzīga jauna atļauja nodošanai ekspluatācijā, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:

| a) | ja paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni; |
| --- | --- |

a)

ja paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās apakšsistēmas vispārējo drošības līmeni;

| b) | ja tas prasīts attiecīgajās SITS; |
| --- | --- |

b)

ja tas prasīts attiecīgajās SITS;

| c) | ja tas prasīts dalībvalstu izstrādātajos valsts īstenošanas plānos; vai |
| --- | --- |

c)

ja tas prasīts dalībvalstu izstrādātajos valsts īstenošanas plānos; vai

| d) | ja ir veiktas izmaiņas parametru vērtībās, uz kurām pamatojoties atļaujas jau ir piešķirtas. |
| --- | --- |

d)

ja ir veiktas izmaiņas parametru vērtībās, uz kurām pamatojoties atļaujas jau ir piešķirtas.

Valsts drošības iestāde pieņem lēmumu iepriekš noteiktā, samērīgā laikā un jebkurā gadījumā četros mēnešos pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

7.   Lēmumu par atteikumu piešķirt atļauju nodot ekspluatācijā stacionāras iekārtas, valsts drošības iestāde atbilstīgi pamato. Pieteikuma iesniedzējs vienā mēnesī pēc negatīvā lēmuma saņemšanas var iesniegt valsts drošības iestādei pieprasījumu lēmumu pārskatīt. Pieprasījumam pievieno pamatojumu. Valsts drošības iestādei ir divu mēnešu ilgs termiņš kopš pieprasījuma saņemšanas, lai savu lēmumu apstiprinātu vai atceltu. Ja tiek apstiprināts valsts drošības iestādes negatīvais lēmums, pieteikuma iesniedzējs var to pārsūdzēt pārsūdzības struktūrā saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (30) 18. panta 3. punktu.

19. pants

ERTMS saskaņota ieviešana Savienībā

1.   Vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka apakšsistēmu gadījumā, kas ietver ETCS un/vai GSMR aprīkojumu, Aģentūra nodrošina ERTMS saskaņotu ieviešanu Savienībā.

2.   Lai nodrošinātu ERTMS saskaņotu ieviešanu un savstarpējo izmantojamību Savienības līmenī, pirms uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, kas ir saistīti ar ERTMS stacionārajām lauka iekārtām, Aģentūra pārbauda, vai paredzētie tehniskie risinājumi pilnībā atbilst attiecīgajām SITS un tādējādi ir pilnībā savstarpēji izmantojami.

3.   Pieteikuma iesniedzējs iesniedz pieprasījumu Aģentūras apstiprinājumam. Pieteikumam, kas attiecas uz atsevišķiem ERTMS projektiem vai projektu kopumu, līniju, līniju grupu vai tīklu, pievieno dokumentu, kas ietver:

| a) | publiskā iepirkuma specifikāciju projektu vai paredzēto tehnisko risinājumu aprakstu; |
| --- | --- |

a)

publiskā iepirkuma specifikāciju projektu vai paredzēto tehnisko risinājumu aprakstu;

| b) | dokumentārus pierādījumus par nosacījumiem, kas vajadzīgi apakšsistēmu tehniskajai un ekspluatācijas savietojamībai ar ritekļiem, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā tīklā; |
| --- | --- |

b)

dokumentārus pierādījumus par nosacījumiem, kas vajadzīgi apakšsistēmu tehniskajai un ekspluatācijas savietojamībai ar ritekļiem, kurus paredzēts ekspluatēt attiecīgajā tīklā;

| c) | dokumentārus pierādījumus par paredzēto tehnisko risinājumu atbilstību attiecīgajām SITS; |
| --- | --- |

c)

dokumentārus pierādījumus par paredzēto tehnisko risinājumu atbilstību attiecīgajām SITS;

| d) | citus attiecīgus dokumentus, piemēram, valsts drošības iestādes atzinumus, verifikācijas deklarācijas vai atbilstības sertifikātus. |
| --- | --- |

d)

citus attiecīgus dokumentus, piemēram, valsts drošības iestādes atzinumus, verifikācijas deklarācijas vai atbilstības sertifikātus.

Minēto pieteikumu un informāciju attiecībā uz visiem pieteikumiem, attiecīgo procedūru posmiem un to iznākumu un – attiecīgā gadījumā – par Apelācijas padomes lūgumiem un lēmumiem iesniedz, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulas (ES) .../... (31) 12. pantā.

Valsts drošības iestādes atzinumu par apstiprinājuma pieprasījumu var izsniegt vai nu pieteikuma iesniedzējam pirms pieprasījuma iesniegšanas, vai Aģentūrai pēc šādas iesniegšanas.

4.   Vienā mēnesī pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas Aģentūra informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz atbilstīgu papildinošu informāciju, nosakot samērīgu termiņu tās iesniegšanai.

Aģentūra sniedz pozitīvu lēmumu vai informē pieteikuma iesniedzēju par iespējamiem trūkumiem iepriekš noteiktā, samērīgā laikposmā un jebkurā gadījumā divos mēnešos pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas. Aģentūra savu atzinumu balsta uz pieteikuma iesniedzēja iesniegto dokumentāciju un uz iespējamiem valsts drošības iestāžu atzinumiem.

Ja pieteikuma iesniedzējs piekrīt Aģentūras konstatētajiem trūkumiem, pieteikuma iesniedzējs labo projekta konstrukciju un iesniedz jaunu pieprasījumu Aģentūras apstiprināšanai.

Ja pieteikuma iesniedzējs nepiekrīt Aģentūras konstatētajiem trūkumiem, piemēro 5. punktā minēto procedūru.

To izņēmumu gadījumā, kas minēti 7. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pieteikuma iesniedzējs nepieprasa jaunu izvērtējumu.

5.   Ja Aģentūras lēmums nav pozitīvs, Aģentūra to atbilstīgi pamato. Pieteikuma iesniedzējs vienā mēnesī pēc šāda lēmuma saņemšanas var iesniegt pamatotu pieprasījumu Aģentūrai to pārskatīt. Aģentūra divos mēnešos no pieprasījuma saņemšanas dienas savu lēmumu apstiprina vai atceļ. Ja Aģentūra apstiprina savu sākotnējo lēmumu, pieteikuma iesniedzējam ir tiesības to pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) .../... (31) 55. pantu.

6.   Ja pēc pozitīva lēmuma publiskā iepirkuma specifikāciju projekts vai paredzēto tehnisko risinājumu apraksts ir izmainīts, pieteikuma iesniedzējs nekavējoties informē Aģentūru un valsts drošības iestādi, izmantojot Regulas (ES) .../... (31) 12. pantā minēto vienas pieturas aģentūru. Tādā gadījumā piemēro minētās regulas 30. panta 2. punkta a) apakšpunktu.

20. pants

Mobilo apakšsistēmu laišana tirgū

1.   Mobilās apakšsistēmas pieteikuma iesniedzējs laiž tirgū tikai tad, ja tās ir projektētas, būvētas un uzstādītas tā, lai atbilstu pamatprasībām.

2.   Jo īpaši pieteikuma iesniedzējs nodrošina, ka ir izsniegta attiecīga verifikācijas deklarācija.

21. pants

Atļauja laist tirgū ritekli

1.   Pieteikuma iesniedzējs ritekli laiž tirgū tikai pēc tam, kad ir saņemta atļauja ritekļa laišanai tirgū, ko izsniegusi Aģentūra saskaņā ar 5.līdz 7. punktu vai ko izsniegusi valsts drošības iestāde saskaņā ar 8. punktu.

2.   Pieteikumā atļaujas saņemšanai ritekļa laišanai tirgū pieteikuma iesniedzējs norāda ritekļa izmantošanas telpu. Pieteikuma iesniedzējs iekļauj pierādījumus par to, ka ir pārbaudīta ritekļa un izmantošanas telpas tīkla tehniskā savietojamība.

3.   Pieteikumu atļaujas saņemšanai ritekļa laišanai tirgū iesniedz kopā ar ritekļa vai ritekļa tipa dokumentāciju, kurā ietverts dokumentārs pierādījums par:

| a) | ritekli veidojošo mobilo apakšsistēmu laišanu tirgū saskaņā ar 20. pantu, pamatojoties uz “EK” verifikācijas deklarāciju; |
| --- | --- |

a)

ritekli veidojošo mobilo apakšsistēmu laišanu tirgū saskaņā ar 20. pantu, pamatojoties uz “EK” verifikācijas deklarāciju;

| b) | to apakšsistēmu tehnisko savietojamību riteklī, kas minētas a) apakšpunktā, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

b)

to apakšsistēmu tehnisko savietojamību riteklī, kas minētas a) apakšpunktā, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem;

| c) | to apakšsistēmu drošu integrāciju riteklī, kas minētas a) apakšpunktā, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem un kopīgajām drošības metodēm, kas minētas Direktīvas (ES) .../... (32) 6. pantā; |
| --- | --- |

c)

to apakšsistēmu drošu integrāciju riteklī, kas minētas a) apakšpunktā, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem un kopīgajām drošības metodēm, kas minētas Direktīvas (ES) .../... (32) 6. pantā;

| d) | ritekļa un tā izmantošanas telpas tīkla tehnisko savietojamību, kas minēta 2. punktā un noteikta, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem, infrastruktūras reģistriem un riska izvērtēšanas CSM, kas minētas Direktīvas (ES) .../... (32) 6. pantā. |
| --- | --- |

d)

ritekļa un tā izmantošanas telpas tīkla tehnisko savietojamību, kas minēta 2. punktā un noteikta, pamatojoties uz attiecīgajām SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumiem, infrastruktūras reģistriem un riska izvērtēšanas CSM, kas minētas Direktīvas (ES) .../... (32) 6. pantā.

Minēto pieteikumu un informāciju attiecībā uz visiem pieteikumiem, attiecīgo procedūru posmiem un to iznākumu un – attiecīgā gadījumā – par Apelācijas padomes lūgumiem un lēmumiem iesniedz, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulas (ES) .../... (33) 12. pantā.

Visos gadījumos, kad nepieciešamas pārbaudes, lai iegūtu dokumentārus pierādījumus par tehnisko savietojamību, kas minēti pirmās daļas b) un d) apakšpunktā, iesaistītās valsts drošības iestādes pieteikuma iesniedzējam var izsniegt pagaidu atļaujas izmantot ritekli praktiskām pārbaudēm tīklā. Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar pieteikuma iesniedzēju, pieliek visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka jebkādas pārbaudes var notikt trīs mēnešos pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas. Attiecīgā gadījumā valsts drošības iestāde veic pasākumus, lai šīs pārbaudes notiktu.

4.   Aģentūra vai – 8. punkta gadījumā – valsts drošības iestāde izsniedz atļaujas ritekļu laišanai tirgū vai informē pieteikuma iesniedzēju par negatīvu lēmumu iepriekš noteiktā, samērīgā laika posmā un jebkurā gadījumā četros mēnešos pēc tam, kad no pieteikuma iesniedzēja ir saņemta visa attiecīgā informācija. Aģentūra vai – 8. punkta gadījumā – valsts drošības iestāde piemēro atļaujas piešķiršanas procedūras praktisko kārtību, ko nosaka ar īstenošanas aktu, kā minēts 9. punktā. Ar minētajām atļaujām ritekļus ir atļauts laist Savienības tirgū.

5.   Aģentūra izsniedz atļaujas ritekļu laišanai tirgū attiecībā uz ritekļiem ar izmantošanas telpu vienā vai vairākās dalībvalstīs. Lai izsniegtu šādas atļaujas, Aģentūra:

| a) | izvērtē elementus dokumentācijā, kuri izklāstīti 3. punkta pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā, lai pārbaudītu dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci saistībā ar attiecīgajām SITS; un |
| --- | --- |

a)

izvērtē elementus dokumentācijā, kuri izklāstīti 3. punkta pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā, lai pārbaudītu dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci saistībā ar attiecīgajām SITS; un

| b) | pieteikuma iesniedzēja sniegto dokumentāciju nosūta par paredzēto izmantošanas telpu atbildīgajām valsts drošības iestādēm dokumentācijas izvērtēšanai, lai pārbaudītu tās pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci saistībā ar 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu un elementiem, kuri izklāstīti 3. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, saistībā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja sniegto dokumentāciju nosūta par paredzēto izmantošanas telpu atbildīgajām valsts drošības iestādēm dokumentācijas izvērtēšanai, lai pārbaudītu tās pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci saistībā ar 3. punkta pirmās daļas d) apakšpunktu un elementiem, kuri izklāstīti 3. punkta pirmās daļas a), b) un c) apakšpunktā, saistībā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem.

Kā daļu no izvērtēšanām, ievērojot a) un b) apakšpunktu, un pamatotu šaubu gadījumā Aģentūra vai valsts drošības iestādes var pieprasīt veikt pārbaudes tīklā. Lai atvieglotu minētās pārbaudes, iesaistītās valsts drošības iestādes pieteikuma iesniedzējam var izsniegt pagaidu atļaujas izmantot ritekli pārbaudēm tīklā. Infrastruktūras pārvaldītājs pieliek visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka jebkuras šādas pārbaudes var notikt trīs mēnešos pēc Aģentūras vai valsts drošības iestāžu pieprasījuma saņemšanas.

6.   Vienā mēnesī pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas Aģentūra informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga vai lūdz atbilstīgu papildinošu informāciju, nosakot samērīgu termiņu tās iesniegšanai. Saistībā ar dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci Aģentūra var arī izvērtēt elementus, kuri izklāstīti 3. punkta d) apakšpunktā.

Pirms lēmuma pieņemšanas par atļaujas izsniegšanu ritekļa laišanai tirgū Aģentūra pilnībā ņem vērā izvērtējumus saskaņā ar 5. punktu. Aģentūra izsniedz atļauju ritekļa laišanai tirgū vai informē pieteikuma iesniedzēju par negatīvu lēmumu iepriekš noteiktā, samērīgā laika posmā un jebkurā gadījumā četros mēnešos pēc visas attiecīgās informācijas saņemšanas.

Ja netiek piemērota viena vai vairākas SITS vai to daļas, kā minēts 7. pantā, Aģentūra attiecībā uz ritekli izsniedz atļauju tikai pēc minētajā pantā izklāstītās procedūras piemērošanas.

Aģentūra ir pilnībā atbildīga par atļaujām, ko tā izsniedz.

7.   Ja Aģentūra nepiekrīt negatīvajam izvērtējumam, ko veikusi viena vai vairākas valsts drošības iestādes, ievērojot 5. punkta b) apakšpunktu, tā informē attiecīgo iestādi vai iestādes, norādot iebildumu iemeslus. Aģentūra un valsts drošības iestāde vai iestādes sadarbojas, lai panāktu savstarpēji pieņemamu izvērtējumu. Ja nepieciešams, saskaņā ar Aģentūras un valsts drošības iestādes vai iestāžu lēmumu šajā procesā tiek iesaistīts pieteikuma iesniedzējs. Ja vienā mēnesī, kopš Aģentūra informējusi valsts drošības iestādi vai iestādes par saviem iebildumiem, netiek panākta vienošanās par savstarpēji pieņemamu izvērtējumu, Aģentūra pieņem savu galīgo lēmumu, ja vien valsts drošības iestāde vai iestādes nav iesniegušas lietu strīda izšķiršanai Apelācijas padomē, kura izveidota saskaņā ar Regulas (ES) .../... (34) 55. pantu. Apelācijas padome lēmumu par to, vai apstiprināt Aģentūras lēmuma projektu, pieņem vienā mēnesī kopš pieprasījuma saņemšanas no valsts drošības iestādes vai iestādēm.

Ja Apelācijas padome piekrīt Aģentūrai, Aģentūra pieņem lēmumu nekavējoties.

Ja Apelācijas padome piekrīt valsts drošības iestādes negatīvajam izvērtējumam, Aģentūra izsniedz atļauju ar izmantošanas telpu, izņemot tās tīkla daļas, par kurām saņemts negatīvs izvērtējums.

Ja Aģentūra nepiekrīt pozitīvajam izvērtējumam, ko veikusi viena vai vairākas valsts drošības iestādes, ievērojot 5. punkta b) apakšpunktu, tā informē attiecīgo iestādi vai iestādes, norādot iebildumu iemeslus. Aģentūra un valsts drošības iestāde vai iestādes sadarbojas, lai panāktu savstarpēji pieņemamu izvērtējumu. Ja nepieciešams, saskaņā ar Aģentūras un valsts drošības iestādes vai iestāžu lēmumu šajā procesā tiek iesaistīts pieteikuma iesniedzējs. Ja vienā mēnesī, kopš Aģentūra informējusi valsts drošības iestādi vai iestādes par saviem iebildumiem, nenotiek vienošanās par savstarpēji pieņemamu izvērtējumu, Aģentūra pieņem savu galīgo lēmumu.

8.   Ja izmantošanas telpa aptver tīklu vai tīklus tikai vienā dalībvalstī, attiecīgās dalībvalsts valsts drošības iestāde uz savu atbildību un ja to lūdz pieteikuma iesniedzējs, izsniedz atļauju ritekļa laišanai tirgū. Lai izsniegtu šādas atļaujas, valsts drošības iestāde izvērtē dokumentāciju saistībā ar elementiem, kuri izklāstīti 3. punktā, un saskaņā ar procedūrām, kas izveidotas ar īstenošanas aktu, ievērojot 9. punktu. Vienā mēnesī pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas valsts drošības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz attiecīgu papildinošu informāciju. Ritekļiem, kas brauc uz kaimiņu dalībvalstu stacijām, kurām ir līdzīgi tīkla parametri, atļauja ir derīga arī bez paplašinātas izmantošanas telpas, ja šīs stacijas atrodas robežas tuvumā un ja šis jautājums ir apspriests ar kompetentajām valsts drošības iestādēm. Šāda apspriešanās var notikt par katru gadījumu atsevišķi vai tikt izklāstīta pārrobežu nolīgumā starp valsts drošības iestādēm.

Ja izmantošanas telpa aptver tikai vienas dalībvalsts teritoriju un ja nav piemērota viena vai vairākas SITS vai to daļas, kā minēts 7. pantā, valsts drošības iestāde attiecībā uz ritekli izsniedz atļauju tikai pēc minētajā pantā izklāstītās procedūras piemērošanas.

Valsts drošības iestāde ir pilnībā atbildīga par atļaujām, ko tā izsniedz.

9.   Komisija līdz ... (35), izmantojot īstenošanas aktus, pieņem praktisko kārtību, norādot:

| a) | kā pieteikuma iesniedzējs īsteno šajā pantā izklāstītās prasības atļaujas piešķiršanai ritekļa laišanai tirgū un ritekļa tipa atļaujas piešķiršanai, un uzskaitot nepieciešamos dokumentus; |
| --- | --- |

a)

kā pieteikuma iesniedzējs īsteno šajā pantā izklāstītās prasības atļaujas piešķiršanai ritekļa laišanai tirgū un ritekļa tipa atļaujas piešķiršanai, un uzskaitot nepieciešamos dokumentus;

| b) | atļauju piešķiršanas procesa detaļas, piemēram, procesa posmus un katram procesa posmam saturu un termiņus; |
| --- | --- |

b)

atļauju piešķiršanas procesa detaļas, piemēram, procesa posmus un katram procesa posmam saturu un termiņus;

| c) | kā Aģentūra un valsts drošības iestāde ievēros šajā pantā izklāstītās prasības dažādos pieteikuma iesniegšanas un atļauju piešķiršanas posmos, tostarp pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas izvērtēšanā. |
| --- | --- |

c)

kā Aģentūra un valsts drošības iestāde ievēros šajā pantā izklāstītās prasības dažādos pieteikuma iesniegšanas un atļauju piešķiršanas posmos, tostarp pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas izvērtēšanā.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tajos ņem vērā pieredzi, kas gūta, gatavojot sadarbības nolīgumus, kas minēti šā panta 14. punktā.

10.   Atļaujās ritekļu laišanai tirgū norāda:

| a) | izmantošanas telpu(-as); |
| --- | --- |

a)

izmantošanas telpu(-as);

| b) | parametru vērtības, kas izklāstītas SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumos, ritekļa un izmantošanas telpas tehniskās savietojamības pārbaudēm; |
| --- | --- |

b)

parametru vērtības, kas izklāstītas SITS un – attiecīgā gadījumā – valsts noteikumos, ritekļa un izmantošanas telpas tehniskās savietojamības pārbaudēm;

| c) | ritekļa atbilstību attiecīgajām SITS un valsts noteikumu kopumiem, saistībā ar b) apakšpunktā minētajiem parametriem; |
| --- | --- |

c)

ritekļa atbilstību attiecīgajām SITS un valsts noteikumu kopumiem, saistībā ar b) apakšpunktā minētajiem parametriem;

| d) | ritekļa izmantošanas nosacījumus un citus ierobežojumus. |
| --- | --- |

d)

ritekļa izmantošanas nosacījumus un citus ierobežojumus.

11.   Jebkurš lēmums, ar kuru tiek atteikta ritekļa laišana tirgū vai tiek izslēgta daļa no tīkla saskaņā ar 7. punktā minēto negatīvo vērtējumu, tiek pienācīgi pamatots. Pieteikuma iesniedzējs vienā mēnesī pēc negatīva lēmuma saņemšanas var Aģentūrai vai – attiecīgā gadījumā – valsts drošības iestādei pieprasīt lēmumu pārskatīt. Aģentūrai vai valsts drošības iestādei ir doti divi mēneši kopš pieprasījuma saņemšanas, lai savu lēmumu apstiprinātu vai atceltu.

Ja tiek apstiprināts Aģentūras nelabvēlīgais lēmums, pieteikuma iesniedzējs to var pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) .../... (36) 55. pantu.

Ja tiek apstiprināts valsts drošības iestādes negatīvais lēmums, pieteikuma iesniedzējs var to pārsūdzēt pārsūdzības struktūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Šīs pārsūdzības procedūras nolūkā dalībvalstis var izraudzīties regulatīvo struktūru, kas minēta Direktīvas 2012/34/ES 55. pantā. Minētajā gadījumā piemēro Direktīvas (ES) .../... (37) 18. panta 3. punktu.

12.   Atjaunojot vai modernizējot esošus ritekļus, attiecībā uz kuriem jau ir izsniegta atļauja ritekļa laišanai tirgū, ir vajadzīga jauna atļauja ritekļa laišanai tirgū, ja:

| a) | ir veiktas izmaiņas 10. punkta b) apakšpunktā minētajās parametru vērtībās, kuras neatbilst SITS noteiktajiem pieņemamajiem rādītājiem; |
| --- | --- |

a)

ir veiktas izmaiņas 10. punkta b) apakšpunktā minētajās parametru vērtībās, kuras neatbilst SITS noteiktajiem pieņemamajiem rādītājiem;

| b) | paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgā ritekļa vispārējo drošības līmeni; vai |
| --- | --- |

b)

paredzētie darbi var nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgā ritekļa vispārējo drošības līmeni; vai

| c) | tas prasīts attiecīgajās SITS. |
| --- | --- |

c)

tas prasīts attiecīgajās SITS.

13.   Ja pieteikuma iesniedzējs vēlas paplašināt izmantošanas telpu riteklim, attiecībā uz kuru jau ir izsniegta atļauja, tas papildina dokumentāciju ar attiecīgajiem dokumentiem, kas minēti 3. punktā saistībā ar papildu izmantošanas telpu. Pieteikuma iesniedzējs dokumentāciju iesniedz Aģentūrai, kura atbilstīgi 4. līdz 7. punktā paredzētajām procedūrām izsniedz atjauninātu atļauju, aptverot paplašināto izmantošanas telpu.

Ja pieteikuma iesniedzējs ir saņēmis atļauju ritekļa laišanai tirgū saskaņā ar 8. punktu un vēlas paplašināt izmantošanas telpu attiecīgajā dalībvalstī, tas papildina dokumentāciju ar attiecīgajiem dokumentiem, kas minēti 3. punktā saistībā ar papildu izmantošanas telpu. Tas dokumentāciju iesniedz valsts drošības iestādei, kura atbilstīgi 8. punktā paredzētajām procedūrām izsniedz atjauninātu atļauju, aptverot paplašināto izmantošanas telpu.

14.   Aģentūra, piemērojot šā panta 5. un 6. punktu, noslēdz sadarbības nolīgumus ar valsts drošības iestādēm saskaņā ar Regulas (ES) .../... (38) 76. pantu. Minētie nolīgumi var būt īpaši nolīgumi vai pamatnolīgumi un var iesaistīt vienu vai vairākas valsts drošības iestādes. Tie ietver sīku aprakstu par uzdevumiem un sasniedzamo rezultātu nosacījumiem, termiņus to sasniegšanai un to, kā sadala nodevas, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam. Tie var ietvert arī īpašus sadarbības pasākumus gadījumos, ja saistībā ar tīkliem ir nepieciešama īpaša zinātība ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ, lai pieteikuma iesniedzējam mazinātu administratīvo slogu un izmaksas. Ja minētie tīkli ir izolēti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, šāda īpaša sadarbības kārtība var ietvert iespēju līgumu slēgšanas uzdevumus uzticēt attiecīgajām valstu drošības iestādēm, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka atļauju izsniegšanas vajadzībām resursi tiek paredzēti efektīvi un samērīgi. Minētie nolīgumi tiek noslēgti, pirms Aģentūra uzņemas atļauju izsniegšanas uzdevumus saskaņā ar šīs direktīvas 54. panta 4. punktu.

15.   Tajās dalībvalstīs, kuru dzelzceļa tīklu sliežu ceļa platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu ceļa platuma un kurās ir vienādas tehniskās un ekspluatācijas prasības ar kaimiņos esošām trešām valstīm, papildus 14. punktā minētajiem sadarbības nolīgumiem visas minēto dalībvalstu attiecīgās valsts drošības iestādes ar Aģentūru noslēdz daudzpusēju nolīgumu, lai noteiktu nosacījumus, ar kādiem vienā no šīm dalībvalstīm izsniegtā ritekļa atļauja ir derīga arī pārējām attiecīgajām dalībvalstīm.

16.   Šis pants neattiecas uz kravas vagoniem vai pasažieru vagoniem, kas pieder kopīgi ar tādām trešām valstīm izmantotam vagonu kopumam, kurās sliežu ceļa platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla platuma, un attiecībā uz kuriem izsniegta atļauja saskaņā ar kādu citu ritekļu atļauju piešķiršanas procedūru. Noteikumus, kas reglamentē atļauju piešķiršanas procedūru šādiem ritekļiem, publicē, un tos paziņo Komisijai. Minēto ritekļu atbilstību šīs direktīvas pamatprasībām nodrošina iesaistītais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, izmantojot savu drošības pārvaldības sistēmu. Komisija, pamatojoties uz Aģentūras ziņojumu, var sniegt atzinumu par to, vai šādi noteikumi atbilst šīs direktīvas mērķiem. Ja šādi noteikumi nav atbilstīgi, attiecīgās dalībvalstis un Komisija var sadarboties, lai noteiktu atbilstīgas darbības, kas jāveic, vajadzības gadījumā iesaistot attiecīgas starptautiskas struktūras.

17.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu šo pantu nepiemērot no trešām valstīm ienākošām lokomotīvēm vai pašgājējiem vilcieniem, ja ir paredzēts, ka tie brauks līdz tādai stacijai, kas atrodas tuvu pie robežas tās teritorijā un kas ir paredzēta pārrobežu operācijām. Šādu ritekļu atbilstību šīs direktīvas pamatprasībām nodrošina iesaistītais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, izmantojot savu drošības pārvaldības sistēmu un attiecīgā gadījumā – saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (39) 10. panta 9. punktu.

22. pants

To ritekļu reģistrācija, kurus atļauts laist tirgū

1.   Pirms ritekli izmanto pirmo reizi un pēc tam, kad saskaņā ar 21. pantu ir piešķirta atļauja to laist tirgū, to pēc turētāja pieprasījuma reģistrē ritekļu reģistrā, kā minēts 47. pantā.

2.   Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver tikai vienas dalībvalsts teritoriju, to reģistrē attiecīgajā dalībvalstī.

3.   Ja ritekļa izmantošanas telpa aptver vairāk nekā vienas dalībvalsts teritoriju, to reģistrē vienā no attiecīgajām dalībvalstīm.

23. pants

Pārbaudes pirms atļauto ritekļu izmantošanas

1.   Pirms dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums izmanto ritekli tajā izmantošanas telpā, kas norādīta atļaujā tā laišanai tirgū, tas pārbauda:

| a) | vai riteklim ir atļauja laišanai tirgū saskaņā ar 21. pantu un vai tas ir pienācīgi reģistrēts; |
| --- | --- |

a)

vai riteklim ir atļauja laišanai tirgū saskaņā ar 21. pantu un vai tas ir pienācīgi reģistrēts;

| b) | vai riteklis ir savietojams ar maršrutu, pamatojoties uz infrastruktūras reģistru, attiecīgajām SITS vai jebkuru citu attiecīgu informāciju, ko bez maksas samērīgā laikposmā sniedz infrastruktūras pārvaldītājs gadījumos, kad šāda reģistra nav vai tas ir nepilnīgs; un |
| --- | --- |

b)

vai riteklis ir savietojams ar maršrutu, pamatojoties uz infrastruktūras reģistru, attiecīgajām SITS vai jebkuru citu attiecīgu informāciju, ko bez maksas samērīgā laikposmā sniedz infrastruktūras pārvaldītājs gadījumos, kad šāda reģistra nav vai tas ir nepilnīgs; un

| c) | vai riteklis ir pienācīgi integrēts vilciena sastāvā, kurā to paredzēts ekspluatēt, ņemot vērā drošības pārvaldības sistēmu, kā izklāstīts Direktīvas (ES) .../... (40) 9. pantā un SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību. |
| --- | --- |

c)

vai riteklis ir pienācīgi integrēts vilciena sastāvā, kurā to paredzēts ekspluatēt, ņemot vērā drošības pārvaldības sistēmu, kā izklāstīts Direktīvas (ES) .../... (40) 9. pantā un SITS par satiksmes nodrošināšanu un vadību.

2.   Piemērojot 1. punktu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums var veikt pārbaudes sadarbībā ar infrastruktūras pārvaldītāju.

Infrastruktūras pārvaldītājs, apspriežoties ar pieteikuma iesniedzēju, pieliek visus pūliņus, lai nodrošinātu, ka jebkādas pārbaudes var notikt trīs mēnešos pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma saņemšanas.

24. pants

Atļauja attiecībā uz ritekļa tipu

1.   Aģentūra vai valsts drošības iestāde var attiecīgajā gadījumā saskaņā procedūru, kas izklāstīta 21. pantā, izsniegt atļaujas attiecībā uz ritekļa tipu. Pieteikumu atļaujai attiecībā uz ritekļu tipu un informāciju attiecībā uz visiem pieteikumiem, attiecīgo procedūru posmiem un to iznākumu un – attiecīgā gadījumā – par Apelācijas padomes lūgumiem un lēmumiem iesniedz, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulas (ES) .../... (41) 12. pantā.

2.   Ja Aģentūra vai valsts drošības iestāde izsniedz atļauju ritekļa laišanai tirgū, tā vienlaicīgi ar pieteikuma iesniedzēja pieprasījumu izsniedz atļauju attiecībā uz ritekļa tipu, kas ir saistīta ar to pašu ritekļa izmantošanas telpu.

3.   Ja tiek veiktas izmaiņas jebkādos attiecīgajos SITS noteikumos vai valsts noteikumos, pamatojoties uz kuriem izdota atļauja attiecībā uz ritekļa tipu, SITS vai valsts noteikumi nosaka, vai jau piešķirtā atļauja attiecībā uz ritekļa tipu joprojām ir derīga vai tā ir jāatjaunina. Ja minētā atļauja jāatjaunina, Aģentūras vai valsts drošības iestādes veiktās pārbaudes var attiekties tikai uz mainītajiem noteikumiem.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, izstrādā tipa atbilstības deklarācijas paraugu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

5.   Tipa atbilstības deklarāciju izstrādā saskaņā ar:

| a) | attiecīgo SITS verifikācijas procedūrām; vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgo SITS verifikācijas procedūrām; vai

| b) | ja SITS nepiemēro, – saskaņā ar atbilstības izvērtēšanas procedūrām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK (42) B+D, B+F un H1 moduļos. |
| --- | --- |

b)

ja SITS nepiemēro, – saskaņā ar atbilstības izvērtēšanas procedūrām, kuras noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK (42) B+D, B+F un H1 moduļos.

6.   Vajadzības gadījumā Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem izveido ad hoc moduļus atbilstības izvērtēšanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

7.   Atļaujas attiecībā uz ritekļa tipu reģistrē 48. pantā minētajā atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistrā.

25. pants

Ritekļu atbilstība atļautajam ritekļa tipam

1.   Riteklis vai ritekļu sērija, kas atbilst atļautajam ritekļa tipam, bez papildu pārbaudēm saņem atļauju attiecībā uz ritekli saskaņā ar 21. pantu, pamatojoties uz pieteikuma iesniedzēja iesniegto minētā ritekļa tipa atbilstības deklarāciju.

2.   Ritekļa tipa atļaujas atjaunošana, kā minēts 24. panta 3. punktā, neskar tās atļaujas ritekļu laišanai tirgū, kuras jau ir izsniegtas, pamatojoties uz iepriekš piešķirtajām atļaujām laist tirgū konkrēto ritekļa tipu.

26. pants

Ritekļu vai ritekļu tipu neatbilstība pamatprasībām

1.   Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ekspluatācijas laikā konstatē, ka tā izmantotais riteklis neatbilst kādai no piemērojamām pamatprasībām, tas veic vajadzīgos korektīvos pasākumus, lai nodrošinātu ritekļa atbilstību. Turklāt tas var informēt Aģentūru un jebkuras attiecīgās valsts drošības iestādes par veiktajiem pasākumiem. Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir pierādījumi, ka neatbilstība pastāvēja jau tad, kad tika izdota atļauja ritekļu laišanai tirgū, tas informē Aģentūru un jebkuru citu attiecīgu valsts drošības iestādi.

2.   Ja valsts drošības iestādei, piemēram, Direktīvas (ES) .../... (43) 17. pantā paredzētās pārraudzības procesā, kļūst zināms, ka riteklis vai ritekļu tips, kura laišanai tirgū atļauju ir devusi vai nu Aģentūra saskaņā ar 21. panta 5. punktu vai saskaņā ar 24. pantu vai arī valsts drošības iestāde saskaņā ar 21. panta 8. punktu vai saskaņā ar 24. pantu, un kuru izmanto paredzētajiem mērķiem, neatbilst kādai no piemērojamām pamatprasībām, valsts drošības iestāde informē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kurš izmanto ritekli vai ritekļu tipu, un lūdz tam veikt vajadzīgos korektīvos pasākumus, lai nodrošinātu ritekļa(-u) atbilstību. Valsts drošības iestāde informē Aģentūru un jebkuras citas attiecīgas valsts drošības iestādes, tostarp tās iestādes, kuru teritorijā tiek izskatīts pieteikums atļaujai par tāda paša tipa ritekļa laišanu tirgū.

3.   Ja šā panta 1. un 2. punktā izklāstītajos gadījumos dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma veiktie korektīvie pasākumi nenodrošina atbilstību piemērojamām pamatprasībām un šāda neatbilstība rada nopietnu drošības risku, attiecīgā valsts drošības iestāde saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (43) 17. panta 6. punktu var piemērot pagaidu drošības pasākumus atbilstīgi saviem uzraudzības uzdevumiem. Valsts drošības iestāde vai Aģentūra vienlaikus var piemērot pagaidu drošības pasākumus, apturot ritekļa tipa atļauju, un uz tiem attiecas iespēja veikt pārskatīšanu tiesā vai šķīrējtiesas procedūra, kas izklāstīta 21. panta 7. punktā.

4.   Gadījumos, kas minēti 3. punktā, Aģentūra vai valsts drošības iestāde, kas izsniegusi atļauju, pēc tam, kad ir pārskatīta jebkādu nopietnā drošības riska novēršanai veikto pasākumu efektivitāte, var pieņemt lēmumu atsaukt vai grozīt atļauju, ja ir pierādīts, ka atļaujas izsniegšanas laikā nebija ievērota kāda pamatprasība. Minētajā nolūkā tās paziņo par savu lēmumu laišanas tirgū atļaujas vai ritekļa tipa atļaujas turētājam, norādot minētā lēmuma pamatojumu. Turētājs vienā mēnesī pēc Aģentūras vai valsts drošības iestādes lēmuma saņemšanas var tām lūgt lēmumu pārskatīt. Minētajā gadījumā lēmumu par atsaukšanu uz laiku aptur. Aģentūrai vai valsts drošības iestādei ir viens mēnesis pēc lūguma saņemšanas dienas, lai savu lēmumu apstiprinātu vai atceltu.

Attiecīgā gadījumā, ja Aģentūra un valsts drošības iestādes nepanāk vienošanos par vajadzību ierobežot vai atsaukt atļauju, izmanto šķīrējtiesas procedūru, kas paredzēta 21. panta 7. punktā. Ja šādas procedūras rezultātā ritekļa atļauja nav ne jāierobežo, ne jāatsauc, aptur šā panta 3. punktā minētos pagaidu drošības pasākumus.

5.   Ja Aģentūras lēmums tiek apstiprināts, ritekļa atļaujas turētājs Regulas (ES)..../... (44) 59. pantā minētajā termiņā var to pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izraudzīta saskaņā ar minētās regulas 55. pantu. Ja valsts drošības iestādes lēmums tiek apstiprināts, ritekļa atļaujas turētājs divos mēnešos pēc minētā lēmuma paziņošanas var to pārsūdzēt pārskatīšanai valsts tiesu iestādē saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (45) 18. panta 3. punktu. Pārsūdzēšanas procedūras nolūkā dalībvalstis var izraudzīt regulatīvo iestādi, kas noteikta Direktīvas 2012/34/ES 56. pantā.

6.   Ja Aģentūra nolemj atsaukt vai grozīt atļauju laist tirgū, kuru tā ir piešķīrusi, tā tieši informē visas valsts drošības iestādes, norādot sava lēmuma pamatojumu.

Ja valsts drošības iestāde nolemj atsaukt vai grozīt atļauju laist tirgū, kuru tā ir piešķīrusi, tā nekavējoties par to informē Aģentūru un norāda sava lēmuma pamatojumu. Tad Aģentūra informē pārējās valsts drošības iestādes.

7.   Aģentūras vai valsts drošības iestādes lēmumu atsaukt atļauju iekļauj attiecīgajā ritekļu reģistrā saskaņā ar 22. pantu vai ritekļu tipa atļaujas gadījumā – atļauto ritekļu tipu Eiropas reģistrā saskaņā ar 24. panta 7. punktu. Aģentūra un valsts drošības iestādes nodrošina, lai tiktu pienācīgi informēti dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kuri izmanto tāda paša tipa ritekļus kā riteklis vai ritekļu tips, uz ko attiecas atsaukums. Tādi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vispirms pārbauda, vai pastāv tāda pati neatbilstības problēma. Tādā gadījumā piemēro šajā pantā paredzēto procedūru.

8.   Ja ir atsaukta atļauja laist tirgū, attiecīgo ritekli vairs neizmanto un tā izmantošanas telpa netiek paplašināta. Ja ir atsaukta ritekļu tipa atļauja, ritekļi, kas ir būvēti saskaņā ar to, netiek laisti tirgū vai, ja tie jau ir laisti tirgū, tie tiek atsaukti. Var lūgt izsniegt jaunu atļauju, pamatojoties uz 21. pantā paredzēto procedūru atsevišķu ritekļu gadījumā vai pamatojoties uz 24. pantā paredzēto procedūru ritekļu tipa gadījumā.

9.   Ja šā panta 1. un 2. punktā paredzētajos gadījumos neatbilstība pamatprasībām skar tikai daļu no attiecīgā ritekļa izmantošanas telpas un šāda neatbilstība pastāvēja jau laikā, kad tika izsniegta atļauja to laist tirgū, atļauju groza, lai tajā nebūtu iekļautas attiecīgās izmantošanas telpas daļas.

VI NODAĻA

ATBILSTĪBAS IZVĒRTĒŠANAS STRUKTŪRAS

27. pants

Paziņojošās iestādes

1.   Dalībvalstis ieceļ paziņojošās iestādes, kas ir atbildīgas par to procedūru izveidi un veikšanu, kuras nepieciešamas, lai izvērtētu, paziņotu un uzraudzītu atbilstības izvērtēšanas struktūras, tostarp atbilstību 34. pantam.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka minētās iestādes paziņo Komisijai un pārējo dalībvalstu struktūrām, kas pilnvarotas veikt trešo personu atbilstības izvērtēšanas uzdevumus, kā paredzēts 10. panta 2. punktā un 15. panta 1. punktā. Tās arī nodrošina, ka tās paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm izraudzītās struktūras, kas minētas 15. panta 8. punktā.

3.   Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minētā izvērtēšana un uzraudzība jāveic valsts akreditācijas struktūrai Regulas (EK) Nr. 765/2008 nozīmē un saskaņā ar to.

4.   Ja paziņojošā iestāde deleģē vai kā citādi uztic veikt šā panta 1. punktā minēto izvērtēšanu, paziņošanu vai uzraudzību kādai struktūrai, kas nav valsts pārvaldes subjekts, minētā struktūra ir juridiska persona un atbilst 28. pantā noteiktajām prasībām. Tā veic pasākumus, lai segtu saistības, kas izriet no tās darbībām.

5.   Paziņojošā iestāde uzņemas pilnu atbildību par 3. punktā minētās struktūras veiktajiem uzdevumiem.

28. pants

Prasības attiecībā uz paziņojošajām iestādēm

Paziņojošā iestāde:

| a) | ir izveidota tā, lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem ar atbilstības izvērtēšanas struktūrām; |
| --- | --- |

a)

ir izveidota tā, lai izvairītos no jebkādiem interešu konfliktiem ar atbilstības izvērtēšanas struktūrām;

| b) | ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu savu darbību objektivitāti un taisnīgumu; |
| --- | --- |

b)

ir organizēta un darbojas tā, lai nodrošinātu savu darbību objektivitāti un taisnīgumu;

| c) | ir organizēta tā, lai visus lēmumus par atbilstības izvērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas izvērtēšanu; |
| --- | --- |

c)

ir organizēta tā, lai visus lēmumus par atbilstības izvērtēšanas struktūras paziņošanu pieņemtu kompetentas personas, kas nav tās pašas personas, kuras veikušas izvērtēšanu;

| d) | nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības izvērtēšanas struktūras, vai konsultāciju pakalpojumus komerciālā vai konkurences nolūkā; |
| --- | --- |

d)

nepiedāvā un neveic nekādas darbības, ko veic atbilstības izvērtēšanas struktūras, vai konsultāciju pakalpojumus komerciālā vai konkurences nolūkā;

| e) | nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti; |
| --- | --- |

e)

nodrošina iegūtās informācijas konfidencialitāti;

| f) | nodrošina, ka tās rīcībā ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei. |
| --- | --- |

f)

nodrošina, ka tās rīcībā ir pietiekams skaits kompetentu darbinieku tās pienākumu pienācīgai izpildei.

29. pants

Paziņojošo iestāžu pienākums sniegt informāciju

Dalībvalstis informē Komisiju par atbilstības izvērtēšanas struktūru izvērtēšanas, paziņošanas un uzraudzīšanas procedūrām savās valstīs, kā arī par jebkādām izmaiņām minētajās procedūrās.

Komisija dara šo informāciju publiski pieejamu.

30. pants

Atbilstības izvērtēšanas struktūras

1.   Paziņošanas mērķiem atbilstības izvērtēšanas struktūra atbilst šā panta 2. līdz 7. punktā un 31. un 32. pantā noteiktajām prasībām.

2.   Atbilstības izvērtēšanas struktūru izveido saskaņā ar valsts tiesību aktiem, un tai ir tiesībspēja.

3.   Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir spējīga veikt visus atbilstības izvērtēšanas uzdevumus, kuri tai noteikti attiecīgajā SITS un saistībā ar kuriem tā ir paziņota, neatkarīgi no tā, vai šos uzdevumus veic pati atbilstības izvērtēšanas struktūra vai tie tiek veikti tās vārdā un tās atbildībā.

Atbilstības izvērtēšanas struktūrai vienmēr un visām atbilstības izvērtēšanas procedūrām un visiem produktu veidiem un kategorijām, saistībā ar ko tā ir paziņota, ir:

| a) | nepieciešamais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības izvērtēšanas uzdevumus; |
| --- | --- |

a)

nepieciešamais personāls ar tehniskām zināšanām un pietiekamu un atbilstīgu pieredzi, lai veiktu atbilstības izvērtēšanas uzdevumus;

| b) | attiecīgs to procedūru apraksts, saskaņā ar kurām jāveic atbilstības izvērtēšana, nodrošinot pārredzamību un to, ka šīs procedūras ir iespējams piemērot. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, kurus tā veic kā paziņotā atbilstības izvērtēšanas struktūra, ir nodalīti no citām darbībām; |
| --- | --- |

b)

attiecīgs to procedūru apraksts, saskaņā ar kurām jāveic atbilstības izvērtēšana, nodrošinot pārredzamību un to, ka šīs procedūras ir iespējams piemērot. Tai ir izstrādāta pienācīga politika un procedūras, ar ko uzdevumi, kurus tā veic kā paziņotā atbilstības izvērtēšanas struktūra, ir nodalīti no citām darbībām;

| c) | pienācīgas procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, tā struktūru, attiecīgās produkta tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida. |
| --- | --- |

c)

pienācīgas procedūras darbību veikšanai, kurās pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, tā struktūru, attiecīgās produkta tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveida vai sērijveida.

Tai ir līdzekļi, kas nepieciešami, lai pienācīgi veiktu tehniskos un administratīvos uzdevumus, kuri saistīti ar atbilstības izvērtēšanas darbībām, un ir piekļuve visam nepieciešamajam aprīkojumam vai iekārtām un telpām.

4.   Atbilstības izvērtēšanas struktūrām ir apdrošināta civiltiesiskā atbildība, ja vien atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai ja vien dalībvalsts pati nav tieši atbildīga par atbilstības izvērtēšanu.

5.   Atbilstības izvērtēšanas struktūras personāls glabā dienesta noslēpumus attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot pienākumus saskaņā ar attiecīgo SITS vai jebkuru valsts tiesību aktu noteikumu, ar kuru to īsteno, izņemot attiecībā uz tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā darbības tiek veiktas. Īpašumtiesības ir aizsargātas.

6.   Atbilstības izvērtēšanas struktūras piedalās attiecīgajās standartizācijas darbībās un saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem izveidotās paziņoto atbilstības izvērtēšanas struktūru koordinācijas grupas darbībās vai nodrošina, ka personāls, kas veic izvērtēšanu, ir informēts par šīm darbībām, un piemēro kā vispārējas pamatnostādnes minētās koordinācijas grupas administratīvos lēmumus un sagatavotos dokumentus.

7.   Atbilstības izvērtēšanas struktūras, kuras paziņotas attiecībā uz lauka un/vai borta vadības kontroles un signalizācijas iekārtu apakšsistēmām, piedalās vai nodrošina, ka to izvērtēšanas jomas personāls ir informēts par darbībām, ko veic ERTMS grupa, kas minēta Regulas (ES) .../... (46) 29. pantā. Tās piemēro minētās grupas darba rezultātā izstrādātās pamatnostādnes. Tādā gadījumā, ja attiecīgās atbilstības izvērtēšanas struktūras uzskata, ka pamatnostādnes piemērot ir nelietderīgi vai nav iespējams, tās iesniedz savus apsvērumus apspriešanai ERTMS grupā nolūkā pastāvīgi pilnveidot pamatnostādnes.

31. pants

Atbilstības izvērtēšanas struktūru objektivitāte

1.   Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir trešās personas iestāde, kas ir neatkarīga no organizācijas vai izvērtējamā produkta ražotāja.

Struktūru, kas pieder uzņēmumu asociācijai vai profesionālai federācijai, kura pārstāv uzņēmumus, kas iesaistīti tās izvērtējamo produktu projektēšanā, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, var uzskatīt par šādu iestādi, ja ir pierādīta tās neatkarība un interešu konflikta neesamība.

2.   Tiek garantēta atbilstības izvērtēšanas struktūru, to augstākā līmeņa vadības un izvērtēšanā iesaistīto darbinieku objektivitāte.

3.   Atbilstības izvērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgi par atbilstības izvērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav izvērtējamo produktu projektētāji, ražotāji, piegādātāji, uzstādītāji, pircēji, īpašnieki, lietotāji vai apkalpotāji vai minēto personu pilnvaroti pārstāvji. Tas neliedz izmantot izvērtētos produktus, kas ir vajadzīgi atbilstības izvērtēšanas struktūras darbībai, vai izmantot šādus produktus personīgiem mērķiem.

4.   Atbilstības izvērtēšanas struktūra, tās augstākā līmeņa vadība un personāls, kas ir atbildīgi par atbilstības izvērtēšanas uzdevumu veikšanu, nav tieši iesaistīti šo produktu projektēšanā, ražošanā vai būvē, tirdzniecībā, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē, kā arī nepārstāv šajās darbībās iesaistītās personas. Tie neiesaistās nekādās darbībās, kas var būt pretrunā ar to lēmuma neatkarību vai godprātību attiecībā uz atbilstības izvērtēšanas darbībām, saistībā ar kurām tie ir paziņoti. Šis aizliegums jo īpaši attiecas uz konsultāciju pakalpojumiem.

5.   Atbilstības izvērtēšanas struktūras nodrošina, lai to filiāļu vai apakšlīgumu slēdzēju darbības neietekmētu atbilstības izvērtēšanas darbību konfidencialitāti, objektivitāti vai taisnīgumu.

6.   Atbilstības izvērtēšanas struktūras un to personāls veic atbilstības izvērtēšanas darbības ar visaugstāko profesionālo integritāti un vajadzīgo tehnisko kompetenci konkrētajā jomā bez spiediena un pamudinājumiem, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt to lēmumu vai atbilstības izvērtēšanas darbību rezultātus, īpaši attiecībā uz personām vai personu grupām, kuras ir ieinteresētas šo darbību rezultātos.

32. pants

Atbilstības izvērtēšanas struktūru personāls

1.   Personālam, kas ir atbildīgs par atbilstības izvērtēšanas darbību veikšanu, ir šādas prasmes:

| a) | padziļināta tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības izvērtēšanas darbību jomu, saistībā ar kuru atbilstības izvērtēšanas struktūra ir paziņota; |
| --- | --- |

a)

padziļināta tehniskā un profesionālā apmācība, kas aptver visu atbilstības izvērtēšanas darbību jomu, saistībā ar kuru atbilstības izvērtēšanas struktūra ir paziņota;

| b) | pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo izvērtēšanu un pienācīga kompetence veikt minētos izvērtējumus; |
| --- | --- |

b)

pietiekamas zināšanas par prasībām attiecībā uz veicamo izvērtēšanu un pienācīga kompetence veikt minētos izvērtējumus;

| c) | atbilstīgas zināšanas un sapratne par pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos; |
| --- | --- |

c)

atbilstīgas zināšanas un sapratne par pamatprasībām, piemērojamajiem saskaņotajiem standartiem un attiecīgajiem noteikumiem Savienības tiesību aktos;

| d) | spēja sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kuros pierādīts, ka izvērtēšana ir veikta. |
| --- | --- |

d)

spēja sagatavot sertifikātus, dokumentāciju un ziņojumus, kuros pierādīts, ka izvērtēšana ir veikta.

2.   Atalgojums, ko saņem atbilstības izvērtēšanas struktūras augstākā līmeņa vadība un personāls, kas veic izvērtēšanu, nav atkarīgs no veikto izvērtējumu skaita vai to rezultātiem.

33. pants

Pieņēmums par atbilstības izvērtēšanas struktūras atbilstību

Ja atbilstības izvērtēšanas struktūra pierāda tās atbilstību kritērijiem, kas noteikti attiecīgajos saskaņotajos standartos vai to daļās, uz kuriem atsauces publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, to uzskata par atbilstīgu 30. līdz 32. panta prasībām, ciktāl piemērojamie saskaņotie standarti attiecas uz šīm prasībām.

34. pants

Paziņoto struktūru filiāles un apakšuzņēmēji

1.   Ja paziņotā struktūra slēdz apakšlīgumus par konkrētu uzdevumu veikšanu saistībā ar atbilstības izvērtēšanu vai izmanto filiāli, tā nodrošina, ka apakšuzņēmējs vai filiāle atbilst 30. līdz 32. panta prasībām, un attiecīgi informē paziņojošo iestādi.

2.   Paziņotās struktūras uzņemas pilnu atbildību par apakšuzņēmēju vai filiāļu veiktajiem uzdevumiem neatkarīgi no tā, kur tie veic uzņēmējdarbību.

3.   Par paziņoto struktūru darbībām var slēgt apakšlīgumu vai tās var veikt filiāle tikai tad, ja klients tam piekrīt.

4.   Paziņotās struktūras glabā paziņojošajai iestādei pieejamus attiecīgos dokumentus par apakšuzņēmēja vai filiāles kvalifikācijas izvērtēšanu un darbu, ko tie veikuši atbilstīgi attiecīgajai SITS.

35. pants

Akreditētās iekšējās struktūras

1.   Pieteikuma iesniedzēji var izmantot akreditētu iekšējo struktūru, lai veiktu atbilstības izvērtēšanas darbības nolūkā īstenot procedūras, kas izklāstītas Lēmuma Nr. 768/2008/EK II pielikumā noteiktajā modulī A1, A2, C1 vai C2 un Lēmuma 2010/713/ES I pielikumā noteiktajā modulī CA1 un CA2. Minētā iestāde ir attiecīgā pieteikuma iesniedzēja uzņēmuma atsevišķa un skaidri nodalīta daļa, un tā nepiedalās izvērtējamo produktu projektēšanā, ražošanā, piegādē, uzstādīšanā, lietošanā vai apkopē.

2.   Akreditēta iekšējā struktūra atbilst šādām prasībām:

| a) | tā ir akreditēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008; |
| --- | --- |

a)

tā ir akreditēta saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 765/2008;

| b) | struktūra un tās personāls uzņēmumā, kura daļa tie ir, ir organizatoriski identificējami, un tiem ir izstrādātas pārskatu sniegšanas metodes, kas nodrošina to objektivitāti un pierāda to kompetentajai valsts akreditācijas struktūrai; |
| --- | --- |

b)

struktūra un tās personāls uzņēmumā, kura daļa tie ir, ir organizatoriski identificējami, un tiem ir izstrādātas pārskatu sniegšanas metodes, kas nodrošina to objektivitāti un pierāda to kompetentajai valsts akreditācijas struktūrai;

| c) | ne struktūra, ne tās personāls nav atbildīgi par izvērtējamo produktu projektēšanu, ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, ekspluatāciju vai apkopi, un tie arī neiesaistās jebkādās darbībās, kas varētu būt konfliktā ar viņu sprieduma neatkarību vai godprātību izvērtēšanas darbībās; |
| --- | --- |

c)

ne struktūra, ne tās personāls nav atbildīgi par izvērtējamo produktu projektēšanu, ražošanu, piegādi, uzstādīšanu, ekspluatāciju vai apkopi, un tie arī neiesaistās jebkādās darbībās, kas varētu būt konfliktā ar viņu sprieduma neatkarību vai godprātību izvērtēšanas darbībās;

| d) | struktūra sniedz pakalpojumus tikai un vienīgi uzņēmumam, kura daļa tā ir. |
| --- | --- |

d)

struktūra sniedz pakalpojumus tikai un vienīgi uzņēmumam, kura daļa tā ir.

3.   Akreditētu iekšējo struktūru nepaziņo dalībvalstīm vai Komisijai, bet informāciju par tās akreditāciju paziņojošai iestādei pēc tās pieprasījuma sniedz uzņēmums, kura daļa tā ir, vai valsts akreditācijas struktūra.

36. pants

Paziņošanas pieteikums

1.   Atbilstības izvērtēšanas struktūra iesniedz paziņošanas pieteikumu paziņojošai iestādei tajā dalībvalstī, kur tā veic uzņēmējdarbību.

2.   Minētajam pieteikumam pievieno aprakstu par atbilstības izvērtēšanas darbībām, atbilstības izvērtēšanas moduli vai moduļiem un produktu vai produktiem, par kuriem minētā struktūra paziņo sevi par kompetentu, kā arī akreditācijas sertifikātu, ja tāds ir, ko izsniegusi valsts akreditācijas struktūra, apliecinot, ka atbilstības izvērtēšanas struktūra atbilst 30. līdz 32. panta prasībām.

3.   Ja attiecīgajai atbilstības izvērtēšanas struktūrai nav akreditācijas sertifikāta, tā paziņojošajai iestādei iesniedz visus dokumentāros pierādījumus, kas nepieciešami, lai verificētu, atzītu un regulāri uzraudzītu tās atbilstību 30. līdz 32. panta prasībām.

37. pants

Paziņošanas procedūra

1.   Paziņojošās iestādes paziņo tikai tās atbilstības izvērtēšanas struktūras, kuras atbilst 30. līdz 32. panta prasībām.

2.   Paziņojošās iestādes paziņo par 1. punktā minētajām struktūrām Komisijai un pārējām dalībvalstīm, izmantojot Komisijas izveidoto un pārvaldīto elektronisko paziņošanas sistēmu.

3.   Paziņojumā iekļauj pilnīgu informāciju par atbilstības izvērtēšanas darbībām, attiecīgo atbilstības izvērtēšanas moduli vai moduļiem un produktu vai produktiem un attiecīgo akreditācijas sertifikātu vai citu kompetences apliecinājumu, kā paredzēts 4. punktā.

4.   Ja paziņošana nav veikta, pamatojoties uz 36. panta 2. punktā minēto akreditācijas sertifikātu, paziņojošā iestāde iesniedz Komisijai un pārējām dalībvalstīm dokumentārus pierādījumus, kuri apliecina atbilstības izvērtēšanas struktūras kompetenci un veiktos pasākumus, ar ko nodrošina, ka minētā struktūra tiek periodiski uzraudzīta un arī turpmāk atbildīs 30. līdz 32. pantā noteiktajām prasībām.

5.   Attiecīgā struktūra var veikt paziņotās struktūras darbības tikai tad, ja Komisija vai pārējās dalībvalstis nav cēlušas iebildumus divās nedēļās no paziņošanas, ja izmanto akreditācijas sertifikātu, vai divos mēnešos no paziņošanas, ja neizmanto akreditācijas procedūru.

6.   Par jebkādiem turpmākiem būtiskiem paziņojuma grozījumiem paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm.

38. pants

Paziņoto struktūru identifikācijas numuri un saraksti

1.   Komisija katrai paziņotajai struktūrai piešķir identifikācijas numuru.

Paziņotajai struktūrai piešķir vienu identifikācijas numuru pat tad, ja tā paziņota saskaņā ar vairākiem Savienības tiesību aktiem.

2.   Komisija dara publiski pieejamu to struktūru sarakstu, kuras paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, tostarp identifikācijas numurus, kuri tām piešķirti, un darbības, kuru veikšanai tās paziņotas.

Komisija nodrošina minētā saraksta atjaunināšanu.

39. pants

Izmaiņas paziņojumos

1.   Ja paziņojošā iestāde ir noskaidrojusi vai ir tikusi informēta, ka paziņotā struktūra vairs neatbilst 30. līdz 32. panta prasībām vai nepilda savus pienākumus, paziņojošā iestāde attiecīgi ierobežo, aptur vai atsauc paziņojumu, ņemot vērā to, kādā mērā nav spēts nodrošināt atbilstību minētajām prasībām vai pildīt minētos pienākumus. Tā nekavējoties par to attiecīgi informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

2.   Ja paziņojums ir ierobežots, apturēts vai atsaukts vai ja paziņotā struktūra ir beigusi darbību, paziņojošā dalībvalsts veic atbilstīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka minētās struktūras dokumentus apstrādā cita paziņotā struktūra vai arī tie pēc pieprasījuma ir pieejami atbildīgajām paziņojošām un tirgus uzraudzības iestādēm.

40. pants

Paziņoto struktūru kompetences apšaubīšana

1.   Komisija izmeklē visus gadījumus, kad tai ir radušās šaubas vai tai ir ziņots par šaubām attiecībā uz kādas paziņotās struktūras kompetenci vai tās spēju pastāvīgi izpildīt prasības un pienākumus, kuri uz to attiecas.

2.   Paziņojošā dalībvalsts pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju saistībā ar attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai tās kompetences uzturēšanu.

3.   Komisija nodrošina, lai visa sensitīvā informācija, kas saņemta izmeklēšanas gaitā, tiktu apstrādāta konfidenciāli.

4.   Ja Komisija pārliecinās, ka paziņotā struktūra neatbilst vai vairs neatbilst tās paziņojuma prasībām, tā attiecīgi informē paziņojošo dalībvalsti un lūdz tai veikt nepieciešamos korektīvos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā atsaukt paziņojumu.

41. pants

Paziņoto struktūru pienākumi to darbības laikā

1.   Paziņotās struktūras veic atbilstības izvērtēšanu saskaņā ar attiecīgās SITS pielikumā paredzētajām atbilstības izvērtēšanas procedūrām.

2.   Atbilstības izvērtēšanu veic samērīgi, izvairoties no liekiem apgrūtinājumiem uzņēmējiem. Paziņotās struktūras, īstenojot savu darbību, pienācīgi ņem vērā uzņēmuma lielumu, nozari, kurā tas darbojas, tā uzbūvi, attiecīgās produkta tehnoloģijas sarežģītības pakāpi un to, vai ražošanas process ir masveidīgs vai sērijveida.

Tā rīkojoties, tās tomēr īsteno mērķi izvērtēt produkta atbilstību šai direktīvai.

3.   Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis attiecīgajās SITS vai attiecīgajos saskaņotajos standartos vai tehniskajās specifikācijās noteiktās prasības, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu atbilstīgus korektīvus pasākumus, un neizsniedz atbilstības sertifikātu.

4.   Ja, uzraugot atbilstību pēc sertifikāta izsniegšanas, paziņotā struktūra konstatē, ka produkts vairs neatbilst attiecīgajām SITS vai attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem vai tehniskajām specifikācijām, tā pieprasa, lai ražotājs veiktu atbilstīgus korektīvus pasākumus, un vajadzības gadījumā aptur vai atsauc sertifikātu.

5.   Ja korektīvi pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai atsauc attiecīgos sertifikātus.

42. pants

Paziņoto struktūru pienākums sniegt informāciju

1.   Paziņotās struktūras informē paziņojošo iestādi par:

| a) | jebkuru sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai atsaukšanu; |
| --- | --- |

a)

jebkuru sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai atsaukšanu;

| b) | visiem apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības jomu un nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

visiem apstākļiem, kas ietekmē paziņojuma darbības jomu un nosacījumus;

| c) | visiem informācijas pieprasījumiem par atbilstības izvērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm; |
| --- | --- |

c)

visiem informācijas pieprasījumiem par atbilstības izvērtēšanas darbībām, ko tās saņēmušas no tirgus uzraudzības iestādēm;

| d) | atbilstības izvērtēšanas darbībām, kas veiktas to paziņojuma darbības jomā, un visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšlīgumu slēgšanu – pēc pieprasījuma. |
| --- | --- |

d)

atbilstības izvērtēšanas darbībām, kas veiktas to paziņojuma darbības jomā, un visām citām veiktajām darbībām, tostarp pārrobežu darbībām un apakšlīgumu slēgšanu – pēc pieprasījuma.

Kompetentās valsts drošības iestādes tiek arī informētas par jebkuru sertifikāta atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai atsaukšanu saskaņā ar a) apakšpunktu.

2.   Paziņotās struktūras sniedz pārējām struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu un veic līdzīgas atbilstības izvērtēšanas darbības, kuras attiecas uz tiem pašiem produktiem, attiecīgu informāciju par jautājumiem saistībā ar negatīviem un, pēc pieprasījuma, pozitīviem atbilstības izvērtēšanas rezultātiem.

3.   Paziņotās struktūras iesniedz Aģentūrai apakšsistēmu “EK” verifikācijas sertifikātus, savstarpējas izmantojamības komponentu “EK” atbilstības sertifikātus un savstarpējas izmantojamības komponentu “EK” sertifikātus par piemērotību lietošanai.

43. pants

Paraugprakses apmaiņa

Komisija organizē paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par paziņošanas politiku.

44. pants

Paziņoto struktūru koordinēšana

Komisija nodrošina atbilstīgu koordināciju un sadarbību starp struktūrām, kas paziņotas saskaņā ar šo direktīvu, šim nolūkam izveidojot nozares paziņoto struktūru grupu. Aģentūra atbalsta paziņoto struktūru darbības saskaņā ar Regulas (ES).../... (47) 24. pantu.

Dalībvalstis nodrošina, lai struktūras, ko tās paziņojušas, tieši vai ar ieceltu pārstāvju starpniecību piedalītos minētās grupas darbā.

45. pants

Izraudzītās struktūras

1.   Prasības attiecībā uz atbilstības izvērtēšanas struktūrām, kas izklāstītas 30. līdz 34. pantā, attiecas arī uz struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 15. panta 8. punktu, izņemot:

| a) | tādu prasmju gadījumā, kas prasītas tās personālam saskaņā ar 32. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ja izraudzītajai struktūrai ir atbilstīgas zināšanas un izpratne par valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

tādu prasmju gadījumā, kas prasītas tās personālam saskaņā ar 32. panta 1. punkta c) apakšpunktu, ja izraudzītajai struktūrai ir atbilstīgas zināšanas un izpratne par valsts tiesību aktiem;

| b) | tādu dokumentu gadījumā, kam jābūt paziņojošās iestādes rīcībā saskaņā ar 34. panta 4. punktu, ja izraudzītā struktūra ietver dokumentus, kuri attiecas uz darbu, ko veic filiāles vai apakšlīgumu slēdzēji saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

tādu dokumentu gadījumā, kam jābūt paziņojošās iestādes rīcībā saskaņā ar 34. panta 4. punktu, ja izraudzītā struktūra ietver dokumentus, kuri attiecas uz darbu, ko veic filiāles vai apakšlīgumu slēdzēji saskaņā ar attiecīgajiem valsts noteikumiem.

2.   Pienākumi darbības laikā, kas izklāstīti 41. pantā, attiecas arī uz struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar 15. panta 8. punktu, izņemot, ja šie pienākumi attiecas uz valsts noteikumiem, nevis SITS.

3.   Arī 42. panta 1. punktā minētais pienākums informēt attiecas uz izraudzītajām struktūrām, kuras attiecīgi informē dalībvalstis.

VII NODAĻA

REĢISTRI

46. pants

Ritekļu numurēšanas sistēma

1.   Reģistrējot saskaņā ar 22. pantu, kompetentā iestāde reģistrācijas dalībvalstī katram riteklim piešķir Eiropas ritekļa numuru (EVN). Katru ritekli marķē ar piešķirto EVN.

2.   EVN specifikācijas tiek izklāstītas pasākumos, kas minēti 47. panta 2. punktā, saskaņā ar attiecīgo SITS.

3.   Katram riteklim Eiropas ritekļa numuru piešķir tikai vienreiz, ja vien 47. panta 2. punktā minētajos pasākumos nav norādīts citādi, saskaņā ar attiecīgo SITS.

4.   Neatkarīgi no 1. punkta attiecībā uz ritekļiem, kas tiek izmantoti vai ko paredzēts izmantot pārvadājumiem no vai uz trešām valstīm, kurās sliežu ceļa platums atšķiras no sliežu platuma galvenajā dzelzceļa tīklā Savienībā, dalībvalstis drīkst ļaut ekspluatēt ritekļus, kas skaidri identificēti saskaņā ar atšķirīgu kodēšanas sistēmu.

47. pants

Ritekļu reģistri

1.   Līdz tam laikam, kad sāks darboties 5. punktā minētais Eiropas ritekļu reģistrs, katra dalībvalsts saglabā valsts ritekļu reģistru. Minētais reģistrs:

| a) | atbilst 2. punktā minētajām kopīgajām specifikācijām; |
| --- | --- |

a)

atbilst 2. punktā minētajām kopīgajām specifikācijām;

| b) | tiek atjaunināts, un to dara no jebkura dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma neatkarīga struktūra; |
| --- | --- |

b)

tiek atjaunināts, un to dara no jebkura dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma neatkarīga struktūra;

| c) | ir pieejams valsts drošības iestādēm un izmeklēšanas struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (48) 16. un 22. pantu; atbildot uz likumīgām prasībām, tam jābūt pieejamam arī regulatīvajām struktūrām, kas minētas Direktīvas 2012/34/ES 55. pantā, un Aģentūrai, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, kā arī personām vai organizācijām, kas ritekļus reģistrē vai kas norādītas reģistrā. |
| --- | --- |

c)

ir pieejams valsts drošības iestādēm un izmeklēšanas struktūrām, kas izraudzītas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (48) 16. un 22. pantu; atbildot uz likumīgām prasībām, tam jābūt pieejamam arī regulatīvajām struktūrām, kas minētas Direktīvas 2012/34/ES 55. pantā, un Aģentūrai, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, kā arī personām vai organizācijām, kas ritekļus reģistrē vai kas norādītas reģistrā.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem kopējas specifikācijas valstu ritekļu reģistriem attiecībā uz to saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu, tostarp datu apmaiņas kārtību, un noteikumiem par datu ievadi un apskati.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Valsts ritekļu reģistrā ir vismaz šādi elementi:

| a) | EVN; |
| --- | --- |

a)

EVN;

| b) | atsauces uz “EK” verificēšanas deklarāciju un tās izdevēju struktūru; |
| --- | --- |

b)

atsauces uz “EK” verificēšanas deklarāciju un tās izdevēju struktūru;

| c) | atsauces uz 48. pantā minēto Eiropas apstiprināto ritekļu tipu reģistru; |
| --- | --- |

c)

atsauces uz 48. pantā minēto Eiropas apstiprināto ritekļu tipu reģistru;

| d) | ritekļa īpašnieka un turētāja identifikācija; |
| --- | --- |

d)

ritekļa īpašnieka un turētāja identifikācija;

| e) | ritekļa izmantošanas ierobežojumi; |
| --- | --- |

e)

ritekļa izmantošanas ierobežojumi;

| f) | par apkopi atbildīgā struktūrvienība. |
| --- | --- |

f)

par apkopi atbildīgā struktūrvienība.

4.   Kamēr dalībvalstu valstu ritekļu reģistri nav saistīti saskaņā ar 2. punktā minētajām specifikācijām, katra dalībvalsts attiecībā uz datiem, kas uz to attiecas, atjaunina savu reģistru ar grozījumiem, ko cita dalībvalsts saistībā ar attiecīgajiem datiem ir izdarījusi savā reģistrā.

5.   Lai dalībvalstīm un ieinteresētajām personām samazinātu administratīvo slogu un liekas izmaksas, Komisija līdz ... (49), ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, ar īstenošanas aktiem pieņem tehniskās un funkcionālās specifikācijas attiecībā uz Eiropas ritekļu reģistru, kurā būtu iekļauti valstu ritekļu reģistri, lai visiem ritekļu reģistrācijas un datu pārvaldības lietotājiem nodrošinātu saskaņotu saskarni. Tiek piemērots 1. punkta b) un c) apakšpunkts un 3. punkts. Šādās specifikācijās ietver saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu, tostarp datu apmaiņas kārtību, un noteikumus par datu ievadi un apskati, kā arī migrācijas posmus.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru un pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu.

Eiropas ritekļu reģistru izstrādā, ņemot vērā Aģentūras un dalībvalstu jau izveidotās IT lietojumprogrammas un reģistrus, piemēram, centralizēto Eiropas ritekļu virtuālo reģistru, kas savienots ar valstu ritekļu reģistriem. Eiropas ritekļu reģistrs sāk darbību līdz ... (50).

6.   Turētājs nekavējoties ziņo dalībvalstij, kurā riteklis tika reģistrēts, par jebkādiem grozījumiem datos, kas ievadīti ritekļu reģistros, par ritekļa izjaukšanu vai par lēmumu to vairs nereģistrēt.

7.   Ja riteklim ir pirmo reizi piešķirta atļauja trešā valstī un pēc tam tas tiek izmantots kādā dalībvalstī, šī dalībvalsts nodrošina, lai ritekļa dati, tostarp vismaz dati par attiecīgo ritekļa turētāju, par tā apkopi atbildīgo struktūrvienību un ritekļa izmantošanas ierobežojumiem būtu atrodami kādā ritekļu reģistrā vai kā citādi tiktu nekavējoties darīti pieejami vienkārši saprotamā formā ar tādiem pašiem nediskriminējošiem principiem, kādus piemēro līdzīgiem datiem, kas iegūti no ritekļu reģistra.

48. pants

Eiropas atļauto ritekļu tipu reģistrs

1.   Aģentūra izveido un uztur reģistru, kurā norādītas atļaujas laist tirgū ritekļa tipu, kas izsniegtas saskaņā ar 24. pantu. Minētais reģistrs:

| a) | ir publisks un elektroniski pieejams; |
| --- | --- |

a)

ir publisks un elektroniski pieejams;

| b) | atbilst 2. punktā minētajām kopīgajām specifikācijām; |
| --- | --- |

b)

atbilst 2. punktā minētajām kopīgajām specifikācijām;

| c) | ir saistīts ar attiecīgajiem ritekļu reģistriem. |
| --- | --- |

c)

ir saistīts ar attiecīgajiem ritekļu reģistriem.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem kopīgās specifikācijas atļauto ritekļu tipu reģistram attiecībā uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu un noteikumiem par datu ievadi un apskati. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

3.   Reģistrā par katru ritekļa tipu ietverti vismaz šādi elementi:

| a) | ritekļa tipa tehniskie parametri, tostarp tie, kas attiecas uz tā pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā definēts attiecīgajās SITS; |
| --- | --- |

a)

ritekļa tipa tehniskie parametri, tostarp tie, kas attiecas uz tā pieejamību personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, kā definēts attiecīgajās SITS;

| b) | ražotāja nosaukums; |
| --- | --- |

b)

ražotāja nosaukums;

| c) | to atļauju dati, kuras ir saistītas ar kāda ritekļa tipam paredzēto izmantošanas telpu, tostarp par jebkādiem ierobežojumiem vai atcelšanu. |
| --- | --- |

c)

to atļauju dati, kuras ir saistītas ar kāda ritekļa tipam paredzēto izmantošanas telpu, tostarp par jebkādiem ierobežojumiem vai atcelšanu.

49. pants

Infrastruktūras reģistrs

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tiek publicēts infrastruktūras reģistrs, kurā norādītas tīkla parametru vērtības katrai attiecīgajai apakšsistēmai vai apakšsistēmas daļai, kā izklāstīts attiecīgajā SITS.

2.   Lai pārbaudītu ritekļa un tīkla tehnisko savietojamību, infrastruktūras reģistrā norādītās parametru vērtības izmanto apvienojumā ar parametru vērtībām, kas norādītas atļaujā ritekli laist tirgū.

3.   Infrastruktūras reģistrā var izvirzīt stacionāro iekārtu izmantošanas nosacījumus un noteikt citus ierobežojumus.

4.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka infrastruktūras reģistrs ir atjaunināts saskaņā ar 5. punktu.

5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem kopīgās specifikācijas attiecībā uz saturu, datu formātu, funkcionālo un tehnisko arhitektūru, ekspluatācijas režīmu un noteikumiem par datu ievadi un apskati. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

VIII NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

50. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 5. panta 1. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (51). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu parasto praksi un pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas rīkotu apspriešanās ar ekspertiem, tostarp ar dalībvalstu ekspertiem.

4.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā norādītais pilnvaru deleģējums. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

5.   Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

6.   Saskaņā ar 5. panta 1. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

51. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas izveidota saskaņā ar Padomes Direktīvas 96/48/EK (52) 21. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

52. pants

Motivācija

Jebkurā lēmumā, kas pieņemts saskaņā ar šo direktīvu un skar savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības vai piemērotības lietošanai izvērtējumu vai Savienības dzelzceļa sistēmas apakšsistēmu pārbaudi, vai jebkurā lēmumā, kas pieņemts, ievērojot 7., 12. un 17. pantu, iekļauj tā detalizētu pamatojumu. Par tiem, cik vien drīz iespējams, paziņo ieinteresētajai pusei, vienlaikus norādot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir pieejami saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem, kā arī termiņus šo līdzekļu piemērošanai.

53. pants

Ziņojumi un informācija

1.   Līdz ... (53) Komisija sniedz ziņojumu par panāktajiem rezultātiem, gatavojoties Aģentūras nozīmes pastiprināšanai saskaņā ar šo direktīvu. Turklāt reizi trijos gados un pirmoreiz – trīs gadus pēc 54. pantā paredzētā pārejas laika beigām – Komisija ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kas ir paveikts, nodrošinot Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un Aģentūras darbību šajā sakarā. Minētajā ziņojumā ietver arī VII nodaļā minēto reģistru ieviešanas un izmantošanas novērtējumu un 7. pantā izklāstīto gadījumu un V nodaļas piemērošanas analīzi, jo īpaši izvērtējot starp Aģentūru un valsts drošības iestādēm noslēgto sadarbības nolīgumu darbību. Saistībā ar pirmo ziņojumu, kas jāsniedz pēc pārejas laika beigām, Komisija veic padziļinātas konsultācijas ar attiecīgajām iesaistītajām personām un izveido programmu, kas ļautu izvērtēt panākto. Komisija, ja tas atbilst iepriekš minētajai analīzei, iesniedz leģislatīvo aktu priekšlikumus, tostarp priekšlikumus attiecībā uz Aģentūras turpmāko lomu savstarpējas izmantojamības veicināšanā.

2.   Aģentūra izstrādā un periodiski atjaunina mehānismu, ar kura palīdzību var sastādīt Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējas izmantojamības pārskatu pēc dalībvalsts, Eiropas Parlamenta vai Komisijas pieprasījuma. Šajā mehānismā izmanto ziņas, kas ir ietvertas VII nodaļā paredzētajos reģistros.

54. pants

Pārejas režīms ritekļu izmantošanā

1.   Neskarot šā panta 4. punktu, ritekļiem, kam nepieciešama atļauja laikposmā no ... (54) līdz ... (55), piemēro Direktīvas 2008/57/EK V nodaļā paredzētos noteikumus.

2.   Atļaujas ritekļu nodošanai ekspluatācijā, kas izsniegtas, ievērojot 1. punktu, un visas citas atļaujas, kas piešķirtas pirms ... (54), tostarp atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, jo īpaši RIC (Regolamento Internazionale Carrozze) un RIV (Regolamento Internazionale Veicoli), paliek spēkā saskaņā ar nosacījumiem, ar kuriem atļaujas piešķirtas.

3.   Ritekļi, kurus atļauts nodot ekspluatācijā, ievērojot 1. un 2. punktu, saņem jaunu atļauju ritekli laist tirgū, lai tos varētu izmantot tīklā vai vairākos tīklos, uz ko vēl neattiecas to atļauja. Uz laišanu tirgū minētajos papildu tīklos attiecas 21. pants.

4.   Līdz ... (55) Aģentūra uzņemas veikt atļauju izsniegšanas uzdevumus, ievērojot 21. un 24. pantu, un 19. pantā minētos uzdevumus attiecībā uz izmantošanas telpām dalībvalstīs, kuras nav paziņojušas Aģentūrai un Komisijai saskaņā ar 57. panta 2. punktu. Atkāpjoties no 21. un 24. panta, dalībvalstu valsts drošības iestādes, kuras ir paziņojušas Aģentūrai un Komisijai, ievērojot 57. panta 2. punktu, var turpināt izsniegt atļaujas saskaņā ar Direktīvu 2008/57/EK līdz ... (56).

55. pants

Citi pārejas noteikumi

1.   Direktīvas 2008/57/EK IV, V, VII un IX pielikumu piemēro līdz šīs direktīvas 7. panta 5. punktā, 9. panta 4. punktā, 14. panta 10. punktā un 15. panta 9. punktā minēto attiecīgo īstenošanas aktu piemērošanas dienai.

2.   Direktīvu 2008/57/EK turpina piemērot attiecībā uz ERTMS stacionāro lauka iekārtu projektiem, kas jānodod ekspluatācijā laikposmā starp ... (54) un ... (55).

3.   Uz projektiem, kam publiskā iepirkuma procedūras vai līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas posms noslēdzies pirms ... (55), neattiecas 19. pantā minētā Aģentūras iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas procedūra.

4.   Līdz ... (57) pirms ... (54) parakstītos līgumos ietvertajām iespējām nepiemēro 19. pantā minēto Aģentūras iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas procedūru, pat ja tās izmanto pēc ... (54).

5.   Pirms atļaujas nodot ekspluatācijā jebkādas ERTMS stacionārās lauka iekārtas, kam nepiemēroja 19. pantā minēto Aģentūras iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas procedūru, valsts drošības iestādes saskaņā ar Regulas (ES) .../... (58) 30. panta 3. punktu un 31. panta 2. punktu sadarbojas ar Aģentūru, lai nodrošinātu pilnīgu tehnisko risinājumu savstarpēju izmantojamību.

56. pants

Aģentūras ieteikumi un atzinumi

Aģentūra sniedz ieteikumus un atzinumus saskaņā ar Regulas (ES) .../... (58) 19. pantu šīs direktīvas piemērošanas vajadzībām. Attiecīgā gadījumā minētos ieteikumus un atzinumus ņem vērā, izstrādājot īstenošanas aktus, ievērojot šo direktīvu.

57. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (59) izpildītu 1. un 2. panta, 7. panta 1. līdz 4. punkta un 6. punkta, 8. panta, 9. panta 1. punkta, 10. panta 5. punkta, 11. panta 1., 3. un 4. punkta, 12., 13. un 14. panta, 15. panta 1. līdz 8. punkta, 16. panta, 18. panta, 19. panta 3. punkta, 21. līdz 39. panta, 40. panta 2. punkta, 41., 42., 44., 45. un 46. panta, 47. panta 1., 3., 4. un 7. punkta, 49. panta 1. līdz 4. punkta, 54. panta un I, II, III un IV pielikuma prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara zināmu Komisijai minēto pasākumu tekstu.

2.   Dalībvalstis 1. punktā minēto transponēšanas laikposmu var pagarināt par vienu gadu. Minētajā nolūkā līdz ... (60) dalībvalstis, kurās normatīvi un administratīvi akti 1. punktā minētajā transponēšanas laikposmā spēkā nestājas, par to paziņo Aģentūrai un Komisijai un sniedz šāda pagarinājuma pamatojumu.

3.   Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tās iekļauj arī norādi, ka atsauces spēkā esošajos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvām, ko atceļ ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējama šāda norāde.

4.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5.   Pienākums transponēt un īstenot šīs direktīvas 13. pantu, 14. panta 1. līdz 8. punktu, 11. un 12. punktu, 15. panta 1. līdz 9. punktu, 16. panta 1. punktu, 19. līdz 26. pantu, 45., 46. un 47. pantu, 49. panta 1. līdz 4. punktu un 54. pantu neattiecas uz Kipru un Maltu, kamēr to teritorijās nav izveidota dzelzceļa sistēma.

Tomēr, tiklīdz publiska vai privāta vienība iesniedz dzelzceļa izbūves oficiālu pieteikumu, kurā paredzēta viena vai vairāku dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbība, attiecīgās dalībvalstis veic pasākumus, ar kuriem pirmajā daļā minētos pantus īsteno divos gados pēc pieteikuma saņemšanas.

58. pants

Atcelšana

Direktīvu 2008/57/EK, kurā grozījumi izdarīti ar V pielikuma A daļā norādītajām direktīvām, atceļ pēc ... (61), neskarot dalībvalstu pienākumu attiecībā uz termiņu V pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos.

Atsauces uz atceltajām direktīvām uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu VI pielikumā.

59. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

60. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

...

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

...

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

1

(2)  OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā.

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (... gada ...) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L ...).

5

(6)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD) (OV C 56, 12.2.2016., 1. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1025/2012 (2012. gada 25. oktobris) par Eiropas standartizāciju, ar ko groza Padomes Direktīvas 89/686/EEK un 93/15/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/9/EK, 94/25/EK, 95/16/EK, 97/23/EK, 98/34/EK, 2004/22/EK, 2007/23/EK, 2009/23/EK un 2009/105/EK, un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 87/95/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1673/2006/EK (OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.).

7

(8)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/25/ES (2014. gada 26. februāris) par iepirkumu, ko īsteno subjekti, kuri darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, un ar ko atceļ Direktīvu 2004/17/EK (OV L 94, 28.3.2014., 243. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) .../... (... gada ...) par dzelzceļa drošību (OV L ...).

10

(11)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD) (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 64. lpp.).

11

(12)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 765/2008 (2008. gada 9. jūlijs), ar ko nosaka akreditācijas un tirgus uzraudzības prasības attiecībā uz produktu tirdzniecību un atceļ Regulu (EEK) Nr. 339/93 (OV L 218, 13.8.2008., 30. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

14

(15)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

15

(16)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

16

(17)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

17

(18)  Komisijas Lēmums 2010/713/ES (2010. gada 9. novembris) par atbilstības novērtēšanas, piemērotības lietošanai novērtēšanas un EK verificēšanas procedūru moduļiem, kas lietojami savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/57/EK (OV L 319, 4.12.2010., 1. lpp.).

18

(19)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

19

(20)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

20

(21)  Komisijas Lēmums 98/500/EK (1998. gada 20. maijs) par nozaru dialogu komiteju izveidi, lai veicinātu sociālo partneru dialogu Eiropas līmenī (OV L 225, 12.8.1998., 27. lpp.).

21

(22)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

22

(23)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

23

(24)  Seši mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

24

(25)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

25

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

26

(27)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

27

(28)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

28

(29)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

29

(30)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

30

(31)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

31

(32)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

32

(33)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

33

(34)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

34

(35)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

35

(36)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

36

(37)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

37

(38)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

38

(39)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

39

(40)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

40

(41)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

41

(42)  Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu un ar ko atceļ Padomes Lēmumu 93/465/EEK (OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.).

42

(43)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

43

(44)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

44

(45)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

45

(46)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

46

(47)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

47

(48)  Direktīva dokumentā 2013/0016 (COD).

48

(49)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

49

(50)  Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

50

(51)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

51

(52)  Padomes Direktīva 96/48/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Eiropas ātrgaitas dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību (OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.).

52

(53)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

53

(54)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

54

(55)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

55

(56)  Četri gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

56

(57)  15 gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

57

(58)  Regula dokumentā 2013/0014 (COD).

58

(59)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

59

(60)  Trīsdesmit mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

60

(61)  Četri gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

61

---

I PIELIKUMS

SAVIENĪBAS DZELZCEĻA SISTĒMAS ELEMENTI

1.   TĪKLS

Šajā direktīvā Savienības tīklu veido šādi elementi:

| a) | īpaši būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas ātrumam, kurš parasti ir 250 km/h vai lielāks; |
| --- | --- |

a)

īpaši būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas ātrumam, kurš parasti ir 250 km/h vai lielāks;

| b) | īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas ātrumam ap 200 km/h; |
| --- | --- |

b)

īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas ātrumam ap 200 km/h;

| c) | īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurām ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā. Šajā kategorijā iekļautas savienojuma līnijas starp ātrgaitas un parasto tīklu, līnijas staciju šķērsošanai, piebrauktuves termināļiem, depo un citi posmi, kuros “ātrgaitas” ritošais sastāvs brauc ar parasto ātrumu; |
| --- | --- |

c)

īpaši modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurām ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā. Šajā kategorijā iekļautas savienojuma līnijas starp ātrgaitas un parasto tīklu, līnijas staciju šķērsošanai, piebrauktuves termināļiem, depo un citi posmi, kuros “ātrgaitas” ritošais sastāvs brauc ar parasto ātrumu;

| d) | pasažieru pārvadājumiem paredzētās parastās līnijas; |
| --- | --- |

d)

pasažieru pārvadājumiem paredzētās parastās līnijas;

| e) | jauktai satiksmei (pasažieru un kravu pārvadājumiem) paredzētās parastās līnijas; |
| --- | --- |

e)

jauktai satiksmei (pasažieru un kravu pārvadājumiem) paredzētās parastās līnijas;

| f) | parastās līnijas, kas paredzētas kravu pārvadājumiem; |
| --- | --- |

f)

parastās līnijas, kas paredzētas kravu pārvadājumiem;

| g) | pasažieru staciju mezgli; |
| --- | --- |

g)

pasažieru staciju mezgli;

| h) | kravu staciju mezgli, ietverot kombinētās satiksmes termināļus; |
| --- | --- |

h)

kravu staciju mezgli, ietverot kombinētās satiksmes termināļus;

| i) | iepriekšminētos elementus savienojošās līnijas. |
| --- | --- |

i)

iepriekšminētos elementus savienojošās līnijas.

Šajā tīklā ir ietvertas satiksmes vadības, kontroles un navigācijas sistēmas: datu apstrādes tehniskās iekārtas un telekomunikācijas, kas paredzētas pasažieru un kravu tālsatiksmes pārvadājumiem šajā tīklā, lai nodrošinātu tīkla drošu un saskaņotu darbību un efektīvu satiksmes vadību.

2.   RITEKĻI

Šajā direktīvā Savienības dzelzceļa ritekļi ir visu veidu ritekļi, kas var pārvietoties visā Savienības tīklā vai tā daļā:

| — | lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs, tostarp dīzeļlokomotīves vai elektrolokomotīves, pašgājēji pasažieru dīzeļvilcieni vai elektrovilcieni un pasažieru vagoni, |
| --- | --- |

—

lokomotīves un pasažieru ritošais sastāvs, tostarp dīzeļlokomotīves vai elektrolokomotīves, pašgājēji pasažieru dīzeļvilcieni vai elektrovilcieni un pasažieru vagoni,

| — | kravas vagoni, tostarp visam tīklam paredzētie zemās grīdas ritekļi un kravas automobiļu pārvadāšanai paredzētie ritekļi, |
| --- | --- |

—

kravas vagoni, tostarp visam tīklam paredzētie zemās grīdas ritekļi un kravas automobiļu pārvadāšanai paredzētie ritekļi,

| — | specializētie ritekļi, piemēram, sliežu ceļa mašīnas. |
| --- | --- |

—

specializētie ritekļi, piemēram, sliežu ceļa mašīnas.

Šajā ritekļu sarakstā iekļauj ritekļus, kuri ir īpaši projektēti, lai tos ekspluatētu dažādu tipu ātrgaitas līnijās, kas aprakstītas 1. punktā.

---

II PIELIKUMS

APAKŠSISTĒMAS

1.   APAKŠSISTĒMU SARAKSTS

Šajā direktīvā Savienības dzelzceļa sistēmu veidojošo sistēmu var iedalīt šādās apakšsistēmās:

| a) | strukturālais iedalījums:






  — | infrastruktūra, |
| --- | --- | --- |

a)

strukturālais iedalījums:

—

infrastruktūra,

| — | energoapgāde, |
| --- | --- |

—

energoapgāde,

| — | vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas,

| — | vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas, |
| --- | --- |

—

vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas,

| — | ritošais sastāvs; vai |
| --- | --- |

—

ritošais sastāvs; vai

| b) | funkcionālais iedalījums:






  — | satiksmes nodrošināšana un vadība, |
| --- | --- | --- |

b)

funkcionālais iedalījums:

—

satiksmes nodrošināšana un vadība,

| — | apkope, |
| --- | --- |

—

apkope,

| — | telemātikas lietojumprogrammas pasažieru un kravu pārvadājumiem. |
| --- | --- |

—

telemātikas lietojumprogrammas pasažieru un kravu pārvadājumiem.

2.   APAKŠSISTĒMU APRAKSTS

Izstrādājot attiecīgās SITS projektu, Aģentūra piedāvā ar savstarpēju izmantojamību saistīto komponentu un jautājumu sarakstu katrai apakšsistēmai vai apakšsistēmas daļai. Neskarot ar savstarpēju izmantojamību saistīto jautājumu un komponentu izvēli vai secību, kādā tiem tiks izstrādātas SITS, apakšsistēmas ietver šādus elementus:

2.1.   Infrastruktūra

Sliežu ceļi, pārmijas, dzelzceļa pārbrauktuves, inženierbūves (tilti, tuneļi u. c.), ar dzelzceļu saistīti staciju elementi (tostarp ieejas, peroni, piekļuves zonas, apkalpošanas vietas, tualetes un informācijas sistēmas, kā arī to pieejamības aspekti attiecībā uz personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), drošības līdzekļi un aizsarglīdzekļi.

2.2.   Enerģijas apgāde

Elektrifikācijas sistēma, tostarp gaisvadu kontakttīkla līnijas un elektroenerģijas patēriņa mērīšanas un apgādes sistēmas stacionārās lauka iekārtas.

2.3.   Vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas

Visas stacionārās lauka iekārtas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vilcienu satiksmes drošību un kontrolētu to vilcienu kustību, kuriem atļauts izmantot attiecīgo tīklu.

2.4.   Vilcienu vadības un signalizācijas borta iekārtas

Visas borta iekārtas, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu vilcienu satiksmes drošību un kontrolētu to vilcienu kustību, kuriem atļauts izmantot attiecīgo tīklu.

2.5.   Satiksmes nodrošināšana un vadība

Darba paņēmieni un attiecīgais aprīkojums, kas pieļauj dažādu strukturālo apakšsistēmu saskaņotu darbību gan parastā, gan traucētā režīmā, jo īpaši ietverot vilcienu sastāvu veidošanu un vilcienu vadīšanu, satiksmes plānošanu un vadību.

Profesionālā kvalifikācija, kas var būt nepieciešama jebkādu dzelzceļa pakalpojumu nodrošināšanai.

2.6.   Telemātikas lietojumprogrammas

Saskaņā ar I pielikumu šo apakšsistēmu veido divi elementi:

| a) | lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumiem, ietverot sistēmas, kas nodrošina pasažierus ar informāciju pirms brauciena un tā laikā, rezervēšanas un maksāšanas sistēmas, bagāžas pārvaldības un vilcienu satiksmes savienojumu un savienojumu ar citiem transporta veidiem pārvaldība; |
| --- | --- |

a)

lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumiem, ietverot sistēmas, kas nodrošina pasažierus ar informāciju pirms brauciena un tā laikā, rezervēšanas un maksāšanas sistēmas, bagāžas pārvaldības un vilcienu satiksmes savienojumu un savienojumu ar citiem transporta veidiem pārvaldība;

| b) | lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem, ietverot informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika uzraudzība), vilcienu šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, rezervēšanas, maksāšanas un rēķinu sagatavošanas sistēmas, savienojumu vadību ar citiem transporta veidiem un elektronisku pavaddokumentu sagatavošanu. |
| --- | --- |

b)

lietojumprogrammas kravu pārvadājumiem, ietverot informācijas sistēmas (kravas un vilcienu reālā laika uzraudzība), vilcienu šķirošanas un iedalīšanas sistēmas, rezervēšanas, maksāšanas un rēķinu sagatavošanas sistēmas, savienojumu vadību ar citiem transporta veidiem un elektronisku pavaddokumentu sagatavošanu.

2.7.   Ritošais sastāvs

Virsbūves struktūra, jebkura vilcienu aprīkojuma vadības nodrošināšanas sistēma, strāvas padeves ierīces, vilces un enerģijas pārveides ierīces, borta iekārtas elektroenerģijas patēriņa mērīšanai un maksas iekasēšanai, bremžu un sakabes mehānisms, ritošā daļa (ratiņi, asis u. c.), piekare, durvis, cilvēka un mašīnas saskarnes (mašīnisti, vilciena personāls un pasažieri, ietverot pieejamības aspektus attiecībā uz personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām), pasīvās vai aktīvās aizsardzības līdzekļi un piederumi pasažieru un vilciena personāla veselībai.

2.8.   Apkope

Darba paņēmieni, izmantojamais aprīkojums, loģistikas centri apkopes veikšanai un rezerves, kas ļauj veikt obligātos remontdarbus un obligāto profilaktisko apkopi, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību un vajadzīgo darbību.

---

III PIELIKUMS

PAMATPRASĪBAS

1.   VISPĀRĪGAS PRASĪBAS

1.1.   Drošība

| 1.1.1. | No drošības viedokļa būtisko komponentu, un jo īpaši vilciena kustībā iesaistīto komponentu, konstrukcijai, uzbūvei, apkopei un pārraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību apmērā, kas atbilst dzelzceļa tīklam izvirzītajiem mērķiem, arī nelabvēlīgos darbības apstākļos. |
| --- | --- |

1.1.1.

No drošības viedokļa būtisko komponentu, un jo īpaši vilciena kustībā iesaistīto komponentu, konstrukcijai, uzbūvei, apkopei un pārraudzībai jābūt tādai, lai garantētu drošību apmērā, kas atbilst dzelzceļa tīklam izvirzītajiem mērķiem, arī nelabvēlīgos darbības apstākļos.

| 1.1.2. | Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā. Bremzēšanas iekārtu parametriem jānodrošina iespēja apstāties attiecīgajā bremzēšanas ceļa garumā maksimālajā atļautajā ātrumā. |
| --- | --- |

1.1.2.

Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā. Bremzēšanas iekārtu parametriem jānodrošina iespēja apstāties attiecīgajā bremzēšanas ceļa garumā maksimālajā atļautajā ātrumā.

| 1.1.3. | Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo. |
| --- | --- |

1.1.3.

Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo.

| 1.1.4. | Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.1.4.

Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā.

| 1.1.5. | Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tādā veidā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, bet ne saskaņā ar rakstiskiem norādījumiem. |
| --- | --- |

1.1.5.

Visas ierīces, kas paredzētas pasažieru lietošanai, jāprojektē tādā veidā, lai netiktu apdraudēta šo ierīču droša ekspluatācija vai pasažieru veselība un drošība, ja tās izmanto iepriekš paredzamā veidā, bet ne saskaņā ar rakstiskiem norādījumiem.

1.2.   Drošums un darbgatavība

Ja stacionāras un noņemamas sastāvdaļas ietekmē vilcienu kustību, to uzraudzību un apkopi organizē, veic un kvantitatīvi izvērtē tā, lai nodrošinātu to darbību paredzētajos apstākļos.

1.3.   Veselība

| 1.3.1. | Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrās. |
| --- | --- |

1.3.1.

Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļa infrastruktūrās.

| 1.3.2. | Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.3.2.

Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

1.4.   Vides aizsardzība

| 1.4.1. | Dzelzceļa sistēmas izveides un ekspluatācijas ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā, veicot sistēmas projektēšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

1.4.1.

Dzelzceļa sistēmas izveides un ekspluatācijas ietekme uz vidi jāizvērtē un jāņem vērā, veicot sistēmas projektēšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

| 1.4.2. | Vilcienos un infrastruktūrā izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.4.2.

Vilcienos un infrastruktūrā izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

| 1.4.3. | Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus. |
| --- | --- |

1.4.3.

Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.

| 1.4.4. | Dzelzceļa sistēma jāprojektē un jāizmanto tā, lai neradītu nepieļaujamu trokšņu līmeni:






  — | dzelzceļa infrastruktūras tuvumā, kā tā definēta Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 3. punktā, un |
| --- | --- | --- |

1.4.4.

Dzelzceļa sistēma jāprojektē un jāizmanto tā, lai neradītu nepieļaujamu trokšņu līmeni:

—

dzelzceļa infrastruktūras tuvumā, kā tā definēta Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 3. punktā, un

| — | vilces līdzekļa vadītāja kabīnē. |
| --- | --- |

—

vilces līdzekļa vadītāja kabīnē.

| 1.4.5. | Dzelzceļa sistēmas ekspluatācija normālos apkopes apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu zemes vibrācijas līmeni sliežu ceļu tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu. |
| --- | --- |

1.4.5.

Dzelzceļa sistēmas ekspluatācija normālos apkopes apstākļos nedrīkst radīt nepieļaujamu zemes vibrācijas līmeni sliežu ceļu tuvumā, kas traucē citu darbību veikšanu.

1.5.   Tehniskā savietojamība

Infrastruktūras un stacionāro iekārtu tehniskajiem parametriem jābūt savietojamiem savā starpā, kā arī savietojamiem ar dzelzceļa sistēmā izmantojamo vilcienu parametriem. Šī prasība ietver arī ritekļa apakšsistēmas drošu integrāciju ar infrastruktūru.

Ja atsevišķos tīkla posmos šādu parametru atbilstību ir grūti panākt, drīkst ieviest pagaidu risinājumus, kas nodrošinās savietojamību nākotnē.

1.6.   Pieejamība

| 1.6.1. | “Infrastruktūras” apakšsistēmām un “ritošā sastāva” apakšsistēmām ir jābūt pieejamām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai tām nodrošinātu piekļuvi vienlīdzīgi ar citām personām, neveidojot un novēršot šķēršļus un veicot citus atbilstīgus pasākumus. Tas ietver attiecīgo publiski pieejamo apakšsistēmu daļu projektēšanu, būvi, atjaunošanu, modernizāciju, apkopi un ekspluatāciju. |
| --- | --- |

1.6.1.

“Infrastruktūras” apakšsistēmām un “ritošā sastāva” apakšsistēmām ir jābūt pieejamām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, lai tām nodrošinātu piekļuvi vienlīdzīgi ar citām personām, neveidojot un novēršot šķēršļus un veicot citus atbilstīgus pasākumus. Tas ietver attiecīgo publiski pieejamo apakšsistēmu daļu projektēšanu, būvi, atjaunošanu, modernizāciju, apkopi un ekspluatāciju.

| 1.6.2. | “Satiksmes nodrošināšanas” apakšsistēmām un “pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu” apakšsistēmām jānodrošina vajadzīgā funkcionalitāte, lai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vienkāršotu piekļuvi vienlīdzīgi ar citām personām, neveidojot un novēršot šķēršļus un veicot citus atbilstīgus pasākumus. |
| --- | --- |

1.6.2.

“Satiksmes nodrošināšanas” apakšsistēmām un “pasažieru pārvadājumu telemātikas lietojumprogrammu” apakšsistēmām jānodrošina vajadzīgā funkcionalitāte, lai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām vienkāršotu piekļuvi vienlīdzīgi ar citām personām, neveidojot un novēršot šķēršļus un veicot citus atbilstīgus pasākumus.

2.   ĪPAŠAS PRASĪBAS PRET KATRU APAKŠSISTĒMU

2.1.   Infrastruktūra

2.1.1.   Drošība

Jāveic atbilstīgi pasākumi, kas liedz pieeju iekārtām vai nepieļauj patvaļīgu iekļūšanu tajās.

Jāveic pasākumi, kas mazina cilvēku apdraudējumu, jo īpaši – vilcieniem braucot cauri stacijām.

Publiski pieejamus infrastruktūras objektus projektē un būvē tā, lai mazinātu jebkuras briesmas cilvēku drošībai (noturīgums, ugunsdrošība, piekļuves iespējas, evakuācija, peroni utt.).

Jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos un viaduktos.

2.1.2.   Pieejamība

Infrastruktūras apakšsistēmām, ciktāl tās ir publiski pieejamas, saskaņā ar 1.6. punktu jābūt pieejamām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.2.   Enerģijas apgāde

2.2.1.   Drošība

Energoapgādes sistēmas ekspluatācija nedrīkst apdraudēt vilcienu vai cilvēku (pasažieru, apkalpojošā personāla, apkārtējo iedzīvotāju un trešo personu) drošību.

2.2.2.   Vides aizsardzība

Elektriskās vai termiskās energoapgādes sistēmu darbība nedrīkst radīt tādu kaitējumu videi, kas pārsniedz noteiktās robežas.

2.2.3.   Tehniskā savietojamība

Izmantojamām elektriskās un termiskās energoapgādes sistēmām:

| — | jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji, |
| --- | --- |

—

jānodrošina vilcieniem noteiktie jaudas rādītāji,

| — | elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt savietojamām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem. |
| --- | --- |

—

elektriskās energoapgādes sistēmām jābūt savietojamām ar vilcienos uzstādītajiem strāvas noņēmējiem.

2.3.   Vilcienu vadības nodrošināšana un signalizācija

2.3.1.   Drošība

Izmantojamām vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtām un darba paņēmieniem jānodrošina vilcienu kustības drošības līmenis, kas atbilst tīkla izveides mērķiem. Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām jāturpina nodrošināt vilcienu bezavārijas kustību arī nelabvēlīgos apstākļos.

2.3.2.   Tehniskā savietojamība

Visiem jauniem infrastruktūras objektiem un jaunam ritošajam sastāvam, kas ražots vai pilnveidots pēc vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmu ieviešanas, jābūt piemērotiem šai sistēmai.

Vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas aprīkojumam, kas uzstādīts vilciena mašīnista kabīnē, jānodrošina normāla darbība visā dzelzceļa sistēmā iepriekš noteiktos apstākļos.

2.4.   Ritošais sastāvs

2.4.1.   Drošība

Ritošā sastāva konstrukcijām un vagonu savienojumu konstrukcijām jābūt projektētām tā, lai aizsargātu pasažieru kupejas un vadītāja nodalījumu sadursmes gadījumā vai gadījumā, ja vilciens noskrien no sliedēm.

Elektroiekārtas nedrīkst traucēt vilcienu vadības nodrošināšanas un signalizācijas iekārtu drošību un darbību.

Bremžu iekārtām un pieliktajam spiedspēkam jābūt saderīgam ar sliežu, inženierbūvju un signalizācijas sistēmu konstrukciju.

Jāveic pasākumi, kas liedz piekļuvi sastāvdaļām, kuras ir zem sprieguma, lai novērstu briesmas cilvēku drošībai.

Jābūt ierīcēm, kas briesmu gadījumā ļauj pasažieriem informēt mašīnistu un vilciena personālam sazināties ar viņiem.

Jānodrošina vilcienos iekāpjošu un no tiem izkāpjošu pasažieru drošība. Ieejas durvīm jābūt aprīkotām ar atvēršanas un aizvēršanas mehānismu, kas garantē pasažieru drošību.

Jābūt avārijas izejām ar attiecīgu uzrakstu.

Jāizstrādā atbilstīgi noteikumi, kas paredz īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.

Vilcienos obligāti jābūt pietiekamas intensitātes un ilguma avārijas apgaismojumam.

Vilcieni jāaprīko ar skaļruņu sistēmu, kas vilciena personālam kalpo kā saziņas līdzeklis ar pasažieriem.

Pasažieriem jāsniedz viegli saprotama un visaptveroša informācija par noteikumiem, kas viņiem piemērojami gan dzelzceļa stacijās, gan vilcienos.

2.4.2.   Drošums un darbgatavība

Īpaši svarīga aprīkojuma, ritošās daļas, vilces un bremžu iekārtu, kā arī vilcienu vadības nodrošināšanas sistēmas uzbūvei jābūt tādai, kas ļauj vilcienam turpināt kustību arī noteiktos nelabvēlīgos apstākļos, nekaitējot izmantojamajam aprīkojumam.

2.4.3.   Tehniskā savietojamība

Elektroiekārtām jābūt savietojamām ar vilcienu vadības un signalizācijas iekārtu darbību.

Elektriskās vilces gadījumā strāvas noņēmēju parametriem jābūt tādiem, kas nodrošina vilcienu kustību, izmantojot dzelzceļa sistēmas energoapgādes sistēmas.

Ritošā sastāva parametriem jābūt tādiem, kas ļauj tam kursēt pa jebkuru sliežu ceļu, kur to paredzēts izmantot, ņemot vērā attiecīgos klimata apstākļus.

2.4.4.   Kontrole

Vilcieniem jābūt aprīkotiem ar reģistrācijas iekārtu. Ar minēto iekārtu savāktajiem datiem un informācijas apstrādei jābūt saskaņotai.

2.4.5.   Pieejamība

Ritošā sastāva apakšsistēmām, kuras ir publiski pieejamas, saskaņā ar 1.6. punktu jābūt pieejamām personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām.

2.5.   Apkope

2.5.1.   Veselība un drošība

Apkopes centru tehniskajām iekārtām un izmantojamajiem darba paņēmieniem jāgarantē apakšsistēmu droša ekspluatācija, un tie nedrīkst apdraudēt veselību un drošību.

2.5.2.   Vides aizsardzība

Apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un metodes nedrīkst pārsniegt pieļaujamo traucējumu līmeni attiecībā uz vidi.

2.5.3.   Tehniskā savietojamība

Ritošā sastāva apkopes iekārtām jānodrošina drošības, higiēnas un komforta darbību veikšana jebkuram ritošajam sastāvam, kuram tās paredzētas.

2.6.   Satiksmes nodrošināšana un vadība

2.6.1.   Drošība

Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilciena personāla un kontroles centru personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu drošu ekspluatāciju, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.

Apkopes darbībām un to biežumam, apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.

2.6.2.   Drošums un darbgatavība

Apkopes operācijām un to biežumam, apkopes un kontroles centru personāla sagatavošanai un kvalifikācijai, kā arī kvalitātes nodrošinājuma sistēmai, ko ieviesuši attiecīgie uzņēmēji kontroles un apkopes centros, jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas drošuma un darbgatavības līmeni.

2.6.3.   Tehniskā savietojamība

Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai, kā arī mašīnistu, vilciena personāla un dispečeru kvalifikācijai jābūt tādai, lai nodrošinātu dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas efektivitāti, ņemot vērā atšķirīgas prasības pret pārrobežu un iekšzemes pārvadājumiem.

2.6.4.   Pieejamība

Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai gādātu par to, ka ekspluatācijas noteikumos ir paredzēta funkcionalitāte, kas vajadzīga, lai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinātu piekļuvi.

2.7.   Telemātikas lietojumprogrammas pasažieru un kravu pārvadājumiem

2.7.1.   Tehniskā savietojamība

Pamatprasības attiecībā uz telemātikas lietojumprogrammām garantē pasažieriem un preču pārvadātājiem vismaz noteikta kvalitātes līmeņa pakalpojumus, piemēram, tehniskās savietojamības ziņā.

Jāveic pasākumi, lai nodrošinātu:

| — | to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumprogrammām un operatoriem, |
| --- | --- |

—

to, ka datubāzes, programmatūru un datu pārraides protokolus izstrādā tā, lai būtu iespējama maksimāla savstarpēja datu (izņemot konfidenciālus komercdatus) apmaiņa starp dažādām lietojumprogrammām un operatoriem,

| — | lietotājiem ērtu pieeju informācijai. |
| --- | --- |

—

lietotājiem ērtu pieeju informācijai.

2.7.2.   Drošums un darbgatavība

Šo datubāzu, programmatūras un datu pārraides protokolu izmantošanas, vadības, atjaunināšanas un uzturēšanas paņēmieniem jāgarantē šo sistēmu efektivitāte un pakalpojumu kvalitāte.

2.7.3.   Veselība

Šo sistēmu un lietotāju saskarnēm jāatbilst obligātajiem ergonomikas un veselības aizsardzības normatīviem.

2.7.4.   Drošība

Uzglabājot un pārraidot ar drošību saistītu informāciju, jāievēro atbilstīgas prasības attiecībā uz godprātību un drošumu.

2.7.5.   Pieejamība

Jāveic atbilstīgi pasākumi, lai gādātu par to, ka telemātikas lietojumprogrammas pasažieru pārvadājumu apakšsistēmām nodrošina funkcionalitāti, kas nepieciešama, lai personām ar invaliditāti un personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām nodrošinātu piekļuvi.

---

IV PIELIKUMS

APAKŠSISTĒMU “EK” VERIFIKĀCIJAS PROCEDŪRA

1.   VISPĀRĪGI PRINCIPI

““EK” verifikācija” ir procedūra, kuru pieteikuma iesniedzējs 15. panta nozīmē veic, lai pierādītu, ka attiecīgo Savienības tiesību aktu un attiecīgo valsts noteikumu prasības, kas attiecas uz apakšsistēmu, ir izpildītas un ka attiecīgo apakšsistēmu var atļaut nodot ekspluatācijā.

2.   PAZIŅOTĀS STRUKTŪRAS IZSNIEGTAIS VERIFIKĀCIJAS SERTIFIKĀTS

2.1.   Ievads

Šajā direktīvā verifikācija, ko veic, atsaucoties uz SITS, ir procedūra, ar kuru paziņotā struktūra pārbauda un apliecina, ka apakšsistēma atbilst attiecīgajām savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS).

Tas neskar pieteikuma iesniedzēja pienākumus ievērot citus piemērojamos Savienības tiesību aktus un jebkādu verifikāciju, kas saskaņā ar citiem noteikumiem jāveic izvērtēšanas struktūrām.

2.2.   Starpposma verifikācijas apliecinājums (SVA)

2.2.1.   Principi

Pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma verifikāciju var veikt apakšsistēmas daļām vai to attiecināt vienīgi uz konkrētiem verifikācijas procedūras posmiem. Šajos gadījumos verifikācijas rezultātus var dokumentēt “starpposma verifikācijas apliecinājumā” (SVA), ko izsniedz pieteikuma iesniedzēja izvēlētā paziņotā struktūra. SVA jādod atsauce uz SITS, atbilstība kurām ir izvērtēta.

2.2.2.   Apakšsistēmas daļas

Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt SVA jebkurai no daļām, kurās viņš apakšsistēmu nolemj sadalīt. Katru daļu pārbauda katrā posmā, kā paredzēts 2.2.3. punktā.

2.2.3.   Verifikācijas procedūras posmi

Apakšsistēmu vai apakšsistēmas atsevišķas daļas pārbauda katrā no šādiem posmiem:

| a) | vispārējā projektēšana; |
| --- | --- |

a)

vispārējā projektēšana;

| b) | izveide: būve, jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, ražošana, komponentu montāža un vispārējā regulēšana; |
| --- | --- |

b)

izveide: būve, jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, ražošana, komponentu montāža un vispārējā regulēšana;

| c) | galīgā testēšana.
  Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt SVA projektēšanas posmā (tostarp tipa pārbaudes) un izveides posmā visai apakšsistēmai vai jebkurai no daļām, kurās pieteikuma iesniedzējs ir nolēmis apakšsistēmu sadalīt (skatīt 2.2.2. punktu). |
| --- | --- |

c)

galīgā testēšana.

Pieteikuma iesniedzējs var pieprasīt SVA projektēšanas posmā (tostarp tipa pārbaudes) un izveides posmā visai apakšsistēmai vai jebkurai no daļām, kurās pieteikuma iesniedzējs ir nolēmis apakšsistēmu sadalīt (skatīt 2.2.2. punktu).

2.3.   Verifikācijas sertifikāts

| 2.3.1. | Par verifikāciju atbildīgās paziņotās struktūras izvērtē apakšsistēmas projektu, izveidi un galīgo testēšanu un sagatavo “EK” verifikācijas sertifikātu, kas paredzēts pieteikuma iesniedzējam, kurš savukārt sagatavo “EK” verifikācijas deklarāciju. Verifikācijas sertifikātā jādod atsauce uz SITS, atbilstība kurām ir izvērtēta.
  Ja nav izvērtēta apakšsistēmas atbilstība visām attiecīgajām SITS (piemēram, atkāpes gadījumā vai gadījumā, ja SITS piemēro daļēji modernizācijai vai atjaunošanai, SITS pārejas posmā vai īpašā gadījumā), verifikācijas sertifikātā dod precīzu atsauci uz SITS vai to daļām, atbilstību kurām paziņotā struktūra verifikācijas procedūras gaitā nav pārbaudījusi. |
| --- | --- |

2.3.1.

Par verifikāciju atbildīgās paziņotās struktūras izvērtē apakšsistēmas projektu, izveidi un galīgo testēšanu un sagatavo “EK” verifikācijas sertifikātu, kas paredzēts pieteikuma iesniedzējam, kurš savukārt sagatavo “EK” verifikācijas deklarāciju. Verifikācijas sertifikātā jādod atsauce uz SITS, atbilstība kurām ir izvērtēta.

Ja nav izvērtēta apakšsistēmas atbilstība visām attiecīgajām SITS (piemēram, atkāpes gadījumā vai gadījumā, ja SITS piemēro daļēji modernizācijai vai atjaunošanai, SITS pārejas posmā vai īpašā gadījumā), verifikācijas sertifikātā dod precīzu atsauci uz SITS vai to daļām, atbilstību kurām paziņotā struktūra verifikācijas procedūras gaitā nav pārbaudījusi.

| 2.3.2. | Ja ir izsniegta SVA, par apakšsistēmas verifikāciju atbildīgā paziņotā struktūra ņem vērā šo SVA, un pirms verifikācijas sertifikāta izsniegšanas tā:






  a) | pārbauda, vai SVA pareizi aptver visas SITS attiecīgās prasības; |
| --- | --- | --- |

2.3.2.

Ja ir izsniegta SVA, par apakšsistēmas verifikāciju atbildīgā paziņotā struktūra ņem vērā šo SVA, un pirms verifikācijas sertifikāta izsniegšanas tā:

a)

pārbauda, vai SVA pareizi aptver visas SITS attiecīgās prasības;

| b) | pārbauda visus aspektus, ko neaptver SVA; un |
| --- | --- |

b)

pārbauda visus aspektus, ko neaptver SVA; un

| c) | pārbauda visas apakšsistēmas galīgo testēšanu. |
| --- | --- |

c)

pārbauda visas apakšsistēmas galīgo testēšanu.

| 2.3.3. | Ja pārveido apakšsistēmu, kurai jau ir izdots verifikācijas sertifikāts, paziņotā struktūra veic tikai būtiskās un nepieciešamās pārbaudes un testus, proti, izvērtē vienīgi tās apakšsistēmas daļas, kas ir pārveidotas, un to saskarni ar apakšsistēmas nepārveidotajām daļām. |
| --- | --- |

2.3.3.

Ja pārveido apakšsistēmu, kurai jau ir izdots verifikācijas sertifikāts, paziņotā struktūra veic tikai būtiskās un nepieciešamās pārbaudes un testus, proti, izvērtē vienīgi tās apakšsistēmas daļas, kas ir pārveidotas, un to saskarni ar apakšsistēmas nepārveidotajām daļām.

| 2.3.4. | Katra paziņotā struktūra, kas iesaistīta apakšsistēmas verifikācijā, saskaņā ar 15. panta 4. punktu sagatavo dokumentāciju, kurā norāda tās darbību apjomu. |
| --- | --- |

2.3.4.

Katra paziņotā struktūra, kas iesaistīta apakšsistēmas verifikācijā, saskaņā ar 15. panta 4. punktu sagatavo dokumentāciju, kurā norāda tās darbību apjomu.

2.4.   “EK” verifikācijas deklarācijai pievienotā tehniskā dokumentācija

Tehnisko dokumentāciju, ko pievieno “EK” verifikācijas deklarācijai, nokomplektē pieteikuma iesniedzējs, un tajā jāiekļauj šāda informācija:

| a) | ar projektu saistītais tehniskais raksturojums, tostarp izpildei vajadzīgie kopskata un detalizācijas rasējumi, elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, datu apstrādes un automatizēto sistēmu apraksts, kas ir pietiekami detalizēts veiktās atbilstības verifikācijas dokumentēšanai, kā arī ekspluatācijas un apkopes dokumentācija un cita informācija, kas attiecas uz konkrēto apakšsistēmu; |
| --- | --- |

a)

ar projektu saistītais tehniskais raksturojums, tostarp izpildei vajadzīgie kopskata un detalizācijas rasējumi, elektriskās un hidrauliskās shēmas, strāvas vadības ķēdes shēmas, datu apstrādes un automatizēto sistēmu apraksts, kas ir pietiekami detalizēts veiktās atbilstības verifikācijas dokumentēšanai, kā arī ekspluatācijas un apkopes dokumentācija un cita informācija, kas attiecas uz konkrēto apakšsistēmu;

| b) | apakšsistēmā iekļauto 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā minēto savstarpējas izmantojamības komponentu saraksts; |
| --- | --- |

b)

apakšsistēmā iekļauto 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā minēto savstarpējas izmantojamības komponentu saraksts;

| c) | 15. panta 4. punktā minētā dokumentācija, ko apkopojusi katra apakšsistēmas verifikācijā iesaistītā paziņotā struktūra un kurā ietilpst:






  — | to “EK” verifikācijas deklarāciju kopijas un vajadzības gadījumā “EK” deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kas sagatavotas 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgo aprēķinu piezīmes un to testu un pārbaužu protokolu kopijas, kurus paziņotās struktūras veikušas, pamatojoties uz kopējām tehniskajām specifikācijām, |
| --- | --- | --- |

c)

15. panta 4. punktā minētā dokumentācija, ko apkopojusi katra apakšsistēmas verifikācijā iesaistītā paziņotā struktūra un kurā ietilpst:

—

to “EK” verifikācijas deklarāciju kopijas un vajadzības gadījumā “EK” deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kas sagatavotas 4. panta 3. punkta d) apakšpunktā minētajiem savstarpējās izmantojamības komponentiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgo aprēķinu piezīmes un to testu un pārbaužu protokolu kopijas, kurus paziņotās struktūras veikušas, pamatojoties uz kopējām tehniskajām specifikācijām,

| — | attiecīgā gadījumā – SVA, ko pievieno verifikācijas sertifikātam, tostarp paziņotās struktūras veiktās SVA derīguma pārbaudes rezultāti, |
| --- | --- |

—

attiecīgā gadījumā – SVA, ko pievieno verifikācijas sertifikātam, tostarp paziņotās struktūras veiktās SVA derīguma pārbaudes rezultāti,

| — | verifikācijas sertifikāts kopā ar attiecīgo aprēķinu piezīmēm, kuru parakstījusi par verifikāciju atbildīgā paziņotā struktūra un kurā norādīts, ka apakšsistēma atbilst attiecīgo SITS prasībām, minot visas atrunas, kas atzīmētas darbību veikšanas gaitā un vēl nav atsauktas; verifikācijas sertifikātam būtu jāpievieno arī pārbaudes un audita ziņojumi, ko sagatavojusi tā pati struktūra, veicot savus pienākumus, kas noteikti 2.5.2. un 2.5.3. punktā; |
| --- | --- |

—

verifikācijas sertifikāts kopā ar attiecīgo aprēķinu piezīmēm, kuru parakstījusi par verifikāciju atbildīgā paziņotā struktūra un kurā norādīts, ka apakšsistēma atbilst attiecīgo SITS prasībām, minot visas atrunas, kas atzīmētas darbību veikšanas gaitā un vēl nav atsauktas; verifikācijas sertifikātam būtu jāpievieno arī pārbaudes un audita ziņojumi, ko sagatavojusi tā pati struktūra, veicot savus pienākumus, kas noteikti 2.5.2. un 2.5.3. punktā;

| d) | verifikācijas sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

d)

verifikācijas sertifikāti, kas izdoti saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem;

| e) | ja nepieciešama drošas integrēšanas verifikācija, ievērojot 18. panta 4. punktu c) apakšpunktu un 21. panta 3. punkta c) apakšpunktu, attiecīgajā tehniskajā dokumentācijā iekļauj izvērtētāja ziņojumu par riska novērtēšanas CSM, kas minētas Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

e)

ja nepieciešama drošas integrēšanas verifikācija, ievērojot 18. panta 4. punktu c) apakšpunktu un 21. panta 3. punkta c) apakšpunktu, attiecīgajā tehniskajā dokumentācijā iekļauj izvērtētāja ziņojumu par riska novērtēšanas CSM, kas minētas Direktīvas 2004/49/EK 6. panta 3. punktā.

2.5.   Paziņoto struktūru veiktā uzraudzība

| 2.5.1. | Par izveides pārbaudi atbildīgajai paziņotajai struktūrai jābūt pastāvīgai piekļuvei būvlaukumiem, ražošanas darbnīcām, noliktavām un vajadzības gadījumā rūpnieciskās ražošanas vai testēšanas iekārtām, un vispār jebkurām telpām, kuras tā uzskata par nepieciešamām pienākumu veikšanai. Paziņotajai struktūrai jāsaņem no pieteikuma iesniedzēja visi šim nolūkam vajadzīgie dokumenti, jo īpaši apakšsistēmas īstenošanas plāni un tehniskā dokumentācija. |
| --- | --- |

2.5.1.

Par izveides pārbaudi atbildīgajai paziņotajai struktūrai jābūt pastāvīgai piekļuvei būvlaukumiem, ražošanas darbnīcām, noliktavām un vajadzības gadījumā rūpnieciskās ražošanas vai testēšanas iekārtām, un vispār jebkurām telpām, kuras tā uzskata par nepieciešamām pienākumu veikšanai. Paziņotajai struktūrai jāsaņem no pieteikuma iesniedzēja visi šim nolūkam vajadzīgie dokumenti, jo īpaši apakšsistēmas īstenošanas plāni un tehniskā dokumentācija.

| 2.5.2. | Par īstenošanas pārbaudi atbildīgajai paziņotajai struktūrai regulāri jāveic auditi, lai pārliecinātos par atbilstību attiecīgajām SITS. Tai jāiesniedz audita ziņojums personām, kas atbild par īstenošanu. Tās pārstāvju klātbūtne var būt nepieciešama noteiktos celtniecības darbu posmos. |
| --- | --- |

2.5.2.

Par īstenošanas pārbaudi atbildīgajai paziņotajai struktūrai regulāri jāveic auditi, lai pārliecinātos par atbilstību attiecīgajām SITS. Tai jāiesniedz audita ziņojums personām, kas atbild par īstenošanu. Tās pārstāvju klātbūtne var būt nepieciešama noteiktos celtniecības darbu posmos.

| 2.5.3. | Turklāt paziņotās struktūras pārstāvji bez brīdinājuma var apmeklēt būvlaukumu vai ražošanas darbnīcas. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā struktūra var veikt pilnīgu vai daļēju auditu. Tai jāiesniedz pārbaudes ziņojums un – attiecīgā gadījumā – audita ziņojums personām, kas atbild par īstenošanu. |
| --- | --- |

2.5.3.

Turklāt paziņotās struktūras pārstāvji bez brīdinājuma var apmeklēt būvlaukumu vai ražošanas darbnīcas. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā struktūra var veikt pilnīgu vai daļēju auditu. Tai jāiesniedz pārbaudes ziņojums un – attiecīgā gadījumā – audita ziņojums personām, kas atbild par īstenošanu.

| 2.5.4. | Paziņotā struktūra spēj uzraudzīt apakšsistēmu, kurā ir uzstādīts savstarpējās izmantojamības komponents, lai izvērtētu – ja atbilstīgajā SITS ir šāda prasība – tās piemērotību lietošanai paredzētajā dzelzceļa vidē. |
| --- | --- |

2.5.4.

Paziņotā struktūra spēj uzraudzīt apakšsistēmu, kurā ir uzstādīts savstarpējās izmantojamības komponents, lai izvērtētu – ja atbilstīgajā SITS ir šāda prasība – tās piemērotību lietošanai paredzētajā dzelzceļa vidē.

2.6.   Iesniegšana

“EK” verifikācijas deklarācijai pievienotās tehniskās dokumentācijas kopiju pieteikuma iesniedzējs glabā visu apakšsistēmas ekspluatācijas laiku. Pēc pieprasījuma tas jānosūta jebkurai dalībvalstij vai Aģentūrai.

Dokumentāciju, ko iesniedz, piesakoties uz ekspluatācijas atļauju, iesniedz iestādei, kurā vēlas saņemt atļauju. Valsts drošības iestāde vai Aģentūra var pieprasīt, lai kopā ar atļauju iesniegto dokumentu daļa(-as) tiktu pārtulkota(-as) tās valodā.

2.7.   Publicēšana

Katrai paziņotajai struktūrai regulāri jāpublicē attiecīga informācija par:

| a) | saņemtajiem verifikācijas un SVA pieprasījumiem; |
| --- | --- |

a)

saņemtajiem verifikācijas un SVA pieprasījumiem;

| b) | pieprasījumiem izvērtēt savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai; |
| --- | --- |

b)

pieprasījumiem izvērtēt savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai;

| c) | izsniegtajām vai atteiktajām SVA; |
| --- | --- |

c)

izsniegtajām vai atteiktajām SVA;

| d) | izsniegtajiem vai atteiktajiem verifikācijas sertifikātiem un “EK” sertifikātiem par piemērotību lietošanai; |
| --- | --- |

d)

izsniegtajiem vai atteiktajiem verifikācijas sertifikātiem un “EK” sertifikātiem par piemērotību lietošanai;

| e) | izsniegtajiem vai atteiktajiem verifikācijas sertifikātiem. |
| --- | --- |

e)

izsniegtajiem vai atteiktajiem verifikācijas sertifikātiem.

2.8.   Valoda

Dokumentācijai un sarakstei saistībā ar “EK” verifikācijas procedūru jābūt pieteikuma iesniedzēja uzņēmējdarbības veikšanas dalībvalsts Savienības oficiālajā valodā vai Savienības oficiālajā valodā, kuras izmantošanai piekritis pieteikuma iesniedzējs.

3.   IZRAUDZĪTĀS STRUKTŪRAS IZSNIEGTAIS VERIFIKĀCIJAS SERTIFIKĀTS

3.1.   Ievads

Ja tiek piemēroti valsts noteikumi, verifikācijā ietver procedūru, ar kuru struktūra, kas izraudzīta, ievērojot 15. panta 8. punktu (izraudzītā struktūra), pārbauda un apliecina, ka apakšsistēma atbilst valsts noteikumiem, kuri paziņoti saskaņā ar 14. pantu, katrai dalībvalstij, kurā ir paredzēts apakšsistēmu atļaut nodot ekspluatācijā.

3.2.   Verifikācijas sertifikāts

Izraudzītā struktūra sagatavo verifikācijas sertifikātu, kas paredzēts pieteikuma iesniedzējam.

Sertifikātā ietver precīzu atsauci uz valsts noteikumu(-iem), kura(-u) atbilstību izraudzītā struktūra pārbaudījusi verifikācijas procesā.

Tādu valsts noteikumu gadījumā, kuri attiecas uz ritekli veidojošām apakšsistēmām, izraudzītā struktūra iedala sertifikātu divās daļās, vienā daļā ietverot atsauces uz valsts noteikumiem, kas precīzi attiecas uz ritekļa un konkrētā tīkla tehnisko savietojamību, bet otrā daļā – atsauces uz visiem citiem valsts noteikumiem.

3.3.   Dokumentācija

Dokumentācija, ko nokomplektējusi izraudzītā struktūra un kas pievienota verifikācijas sertifikātam, valsts noteikumu piemērošanas gadījumā jāietver 2.4. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, kas pievienota “EK” verifikācijas deklarācijai, un tajā sniedz tehniskos datus, kas ir būtiski, izvērtējot apakšsistēmas atbilstību minētajiem valsts noteikumiem.

3.4.   Valoda

Dokumentācijai un sarakstei saistībā ar “EK” verifikācijas procedūru jābūt pieteikuma iesniedzēja uzņēmējdarbības veikšanas dalībvalsts Savienības oficiālajā valodā vai Savienības oficiālajā valodā, kuras izmantošanai piekritis pieteikuma iesniedzējs.

4.   APAKŠSISTĒMU DAĻU VERIFIKĀCIJA SASKAŅĀ AR 15. PANTA 7. PUNKTU

Ja verifikācijas sertifikātu ir paredzēts izdot konkrētām apakšsistēmas daļām, šā pielikuma noteikumus pēc analoģijas piemēro arī minētajām daļām.

---

V PIELIKUMS

A DAĻA

Atceltās direktīvas

ar to secīgo grozījumu sarakstu

(minēti 58. pantā)

| Direktīva 2008/57/EK | (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.) |
| --- | --- |
| Direktīva 2009/131/EK | (OV L 273, 17.10.2009., 12. lpp.) |
| Direktīva 2011/18/ES | (OV L 57, 2.3.2011., 21. lpp.) |

Direktīva 2008/57/EK

(OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.)

Direktīva 2009/131/EK

(OV L 273, 17.10.2009., 12. lpp.)

Direktīva 2011/18/ES

(OV L 57, 2.3.2011., 21. lpp.)

B DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 57. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2008/57/EK | 2010. gada 19. jūlijs |
| 2009/131/EK | 2010. gada 19. jūlijs |
| 2011/18/ES | 2011. gada 31. decembris |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2008/57/EK

2010. gada 19. jūlijs

2009/131/EK

2010. gada 19. jūlijs

2011/18/ES

2011. gada 31. decembris

---

VI PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2008/57/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. panta a) līdz z) punkts | 2. panta 1. līdz 5. punkts, 7. līdz 17. punkts un 19. līdz 28. punkts |
| — | 2. panta 6., 18. un 29. līdz 45. punkts |
| 3. pants | — |
| 4. pants | 3. pants |
| 5. panta 1. punkts līdz 3. punkta g) apakšpunkts | 4. panta 1. punkts līdz 3. punkta g) apakšpunkts |
| — | 4. panta 3. punkta h) un i) apakšpunkts |
| 5. panta 4. līdz 8. punkts | 4. panta 4. līdz 8. punkts |
| 6. pants | 5. pants |
| 7. pants | 6. pants |
| 8. pants | — |
| 9. pants | 7. pants |
| 10. pants | 8. pants |
| 11. pants | 9. pants |
| 12. pants | — |
| 13. pants | 10. pants |
| 14. pants | 11. pants |
| 15. panta 1. punkts | 18. panta 2. punkts |
| 15. panta 2. un 3. punkts | — |
| 16. pants | 12. pants |
| 17. pants | 13. un 14. pants |
| 18. pants | 15. pants |
| 19. pants | 16. pants |
| — | 17. pants |
| — | 18. pants (izņemot 18. panta 3. punktu) |
| — | 19., 20., 21., 22. un 23. pants |
| 20. pants | — |
| 21. pants | — |
| 22. līdz 25. pants | — |
| 26. pants | 24. pants |
| 27. pants
  — | 14. panta 10. punkts
  26. pants |
| 28. pants un VIII pielikums
  — | 27. līdz 44. pants
  45. pants |
| 29. pants | 51. pants |
| 30. un 31. pants | — |
| 32. pants | 46. pants |
| 33. pants
  — | 47. panta 3., 4., 6. un 7. punkts
  47. panta 1., 2. un 5. punkts |
| 34. pants | 48. pants |
| 35. pants | 49. pants |
| 36. pants | — |
| — | 50. pants |
| 37. pants | 52. pants |
| 38. pants | 57. pants |
| 39. pants | 53. pants |
| — | 54. un 55. pants |
| — | 56. pants |
| 40. pants | 58. pants |
| 41. pants | 59. pants |
| 42. pants | 60. pants |
| I līdz III pielikums | I līdz III pielikums |
| IV pielikums | 9. panta 2. punkts |
| V pielikums
  VI pielikums | 15. panta 9. punkts
  IV pielikums |
| VII pielikums | 14. panta 10. punkts |
| VIII pielikums | 30., 31. un 32. pants |
| IX pielikums | 7. panta 5. punkts |
| X pielikums | V pielikums |
| XI pielikums | VI pielikums |

Direktīva 2008/57/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. panta a) līdz z) punkts

2. panta 1. līdz 5. punkts, 7. līdz 17. punkts un 19. līdz 28. punkts

—

2. panta 6., 18. un 29. līdz 45. punkts

3. pants

—

4. pants

3. pants

5. panta 1. punkts līdz 3. punkta g) apakšpunkts

4. panta 1. punkts līdz 3. punkta g) apakšpunkts

—

4. panta 3. punkta h) un i) apakšpunkts

5. panta 4. līdz 8. punkts

4. panta 4. līdz 8. punkts

6. pants

5. pants

7. pants

6. pants

8. pants

—

9. pants

7. pants

10. pants

8. pants

11. pants

9. pants

12. pants

—

13. pants

10. pants

14. pants

11. pants

15. panta 1. punkts

18. panta 2. punkts

15. panta 2. un 3. punkts

—

16. pants

12. pants

17. pants

13. un 14. pants

18. pants

15. pants

19. pants

16. pants

—

17. pants

—

18. pants (izņemot 18. panta 3. punktu)

—

19., 20., 21., 22. un 23. pants

20. pants

—

21. pants

—

22. līdz 25. pants

—

26. pants

24. pants

27. pants

—

14. panta 10. punkts

26. pants

28. pants un VIII pielikums

—

27. līdz 44. pants

45. pants

29. pants

51. pants

30. un 31. pants

—

32. pants

46. pants

33. pants

—

47. panta 3., 4., 6. un 7. punkts

47. panta 1., 2. un 5. punkts

34. pants

48. pants

35. pants

49. pants

36. pants

—

—

50. pants

37. pants

52. pants

38. pants

57. pants

39. pants

53. pants

—

54. un 55. pants

—

56. pants

40. pants

58. pants

41. pants

59. pants

42. pants

60. pants

I līdz III pielikums

I līdz III pielikums

IV pielikums

9. panta 2. punkts

V pielikums

VI pielikums

15. panta 9. punkts

IV pielikums

VII pielikums

14. panta 10. punkts

VIII pielikums

30., 31. un 32. pants

IX pielikums

7. panta 5. punkts

X pielikums

V pielikums

XI pielikums

VI pielikums

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/59 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/59

---

Komisijas paziņojums attiecībā uz skaidrojošiem dokumentiem

(2016/C 057/02)

Komisija atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2011. gada 27. oktobra kopīgajā politiskajā deklarācijā par skaidrojošiem dokumentiem atzina, ka informācijai, kuru dalībvalstis iesniedz Komisijai attiecībā uz direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos, “ir jābūt skaidrai un precīzai”, lai Komisijai būtu vieglāk pildīt tās uzdevumu – pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu. Konkrētajā gadījumā skaidrojoši dokumenti šajā nolūkā būtu bijuši noderīgi. Komisija pauž nožēlu, ka galīgajā tekstā noteikumu par to nav.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/60 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/60

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 2/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija)

(2016/C 057/03)

I.   IEVADS

Komisija 2013. gada 31. janvārī Padomei iesniedza savu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (pārstrādāta redakcija).

Eiropas Parlaments 2014. gada 26. februārī nobalsoja par savu atzinumu pirmajā lasījumā.

2014. gada 5. jūnijā Padome par direktīvas projektu panāca politisku vienošanos. Pēc tam, kad priekšlikumu bija izskatījuši juristi lingvisti, Padome 2015. gada 10. decembrī pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

Pēc balsojuma Eiropas Parlamentā un pēc Padomes politiskās vienošanās pieņemšanas notika Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas sarunas, lai panāktu vienošanos par priekšlikumu. 2015. gada 17. jūnijā panāca galīgo kompromisu, ko pēc tam 2015. gada 30. jūnijā apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja. Eiropas Parlamenta Transporta un tūrisma komiteja (TRAN) 2015. gada 10. novembrī apstiprināja vienošanos un šajā sakarībā adresēja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam.

Darba gaitā Padome ņēma vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas atzinumus.

II.   PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi skaidrojumi

Minētais priekšlikums ir daļa no ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes – tajā ir iekļauti seši tiesību aktu priekšlikumi, kuru mērķis ir novērst vēl pastāvošos šķēršļus, kas traucē pabeigt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi.

Šīs likumdošanas iniciatīvas mērķis ir izveidot vienotu pieeju savstarpējas izmantojamības noteikumiem, lai palielinātu apjomradītus ietaupījumus attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienībā, kā arī lai vienkāršotu un reformētu ritekļu atļauju izdošanas administratīvās procedūras, tādējādi novēršot noteikumu sadrumstalotību Savienībā.

Turklāt mērķis ir panākt, lai ritekļu atļauju izdošanas process būtu efektīvāks, mudinot atzīt savstarpējas izmantojamības atļaujas visā ES un nodrošinot saskaņotākus valstu tiesiskos regulējumus attiecībā uz savstarpējas izmantojamības aspektiem dzelzceļa pārvadājumu iekšējā tirgū.

Kaut arī Padome ir vienisprātis ar Komisiju attiecībā uz priekšlikuma mērķi, Padomes pieeja ietver vairākus sākotnējā priekšlikuma grozījumus. Ir būtiski grozīti direktīvas galvenie noteikumi. Tādējādi Komisijas sākotnējais priekšlikums, izstrādājot Padomes nostāju pirmajā lasījumā, ir grozīts – teksts ir pārstrādāts, un ir pievienoti un svītroti vairāki noteikumi. Tas nozīmē, ka Padome nevar pieņemt grozījumus, ko saistībā ar minētajiem noteikumiem ir veicis Eiropas Parlaments un kas ir iekļauti tā atzinumā pirmajā lasījumā.

2.   Svarīgākie politikas jautājumi

i)   
  Atļauja laist tirgū ritekli (21. pants)

Pretēji sākotnējam priekšlikumam, kurā Komisija paredzēja būtisku valsts iestāžu kompetenču nodošanu Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūrai (“Aģentūra”), Padome attiecībā uz atļaujas izdošanu ritekļa laišanai tirgū paredz duālu sistēmu atļauju izdošanai – atkarībā no ritekļa izmantošanas telpas. Saskaņā ar šo pieeju Aģentūra darbojas kā vienas pieturas aģentūra saistībā ar ritekļiem, kas paredzēti pārrobežu operācijām; tomēr valstu drošības iestādēm joprojām ir svarīga loma izvērtēšanā, kas jāveic, lai šīs atļaujas izdotu. Attiecībā uz ritekļiem, ar ko nodrošina tikai iekšzemes pārvadājumus, pieteikuma iesniedzējs var izvēlēties, vai pieprasījumu izdot atļauju viņš iesniedz Aģentūrai vai valsts drošības iestādei. Procedūra un lēmuma pieņemšanas kritēriji abos gadījumos ir vienādi.

Eiropas Parlaments kopumā atbalsta Padomes izmantoto pieeju. Tajā ir arī ņemtas vērā Eiropas Parlamenta paustās bažas, noteikumos par sadarbības nolīgumiem iekļaujot “izolētu tīklu” jēdzienu (sk. turpmāk v) punktu).

Ņemot to vērā, tika saglabāts grozījums Nr. 34, daļēji vai pēc būtības tika pārņemti grozījumi Nr. 35 un 102, bet grozījumus Nr. 94, 113 un 140 Padome nepaturēja.

ii)   
  Aģentūras atbildība par atļaujas izdošanu ritekļa laišanai tirgū (8. apsvērums un 21. panta 6. punkts)

Padomes tekstā ir precizēts, ka Aģentūra ir pilnībā atbildīga par atļaujām, ko tā izsniedz, tostarp tai ir līgumiskā un ārpuslīgumiskā atbildība.

iii)   
  Pārsūdzības un šķīrējtiesas procedūra (21. panta 7. un 11. punkts)

Komisijas priekšlikumā nebija paredzēti nekādi konkrēti noteikumi par pārsūdzības procedūrām, taču Padomes tekstā ir atspoguļota pieteikuma iesniedzējam paredzēta iespēja nodot lietu valsts tiesā, ja pastāv domstarpības attiecībā uz pasākumu, ko veikusi valsts drošības iestāde.

Tāpat Padomes tekstā ir iekļauta pārsūdzības procedūra gadījumā, kad pastāv domstarpības starp valsts drošības iestādi un Aģentūru.

iv)   
  Vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu nodošana ekspluatācijā (18. un 19. pants)

Sākotnējā priekšlikumā Komisija paredzēja Aģentūrai nodot atbildību par atļaujas izdošanu, lai ekspluatācijā nodotu vilcienu vadības un signalizācijas stacionārās lauka iekārtas, tostarp Eiropas signalizācijas sistēmu ERTMS.

Padome nepiekrīt Komisijas pieejai šajā jautājumā un uzskata, ka atļauja nodot ekspluatācijā ERTMS sistēmu arī turpmāk būtu jāsniedz valstu drošības iestādēm. Tomēr, lai ES līmenī nodrošinātu ERTMS saskaņotāku ieviešanu ar lielāku savstarpēju izmantojamību jau pašā procedūras sākumā, Padomes tekstā ir paredzēts, ka pirms visiem uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, kas ir saistīti ar ERTMS stacionārajām lauka iekārtām, ir jāapspriežas ar Aģentūru. Šajā nolūkā ir iekļauts jauns 19. pants.

Atbilstīgi Komisijas pieejai Eiropas Parlaments uzskata, ka par atļaujas izdošanu saistībā ar ERTMS sistēmu nodošanu ekspluatācijā būtu jāatbild Aģentūrai. Tādēļ Padome nevarēja paturēt grozījumus Nr. 81, 82, 83 un 86.

v)   
  Sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm (21. panta 14. un 15. punkts)

Sākotnējā priekšlikumā Komisija neparedzēja to, ka starp Aģentūru un vienu vai vairākām valstu drošības iestādēm tiek slēgti sadarbības nolīgumi saistībā ar atļaujām, ko izdod pārrobežu operācijām paredzētiem ritekļiem.

Padome uzskata, ka šādu noteikumu iekļaušana ir ļoti svarīga, lai atvieglotu jaunās atļauju izdošanas sistēmas praktisko ieviešanu.

Turklāt Padome paredz, ka sadarbības nolīgumos starp Aģentūru un vienu vai vairākām valstu drošības iestādēm nolūkā izdot ritekļu atļaujas var ietvert īpašus sadarbības pasākumus gadījumos, kad tīkliem ir vajadzīga īpaša zinātība ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ un/vai šo tīklu sliežu ceļa platums ir vienāds ar sliežu ceļa platumu kaimiņos esošajās trešās valstīs. Šis kompromiss tādēļ paredz, ka dalībvalstis, kam ir noteiktas dzelzceļa tīkla īpatnības, atļauju izdošanas procesā var sadarboties Aģentūras pārraudzībā. Šie sadarbības nolīgumi var arī ietvert noteikumus, ar ko atvieglo izmantošanas telpas paplašināšanu visās trijās Baltijas valstīs, tiklīdz attiecīgajam riteklim ir izdota atļauja vienā no šīm valstīm.

Šajā sakarībā Padome daļēji saglabāja grozījumu Nr. 118.

vi)   
  Valsts noteikumu pieņemšana (14. pants)

Padomes nostājas mērķis ir izveidot elastīgu un praktiski piemērojamu procedūru attiecībā uz spēkā esošiem un jauniem valsts noteikumiem par savstarpēju izmantojamību. Lai ņemtu vērā Eiropas Parlamenta paustās bažas, Padomes nostājā ir precizētas procedūras, kas piemērojamas, kad jāziņo par spēkā esošiem un jauniem valsts noteikumiem, kā arī par izvērtēšanu, kas jāveic Aģentūrai (nepārsniedzot astoņus mēnešus). Padomes izmantotās pieejas mērķis ir nepieļaut to, ka valsts noteikumi tiek apstiprināti, pirms Aģentūra tos nav izvērtējusi.

Tādēļ daļēji vai pēc būtības tika pārņemti grozījumi Nr. 66, 72 un 73, bet grozījumus Nr. 67–70 Padome nevarēja paturēt.

vii)   
  Ritekļu reģistri (VII nodaļa, jo īpaši 47. pants)

Lai kliedētu Eiropas Parlamenta bažas par “reģistriem”, galvenā Padomes ieviestā izmaiņa attiecas uz Eiropas ritekļu reģistru. Lai mazinātu administratīvo slogu un liekas izmaksas, Komisijai būtu jāpieņem specifikācijas attiecībā uz Eiropas ritekļu reģistru, kurā būtu iekļauti valstu ritekļu reģistri, nolūkā izveidot vienotu instrumentu, vienlaikus ļaujot saglabāt papildu funkcijas, kas ir būtiskas saistībā ar dalībvalstu specifiskajām vajadzībām. Eiropas ritekļu reģistram jāsāk darboties, kad pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā būs apritējuši pieci gadi. Padome ir ieviesusi arī jaunus noteikumus, kuru mērķis ir noteikt, kāda informācija ir jāiekļauj Eiropas un valstu ritekļu reģistros.

Eiropas Parlaments uzskata, ka Eiropas ritekļu reģistram būtu jāsāk darboties pēc četriem gadiem.

Ņemot to vērā, pēc būtības tika pārņemti grozījumi Nr. 123, 126, 128, 130 un 131 pārstrādātā redakcijā, bet grozījumus Nr. 98, 110, 120, 121, 122, 124, 125, 127 un 129 Padome nepaturēja.

viii)   
  Pārejas un transponēšanas laikposms (54. un 57. pants)

Padome ritekļu atļauju izdošanai paredz ilgāku pārejas režīmu, nekā to sākotnēji paredzējusi Komisija. Uzskata, ka šis pārejas režīms ir nepieciešams, lai pienācīgi darbotos duālā pieeja ritekļu atļauju izdošanas procesam, kas izklāstīts 21. pantā. Saskaņā ar Padomes nostāju dalībvalstis spēkā esošos Direktīvas 2008/57/EK noteikumus var turpināt piemērot vēl trīs gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā; savukārt Komisijas priekšlikumā bija paredzēti divi gadi. Šo laikposmu var pagarināt par vēl vienu gadu. Šādā gadījumā dalībvalstīm par šādiem lēmumiem ir jāziņo Komisijai un Aģentūrai un jāsniedz pamatojums. Tāda pati procedūra attiecas uz iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanu saistībā ar ERTMS.

Līdzīgu shēmu – trīs gadi plus viens gads – piemēro attiecībā uz transponēšanas laikposmu.

Ņemot to vērā, grozījumus Nr. 140, 141, 143 un 144 Padome nepaturēja.

ix)   
  Tiesību akta struktūra (deleģētie akti/īstenošanas akti)

Komisijas sākotnējā priekšlikumā ierosinātais instruments, ar ko nosaka savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) saturu un grozījumus, ir deleģētie akti. Eiropas Parlaments atbalsta Komisiju un arī uzstāj, ka deleģēto aktu darbības joma ir jāpaplašina, attiecinot to uz citām jomām, kurās Komisija ierosinājusi izmantot īstenošanas aktus.

Attiecībā uz SITS Padome pieņem deleģēto un īstenošanas aktu kombināciju (5. panta 1. un 11. punkts). Komisija pieņems deleģētos aktus, ar ko nosaka savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju konkrētos mērķus, un pēc tam – īstenošanas aktus, ar kuriem īsteno šos konkrētos mērķus.

Ņemot to vērā, tika daļēji akceptēti grozījumi Nr. 80 un 135, bet grozījumus Nr. 13, 14, 56, 57, 79, 99 un 142 Padome nepaturēja.

3.   Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Citi EP grozījumi, kas nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, jo īpaši attiecas uz šādiem aspektiem:

| — | šīs direktīvas iespējamā piemērošana pilsētas dzelzceļa sistēmām (grozījumi Nr. 16 un 17), |
| --- | --- |

—

šīs direktīvas iespējamā piemērošana pilsētas dzelzceļa sistēmām (grozījumi Nr. 16 un 17),

| — | grafiku noteikšana, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ievieš savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (grozījums Nr. 47), |
| --- | --- |

—

grafiku noteikšana, saskaņā ar kuriem dalībvalstis ievieš savstarpējas izmantojamības tehniskās specifikācijas (grozījums Nr. 47),

| — | deleģēto aktu iekļaušana, lai paredzētu noteikumus par sankcijām, ko piemēro, ja netiek ievēroti tiesību aktā noteiktie termiņi, kuros Aģentūrai jāpieņem lēmumi (grozījums Nr. 136). |
| --- | --- |

—

deleģēto aktu iekļaušana, lai paredzētu noteikumus par sankcijām, ko piemēro, ja netiek ievēroti tiesību aktā noteiktie termiņi, kuros Aģentūrai jāpieņem lēmumi (grozījums Nr. 136).

III.   SECINĀJUMS

Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, kas panākts Padomes un Eiropas Parlamenta sarunās, kuras sekmējusi Komisija. Šis kompromiss ir apstiprināts Eiropas Parlamenta Transporta un tūrisma komitejas (TRAN) priekšsēdētāja vēstulē, kas 2015. gada 24. novembrī adresēta Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam.

Šajā vēstulē TRAN komitejas priekšsēdētājs norāda, ka viņš ieteiks TRAN komitejas locekļiem un pēc tam plenārsēdei, lai tie apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā bez grozījumiem un lai saskaņā ar LESD 294. pantu noslēdz parasto likumdošanas procedūru Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/64 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/64

---

PADOMES NOSTĀJA (ES) NR. 3/2016 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošību

(pārstrādāta redakcija)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

Padome pieņēmusi 2015. gada 10. decembrī

(2016/C 057/04)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (4) ir tikusi būtiski grozīta. Ņemot vērā to, ka jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (4) ir tikusi būtiski grozīta. Ņemot vērā to, ka jāveic turpmāki grozījumi, skaidrības labad minētā direktīva būtu jāpārstrādā.

| (2) | Ar Direktīvu 2004/49/EK tika noteikts vienots dzelzceļa drošības regulatīvais pamats, šajā nolūkā izmantojot drošības noteikumu satura saskaņošanu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības sertifikāciju un nosakot valstu drošības iestāžu uzdevumus un funkcijas un negadījumu izmeklēšanas kārtību. Tomēr, lai veicinātu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas turpmāku attīstību, Direktīva 2004/49/EK ir rūpīgi jāpārskata. |
| --- | --- |

(2)

Ar Direktīvu 2004/49/EK tika noteikts vienots dzelzceļa drošības regulatīvais pamats, šajā nolūkā izmantojot drošības noteikumu satura saskaņošanu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības sertifikāciju un nosakot valstu drošības iestāžu uzdevumus un funkcijas un negadījumu izmeklēšanas kārtību. Tomēr, lai veicinātu vienotas Eiropas dzelzceļa telpas turpmāku attīstību, Direktīva 2004/49/EK ir rūpīgi jāpārskata.

| (3) | Uz metro, tramvajiem un citām vieglā dzelzceļa sistēmām daudzās dalībvalstīs attiecas vietējas tehniskās prasības, un tie neietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) .../... (5)
   (6) darbības jomā. Lai sekmētu šīs direktīvas un Direktīvas (ES) .../... (6) īstenošanu, abām minētajām direktīvām vajadzētu būt vienādai darbības jomai. Tāpēc šādas vietējas sistēmas vajadzētu izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas. |
| --- | --- |

(3)

Uz metro, tramvajiem un citām vieglā dzelzceļa sistēmām daudzās dalībvalstīs attiecas vietējas tehniskās prasības, un tie neietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) .../... (5)
   (6) darbības jomā. Lai sekmētu šīs direktīvas un Direktīvas (ES) .../... (6) īstenošanu, abām minētajām direktīvām vajadzētu būt vienādai darbības jomai. Tāpēc šādas vietējas sistēmas vajadzētu izslēgt no šīs direktīvas darbības jomas.

| (4) | Ciktāl dažus šīs direktīvas konceptus var būt lietderīgi piemērot metro un citām vietējām sistēmām, dalībvalstīm būtu jāļauj nolemt, neskarot šīs direktīvas darbības jomu, piemērot dažus šīs direktīvas noteikumus, kurus tās uzskata par atbilstīgiem. Šajā gadījumā dalībvalstīm būtu jāļauj nepiemērot tādus pienākumus kā valsts noteikumu paziņošana un ziņošana. |
| --- | --- |

(4)

Ciktāl dažus šīs direktīvas konceptus var būt lietderīgi piemērot metro un citām vietējām sistēmām, dalībvalstīm būtu jāļauj nolemt, neskarot šīs direktīvas darbības jomu, piemērot dažus šīs direktīvas noteikumus, kurus tās uzskata par atbilstīgiem. Šajā gadījumā dalībvalstīm būtu jāļauj nepiemērot tādus pienākumus kā valsts noteikumu paziņošana un ziņošana.

| (5) | Savienības dzelzceļa sistēmas drošības līmenis ir visumā augsts, īpaši salīdzinājumā ar autotransportu. Dzelzceļa drošība kopumā būtu jāuztur un, kad praktiski iespējams, pastāvīgi jāuzlabo, ņemot vērā tehnikas un zinātnes progresu un Savienības un starptautisko tiesību attīstību. Par prioritāti būtu jāuzskata negadījumu novēršana. Cilvēkfaktoru ietekme arī būtu jāņem vērā. |
| --- | --- |

(5)

Savienības dzelzceļa sistēmas drošības līmenis ir visumā augsts, īpaši salīdzinājumā ar autotransportu. Dzelzceļa drošība kopumā būtu jāuztur un, kad praktiski iespējams, pastāvīgi jāuzlabo, ņemot vērā tehnikas un zinātnes progresu un Savienības un starptautisko tiesību attīstību. Par prioritāti būtu jāuzskata negadījumu novēršana. Cilvēkfaktoru ietekme arī būtu jāņem vērā.

| (6) | Ja dalībvalsts ievieš augstāku drošības līmeni, tai būtu jānodrošina, lai pieņemtais noteikums neradītu šķērsli savstarpējai izmantojamībai vai neizraisītu diskrimināciju. |
| --- | --- |

(6)

Ja dalībvalsts ievieš augstāku drošības līmeni, tai būtu jānodrošina, lai pieņemtais noteikums neradītu šķērsli savstarpējai izmantojamībai vai neizraisītu diskrimināciju.

| (7) | Galvenajiem Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu būt pilnīgi atbildīgiem par sistēmas drošību katram savā tās daļā. Īstenojot riska kontroles pasākumus, tiem būtu jāsadarbojas vienmēr, kad tas ir lietderīgi. |
| --- | --- |

(7)

Galvenajiem Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu būt pilnīgi atbildīgiem par sistēmas drošību katram savā tās daļā. Īstenojot riska kontroles pasākumus, tiem būtu jāsadarbojas vienmēr, kad tas ir lietderīgi.

| (8) | Neskarot infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildību par dzelzceļa drošības attīstību un uzlabošanu, nevajadzētu izslēgt citu dalībnieku, piemēram, par apkopi atbildīgo struktūrvienību, ražotāju, transportētāju, nosūtītāju, saņēmēju, uzpildītāju, izsūknētāju, iekrāvēju, izkrāvēju, apkopes nodrošinātāju, turētāju, pakalpojumu sniedzēju un līgumslēdzēju subjektu atbildību par saviem ražojumiem, pakalpojumiem un procesiem. Katram Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekam attiecībā pret citiem dalībniekiem vajadzētu būt atbildīgam par pilnīgu un patiesu visas attiecīgās informācijas paziņošanu, lai pārbaudītu, vai ritekļi ir ekspluatācijas kārtībā. Tas jo īpaši attiecas uz informāciju par konkrētā ritekļa stāvokli un vēsturi, apkopes dokumentiem, iekraušanas operāciju izsekojamību un pavadzīmēm. |
| --- | --- |

(8)

Neskarot infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildību par dzelzceļa drošības attīstību un uzlabošanu, nevajadzētu izslēgt citu dalībnieku, piemēram, par apkopi atbildīgo struktūrvienību, ražotāju, transportētāju, nosūtītāju, saņēmēju, uzpildītāju, izsūknētāju, iekrāvēju, izkrāvēju, apkopes nodrošinātāju, turētāju, pakalpojumu sniedzēju un līgumslēdzēju subjektu atbildību par saviem ražojumiem, pakalpojumiem un procesiem. Katram Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekam attiecībā pret citiem dalībniekiem vajadzētu būt atbildīgam par pilnīgu un patiesu visas attiecīgās informācijas paziņošanu, lai pārbaudītu, vai ritekļi ir ekspluatācijas kārtībā. Tas jo īpaši attiecas uz informāciju par konkrētā ritekļa stāvokli un vēsturi, apkopes dokumentiem, iekraušanas operāciju izsekojamību un pavadzīmēm.

| (9) | Katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, infrastruktūras pārvaldītājam un par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai būtu jānodrošina, ka to līgumslēdzēji un citas personas īsteno riska kontroles pasākumus. Minētajā nolūkā katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, infrastruktūras pārvaldītājam un par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai būtu jāpiemēro tie uzraudzības paņēmieni, kas noteikti kopīgajās drošības metodēs (CSM). To līgumslēdzējiem šis process būtu jāpiemēro, izmantojot līgumsaistības. Ņemot vērā faktu, ka šādi pasākumi ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas būtiska daļa, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem savas līgumsaistības būtu jādara zināmas pēc Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (7)
   (8), vai valsts drošības iestādes pieprasījuma saistībā ar uzraudzības pasākumiem. |
| --- | --- |

(9)

Katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, infrastruktūras pārvaldītājam un par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai būtu jānodrošina, ka to līgumslēdzēji un citas personas īsteno riska kontroles pasākumus. Minētajā nolūkā katram dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, infrastruktūras pārvaldītājam un par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai būtu jāpiemēro tie uzraudzības paņēmieni, kas noteikti kopīgajās drošības metodēs (CSM). To līgumslēdzējiem šis process būtu jāpiemēro, izmantojot līgumsaistības. Ņemot vērā faktu, ka šādi pasākumi ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmas būtiska daļa, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem savas līgumsaistības būtu jādara zināmas pēc Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras (“Aģentūra”), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... (7)
   (8), vai valsts drošības iestādes pieprasījuma saistībā ar uzraudzības pasākumiem.

| (10) | Dalībvalstīm būtu jāveicina savstarpējas uzticēšanās, paļāvības un mācīšanās kultūra, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju darbiniekus mudina sekmēt drošības attīstību, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstīm būtu jāveicina savstarpējas uzticēšanās, paļāvības un mācīšanās kultūra, kas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju darbiniekus mudina sekmēt drošības attīstību, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti.

| (11) | Lai garantētu drošības uzturēšanu augstā līmenī un lai, kad nepieciešams un praktiski iespējams, drošību uzlabotu, pakāpeniski ir ieviesti kopīgie drošības mērķi (CST) un CSM. Tiem būtu jānodrošina rīki drošības un operatoru snieguma izvērtēšanai gan Savienības līmenī, gan dalībvalstīs. Ir noteikti kopīgie drošības rādītāji (CSI), lai izvērtētu, vai sistēmas atbilst CST, un lai veicinātu dzelzceļa drošības uzraudzību. |
| --- | --- |

(11)

Lai garantētu drošības uzturēšanu augstā līmenī un lai, kad nepieciešams un praktiski iespējams, drošību uzlabotu, pakāpeniski ir ieviesti kopīgie drošības mērķi (CST) un CSM. Tiem būtu jānodrošina rīki drošības un operatoru snieguma izvērtēšanai gan Savienības līmenī, gan dalībvalstīs. Ir noteikti kopīgie drošības rādītāji (CSI), lai izvērtētu, vai sistēmas atbilst CST, un lai veicinātu dzelzceļa drošības uzraudzību.

| (12) | Valsts noteikumi, kuru pamatā bieži vien ir valsts tehniskie standarti, pakāpeniski tiek aizstāti ar noteikumiem, kuri pamatojas uz CST, CSM un savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS) noteiktiem kopīgiem standartiem. Lai novērstu šķēršļus savstarpējai izmantojamībai, valsts noteikumu, tostarp ekspluatācijas noteikumu, apjoms būtu jāsamazina pēc tam, kad SITS ir attiecinātas uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu un kad attiecībā uz SITS ir novērsti visi neatrisinātie jautājumi. Minētajā nolūkā dalībvalstīm vajadzētu rūpēties par savas valsts noteikumu sistēmas atjaunināšanu, atcelt novecojušus noteikumus un par to nekavējoties informēt Komisiju un Aģentūru. |
| --- | --- |

(12)

Valsts noteikumi, kuru pamatā bieži vien ir valsts tehniskie standarti, pakāpeniski tiek aizstāti ar noteikumiem, kuri pamatojas uz CST, CSM un savstarpējās izmantojamības tehniskajās specifikācijās (SITS) noteiktiem kopīgiem standartiem. Lai novērstu šķēršļus savstarpējai izmantojamībai, valsts noteikumu, tostarp ekspluatācijas noteikumu, apjoms būtu jāsamazina pēc tam, kad SITS ir attiecinātas uz visu Savienības dzelzceļa sistēmu un kad attiecībā uz SITS ir novērsti visi neatrisinātie jautājumi. Minētajā nolūkā dalībvalstīm vajadzētu rūpēties par savas valsts noteikumu sistēmas atjaunināšanu, atcelt novecojušus noteikumus un par to nekavējoties informēt Komisiju un Aģentūru.

| (13) | Valsts noteikumi būtu jāizstrādā un jāpublicē tā, lai tie ir saprotami ikvienam potenciālajam valstu tīkla lietotājam. Tomēr šādi noteikumi bieži vien atsaucas uz citiem dokumentiem, piemēram, valsts standartiem, Eiropas standartiem, starptautiskiem standartiem vai citām tehniskām specifikācijām, kas daļēji vai pilnībā varētu būt aizsargāti ar intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādēļ ir atbilstīgi, ka publicēšanas pienākums nebūtu jāattiecina uz jebkuriem dokumentiem, uz kuriem valsts noteikumi tieši vai netieši atsaucas. |
| --- | --- |

(13)

Valsts noteikumi būtu jāizstrādā un jāpublicē tā, lai tie ir saprotami ikvienam potenciālajam valstu tīkla lietotājam. Tomēr šādi noteikumi bieži vien atsaucas uz citiem dokumentiem, piemēram, valsts standartiem, Eiropas standartiem, starptautiskiem standartiem vai citām tehniskām specifikācijām, kas daļēji vai pilnībā varētu būt aizsargāti ar intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādēļ ir atbilstīgi, ka publicēšanas pienākums nebūtu jāattiecina uz jebkuriem dokumentiem, uz kuriem valsts noteikumi tieši vai netieši atsaucas.

| (14) | Valsts noteikumi bieži ietver prasības, kas daļēji attiecas gan uz savstarpēju izmantojamību, gan uz drošību. Tā kā drošība ir būtiska Direktīvas (ES) .../... (9) prasība, valsts noteikums var attiekties uz Direktīvu (ES) .../... (9) un šo direktīvu. Tāpēc būtu jāatceļ nošķīrums starp jēdzieniem “valsts drošības noteikumi” un “valsts tehniskie noteikumi”, kas definēti attiecīgi Direktīvā 2004/49/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (10), un tie būtu jāaizstāj ar jēdzienu “valsts noteikumi”, par kuriem jāziņo saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (9) un/vai ar šo direktīvu. Saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (9) par valsts noteikumiem jāziņo galvenokārt tad, kad tie attiecas uz strukturālu apakšsistēmu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā. Saskaņā ar šo direktīvu par tiem būtu jāziņo tad, kad tie attiecas uz Savienības dzelzceļa sistēmas darbību vai uz konkrētiem šīs direktīvas jautājumiem, tostarp iesaistīto dalībnieku uzdevumiem, drošības sertifikāciju, drošības atļaujām un negadījumu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(14)

Valsts noteikumi bieži ietver prasības, kas daļēji attiecas gan uz savstarpēju izmantojamību, gan uz drošību. Tā kā drošība ir būtiska Direktīvas (ES) .../... (9) prasība, valsts noteikums var attiekties uz Direktīvu (ES) .../... (9) un šo direktīvu. Tāpēc būtu jāatceļ nošķīrums starp jēdzieniem “valsts drošības noteikumi” un “valsts tehniskie noteikumi”, kas definēti attiecīgi Direktīvā 2004/49/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/57/EK (10), un tie būtu jāaizstāj ar jēdzienu “valsts noteikumi”, par kuriem jāziņo saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (9) un/vai ar šo direktīvu. Saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (9) par valsts noteikumiem jāziņo galvenokārt tad, kad tie attiecas uz strukturālu apakšsistēmu laišanu tirgū vai nodošanu ekspluatācijā. Saskaņā ar šo direktīvu par tiem būtu jāziņo tad, kad tie attiecas uz Savienības dzelzceļa sistēmas darbību vai uz konkrētiem šīs direktīvas jautājumiem, tostarp iesaistīto dalībnieku uzdevumiem, drošības sertifikāciju, drošības atļaujām un negadījumu izmeklēšanu.

| (15) | Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu, novēršot šķēršļus Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējai izmantojamībai, un laiku, kas būs vajadzīgs SITS ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunus valsts noteikumus vai sāk projektus, kas palielina pašreizējās sistēmas dažādību, izņemot specifiskās situācijās, kas paredzētas šajā direktīvā. Drošības pārvaldības sistēma ir atzītais instruments risku kontrolēšanai, turpretim infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pienākums ir nekavējoties veikt korektīvas darbības, lai nepieļautu negadījumu atkārtošanos. Dalībvalstīm vajadzētu atturēties tūlīt pēc negadījuma pieņemt jaunus valsts noteikumus, ja vien šādi jauni noteikumi nav nepieciešami kā steidzams preventīvs pasākums. |
| --- | --- |

(15)

Ņemot vērā šo pakāpeniskuma principu, novēršot šķēršļus Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējai izmantojamībai, un laiku, kas būs vajadzīgs SITS ieviešanai, būtu jāveic pasākumi, lai novērstu situāciju, kad dalībvalstis pieņem jaunus valsts noteikumus vai sāk projektus, kas palielina pašreizējās sistēmas dažādību, izņemot specifiskās situācijās, kas paredzētas šajā direktīvā. Drošības pārvaldības sistēma ir atzītais instruments risku kontrolēšanai, turpretim infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu pienākums ir nekavējoties veikt korektīvas darbības, lai nepieļautu negadījumu atkārtošanos. Dalībvalstīm vajadzētu atturēties tūlīt pēc negadījuma pieņemt jaunus valsts noteikumus, ja vien šādi jauni noteikumi nav nepieciešami kā steidzams preventīvs pasākums.

| (16) | Vilcienu vadības un signalizācijas sistēmām ir būtiska nozīme dzelzceļa drošības nodrošināšanā. Šajā sakarā Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) ieviešana Savienības dzelzceļa tīklā ir svarīgs ieguldījums drošības līmeņa uzlabošanā. |
| --- | --- |

(16)

Vilcienu vadības un signalizācijas sistēmām ir būtiska nozīme dzelzceļa drošības nodrošināšanā. Šajā sakarā Eiropas dzelzceļa satiksmes vadības sistēmas (ERTMS) ieviešana Savienības dzelzceļa tīklā ir svarīgs ieguldījums drošības līmeņa uzlabošanā.

| (17) | Veicot savus pienākumus un pildot savas saistības, infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāievieš drošības pārvaldības sistēma, kas atbilst Savienības prasībām un kurā ietverti visiem kopīgi elementi. Informācija par drošību un drošības pārvaldības sistēmas ieviešanu būtu jāiesniedz Aģentūrai un attiecīgās dalībvalsts valsts drošības iestādei. |
| --- | --- |

(17)

Veicot savus pienākumus un pildot savas saistības, infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāievieš drošības pārvaldības sistēma, kas atbilst Savienības prasībām un kurā ietverti visiem kopīgi elementi. Informācija par drošību un drošības pārvaldības sistēmas ieviešanu būtu jāiesniedz Aģentūrai un attiecīgās dalībvalsts valsts drošības iestādei.

| (18) | Drošības pārvaldības sistēmai ar tās procesiem būtu jānodrošina, lai, piemērojot cilvēkfaktoru zināšanas un izmantojot atzītas metodes, tiktu ņemtas vērā cilvēku spējas un to robežas, un ietekme uz cilvēka veiktspēju. |
| --- | --- |

(18)

Drošības pārvaldības sistēmai ar tās procesiem būtu jānodrošina, lai, piemērojot cilvēkfaktoru zināšanas un izmantojot atzītas metodes, tiktu ņemtas vērā cilvēku spējas un to robežas, un ietekme uz cilvēka veiktspēju.

| (19) | Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumos būtu jāietver arī bīstamu kravu pārvadājumi. Taču būtu jānošķir šīs direktīvas mērķis, kas ir saglabāt un, ja iespējams, uzlabot Savienības dzelzceļa sistēmas drošību, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (11) mērķis, kas ir galvenokārt regulēt vielu klasifikāciju un to norobežošanas specifikāciju, tostarp drošu iekraušanu, izkraušanu un norobežošanu esošajā dzelzceļa sistēmā. Tāpēc, neskarot Direktīvu 2008/68/EK, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmā būtu pienācīgi jāņem vērā iespējamie papildriski, kas rodas, pārvadājot bīstamas preču kravas. |
| --- | --- |

(19)

Dzelzceļa kravu pārvadājumu pakalpojumos būtu jāietver arī bīstamu kravu pārvadājumi. Taču būtu jānošķir šīs direktīvas mērķis, kas ir saglabāt un, ja iespējams, uzlabot Savienības dzelzceļa sistēmas drošību, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (11) mērķis, kas ir galvenokārt regulēt vielu klasifikāciju un to norobežošanas specifikāciju, tostarp drošu iekraušanu, izkraušanu un norobežošanu esošajā dzelzceļa sistēmā. Tāpēc, neskarot Direktīvu 2008/68/EK, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju drošības pārvaldības sistēmā būtu pienācīgi jāņem vērā iespējamie papildriski, kas rodas, pārvadājot bīstamas preču kravas.

| (20) | Visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāpiemēro vienādas drošības prasības, lai garantētu dzelzceļa drošību augstā līmenī un vienādus apstākļus. Lai varētu iegūt piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu būt saņēmušiem drošības sertifikātu. Drošības sertifikātam būtu jāapliecina, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu un spēj ievērot attiecīgos drošības standartus un noteikumus attiecīgajā darbības telpā. Ja Aģentūra izsniedz vienotu drošības sertifikātu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kam ir darbības telpa vienā vai vairākās dalībvalstīs, tai vajadzētu būt vienīgajai iestādei, kas izvērtē, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir pareizi ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu. Izvērtējot attiecīgajos valsts noteikumos paredzētās prasības, būtu jāiesaista valstu drošības iestādes, kas atbild par paredzēto darbības telpu. |
| --- | --- |

(20)

Visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem būtu jāpiemēro vienādas drošības prasības, lai garantētu dzelzceļa drošību augstā līmenī un vienādus apstākļus. Lai varētu iegūt piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu būt saņēmušiem drošības sertifikātu. Drošības sertifikātam būtu jāapliecina, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu un spēj ievērot attiecīgos drošības standartus un noteikumus attiecīgajā darbības telpā. Ja Aģentūra izsniedz vienotu drošības sertifikātu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, kam ir darbības telpa vienā vai vairākās dalībvalstīs, tai vajadzētu būt vienīgajai iestādei, kas izvērtē, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir pareizi ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu. Izvērtējot attiecīgajos valsts noteikumos paredzētās prasības, būtu jāiesaista valstu drošības iestādes, kas atbild par paredzēto darbības telpu.

| (21) | Pamatojoties uz Direktīvu 2004/49/EK, ir noteiktas saskaņotas metodes, lai tās piemērotu Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem un valstu drošības iestādēm saistībā ar pārraudzību, atbilstības izvērtēšanu, uzraudzību un riska novērtēšanu un izvērtēšanu. Minētais regulatīvais pamats ir pietiekami labi izstrādāts, lai pakāpeniski pārietu uz “vienoto drošības sertifikātu”, kas derīgs visā attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbības telpā. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz Direktīvu 2004/49/EK, ir noteiktas saskaņotas metodes, lai tās piemērotu Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem un valstu drošības iestādēm saistībā ar pārraudzību, atbilstības izvērtēšanu, uzraudzību un riska novērtēšanu un izvērtēšanu. Minētais regulatīvais pamats ir pietiekami labi izstrādāts, lai pakāpeniski pārietu uz “vienoto drošības sertifikātu”, kas derīgs visā attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbības telpā.

| (22) | Lai procedūras vienotā drošības sertifikātu izsniegšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem padarītu efektīvākas un saskaņotākas, Aģentūrai ir jāpiešķir centrāla loma šādu sertifikātu izdošanā. Ja darbības telpa atrodas tikai vienā dalībvalstī, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties, vai, izmantojot Regulā (ES).../... (12) minēto vienas pieturas aģentūru, iesniegt vienotā drošības sertifikāta pieteikumu minētās dalībvalsts valsts drošības iestādei vai Aģentūrai. Pieteikuma iesniedzēja izdarītajai izvēlei vajadzētu būt saistošai līdz brīdim, kad pieteikuma procedūra ir noslēgusies vai izbeigta. Šim jaunajam režīmam vajadzētu padarīt Savienības dzelzceļa sistēmu efektīvāku un produktīvāku, samazinot administratīvo slogu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(22)

Lai procedūras vienotā drošības sertifikātu izsniegšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem padarītu efektīvākas un saskaņotākas, Aģentūrai ir jāpiešķir centrāla loma šādu sertifikātu izdošanā. Ja darbības telpa atrodas tikai vienā dalībvalstī, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai izvēlēties, vai, izmantojot Regulā (ES).../... (12) minēto vienas pieturas aģentūru, iesniegt vienotā drošības sertifikāta pieteikumu minētās dalībvalsts valsts drošības iestādei vai Aģentūrai. Pieteikuma iesniedzēja izdarītajai izvēlei vajadzētu būt saistošai līdz brīdim, kad pieteikuma procedūra ir noslēgusies vai izbeigta. Šim jaunajam režīmam vajadzētu padarīt Savienības dzelzceļa sistēmu efektīvāku un produktīvāku, samazinot administratīvo slogu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

| (23) | Aģentūrai un valstu drošības iestādēm vajadzētu attiecīgā gadījumā sadarboties un dalīt kompetenci vienoto drošības sertifikātu izdošanā. Būtu jāizveido skaidri procedūras un šķīrējtiesas noteikumi, lai risinātu gadījumus, kad nesakrīt Aģentūras un valstu drošības iestāžu viedoklis par izvērtējumiem, kas veikti saistībā ar vienoto drošības sertifikātu izdošanu. |
| --- | --- |

(23)

Aģentūrai un valstu drošības iestādēm vajadzētu attiecīgā gadījumā sadarboties un dalīt kompetenci vienoto drošības sertifikātu izdošanā. Būtu jāizveido skaidri procedūras un šķīrējtiesas noteikumi, lai risinātu gadījumus, kad nesakrīt Aģentūras un valstu drošības iestāžu viedoklis par izvērtējumiem, kas veikti saistībā ar vienoto drošības sertifikātu izdošanu.

| (24) | Jaunais funkciju un uzdevumu sadalījums starp valstu drošības iestādēm un Aģentūru saistībā ar drošības sertifikātu izdošanu būtu jāpaveic efektīvi. Minētajā nolūkā būtu jāizveido sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm. |
| --- | --- |

(24)

Jaunais funkciju un uzdevumu sadalījums starp valstu drošības iestādēm un Aģentūru saistībā ar drošības sertifikātu izdošanu būtu jāpaveic efektīvi. Minētajā nolūkā būtu jāizveido sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm.

| (25) | Sadarbības nolīgumi jo īpaši ir vajadzīgi tāpēc, lai ņemtu vērā konkrētu dalībvalstu specifisko ģeogrāfisko un vēsturisko situāciju, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Ja darbība tiek veikta tikai tīklos, kuros ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ ir vajadzīgas specifiskas zināšanas, un ja šādi tīkli ir izolēti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai vajadzīgās formalitātes izpildīt uz vietas mijiedarbībā ar attiecīgajām valstu drošības iestādēm. Lai to panāktu un nolūkā samazināt administratīvos slogus un izmaksas, sadarbības nolīgumos, kas noslēdzami starp Aģentūru un attiecīgajām valstu drošības iestādēm, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbilstīgu uzdevumu sadalījumu, neskarot Aģentūras galīgo atbildību par vienotā drošības sertifikāta izdošanu. |
| --- | --- |

(25)

Sadarbības nolīgumi jo īpaši ir vajadzīgi tāpēc, lai ņemtu vērā konkrētu dalībvalstu specifisko ģeogrāfisko un vēsturisko situāciju, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Ja darbība tiek veikta tikai tīklos, kuros ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ ir vajadzīgas specifiskas zināšanas, un ja šādi tīkli ir izolēti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, pieteikuma iesniedzējam vajadzētu būt iespējai vajadzīgās formalitātes izpildīt uz vietas mijiedarbībā ar attiecīgajām valstu drošības iestādēm. Lai to panāktu un nolūkā samazināt administratīvos slogus un izmaksas, sadarbības nolīgumos, kas noslēdzami starp Aģentūru un attiecīgajām valstu drošības iestādēm, vajadzētu būt iespējai paredzēt atbilstīgu uzdevumu sadalījumu, neskarot Aģentūras galīgo atbildību par vienotā drošības sertifikāta izdošanu.

| (26) | Dzelzceļa tīkliem, kas atrodas Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), sliežu ceļa platums ir 1 520 mm, proti, tāds pats kā kaimiņos esošajās trešās valstīs, bet atšķiras no galvenā dzelzceļa tīkla Eiropā. Šie Baltijas valstu tīkli ir mantojuši kopīgas tehniskās un ekspluatācijas prasības, kas nodrošina to de facto savstarpēju izmantojamību, un – šajā sakarā – drošības sertifikātu, kas izdots vienā no šīm dalībvalstīm, varētu attiecināt uz pārējiem no šiem tīkliem. Lai veicinātu resursu efektīvu un samērīgu piešķiršanu saistībā ar drošības sertifikāciju un lai šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam samazinātu finansiālo un administratīvo slogu, Aģentūras un attiecīgo valsts drošības iestāžu īpašajā sadarbības kārtībā vajadzības gadījumā būtu jāietver iespēja līgumiski uzticēt uzdevumus šīm valstu drošības iestādēm. |
| --- | --- |

(26)

Dzelzceļa tīkliem, kas atrodas Baltijas valstīs (Igaunijā, Latvijā un Lietuvā), sliežu ceļa platums ir 1 520 mm, proti, tāds pats kā kaimiņos esošajās trešās valstīs, bet atšķiras no galvenā dzelzceļa tīkla Eiropā. Šie Baltijas valstu tīkli ir mantojuši kopīgas tehniskās un ekspluatācijas prasības, kas nodrošina to de facto savstarpēju izmantojamību, un – šajā sakarā – drošības sertifikātu, kas izdots vienā no šīm dalībvalstīm, varētu attiecināt uz pārējiem no šiem tīkliem. Lai veicinātu resursu efektīvu un samērīgu piešķiršanu saistībā ar drošības sertifikāciju un lai šādos gadījumos pieteikuma iesniedzējam samazinātu finansiālo un administratīvo slogu, Aģentūras un attiecīgo valsts drošības iestāžu īpašajā sadarbības kārtībā vajadzības gadījumā būtu jāietver iespēja līgumiski uzticēt uzdevumus šīm valstu drošības iestādēm.

| (27) | Šīs direktīvas rezultātā Savienības dzelzceļa drošības līmenim nebūtu jāpazeminās un izmaksām nebūtu jāpieaug. Minētajā nolūkā Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāuzņemas pilna atbildība par to izdotajiem vienotajiem drošības sertifikātiem, jo īpaši šajā sakarā uzņemoties līgumisku un ārpuslīgumisku atbildību. Ja Aģentūra vai tās darbinieki ir iesaistīti tiesas izmeklēšanā, Aģentūrai būtu pilnībā jāsadarbojas ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

(27)

Šīs direktīvas rezultātā Savienības dzelzceļa drošības līmenim nebūtu jāpazeminās un izmaksām nebūtu jāpieaug. Minētajā nolūkā Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāuzņemas pilna atbildība par to izdotajiem vienotajiem drošības sertifikātiem, jo īpaši šajā sakarā uzņemoties līgumisku un ārpuslīgumisku atbildību. Ja Aģentūra vai tās darbinieki ir iesaistīti tiesas izmeklēšanā, Aģentūrai būtu pilnībā jāsadarbojas ar attiecīgās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentajām iestādēm.

| (28) | Būtu skaidri jānošķir, no vienas puses, Aģentūras un valstu drošības iestāžu tiešā atbildība par drošību, kas izriet no drošības sertifikātu un drošības atļauju izdošanas, un, no otras puses, valstu drošības iestāžu uzdevums izveidot valsts regulatīvo pamatu un pastāvīgi uzraudzīt visu attiecīgo personu darbību. Katrai valsts drošības iestādei būtu jāpārrauga, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs pastāvīgi ievēro uzlikto juridisko pienākumu izveidot drošības pārvaldības sistēmu. Lai gūtu pierādījumus par šāda pienākuma ievērošanu, var būt vajadzīgas ne tikai attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja pārbaudes uz vietas, bet arī valstu drošības iestāžu īstenota uzraudzība nolūkā izvērtēt, vai attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs turpina pienācīgi piemērot savu drošības pārvaldības sistēmu arī pēc tam, kad tam piešķirts drošības sertifikāts vai drošības atļauja. Valstu drošības iestādēm būtu jākoordinē uzraudzības darbības attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, un tām būtu savstarpēji jādalās ar informāciju un attiecīgā gadījumā – ar Aģentūru. Aģentūrai būtu jāpalīdz valstu drošības iestādēm to sadarbībā. Minētajā kontekstā Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāizveido nepieciešamā kārtība, lai sekmētu savstarpēju informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(28)

Būtu skaidri jānošķir, no vienas puses, Aģentūras un valstu drošības iestāžu tiešā atbildība par drošību, kas izriet no drošības sertifikātu un drošības atļauju izdošanas, un, no otras puses, valstu drošības iestāžu uzdevums izveidot valsts regulatīvo pamatu un pastāvīgi uzraudzīt visu attiecīgo personu darbību. Katrai valsts drošības iestādei būtu jāpārrauga, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs pastāvīgi ievēro uzlikto juridisko pienākumu izveidot drošības pārvaldības sistēmu. Lai gūtu pierādījumus par šāda pienākuma ievērošanu, var būt vajadzīgas ne tikai attiecīgā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma vai infrastruktūras pārvaldītāja pārbaudes uz vietas, bet arī valstu drošības iestāžu īstenota uzraudzība nolūkā izvērtēt, vai attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs turpina pienācīgi piemērot savu drošības pārvaldības sistēmu arī pēc tam, kad tam piešķirts drošības sertifikāts vai drošības atļauja. Valstu drošības iestādēm būtu jākoordinē uzraudzības darbības attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, un tām būtu savstarpēji jādalās ar informāciju un attiecīgā gadījumā – ar Aģentūru. Aģentūrai būtu jāpalīdz valstu drošības iestādēm to sadarbībā. Minētajā kontekstā Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu jāizveido nepieciešamā kārtība, lai sekmētu savstarpēju informācijas apmaiņu.

| (29) | Ja valsts drošības iestāde secina, ka Aģentūras izdota vienotā drošības sertifikāta turētājs vairs neizpilda sertifikācijas nosacījumus, Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu cieši jāsadarbojas. Šādā gadījumā tai būtu jālūdz Aģentūrai minēto sertifikātu ierobežot vai atsaukt. Lai risinātu domstarpības starp Aģentūru un valsts drošības iestādi, būtu jāparedz šķīrējtiesas procedūra. Ja valsts drošības iestāde uzraudzības gaitā konstatē nopietnu drošības risku, tai būtu jāinformē Aģentūra un jebkura cita attiecīgā valsts drošības iestāde vietā, kur ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbības telpa. Attiecīgajām valstu drošības iestādēm būtu jāatļauj uz laiku piemērot drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežot vai apturēt attiecīgās darbības. Par nopietnu drošības risku šajā kontekstā būtu jāuzskata smags juridisko pienākumu vai drošības prasību pārkāpums, kas pats par sevi vai vairāku secīgu gadījumu rezultātā var izraisīt negadījumu vai smagu negadījumu. |
| --- | --- |

(29)

Ja valsts drošības iestāde secina, ka Aģentūras izdota vienotā drošības sertifikāta turētājs vairs neizpilda sertifikācijas nosacījumus, Aģentūrai un valstu drošības iestādēm būtu cieši jāsadarbojas. Šādā gadījumā tai būtu jālūdz Aģentūrai minēto sertifikātu ierobežot vai atsaukt. Lai risinātu domstarpības starp Aģentūru un valsts drošības iestādi, būtu jāparedz šķīrējtiesas procedūra. Ja valsts drošības iestāde uzraudzības gaitā konstatē nopietnu drošības risku, tai būtu jāinformē Aģentūra un jebkura cita attiecīgā valsts drošības iestāde vietā, kur ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbības telpa. Attiecīgajām valstu drošības iestādēm būtu jāatļauj uz laiku piemērot drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežot vai apturēt attiecīgās darbības. Par nopietnu drošības risku šajā kontekstā būtu jāuzskata smags juridisko pienākumu vai drošības prasību pārkāpums, kas pats par sevi vai vairāku secīgu gadījumu rezultātā var izraisīt negadījumu vai smagu negadījumu.

| (30) | Aģentūrai vajadzētu spēt izveidot instrumentu, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem dalībniekiem, kuri konstatē vai tiek informēti par drošības risku saistībā ar defektiem un konstrukcijas neatbilstībām vai tehniskā aprīkojuma atteicēm. |
| --- | --- |

(30)

Aģentūrai vajadzētu spēt izveidot instrumentu, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem dalībniekiem, kuri konstatē vai tiek informēti par drošības risku saistībā ar defektiem un konstrukcijas neatbilstībām vai tehniskā aprīkojuma atteicēm.

| (31) | Vienoto drošības sertifikātu vajadzētu izsniegt, pamatojoties uz pierādījumiem, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu. |
| --- | --- |

(31)

Vienoto drošības sertifikātu vajadzētu izsniegt, pamatojoties uz pierādījumiem, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir ieviesis savu drošības pārvaldības sistēmu.

| (32) | Infrastruktūras pārvaldītāju svarīgam pienākumam vajadzētu būt atbildībai par to dzelzceļa tīkla konstrukcijas drošību, apkopi un ekspluatāciju. Infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu būt valsts drošības iestādes izsniegtai drošības atļaujai attiecībā uz to drošības pārvaldības sistēmu, un būtu jāizpilda citi noteikumi, lai atbilstu drošības prasībām. |
| --- | --- |

(32)

Infrastruktūras pārvaldītāju svarīgam pienākumam vajadzētu būt atbildībai par to dzelzceļa tīkla konstrukcijas drošību, apkopi un ekspluatāciju. Infrastruktūras pārvaldītājiem vajadzētu būt valsts drošības iestādes izsniegtai drošības atļaujai attiecībā uz to drošības pārvaldības sistēmu, un būtu jāizpilda citi noteikumi, lai atbilstu drošības prasībām.

| (33) | Vilcienu apkalpju sertifikācija var radīt grūtības jaunpienācējiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas paredzējuši darboties attiecīgajā tīklā, būtu iespējas izmantot materiāli tehnisko bāzi vilcienu apkalpju apmācībai un sertifikācijai, kas nepieciešamas, lai izpildītu valsts noteikumos paredzētās prasības. |
| --- | --- |

(33)

Vilcienu apkalpju sertifikācija var radīt grūtības jaunpienācējiem. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas paredzējuši darboties attiecīgajā tīklā, būtu iespējas izmantot materiāli tehnisko bāzi vilcienu apkalpju apmācībai un sertifikācijai, kas nepieciešamas, lai izpildītu valsts noteikumos paredzētās prasības.

| (34) | Par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai vajadzētu būt sertificētai kravas vagonu apkopes veikšanai. Ja par apkopi atbildīgā struktūrvienība ir infrastruktūras pārvaldītājs, šai sertifikācijai vajadzētu būt iekļautai drošības atļaujas procedūrā. Šādai struktūrvienībai izsniegtajam sertifikātam vajadzētu garantēt, ka šīs direktīvas apkopes prasības tiek izpildītas attiecībā uz katru kravas vagonu, par kura tā ir atbildīga. Minētajam sertifikātam vajadzētu būt derīgam visā Savienībā, un tas būtu jāizsniedz struktūrai, kas ir spējīga veikt šādas struktūrvienības izveidotas apkopes sistēmas revīziju. Tā kā kravas vagonus bieži izmanto starptautiskajā satiksmē un tā kā par apkopi atbildīgā struktūrvienība var vēlēties izmantot apkopes darbnīcas vairākās dalībvalstīs, sertificēšanas struktūrai būtu jāspēj veikt pārbaudes visā Savienībā. Aģentūrai būtu jāizvērtē par kravas vagonu apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikācijas sistēma un attiecīgos gadījumos būtu jāiesaka to piemērot visiem dzelzceļa ritekļiem. |
| --- | --- |

(34)

Par apkopi atbildīgajai struktūrvienībai vajadzētu būt sertificētai kravas vagonu apkopes veikšanai. Ja par apkopi atbildīgā struktūrvienība ir infrastruktūras pārvaldītājs, šai sertifikācijai vajadzētu būt iekļautai drošības atļaujas procedūrā. Šādai struktūrvienībai izsniegtajam sertifikātam vajadzētu garantēt, ka šīs direktīvas apkopes prasības tiek izpildītas attiecībā uz katru kravas vagonu, par kura tā ir atbildīga. Minētajam sertifikātam vajadzētu būt derīgam visā Savienībā, un tas būtu jāizsniedz struktūrai, kas ir spējīga veikt šādas struktūrvienības izveidotas apkopes sistēmas revīziju. Tā kā kravas vagonus bieži izmanto starptautiskajā satiksmē un tā kā par apkopi atbildīgā struktūrvienība var vēlēties izmantot apkopes darbnīcas vairākās dalībvalstīs, sertificēšanas struktūrai būtu jāspēj veikt pārbaudes visā Savienībā. Aģentūrai būtu jāizvērtē par kravas vagonu apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikācijas sistēma un attiecīgos gadījumos būtu jāiesaka to piemērot visiem dzelzceļa ritekļiem.

| (35) | Valstu drošības iestāžu organizācijai, juridiskajai struktūrai un lēmumu pieņemšanai vajadzētu būt pilnīgi neatkarīgai no jebkura dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, infrastruktūras pārvaldītāja, pieteikumu iesniedzēja, līgumslēdzēja subjekta vai subjekta, kas piešķir publiskus pakalpojumu līgumus. Tām vajadzētu veikt savus uzdevumus atklātā un nediskriminējošā veidā un būtu jāsadarbojas ar Aģentūru, lai izveidotu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu un saskaņotu lēmumu pieņemšanas kritērijus. Ja nepieciešams, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nolemt savu valsts drošības iestādi iekļaut par transporta jautājumiem atbildīgajā valsts ministrijā ar noteikumu, ka tiek ievērota valsts drošības iestādes neatkarība. Lai izpildītu to pienākumus, valstu drošības iestādēm vajadzētu būt nepieciešamajām iekšējām un ārējām organizatoriskajām spējām cilvēkresursu un materiālo līdzekļu ziņā. |
| --- | --- |

(35)

Valstu drošības iestāžu organizācijai, juridiskajai struktūrai un lēmumu pieņemšanai vajadzētu būt pilnīgi neatkarīgai no jebkura dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, infrastruktūras pārvaldītāja, pieteikumu iesniedzēja, līgumslēdzēja subjekta vai subjekta, kas piešķir publiskus pakalpojumu līgumus. Tām vajadzētu veikt savus uzdevumus atklātā un nediskriminējošā veidā un būtu jāsadarbojas ar Aģentūru, lai izveidotu vienotu Eiropas dzelzceļa telpu un saskaņotu lēmumu pieņemšanas kritērijus. Ja nepieciešams, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai nolemt savu valsts drošības iestādi iekļaut par transporta jautājumiem atbildīgajā valsts ministrijā ar noteikumu, ka tiek ievērota valsts drošības iestādes neatkarība. Lai izpildītu to pienākumus, valstu drošības iestādēm vajadzētu būt nepieciešamajām iekšējām un ārējām organizatoriskajām spējām cilvēkresursu un materiālo līdzekļu ziņā.

| (36) | Valstu izmeklēšanas struktūrām ir svarīga loma drošības izmeklēšanas procesā. To darbs ir ārkārtīgi svarīgs, nosakot negadījuma vai starpgadījuma cēloņus. Tādēļ ir būtiski, lai to rīcībā būtu finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, kas nepieciešami, lai veiktu efektīvu un rezultatīvu izmeklēšanu. Valstu izmeklēšanas struktūrām būtu jāsadarbojas, lai apmainītos ar informāciju un paraugpraksi. Tām būtu jāizveido salīdzinošas izvērtēšanas programma, lai uzraudzītu to veiktās izmeklēšanas efektivitāti. Salīdzinošas izvērtēšanas ziņojumi būtu jāiesniedz Aģentūrai, lai tā varētu uzraudzīt vispārējos Savienības dzelzceļa sistēmas drošības rādītājus. |
| --- | --- |

(36)

Valstu izmeklēšanas struktūrām ir svarīga loma drošības izmeklēšanas procesā. To darbs ir ārkārtīgi svarīgs, nosakot negadījuma vai starpgadījuma cēloņus. Tādēļ ir būtiski, lai to rīcībā būtu finanšu līdzekļi un cilvēkresursi, kas nepieciešami, lai veiktu efektīvu un rezultatīvu izmeklēšanu. Valstu izmeklēšanas struktūrām būtu jāsadarbojas, lai apmainītos ar informāciju un paraugpraksi. Tām būtu jāizveido salīdzinošas izvērtēšanas programma, lai uzraudzītu to veiktās izmeklēšanas efektivitāti. Salīdzinošas izvērtēšanas ziņojumi būtu jāiesniedz Aģentūrai, lai tā varētu uzraudzīt vispārējos Savienības dzelzceļa sistēmas drošības rādītājus.

| (37) | Smagi negadījumi uz dzelzceļiem notiek reti. Tomēr tiem var būt postošas sekas, un tie var radīt sabiedrībā bažas par Savienības dzelzceļa sistēmas drošību. Lai novērstu to atkārtošanos, visi šādi negadījumi būtu jāizmeklē no drošības viedokļa, izmeklēšanas rezultātus darot zināmus sabiedrībai. Citi negadījumi un starpgadījumi arī būtu jāizmeklē no drošības viedokļa, kad tie ietver nozīmīgus smaga negadījuma priekšvēstnešus. |
| --- | --- |

(37)

Smagi negadījumi uz dzelzceļiem notiek reti. Tomēr tiem var būt postošas sekas, un tie var radīt sabiedrībā bažas par Savienības dzelzceļa sistēmas drošību. Lai novērstu to atkārtošanos, visi šādi negadījumi būtu jāizmeklē no drošības viedokļa, izmeklēšanas rezultātus darot zināmus sabiedrībai. Citi negadījumi un starpgadījumi arī būtu jāizmeklē no drošības viedokļa, kad tie ietver nozīmīgus smaga negadījuma priekšvēstnešus.

| (38) | Drošības izmeklēšana būtu jāveic atsevišķi no jebkādas tā paša starpgadījuma izmeklēšanas tiesā, un izmeklēšanas veicējiem būtu jādod pieeja pierādījumiem un lieciniekiem. Tā būtu jāveic struktūrai, kas darbojas pastāvīgi un ir neatkarīga no Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem. Šai struktūrai būtu jādarbojas tā, lai tiktu novērsti jebkādi interešu konflikti un jebkāda iespējama iesaiste izmeklējamo notikumu cēloņos. Jo īpaši tās darbības neatkarību nedrīkstētu skart gadījumos, kad organizatorisku vai juridiskās struktūras iemeslu dēļ tā ir cieši saistīta ar valsts drošības iestādi, Aģentūru vai dzelzceļa regulatoru. Izmeklēšana tai būtu jāveic, ievērojot iespējami lielāku atklātumu. Katram izmeklējamajam gadījumam izmeklēšanas struktūrai būtu jāizveido attiecīga izmeklēšanas grupa ar atbilstīgu kompetenci, kas vajadzīga tiešo un netiešo cēloņu atklāšanai. |
| --- | --- |

(38)

Drošības izmeklēšana būtu jāveic atsevišķi no jebkādas tā paša starpgadījuma izmeklēšanas tiesā, un izmeklēšanas veicējiem būtu jādod pieeja pierādījumiem un lieciniekiem. Tā būtu jāveic struktūrai, kas darbojas pastāvīgi un ir neatkarīga no Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem. Šai struktūrai būtu jādarbojas tā, lai tiktu novērsti jebkādi interešu konflikti un jebkāda iespējama iesaiste izmeklējamo notikumu cēloņos. Jo īpaši tās darbības neatkarību nedrīkstētu skart gadījumos, kad organizatorisku vai juridiskās struktūras iemeslu dēļ tā ir cieši saistīta ar valsts drošības iestādi, Aģentūru vai dzelzceļa regulatoru. Izmeklēšana tai būtu jāveic, ievērojot iespējami lielāku atklātumu. Katram izmeklējamajam gadījumam izmeklēšanas struktūrai būtu jāizveido attiecīga izmeklēšanas grupa ar atbilstīgu kompetenci, kas vajadzīga tiešo un netiešo cēloņu atklāšanai.

| (39) | Izmeklēšana pēc smaga negadījuma būtu jāveic tā, lai visām pusēm tiktu dota iespēja būt uzklausītām un lai tās varētu kopīgi izmantot rezultātus. Jo īpaši izmeklēšanas laikā izmeklēšanas struktūrai par izmeklēšanas gaitu būtu jāinformē personas, ko tā uzskata par tādām, kam ir attiecīga atbildība par drošību, un tai būtu jāņem vērā šo personu uzskati un viedokļi. Tas ļaus izmeklēšanas struktūrai saņemt jebkādu attiecīgu papildu informāciju un būt informētai par dažādiem viedokļiem par savu darbu, lai varētu vispiemērotākajā veidā pabeigt izmeklēšanu. Šādu konsultāciju mērķim nekādā gadījumā nevajadzētu radīt vainas vai atbildības sadalīšanu, bet drīzāk – ievākt faktiskus pierādījumus un gūt atziņas turpmākai drošības uzlabošanai. Tomēr izmeklēšanas struktūrai vajadzētu spēt brīvi izvēlēties informāciju, ko tā plāno atklāt šādām personām, lai izvairītos no jebkāda nepienācīga spiediena, izņemot gadījumus, ja to prasa tiesvedības veicēji. Izmeklēšanas struktūrai būtu jāņem vērā jebkuru cietušo un viņu radinieku saprātīgās vajadzības pēc informācijas. |
| --- | --- |

(39)

Izmeklēšana pēc smaga negadījuma būtu jāveic tā, lai visām pusēm tiktu dota iespēja būt uzklausītām un lai tās varētu kopīgi izmantot rezultātus. Jo īpaši izmeklēšanas laikā izmeklēšanas struktūrai par izmeklēšanas gaitu būtu jāinformē personas, ko tā uzskata par tādām, kam ir attiecīga atbildība par drošību, un tai būtu jāņem vērā šo personu uzskati un viedokļi. Tas ļaus izmeklēšanas struktūrai saņemt jebkādu attiecīgu papildu informāciju un būt informētai par dažādiem viedokļiem par savu darbu, lai varētu vispiemērotākajā veidā pabeigt izmeklēšanu. Šādu konsultāciju mērķim nekādā gadījumā nevajadzētu radīt vainas vai atbildības sadalīšanu, bet drīzāk – ievākt faktiskus pierādījumus un gūt atziņas turpmākai drošības uzlabošanai. Tomēr izmeklēšanas struktūrai vajadzētu spēt brīvi izvēlēties informāciju, ko tā plāno atklāt šādām personām, lai izvairītos no jebkāda nepienācīga spiediena, izņemot gadījumus, ja to prasa tiesvedības veicēji. Izmeklēšanas struktūrai būtu jāņem vērā jebkuru cietušo un viņu radinieku saprātīgās vajadzības pēc informācijas.

| (40) | Lai uzlabotu izmeklēšanas struktūru darbības efektivitāti un atvieglotu tām pildīt savus pienākumus, izmeklēšanas struktūrām būtu jānodrošina savlaicīga piekļuve negadījuma vietai, ja nepieciešams, labā sadarbībā ar jebkuru tiesu iestādi, kas iesaistīta lietā. Izmeklēšanas ziņojumos, atzinumos un ieteikumos ir būtiska informācija, kas vajadzīga dzelzceļa drošības turpmākai paaugstināšanai, un tā būtu jādara sabiedrībai pieejama Savienības līmenī. Adresātiem būtu jāizpilda ieteikumi par drošību, un par veiktajiem pasākumiem tiem būtu jāziņo izmeklēšanas struktūrai. |
| --- | --- |

(40)

Lai uzlabotu izmeklēšanas struktūru darbības efektivitāti un atvieglotu tām pildīt savus pienākumus, izmeklēšanas struktūrām būtu jānodrošina savlaicīga piekļuve negadījuma vietai, ja nepieciešams, labā sadarbībā ar jebkuru tiesu iestādi, kas iesaistīta lietā. Izmeklēšanas ziņojumos, atzinumos un ieteikumos ir būtiska informācija, kas vajadzīga dzelzceļa drošības turpmākai paaugstināšanai, un tā būtu jādara sabiedrībai pieejama Savienības līmenī. Adresātiem būtu jāizpilda ieteikumi par drošību, un par veiktajiem pasākumiem tiem būtu jāziņo izmeklēšanas struktūrai.

| (41) | Ja tiešais negadījuma vai starpgadījuma cēlonis, šķiet, ir saistīts ar cilvēka darbībām, būtu jāpievērš uzmanība īpašajiem apstākļiem, kā arī tam, kā parastas darbības laikā ikdienas darbības veic darbinieki, tostarp cilvēka un mašīnas saskarnes izstrādei, procedūru atbilstīgumam, mērķu konfliktiem, darba slodzei un jebkuriem citiem apstākļiem, kam var būt ietekme uz notikumu, tostarp fiziskam un ar darbu saistītam stresam, nogurumam vai psiholoģiskajai piemērotībai. |
| --- | --- |

(41)

Ja tiešais negadījuma vai starpgadījuma cēlonis, šķiet, ir saistīts ar cilvēka darbībām, būtu jāpievērš uzmanība īpašajiem apstākļiem, kā arī tam, kā parastas darbības laikā ikdienas darbības veic darbinieki, tostarp cilvēka un mašīnas saskarnes izstrādei, procedūru atbilstīgumam, mērķu konfliktiem, darba slodzei un jebkuriem citiem apstākļiem, kam var būt ietekme uz notikumu, tostarp fiziskam un ar darbu saistītam stresam, nogurumam vai psiholoģiskajai piemērotībai.

| (42) | Būtu jātiecas nodrošināt, ka visā Savienībā ir pieejams augsts apmācības līmenis un augstvērtīga kvalifikācija. |
| --- | --- |

(42)

Būtu jātiecas nodrošināt, ka visā Savienībā ir pieejams augsts apmācības līmenis un augstvērtīga kvalifikācija.

| (43) | Lai papildinātu un grozītu dažus nebūtiskus šīs direktīvas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz CSM un CST un to pārskatīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(43)

Lai papildinātu un grozītu dažus nebūtiskus šīs direktīvas elementus, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz CSM un CST un to pārskatīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (44) | Īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz Aģentūras pilnvarām izstrādāt CSM un CST, un to grozījumus un sniegt atbilstīgus ieteikumus Komisijai; praktisko kārtību drošības sertifikācijai; sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka, kuras no III pielikumā izklāstītajām prasībām piemēro saistībā ar apkopes funkcijām, ko veic apkopes darbnīcas, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu apkopes darbnīcu sertifikācijas vienādu īstenošanu, ievērojot attiecīgās CSM un SITS; sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka, kuras no III pielikumā izklāstītajām prasībām piemēro saistībā ar to struktūrvienību sertifikāciju, kas ir atbildīgas par tādu ritekļu apkopi, kuri nav kravas vagoni, pamatojoties uz šādu ritekļu tehniskajiem parametriem, ietverot sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu tādas struktūrvienības sertifikācijas nosacījumu vienādu īstenošanu, kura ir atbildīga par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, ievērojot attiecīgās CSM un SITS, un negadījuma un starpgadījuma izmeklēšanas ziņojuma ziņošanas struktūru. Minētās pilnvaras vajadzētu izmantot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (13). |
| --- | --- |

(44)

Īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai, lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs direktīvas īstenošanai attiecībā uz Aģentūras pilnvarām izstrādāt CSM un CST, un to grozījumus un sniegt atbilstīgus ieteikumus Komisijai; praktisko kārtību drošības sertifikācijai; sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka, kuras no III pielikumā izklāstītajām prasībām piemēro saistībā ar apkopes funkcijām, ko veic apkopes darbnīcas, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu apkopes darbnīcu sertifikācijas vienādu īstenošanu, ievērojot attiecīgās CSM un SITS; sīki izstrādātus noteikumus, ar ko nosaka, kuras no III pielikumā izklāstītajām prasībām piemēro saistībā ar to struktūrvienību sertifikāciju, kas ir atbildīgas par tādu ritekļu apkopi, kuri nav kravas vagoni, pamatojoties uz šādu ritekļu tehniskajiem parametriem, ietverot sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu tādas struktūrvienības sertifikācijas nosacījumu vienādu īstenošanu, kura ir atbildīga par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, ievērojot attiecīgās CSM un SITS, un negadījuma un starpgadījuma izmeklēšanas ziņojuma ziņošanas struktūru. Minētās pilnvaras vajadzētu izmantot saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (13).

| (45) | Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un būtu jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. |
| --- | --- |

(45)

Dalībvalstīm būtu jāparedz noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par to valsts noteikumu pārkāpumiem, kas pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un būtu jānodrošina, lai tie tiktu īstenoti. Minētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām.

| (46) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus – proti, pasākumu koordinēšanu dalībvalstīs, lai regulētu un uzraudzītu drošību, izmeklētu negadījumus un noteiktu CST, CSM, CSI un kopīgas prasības vienotajiem drošības sertifikātiem, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(46)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķus – proti, pasākumu koordinēšanu dalībvalstīs, lai regulētu un uzraudzītu drošību, izmeklētu negadījumus un noteiktu CST, CSM, CSI un kopīgas prasības vienotajiem drošības sertifikātiem, – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, bet to mēroga un iedarbības dēļ tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var veikt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (47) | Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvu 2004/49/EK, paredz būtiskus grozījumus. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas. |
| --- | --- |

(47)

Pienākums transponēt šo direktīvu valsts tiesību aktos būtu jāattiecina tikai uz tiem noteikumiem, kuri, salīdzinot ar Direktīvu 2004/49/EK, paredz būtiskus grozījumus. Pienākums transponēt noteikumus, kas nav grozīti, izriet no minētās direktīvas.

| (48) | Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākums attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos, |
| --- | --- |

(48)

Šai direktīvai nebūtu jāskar dalībvalstu pienākums attiecībā uz termiņiem IV pielikuma B daļā norādīto direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Priekšmets

Šajā direktīvā ir paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas drošības pilnveidošanu un paaugstināšanu un atvieglotu pieeju dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu tirgum:

| a) | saskaņojot reglamentējošo struktūru dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

saskaņojot reglamentējošo struktūru dalībvalstīs;

| b) | nosakot atbildības sadalījumu starp Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

nosakot atbildības sadalījumu starp Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem;

| c) | izstrādājot kopīgus drošības mērķus (CST) un kopīgas drošības metodes (CSM), lai pakāpeniski zustu vajadzība pēc valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

c)

izstrādājot kopīgus drošības mērķus (CST) un kopīgas drošības metodes (CSM), lai pakāpeniski zustu vajadzība pēc valsts noteikumiem;

| d) | nosakot principus drošības sertifikātu un atļauju izdošanai, atjaunošanai, grozīšanai un ierobežošanai vai atcelšanai; |
| --- | --- |

d)

nosakot principus drošības sertifikātu un atļauju izdošanai, atjaunošanai, grozīšanai un ierobežošanai vai atcelšanai;

| e) | nosakot, ka katrai dalībvalstij jāizveido valsts drošības iestāde, kā arī negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas struktūra; un |
| --- | --- |

e)

nosakot, ka katrai dalībvalstij jāizveido valsts drošības iestāde, kā arī negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas struktūra; un

| f) | nosakot vienotus dzelzceļa drošības pārvaldības, regulatīvā pamata un pārraudzības principus. |
| --- | --- |

f)

nosakot vienotus dzelzceļa drošības pārvaldības, regulatīvā pamata un pārraudzības principus.

2. pants

Darbības joma

1.   Šī direktīva attiecas uz dalībvalstu dzelzceļa sistēmu, ko var sadalīt strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās. Tā aptver drošības prasības sistēmai kopumā, tostarp infrastruktūras pārvaldības un kustības vadības drošību un mijiedarbību starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un citiem Savienības dzelzceļa sistēmas dalībniekiem.

2.   Šo direktīvu nepiemēro:

| a) | metro; |
| --- | --- |

a)

metro;

| b) | tramvajiem un vieglā dzelzceļa ritekļiem, un infrastruktūrai, kuru izmanto tikai minētie ritekļi; |
| --- | --- |

b)

tramvajiem un vieglā dzelzceļa ritekļiem, un infrastruktūrai, kuru izmanto tikai minētie ritekļi;

| c) | tīkliem, kas ir funkcionāli nodalīti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas un paredzēti tikai vietējai, pilsētas vai piepilsētas pasažieru satiksmei, un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas tikai minētajos tīklos. |
| --- | --- |

c)

tīkliem, kas ir funkcionāli nodalīti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas un paredzēti tikai vietējai, pilsētas vai piepilsētas pasažieru satiksmei, un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas tikai minētajos tīklos.

3.   Dalībvalstis to pasākumu darbības jomā, ar kuriem īsteno šo direktīvu, drīkst neietvert:

| a) | privātu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp pievedceļus, kuru izmanto īpašnieks vai operators savām attiecīgajām kravu pārvadājumu darbībām vai personu transportam nekomerciālos nolūkos, un ritekļiem, kuri tiek izmantoti tikai šādā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

a)

privātu dzelzceļa infrastruktūru, tostarp pievedceļus, kuru izmanto īpašnieks vai operators savām attiecīgajām kravu pārvadājumu darbībām vai personu transportam nekomerciālos nolūkos, un ritekļiem, kuri tiek izmantoti tikai šādā infrastruktūrā;

| b) | infrastruktūru un ritekļus, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūru un ritekļus, ko izmanto tikai vietējiem, vēsturiskiem vai tūrisma mērķiem;

| c) | vieglā dzelzceļa infrastruktūru, ko dažkārt izmanto smagā dzelzceļa ritekļi saskaņā ar vieglā dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas nosacījumiem, ja tas nepieciešams tikai minēto ritekļu savienojamības nolūkā; un |
| --- | --- |

c)

vieglā dzelzceļa infrastruktūru, ko dažkārt izmanto smagā dzelzceļa ritekļi saskaņā ar vieglā dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas nosacījumiem, ja tas nepieciešams tikai minēto ritekļu savienojamības nolūkā; un

| d) | ritekļiem, kurus galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kuri aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kas nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojamības nolūkā. |
| --- | --- |

d)

ritekļiem, kurus galvenokārt izmanto vieglā dzelzceļa infrastruktūrā, bet kuri aprīkoti ar dažiem smagā dzelzceļa komponentiem, kas nepieciešami, lai ļautu veikt tranzītu caur norobežotu un ierobežotu smagā dzelzceļa infrastruktūras posmu tikai savienojamības nolūkā.

4.   Neatkarīgi no 2. punkta dalībvalstis var nolemt šīs direktīvas noteikumus vajadzības gadījumā piemērot metro un citām vietējām sistēmām saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:

| 1) | “Savienības dzelzceļa sistēma” ir Savienības dzelzceļa sistēma, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (14) 2. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

1)

“Savienības dzelzceļa sistēma” ir Savienības dzelzceļa sistēma, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (14) 2. panta 1. punktā;

| 2) | “infrastruktūras pārvaldītājs” ir infrastruktūras pārvaldītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (15) 3. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

2)

“infrastruktūras pārvaldītājs” ir infrastruktūras pārvaldītājs, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2012/34/ES (15) 3. panta 2. punktā;

| 3) | “dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā definēts Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 1. punktā, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce, tostarp uzņēmumi, kas nodrošina tikai vilci; |
| --- | --- |

3)

“dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums” ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kā definēts Direktīvas 2012/34/ES 3. panta 1. punktā, vai cits valsts vai privāts uzņēmums, kas nodarbojas ar kravu un/vai pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem, ar nosacījumu, ka šim uzņēmumam ir jānodrošina vilce, tostarp uzņēmumi, kas nodrošina tikai vilci;

| 4) | “savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija” (SITS) ir specifikācija, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (14) un kas attiecas uz katru apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, lai tiktu ievērotas būtiskās prasības un nodrošināta Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējā izmantojamība; |
| --- | --- |

4)

“savstarpējās izmantojamības tehniskā specifikācija” (SITS) ir specifikācija, kas pieņemta saskaņā ar Direktīvu (ES) .../... (14) un kas attiecas uz katru apakšsistēmu vai apakšsistēmas daļu, lai tiktu ievērotas būtiskās prasības un nodrošināta Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējā izmantojamība;

| 5) | “kopīgie drošības mērķi” (CST) ir minimālie drošības līmeņi, kas jāsasniedz sistēmai kopumā un, ja iespējams, dažādām Savienības dzelzceļa sistēmas daļām (piemēram, parastā dzelzceļa sistēmai, ātrgaitas dzelzceļa sistēmai, gariem dzelzceļa tuneļiem vai dzelzceļa līnijām, ko izmanto tikai kravu transportam); |
| --- | --- |

5)

“kopīgie drošības mērķi” (CST) ir minimālie drošības līmeņi, kas jāsasniedz sistēmai kopumā un, ja iespējams, dažādām Savienības dzelzceļa sistēmas daļām (piemēram, parastā dzelzceļa sistēmai, ātrgaitas dzelzceļa sistēmai, gariem dzelzceļa tuneļiem vai dzelzceļa līnijām, ko izmanto tikai kravu transportam);

| 6) | “kopīgas drošības metodes” (CSM) ir metodes, kas apraksta, kā izvērtējami drošības līmeņi, drošības mērķu sasniegšana un citu drošības prasību ievērošana; |
| --- | --- |

6)

“kopīgas drošības metodes” (CSM) ir metodes, kas apraksta, kā izvērtējami drošības līmeņi, drošības mērķu sasniegšana un citu drošības prasību ievērošana;

| 7) | “valsts drošības iestāde” ir valsts struktūra, kurai uzticētie uzdevumi ir saistīti ar dzelzceļa drošību saskaņā ar šo direktīvu, vai jebkura struktūra, kurai vairākas dalībvalstis minētos uzdevumus uzticējušas, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu; |
| --- | --- |

7)

“valsts drošības iestāde” ir valsts struktūra, kurai uzticētie uzdevumi ir saistīti ar dzelzceļa drošību saskaņā ar šo direktīvu, vai jebkura struktūra, kurai vairākas dalībvalstis minētos uzdevumus uzticējušas, lai nodrošinātu vienotu drošības režīmu;

| 8) | “valsts noteikumi” ir visi saistošie noteikumi, kas pieņemti kādā dalībvalstī neatkarīgi no struktūras, kura tos izdevusi, un kas ietver dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kuras nav ar Savienības vai starptautiskajiem noteikumiem paredzētās dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, un kas minētajā dalībvalstī ir piemērojamas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai trešām personām; |
| --- | --- |

8)

“valsts noteikumi” ir visi saistošie noteikumi, kas pieņemti kādā dalībvalstī neatkarīgi no struktūras, kura tos izdevusi, un kas ietver dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, kuras nav ar Savienības vai starptautiskajiem noteikumiem paredzētās dzelzceļa drošības vai tehniskās prasības, un kas minētajā dalībvalstī ir piemērojamas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem vai trešām personām;

| 9) | “drošības pārvaldības sistēma” ir struktūra, pasākumi un procedūras, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums noteicis, lai garantētu savu darbību drošu pārvaldību; |
| --- | --- |

9)

“drošības pārvaldības sistēma” ir struktūra, pasākumi un procedūras, ko infrastruktūras pārvaldītājs vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums noteicis, lai garantētu savu darbību drošu pārvaldību;

| 10) | “atbildīgais izmeklētājs” ir persona, kas atbild par izmeklēšanas darbību organizēšanu, veikšanu un kontroli; |
| --- | --- |

10)

“atbildīgais izmeklētājs” ir persona, kas atbild par izmeklēšanas darbību organizēšanu, veikšanu un kontroli;

| 11) | “negadījums” ir nevēlams vai neparedzēts pēkšņs notikums vai īpaša šādu notikumu virkne ar negatīvām sekām; negadījumus iedala šādi: sadursmes, nobraukšana no sliedēm, negadījumi uz pārbrauktuvēm, negadījumi ar cilvēkiem, kuros iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, ugunsgrēki un citi; |
| --- | --- |

11)

“negadījums” ir nevēlams vai neparedzēts pēkšņs notikums vai īpaša šādu notikumu virkne ar negatīvām sekām; negadījumus iedala šādi: sadursmes, nobraukšana no sliedēm, negadījumi uz pārbrauktuvēm, negadījumi ar cilvēkiem, kuros iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, ugunsgrēki un citi;

| 12) | “smags negadījums” ir vilcienu sadursme vai nobraukšana no sliedēm, kurā iet bojā vismaz viens cilvēks vai rada smagus miesas bojājumus vismaz pieciem cilvēkiem, vai nodara lielu kaitējumu ritošajam sastāvam, infrastruktūrai vai videi, kā arī jebkurš cits negadījums ar tādām pašām sekām, kam ir acīmredzama ietekme uz dzelzceļa drošības regulēšanu vai drošības pārvaldību; “liels kaitējums” ir zaudējumi, kurus izmeklēšanas struktūra var uzreiz novērtēt kopumā vismaz par EUR 2 miljoniem; |
| --- | --- |

12)

“smags negadījums” ir vilcienu sadursme vai nobraukšana no sliedēm, kurā iet bojā vismaz viens cilvēks vai rada smagus miesas bojājumus vismaz pieciem cilvēkiem, vai nodara lielu kaitējumu ritošajam sastāvam, infrastruktūrai vai videi, kā arī jebkurš cits negadījums ar tādām pašām sekām, kam ir acīmredzama ietekme uz dzelzceļa drošības regulēšanu vai drošības pārvaldību; “liels kaitējums” ir zaudējumi, kurus izmeklēšanas struktūra var uzreiz novērtēt kopumā vismaz par EUR 2 miljoniem;

| 13) | “starpgadījums” ir jebkāds notikums, kas nav negadījums vai smags negadījums un kam ir vai var būt ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu drošību; |
| --- | --- |

13)

“starpgadījums” ir jebkāds notikums, kas nav negadījums vai smags negadījums un kam ir vai var būt ietekme uz dzelzceļa pārvadājumu drošību;

| 14) | “izmeklēšana” ir process, ko veic negadījumu un starpgadījumu novēršanai, un tajā ietilpst informācijas vākšana un analīze, secinājumu izdarīšana, ietverot cēloņu noteikšanu, un vajadzības gadījumos arī drošības ieteikumu izstrādāšana; |
| --- | --- |

14)

“izmeklēšana” ir process, ko veic negadījumu un starpgadījumu novēršanai, un tajā ietilpst informācijas vākšana un analīze, secinājumu izdarīšana, ietverot cēloņu noteikšanu, un vajadzības gadījumos arī drošības ieteikumu izstrādāšana;

| 15) | “cēloņi” ir rīcība, trūkumi, notikumi vai apstākļi vai to kombinācija, kas izraisījusi negadījumu vai starpgadījumu; |
| --- | --- |

15)

“cēloņi” ir rīcība, trūkumi, notikumi vai apstākļi vai to kombinācija, kas izraisījusi negadījumu vai starpgadījumu;

| 16) | “vieglais dzelzceļš” ir pilsētas un/vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēma ar C-III vai C-IV kategorijas triecienizturību (saskaņā ar EN 15227:2011) un maksimālo ritekļa stiprību 800 kN (garenvirziena saspiedes spēks sakabes zonā); vieglā dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas līnijas vai izmantot ceļu kopīgi ar autosatiksmi, un parasti to ritekļi nav savstarpēji apmaināmi ar tālsatiksmes pasažieru vai kravas satiksmi; |
| --- | --- |

16)

“vieglais dzelzceļš” ir pilsētas un/vai piepilsētas dzelzceļa transporta sistēma ar C-III vai C-IV kategorijas triecienizturību (saskaņā ar EN 15227:2011) un maksimālo ritekļa stiprību 800 kN (garenvirziena saspiedes spēks sakabes zonā); vieglā dzelzceļa sistēmas var izmantot savas atsevišķas līnijas vai izmantot ceļu kopīgi ar autosatiksmi, un parasti to ritekļi nav savstarpēji apmaināmi ar tālsatiksmes pasažieru vai kravas satiksmi;

| 17) | “atbilstības izvērtēšanas struktūra” ir struktūra, kura ir paziņota vai kura ir izraudzīta kā atbildīgā par atbilstības izvērtēšanas darbībām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “paziņotā struktūra” pēc tam, kad to ir paziņojusi dalībvalsts. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “izraudzītā struktūra” pēc tam, kad to ir izraudzījusies dalībvalsts; |
| --- | --- |

17)

“atbilstības izvērtēšanas struktūra” ir struktūra, kura ir paziņota vai kura ir izraudzīta kā atbildīgā par atbilstības izvērtēšanas darbībām, tostarp kalibrēšanu, testēšanu, sertificēšanu un inspicēšanu. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “paziņotā struktūra” pēc tam, kad to ir paziņojusi dalībvalsts. Atbilstības izvērtēšanas struktūra ir klasificēta kā “izraudzītā struktūra” pēc tam, kad to ir izraudzījusies dalībvalsts;

| 18) | “savstarpējas izmantojamības komponenti” ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (16) 2. panta 7. punktā; |
| --- | --- |

18)

“savstarpējas izmantojamības komponenti” ir savstarpējas izmantojamības komponenti, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (16) 2. panta 7. punktā;

| 19) | “turētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir ritekļa īpašniece vai kam ir tiesības to izmantot, kas izmanto ritekli transportēšanai un kā tāda ir reģistrēta ritekļu reģistrā, kas minēts Direktīvas (ES) .../... (16) 47. pantā; |
| --- | --- |

19)

“turētājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir ritekļa īpašniece vai kam ir tiesības to izmantot, kas izmanto ritekli transportēšanai un kā tāda ir reģistrēta ritekļu reģistrā, kas minēts Direktīvas (ES) .../... (16) 47. pantā;

| 20) | “par apkopi atbildīgā struktūrvienība” (ECM) ir struktūrvienība, kas ir atbildīga par ritekļa apkopi un kā tāda reģistrēta ritekļu reģistrā, kurš minēts Direktīvas (ES) .../... (16) 47. pantā; |
| --- | --- |

20)

“par apkopi atbildīgā struktūrvienība” (ECM) ir struktūrvienība, kas ir atbildīga par ritekļa apkopi un kā tāda reģistrēta ritekļu reģistrā, kurš minēts Direktīvas (ES) .../... (16) 47. pantā;

| 21) | “riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai uz riteņiem pa dzelzceļa līnijām – ar vilci vai bez vilces. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām vai funkcionālām apakšsistēmām; |
| --- | --- |

21)

“riteklis” ir dzelzceļa riteklis, kas piemērots kustībai uz riteņiem pa dzelzceļa līnijām – ar vilci vai bez vilces. Riteklis sastāv no vienas vai vairākām strukturālām vai funkcionālām apakšsistēmām;

| 22) | “ražotājs” ir ražotājs, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (16) (Savstarpējas izmantojamības direktīva) 2. panta 36. punktā; |
| --- | --- |

22)

“ražotājs” ir ražotājs, kā definēts Direktīvas (ES) .../... (16) (Savstarpējas izmantojamības direktīva) 2. panta 36. punktā;

| 23) | “nosūtītājs” ir uzņēmums, kas nosūta preces vai nu savā, vai trešās personas vārdā; |
| --- | --- |

23)

“nosūtītājs” ir uzņēmums, kas nosūta preces vai nu savā, vai trešās personas vārdā;

| 24) | “saņēmējs”ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saņem preces saskaņā ar pārvadājuma līgumu. Ja pārvadājumu veic bez pārvadājuma līguma, par saņēmēju uzskata jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas pēc preču pienākšanas tās pārņem; |
| --- | --- |

24)

“saņēmējs”ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saņem preces saskaņā ar pārvadājuma līgumu. Ja pārvadājumu veic bez pārvadājuma līguma, par saņēmēju uzskata jebkuru fizisku vai juridisku personu, kas pēc preču pienākšanas tās pārņem;

| 25) | “iekrāvējs” ir uzņēmums, kas vagonā vai konteinerā iekrauj vai uz vagona un konteinera uzkrauj iepakotas preces, nelielus konteinerus vai pārvietojamas cisternas vai kas uz vagona uzkrauj konteineru, beramkravas konteineru, vairākelementu gāzes konteineru, cisternkonteineru vai pārvietojamu cisternu; |
| --- | --- |

25)

“iekrāvējs” ir uzņēmums, kas vagonā vai konteinerā iekrauj vai uz vagona un konteinera uzkrauj iepakotas preces, nelielus konteinerus vai pārvietojamas cisternas vai kas uz vagona uzkrauj konteineru, beramkravas konteineru, vairākelementu gāzes konteineru, cisternkonteineru vai pārvietojamu cisternu;

| 26) | “izkrāvējs” ir uzņēmums, kas no vagona izkrauj konteineru, beramkravas konteineru, vairākelementu gāzes konteineru, cisternkonteineru vai pārvietojamu cisternu, vai jebkurš uzņēmums, kas no vagona vai konteinera izkrauj iepakotas preces, nelielus konteinerus vai pārvietojamas cisternas, vai jebkurš uzņēmums, kas izkrauj preces no cisternas (cisternvagona, noņemamas cisternas, pārvietojamas cisternas vai cisternkonteinera) vai no tvertņu grupas vagona vai vairākelementu gāzes konteinera, vai no vagona, liela konteinera vai maza konteinera pārvadāšanai bez taras vai beramkravas konteinera; |
| --- | --- |

26)

“izkrāvējs” ir uzņēmums, kas no vagona izkrauj konteineru, beramkravas konteineru, vairākelementu gāzes konteineru, cisternkonteineru vai pārvietojamu cisternu, vai jebkurš uzņēmums, kas no vagona vai konteinera izkrauj iepakotas preces, nelielus konteinerus vai pārvietojamas cisternas, vai jebkurš uzņēmums, kas izkrauj preces no cisternas (cisternvagona, noņemamas cisternas, pārvietojamas cisternas vai cisternkonteinera) vai no tvertņu grupas vagona vai vairākelementu gāzes konteinera, vai no vagona, liela konteinera vai maza konteinera pārvadāšanai bez taras vai beramkravas konteinera;

| 27) | “uzpildītājs” ir uzņēmums, kas preces iekrauj cisternā (tostarp cisternvagonā, vagonā ar noņemamu cisternu, pārvietojamā cisternā vai cisternkonteinerā), vagonā, lielā konteinerā vai mazā konteinerā pārvadāšanai bez taras vai iekrauj tās tvertņu grupas vagonā vai vairākelementu gāzes konteinerā; |
| --- | --- |

27)

“uzpildītājs” ir uzņēmums, kas preces iekrauj cisternā (tostarp cisternvagonā, vagonā ar noņemamu cisternu, pārvietojamā cisternā vai cisternkonteinerā), vagonā, lielā konteinerā vai mazā konteinerā pārvadāšanai bez taras vai iekrauj tās tvertņu grupas vagonā vai vairākelementu gāzes konteinerā;

| 28) | “izsūknētājs” ir uzņēmums, kas izsūknē kravu no cisternas (tostarp no cisternvagona, vagona ar noņemamu cisternu, pārvietojamas cisternas vai cisternkonteinera), vagona, liela konteinera vai maza konteinera pārvadāšanai bez taras vai no tvertņu grupas vagona vai vairākelementu gāzes konteinera; |
| --- | --- |

28)

“izsūknētājs” ir uzņēmums, kas izsūknē kravu no cisternas (tostarp no cisternvagona, vagona ar noņemamu cisternu, pārvietojamas cisternas vai cisternkonteinera), vagona, liela konteinera vai maza konteinera pārvadāšanai bez taras vai no tvertņu grupas vagona vai vairākelementu gāzes konteinera;

| 29) | “transportētājs” ir uzņēmums, kas veic pārvadājumu saskaņā ar pārvadājuma līgumu; |
| --- | --- |

29)

“transportētājs” ir uzņēmums, kas veic pārvadājumu saskaņā ar pārvadājuma līgumu;

| 30) | “līgumslēdzējs subjekts” ir publisks vai privāts subjekts, kas pasūta apakšsistēmas projektu un/vai būvēšanu, vai atjaunināšanu vai modernizēšanu; |
| --- | --- |

30)

“līgumslēdzējs subjekts” ir publisks vai privāts subjekts, kas pasūta apakšsistēmas projektu un/vai būvēšanu, vai atjaunināšanu vai modernizēšanu;

| 31) | “darbības veids” ir veids, ko raksturo pasažieru pārvadājumi, ietverot vai neietverot ātrgaitas dzelzceļa pārvadājumus, kravu pārvadājumi, ietverot vai neietverot bīstamo kravu pārvadājumus, un tikai manevru pakalpojumi; |
| --- | --- |

31)

“darbības veids” ir veids, ko raksturo pasažieru pārvadājumi, ietverot vai neietverot ātrgaitas dzelzceļa pārvadājumus, kravu pārvadājumi, ietverot vai neietverot bīstamo kravu pārvadājumus, un tikai manevru pakalpojumi;

| 32) | “darbības apjoms” ir apjoms, ko raksturo pasažieru skaits un/vai kravu apjoms un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma noteiktais lielums pēc to darbinieku skaita, kas strādā dzelzceļa nozarē (t. i., mikrouzņēmums, mazs uzņēmums, vidējs uzņēmums vai liels uzņēmums); |
| --- | --- |

32)

“darbības apjoms” ir apjoms, ko raksturo pasažieru skaits un/vai kravu apjoms un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma noteiktais lielums pēc to darbinieku skaita, kas strādā dzelzceļa nozarē (t. i., mikrouzņēmums, mazs uzņēmums, vidējs uzņēmums vai liels uzņēmums);

| 33) | “darbības telpa” ir tīkls vai tīkli vienā vai vairākās dalībvalstīs, kur dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums plāno veikt savu darbību. |
| --- | --- |

33)

“darbības telpa” ir tīkls vai tīkli vienā vai vairākās dalībvalstīs, kur dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums plāno veikt savu darbību.

II NODAĻA

DZELZCEĻA DROŠĪBAS PILNVEIDOŠANA UN PĀRVALDĪBA

4. pants

Savienības dzelzceļa sistēmas dalībnieku loma dzelzceļa drošības pilnveidošanā un paaugstināšanā

1.   Lai pilnveidotu un paaugstinātu dzelzceļa drošību, dalībvalstis savas kompetences robežās:

| a) | nodrošina, ka dzelzceļa drošība tiek kopumā uzturēta un, kad tas ir praktiski iespējams, pastāvīgi paaugstināta, ņemot vērā Savienības tiesību aktu un starptautisko noteikumu attīstību un zinātnes un tehnikas progresu un piešķirot prioritāti negadījumu novēršanai; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka dzelzceļa drošība tiek kopumā uzturēta un, kad tas ir praktiski iespējams, pastāvīgi paaugstināta, ņemot vērā Savienības tiesību aktu un starptautisko noteikumu attīstību un zinātnes un tehnikas progresu un piešķirot prioritāti negadījumu novēršanai;

| b) | nodrošina, ka visi piemērojamie tiesību akti tiek piemēroti atklāti un nediskriminējošā veidā, veicinot vienotas Eiropas dzelzceļu transporta sistēmas attīstību; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka visi piemērojamie tiesību akti tiek piemēroti atklāti un nediskriminējošā veidā, veicinot vienotas Eiropas dzelzceļu transporta sistēmas attīstību;

| c) | nodrošina, ka pasākumos, kas vērsti uz dzelzceļa drošības pilnveidošanu un paaugstināšanu, tiek ievērota sistēmiska pieeja; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, ka pasākumos, kas vērsti uz dzelzceļa drošības pilnveidošanu un paaugstināšanu, tiek ievērota sistēmiska pieeja;

| d) | nodrošina, ka par Savienības dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas drošību un ar to saistīto risku kontroli ir atbildīgi infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, katrs par savu sistēmas daļu, tiem uzdodot:






  i) | īstenot nepieciešamos riska kontroles pasākumus, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā savstarpēji sadarbojoties; |
| --- | --- | --- |

d)

nodrošina, ka par Savienības dzelzceļa sistēmas ekspluatācijas drošību un ar to saistīto risku kontroli ir atbildīgi infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, katrs par savu sistēmas daļu, tiem uzdodot:

i)

īstenot nepieciešamos riska kontroles pasākumus, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā savstarpēji sadarbojoties;

| ii) | piemērot Savienības un valsts noteikumus; |
| --- | --- |

ii)

piemērot Savienības un valsts noteikumus;

| iii) | saskaņā ar šo direktīvu ieviest drošības pārvaldības sistēmas; |
| --- | --- |

iii)

saskaņā ar šo direktīvu ieviest drošības pārvaldības sistēmas;

| e) | neskarot civiltiesisko atbildību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktos noteiktajām prasībām, nodrošina to, lai katrs infrastruktūras pārvaldītājs un katrs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums būtu atbildīgs par savu sistēmas daļu un tās ekspluatācijas drošību, tostarp arī par materiālu un pakalpojumu sagādi, pret tiešajiem lietotājiem, klientiem, attiecīgajiem darba ņēmējiem un citiem dalībniekiem, kas minēti 6. punktā; |
| --- | --- |

e)

neskarot civiltiesisko atbildību saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktos noteiktajām prasībām, nodrošina to, lai katrs infrastruktūras pārvaldītājs un katrs dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums būtu atbildīgs par savu sistēmas daļu un tās ekspluatācijas drošību, tostarp arī par materiālu un pakalpojumu sagādi, pret tiešajiem lietotājiem, klientiem, attiecīgajiem darba ņēmējiem un citiem dalībniekiem, kas minēti 6. punktā;

| f) | katru gadu izstrādā un publicē drošības plānus, izklāstot pasākumus, kas paredzēti, lai sasniegtu CST; un |
| --- | --- |

f)

katru gadu izstrādā un publicē drošības plānus, izklāstot pasākumus, kas paredzēti, lai sasniegtu CST; un

| g) | attiecīgā gadījumā palīdz Aģentūrai uzraudzīt dzelzceļa drošības pilnveidošanu Savienības līmenī. |
| --- | --- |

g)

attiecīgā gadījumā palīdz Aģentūrai uzraudzīt dzelzceļa drošības pilnveidošanu Savienības līmenī.

2.   Aģentūra savu kompetenču robežās nodrošina, ka kopumā tiek uzturēta dzelzceļa drošība un, kad tas ir praktiski iespējams, tā tiek pastāvīgi paaugstināta, ņemot vērā Savienības tiesību attīstību un zinātnes un tehnikas progresu un piešķirot prioritāti smagu negadījumu novēršanai.

3.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji:

| a) | ievieš nepieciešamos riska kontroles pasākumus, kas minēti 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā sadarbojoties savā starpā un ar citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

ievieš nepieciešamos riska kontroles pasākumus, kas minēti 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, attiecīgā gadījumā sadarbojoties savā starpā un ar citiem dalībniekiem;

| b) | savās drošības pārvaldības sistēmās ņem vērā riskus, kas saistīti ar citu dalībnieku un trešo personu darbību; |
| --- | --- |

b)

savās drošības pārvaldības sistēmās ņem vērā riskus, kas saistīti ar citu dalībnieku un trešo personu darbību;

| c) | attiecīgā gadījumā ar līgumu nosaka pienākumu pārējiem dalībniekiem, kuri minēti 4. punktā un kuri varētu ietekmēt drošu Savienības dzelzceļa sistēmas darbību, īstenot riska kontroles pasākumus; un |
| --- | --- |

c)

attiecīgā gadījumā ar līgumu nosaka pienākumu pārējiem dalībniekiem, kuri minēti 4. punktā un kuri varētu ietekmēt drošu Savienības dzelzceļa sistēmas darbību, īstenot riska kontroles pasākumus; un

| d) | nodrošina, lai to līgumslēdzēji īstenotu riska kontroles pasākumus, pārraudzības procesiem piemērojot CSM, kā noteikts pārraudzības CSM, kas minēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un nodrošina, lai šāda prasība būtu iekļauta līgumu noteikumos, kurus uzrāda pēc Aģentūras vai valsts drošības iestādes pieprasījuma. |
| --- | --- |

d)

nodrošina, lai to līgumslēdzēji īstenotu riska kontroles pasākumus, pārraudzības procesiem piemērojot CSM, kā noteikts pārraudzības CSM, kas minēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un nodrošina, lai šāda prasība būtu iekļauta līgumu noteikumos, kurus uzrāda pēc Aģentūras vai valsts drošības iestādes pieprasījuma.

4.   Neskarot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju atbildību, kas minēta 3. punktā, par apkopi atbildīgās struktūrvienības un visi pārējie dalībnieki, kas varētu ietekmēt Savienības dzelzceļa sistēmas drošu darbību, tostarp ražotāji, apkopes nodrošinātāji, turētāji, pakalpojumu sniedzēji, līgumslēdzēji subjekti, transportētāji, nosūtītāji, saņēmēji, iekrāvēji, izkrāvēji, uzpildītāji un izsūknētāji:

| a) | īsteno nepieciešamos riska kontroles pasākumus, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar pārējiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

īsteno nepieciešamos riska kontroles pasākumus, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar pārējiem dalībniekiem;

| b) | nodrošina, ka apakšsistēmas, piederumi, ierīces un to sniegtie pakalpojumi atbilst noteiktajām prasībām un lietošanas nosacījumiem tā, lai attiecīgie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un/vai infrastruktūras pārvaldītāji tos varētu droši izmantot; |
| --- | --- |

b)

nodrošina, ka apakšsistēmas, piederumi, ierīces un to sniegtie pakalpojumi atbilst noteiktajām prasībām un lietošanas nosacījumiem tā, lai attiecīgie dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un/vai infrastruktūras pārvaldītāji tos varētu droši izmantot;

5.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, infrastruktūras pārvaldītāji un jebkurš 4. punktā minētais dalībnieks, kas konstatē vai tiek informēts par drošības risku saistībā ar defektiem un konstrukcijas neatbilstībām vai tehniskā aprīkojuma darbības traucējumiem, tostarp strukturālo apakšsistēmu defektiem, savas attiecīgās kompetences robežās:

| a) | veic visas nepieciešamās koriģējošās darbības, lai novērstu konstatēto drošības risku; |
| --- | --- |

a)

veic visas nepieciešamās koriģējošās darbības, lai novērstu konstatēto drošības risku;

| b) | par šiem riskiem informē attiecīgās iesaistītās puses, lai tās varētu veikt jebkuru turpmāku nepieciešamo koriģējošo darbību, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas nepārtrauktu atbilstību drošības rādītājiem. Aģentūra var izveidot instrumentu, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem dalībniekiem, ņemot vērā iesaistīto lietotāju privātumu, izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, kā arī IT lietojumprogrammas un reģistrus, ko Aģentūra jau izveidojusi. |
| --- | --- |

b)

par šiem riskiem informē attiecīgās iesaistītās puses, lai tās varētu veikt jebkuru turpmāku nepieciešamo koriģējošo darbību, lai nodrošinātu Savienības dzelzceļa sistēmas nepārtrauktu atbilstību drošības rādītājiem. Aģentūra var izveidot instrumentu, kas atvieglo informācijas apmaiņu starp attiecīgajiem dalībniekiem, ņemot vērā iesaistīto lietotāju privātumu, izmaksu un ieguvumu analīzes rezultātus, kā arī IT lietojumprogrammas un reģistrus, ko Aģentūra jau izveidojusi.

6.   Ja starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem notiek ritekļu apmaiņa, jebkurš iesaistītais dalībnieks apmainās arī ar visu informāciju, kas nepieciešama to drošai ekspluatācijai, tostarp, bet ne tikai, par attiecīgo ritekļu stāvokli un vēsturi, apkopes dokumentu elementiem izsekojamības vajadzībām, iekraušanas operāciju izsekojamības dokumentiem un pavadzīmēm.

5. pants

Kopīgie drošības rādītāji (CSI)

1.   Lai atvieglotu CST sasniegšanas izvērtēšanu un paredzētu dzelzceļa drošības vispārējās pilnveidošanas uzraudzību, dalībvalstis vāc informāciju par CSI, izmantojot valstu drošības iestāžu gada pārskatus, kā minēts 19. pantā.

2.   CSI ir izklāstīti I pielikumā.

6. pants

Kopīgās drošības metodes (CSM)

1.   CSM apraksta, kā izvērtēt drošības līmeņus, drošības mērķu sasniegšanu, kā arī atbilstību citām drošības prasībām, tostarp attiecīgā gadījumā ar neatkarīgas izvērtēšanas struktūras palīdzību, izstrādājot un nosakot:

| a) | riska novērtēšanas un izvērtēšanas metodes; |
| --- | --- |

a)

riska novērtēšanas un izvērtēšanas metodes;

| b) | metodes, pēc kurām izvērtēt atbilstību prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 10. un 12. pantu izdotajos drošības sertifikātos un drošības atļaujās; |
| --- | --- |

b)

metodes, pēc kurām izvērtēt atbilstību prasībām, kas noteiktas saskaņā ar 10. un 12. pantu izdotajos drošības sertifikātos un drošības atļaujās;

| c) | uzraudzības metodes, kas jāpiemēro valstu drošības iestādēm, un pārraudzības metodes, kas jāpiemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām; |
| --- | --- |

c)

uzraudzības metodes, kas jāpiemēro valstu drošības iestādēm, un pārraudzības metodes, kas jāpiemēro dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām;

| d) | metodes drošības līmeņa un dzelzceļa operatoru drošības rādītāju izvērtēšanai gan valsts, gan Savienības līmenī; |
| --- | --- |

d)

metodes drošības līmeņa un dzelzceļa operatoru drošības rādītāju izvērtēšanai gan valsts, gan Savienības līmenī;

| e) | metodes drošības mērķu sasniegšanas izvērtēšanai valsts un Savienības līmenī; un |
| --- | --- |

e)

metodes drošības mērķu sasniegšanas izvērtēšanai valsts un Savienības līmenī; un

| f) | citas metodes, kas aptver drošības pārvaldības sistēmas procesu, kas jāsaskaņo Savienības līmenī. |
| --- | --- |

f)

citas metodes, kas aptver drošības pārvaldības sistēmas procesu, kas jāsaskaņo Savienības līmenī.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, sniedz pilnvarojumu Aģentūrai izstrādāt CSM un to grozījumus un sniegt attiecīgus ieteikumus Komisijai, balstoties uz skaidru pamatojumu par jaunu vai grozītu CSM nepieciešamību un to ietekmi uz esošajiem noteikumiem un uz Savienības dzelzceļa sistēmas drošības līmeni. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā. Ja 28. pantā minētā komiteja (“komiteja”) nesniedz atzinumu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

Izstrādājot, pieņemot un pārskatot CSM, ņem vērā lietotāju, valstu drošības iestāžu un ieinteresēto personu, tostarp attiecīgā gadījumā – sociālo partneru, viedokli. Ieteikumos ietver ziņojumu par minētās apspriedes rezultātiem un ziņojumu, kurā izvērtēta pieņemamo jauno vai grozīto CSM ietekme.

3.   Īstenojot 2. punktā minēto pilnvarojumu, Aģentūra vai Komisija komiteju sistemātiski un regulāri informē par sagatavošanas darbu attiecībā uz CSM. Minētā darba gaitā Komisija var iesniegt Aģentūrai jebkurus noderīgus ieteikumus par CSM un izmaksu un ieguvumu analīzi. Jo īpaši Komisija var pieprasīt Aģentūrai izskatīt alternatīvus risinājumus un minēto alternatīvo risinājumu izmaksu un ieguvumu izvērtējumu iekļaut ziņojumā, kas pievienots CSM projektam.

Komisijai saistībā ar pirmajā daļā minētajiem uzdevumiem palīdz komiteja.

4.   Komisija pārbauda Aģentūras izdoto ieteikumu, lai pārliecinātos, ka 2. punktā minētais pilnvarojums ir izpildīts. Ja pilnvarojums nav izpildīts, Komisija, norādot pilnvarojuma punktus, kas netika izpildīti, prasa Aģentūrai pārskatīt savu ieteikumu. Pamatotu iemeslu dēļ Komisija var nolemt grozīt Aģentūrai saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru sniegto pilnvarojumu.

Komisijai saistībā ar pirmajā daļā minētajiem uzdevumiem palīdz komiteja.

5.   CSM regulāri pārskata, ņemot vērā to izmantošanā gūto pieredzi un dzelzceļa drošības vispārējo attīstību, ar mērķi vispārēji uzturēt un, ja praktiski iespējams, nemitīgi uzlabot drošību.

6.   Pamatojoties uz Aģentūras izdoto ieteikumu un pēc šā panta 4. punktā minētās pārbaudes Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz CSM un jebkuru to grozījumu saturu.

7.   Dalībvalstis nekavējoties veic jebkurus nepieciešamos valsts noteikumu grozījumus, ņemot vērā pieņemtās CSM un to grozījumus.

7. pants

Kopīgie drošības mērķi (CST)

1.   CST nosaka minimālos drošības līmeņus, kas sasniedzami sistēmai kopumā un, ja iespējams, dzelzceļa sistēmas atsevišķām daļām katrā dalībvalstī un Savienībā. CST var izteikt ar pieļaujama riska kritērijiem vai drošības mērķa līmeņiem, un tajos jo īpaši ņem vērā:

| a) | individuālo risku pasažieriem, personālam, tostarp arī darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, pārbrauktuvju izmantotājiem un citiem un, neskarot esošos valsts un starptautiskos tiesību aktus, piekļuves noteikumu pārkāpēju individuālo risku; |
| --- | --- |

a)

individuālo risku pasažieriem, personālam, tostarp arī darbiniekiem vai līgumslēdzējiem, pārbrauktuvju izmantotājiem un citiem un, neskarot esošos valsts un starptautiskos tiesību aktus, piekļuves noteikumu pārkāpēju individuālo risku;

| b) | riskus sabiedrībai. |
| --- | --- |

b)

riskus sabiedrībai.

2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, sniedz pilnvarojumu Aģentūrai izstrādāt CST un to grozījumus un sniegt attiecīgus ieteikumus Komisijai, balstoties uz skaidru pamatojumu par jaunu vai grozītu CST nepieciešamību un to ietekmi uz esošajiem noteikumiem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem, un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

3.   Īstenojot 2. punktā minēto pilnvarojumu, Aģentūra vai Komisija komiteju sistemātiski un regulāri informē par sagatavošanas darbu attiecībā uz CST. Minētā darba gaitā Komisija var iesniegt Aģentūrai jebkurus noderīgus ieteikumus par CST un izmaksu un ieguvumu analīzi. Jo īpaši Komisija var pieprasīt Aģentūrai izskatīt alternatīvus risinājumus un minēto alternatīvo risinājumu izmaksu un ieguvumu izvērtējumu iekļaut ziņojumā, kas pievienots CST projektam.

Komisijai saistībā ar pirmajā daļā minētajiem uzdevumiem palīdz komiteja.

4.   Komisija pārbauda Aģentūras izdoto ieteikumu, lai pārliecinātos, ka 2. punktā minētais pilnvarojums ir izpildīts. Ja pilnvarojums nav izpildīts, Komisija, norādot pilnvarojuma punktus, kas netika izpildīti, prasa Aģentūrai pārskatīt savu ieteikumu. Pamatotu iemeslu dēļ Komisija var nolemt grozīt Aģentūrai saskaņā ar 2. punktā izklāstīto procedūru sniegto pilnvarojumu.

Komisijai saistībā ar pirmajā daļā minētajiem uzdevumiem palīdz komiteja.

5.   CST regulāri pārskata, ņemot vērā dzelzceļa drošības vispārējo attīstību. Pārskatītie CST atspoguļo jebkuru prioritāru jomu, kurā drošība vēl jāpaaugstina.

6.   Pamatojoties uz Aģentūras izdoto ieteikumu un pēc šā panta 4. punktā minētās pārbaudes Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu attiecībā uz CST un jebkuru to grozījumu saturu.

7.   Dalībvalstis veic jebkurus nepieciešamos valsts noteikumu grozījumus, lai sasniegtu vismaz CST un jebkurus pārskatītus CST saskaņā ar tiem pievienotajiem ieviešanas grafikiem. Minētos grozījumus ņem vērā gada drošības plānos, kas minēti 4. panta 1. punkta f) apakšpunktā. Dalībvalstis saskaņā ar 8. pantu minētos noteikumus paziņo Komisijai.

8. pants

Valsts noteikumi drošības jomā

1.   Valsts noteikumus, par kuriem paziņots līdz ... (17), ievērojot Direktīvu 2004/49/EK, piemēro, ja tie:

| a) | pieder vienam no veidiem, kas norādīti II pielikumā; un |
| --- | --- |

a)

pieder vienam no veidiem, kas norādīti II pielikumā; un

| b) | atbilst Savienības tiesību aktiem, tostarp jo īpaši SITS, CST un CSM; un |
| --- | --- |

b)

atbilst Savienības tiesību aktiem, tostarp jo īpaši SITS, CST un CSM; un

| c) | neizraisītu patvaļīgu diskrimināciju vai slēptu ierobežojumu attiecībā uz dzelzceļa transporta darbību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

neizraisītu patvaļīgu diskrimināciju vai slēptu ierobežojumu attiecībā uz dzelzceļa transporta darbību starp dalībvalstīm.

2.   Līdz ... (18) dalībvalstis pārskata 1. punktā minētos valsts noteikumus un atceļ:

| a) | visus valsts noteikumus, par kuriem nav paziņots vai kuri neatbilst 1. punktā noteiktajiem kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

visus valsts noteikumus, par kuriem nav paziņots vai kuri neatbilst 1. punktā noteiktajiem kritērijiem;

| b) | jebkuru valsts noteikumu, ko Savienības tiesību akti, tostarp jo īpaši SITS, CST un CSM, padarījuši lieku. |
| --- | --- |

b)

jebkuru valsts noteikumu, ko Savienības tiesību akti, tostarp jo īpaši SITS, CST un CSM, padarījuši lieku.

Minētajā nolūkā dalībvalstis var izmantot noteikumu pārvaldības instrumentu, kas minēts Regulas (ES) .../... (19) 27. panta 4. punktā, un var lūgt Aģentūru izskatīt konkrētus noteikumus, ņemot vērā šajā punktā noteiktos kritērijus.

3.   Dalībvalstis drīkst pieņemt jaunus valsts noteikumus, ievērojot šo direktīvu, tikai šādos gadījumos:

| a) | ja noteikumus, kas attiecas uz esošajām drošības metodēm, neaptver CSM; |
| --- | --- |

a)

ja noteikumus, kas attiecas uz esošajām drošības metodēm, neaptver CSM;

| b) | ja dzelzceļa tīkla ekspluatācijas noteikumus vēl neaptver SITS; |
| --- | --- |

b)

ja dzelzceļa tīkla ekspluatācijas noteikumus vēl neaptver SITS;

| c) | kā steidzamu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma vai starpgadījuma; |
| --- | --- |

c)

kā steidzamu preventīvu pasākumu, jo īpaši pēc negadījuma vai starpgadījuma;

| d) | ja jāpārskata jau paziņots noteikums; |
| --- | --- |

d)

ja jāpārskata jau paziņots noteikums;

| e) | ja noteikumi par prasībām personālam, kas veic drošībai kritiskus uzdevumus, ietverot personāla atlases kritērijus, fiziskās un psiholoģiskās veselības stāvokli un profesionālo apmācību, vēl nav iekļauti SITS vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK (20). |
| --- | --- |

e)

ja noteikumi par prasībām personālam, kas veic drošībai kritiskus uzdevumus, ietverot personāla atlases kritērijus, fiziskās un psiholoģiskās veselības stāvokli un profesionālo apmācību, vēl nav iekļauti SITS vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2007/59/EK (20).

4.   Dalībvalstis savlaicīgi un saskaņā ar Regulas (ES) .../... (19) 25. panta 1. punktā minētajiem termiņiem jauna valsts noteikuma projektu iesniedz izskatīšanai Aģentūrai un Komisijai pirms ierosinātā jaunā noteikuma paredzētās ieviešanas valsts tiesību sistēmā, sniedzot tā ieviešanas pamatojumu, izmantojot atbilstīgo IT sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) .../... (19) 27. pantu. Dalībvalstis nodrošina, ka projekts tiek pietiekami izstrādāts, lai Aģentūra varētu veikt pārbaudi saskaņā ar Regulas (ES) .../... (19) 25. panta 2. punktu.

5.   Steidzamu preventīvu pasākumu gadījumā dalībvalstis var jaunu noteikumu pieņemt un piemērot nekavējoties. Minēto noteikumu paziņo saskaņā ar Regulas (ES) .../... (19) 27. panta 2. punktu un tam piemēro Aģentūras veiktu izvērtēšanu saskaņā ar Regulas (ES) .../... (19) 26. panta 1., 2. un 5. punktu.

6.   Ja Aģentūrai kļūst zināms kāds paziņots vai nepaziņots valsts noteikums, kas kļuvis lieks vai ir pretrunā CSM vai jebkuriem citiem Savienības tiesību aktiem, kas pieņemti pēc attiecīgā valsts noteikuma piemērošanas, piemēro Regulas (ES) .../... (21) 26. pantā paredzēto procedūru.

7.   Dalībvalstis paziņo Aģentūrai un Komisijai par pieņemtajiem valsts noteikumiem. Tās izmanto atbilstīgo IT sistēmu saskaņā ar Regulas (ES) .../... (21) 27. pantu. Dalībvalstis nodrošina, lai esošie valsts noteikumi būtu viegli pieejami, brīvi izmantojami un būtu izteikti terminoloģijā, ko var saprast visas ieinteresētās personas. Dalībvalstīm var lūgt sniegt papildinformāciju par to valsts noteikumiem.

8.   Dalībvalstis var nolemt nepaziņot par noteikumiem un ierobežojumiem, kuriem ir stingri izteikts vietējs raksturs. Šādos gadījumos dalībvalstis minētos noteikumus un ierobežojumus min Direktīvas (ES) .../... (22) 49. pantā minētajos infrastruktūras reģistros vai tīkla pārskatā, kas paredzēts Direktīvas 2012/34/ES 27. pantā, norāda, kur minētie noteikumi un ierobežojumi ir publicēti.

9.   Uz valsts noteikumiem, kas paziņoti saskaņā ar šo pantu, neattiecas paziņošanas procedūra, kas paredzēta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/1535 (23).

10.   Aģentūra izskata valsts noteikumu projektus un esošos valsts noteikumus saskaņā ar Regulas (ES) .../... (21) 25. un 26. pantā noteiktajām procedūrām.

11.   Neskarot 8. punktu, valsts noteikumi, kas nav paziņoti saskaņā ar šo pantu, nav piemērojami šīs direktīvas nolūkā.

9. pants

Drošības pārvaldības sistēmas

1.   Infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi izveido savas attiecīgās drošības pārvaldības sistēmas, lai nodrošinātu, ka Savienības dzelzceļa sistēma var sasniegt vismaz CST, atbilst drošības prasībām, kas noteiktas SITS, un ka ir piemērotas attiecīgās CSM daļas un valsts noteikumi, kas paziņoti saskaņā ar 8. pantu.

2.   Drošības pārvaldības sistēma tiek dokumentēta visās attiecīgajās daļās un jo īpaši apraksta pienākumu sadalījumu infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma organizācijā. Tajā parāda, kā tiek nodrošināta kontrole dažādos vadības līmeņos, kā tiek iesaistīts visu līmeņu personāls un tā pārstāvji un kā tiek nodrošināta nepārtraukta drošības pārvaldības sistēmas uzlabošana. Jābūt skaidrai apņēmībai konsekventi piemērot cilvēkfaktoru zināšanas un metodes. Izmantojot drošības pārvaldības sistēmu, infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi veicina savstarpējas uzticēšanās, paļāvības un mācīšanās kultūru, kas personālu mudina sekmēt drošības attīstību, vienlaikus nodrošinot konfidencialitāti.

3.   Drošības pārvaldības sistēmas pamatelementi ir šādi:

| a) | drošības politika, ko apstiprinājis organizācijas augstākā līmeņa vadītājs un kas paziņota visam personālam; |
| --- | --- |

a)

drošības politika, ko apstiprinājis organizācijas augstākā līmeņa vadītājs un kas paziņota visam personālam;

| b) | organizācijas kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi drošības uzturēšanai un paaugstināšanai un plāni un procedūras šo mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

b)

organizācijas kvalitatīvie un kvantitatīvie mērķi drošības uzturēšanai un paaugstināšanai un plāni un procedūras šo mērķu sasniegšanai;

| c) | procedūras esošo, jauno un grozīto tehnisko un ekspluatācijas standartu vai citu priekšrakstu ievērošanai, kā noteikts SITS, 8. pantā un II pielikumā minētajos valsts noteikumos, citos attiecīgos noteikumos vai iestāžu lēmumos; |
| --- | --- |

c)

procedūras esošo, jauno un grozīto tehnisko un ekspluatācijas standartu vai citu priekšrakstu ievērošanai, kā noteikts SITS, 8. pantā un II pielikumā minētajos valsts noteikumos, citos attiecīgos noteikumos vai iestāžu lēmumos;

| d) | procedūras, lai nodrošinātu standartu un citu priekšrakstu ievērošanu visā iekārtu aprites cikla un darbību laikā; |
| --- | --- |

d)

procedūras, lai nodrošinātu standartu un citu priekšrakstu ievērošanu visā iekārtu aprites cikla un darbību laikā;

| e) | procedūras un metodes risku konstatēšanai, riska novērtēšanai un riska kontroles pasākumu ieviešanai, kad ekspluatācijas apstākļu izmaiņas vai jaunu materiālu ieviešana rada jaunus riskus infrastruktūrai vai saskarnei “cilvēks–mašīna–organizācija”; |
| --- | --- |

e)

procedūras un metodes risku konstatēšanai, riska novērtēšanai un riska kontroles pasākumu ieviešanai, kad ekspluatācijas apstākļu izmaiņas vai jaunu materiālu ieviešana rada jaunus riskus infrastruktūrai vai saskarnei “cilvēks–mašīna–organizācija”;

| f) | personāla apmācību programmu un sistēmu nodrošināšana, lai garantētu personāla kompetences uzturēšanu un pienākumu pienācīgu veikšanu, tostarp pasākumi attiecībā uz fizisku un psiholoģisku piemērotību; |
| --- | --- |

f)

personāla apmācību programmu un sistēmu nodrošināšana, lai garantētu personāla kompetences uzturēšanu un pienākumu pienācīgu veikšanu, tostarp pasākumi attiecībā uz fizisku un psiholoģisku piemērotību;

| g) | pasākumi pietiekamas informācijas sniegšanai organizācijā un – attiecīgos gadījumos – starp dzelzceļa sistēmas organizācijām; |
| --- | --- |

g)

pasākumi pietiekamas informācijas sniegšanai organizācijā un – attiecīgos gadījumos – starp dzelzceļa sistēmas organizācijām;

| h) | procedūras un paraugi drošības informācijas dokumentēšanai un procedūras izraudzīšanās svarīgas drošības informācijas konfigurācijas kontrolei; |
| --- | --- |

h)

procedūras un paraugi drošības informācijas dokumentēšanai un procedūras izraudzīšanās svarīgas drošības informācijas konfigurācijas kontrolei;

| i) | procedūras, lai nodrošinātu negadījumu, starpgadījumu, bīstamas tuvošanās un citu bīstamu notikumu ziņošanu, izmeklēšanu un analīzi, kā arī vajadzīgo preventīvo pasākumu veikšanu; |
| --- | --- |

i)

procedūras, lai nodrošinātu negadījumu, starpgadījumu, bīstamas tuvošanās un citu bīstamu notikumu ziņošanu, izmeklēšanu un analīzi, kā arī vajadzīgo preventīvo pasākumu veikšanu;

| j) | rīcības plānu, brīdinājumu un informācijas sniegšana ārkārtas situācijās, par ko panākta vienošanās ar attiecīgām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

j)

rīcības plānu, brīdinājumu un informācijas sniegšana ārkārtas situācijās, par ko panākta vienošanās ar attiecīgām valsts iestādēm;

| k) | drošības pārvaldības sistēmas regulāru iekšējo revīziju veikšanas nodrošināšana. |
| --- | --- |

k)

drošības pārvaldības sistēmas regulāru iekšējo revīziju veikšanas nodrošināšana.

Infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi ietver jebkuru citu elementu, kas vajadzīgs, lai segtu drošības riskus, ņemot vērā to risku izvērtējumu, kuri radušies viņu pašu darbības rezultātā.

4.   Drošības pārvaldības sistēmu pielāgo veicamās darbības veidam, apjomam, darbības telpai un citiem apstākļiem. Tā nodrošina visu risku kontroli, kas saistīti ar infrastruktūras pārvaldītāja vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma darbību, tostarp apkopes pakalpojumu sagādi, neskarot 14. pantu, un materiālu sagādi, un līgumslēdzēju izmantošanu. Neskarot esošos valsts un starptautiskos atbildības noteikumus, attiecīgos un saprātīgi pamatotos gadījumos drošības pārvaldības sistēmā ņem vērā arī riskus, kas izriet no darbībām, ko veic citi dalībnieki, kuri minēti 4. pantā.

5.   Ikviena infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmā ņem vērā dažādu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbības ietekmi uz tīklu un nodrošina, ka visi dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi spēj darboties saskaņā ar SITS un valsts noteikumiem, kā arī to drošības sertifikātā noteiktajiem nosacījumiem.

Drošības pārvaldības sistēmas veido ar mērķi koordinēt infrastruktūras pārvaldītāja ārkārtas situāciju procedūras ar visiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas izmanto tā infrastruktūru, un ar ārkārtas situāciju dienestiem, lai veicinātu ātru glābšanas dienestu iesaistīšanos, un ar jebkādu citu pusi, kas varētu tikt iesaistīta ārkārtas situācijā. Kas attiecas uz pārrobežu infrastruktūru, sadarbība starp attiecīgajiem infrastruktūras pārvaldītājiem veicina ārkārtas situāciju dienestu vajadzīgo koordinēšanu un sagatavotību abās robežas pusēs.

Pēc smaga negadījuma dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums sniedz palīdzību cietušajiem, lai tiem palīdzētu saistībā ar sūdzību procedūrām saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1371/2007 (24), neskarot citu personu pienākumus. Sniedzot šādu palīdzību, izmanto kanālus saziņai ar cietušo ģimenēm un citstarp nodrošina psiholoģisku atbalstu negadījumā cietušajiem un viņu ģimenēm.

6.   Visi infrastruktūras pārvaldītāji un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi katru gadu pirms 31. maija valsts drošības iestādei iesniedz gada drošības pārskatu par iepriekšējo kalendāra gadu. Drošības pārskatā ir:

| a) | informācija, kā īstenoti organizācijas izvirzītie mērķi ar drošību saistītajos jautājumos un drošības pasākumu plānu izpildes rezultāti; |
| --- | --- |

a)

informācija, kā īstenoti organizācijas izvirzītie mērķi ar drošību saistītajos jautājumos un drošības pasākumu plānu izpildes rezultāti;

| b) | ziņojums par valsts drošības rādītāju un 5. pantā minēto CSI pilnveidošanu, ciktāl tas attiecas uz ziņojošo organizāciju; |
| --- | --- |

b)

ziņojums par valsts drošības rādītāju un 5. pantā minēto CSI pilnveidošanu, ciktāl tas attiecas uz ziņojošo organizāciju;

| c) | iekšējās drošības revīzijas rezultāti; |
| --- | --- |

c)

iekšējās drošības revīzijas rezultāti;

| d) | apsvērumi par dzelzceļa kustības un infrastruktūras pārvaldīšanas traucējumiem un trūkumiem, kas varētu būt svarīgi valsts drošības iestādei, tostarp tādas informācijas apkopojums, ko sniedz attiecīgie dalībnieki saskaņā ar 4. panta 5. punkta b) apakšpunktu; un |
| --- | --- |

d)

apsvērumi par dzelzceļa kustības un infrastruktūras pārvaldīšanas traucējumiem un trūkumiem, kas varētu būt svarīgi valsts drošības iestādei, tostarp tādas informācijas apkopojums, ko sniedz attiecīgie dalībnieki saskaņā ar 4. panta 5. punkta b) apakšpunktu; un

| e) | ziņojums par to, kā tiek piemērotas attiecīgās CSM. |
| --- | --- |

e)

ziņojums par to, kā tiek piemērotas attiecīgās CSM.

7.   Pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas valstu drošības iestādes saskaņā ar 17. un 19. pantu, Aģentūra var sniegt ieteikumu Komisijai par drošības pārvaldības sistēmas elementus aptverošu CSM, kas jāsaskaņo Savienības līmenī, tostarp izmantojot saskaņotus standartus, kā minēts 6. panta 1. punkta f) apakšpunktā. Šādā gadījumā piemēro 6. panta 2. punktu.

III NODAĻA

DROŠĪBAS SERTIFIKĀCIJA UN ATĻAUJU PIEŠĶIRŠANA

10. pants

Vienotais drošības sertifikāts

1.   Neskarot 9. punktu, piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai piešķir tikai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuriem ir vienotais drošības sertifikāts, ko izsniegusi Aģentūra saskaņā ar 5. līdz 7. punktu vai valsts drošības iestāde saskaņā ar 8. punktu.

Vienotā drošības sertifikāta mērķis ir apliecināt, ka attiecīgais dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir izveidojis savu drošības pārvaldības sistēmu un spēj droši darboties paredzētajā darbības telpā.

2.   Pieteikumā vienotā drošības sertifikāta saņemšanai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums norāda attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu veidu un apjomu, kā arī paredzēto darbības telpu.

3.   Pieteikumam vienota drošības sertifikāta saņemšanai pievieno dokumentāciju, tostarp dokumentārus pierādījumus par to, ka:

| a) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir izveidojis savu drošības pārvaldības sistēmu saskaņā ar 9. pantu un ka tas atbilst SITS, CSM un CST noteiktajām prasībām un citiem attiecīgiem tiesību aktiem, lai kontrolētu riskus un tīklā droši sniegtu transporta pakalpojumus; un |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums ir izveidojis savu drošības pārvaldības sistēmu saskaņā ar 9. pantu un ka tas atbilst SITS, CSM un CST noteiktajām prasībām un citiem attiecīgiem tiesību aktiem, lai kontrolētu riskus un tīklā droši sniegtu transporta pakalpojumus; un

| b) | attiecīgā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgajos valsts noteikumos, par kuriem paziņots saskaņā ar 8. pantu. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums atbilst prasībām, kas paredzētas attiecīgajos valsts noteikumos, par kuriem paziņots saskaņā ar 8. pantu.

Minēto pieteikumu un informāciju attiecībā uz visiem pieteikumiem, attiecīgo procedūru posmiem un to iznākumu un – attiecīgā gadījumā – par Apelācijas padomes lūgumiem un lēmumiem iesniedz, izmantojot vienas pieturas aģentūru, kas minēta Regulas (ES) .../... (25) 12. pantā.

4.   Aģentūra vai – 8. punktā paredzētajos gadījumos – valsts drošības iestāde iepriekš noteiktā un saprātīgā termiņā un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četros mēnešos pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis visu prasīto informāciju un jebkādu prasīto papildu informāciju, izsniedz vienoto drošības sertifikātu vai informē pieteikuma iesniedzēju par negatīvu lēmumu. Aģentūra vai – 8. punktā paredzētajos gadījumos – valsts drošības iestāde piemēro sertifikācijas procedūras praktisko kārtību, kas jānosaka ar īstenošanas aktu, kā minēts 10. punktā.

5.   Aģentūra izsniedz vienoto drošības sertifikātu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kam ir darbības telpa vienā vai vairākās dalībvalstīs. Lai izsniegtu šādu sertifikātu, Aģentūra:

| a) | izvērtē 3. punkta a) apakšpunktā norādītos elementus; un |
| --- | --- |

a)

izvērtē 3. punkta a) apakšpunktā norādītos elementus; un

| b) | visu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma dokumentāciju nekavējoties nosūta valstu drošības iestādēm, kas atbild par paredzēto darbības telpu, 3. punkta b) apakšpunktā norādīto elementu izvērtēšanai. |
| --- | --- |

b)

visu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma dokumentāciju nekavējoties nosūta valstu drošības iestādēm, kas atbild par paredzēto darbības telpu, 3. punkta b) apakšpunktā norādīto elementu izvērtēšanai.

Veicot minēto izvērtēšanu, Aģentūrai vai valstu drošības iestādēm ir atļauts veikt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma objektu apmeklējumus un pārbaudes, kā arī revīziju, un tās var pieprasīt attiecīgu papildu informāciju. Aģentūra un valstu drošības iestādes saskaņo šādu apmeklējumu, revīziju un pārbaužu organizēšanu.

6.   Vienā mēnesī pēc tam, kad saņemts pieteikums vienotā drošības sertifikāta saņemšanai, Aģentūra informē dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz attiecīgu papildu informāciju, nosakot samērīgu termiņu tās sniegšanai. Saistībā ar dokumentācijas pilnīgumu, atbilstību un konsekvenci Aģentūra var novērtēt arī 3. punkta b) apakšpunktā norādītos elementus.

Pirms Aģentūra pieņem lēmumu par vienotā drošības sertifikāta izsniegšanu, tā pilnībā ņem vērā izvērtējumus saskaņā ar 5. punktu.

Aģentūra ir pilnībā atbildīga par visiem vienotajiem drošības sertifikātiem, ko tā izsniedz.

7.   Ja Aģentūra nepiekrīt negatīvam izvērtējumam, ko veikusi viena vai vairākas valstu drošības iestādes, ievērojot 5. punkta b) apakšpunktu, tā informē minēto iestādi vai iestādes, norādot iebildumu iemeslus. Aģentūra un valsts drošības iestāde vai iestādes sadarbojas, lai vienotos par savstarpēji pieņemamu izvērtējumu. Vajadzības gadījumā Aģentūra un valsts drošības iestāde vai iestādes var nolemt iesaistīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu. Ja vienā mēnesī pēc tam, kad Aģentūra informējusi valsts drošības iestādi vai iestādes par saviem iebildumiem, netiek panākts savstarpēji pieņemams izvērtējums, Aģentūra pieņem savu galīgo lēmumu, ja vien valsts drošības iestāde vai iestādes nav lietu pārsūdzējušas Apelācijas padomē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (ES) .../... (26) 55. pantu. Apelācijas padome vienā mēnesī pēc valsts drošības iestādes vai iestāžu lūguma pieņem lēmumu par to, vai apstiprināt Aģentūras lēmuma projektu.

Ja Apelācijas padome piekrīt Aģentūrai, Aģentūra pieņem lēmumu nekavējoties.

Ja Apelācijas padome piekrīt valsts drošības iestādes negatīvajam izvērtējumam, Aģentūra izsniedz vienotu drošības sertifikātu, no darbības telpas izslēdzot tās tīkla daļas, par kurām saņemts negatīvs izvērtējums.

Ja Aģentūra nepiekrīt pozitīvam izvērtējumam, ko veikusi viena vai vairākas valstu drošības iestādes saskaņā ar 5. punkta b) apakšpunktu, tā informē minēto iestādi vai iestādes, norādot iebildumu iemeslus. Aģentūra un valsts drošības iestāde vai iestādes sadarbojas, lai vienotos par savstarpēji pieņemamu izvērtējumu. Vajadzības gadījumā Aģentūras un valsts drošības iestāde vai iestādes var nolemt iesaistīt pieteikuma iesniedzēju. Ja vienā mēnesī pēc tam, kad Aģentūra informējusi valsts drošības iestādi vai iestādes par saviem iebildumiem, netiek panākts savstarpēji pieņemams izvērtējums, Aģentūra pieņem savu galīgo lēmumu.

8.   Ja darbības telpa atrodas tikai vienā dalībvalstī, tās dalībvalsts drošības iestāde pēc pieteikuma iesniedzēja lūguma var uz savu atbildību izsniegt vienoto drošības sertifikātu. Lai izsniegtu šādus sertifikātus, valsts drošības iestāde izvērtē dokumentāciju saistībā ar visiem 3. punktā norādītajiem elementiem un piemēro praktisko kārtību, kas jānosaka ar īstenošanas aktiem, kuri minēti 10. punktā. Veicot minēto izvērtēšanu, valsts drošības iestādei ir atļauts veikt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma objektu apmeklējumus un pārbaudes, kā arī revīziju. Vienā mēnesī pēc pieteikuma saņemšanas valsts drošības iestāde informē pieteikuma iesniedzēju, ka dokumentācija ir pilnīga, vai lūdz attiecīgu papildu informāciju. Vienotais drošības sertifikāts bez darbības telpas paplašināšanas ir derīgs arī dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas brauc uz stacijām kaimiņos esošās dalībvalstīs, kurās ir līdzīgi tīkla parametri un līdzīgi darbības noteikumi, ja minētās stacijas atrodas robežas tuvumā un ja šis jautājums ir apspriests ar kompetentajām valstu drošības iestādēm. Apspriešanās var notikt par katru gadījumu atsevišķi vai tikt izklāstīta pārrobežu nolīgumā starp dalībvalstīm vai valstu drošības iestādēm.

Valsts drošības iestāde ir pilnībā atbildīga par visiem vienotajiem drošības sertifikātiem, ko tā izsniedz.

9.   Dalībvalsts var trešās valsts operatoriem ļaut tās teritorijā nokļūt stacijā, kas paredzēta pārrobežu operācijām un atrodas tuvu minētās dalībvalsts robežai, nepieprasot vienotu drošības sertifikātu, ar noteikumu, ka atbilstīgs drošības līmenis ir nodrošināts ar:

| a) | pārrobežu nolīgumu starp attiecīgo dalībvalsti un trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts; vai |
| --- | --- |

a)

pārrobežu nolīgumu starp attiecīgo dalībvalsti un trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts; vai

| b) | līgumsaistībām starp trešās valsts operatoru un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kam ir vienots drošības sertifikāts vai drošības atļauja, lai darbotos minētajā tīklā, ar noteikumu, ka minēto līgumsaistību aspekti, kas saistīti ar drošību, ir atbilstīgi atspoguļoti to drošības pārvaldības sistēmā. |
| --- | --- |

b)

līgumsaistībām starp trešās valsts operatoru un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, kam ir vienots drošības sertifikāts vai drošības atļauja, lai darbotos minētajā tīklā, ar noteikumu, ka minēto līgumsaistību aspekti, kas saistīti ar drošību, ir atbilstīgi atspoguļoti to drošības pārvaldības sistēmā.

10.   Līdz ... (27) Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem praktisko kārtību, ar ko nosaka:

| a) | kā pieteikuma iesniedzējs pilda šajā pantā noteiktās prasības vienotajam drošības sertifikātam, un uzskaita vajadzīgos dokumentus; |
| --- | --- |

a)

kā pieteikuma iesniedzējs pilda šajā pantā noteiktās prasības vienotajam drošības sertifikātam, un uzskaita vajadzīgos dokumentus;

| b) | sīkus norādījumus sertifikācijas procesam, piemēram, procedūras posmus un katra procesa posma termiņus; |
| --- | --- |

b)

sīkus norādījumus sertifikācijas procesam, piemēram, procedūras posmus un katra procesa posma termiņus;

| c) | kā šajā pantā noteiktās prasības ievēro Aģentūra un valsts drošības iestāde dažādos pieteikuma iesniegšanas un sertificēšanas procesa posmos, tostarp pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas izvērtēšanā; un |
| --- | --- |

c)

kā šajā pantā noteiktās prasības ievēro Aģentūra un valsts drošības iestāde dažādos pieteikuma iesniegšanas un sertificēšanas procesa posmos, tostarp pieteikuma iesniedzēja dokumentācijas izvērtēšanā; un

| d) | Aģentūras vai valstu drošības iestāžu izsniegto vienoto drošības sertifikātu derīguma termiņu, jo īpaši gadījumā, ja vienotais drošības sertifikāts tiek atjaunināts sakarā ar pārvadājumu veida, apjoma un darbības telpas izmaiņām. |
| --- | --- |

d)

Aģentūras vai valstu drošības iestāžu izsniegto vienoto drošības sertifikātu derīguma termiņu, jo īpaši gadījumā, ja vienotais drošības sertifikāts tiek atjaunināts sakarā ar pārvadājumu veida, apjoma un darbības telpas izmaiņām.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā. Tajos ņem vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Komisijas Regulu (EK) Nr. 653/2007 (28) un Komisijas Regulu (ES) Nr. 1158/2010 (29), un pieredzi, kas gūta, sagatavojot sadarbības nolīgumus, kuri minēti 11. panta 1. punktā.

11.   Vienotajos drošības sertifikātos norāda attiecīgo dzelzceļa pārvadājumu veidu un apjomu, kā arī darbības telpu. Vienotais drošības sertifikāts var attiekties arī uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam piederošiem pievedceļiem, ja tie ietilpst uzņēmuma drošības pārvaldības sistēmā.

12.   Katru lēmumu par atteikumu izdot vienoto drošības sertifikātu vai lēmumu, ar ko izslēdz daļu no tīkla saskaņā ar 7. punktā minēto negatīvo izvērtējumu, atbilstīgi pamato. Pieteikuma iesniedzējs vienā mēnesī pēc lēmuma saņemšanas var Aģentūrai vai – attiecīgā gadījumā – valsts drošības iestādei pieprasīt tās lēmumu pārskatīt. Aģentūrai vai valsts drošības iestādei ir divus mēnešus ilgs termiņš kopš pārskatīšanas pieprasījuma saņemšanas dienas, lai savu lēmumu apstiprinātu vai atceltu.

Ja Aģentūras negatīvais lēmums tiek apstiprināts, pieteikuma iesniedzējs var to pārsūdzēt Apelācijas padomē, kas izraudzīta saskaņā ar Regulas (ES) .../... (30) 55. pantu.

Ja valsts drošības iestādes negatīvais lēmums tiek apstiprināts, pieteikuma iesniedzējs to var pārsūdzēt pārsūdzības struktūrā saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Minētajai pārsūdzības procedūrai dalībvalstis var izraudzīties regulatīvo iestādi, kā izklāstīts Direktīvas 2012/34/ES 56. pantā. Minētajā gadījumā piemēro šīs direktīvas 18. panta 3. punktu.

13.   Vienoto drošības sertifikātu, ko saskaņā ar šo pantu izsniegusi Aģentūra vai valsts drošības iestāde, pēc dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma pieteikuma atjauno ne retāk kā reizi piecos gados. Ja būtiski mainījies pārvadājumu veids vai apjoms, sertifikāts pilnībā vai daļēji tiek atjaunināts.

14.   Ja pieteikuma iesniedzējam jau ir saskaņā ar 5. līdz 7. punktu izdots vienotais drošības sertifikāts un ja tas vēlas paplašināt savu darbības telpu vai ja tam jau ir saskaņā ar 8. punktu izdots vienots drošības sertifikāts un tas vēlas darbības telpā iekļaut citu dalībvalsti, tas saistībā ar papildu darbības telpu papildina dokumentāciju ar 3. punktā minētajiem attiecīgajiem dokumentiem. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums dokumentāciju iesniedz Aģentūrai, kura pēc tam, kad ir izpildījusi 4. līdz 7. punktā paredzētās procedūras, izsniedz atjauninātu vienoto drošības sertifikātu, ietverot paplašināto darbības telpu. Minētajā gadījumā, lai izvērtētu 3. punkta b) apakšpunktā norādīto dokumentāciju, apspriežas tikai ar tām valstu drošības iestādēm, kas atbild par darbības paplašināšanu.

Ja dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam ir vienotais drošības sertifikāts saskaņā ar 8. punktu un tas vēlas paplašināt darbības telpu minētajā dalībvalstī, minētais uzņēmums saistībā ar papildu darbības telpu papildina dokumentāciju ar 3. punktā minētajiem attiecīgajiem dokumentiem. Tas, izmantojot Regulas (ES).../... (31) 12. pantā minēto vienas pieturas aģentūru, iesniedz dokumentāciju valsts drošības iestādei, kura pēc tam, kad ir izpildījusi 8. punktā noteiktās procedūras, izsniedz atjauninātu vienoto drošības sertifikātu, ietverot paplašināto darbības telpu.

15.   Aģentūra un kompetentās valstu drošības iestādes var noteikt, ka pēc būtisku izmaiņu izdarīšanas drošības regulējumā vienotie drošības sertifikāti, ko tās izsniegušas, ir jāpārskata.

16.   Aģentūra bez kavēšanās un jebkurā gadījumā divās nedēļās pēc vienotā drošības sertifikāta izsniegšanas informē kompetentās valstu drošības iestādes. Aģentūra nekavējoties informē kompetentās valstu drošības iestādes par vienotā drošības sertifikāta atjaunošanu, grozīšanu vai atsaukšanu. Tā norāda dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma nosaukumu, adresi, vienotā drošības sertifikāta izdošanas datumu, tipu, apjomu, derīguma termiņu un darbības telpu, kā arī atsaukšanas gadījumā – lēmuma pamatojumu. Attiecībā uz vienotajiem drošības sertifikātiem, ko izsniegušas valstu drošības iestādes, kompetentā valsts drošības iestāde vai iestādes tajā pašā termiņā sniedz minēto informāciju Aģentūrai.

11. pants

Sadarbība starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm, izsniedzot vienotos drošības sertifikātus

1.   Piemērojot šīs direktīvas 10. panta 5. un 6. punktu, Aģentūra un valstu drošības iestādes noslēdz sadarbības nolīgumus saskaņā ar Regulas (ES) .../... (31) 76. pantu. Sadarbības nolīgumi ir īpaši nolīgumi vai pamatnolīgumi, un tie iesaista vienu vai vairākas valstu drošības iestādes. Sadarbības nolīgumi ietver sīku aprakstu par uzdevumiem un sasniedzamo rezultātu nosacījumiem, termiņus to sasniegšanai un to, kā sadala nodevas, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam.

2.   Lai samazinātu administratīvo slogu un izmaksas pieteikuma iesniedzējam, sadarbības nolīgumi var ietvert arī īpašu sadarbības kārtību tādu tīklu gadījumā, attiecībā uz kuriem ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ vajadzīgas speciālas zināšanas. Ja šādi tīkli ir izolēti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, šādi īpaši sadarbības nolīgumi var ietvert iespēju līgumu slēgšanas uzdevumus uzticēt attiecīgajām valstu drošības iestādēm, ja tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu sertifikācijas resursu efektīvu un samērīgu sadali. Minētie sadarbības nolīgumi tiek noslēgti, pirms Aģentūra veic sertifikācijas uzdevumus saskaņā ar 31. panta 3. punktu.

3.   Tajās dalībvalstīs, kurās sliežu ceļa platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu ceļa platuma un tam ir vienādas tehniskās un ekspluatācijas prasības ar kaimiņos esošām trešām valstīm, papildus 2. punktā minētajiem sadarbības nolīgumiem visas attiecīgās valstu drošības iestādes minētajās dalībvalstīs ar Aģentūru noslēdz daudzpusēju nolīgumu, kurā ietver nosacījumu, lai attiecīgā gadījumā veicinātu drošības sertifikātu darbības telpas paplašināšanu attiecīgajās dalībvalstīs.

12. pants

Infrastruktūras pārvaldītāju drošības atļaujas

1.   Lai atļautu infrastruktūras pārvaldītājam pārvaldīt un ekspluatēt dzelzceļa infrastruktūru, tas saņem drošības atļauju no tās dalībvalsts valsts drošības iestādes, kurā atrodas dzelzceļa infrastruktūra.

Drošības atļaujā ietilpst atļauja, kas apliecina infrastruktūras pārvaldītāja drošības pārvaldības sistēmas akceptēšanu, kā paredzēts 9. pantā, un tajā ietver noteikumus un procedūras to prasību izpildīšanai, kas nepieciešamas dzelzceļa infrastruktūras drošai plānošanai, apkopei un ekspluatācijai, tostarp attiecīgos gadījumos par kustības vadības un signalizācijas sistēmas apkopi un ekspluatāciju.

Valsts drošības iestāde izskaidro prasības par drošības atļaujām un vajadzīgajiem dokumentiem, ja vajadzīgs, pieteikumu iesniegšanas norādījumu dokumenta veidā.

2.   Drošības atļauja ir derīga piecus gadus, un to var atjaunot pēc infrastruktūras pārvaldītāja pieteikuma. To pilnībā vai daļēji pārskata gadījumos, kad tiek izdarītas būtiskas infrastruktūras, signalizācijas vai energoapgādes apakšsistēmas, vai to ekspluatācijas un apkopes principu izmaiņas. Infrastruktūras pārvaldītājs par visām šādām izmaiņām nekavējoties informē valsts drošības iestādi.

Valsts drošības iestāde var noteikt, ka pēc būtisku izmaiņu izdarīšanas drošības regulatīvajā pamatā drošības atļauja ir jāpārskata.

3.   Valsts drošības iestāde bez kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā četrus mēnešus pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir iesniedzis visu vajadzīgo informāciju, kā arī pieprasīto papildinformāciju, pieņem lēmumu par drošības atļaujas saņemšanas pieteikumu.

4.   Valsts drošības iestāde bez kavēšanās un jebkurā gadījumā divās nedēļās informē Aģentūru par drošības atļaujām, ko tā izsniegusi, atjaunojusi, grozījusi vai atsaukusi. Tā norāda infrastruktūras pārvaldītāja nosaukumu, adresi, drošības atļaujas izdošanas datumu, tās darbības jomu un derīguma termiņu, un atsaukšanas gadījumā arī sava lēmuma pamatojumu.

5.   Pārrobežu infrastruktūras gadījumā kompetentās valstu drošības iestādes sadarbojas, izsniedzot drošības atļaujas.

13. pants

Apmācību pieejamība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un to personālam, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, ir taisnīga un nediskriminējoša pieeja vilcienu vadītāju un vilcienu apkalpes personāla apmācībai, ja šādas apmācības ir vajadzīgas pakalpojumu nodrošināšanai to tīklā.

Apmācību pakalpojumos ietilpst apmācības par maršrutu, ekspluatācijas noteikumiem un procedūrām, signalizācijas un vadības sistēmu un ārkārtas situāciju procedūrām, ko izmanto izmantojamajos maršrutos.

Ja apmācību pakalpojumos neietilpst eksāmeni un sertifikātu izsniegšana, dalībvalstis nodrošina, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju darbiniekiem ir piekļuves iespējas šādiem sertifikātiem.

Valsts drošības iestāde nodrošina, ka apmācību pakalpojumi atbilst prasībām, kas noteiktas attiecīgi Direktīvā 2007/59/EK, SITS vai šīs direktīvas 8. panta 3. punkta e) apakšpunktā minētajos valsts noteikumos.

2.   Ja apmācības ir pieejamas, izmantojot tikai vienu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju, dalībvalstis nodrošina, ka citiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem tās ir pieejamas par pamatotu un nediskriminējošu maksu, kura saistīta ar attiecīgajām izmaksām un kurā var būt iekļauta arī peļņa.

3.   Pieņemot darbā jaunus vilcienu vadītājus, vilcienu apkalpes personālu un personālu, kas veic drošībai būtiskus uzdevumus, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi var ņemt vērā apmācību, kvalifikāciju un pieredzi, kas iegūta citos dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumos. Minētajā nolūkā šādiem personāla locekļiem ir tiesības piekļūt un saņemt kopijas no visiem dokumentiem, kas apliecina to apmācību, kvalifikāciju un pieredzi, kā arī šos dokumentos darīt zināmus.

4.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji ir atbildīgi par to savu darbinieku apmācību un kvalifikācijas līmeni, kuri veic drošībai būtisku darbu.

14. pants

Ritekļu apkope

1.   Pirms katra ritekļa izmantošanas tīklā tam nosaka par tā apkopi atbildīgo struktūrvienību, un šo struktūrvienību saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (32) 47. pantu reģistrē ritekļu reģistrā.

2.   Neskarot 4. pantā minēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju atbildību par vilciena drošu ekspluatāciju, par apkopi atbildīgā struktūrvienība nodrošina to ritekļu drošu ekspluatāciju, par kuru apkopi tā ir atbildīga. Minētajā nolūkā par apkopi atbildīgā struktūrvienība izveido minēto ritekļu apkopes sistēmu un ar šo sistēmu:

| a) | nodrošina, ka ritekļu apkopi veic atbilstīgi katra ritekļa apkopes dokumentu kopumam un spēkā esošajām prasībām, tostarp apkopes noteikumiem un attiecīgajām SITS prasībām; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, ka ritekļu apkopi veic atbilstīgi katra ritekļa apkopes dokumentu kopumam un spēkā esošajām prasībām, tostarp apkopes noteikumiem un attiecīgajām SITS prasībām;

| b) | īsteno vajadzīgās CSM noteiktās riska novērtēšanas un izvērtēšanas metodes, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

b)

īsteno vajadzīgās CSM noteiktās riska novērtēšanas un izvērtēšanas metodes, kā minēts 6. panta 1. punkta a) apakšpunktā, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar citiem dalībniekiem;

| c) | nodrošina, lai to līgumslēdzēji īstenotu riska kontroles pasākumus, piemērojot CSM pārraudzībai, kas minēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un nodrošina, lai šāda prasība būtu iekļauta līgumu noteikumos, kurus uzrāda pēc Aģentūras vai valsts drošības iestādes pieprasījuma; |
| --- | --- |

c)

nodrošina, lai to līgumslēdzēji īstenotu riska kontroles pasākumus, piemērojot CSM pārraudzībai, kas minēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, un nodrošina, lai šāda prasība būtu iekļauta līgumu noteikumos, kurus uzrāda pēc Aģentūras vai valsts drošības iestādes pieprasījuma;

| d) | nodrošina apkopes darbību izsekojamību. |
| --- | --- |

d)

nodrošina apkopes darbību izsekojamību.

3.   Apkopes sistēmu veido šādas funkcijas:

| a) | pārvaldības funkcija, ar ko uzrauga un koordinē b) līdz d) apakšpunktā minētās apkopes funkcijas un nodrošina ritekļa drošu ekspluatāciju dzelzceļa sistēmā; |
| --- | --- |

a)

pārvaldības funkcija, ar ko uzrauga un koordinē b) līdz d) apakšpunktā minētās apkopes funkcijas un nodrošina ritekļa drošu ekspluatāciju dzelzceļa sistēmā;

| b) | apkopes pilnveidošanas funkcija, ar ko nodrošina atbildību par apkopes dokumentācijas pārvaldību, tostarp konfigurācijas pārvaldību, balstoties uz konstrukcijas un ekspluatācijas datiem, kā arī uz darbības rezultātiem un gūto pieredzi; |
| --- | --- |

b)

apkopes pilnveidošanas funkcija, ar ko nodrošina atbildību par apkopes dokumentācijas pārvaldību, tostarp konfigurācijas pārvaldību, balstoties uz konstrukcijas un ekspluatācijas datiem, kā arī uz darbības rezultātiem un gūto pieredzi;

| c) | vagonu parka apkopes pārvaldības funkcija, ar ko nodrošina ritekļa izņemšanu no aprites, lai veiktu apkopi, un atgriešanu ekspluatācijā pēc apkopes; |
| --- | --- |

c)

vagonu parka apkopes pārvaldības funkcija, ar ko nodrošina ritekļa izņemšanu no aprites, lai veiktu apkopi, un atgriešanu ekspluatācijā pēc apkopes;

| d) | apkopes veikšanas funkcija, ar ko nodrošina riteklim vai tā daļām nepieciešamo apkopi, tostarp izsniedz dokumentāciju saistībā ar izmantošanas atļauju pēc apkopes. |
| --- | --- |

d)

apkopes veikšanas funkcija, ar ko nodrošina riteklim vai tā daļām nepieciešamo apkopi, tostarp izsniedz dokumentāciju saistībā ar izmantošanas atļauju pēc apkopes.

Par apkopi atbildīgā struktūrvienība pati īsteno pārvaldības funkciju, taču tā var uzticēt visu vai dažu b) līdz d) apakšpunktā minēto apkopes funkciju vai to daļas veikšanu citām līgumslēdzējām pusēm, piemēram, apkopes darbnīcām.

Par apkopi atbildīgā struktūrvienība nodrošina, ka visas a) līdz d) apakšpunktā noteiktās funkcijas atbilst prasībām un izvērtēšanas kritērijiem, kas izklāstīti III pielikumā.

Apkopes darbnīcas piemēro III pielikuma attiecīgās nodaļas, kā norādīts īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 8. punkta a) apakšpunktu, kuras atbilst sertificējamām funkcijām un darbībām.

4.   Attiecībā uz kravas vagoniem un attiecībā uz citiem ritekļiem – pēc tam, kad ir pieņemti 8. punkta b) apakšpunktā minētie īstenošanas akti, – akreditēta vai atzīta struktūra vai valsts drošības iestāde katru par apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificē un piešķir tai par apkopi atbildīgās struktūrvienības sertifikātu (ECM sertifikāts) saskaņā ar šādiem nosacījumiem:

| a) | akreditāciju un atzīšanu veic, pamatojoties uz neatkarības, kompetences un objektivitātes kritērijiem; |
| --- | --- |

a)

akreditāciju un atzīšanu veic, pamatojoties uz neatkarības, kompetences un objektivitātes kritērijiem;

| b) | sertifikācijas sistēma sniedz pierādījumus, ka par apkopi atbildīgā struktūrvienība ir izveidojusi apkopes sistēmu, lai nodrošinātu visu ritekļu, par kuru apkopi tā ir atbildīga, drošu ekspluatāciju; |
| --- | --- |

b)

sertifikācijas sistēma sniedz pierādījumus, ka par apkopi atbildīgā struktūrvienība ir izveidojusi apkopes sistēmu, lai nodrošinātu visu ritekļu, par kuru apkopi tā ir atbildīga, drošu ekspluatāciju;

| c) | ECM sertifikācija balstās uz izvērtējumu par to, kā par apkopi atbildīgā struktūrvienība spēj atbilst attiecīgajām III pielikumā izklāstītajām prasībām un izvērtēšanas kritērijiem un tos konsekventi piemērot. Tas ietver uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību minētajām prasībām un izvērtēšanas kritērijiem pēc tam, kad ir izsniegts ECM sertifikāts; |
| --- | --- |

c)

ECM sertifikācija balstās uz izvērtējumu par to, kā par apkopi atbildīgā struktūrvienība spēj atbilst attiecīgajām III pielikumā izklāstītajām prasībām un izvērtēšanas kritērijiem un tos konsekventi piemērot. Tas ietver uzraudzības sistēmu, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbilstību minētajām prasībām un izvērtēšanas kritērijiem pēc tam, kad ir izsniegts ECM sertifikāts;

| d) | apkopes darbnīcu sertifikācija balstās uz atbilstību attiecīgajām III pielikuma nodaļām, kuras piemēro atbilstīgajām sertificējamām funkcijām un darbībām. |
| --- | --- |

d)

apkopes darbnīcu sertifikācija balstās uz atbilstību attiecīgajām III pielikuma nodaļām, kuras piemēro atbilstīgajām sertificējamām funkcijām un darbībām.

Ja par apkopi atbildīgā struktūrvienība ir dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums vai infrastruktūras pārvaldītājs, atbilstību pirmajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem var pārbaudīt valsts drošības iestāde, ievērojot 10. vai 12. pantā minētās procedūras, un to var apstiprināt sertifikātos, kas izsniegti saskaņā ar minētajām procedūrām.

5.   Saskaņā ar 4. punktu izsniegtie sertifikāti ir spēkā visā Savienībā.

6.   Pamatojoties uz Aģentūras ieteikumu, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem sīki izstrādātus noteikumus par 4. punkta pirmajā daļā minētajiem sertifikācijas nosacījumiem par kravas vagonu apkopi atbildīgajai struktūrvienībai, tostarp par III pielikumā izklāstītajām prasībām atbilstīgi attiecīgajām CSM un SITS, un vajadzības gadījumā groza minētos noteikumus.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā.

Kravas vagoniem piemērojamo sertifikācijas sistēmu, kas pieņemta ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 445/2011 (33), turpina piemērot, līdz tiek piemērots šajā punktā minētais īstenošanas akts.

7.   Līdz ... (34) Aģentūra novērtē sistēmu par kravas vagonu apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai, apsver iespēju ietvert šajā sistēmā visus ritekļus un apkopes darbnīcu obligātu sertifikāciju un iesniedz ziņojumu Komisijai.

8.   Ņemot par pamatu Aģentūras veikto novērtējumu, ievērojot 7. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, attiecīgā gadījumā pieņem un, kad vajadzīgs, pēc tam groza sīki izstrādātus noteikumus, kuros noteikts, kuras III pielikumā izklāstītās prasības piemēro:

| a) | to apkopes funkciju nolūkā, ko veic apkopes darbnīcas, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu apkopes darbnīcu sertifikācijas vienveidīgu īstenošanu saskaņā ar attiecīgajām CSM un SITS; |
| --- | --- |

a)

to apkopes funkciju nolūkā, ko veic apkopes darbnīcas, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu apkopes darbnīcu sertifikācijas vienveidīgu īstenošanu saskaņā ar attiecīgajām CSM un SITS;

| b) | to struktūrvienību sertifikācijas nolūkā, kuras ir atbildīgas par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, pamatojoties uz šādu ritekļu tehniskajiem parametriem, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu to struktūrvienību, kuras ir atbildīgas par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, sertifikācijas vienveidīgu īstenošanu saskaņā ar attiecīgajām CSM un SITS. |
| --- | --- |

b)

to struktūrvienību sertifikācijas nolūkā, kuras ir atbildīgas par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, pamatojoties uz šādu ritekļu tehniskajiem parametriem, tostarp sīki izstrādātus noteikumus, lai nodrošinātu to struktūrvienību, kuras ir atbildīgas par ritekļu, kas nav kravas vagoni, apkopi, sertifikācijas vienveidīgu īstenošanu saskaņā ar attiecīgajām CSM un SITS.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 28. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

15. pants

Atkāpes no sertifikācijas sistēmas, ko izmanto par apkopi atbildīgo struktūrvienību sertificēšanai

1.   Dalībvalstis var izpildīt saistības noteikt par apkopi atbildīgo struktūrvienību, izmantojot alternatīvus pasākumus 14. pantā noteiktajai apkopes sistēmai, šādos gadījumos:

| a) | ritekļi ir reģistrēti trešā valstī, un to apkopi veic saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

ritekļi ir reģistrēti trešā valstī, un to apkopi veic saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem;

| b) | ritekļus izmanto tīklos vai līnijās, kuru sliežu ceļu platums atšķiras no tā, kāds tas ir Savienības galvenajos dzelzceļa tīklos, un attiecībā uz tiem ir izpildītas 14. panta 2. punktā noteiktās prasības, noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

b)

ritekļus izmanto tīklos vai līnijās, kuru sliežu ceļu platums atšķiras no tā, kāds tas ir Savienības galvenajos dzelzceļa tīklos, un attiecībā uz tiem ir izpildītas 14. panta 2. punktā noteiktās prasības, noslēdzot starptautiskus nolīgumus ar trešām valstīm;

| c) | kravas vagoni un pasažieru vagoni, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, kurās sliežu ceļu platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu ceļu platuma; |
| --- | --- |

c)

kravas vagoni un pasažieru vagoni, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, kurās sliežu ceļu platums atšķiras no Savienības galvenā dzelzceļa tīkla sliežu ceļu platuma;

| d) | ritekļiem, kurus izmanto 2. panta 3. punktā minētajos tīklos, militārajam aprīkojumam un speciāliem transportlīdzekļiem, kam pirms nodošanas ekspluatācijā ir nepieciešama valsts drošības iestādes ad hoc atļauja. Šādā gadījumā atkāpes nosaka uz laikposmiem, kas nepārsniedz piecus gadus. |
| --- | --- |

d)

ritekļiem, kurus izmanto 2. panta 3. punktā minētajos tīklos, militārajam aprīkojumam un speciāliem transportlīdzekļiem, kam pirms nodošanas ekspluatācijā ir nepieciešama valsts drošības iestādes ad hoc atļauja. Šādā gadījumā atkāpes nosaka uz laikposmiem, kas nepārsniedz piecus gadus.

2.   Panta 1. punktā minētos alternatīvos pasākumus īsteno, piemērojot atkāpes, ko attiecīgā valsts drošības iestāde vai Aģentūra piešķir, kad:

| a) | ritekļus reģistrē, ievērojot Direktīvas (ES) .../... (35) 47. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūrvienības noteikšanu, kas ir atbildīga par apkopi; |
| --- | --- |

a)

ritekļus reģistrē, ievērojot Direktīvas (ES) .../... (35) 47. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūrvienības noteikšanu, kas ir atbildīga par apkopi;

| b) | piešķir vienotos drošības sertifikātus un drošības atļaujas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītajiem, ievērojot šīs direktīvas 10. un 12. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūrvienības noteikšanu vai sertificēšanu, kas ir atbildīga par apkopi. |
| --- | --- |

b)

piešķir vienotos drošības sertifikātus un drošības atļaujas dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītajiem, ievērojot šīs direktīvas 10. un 12. pantu, ciktāl tas attiecas uz tās struktūrvienības noteikšanu vai sertificēšanu, kas ir atbildīga par apkopi.

3.   Atkāpes norāda un tām sniedz pamatojumu 19. pantā minētajā ikgadējā ziņojumā. Ja konstatē, ka Savienības dzelzceļa sistēmā tiek pieļauti ar drošību saistīti nepamatoti riski, Aģentūra par to nekavējoties ziņo Komisijai. Komisija sazinās ar attiecīgajām personām un vajadzības gadījumā prasa attiecīgajai dalībvalstij atcelt lēmumu piešķirt atkāpes.

IV NODAĻA

VALSTU DROŠĪBAS IESTĀDES

16. pants

Uzdevumi

1.   Katra dalībvalsts izveido valsts drošības iestādi. Dalībvalstis nodrošina, ka valsts drošības iestādei ir vajadzīgās iekšējās un ārējās organizatoriskās spējas cilvēkresursu un materiālo resursu ziņā. Minētā iestāde ir organizatoriski, juridiski un lēmumu pieņemšanā neatkarīga no jebkādiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem, pieteikumu iesniedzēja vai līgumslēdzēja subjekta un no jebkura subjekta, kas piešķir publiskus pakalpojumu līgumus. Ar noteikumu, ka šāda neatkarība ir nodrošināta, šī iestāde var būt par transporta jautājumiem atbildīgās valsts ministrijas sastāvā.

2.   Valsts drošības iestādei uztic veikt vismaz šādus uzdevumus:

| a) | piešķirt atļaujas nodot ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas, kas veido Savienības dzelzceļa sistēmu, saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (35) 18. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

a)

piešķirt atļaujas nodot ekspluatācijā vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas, kas veido Savienības dzelzceļa sistēmu, saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (35) 18. panta 2. punktu;

| b) | izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļaujas ritekļu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (35) 21. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

b)

izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļaujas ritekļu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (35) 21. panta 8. punktu;

| c) | palīdzēt Aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļaujas ritekļu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 21. panta 5. punktu un ritekļu tipa atļaujas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 24. pantu; |
| --- | --- |

c)

palīdzēt Aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt atļaujas ritekļu laišanai tirgū saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 21. panta 5. punktu un ritekļu tipa atļaujas saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 24. pantu;

| d) | savā teritorijā uzraudzīt, lai savstarpējās izmantojamības komponenti atbilst būtiskajām prasībām, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... (36) 8. pantā; |
| --- | --- |

d)

savā teritorijā uzraudzīt, lai savstarpējās izmantojamības komponenti atbilst būtiskajām prasībām, kā noteikts Direktīvas (ES) .../... (36) 8. pantā;

| e) | nodrošināt, ka saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 46. pantu, neskarot minētās direktīvas 47. panta 4. punktu, ritekļiem ir piešķirts numurs; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka saskaņā ar Direktīvas (ES) .../... (36) 46. pantu, neskarot minētās direktīvas 47. panta 4. punktu, ritekļiem ir piešķirts numurs;

| f) | palīdzēt Aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos drošības sertifikātus, ko piešķir saskaņā ar 10. panta 5. punktu; |
| --- | --- |

f)

palīdzēt Aģentūrai izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos drošības sertifikātus, ko piešķir saskaņā ar 10. panta 5. punktu;

| g) | izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos drošības sertifikātus, ko piešķir saskaņā ar 10. panta 8. punktu; |
| --- | --- |

g)

izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vienotos drošības sertifikātus, ko piešķir saskaņā ar 10. panta 8. punktu;

| h) | izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt drošības atļaujas, ko piešķir saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

h)

izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt drošības atļaujas, ko piešķir saskaņā ar 12. pantu;

| i) | pārraudzīt, veicināt un attiecīgos gadījumos ieviest un atjaunināt drošību reglamentējošos noteikumus, tostarp valsts noteikumu sistēmu; |
| --- | --- |

i)

pārraudzīt, veicināt un attiecīgos gadījumos ieviest un atjaunināt drošību reglamentējošos noteikumus, tostarp valsts noteikumu sistēmu;

| j) | saskaņā ar 17. pantu uzraudzīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus; |
| --- | --- |

j)

saskaņā ar 17. pantu uzraudzīt dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus;

| k) | attiecīgā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vilciena vadītāja apliecības saskaņā ar Direktīvu 2007/59/EK; |
| --- | --- |

k)

attiecīgā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt vilciena vadītāja apliecības saskaņā ar Direktīvu 2007/59/EK;

| l) | attiecīgā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt sertifikātus, kas piešķirti par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām. |
| --- | --- |

l)

attiecīgā gadījumā saskaņā ar valsts tiesību aktiem izdot, atjaunot, grozīt un atsaukt sertifikātus, kas piešķirti par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.

3.   Uzdevumus, kas minēti 2. punktā, nedrīkst nodot vai par to veikšanu noslēgt apakšlīgumus ar jebkuru infrastruktūras pārvaldītāju, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu vai līgumslēdzēju subjektu.

17. pants

Uzraudzība

1.   Valstu drošības iestādes uzrauga, lai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji pastāvīgi ievērotu to juridisko pienākumu izmantot drošības pārvaldības sistēmu, kā minēts 9. pantā.

Minētajā nolūkā valstu drošības iestādes piemēro principus, kas izklāstīti attiecīgajās CSM uzraudzībai, kuras minētas 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, nodrošinot, ka uzraudzības darbībās jo īpaši pārbauda, kā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji piemēro:

| a) | drošības pārvaldības sistēmu, lai pārraudzītu tās efektivitāti; |
| --- | --- |

a)

drošības pārvaldības sistēmu, lai pārraudzītu tās efektivitāti;

| b) | drošības pārvaldības sistēmas atsevišķus vai daļējus elementus, tostarp ekspluatācijas darbības, apkopes un materiālu nodrošinājumu un līgumslēdzēju izmantošanu, lai pārraudzītu to efektivitāti; un |
| --- | --- |

b)

drošības pārvaldības sistēmas atsevišķus vai daļējus elementus, tostarp ekspluatācijas darbības, apkopes un materiālu nodrošinājumu un līgumslēdzēju izmantošanu, lai pārraudzītu to efektivitāti; un

| c) | attiecīgās CSM, kas minētas 6. pantā. Ar šo punktu saistītās uzraudzības darbības attiecīgā gadījumā piemēro arī par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām. |
| --- | --- |

c)

attiecīgās CSM, kas minētas 6. pantā. Ar šo punktu saistītās uzraudzības darbības attiecīgā gadījumā piemēro arī par apkopi atbildīgajām struktūrvienībām.

2.   Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi vismaz divus mēnešus pirms jebkuras jaunas dzelzceļa transporta darbības sākuma informē attiecīgās valstu drošības iestādes, lai tās varētu ieplānot uzraudzības darbības. Dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi sniedz informāciju arī par personāla kategoriju sadalījumu un ritekļu tipiem.

3.   Vienotā drošības sertifikāta turētājs nekavējoties informē kompetentās valstu drošības iestādes par jebkādām būtiskām izmaiņām 2. punktā minētajā informācijā.

4.   Pārraudzību par to, kā tiek ievēroti piemērojamie noteikumi par vilces līdzekļu vadītāju darba, vadīšanas un atpūtas laiku, nodrošina dalībvalstu izraudzītas kompetentās iestādes. Ja šādu pārraudzību nenodrošina valstu drošības iestādes, kompetentās iestādes sadarbojas ar valstu drošības iestādēm, lai valstu drošības iestādes varētu pildīt savu dzelzceļa drošības uzraudzības funkciju.

5.   Ja valsts drošības iestāde konstatē, ka vienotā drošības sertifikāta turētājs vairs neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, tā pieprasa Aģentūrai minēto sertifikātu ierobežot vai atsaukt. Aģentūra nekavējoties informē visas kompetentās valstu drošības iestādes. Ja Aģentūra nolemj ierobežot vai atsaukt vienoto drošības sertifikātu, tā savu lēmumu pamato.

Ja pastāv domstarpības starp Aģentūru un valsts drošības iestādi, piemēro 10. panta 7. punktā norādīto šķīrējtiesas procedūru. Ja minētās šķīrējtiesas procedūras rezultāts ir tāds, ka vienotais drošības sertifikāts nav ne jāierobežo, ne jāatsauc, šā panta 6. punktā minētos pagaidu drošības pasākumus aptur.

Ja valsts drošības iestāde ir pati izdevusi vienoto drošības sertifikātu saskaņā ar 10. panta 8. punktu, tā var ierobežot vai atsaukt sertifikātu, pamatojot savu lēmumu, un tā informē Aģentūru.

Vienotā drošības sertifikāta turētājam, kura sertifikātu Aģentūra vai valsts drošības iestāde ir ierobežojusi vai atsaukusi, ir tiesības pārsūdzēt šo lēmumu saskaņā ar 10. panta 12. punktu.

6.   Ja valsts drošības iestāde uzraudzības laikā konstatē nopietnu drošības risku, tā jebkurā laikā var piemērot pagaidu drošības pasākumus, tostarp nekavējoties ierobežot vai apturēt attiecīgās darbības. Ja vienoto drošības sertifikātu ir izdevusi Aģentūra, valsts drošības iestāde nekavējoties par to informē Aģentūru un iesniedz pierādījumus, kas pamato tās lēmumu.

Ja Aģentūra konstatē, ka vienotā drošības sertifikāta turētājs vairs neatbilst sertifikācijas nosacījumiem, tā minēto sertifikātu nekavējoties ierobežo vai atsauc.

Ja Aģentūra konstatē, ka valsts drošības iestādes piemērotie pasākumi nav samērīgi, tā var lūgt valsts drošības iestādi minētos pasākumus atcelt vai pielāgot. Aģentūra un valsts drošības iestāde sadarbojas, lai panāktu savstarpēji pieņemamu risinājumu. Vajadzības gadījumā šajā procesā iesaista arī dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu. Ja pēdējā minētā procedūra neizdodas, valsts drošības iestādes lēmums par pagaidu pasākumu piemērošanu paliek spēkā.

Valsts drošības iestādes lēmumu par pagaidu drošības pasākumiem var pārskatīt valsts tiesu iestādēs, kā minēts 18. panta 3. punktā. Šādā gadījumā pagaidu drošības pasākumus var piemērot tik ilgi, kamēr tiek pabeigta pārskatīšana tiesā, neskarot 5. punktu.

Ja pagaidu pasākuma piemērošanas laikposms ir ilgāks nekā trīs mēneši, valsts drošības iestāde var lūgt Aģentūru ierobežot vai atsaukt vienoto drošības sertifikātu, un šādā gadījumā piemēro 5. punktā noteikto procedūru.

7.   Valsts drošības iestāde uzrauga vilcienu vadības un signalizācijas stacionāro lauka iekārtu, energoapgādes un infrastruktūras apakšsistēmas un nodrošina, lai tās atbilstu būtiskajām prasībām. Pārrobežu infrastruktūru gadījumā tā uzraudzības darbības veiks, sadarbojoties ar citām attiecīgām valstu drošības iestādēm. Ja valsts drošības iestāde konstatē, ka infrastruktūras pārvaldītājs vairs neatbilst tā drošības atļaujas nosacījumiem, tā minēto atļauju ierobežo vai atsauc, savu lēmumu pamatojot.

8.   Uzraugot infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības pārvaldības sistēmu efektivitāti, valstu drošības iestādes var ņemt vērā dalībnieku darbības drošību, kā minēts šīs direktīvas 4. panta 4. punktā, un attiecīgā gadījumā – mācību centru drošības rādītājus, kā minēts Direktīvā 2007/59/EK, ja to darbības ietekmē dzelzceļa drošību. Šo punktu piemēro, neskarot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju pienākumus, kas minēti šīs direktīvas 4. panta 3. punktā.

9.   Valstu drošības iestādes tajā dalībvalstī, kurā dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums darbojas, sadarbojas, koordinējot uzraudzības darbības attiecībā uz minēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, lai nodrošinātu, ka jebkāda būtiska informācija par konkrēto dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, jo īpaši par zināmiem riskiem un drošības rādītājiem, tiek koplietota. Valsts drošības iestāde informē arī citas attiecīgās valstu drošības iestādes un Aģentūru, ja tā atklāj, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums neveic nepieciešamos riska kontroles pasākumus.

Minētā sadarbība nodrošina, ka uzraudzība ir pietiekami plaša un ka tiek novērsta pārbaužu un revīziju dublēšanās. Valstu drošības iestādes var izstrādāt kopīgu uzraudzības plānu, lai nodrošinātu, ka periodiski tiek veiktas revīzijas un citas pārbaudes, ņemot vērā pārvadājumu veidu un apjomu katrā attiecīgajā dalībvalstī.

Aģentūra palīdz veikt šādu koordināciju, izstrādājot pamatnostādnes.

10.   Valstu drošības iestādes var sagatavot paziņojumus, lai infrastruktūras pārvaldītājus un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus brīdinātu par to, ka tie neievēro 1. punktā izklāstītos pienākumus.

11.   Lai pēc vienotā drošības sertifikāta izsniegšanas uzraudzītu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, valstu drošības iestādes izmanto informāciju, ko savākusi Aģentūra, izvērtējot 10. panta 5. punkta a) apakšpunktā minēto dokumentāciju. Lai uzraudzītu infrastruktūras pārvaldītāju, tās izmanto informāciju, kas savākta drošības atļaujas izsniegšanas laikā saskaņā ar 12. pantu.

12.   Lai atjaunotu tādus vienotos drošības sertifikātus, kas izsniegti saskaņā ar 10. panta 8. punktu, Aģentūra vai kompetentās valstu drošības iestādes izmanto uzraudzības darbību laikā savākto informāciju. Lai atjaunotu drošības atļaujas, valsts drošības iestāde izmanto arī uzraudzības darbību laikā savākto informāciju.

13.   Aģentūra un valstu drošības iestādes vienojas par nepieciešamo kārtību, lai koordinētu darbu un nodrošinātu pilnīgu informācijas apmaiņu, kā minēts 10., 11. un 12. punktā.

18. pants

Lēmumu pieņemšanas principi

1.   Aģentūra, apsverot pieteikumus vienotajam drošības sertifikātam saskaņā ar 10. panta 1. punktu, un valstu drošības iestādes savus uzdevumus veic atklātā, nediskriminējošā un pārredzamā veidā. Jo īpaši tās dod iespēju visām ieinteresētajām personām tikt uzklausītām un sniedz pieņemto lēmumu pamatojumu.

Tās tūlīt atbild uz lūgumiem un pieteikumiem, kā arī bez kavēšanās nosūta savus informācijas pieprasījumus un visus lēmumus pieņem četros mēnešos pēc tam, kad pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis visu attiecīgo informāciju. Veicot 16. pantā minētos uzdevumus, tās jebkurā laikā var lūgt tehnisko palīdzību infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem vai citām kvalificētām struktūrām.

Valsts regulatīvā pamata izstrādāšanas procesā valstu drošības iestādes konsultējas ar visiem dalībniekiem un ieinteresētajām personām, tostarp infrastruktūras pārvaldītājiem, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, ražotājiem un apkopju veicējiem, lietotājiem un personāla pārstāvjiem.

2.   Aģentūra un valstu drošības iestādes var bez ierobežojumiem veikt visas pārbaudes, revīzijas un izmeklēšanas darbības, kas nepieciešamas tām uzticēto uzdevumu veikšanai, un tām nodrošina piekļuvi visiem atbilstīgajiem infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, kā arī vajadzības gadījumā jebkura dalībnieka, kā minēts 4. pantā, dokumentiem, telpām un teritorijām, objektiem un iekārtām. Kad Aģentūra veic drošības sertifikācijas uzdevumus saskaņā ar 10. panta 5. punktu, tai ir tādas pašas tiesības attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem.

3.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valsts drošības iestāžu pieņemtie lēmumi ir pārskatāmi tiesu iestādēs.

4.   Valstu drošības iestādes aktīvi veic viedokļu un pieredzes apmaiņu, jo īpaši Aģentūras izveidotajā tīklā, lai visā Savienībā saskaņotu lēmumu pieņemšanas kritērijus.

19. pants

Gada pārskats

Valstu drošības iestādes publicē un līdz 30. septembrim nosūta Aģentūrai savu darbību gada pārskatu par iepriekšējo gadu. Šajā pārskatā jābūt informācijai par:

| a) | dzelzceļa drošības pilnveidošanos, tostarp par dalībvalstu līmenī apkopotiem CSI saskaņā ar 5. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

a)

dzelzceļa drošības pilnveidošanos, tostarp par dalībvalstu līmenī apkopotiem CSI saskaņā ar 5. panta 1. punktu;

| b) | svarīgākajām normatīvo aktu izmaiņām attiecībā uz dzelzceļa drošību; |
| --- | --- |

b)

svarīgākajām normatīvo aktu izmaiņām attiecībā uz dzelzceļa drošību;

| c) | drošības sertifikācijas un drošības atļauju piešķiršanas izmaiņām; |
| --- | --- |

c)

drošības sertifikācijas un drošības atļauju piešķiršanas izmaiņām;

| d) | infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu uzraudzības rezultātiem un pieredzi, tostarp pārbaužu un revīziju skaitu un rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

infrastruktūras pārvaldītāju un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu uzraudzības rezultātiem un pieredzi, tostarp pārbaužu un revīziju skaitu un rezultātiem;

| e) | atkāpēm, par kurām nolemts saskaņā ar 15. pantu; un |
| --- | --- |

e)

atkāpēm, par kurām nolemts saskaņā ar 15. pantu; un

| f) | dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju pieredzi, piemērojot attiecīgās CSM. |
| --- | --- |

f)

dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju pieredzi, piemērojot attiecīgās CSM.

V NODAĻA

NEGADĪJUMU UN STARPGADĪJUMU IZMEKLĒŠANA

20. pants

Izmeklēšanas pienākums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka izmeklēšanu pēc jebkura smaga negadījuma Savienības dzelzceļa sistēmā veic 22. pantā minētā izmeklēšanas struktūra. Izmeklēšanas mērķis, ja iespējams, ir dzelzceļa drošības paaugstināšana un negadījumu novēršana.

2.   Izmeklēšanas struktūra, kas minēta 22. pantā, var izmeklēt arī tos negadījumus un starpgadījumus, kuri nedaudz citos apstākļos varētu izraisīt smagus negadījumus, tostarp strukturālo apakšsistēmu vai Savienības dzelzceļa sistēmas savstarpējās izmantojamības komponentu tehniskus defektus.

Izmeklēšanas struktūra var pieņemt lēmumu, vai jāveic šādu negadījumu un starpgadījumu izmeklēšana. Pieņemot lēmumus, tā ņem vērā:

| a) | negadījuma vai starpgadījuma smagumu; |
| --- | --- |

a)

negadījuma vai starpgadījuma smagumu;

| b) | vai tas nav daļa no negadījumu vai starpgadījumu virknes visā sistēmā kopumā; |
| --- | --- |

b)

vai tas nav daļa no negadījumu vai starpgadījumu virknes visā sistēmā kopumā;

| c) | tā ietekmi uz dzelzceļu drošību; un |
| --- | --- |

c)

tā ietekmi uz dzelzceļu drošību; un

| d) | infrastruktūras pārvaldītāju, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, valstu drošības iestādes vai dalībvalstu pieprasījumus. |
| --- | --- |

d)

infrastruktūras pārvaldītāju, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, valstu drošības iestādes vai dalībvalstu pieprasījumus.

3.   Izmeklēšanas struktūra nosaka izmeklēšanas apjomu un procedūras, kas jāievēro izmeklēšanas veikšanai, ņemot vērā 21. un 23. pantu un atkarībā no secinājumiem, ko drošības paaugstināšanai varētu gūt no konkrētā negadījuma vai starpgadījuma izmeklēšanas.

4.   Izmeklēšana nekādā gadījumā nedrīkst nodarboties ar vainas vai atbildības sadalīšanu.

21. pants

Izmeklēšanas statuss

1.   Dalībvalstis savā tiesību sistēmā nosaka izmeklēšanai tādu juridisko statusu, kas atbildīgajiem izmeklētājiem ļauj savu uzdevumu veikt iespējami efektīvi un iespējami īsākā laikā.

2.   Dalībvalstis saskaņā ar saviem tiesību aktiem nodrošina pilnīgu sadarbību ar iestādēm, kas atbildīgas par jebkādu tiesas izmeklēšanu, un nodrošina, ka izmeklētājiem cik drīz vien iespējams tiek nodrošināta piekļuve informācijai un pierādījumiem, kas attiecas uz izmeklēšanu. Jo īpaši tiem piešķir:

| a) | tūlītēju piekļuvi negadījuma vai starpgadījuma vietai, tajā iesaistītajam ritošajam sastāvam, attiecīgajai infrastruktūrai, kustības vadības un signalizācijas iekārtām; |
| --- | --- |

a)

tūlītēju piekļuvi negadījuma vai starpgadījuma vietai, tajā iesaistītajam ritošajam sastāvam, attiecīgajai infrastruktūrai, kustības vadības un signalizācijas iekārtām;

| b) | tiesības uzreiz vākt tiešos pierādījumus un veikt ritošā sastāva atlieku, infrastruktūras iekārtu vai to komponentu kontrolētu novākšanu pārbaudes vai analīzes nolūkā; |
| --- | --- |

b)

tiesības uzreiz vākt tiešos pierādījumus un veikt ritošā sastāva atlieku, infrastruktūras iekārtu vai to komponentu kontrolētu novākšanu pārbaudes vai analīzes nolūkā;

| c) | neierobežotu piekļuvi borta reģistrēšanas ierīču, balss sakaru ierakstīšanas ierīču, signalizācijas un kustības vadības sistēmas darbības reģistrācijas iekārtu saturam un tā izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

neierobežotu piekļuvi borta reģistrēšanas ierīču, balss sakaru ierakstīšanas ierīču, signalizācijas un kustības vadības sistēmas darbības reģistrācijas iekārtu saturam un tā izmantošanu;

| d) | piekļuvi cietušo personu ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

piekļuvi cietušo personu ķermeņu izmeklēšanas rezultātiem;

| e) | piekļuvi vilciena apkalpes un cita negadījumā vai starpgadījumā iesaistītā dzelzceļa personāla nopratināšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

e)

piekļuvi vilciena apkalpes un cita negadījumā vai starpgadījumā iesaistītā dzelzceļa personāla nopratināšanas rezultātiem;

| f) | iespēju nopratināt negadījumā vai starpgadījumā iesaistītos dzelzceļa darbiniekus un citus lieciniekus; un |
| --- | --- |

f)

iespēju nopratināt negadījumā vai starpgadījumā iesaistītos dzelzceļa darbiniekus un citus lieciniekus; un

| g) | piekļuvi infrastruktūras pārvaldītāja, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, par apkopi atbildīgo struktūrvienību un valsts drošības iestādes būtiskai informācijai vai dokumentācijai. |
| --- | --- |

g)

piekļuvi infrastruktūras pārvaldītāja, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu, par apkopi atbildīgo struktūrvienību un valsts drošības iestādes būtiskai informācijai vai dokumentācijai.

3.   Aģentūra sadarbojas ar izmeklēšanas iestādi, ja izmeklēšanā ir iekļauti ritekļi, kam Aģentūra izsniegusi atļauju, vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi, kurus Aģentūra ir sertificējusi. Tā pēc iespējas drīz izmeklēšanas struktūrai iesniedz visu pieprasīto informāciju vai dokumentāciju un pēc pieprasījuma nodrošina paskaidrojumus.

4.   Izmeklēšanu veic neatkarīgi no jebkādas izmeklēšanas tiesā.

22. pants

Izmeklēšanas struktūra

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka 20. pantā minētos negadījumus un starpgadījumus izmeklē pastāvīga struktūra, kurā ir vismaz viens izmeklētājs, kas, notiekot negadījumam vai starpgadījumam, spēj veikt atbildīgā izmeklētāja funkcijas. Minētā struktūra organizatoriski, juridiski un lēmumu pieņemšanā ir neatkarīga no jebkura infrastruktūras pārvaldītāja, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma, par maksas iekasēšanu atbildīgās struktūras, par infrastruktūras jaudas iedalīšanu atbildīgās struktūras un atbilstības izvērtēšanas struktūras un no jebkuras puses, kuras intereses var būt pretrunā ar izmeklēšanas struktūrai uzticētajiem uzdevumiem. Bez tam tā darbojas neatkarīgi no valsts drošības iestādes, no Aģentūras un no jebkura dzelzceļu regulatora.

2.   Izmeklēšanas struktūra savus uzdevumus veic neatkarīgi no citiem 1. punktā minētajiem subjektiem, un tai ir iespēja saņemt šim nolūkam vajadzīgos resursus. Tās izmeklētājiem piešķir statusu, kas dod nepieciešamās neatkarības garantijas.

3.   Dalībvalstis paredz, ka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, infrastruktūras pārvaldītājiem un attiecīgos gadījumos – valsts drošības iestādei ir pienākums nekavējoties paziņot izmeklēšanas struktūrai par 20. pantā minētajiem negadījumiem un starpgadījumiem, sniedzot pieejamo informāciju. Attiecīgos gadījumos šo paziņojumu atjaunina, tiklīdz kļūst pieejama jebkāda trūkstošā informācija.

Izmeklēšanas struktūra bez kavēšanās un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā divos mēnešos pēc paziņojuma saņemšanas par negadījumu vai starpgadījumu lemj par to, vai sākt izmeklēšanu vai ne.

4.   Izmeklēšanas struktūra uzdevumus, kas tai ir saskaņā ar šo direktīvu, var apvienot ar citām, ar dzelzceļa negadījumu vai starpgadījumu izmeklēšanu nesaistītām izmeklēšanas darbībām, ciktāl šādas citas izmeklēšanas neapdraud tās neatkarību.

5.   Vajadzības gadījumā un ar noteikumu, ka tas neapdraud izmeklēšanas struktūras neatkarību, kā paredzēts 1. punktā, izmeklēšanas struktūra var lūgt citu dalībvalstu izmeklēšanas struktūru vai Aģentūras palīdzību, lai saņemtu ekspertu atzinumus vai veiktu tehniskās inspekcijas, analīzes vai novērtējumus.

6.   Dalībvalstis izmeklēšanas struktūrai var uzdot izmeklēt arī citus, 20. pantā neminētus dzelzceļa negadījumus un starpgadījumus.

7.   Izmeklēšanas struktūras veic aktīvu viedokļu un pieredzes apmaiņu nolūkā izstrādāt vienotas izmeklēšanas metodes, izveidot kopīgus principus, lai kontrolētu drošības ieteikumu ievērošanu, un pielāgoties zinātnes un tehnikas attīstībai.

Neskarot 1. punktu, Aģentūra šo uzdevumu veikšanā sniedz atbalstu izmeklēšanas struktūrām saskaņā ar Regulas (ES) .../... (37) 38. panta 2. punktu.

Izmeklēšanas struktūras ar Aģentūras atbalstu saskaņā ar Regulas (ES) .../... (37) 38. panta 2. punktu izveido salīdzinošas izvērtēšanas programmu, un visas izmeklēšanas struktūras tiek mudinātas tajā piedalīties, lai pārraudzītu to efektivitāti un neatkarību. Izmeklēšanas struktūras ar Regulas (ES) .../... (37) 38. panta 2. punktā minētā sekretariāta atbalstu publicē:

| a) | kopīgo salīdzinošas izvērtēšanas programmu un izvērtēšanas kritērijus; un |
| --- | --- |

a)

kopīgo salīdzinošas izvērtēšanas programmu un izvērtēšanas kritērijus; un

| b) | gada ziņojumu par programmu, izceļot konstatētās stiprās puses un ierosinājumus uzlabojumiem. |
| --- | --- |

b)

gada ziņojumu par programmu, izceļot konstatētās stiprās puses un ierosinājumus uzlabojumiem.

Salīdzinošas izvērtēšanas ziņojumus sniedz visām izmeklēšanas struktūrām un Aģentūrai. Minētos ziņojumus publicē pēc brīvprātības principa.

23. pants

Izmeklēšanas procedūra

1.   Negadījumu vai starpgadījumu, kas minēts 20. pantā, izmeklē tās dalībvalsts izmeklēšanas struktūra, kurā tas noticis. Ja nav iespējams noteikt, kurā dalībvalstī tas noticis, vai arī tas noticis uz robežbūves starp divām dalībvalstīm vai tās tiešā tuvumā, attiecīgās izmeklēšanas struktūras vienojas, kurai no tām jāveic izmeklēšana, vai vienojas izmeklēšanu veikt, savstarpēji sadarbojoties. Pirmajā gadījumā otras dalībvalsts izmeklēšanas struktūrai ir atļauts piedalīties izmeklēšanā un pilnībā izmantot tās rezultātus.

Izmeklēšanā vajadzības gadījumā uzaicina piedalīties citu dalībvalstu izmeklēšanas struktūras, ja:

| a) | negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību un ir licencēts vienā no šīm dalībvalstīm; vai |
| --- | --- |

a)

negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts dzelzceļa pārvadājumu uzņēmums, kas veic uzņēmējdarbību un ir licencēts vienā no šīm dalībvalstīm; vai

| b) | negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts riteklis, kas reģistrēts vai kam veic apkopi vienā no šīm dalībvalstīm. |
| --- | --- |

b)

negadījumā vai starpgadījumā ir iesaistīts riteklis, kas reģistrēts vai kam veic apkopi vienā no šīm dalībvalstīm.

Uzaicināto dalībvalstu izmeklēšanas struktūrām piešķir pilnvaras, kas tām ir vajadzīgas, lai tās pēc pieprasījuma varētu piedalīties citas dalībvalsts izmeklēšanas struktūrai paredzēto pierādījumu vākšanā.

Uzaicināto dalībvalstu izmeklēšanas struktūrām piešķir piekļuvi informācijai un pierādījumiem, kas ir vajadzīgi, lai tās varētu efektīvi piedalīties izmeklēšanā, pienācīgi ņemot vērā valsts tiesību aktus saistībā ar tiesvedību.

Šis punkts neliedz dalībvalstīm vienoties, ka citos apstākļos attiecīgās struktūras veic izmeklēšanu, savstarpēji sadarbojoties.

2.   Katram negadījumam vai starpgadījumam struktūra, kas ir atbildīga par tā izmeklēšanu, sagādā izmeklēšanas vajadzībām nepieciešamos līdzekļus, ko veido vajadzīgās ekspluatācijas un tehniskās ekspertīzes. Atkarībā no izmeklējamā negadījuma vai starpgadījuma rakstura var izmantot kompetentus izmeklēšanas struktūras ekspertus vai speciālistus ārpus tās.

3.   Izmeklēšanu veic ar iespējami lielāku atklātumu tā, lai tiktu uzklausītas visas puses un tās varētu kopīgi izmantot rezultātus. Iesaistītajam infrastruktūras pārvaldītājam un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam, valsts drošības iestādei, Aģentūrai, cietušajiem un to radiniekiem, bojātās mantas īpašniekiem, ražotājiem, attiecīgajiem ārkārtas situāciju dienestiem, personāla un lietotāju pārstāvjiem dod iespējas sniegt attiecīgu tehnisko informāciju, lai uzlabotu izmeklēšanas ziņojuma kvalitāti. Izmeklēšanas struktūra ņem vērā arī pamatotas cietušo un viņu radinieku vajadzības un pastāvīgi informē viņus par izmeklēšanas gaitu.

4.   Izmeklēšanas struktūra pārbaudes notikuma vietā beidz iespējami īsā laikā, lai infrastruktūras pārvaldītājs cik drīz vien iespējams varētu atjaunot infrastruktūru un atvērt to dzelzceļa pārvadājumu pakalpojumu sniegšanai.

24. pants

Ziņojumi

1.   Par 20. pantā minēto negadījumu vai starpgadījumu izmeklēšanu sniedz ziņojumus formā, kura atbilst negadījuma vai starpgadījuma veidam un smagumam un izmeklēšanā iegūto rezultātu būtiskumam. Ziņojumos norāda 20. panta 1. punktā minētās izmeklēšanas mērķi, un attiecīgā gadījumā tie satur ieteikumus par drošību.

2.   Izmeklēšanas struktūra iespējami īsā laikā un parasti ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc notikuma publisko izmeklēšanas nobeiguma ziņojumu. Ja nobeiguma ziņojumu 12 mēnešos publiskot nav iespējams, izmeklēšanas struktūra sniedz starpposma paziņojumu vismaz katrā negadījuma gadadienā, tajā sīki izklāstot, kā virzās izmeklēšana un kādi jautājumi saistībā ar drošību ir aktualizēti. Ziņojumu kopā ar ieteikumiem par drošību nosūta attiecīgajām personām, kas minētas 23. panta 3. punktā, un attiecīgajām struktūrām un personām citās dalībvalstīs.

Ņemot vērā izmeklēšanas struktūru gūto pieredzi, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka ziņošanas struktūru, kas, cik vien iespējams, jāievēro negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas ziņojumos. Šajā ziņošanas struktūrā ietver šādus elementus:

| a) | notikuma aprakstu un vispārīgu informāciju par to; |
| --- | --- |

a)

notikuma aprakstu un vispārīgu informāciju par to;

| b) | izmeklēšanas un izziņas pierakstus, tostarp par drošības pārvaldības sistēmu, piemērotajiem noteikumiem, ritošā sastāva un tehnisko iekārtu darbību, cilvēkresursu organizāciju, ekspluatācijas sistēmas dokumentāciju un iepriekšējiem līdzīga rakstura notikumiem; |
| --- | --- |

b)

izmeklēšanas un izziņas pierakstus, tostarp par drošības pārvaldības sistēmu, piemērotajiem noteikumiem, ritošā sastāva un tehnisko iekārtu darbību, cilvēkresursu organizāciju, ekspluatācijas sistēmas dokumentāciju un iepriekšējiem līdzīga rakstura notikumiem;

| c) | analīzi un secinājumus saistībā ar notikuma cēloņiem, tostarp veicinošiem faktoriem, kas attiecas uz:






  i) | darbībām, kuras veikušas iesaistās personas; |
| --- | --- | --- |

c)

analīzi un secinājumus saistībā ar notikuma cēloņiem, tostarp veicinošiem faktoriem, kas attiecas uz:

i)

darbībām, kuras veikušas iesaistās personas;

| ii) | ritošā sastāva vai tehnisko iekārtu stāvokli; |
| --- | --- |

ii)

ritošā sastāva vai tehnisko iekārtu stāvokli;

| iii) | personāla iemaņām, procedūrām un apkopi; |
| --- | --- |

iii)

personāla iemaņām, procedūrām un apkopi;

| iv) | regulatīvā pamata nosacījumiem; un |
| --- | --- |

iv)

regulatīvā pamata nosacījumiem; un

| v) | drošības pārvaldības sistēmas izmantošanu. |
| --- | --- |

v)

drošības pārvaldības sistēmas izmantošanu.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 28. panta 3. punktā.

3.   Izmeklēšanas struktūra katru gadu līdz 30. septembrim publicē gada ziņojumu par iepriekšējā gadā izmeklētajiem negadījumiem, sniegtajiem drošības ieteikumiem un darbībām, kas veiktas saskaņā ar iepriekš izdotajiem ieteikumiem.

25. pants

Aģentūrai sniedzamā informācija

1.   Septiņās dienās pēc lēmuma pieņemšanas par izmeklēšanas sākšanu izmeklēšanas struktūra par to informē Aģentūru. Informācijā norāda notikuma datumu, laiku un vietu, tā veidu un sekas attiecībā uz bojā gājušo un cietušo skaitu, kā arī materiālajiem zaudējumiem.

2.   Izmeklēšanas struktūra nosūta Aģentūrai 24. panta 2. punktā minētā nobeiguma ziņojuma eksemplāru un 24. panta 3. punktā minēto gada ziņojumu.

26. pants

Drošības ieteikumi

1.   Izmeklēšanas struktūras izdotie drošības ieteikumi nekādā gadījumā nerada vainas vai atbildības prezumpciju par negadījumu vai starpgadījumu.

2.   Ieteikumus adresē valsts drošības iestādei un gadījumos, kad tas vajadzīgs ieteikumu rakstura dēļ, Aģentūrai, citām attiecīgās dalībvalsts struktūrām vai iestādēm vai citām dalībvalstīm. Dalībvalstis, to valsts drošības iestādes un Aģentūra savas kompetences robežās veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka izmeklēšanas struktūru izdotie drošības ieteikumi tiek pienācīgi ņemti vērā un attiecīgos gadījumos rīkojas saskaņā ar tiem.

3.   Aģentūra, valsts drošības iestāde un citas iestādes vai struktūras vai attiecīgos gadījumos – citas dalībvalstis, kurām ieteikumi adresēti, periodiski ziņo izmeklēšanas struktūrai par attiecīgā ieteikuma sakarā veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem.

VI NODAĻA

PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

27. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 6. punktā un 7. panta 6. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (38). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Ir īpaši svarīgi, lai Komisija ievērotu savu parasto praksi un pirms minēto deleģēto aktu pieņemšanas rīkotu apspriešanās ar ekspertiem, tostarp ar dalībvalstu ekspertiem.

4.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 6. panta 6. punktā un 7. panta 6. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

5.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā vienlaikus par to informē Eiropas Parlamentu un Padomi.

6.   Saskaņā ar 6. panta 6. punktu un 7. panta 6. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.

28. pants

Komiteju procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja, kas minēta Direktīvas (ES) .../... (39) 51. pantā. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. Ja komiteja nesniedz atzinumu, Komisija īstenošanas akta projektu nepieņem un piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. panta 4. punkta trešo daļu.

29. pants

Ziņojums un Savienības turpmāka rīcība

1.   Komisija līdz ... (40) un pēc tam ik pēc pieciem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu, īpaši nolūkā pārraudzīt vienoto drošības sertifikātu izdošanas pasākumu efektivitāti.

Ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno priekšlikumus par Savienības turpmāku rīcību.

2.   Aģentūra izvērtē drošības kultūras, tostarp ziņošanas par notikumiem, attīstību. Tā līdz ... (41) iesniedz Komisijai ziņojumu, minot veicamos sistēmas uzlabojumus, ja tādi vajadzīgi. Komisija, pamatojoties uz šiem ieteikumiem, veic attiecīgus pasākumus un vajadzības gadījumā ierosina grozījumus šai direktīvai.

3.   Līdz ... (42) Komisija sniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par darbībām, kas veiktas nolūkā sasniegt šādus mērķus:

| a) | ražotāju pienākums ar drošības identifikācijas kodu marķēt drošībai būtiskos komponentus, kuri ir apritē Eiropas dzelzceļa tīklos, nodrošinot, ka identifikācijas kods skaidri identificē komponentu, ražotāja nosaukumu un svarīgākos ražošanas datus; |
| --- | --- |

a)

ražotāju pienākums ar drošības identifikācijas kodu marķēt drošībai būtiskos komponentus, kuri ir apritē Eiropas dzelzceļa tīklos, nodrošinot, ka identifikācijas kods skaidri identificē komponentu, ražotāja nosaukumu un svarīgākos ražošanas datus;

| b) | pilnīga drošībai būtisko komponentu izsekojamība, to apkopes darbību izsekojamība un to ekspluatācijas laika identifikācija; un |
| --- | --- |

b)

pilnīga drošībai būtisko komponentu izsekojamība, to apkopes darbību izsekojamība un to ekspluatācijas laika identifikācija; un

| c) | minēto komponentu apkopes kopējo obligāto principu identifikācija. |
| --- | --- |

c)

minēto komponentu apkopes kopējo obligāto principu identifikācija.

30. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, ko piemēro par tādu valsts noteikumu pārkāpšanu, kuri pieņemti, ievērojot šo direktīvu, un veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tos izpilda. Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām, nediskriminējošām un atturošām. Dalībvalstis ne vēlāk kā 33. panta 1. punktā noteiktajā dienā paziņo par minētajiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties informē to par visiem turpmākajiem grozījumiem, kas skar minētos noteikumus.

31. pants

Pārejas noteikumi

1.   Direktīvas 2004/49/EK V pielikums ir spēkā līdz šīs direktīvas 24. panta 2. punktā minēto īstenošanas aktu piemērošanas dienai.

2.   Neskarot šā panta 3. punktu, dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kuri jāsertificē laikposmā starp ... (43) un ... (44), piemēro Direktīvu 2004/49/EK. Šādi drošības sertifikāti ir derīgi līdz to derīguma termiņa beigām.

3.   Līdz ... (45) Aģentūra, ievērojot 10. pantu, sāk veikt sertificēšanas uzdevumus attiecībā uz darbības telpām dalībvalstīs, kuras nav paziņojušas Aģentūrai vai Komisijai saskaņā ar 33. panta 2. punktu. Atkāpjoties no 10. panta, to dalībvalstu valsts drošības iestādes, kuras ir paziņojušas Aģentūrai un Komisijai saskaņā ar 33. panta 2. punktu, līdz ... (46) var turpināt izsniegt sertifikātus saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK.

32. pants

Aģentūras ieteikumi un atzinumi

Šīs direktīvas piemērošanai Aģentūra sniedz ieteikumus un atzinumus saskaņā ar Regulas (ES) .../... (47) 13. pantu. Minētos ieteikumus un atzinumus var ņemt vērā, kad Savienība pieņem tiesību aktus, ievērojot šo direktīvu.

33. pants

Transponēšana

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (45) nodrošinātu atbilstību 2., 3., 4. pantam, 8. līdz 11. pantam,12. panta 5. punktam,15. panta 3. punktam, 16. līdz 19. pantam, 21. panta 2. punktam, 23. panta 3. un 7. punktam, 24. panta 2. punktam, 26. panta 3. punktam un II un III pielikumam. Dalībvalstis minētos tiesību aktus bez kavēšanās dara zināmus Komisijai.

2.   Dalībvalstis var pagarināt 1. punktā minēto transponēšanas laiku uz vēl vienu gadu. Minētajā nolūkā līdz ... (48) dalībvalstis, kurās 1. punktā minētajā transponēšanas laikposmā nestāsies spēkā normatīvie un administratīvie akti, par to paziņo Aģentūrai un Komisijai un norāda šāda pagarinājuma iemeslus.

3.   Dalībvalstīm pieņemot minētos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Tajos iekļauj arī paziņojumu, ka atsauces spēkā esošos normatīvajos un administratīvajos aktos uz direktīvu, ko atceļ ar šo direktīvu, uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce un kā formulējams šāds paziņojums.

4.   Pienākums transponēt un īstenot šo direktīvu neattiecas uz Kipru un Maltu, kamēr to teritorijās nav izveidota dzelzceļa sistēma.

Tomēr, tiklīdz publisks vai privāts subjekts iesniedz oficiālu pieteikumu dzelzceļa līnijas izbūvei, kurā paredzēta viena vai vairāku dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu darbība, attiecīgās dalībvalstis pieņem pasākumus, ar kuriem īsteno šo direktīvu divos gados pēc pieteikuma saņemšanas.

34. pants

Atcelšana

Direktīvu 2004/49/EK, kas grozīta ar IV pielikuma A daļā uzskaitītajām direktīvām, atceļ no ... (46), neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz IV pielikuma B daļā norādītajiem termiņiem direktīvu transponēšanai valsts tiesību aktos un to piemērošanai.

A tsauces uz atcelto direktīvu uzskata par atsaucēm uz šo direktīvu, un tās lasa saskaņā ar V pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

35. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

36. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 327, 12.11.2013., 122. lpp.

1

(2)  OV C 356, 5.12.2013., 92. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 26. februāra nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes 2015. gada 10. decembra nostāja pirmajā lasījumā.

3

Oficiālajā Vēstnesī

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/49/EK (2004. gada 29. aprīlis) par drošību Kopienas dzelzceļos un par Padomes Direktīvas 95/18/EK par dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu licencēšanu un Direktīvas 2001/14/EK par dzelzceļa infrastruktūras jaudas sadali un maksas iekasēšanu par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu un drošības sertifikāciju grozījumiem (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) .../... (... gada ...) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Eiropas Savienībā (OV L ...).

5

(6)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva (skatīt šā Oficiālā Vēstneša 1. lpp.).

6

Oficiālā Vēstneša

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) .../... (... gada ... ...) par Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūru un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 881/2004 (OV L ...).

7

(8)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula (OV C 56, 12.2.2016., 1. lpp.).

8

(9)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/57/EK (2008. gada 17. jūnijs) par dzelzceļa sistēmas savstarpēju izmantojamību Kopienā (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.).

10

(11)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem (OV L 260, 30.9.2008., 13. lpp.).

11

(12)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

13

(14)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/34/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

15

(16)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

16

(17)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

17

(18)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

18

(19)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/59/EK (2007. gada 23. oktobris) par to vilcienu vadītāju sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu sistēmā (OV L 315, 3.12.2007., 51. lpp.).

20

(21)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

21

(22)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/1535 (2015. gada 9. septembris), ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1371/2007 (2007. gada 23. oktobris) par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem (OV L 315, 3.12.2007., 14. lpp.).

24

(25)  Dokumentā 2013/0014 (COD) iekļautā regula.

25

(26)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

26

(27)  Divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

27

(28)  Komisijas Regula (EK) Nr. 653/2007 (2007. gada 13. jūnijs) par vienota Eiropas parauga izmantošanu drošības sertifikātiem un pieteikuma dokumentiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/49/EK 10. pantu un par to drošības sertifikātu derīguma termiņu, kas izdoti atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/14/EK (OV L 153, 14.6.2007., 9. lpp.).

28

(29)  Komisijas Regula (ES) Nr. 1158/2010 (2010. gada 9. decembris) par kopīgu drošības metodi, lai novērtētu atbilstību dzelzceļa drošības sertifikātu iegūšanas prasībām (OV L 326, 10.12.2010., 11. lpp.).

29

(30)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

30

(31)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

31

(32)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

32

(33)  Komisijas Regula (ES) Nr. 445/2011 (2011. gada 10. maijs), ar ko izveido sistēmu par kravas vagonu tehnisko apkopi atbildīgo struktūru sertifikācijai un izdara grozījumus Regulā (EK) Nr. 653/2007 (OV L 122, 11.5.2011., 22. lpp.).

33

(34)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

34

(35)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

35

(36)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

36

(37)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

37

(38)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

38

(39)  Dokumentā 2013/0015 (COD) ietvertā direktīva.

39

(40)  Pieci gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

40

(41)  Astoņi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

41

(42)  Astoņpadsmit mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

42

(43)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

43

(44)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

44

(45)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

45

(46)  Četri gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

46

(47)  Dokumentā 2013/0014 (COD) ietvertā regula.

47

(48)  Trīsdesmit mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

48

---

I PIELIKUMS

KOPĪGIE DROŠĪBAS RĀDĪTĀJI

Kopīgos drošības rādītājus katru gadu paziņo valstu drošības iestādes.

Ja pēc pārskata iesniegšanas atklājas jauni fakti vai tiek konstatētas kļūdas, rādītājus par attiecīgo gadu valsts drošības iestāde groza vai labo pie pirmās izdevības, bet ne vēlāk kā nākamajā gada pārskatā.

Vienotas kopīgo drošības rādītāju definīcijas un metodes, lai aprēķinātu negadījumu radīto ekonomisko ietekmi, ir noteiktas šā pielikuma papildinājumā.

1.   Ar negadījumiem saistītie rādītāji

| 1.1. | Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) smagu negadījumu skaits, tos iedalot šādi:






  — | vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) smagu negadījumu skaits, tos iedalot šādi:

—

vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli,

| — | vilciena sadursme ar šķēršļiem būvju tuvinājuma gabarītā, |
| --- | --- |

—

vilciena sadursme ar šķēršļiem būvju tuvinājuma gabarītā,

| — | vilciena nobraukšana no sliedēm, |
| --- | --- |

—

vilciena nobraukšana no sliedēm,

| — | negadījums uz pārbrauktuves, tostarp negadījums uz pārbrauktuves, kurā iesaistīti gājēji, un vēl sīkāks sadalījums ar piecu veidu pārbrauktuvēm, kas definētas 6.2. punktā, |
| --- | --- |

—

negadījums uz pārbrauktuves, tostarp negadījums uz pārbrauktuves, kurā iesaistīti gājēji, un vēl sīkāks sadalījums ar piecu veidu pārbrauktuvēm, kas definētas 6.2. punktā,

| — | negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, izņemot pašnāvības un pašnāvības mēģinājumus, |
| --- | --- |

—

negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, izņemot pašnāvības un pašnāvības mēģinājumus,

| — | ritošā sastāva ugunsgrēks, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva ugunsgrēks,

| — | citi. |
| --- | --- |

—

citi.

Par katru nozīmīgu negadījumu jāziņo pēc sākotnējā negadījuma veida, arī tad, ja sekundārā negadījuma sekas ir smagākas, piemēram, ugunsgrēks pēc vilciena nobraukšanas no sliedēm.

| 1.2. | Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) personu skaits, kas guvušas smagus miesas bojājumus vai gājušas bojā, pa negadījumu veidiem, tās iedalot šādi:






  — | pasažieris (arī uz kopējo pasažierkilometru skaitu un pasažieru vilcienkilometriem), |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) personu skaits, kas guvušas smagus miesas bojājumus vai gājušas bojā, pa negadījumu veidiem, tās iedalot šādi:

—

pasažieris (arī uz kopējo pasažierkilometru skaitu un pasažieru vilcienkilometriem),

| — | darbinieks vai darbuzņēmējs, |
| --- | --- |

—

darbinieks vai darbuzņēmējs,

| — | pārbrauktuves lietotājs, |
| --- | --- |

—

pārbrauktuves lietotājs,

| — | piekļuves noteikumu pārkāpējs, |
| --- | --- |

—

piekļuves noteikumu pārkāpējs,

| — | cita persona uz perona, |
| --- | --- |

—

cita persona uz perona,

| — | cita persona, kas nav uz perona. |
| --- | --- |

—

cita persona, kas nav uz perona.

2.   Ar bīstamām kravām saistītie rādītāji

Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) tādu negadījumu skaits, kas saistīti ar bīstamu kravu pārvadājumiem pa dzelzceļu, tos iedalot šādi:

| — | negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis ar bīstamu kravu, kā definēts pielikuma papildinājumā, |
| --- | --- |

—

negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis ar bīstamu kravu, kā definēts pielikuma papildinājumā,

| — | tādu negadījumu skaits, kurās notikušas bīstamas kravas noplūdes. |
| --- | --- |

—

tādu negadījumu skaits, kurās notikušas bīstamas kravas noplūdes.

3.   Ar pašnāvībām saistītie rādītāji

Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) pašnāvību un pašnāvības mēģinājumu skaits.

4.   Ar negadījumu prekursoriem saistītie rādītāji

Kopējais un relatīvais (uz vilcienkilometriem) negadījumu prekursoru skaits, tos iedalot šādi:

| — | sliedes lūzums, |
| --- | --- |

—

sliedes lūzums,

| — | sliežu izlocīšanās un citāda sliežu nobīde, |
| --- | --- |

—

sliežu izlocīšanās un citāda sliežu nobīde,

| — | bīstama signalizācijas atteice, |
| --- | --- |

—

bīstama signalizācijas atteice,

| — | garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, pabraucot garām bīstamai vietai, |
| --- | --- |

—

garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, pabraucot garām bīstamai vietai,

| — | garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, nepabraucot garām bīstamai vietai, |
| --- | --- |

—

garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, nepabraucot garām bīstamai vietai,

| — | riteņa lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā, |
| --- | --- |

—

riteņa lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā,

| — | riteņa ass lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā. |
| --- | --- |

—

riteņa ass lūzums ritošā sastāva ekspluatācijas laikā.

Jāsniedz ziņas par visiem prekursoriem, arī par tiem, kas nebeidzas ar negadījumu. (Par prekursoru, kas beidzas ar nozīmīgu negadījumu, jāsniedz ziņas arī sadaļā par rādītājiem, kas saistīti ar prekursoriem; par prekursoru, kas nebeidzas ar nozīmīgu negadījumu, jāsniedz ziņas tikai sadaļā par rādītājiem, kas saistīti ar prekursoriem.)

5.   Rādītāji negadījumu ekonomiskās ietekmes aprēķināšanai

Kopējā un relatīvā (uz vilcienkilometriem) summa EUR:

| — | bojāgājušo un smagi ievainoto skaits, kas reizināts ar smagu avāriju novēršanas izmaksām (Value of Preventing a Casualty, VPC), |
| --- | --- |

—

bojāgājušo un smagi ievainoto skaits, kas reizināts ar smagu avāriju novēršanas izmaksām (Value of Preventing a Casualty, VPC),

| — | videi nodarītā kaitējuma izmaksas, |
| --- | --- |

—

videi nodarītā kaitējuma izmaksas,

| — | ritošā sastāva vai infrastruktūras būtisku bojājumu izmaksas, |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva vai infrastruktūras būtisku bojājumu izmaksas,

| — | satiksmes kavējumu izmaksas negadījumu dēļ. |
| --- | --- |

—

satiksmes kavējumu izmaksas negadījumu dēļ.

Drošības iestādes sniedz pārskatu par nozīmīgu negadījumu ekonomisko ietekmi.

VPC ir summa, ko sabiedrība saista ar smagu avāriju novēršanas izmaksām, un kā tādu to negadījumos iesaistītās puses neizmanto kompensāciju noteikšanai.

6.   Rādītāji, kas attiecas uz infrastruktūras tehnisko drošību un tās ieviešanu

| 6.1. | To sliežu ceļu daļa procentos, kuros darbojas vilcienu aizsardzības sistēmas (TPS), un to vilcienkilometru daļa procentos, kuros izmanto borta TPS, ja šīs sistēmas nodrošina:






  — | brīdināšanu, brīdināšanu un automātisku bremzēšanu, |
| --- | --- | --- |

6.1.

To sliežu ceļu daļa procentos, kuros darbojas vilcienu aizsardzības sistēmas (TPS), un to vilcienkilometru daļa procentos, kuros izmanto borta TPS, ja šīs sistēmas nodrošina:

—

brīdināšanu, brīdināšanu un automātisku bremzēšanu,

| — | brīdināšanu un automātisku bremzēšanu, un diskrēto ātruma uzraudzību, |
| --- | --- |

—

brīdināšanu un automātisku bremzēšanu, un diskrēto ātruma uzraudzību,

| — | brīdināšanu un automātisku bremzēšanu, un nepārtraukto ātruma uzraudzību. |
| --- | --- |

—

brīdināšanu un automātisku bremzēšanu, un nepārtraukto ātruma uzraudzību.

| 6.2. | Pārbrauktuvju skaits (kopējais, uz līnijkilometru un sliežu ceļa kilometru) pa šādiem pieciem to veidiem:






  a) | pasīva dzelzceļa pārbrauktuve; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Pārbrauktuvju skaits (kopējais, uz līnijkilometru un sliežu ceļa kilometru) pa šādiem pieciem to veidiem:

a)

pasīva dzelzceļa pārbrauktuve;

| b) | aktīva dzelzceļa pārbrauktuve:






  i) | manuāla; |
| --- | --- | --- |

b)

aktīva dzelzceļa pārbrauktuve:

i)

manuāla;

| ii) | ar automātisku lietotāja puses brīdināšanu; |
| --- | --- |

ii)

ar automātisku lietotāja puses brīdināšanu;

| iii) | ar automātisku lietotāja puses aizsardzību; |
| --- | --- |

iii)

ar automātisku lietotāja puses aizsardzību;

| iv) | ar dzelzceļa puses aizsardzību. |
| --- | --- |

iv)

ar dzelzceļa puses aizsardzību.

Papildinājums

Vienotas kopīgo drošības rādītāju definīcijas un metodes, lai aprēķinātu negadījumu radīto ekonomisko ietekmi

1.   Ar negadījumiem saistītie rādītāji

| 1.1. | “Nozīmīgs negadījums” ir jebkurš negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis kustībā un kura rezultātā vismaz viena persona ir gājusi bojā vai guvusi smagus miesas bojājumus vai kura rezultātā radīts nopietns kaitējums ritošajam sastāvam, sliežu ceļiem, citām iekārtām vai videi vai radušies būtiski satiksmes traucējumi, neskaitot negadījumus darbnīcās, noliktavās un depo. |
| --- | --- |

1.1.

“Nozīmīgs negadījums” ir jebkurš negadījums, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis kustībā un kura rezultātā vismaz viena persona ir gājusi bojā vai guvusi smagus miesas bojājumus vai kura rezultātā radīts nopietns kaitējums ritošajam sastāvam, sliežu ceļiem, citām iekārtām vai videi vai radušies būtiski satiksmes traucējumi, neskaitot negadījumus darbnīcās, noliktavās un depo.

| 1.2. | “Nopietns kaitējums ritošajam sastāvam, sliežu ceļiem, citām iekārtām vai videi” ir EUR 150 000 vai lielāki zaudējumi. |
| --- | --- |

1.2.

“Nopietns kaitējums ritošajam sastāvam, sliežu ceļiem, citām iekārtām vai videi” ir EUR 150 000 vai lielāki zaudējumi.

| 1.3. | “Būtiski satiksmes traucējumi” ir gadījumi, kad vilcienu kustība pa galveno sliežu ceļu ir apturēta sešas stundas vai ilgāk. |
| --- | --- |

1.3.

“Būtiski satiksmes traucējumi” ir gadījumi, kad vilcienu kustība pa galveno sliežu ceļu ir apturēta sešas stundas vai ilgāk.

| 1.4. | “Vilciens” ir viens vai vairāki dzelzceļa ritekļi, ko velk viena vai vairākas lokomotīves vai motorvagoni vai viens atsevišķs motorvagons, kas brauc ar savu numuru vai īpašu apzīmējumu no noteikta maršruta sākumpunkta līdz noteiktam galapunktam, ieskaitot rezerves lokomotīvi, t. i., lokomotīvi, kas veic ceļu viena pati. |
| --- | --- |

1.4.

“Vilciens” ir viens vai vairāki dzelzceļa ritekļi, ko velk viena vai vairākas lokomotīves vai motorvagoni vai viens atsevišķs motorvagons, kas brauc ar savu numuru vai īpašu apzīmējumu no noteikta maršruta sākumpunkta līdz noteiktam galapunktam, ieskaitot rezerves lokomotīvi, t. i., lokomotīvi, kas veic ceļu viena pati.

| 1.5. | “Vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli” ir viena vilciena daļas sadursme ar cita vilciena vai ritekļa, vai manevru veicošā ritošā sastāva daļu frontāli, no aizmugures vai no sāniem. |
| --- | --- |

1.5.

“Vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli” ir viena vilciena daļas sadursme ar cita vilciena vai ritekļa, vai manevru veicošā ritošā sastāva daļu frontāli, no aizmugures vai no sāniem.

| 1.6. | “Vilciena sadursme ar šķērsli būvju tuvinājuma gabarītā” ir sadursme starp vilciena daļu un objektiem, kas nostiprināti vai īslaicīgi atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā (izņemot uz pārbrauktuvēm, ja tur tie nokrituši šķērsojošam transportlīdzeklim vai lietotājam), ieskaitot sadursmi ar gaisvadu kontakttīklu. |
| --- | --- |

1.6.

“Vilciena sadursme ar šķērsli būvju tuvinājuma gabarītā” ir sadursme starp vilciena daļu un objektiem, kas nostiprināti vai īslaicīgi atrodas uz sliežu ceļa vai tā tuvumā (izņemot uz pārbrauktuvēm, ja tur tie nokrituši šķērsojošam transportlīdzeklim vai lietotājam), ieskaitot sadursmi ar gaisvadu kontakttīklu.

| 1.7. | “Vilciena nobraukšana no sliedēm” ir katrs gadījums, kad vismaz viens vilciena ritenis nobrauc no sliedēm. |
| --- | --- |

1.7.

“Vilciena nobraukšana no sliedēm” ir katrs gadījums, kad vismaz viens vilciena ritenis nobrauc no sliedēm.

| 1.8. | “Negadījums uz pārbrauktuves” ir tāds negadījums uz pārbrauktuves, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis un viens vai vairāki pārbrauktuvi šķērsojoši transportlīdzekļi, citi pārbrauktuves lietotāji, piemēram, gājēji, vai citi objekti, kas īslaicīgi atrodas uz sliežu ceļiem vai to tuvumā, ja tur tos pazaudējis transportlīdzeklis vai lietotājs, kas šķērso šo pārbrauktuvi. |
| --- | --- |

1.8.

“Negadījums uz pārbrauktuves” ir tāds negadījums uz pārbrauktuves, kurā iesaistīts vismaz viens dzelzceļa riteklis un viens vai vairāki pārbrauktuvi šķērsojoši transportlīdzekļi, citi pārbrauktuves lietotāji, piemēram, gājēji, vai citi objekti, kas īslaicīgi atrodas uz sliežu ceļiem vai to tuvumā, ja tur tos pazaudējis transportlīdzeklis vai lietotājs, kas šķērso šo pārbrauktuvi.

| 1.9. | “Negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs” ir tāds negadījums, kurā vienu vai vairākus cilvēkus notriec dzelzceļa riteklis, tam piestiprināts vai no tā atdalījies priekšmets; šajā kategorijā ietver arī cilvēkus, kas izkrīt no dzelzceļa ritekļiem, kā arī cilvēkus, kuri nokrīt vai kurus notriec nenostiprināti priekšmeti, tiem atrodoties riteklī. |
| --- | --- |

1.9.

“Negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs” ir tāds negadījums, kurā vienu vai vairākus cilvēkus notriec dzelzceļa riteklis, tam piestiprināts vai no tā atdalījies priekšmets; šajā kategorijā ietver arī cilvēkus, kas izkrīt no dzelzceļa ritekļiem, kā arī cilvēkus, kuri nokrīt vai kurus notriec nenostiprināti priekšmeti, tiem atrodoties riteklī.

| 1.10. | “Ritošā sastāva ugunsgrēks” ir ugunsgrēks vai sprādziens dzelzceļa riteklī (arī tā kravā), kas izceļas tā kustības laikā no izbraukšanas stacijas līdz galastacijai, ieskaitot stāvēšanas laiku izbraukšanas stacijā, galastacijā vai starpstacijās, kā arī ritošā sastāva šķirošanas darbību laikā. |
| --- | --- |

1.10.

“Ritošā sastāva ugunsgrēks” ir ugunsgrēks vai sprādziens dzelzceļa riteklī (arī tā kravā), kas izceļas tā kustības laikā no izbraukšanas stacijas līdz galastacijai, ieskaitot stāvēšanas laiku izbraukšanas stacijā, galastacijā vai starpstacijās, kā arī ritošā sastāva šķirošanas darbību laikā.

| 1.11. | “Cits (negadījums)” ir jebkurš negadījums, kas nav vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli, vilciena sadursme ar šķērsli būvju tuvinājuma gabarītā, vilciena nobraukšana no sliedēm, negadījums uz pārbrauktuves, negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, vai ritošā sastāva ugunsgrēks. |
| --- | --- |

1.11.

“Cits (negadījums)” ir jebkurš negadījums, kas nav vilciena sadursme ar dzelzceļa ritekli, vilciena sadursme ar šķērsli būvju tuvinājuma gabarītā, vilciena nobraukšana no sliedēm, negadījums uz pārbrauktuves, negadījums ar personām, kurā iesaistīts kustībā esošs ritošais sastāvs, vai ritošā sastāva ugunsgrēks.

| 1.12. | “Pasažieris” ir jebkura persona, izņemot vilciena apkalpes locekļus, kas veic braucienu pa dzelzceļu, ieskaitot pasažieri, kas cenšas iekāpt braucošā vilcienā vai no tā izkāpt – tikai negadījumu statistikā. |
| --- | --- |

1.12.

“Pasažieris” ir jebkura persona, izņemot vilciena apkalpes locekļus, kas veic braucienu pa dzelzceļu, ieskaitot pasažieri, kas cenšas iekāpt braucošā vilcienā vai no tā izkāpt – tikai negadījumu statistikā.

| 1.13. | “Darbinieks vai darbuzņēmējs” ir jebkura persona, kuras nodarbinātība ir saistīta ar dzelzceļu un kas strādā negadījuma laikā, ieskaitot darbuzņēmēju personālu, pašnodarbinātos līgumslēdzējus, vilciena apkalpes locekļus un personas, kas apkalpo ritošo sastāvu un infrastruktūras iekārtas. |
| --- | --- |

1.13.

“Darbinieks vai darbuzņēmējs” ir jebkura persona, kuras nodarbinātība ir saistīta ar dzelzceļu un kas strādā negadījuma laikā, ieskaitot darbuzņēmēju personālu, pašnodarbinātos līgumslēdzējus, vilciena apkalpes locekļus un personas, kas apkalpo ritošo sastāvu un infrastruktūras iekārtas.

| 1.14. | “Pārbrauktuves lietotājs” ir jebkura persona, kura izmanto pārbrauktuvi dzelzceļa līnijas šķērsošanai ar jebkādu transporta līdzekli vai kājām. |
| --- | --- |

1.14.

“Pārbrauktuves lietotājs” ir jebkura persona, kura izmanto pārbrauktuvi dzelzceļa līnijas šķērsošanai ar jebkādu transporta līdzekli vai kājām.

| 1.15. | “Piekļuves noteikumu pārkāpējs” ir jebkura persona, kura atrodas dzelzceļa teritorijā vietās, kurās tai atrasties ir aizliegts, izņemot pārbrauktuves lietotāju. |
| --- | --- |

1.15.

“Piekļuves noteikumu pārkāpējs” ir jebkura persona, kura atrodas dzelzceļa teritorijā vietās, kurās tai atrasties ir aizliegts, izņemot pārbrauktuves lietotāju.

| 1.16. | “Cita persona pie perona” ir jebkura persona uz dzelzceļa perona, kas nav definēta kā “pasažieris”, “darbinieks vai darbuzņēmējs”, “pārbrauktuves lietotājs”, “cita persona, kas nav uz perona” vai “piekļuves noteikumu pārkāpējs”. |
| --- | --- |

1.16.

“Cita persona pie perona” ir jebkura persona uz dzelzceļa perona, kas nav definēta kā “pasažieris”, “darbinieks vai darbuzņēmējs”, “pārbrauktuves lietotājs”, “cita persona, kas nav uz perona” vai “piekļuves noteikumu pārkāpējs”.

| 1.17. | “Cita persona, kas nav uz perona” ir jebkura persona, kas nav uz dzelzceļa perona, kura nav definēta kā “pasažieris”, “darbinieks vai darbuzņēmējs”, “pārbrauktuves lietotājs”, “cita persona pie perona” vai “piekļuves noteikumu pārkāpējs”. |
| --- | --- |

1.17.

“Cita persona, kas nav uz perona” ir jebkura persona, kas nav uz dzelzceļa perona, kura nav definēta kā “pasažieris”, “darbinieks vai darbuzņēmējs”, “pārbrauktuves lietotājs”, “cita persona pie perona” vai “piekļuves noteikumu pārkāpējs”.

| 1.18. | “Nāves gadījums (bojāgājušais)” ir jebkura persona, kas uzreiz gājusi bojā negadījumā vai tā rezultātā mirusi 30 dienās pēc tā, izņemot pašnāvniekus. |
| --- | --- |

1.18.

“Nāves gadījums (bojāgājušais)” ir jebkura persona, kas uzreiz gājusi bojā negadījumā vai tā rezultātā mirusi 30 dienās pēc tā, izņemot pašnāvniekus.

| 1.19. | “Miesas bojājumi (smagus miesas bojājumus guvusi persona)” ir jebkura persona, kas guvusi miesas bojājumus un negadījuma rezultātā hospitalizēta ilgāk nekā 24 stundas, izņemot pašnāvību mēģinājumus. |
| --- | --- |

1.19.

“Miesas bojājumi (smagus miesas bojājumus guvusi persona)” ir jebkura persona, kas guvusi miesas bojājumus un negadījuma rezultātā hospitalizēta ilgāk nekā 24 stundas, izņemot pašnāvību mēģinājumus.

2.   Ar bīstamām kravām saistītie rādītāji

| 2.1. | “Ar bīstamu kravu pārvadājumiem saistīts negadījums” ir jebkurš negadījums vai starpgadījums, kas jāpaziņo saskaņā ar RID
   (1)/ADR 1.8.5. iedaļu. |
| --- | --- |

2.1.

“Ar bīstamu kravu pārvadājumiem saistīts negadījums” ir jebkurš negadījums vai starpgadījums, kas jāpaziņo saskaņā ar RID
   (1)/ADR 1.8.5. iedaļu.

| 2.2. | “Bīstamās kravas” ir vielas un priekšmeti, kuru pārvadājumi saskaņā ar RID ir aizliegti vai kurus pārvadāt ir atļauts, tikai ievērojot RID paredzētos noteikumus. |
| --- | --- |

2.2.

“Bīstamās kravas” ir vielas un priekšmeti, kuru pārvadājumi saskaņā ar RID ir aizliegti vai kurus pārvadāt ir atļauts, tikai ievērojot RID paredzētos noteikumus.

3.   Ar pašnāvībām saistītie rādītāji

| 3.1. | “Pašnāvība” ir personas apzināta rīcība ar nodomu radīt sev miesas bojājumus, kuru rezultātā iestājas nāve, un kuru kā tādu reģistrē un klasificē kompetentā valsts iestāde. |
| --- | --- |

3.1.

“Pašnāvība” ir personas apzināta rīcība ar nodomu radīt sev miesas bojājumus, kuru rezultātā iestājas nāve, un kuru kā tādu reģistrē un klasificē kompetentā valsts iestāde.

| 3.2. | “Pašnāvības mēģinājums” ir rīcība ar nodomu savainot sevi, kuras rezultātā rodas smagi miesas bojājumi. |
| --- | --- |

3.2.

“Pašnāvības mēģinājums” ir rīcība ar nodomu savainot sevi, kuras rezultātā rodas smagi miesas bojājumi.

4.   Ar negadījumu prekursoriem saistītie rādītāji

| 4.1. | “Sliedes lūzums” ir sliede, kas sadalījusies vismaz divos gabalos, vai sliede, no kuras atdalījies metāla gabals, kas velšanās virsmā radījis defektu vairāk nekā 50 mm garumā un 10 mm dziļumā. |
| --- | --- |

4.1.

“Sliedes lūzums” ir sliede, kas sadalījusies vismaz divos gabalos, vai sliede, no kuras atdalījies metāla gabals, kas velšanās virsmā radījis defektu vairāk nekā 50 mm garumā un 10 mm dziļumā.

| 4.2. | “Sliežu izlocīšanās vai citāda sliežu nobīde” ir defekts, kas saistīts ar sliežu ceļa nepārtrauktību un ģeometriju, kuru dēļ sliežu ceļš ir jāslēdz vai nekavējoties jāierobežo atļautais kustības ātrums. |
| --- | --- |

4.2.

“Sliežu izlocīšanās vai citāda sliežu nobīde” ir defekts, kas saistīts ar sliežu ceļa nepārtrauktību un ģeometriju, kuru dēļ sliežu ceļš ir jāslēdz vai nekavējoties jāierobežo atļautais kustības ātrums.

| 4.3. | “Bīstama signalizācijas atteice” ir signalizācijas sistēmas tehniska atteice (infrastruktūrai vai ritošajam sastāvam), kuras rezultātā signalizācijas informācija nav tik ierobežojoša, cik vajadzīgs. |
| --- | --- |

4.3.

“Bīstama signalizācijas atteice” ir signalizācijas sistēmas tehniska atteice (infrastruktūrai vai ritošajam sastāvam), kuras rezultātā signalizācijas informācija nav tik ierobežojoša, cik vajadzīgs.

| 4.4. | “Garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, pabraucot garām bīstamai vietai” ir visi gadījumi, kad vilciena jebkura daļa veic neatļautu kustību un pabrauc garām bīstamai vietai. |
| --- | --- |

4.4.

“Garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, pabraucot garām bīstamai vietai” ir visi gadījumi, kad vilciena jebkura daļa veic neatļautu kustību un pabrauc garām bīstamai vietai.

| 4.5. | “Garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, nepabraucot garām bīstamai vietai” ir visi gadījumi, kad vilciena jebkura daļa veic neatļautu kustību, bet nepabrauc garām bīstamajai vietai.
  Neatļauta kustība, kas minēta 4.4. un 4.5. punktā, ir pabraukšana garām:






  — | iedegtam aizliedzošam gaismas signālam vai semaforam, kas uzstādīts sliežu ceļa malā, vai rīkojuma apstāties (STOP) ignorēšana gadījumos, kad nedarbojas vilciena aizsardzības sistēma (Train Protection system, TPS), |
| --- | --- | --- |

4.5.

“Garāmbraukšana aizliedzošajam signālam, nepabraucot garām bīstamai vietai” ir visi gadījumi, kad vilciena jebkura daļa veic neatļautu kustību, bet nepabrauc garām bīstamajai vietai.

Neatļauta kustība, kas minēta 4.4. un 4.5. punktā, ir pabraukšana garām:

—

iedegtam aizliedzošam gaismas signālam vai semaforam, kas uzstādīts sliežu ceļa malā, vai rīkojuma apstāties (STOP) ignorēšana gadījumos, kad nedarbojas vilciena aizsardzības sistēma (Train Protection system, TPS),

| — | TPS izdotas drošas kustības atļaujas beigām, |
| --- | --- |

—

TPS izdotas drošas kustības atļaujas beigām,

| — | punktam, kas paziņots ar noteikumos paredzētu mutvārdu vai rakstveida atļauju, |
| --- | --- |

—

punktam, kas paziņots ar noteikumos paredzētu mutvārdu vai rakstveida atļauju,

| — | mazā luksofora apstāšanās signāliem (izņemot attura signālus) vai neautomātiski ieslēdzamiem signāliem. |
| --- | --- |

—

mazā luksofora apstāšanās signāliem (izņemot attura signālus) vai neautomātiski ieslēdzamiem signāliem.

Par bīstamas garāmbraukšanas gadījumiem neuzskata gadījumus, kad aizliedzošam signālam pabrauc garām riteklis, kas nav piekabināts pie vilces vienības vai kas patvaļīgi atkabinājies un ripo bez vadītāja. Par tādiem neuzskata arī gadījumus, kad dažādu iemeslu dēļ laikus nav ieslēgts aizliedzošais signāls, tāpēc vadītājam nav iespējas apturēt vilcienu pirms signāla.

Drošības iestādes var atsevišķi ziņot par šiem četriem neatļautas kustības rādītājiem, kas uzskaitīti šā punkta ievilkumos, un norāda vismaz apvienoto rādītāju ar datiem par visiem šiem četriem rādītājiem kopā.

| 4.6. | “Riteņa lūzums ekspluatācijā esošā ritošajā sastāvā” ir lūzums, kas ietekmē riteni un rada negadījuma risku (nobraukšanu no sliedēm vai sadursmi). |
| --- | --- |

4.6.

“Riteņa lūzums ekspluatācijā esošā ritošajā sastāvā” ir lūzums, kas ietekmē riteni un rada negadījuma risku (nobraukšanu no sliedēm vai sadursmi).

| 4.7. | “Riteņa ass lūzums ekspluatācijā esošā ritošajā sastāvā” ir lūzums, kas ietekmē asi un rada negadījuma risku (nobraukšanu no sliedēm vai sadursmi). |
| --- | --- |

4.7.

“Riteņa ass lūzums ekspluatācijā esošā ritošajā sastāvā” ir lūzums, kas ietekmē asi un rada negadījuma risku (nobraukšanu no sliedēm vai sadursmi).

5.   Kopējas metodoloģijas negadījumu ekonomiskās ietekmes aprēķināšanai

| 5.1. | Smagu avāriju novēršanas izmaksas (Value of Preventing a Casualty, VPC) sastāv no:






  1) | drošības vērtības per se, t. i., gatavības maksāt (Willingness to Pay, WTP) vērtībām, kas noteikta preferenču izpētē dalībvalstī, kurai tās piemēro; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Smagu avāriju novēršanas izmaksas (Value of Preventing a Casualty, VPC) sastāv no:

1)

drošības vērtības per se, t. i., gatavības maksāt (Willingness to Pay, WTP) vērtībām, kas noteikta preferenču izpētē dalībvalstī, kurai tās piemēro;

| 2) | tiešām un netiešām ekonomiskajām izmaksām, t. i., izmaksu vērtībām, kas noteiktas attiecīgajā dalībvalstī un kas sastāv no:






  — | medicīnas un rehabilitācijas izmaksām, |
| --- | --- | --- |

2)

tiešām un netiešām ekonomiskajām izmaksām, t. i., izmaksu vērtībām, kas noteiktas attiecīgajā dalībvalstī un kas sastāv no:

—

medicīnas un rehabilitācijas izmaksām,

| — | tiesāšanās izmaksām, policijas izmaksām, privātās izmeklēšanas izmaksām, avārijas dienestu un apdrošināšanas administratīvajām izmaksām, |
| --- | --- |

—

tiesāšanās izmaksām, policijas izmaksām, privātās izmeklēšanas izmaksām, avārijas dienestu un apdrošināšanas administratīvajām izmaksām,

| — | zaudējumiem ražošanai, t. i., preču un pakalpojumu sabiedriskā vērtība, kuru varētu saražot cietusī persona, ja negadījums nebūtu noticis. |
| --- | --- |

—

zaudējumiem ražošanai, t. i., preču un pakalpojumu sabiedriskā vērtība, kuru varētu saražot cietusī persona, ja negadījums nebūtu noticis.

Aprēķinot cietušo izmaksas, atsevišķi izskata nāves gadījumus un smagas traumas (atšķirīgi VPC par nāves gadījumiem un smagām traumām).

| 5.2. | Vienoti principi drošības vērtības per se un tiešo un/vai netiešo ekonomisko izmaksu noteikšanai.
  Drošības vērtības per se novērtējums tam, vai pieejamie aprēķini ir piemēroti, pamatojas uz šādiem apsvērumiem:






  — | aprēķini ir saistīti ar nāves gadījumu riska samazināšanas novērtējuma sistēmu transporta nozarē, un tajos ir ievērota WTP pieeja saskaņā ar noteiktajām preferenču metodēm, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Vienoti principi drošības vērtības per se un tiešo un/vai netiešo ekonomisko izmaksu noteikšanai.

Drošības vērtības per se novērtējums tam, vai pieejamie aprēķini ir piemēroti, pamatojas uz šādiem apsvērumiem:

—

aprēķini ir saistīti ar nāves gadījumu riska samazināšanas novērtējuma sistēmu transporta nozarē, un tajos ir ievērota WTP pieeja saskaņā ar noteiktajām preferenču metodēm,

| — | respondentu izlase, kuru izmanto vērtību noteikšanai, ir reprezentatīva attiecīgajai populācijai. Izlasei jo īpaši jāatspoguļo sadalījums pēc vecuma/ienākumu sadalījums, kā arī citi attiecīgi populāciju raksturojoši sociālekonomiskie un/vai demogrāfiskie rādītāji, |
| --- | --- |

—

respondentu izlase, kuru izmanto vērtību noteikšanai, ir reprezentatīva attiecīgajai populācijai. Izlasei jo īpaši jāatspoguļo sadalījums pēc vecuma/ienākumu sadalījums, kā arī citi attiecīgi populāciju raksturojoši sociālekonomiskie un/vai demogrāfiskie rādītāji,

| — | metode WTP vērtību noteikšanai, proti, aptauja ir tāda, lai respondentiem uzdotie jautājumi būtu tiem skaidri/saprotami. |
| --- | --- |

—

metode WTP vērtību noteikšanai, proti, aptauja ir tāda, lai respondentiem uzdotie jautājumi būtu tiem skaidri/saprotami.

Tiešās un netiešās ekonomiskās izmaksas novērtē pēc sabiedrībai radītajām reālajām izmaksām.

5.3.   Definīcijas

| 5.3.1. | “Videi nodarītā kaitējuma izmaksas” ir izmaksas bojātās teritorijas atjaunošanai stāvoklī, kādā tā bija pirms negadījuma, kuras jāsedz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem un kuras novērtētas, pamatojoties uz viņu pieredzi. |
| --- | --- |

5.3.1.

“Videi nodarītā kaitējuma izmaksas” ir izmaksas bojātās teritorijas atjaunošanai stāvoklī, kādā tā bija pirms negadījuma, kuras jāsedz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem un kuras novērtētas, pamatojoties uz viņu pieredzi.

| 5.3.2. | “Ritošā sastāva vai infrastruktūras būtisku bojājumu izmaksas” ir izmaksas, kuras rodas, lai neatgriezeniski bojātā ritošā sastāva vai infrastruktūras vietā iegādātos jaunu ritošo sastāvu vai jaunu infrastruktūru, kam ir tādas pašas funkcijas un tehniskie raksturlielumi, un izmaksas, kuras rodas, lai remontējamu ritošo sastāvu vai infrastruktūru atjaunotu tādā stāvoklī, kādā tie bija pirms negadījuma, un kuras nosaka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji, pamatojoties uz savu pieredzi, tostarp arī izmaksas, kuras saistītas ar ritošā sastāva nomu, kas nepieciešama sakarā ar ritekļu trūkumu, jo tie ir bojāti. |
| --- | --- |

5.3.2.

“Ritošā sastāva vai infrastruktūras būtisku bojājumu izmaksas” ir izmaksas, kuras rodas, lai neatgriezeniski bojātā ritošā sastāva vai infrastruktūras vietā iegādātos jaunu ritošo sastāvu vai jaunu infrastruktūru, kam ir tādas pašas funkcijas un tehniskie raksturlielumi, un izmaksas, kuras rodas, lai remontējamu ritošo sastāvu vai infrastruktūru atjaunotu tādā stāvoklī, kādā tie bija pirms negadījuma, un kuras nosaka dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumi un infrastruktūras pārvaldītāji, pamatojoties uz savu pieredzi, tostarp arī izmaksas, kuras saistītas ar ritošā sastāva nomu, kas nepieciešama sakarā ar ritekļu trūkumu, jo tie ir bojāti.

| 5.3.3. | “Ar negadījumiem saistīto satiksmes kavējumu izmaksas” ir dzelzceļa transporta lietotājiem (pasažieriem un kravu pārvadātājiem) ar negadījumiem saistīto satiksmes kavējumu radītās izmaksas naudas izteiksmē, kuras aprēķinātas šādi:

  VT = braukšanas laika ietaupījuma vērtība naudas izteiksmē
  Vilciena pasažiera laika (stundas) vērtība | VTP
  = [strādājošo pasažieru VT] * [strādājošo pasažieru procentuālā daļa vidēji gadā] + [nestrādājošo pasažieru VT] * [nestrādājošo pasažieru procentuālā daļa vidēji gadā]

  VTP
  izsaka EUR vienam pasažierim vienā stundā.
  “Strādājošs pasažieris” ir pasažieris, kurš brauc saistībā ar savu profesionālo darbību, izņemot pārvietošanos starp dzīvesvietu un darbavietu. |
| --- | --- | --- |

5.3.3.

“Ar negadījumiem saistīto satiksmes kavējumu izmaksas” ir dzelzceļa transporta lietotājiem (pasažieriem un kravu pārvadātājiem) ar negadījumiem saistīto satiksmes kavējumu radītās izmaksas naudas izteiksmē, kuras aprēķinātas šādi:

VT = braukšanas laika ietaupījuma vērtība naudas izteiksmē

Vilciena pasažiera laika (stundas) vērtība

VTP
  = [strādājošo pasažieru VT] * [strādājošo pasažieru procentuālā daļa vidēji gadā] + [nestrādājošo pasažieru VT] * [nestrādājošo pasažieru procentuālā daļa vidēji gadā]

VTP
  izsaka EUR vienam pasažierim vienā stundā.

“Strādājošs pasažieris” ir pasažieris, kurš brauc saistībā ar savu profesionālo darbību, izņemot pārvietošanos starp dzīvesvietu un darbavietu.

Kravas vilciena laika (stundas) vērtība

| | VTF
  = [kravas vilcienu VT] * [(tonnkilometri)/(vilcienkilometri)]

  VTF
  izsaka EUR uz vienu tonnu kravas vienā stundā.
  Vidējais kravu daudzums tonnās, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā = (tonnkilometri)/(vilcienkilometri)

  CM = vilciena vienas kavēšanās minūtes izmaksas |
| --- | --- |

VTF
  = [kravas vilcienu VT] * [(tonnkilometri)/(vilcienkilometri)]

VTF
  izsaka EUR uz vienu tonnu kravas vienā stundā.

Vidējais kravu daudzums tonnās, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā = (tonnkilometri)/(vilcienkilometri)

CM = vilciena vienas kavēšanās minūtes izmaksas

Pasažieru vilciens

| | CMP
  = K1 * (VTP
  /60) * [(pasažierkilometri)/(vilcienkilometri)]
  Vidējais pasažieru skaits, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā = (pasažierkilometri)/(vilcienkilometri) |
| --- | --- |

CMP
  = K1 * (VTP
  /60) * [(pasažierkilometri)/(vilcienkilometri)]

Vidējais pasažieru skaits, ko pārvadā ar vienu vilcienu vienā gadā = (pasažierkilometri)/(vilcienkilometri)

Kravas vilciens

| | CMF
  = K2 * (VTF
  /60)
  Koeficienti K1 un K2 ir robežās starp laika vērtību un kavējuma vērtību, kas noteikta preferenču izpētē, lai ņemtu vērā to, ka kavēšanās dēļ zaudētais laiks tiek vērtēts daudz negatīvāk nekā parastais braukšanas laiks.
  Negadījuma izraisīto kavējumu izmaksas = CMP
  - (pasažieru vilcienu kavēšanās ilgums minūtēs) + CMF
  - (kravas vilcienu kavēšanās ilgums minūtēs) |
| --- | --- |

CMF
  = K2 * (VTF
  /60)

Koeficienti K1 un K2 ir robežās starp laika vērtību un kavējuma vērtību, kas noteikta preferenču izpētē, lai ņemtu vērā to, ka kavēšanās dēļ zaudētais laiks tiek vērtēts daudz negatīvāk nekā parastais braukšanas laiks.

Negadījuma izraisīto kavējumu izmaksas = CMP
  - (pasažieru vilcienu kavēšanās ilgums minūtēs) + CMF
  - (kravas vilcienu kavēšanās ilgums minūtēs)

Modeļa darbības joma

| | Kavējumu izmaksas nozīmīgiem negadījumiem jāaprēķina šādi:






  — | faktiskā vilcienu kavēšanās dzelzceļa līnijās, kurās notikuši negadījumi, kā aprēķināts galapunkta stacijā, |
| --- | --- | --- |

Kavējumu izmaksas nozīmīgiem negadījumiem jāaprēķina šādi:

—

faktiskā vilcienu kavēšanās dzelzceļa līnijās, kurās notikuši negadījumi, kā aprēķināts galapunkta stacijā,

| — | faktiskā vilcienu kavēšanās vai, ja to nav iespējams noteikt, aprēķinātā kavēšanās citās ietekmētajās dzelzceļa līnijās. |
| --- | --- |

—

faktiskā vilcienu kavēšanās vai, ja to nav iespējams noteikt, aprēķinātā kavēšanās citās ietekmētajās dzelzceļa līnijās.

6.   Rādītāji, kas attiecas uz infrastruktūras tehnisko drošību un tās ieviešanu

| 6.1. | “Vilciena aizsardzības sistēma (TPS)” ir sistēma, kas nodrošina signālu un ātruma ierobežojumu ievērošanu. |
| --- | --- |

6.1.

“Vilciena aizsardzības sistēma (TPS)” ir sistēma, kas nodrošina signālu un ātruma ierobežojumu ievērošanu.

| 6.2. | “Borta sistēmas” ir sistēmas, kas palīdz mašīnistam ievērot lauka signalizāciju un kabīnē iebūvēto signalizāciju un tādējādi nodrošina aizsardzību bīstamos punktos un ātruma ierobežojumu izpildi. Borta TPS tiek aprakstītas šādi:






  a) | brīdināšana – automātiski brīdina mašīnistu; |
| --- | --- | --- |

6.2.

“Borta sistēmas” ir sistēmas, kas palīdz mašīnistam ievērot lauka signalizāciju un kabīnē iebūvēto signalizāciju un tādējādi nodrošina aizsardzību bīstamos punktos un ātruma ierobežojumu izpildi. Borta TPS tiek aprakstītas šādi:

a)

brīdināšana – automātiski brīdina mašīnistu;

| b) | brīdināšana un automātiska bremzēšana – automātiski brīdina mašīnistu un automātiski bremzē, pabraucot garām aizliedzošajam signālam; |
| --- | --- |

b)

brīdināšana un automātiska bremzēšana – automātiski brīdina mašīnistu un automātiski bremzē, pabraucot garām aizliedzošajam signālam;

| c) | brīdināšana un automātiska bremzēšana, un diskrēta ātruma uzraudzība – aizsargā bīstamās vietās, un “diskrēta ātruma uzraudzība” ir ātruma uzraudzība konkrētās vietās (“ātruma slazdi”), tuvojoties signālam; |
| --- | --- |

c)

brīdināšana un automātiska bremzēšana, un diskrēta ātruma uzraudzība – aizsargā bīstamās vietās, un “diskrēta ātruma uzraudzība” ir ātruma uzraudzība konkrētās vietās (“ātruma slazdi”), tuvojoties signālam;

| d) | brīdināšana un automātiska bremzēšana, un nepārtraukta ātruma uzraudzība – aizsargā bīstamās vietās un nepārtraukti uzrauga līnijas ātruma ierobežojumus, un “nepārtraukta ātruma uzraudzība” ir maksimālā atļautā mērķātruma nepārtraukta uzrāde un izpilde visos līnijas posmos. |
| --- | --- |

d)

brīdināšana un automātiska bremzēšana, un nepārtraukta ātruma uzraudzība – aizsargā bīstamās vietās un nepārtraukti uzrauga līnijas ātruma ierobežojumus, un “nepārtraukta ātruma uzraudzība” ir maksimālā atļautā mērķātruma nepārtraukta uzrāde un izpilde visos līnijas posmos.

Tipu d) uzskata par automātisko vilciena aizsardzības (ATP) sistēmu.

| 6.3. | “Pārbrauktuve” ir ceļa vai pārejas un sliežu ceļa krustojums, ko par tādu atzīst infrastruktūras pārvaldītājs un kas ir atvērts publiskajiem vai privātajiem lietotājiem. Par pārbrauktuvēm neuzskata pārejas starp peroniem stacijās, kā arī pārejas uz sliežu ceļiem, kas paredzētas tikai dzelzceļa personālam. |
| --- | --- |

6.3.

“Pārbrauktuve” ir ceļa vai pārejas un sliežu ceļa krustojums, ko par tādu atzīst infrastruktūras pārvaldītājs un kas ir atvērts publiskajiem vai privātajiem lietotājiem. Par pārbrauktuvēm neuzskata pārejas starp peroniem stacijās, kā arī pārejas uz sliežu ceļiem, kas paredzētas tikai dzelzceļa personālam.

| 6.4. | “Ceļš” dzelzceļa negadījumu statistikas vajadzībām ir publiskas lietošanas vai privāts ceļš, iela vai autostrāde, ieskaitot blakusesošās ietves un riteņbraucēju celiņus. |
| --- | --- |

6.4.

“Ceļš” dzelzceļa negadījumu statistikas vajadzībām ir publiskas lietošanas vai privāts ceļš, iela vai autostrāde, ieskaitot blakusesošās ietves un riteņbraucēju celiņus.

| 6.5. | “Pāreja” ir ietve vai brauktuve, kura nav ceļš un pa kuru ir paredzēts pārvietoties cilvēkiem, dzīvniekiem, mehāniskajiem transportlīdzekļiem vai tehnikai. |
| --- | --- |

6.5.

“Pāreja” ir ietve vai brauktuve, kura nav ceļš un pa kuru ir paredzēts pārvietoties cilvēkiem, dzīvniekiem, mehāniskajiem transportlīdzekļiem vai tehnikai.

| 6.6. | “Pasīvā pārbrauktuve” ir tāda dzelzceļa pārbrauktuve, kurai netiek ieslēgta nekāda veida brīdinājuma vai aizsardzības sistēma laikā, kad pārbrauktuves šķērsošana lietotājiem nav droša. |
| --- | --- |

6.6.

“Pasīvā pārbrauktuve” ir tāda dzelzceļa pārbrauktuve, kurai netiek ieslēgta nekāda veida brīdinājuma vai aizsardzības sistēma laikā, kad pārbrauktuves šķērsošana lietotājiem nav droša.

| 6.7. | “Aktīvā pārbrauktuve” ir tāda dzelzceļa pārbrauktuve, kur pārbrauktuves lietotāji ir aizsargāti no vilciena, kas tuvojas, vai tiek par to brīdināti ar ierīcēm, ko aktivizē laikā, kad pārbrauktuves šķērsošana lietotājiem nav droša.






  — | Aizsardzība ar fizisku ierīču izmantošanu ietver:






  — | nolaižamas pusbarjeras vai barjeras, |
| --- | --- | --- | --- |

6.7.

“Aktīvā pārbrauktuve” ir tāda dzelzceļa pārbrauktuve, kur pārbrauktuves lietotāji ir aizsargāti no vilciena, kas tuvojas, vai tiek par to brīdināti ar ierīcēm, ko aktivizē laikā, kad pārbrauktuves šķērsošana lietotājiem nav droša.

—

Aizsardzība ar fizisku ierīču izmantošanu ietver:

—

nolaižamas pusbarjeras vai barjeras,

| — | aizveramas barjeras. |
| --- | --- |

—

aizveramas barjeras.

| — | Brīdinājumi uz pārbrauktuvēm, izmantojot stacionāras iekārtas:






  — | vizuālas ierīces: gaismas signālus, |
| --- | --- | --- |

—

Brīdinājumi uz pārbrauktuvēm, izmantojot stacionāras iekārtas:

—

vizuālas ierīces: gaismas signālus,

| — | skaņas ierīces: zvanus, taures, pīkstuļus u. c. |
| --- | --- |

—

skaņas ierīces: zvanus, taures, pīkstuļus u. c.

Aktīvās dzelzceļa pārbrauktuves klasificē šādi:

| a) | manuāla – pārbrauktuve, kurā lietotāja puses aizsardzību vai brīdinājuma iekārtas manuāli aktivizē dzelzceļa darbinieks; |
| --- | --- |

a)

manuāla – pārbrauktuve, kurā lietotāja puses aizsardzību vai brīdinājuma iekārtas manuāli aktivizē dzelzceļa darbinieks;

| b) | ar automātisku lietotāja puses brīdināšanu – pārbrauktuve, kur lietotāja puses brīdināšanu aktivizē vilciens, kas tuvojas; |
| --- | --- |

b)

ar automātisku lietotāja puses brīdināšanu – pārbrauktuve, kur lietotāja puses brīdināšanu aktivizē vilciens, kas tuvojas;

| c) | ar automātisku lietotāja puses aizsardzību – pārbrauktuve, kur lietotāja puses aizsardzību aktivizē vilciens, kas tuvojas. Te ietilpst dzelzceļa pārbrauktuves ar lietotāja puses aizsardzību un brīdināšanu; |
| --- | --- |

c)

ar automātisku lietotāja puses aizsardzību – pārbrauktuve, kur lietotāja puses aizsardzību aktivizē vilciens, kas tuvojas. Te ietilpst dzelzceļa pārbrauktuves ar lietotāja puses aizsardzību un brīdināšanu;

| d) | ar dzelzceļa puses aizsardzību – pārbrauktuve, kur signāls vai cita vilciena aizsardzības sistēma ļauj vilcienam turpināt ceļu tikai tad, ja dzelzceļa pārbrauktuvei ir pilnīga lietotāja puses aizsardzība un tā ir neaizņemta. |
| --- | --- |

d)

ar dzelzceļa puses aizsardzību – pārbrauktuve, kur signāls vai cita vilciena aizsardzības sistēma ļauj vilcienam turpināt ceļu tikai tad, ja dzelzceļa pārbrauktuvei ir pilnīga lietotāja puses aizsardzība un tā ir neaizņemta.

7.   Diferenciācijas bāzu definīcijas

| 7.1. | “Vilcienkilometrs” ir mērvienība, kas izsaka vilciena nobraukumu viena kilometra attālumā. Izmantotais attālums ir faktiski nobrauktais attālums, vai izmanto tīkla standarta attālumu no maršruta sākuma līdz galapunktam. Ņem vērā tikai attālumu pārskata sniedzējas valsts teritorijā. |
| --- | --- |

7.1.

“Vilcienkilometrs” ir mērvienība, kas izsaka vilciena nobraukumu viena kilometra attālumā. Izmantotais attālums ir faktiski nobrauktais attālums, vai izmanto tīkla standarta attālumu no maršruta sākuma līdz galapunktam. Ņem vērā tikai attālumu pārskata sniedzējas valsts teritorijā.

| 7.2. | “Pasažierkilometrs” ir mērvienība, kas izsaka viena pasažiera pārvadājumu pa dzelzceļu viena kilometra attālumā. Ņem vērā tikai attālumu pārskata sniedzējas valsts teritorijā. |
| --- | --- |

7.2.

“Pasažierkilometrs” ir mērvienība, kas izsaka viena pasažiera pārvadājumu pa dzelzceļu viena kilometra attālumā. Ņem vērā tikai attālumu pārskata sniedzējas valsts teritorijā.

| 7.3. | “Līnijkilometrs” ir dzelzceļa tīkla garums kilometros dalībvalstīs apmērā, kas noteikts 2. pantā. Dzelzceļa līnijām ar vairākiem sliežu ceļiem ņem vērā tikai attālumu no to sākuma līdz galapunktam. |
| --- | --- |

7.3.

“Līnijkilometrs” ir dzelzceļa tīkla garums kilometros dalībvalstīs apmērā, kas noteikts 2. pantā. Dzelzceļa līnijām ar vairākiem sliežu ceļiem ņem vērā tikai attālumu no to sākuma līdz galapunktam.

| 7.4. | “Sliežu ceļa kilometrs” ir dzelzceļa tīkla garums kilometros dalībvalstīs apmērā, kas noteikts 2. pantā. Dzelzceļa līnijām ar vairākiem sliežu ceļiem ņem vērā visus atsevišķos sliežu ceļus. |
| --- | --- |

7.4.

“Sliežu ceļa kilometrs” ir dzelzceļa tīkla garums kilometros dalībvalstīs apmērā, kas noteikts 2. pantā. Dzelzceļa līnijām ar vairākiem sliežu ceļiem ņem vērā visus atsevišķos sliežu ceļus.

---

(1)  Noteikumi par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (RID, Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail), kas pieņemti saskaņā ar Direktīvu 2008/68/EK.

---

II PIELIKUMS

VALSTS DROŠĪBAS NOTEIKUMU PAZIŅOŠANA

Valstu drošības noteikumi, kas paziņoti saskaņā ar 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, ietver:

| 1) | noteikumus par esošiem valsts drošības mērķiem un drošības metodēm; |
| --- | --- |

1)

noteikumus par esošiem valsts drošības mērķiem un drošības metodēm;

| 2) | noteikumus par prasībām attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības pārvaldības sistēmām un drošības sertifikāciju; |
| --- | --- |

2)

noteikumus par prasībām attiecībā uz dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu drošības pārvaldības sistēmām un drošības sertifikāciju;

| 3) | vienotus ekspluatācijas noteikumus dzelzceļa tīklā, uz ko vēl neattiecas savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, tostarp noteikumus, kas attiecas uz signalizācijas un kustības vadības sistēmu; |
| --- | --- |

3)

vienotus ekspluatācijas noteikumus dzelzceļa tīklā, uz ko vēl neattiecas savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, tostarp noteikumus, kas attiecas uz signalizācijas un kustības vadības sistēmu;

| 4) | noteikumus, kuros paredzētas prasības attiecībā uz papildu iekšējiem ekspluatācijas noteikumiem (uzņēmuma noteikumiem), kas jāpieņem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

4)

noteikumus, kuros paredzētas prasības attiecībā uz papildu iekšējiem ekspluatācijas noteikumiem (uzņēmuma noteikumiem), kas jāpieņem infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem;

| 5) | noteikumus par prasībām attiecībā uz personālu, kas veic drošībai kritiskus uzdevumus, tostarp personāla atlases kritērijiem, veselības stāvokli, profesionālo apmācību un sertifikāciju, ciktāl šie jautājumi jau nav noteikti savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās; |
| --- | --- |

5)

noteikumus par prasībām attiecībā uz personālu, kas veic drošībai kritiskus uzdevumus, tostarp personāla atlases kritērijiem, veselības stāvokli, profesionālo apmācību un sertifikāciju, ciktāl šie jautājumi jau nav noteikti savstarpējas izmantojamības tehniskajās specifikācijās;

| 6) | noteikumus par negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanu. |
| --- | --- |

6)

noteikumus par negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanu.

---

III PIELIKUMS

Prasības un novērtēšanas kritēriji organizācijām, kas iesniedz pieteikumu ECM sertifikātam vai sertifikātam saistībā ar apkopes funkcijām, kuras par apkopi atbildīgā struktūrvienība uzticējusi ārpakalpojumu sniedzējiem

Organizācijas vadībai jābūt dokumentētai visās attiecīgajās daļās, un jo īpaši jāapraksta pienākumu sadalījums organizācijā un attiecībā uz apakšuzņēmējiem. Tajā parāda, kā tiek nodrošināta kontrole dažādos vadības līmeņos, kā tiek iesaistīts visu līmeņu personāls un tā pārstāvji un kā tiek nodrošināta pastāvīga pilnveidošana.

Par apkopi atbildīgās struktūrvienības (ECM) četrām funkcijām piemēro turpmāk minētās pamatprasības, kuras organizācijai jāizpilda pašai vai šajā sakarā noslēdzot līgumus:

| 1. | Vadība – apņemšanās izstrādāt un ieviest organizācijas apkopes sistēmu un pastāvīgi uzlabot tās efektivitāti. |
| --- | --- |

1.

Vadība – apņemšanās izstrādāt un ieviest organizācijas apkopes sistēmu un pastāvīgi uzlabot tās efektivitāti.

| 2. | Riska izvērtēšana – strukturēta pieeja ar ritekļu apkopi saistīto risku novērtēšanai, tostarp to risku, kas tieši rodas darbības procesos un citu organizāciju vai personu darbību rezultātā, kā arī strukturēta pieeja atbilstīgu riska kontroles pasākumu noteikšanai. |
| --- | --- |

2.

Riska izvērtēšana – strukturēta pieeja ar ritekļu apkopi saistīto risku novērtēšanai, tostarp to risku, kas tieši rodas darbības procesos un citu organizāciju vai personu darbību rezultātā, kā arī strukturēta pieeja atbilstīgu riska kontroles pasākumu noteikšanai.

| 3. | Pārraudzība – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka riska kontroles pasākumi ir ieviesti, darbojas pareizi un sekmē organizācijas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

3.

Pārraudzība – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka riska kontroles pasākumi ir ieviesti, darbojas pareizi un sekmē organizācijas mērķu sasniegšanu.

| 4. | Nepārtraukta pilnveidošana – strukturēta pieeja, lai analizētu informāciju, kas iegūta, veicot regulāru pārraudzību un revīziju vai no citiem būtiskiem avotiem, un lai izmantotu iegūtos rezultātus nolūkā mācīties un ieviest preventīvus vai korektīvus pasākumus, lai saglabātu vai uzlabotu drošības līmeni. |
| --- | --- |

4.

Nepārtraukta pilnveidošana – strukturēta pieeja, lai analizētu informāciju, kas iegūta, veicot regulāru pārraudzību un revīziju vai no citiem būtiskiem avotiem, un lai izmantotu iegūtos rezultātus nolūkā mācīties un ieviest preventīvus vai korektīvus pasākumus, lai saglabātu vai uzlabotu drošības līmeni.

| 5. | Struktūra un atbildība – strukturēta pieeja personu un personu grupu atbildības noteikšanai, lai nodrošinātu organizācijas drošības mērķu īstenošanu. |
| --- | --- |

5.

Struktūra un atbildība – strukturēta pieeja personu un personu grupu atbildības noteikšanai, lai nodrošinātu organizācijas drošības mērķu īstenošanu.

| 6. | Kompetences pārvaldība – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka darbiniekiem ir nepieciešamā kompetence, lai jebkuros apstākļos droši, efektīvi un produktīvi sasniegtu organizācijas mērķus. |
| --- | --- |

6.

Kompetences pārvaldība – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka darbiniekiem ir nepieciešamā kompetence, lai jebkuros apstākļos droši, efektīvi un produktīvi sasniegtu organizācijas mērķus.

| 7. | Informācija – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka personām, kas izdara vērtējumus un pieņem lēmumus visos organizācijas līmeņos, ir pieejama svarīga informācija, un lai nodrošinātu to, ka informācija ir pilnīga un atbilstīga. |
| --- | --- |

7.

Informācija – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu, ka personām, kas izdara vērtējumus un pieņem lēmumus visos organizācijas līmeņos, ir pieejama svarīga informācija, un lai nodrošinātu to, ka informācija ir pilnīga un atbilstīga.

| 8. | Dokumentācija – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu visas attiecīgās informācijas izsekojamību. |
| --- | --- |

8.

Dokumentācija – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu visas attiecīgās informācijas izsekojamību.

| 9. | Līgumu slēgšana – strukturēta pieeja nolūkā nodrošināt, ka apakšuzņēmējiem uzticētās funkcijas tiek atbilstīgi pārvaldītas, lai sasniegtu organizācijas mērķus, un ka tiek ievērotas visas kompetences un prasības. |
| --- | --- |

9.

Līgumu slēgšana – strukturēta pieeja nolūkā nodrošināt, ka apakšuzņēmējiem uzticētās funkcijas tiek atbilstīgi pārvaldītas, lai sasniegtu organizācijas mērķus, un ka tiek ievērotas visas kompetences un prasības.

| 10. | Apkopes darbības – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu:






  — | ka tiek identificētas un pareizi pārvaldītas visas tās apkopes darbības, kas ietekmē drošību un drošībai būtiskus komponentus, un ka visas izmaiņas, kuras nepieciešamas saistībā ar minētajām apkopes darbībām un kuras ietekmē drošību, tiek identificētas, pienācīgi pārvaldītas, pamatojoties uz gūto pieredzi un kopīgo drošības metožu riska izvērtēšanai izmantošanu saskaņā ar 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un pienācīgi dokumentētas, |
| --- | --- | --- |

10.

Apkopes darbības – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu:

—

ka tiek identificētas un pareizi pārvaldītas visas tās apkopes darbības, kas ietekmē drošību un drošībai būtiskus komponentus, un ka visas izmaiņas, kuras nepieciešamas saistībā ar minētajām apkopes darbībām un kuras ietekmē drošību, tiek identificētas, pienācīgi pārvaldītas, pamatojoties uz gūto pieredzi un kopīgo drošības metožu riska izvērtēšanai izmantošanu saskaņā ar 6. panta 1. punkta a) apakšpunktu, un pienācīgi dokumentētas,

| — | atbilstību ar savstarpēju izmantojamību saistītajām pamatprasībām, |
| --- | --- |

—

atbilstību ar savstarpēju izmantojamību saistītajām pamatprasībām,

| — | apkopes iekārtu, aprīkojuma un instrumentu, kas īpaši izstrādāti un nepieciešami apkopes veikšanai, izmantošanu un pārbaudi, |
| --- | --- |

—

apkopes iekārtu, aprīkojuma un instrumentu, kas īpaši izstrādāti un nepieciešami apkopes veikšanai, izmantošanu un pārbaudi,

| — | ar ritekli saistītās sākotnējās dokumentācijas analīzi nolūkā sagatavot pirmo apkopes dokumentāciju un lai nodrošinātu tās pareizu īstenošanu apkopes pasūtījumu attīstībā, |
| --- | --- |

—

ar ritekli saistītās sākotnējās dokumentācijas analīzi nolūkā sagatavot pirmo apkopes dokumentāciju un lai nodrošinātu tās pareizu īstenošanu apkopes pasūtījumu attīstībā,

| — | to, ka komponenti (tostarp rezerves daļas) un materiāli tiek izmantoti tā, kā norādīts apkopes pasūtījumos un piegādātāja dokumentācijā; tos uzglabā, ar tiem rīkojas un tos pārvadā atbilstīgā veidā, kā norādīts apkopes pasūtījumos un piegādātāja dokumentācijā, un tie atbilst attiecīgajiem valsts un starptautiskajiem noteikumiem, kā arī attiecīgo apkopes pasūtījumu prasībām, |
| --- | --- |

—

to, ka komponenti (tostarp rezerves daļas) un materiāli tiek izmantoti tā, kā norādīts apkopes pasūtījumos un piegādātāja dokumentācijā; tos uzglabā, ar tiem rīkojas un tos pārvadā atbilstīgā veidā, kā norādīts apkopes pasūtījumos un piegādātāja dokumentācijā, un tie atbilst attiecīgajiem valsts un starptautiskajiem noteikumiem, kā arī attiecīgo apkopes pasūtījumu prasībām,

| — | to, ka tiek noteiktas, identificētas, sagādātas, reģistrētas un darītas pieejamas piemērotas un atbilstīgas iekārtas, aprīkojums un instrumenti, lai apkopes pakalpojumus varētu sniegt saskaņā ar apkopes pasūtījumiem un citām piemērojamām specifikācijām, nodrošinot drošu apkopes veikšanu, ergonomiku un veselības aizsardzību, |
| --- | --- |

—

to, ka tiek noteiktas, identificētas, sagādātas, reģistrētas un darītas pieejamas piemērotas un atbilstīgas iekārtas, aprīkojums un instrumenti, lai apkopes pakalpojumus varētu sniegt saskaņā ar apkopes pasūtījumiem un citām piemērojamām specifikācijām, nodrošinot drošu apkopes veikšanu, ergonomiku un veselības aizsardzību,

| — | to, ka organizācijai ir procesi, lai nodrošinātu, ka tās mērīšanas iekārtas, visas ierīces, iekārtas un instrumenti tiek pareizi izmantoti, kalibrēti, glabāti un uzturēti atbilstīgi dokumentētiem procesiem. |
| --- | --- |

—

to, ka organizācijai ir procesi, lai nodrošinātu, ka tās mērīšanas iekārtas, visas ierīces, iekārtas un instrumenti tiek pareizi izmantoti, kalibrēti, glabāti un uzturēti atbilstīgi dokumentētiem procesiem.

| 11. | Kontroles darbības – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu:






  — | to, ka ritekļi tiek laikus izņemti no ekspluatācijas saistībā ar plānotu, nosacījumbalstīto vai koriģējošo apkopi vai ja ir identificēti defekti vai citas vajadzības, |
| --- | --- | --- |

11.

Kontroles darbības – strukturēta pieeja, lai nodrošinātu:

—

to, ka ritekļi tiek laikus izņemti no ekspluatācijas saistībā ar plānotu, nosacījumbalstīto vai koriģējošo apkopi vai ja ir identificēti defekti vai citas vajadzības,

| — | nepieciešamos kvalitātes kontroles pasākumus, |
| --- | --- |

—

nepieciešamos kvalitātes kontroles pasākumus,

| — | to, ka apkopes uzdevumi tiek veikti saskaņā ar apkopes pasūtījumiem, un lai izsniegtu paziņojumu par nodošanu ekspluatācijā pēc apkopes, kurā ietverti iespējamie izmantošanas ierobežojumi, |
| --- | --- |

—

to, ka apkopes uzdevumi tiek veikti saskaņā ar apkopes pasūtījumiem, un lai izsniegtu paziņojumu par nodošanu ekspluatācijā pēc apkopes, kurā ietverti iespējamie izmantošanas ierobežojumi,

| — | to, ka tiek ziņots par iespējamu neatbilstības gadījumu pārvaldības sistēmas piemērošanā, kas varētu izraisīt negadījumus, starpgadījumus, gandrīz notikušus negadījumus vai citus bīstamus notikumus, ka tas tiek izmeklēts un analizēts un ka tiek veikti nepieciešamie profilaktiskie pasākumi atbilstīgi ar pārraudzību saistītajai kopīgajai drošības metodei, kura paredzēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā, |
| --- | --- |

—

to, ka tiek ziņots par iespējamu neatbilstības gadījumu pārvaldības sistēmas piemērošanā, kas varētu izraisīt negadījumus, starpgadījumus, gandrīz notikušus negadījumus vai citus bīstamus notikumus, ka tas tiek izmeklēts un analizēts un ka tiek veikti nepieciešamie profilaktiskie pasākumi atbilstīgi ar pārraudzību saistītajai kopīgajai drošības metodei, kura paredzēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā,

| — | atkārtotu iekšējo revīziju veikšanu un pārraudzības procesu atbilstīgi ar pārraudzību saistītajai kopīgajai drošības metodei, kura paredzēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

atkārtotu iekšējo revīziju veikšanu un pārraudzības procesu atbilstīgi ar pārraudzību saistītajai kopīgajai drošības metodei, kura paredzēta 6. panta 1. punkta c) apakšpunktā.

---

IV PIELIKUMS

A DAĻA

Atceltā direktīva ar tās secīgo grozījumu sarakstu

(minēti 34. pantā)

| Direktīva 2004/49/EK | (OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.) |
| --- | --- |
| Direktīva 2008/57/EK | (OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.) |
| Direktīva 2008/110/EK | (OV L 345, 23.12.2008., 62. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 2009/149/EK | (OV L 313, 28.11.2009., 65. lpp.) |
| Labojums, 2004/49/EK | (OV L 220, 21.6.2004., 16. lpp.) |
| Komisijas Direktīva 2014/88/ES | (OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.) |

Direktīva 2004/49/EK

(OV L 164, 30.4.2004., 44. lpp.)

Direktīva 2008/57/EK

(OV L 191, 18.7.2008., 1. lpp.)

Direktīva 2008/110/EK

(OV L 345, 23.12.2008., 62. lpp.)

Komisijas Direktīva 2009/149/EK

(OV L 313, 28.11.2009., 65. lpp.)

Labojums, 2004/49/EK

(OV L 220, 21.6.2004., 16. lpp.)

Komisijas Direktīva 2014/88/ES

(OV L 201, 10.7.2014., 9. lpp.)

B DAĻA

Termiņi transponēšanai valsts tiesību aktos

(minēti 34. pantā)

| Direktīva | Transponēšanas termiņš |
| --- | --- |
| 2004/49/EK | 2006. gada 30. aprīlis |
| 2008/57/EK | 2010. gada 19. jūlijs |
| 2008/110/EK | 2010. gada 24. decembris |
| Komisijas Direktīva 2009/149/EK | 2010. gada 18. jūnijs |
| Komisijas Direktīva 2014/88/ES | 2015. gada 30. jūlijs |

Direktīva

Transponēšanas termiņš

2004/49/EK

2006. gada 30. aprīlis

2008/57/EK

2010. gada 19. jūlijs

2008/110/EK

2010. gada 24. decembris

Komisijas Direktīva 2009/149/EK

2010. gada 18. jūnijs

Komisijas Direktīva 2014/88/ES

2015. gada 30. jūlijs

---

V PIELIKUMS

Atbilstības tabula

| Direktīva 2004/49/EK | Šī direktīva |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | 4. pants |
| 5. pants | 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 9. pants |
| 10. pants | 10. pants |
| — | 11. pants |
| 11. pants | 12. pants |
| 12. pants | — |
| 13. pants | 13. pants |
| 14.a panta 1. līdz 7. punkts | 14. pants |
| 14.a panta 8. punkts | 15. pants |
| 15. pants | — |
| 16. pants | 16. pants |
| — | 17. pants |
| 17. pants | 18. pants |
| 18. pants | 19. pants |
| 19. pants | 20. pants |
| 20. pants | 21. pants |
| 21. pants | 22. pants |
| 22. pants | 23. pants |
| 23. pants | 24. pants |
| 24. pants | 25. pants |
| 25. pants | 26. pants |
| 26. pants | — |
| — | 27. pants |
| 27. pants | 28. pants |
| 28. pants | — |
| 29. pants | — |
| 30. pants | — |
| 31. pants | 29. pants |
| 32. pants | 30. pants |
| — | 31. pants |
| — | 32. pants |
| 33. pants | 33. pants |
| — | 34. pants |
| 34. pants | 35. pants |
| 35. pants | 36. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | — |
| IV pielikums | — |
| V pielikums | — |
| — | III pielikums |

Direktīva 2004/49/EK

Šī direktīva

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

4. pants

5. pants

5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

—

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

—

13. pants

13. pants

14.a panta 1. līdz 7. punkts

14. pants

14.a panta 8. punkts

15. pants

15. pants

—

16. pants

16. pants

—

17. pants

17. pants

18. pants

18. pants

19. pants

19. pants

20. pants

20. pants

21. pants

21. pants

22. pants

22. pants

23. pants

23. pants

24. pants

24. pants

25. pants

25. pants

26. pants

26. pants

—

—

27. pants

27. pants

28. pants

28. pants

—

29. pants

—

30. pants

—

31. pants

29. pants

32. pants

30. pants

—

31. pants

—

32. pants

33. pants

33. pants

—

34. pants

34. pants

35. pants

35. pants

36. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

—

IV pielikums

—

V pielikums

—

—

III pielikums

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/113 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/113

---

Komisijas paziņojums par skaidrojošiem dokumentiem

(2016/C 057/05)

Komisija atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija 2011. gada 27. oktobra kopīgajā politiskajā deklarācijā par skaidrojošiem dokumentiem atzina, ka informācijai, ko dalībvalstis sniedz Komisijai attiecībā uz direktīvu transponēšanu valsts tiesību aktos, “ir jābūt skaidrai un precīzai”, lai atvieglotu Komisijai tās uzdevuma izpildi – pārraudzīt Savienības tiesību aktu piemērošanu. Šajā gadījumā skaidrojošie dokumenti varētu būt bijuši lietderīgi šim nolūkam. Komisija pauž nožēlu, ka teksta galīgajā redakcijā nav paredzēti attiecīgi noteikumi.

---

| 12.2.2016 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 57/114 |
| --- | --- | --- | --- |

12.2.2016

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 57/114

---

Padomes paskaidrojuma raksts: Padomes Nostāja (ES) Nr. 3/2016 pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu par dzelzceļa drošību (pārstrādāta redakcija)

(2016/C 057/06)

I.   IEVADS

Komisija 2013. gada 31. janvārī Padomei iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par dzelzceļu drošību (pārstrādāta redakcija).

Eiropas Parlaments 2014. gada 26. februārī nobalsoja par savu atzinumu pirmajā lasījumā.

2014. gada 5. jūnijā Padome panāca politisku vienošanos par direktīvas projektu. Pēc tam, kad priekšlikumu bija izskatījuši juristi lingvisti, Padome 2015. gada 10. decembrī pieņēma savu nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

Pēc balsojuma Eiropas Parlamentā un pēc Padomes politiskās vienošanās pieņemšanas notika sarunas starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju, lai panāktu vienošanos par priekšlikumu. 2015. gada 17. jūnijā tika panākts galīgais kompromiss, ko pēc tam, 2015. gada 30. jūnijā, apstiprināja Pastāvīgo pārstāvju komiteja. Eiropas Parlamenta Transporta un tūrisma komiteja (TRAN) 2015. gada 10. novembrī apstiprināja vienošanos un saistībā ar to adresēja vēstuli Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam.

Darba gaitā Padome ņēma vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas atzinumu.

II.   PIRMĀ LASĪJUMA NOSTĀJAS ANALĪZE

1.   Vispārīgi skaidrojumi

Minētais priekšlikums ir daļa no ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes – tajā ir iekļauti seši tiesību aktu priekšlikumi, kuru mērķis ir novērst vēl pastāvošos šķēršļus, kas traucē pabeigt vienotas Eiropas dzelzceļa telpas izveidi.

Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot vienotu pieeju drošības noteikumiem, lai palielinātu apjomradītus ietaupījumus dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas darbojas Savienībā, kā arī lai vienkāršotu un reformētu administratīvās procedūras drošības sertifikātu izdošanā, tādējādi novēršot noteikumu sadrumstalotību Savienībā.

Konkrētāk, Drošības direktīvas mērķis ir grozīt pašreizējo tiesisko regulējumu, lai veiktu pāreju uz vienotu ES drošības sertifikātu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, kuru izdos Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūra (turpmāk – “Aģentūra”). Tās mērķis ir arī precizēt dažādo dzelzceļa sistēmā iesaistīto dalībnieku lomu un pienākumus, lai visos līmeņos nodrošinātu pienācīgu riska kontroli.

Saskaņā ar Padomes pieeju sākotnējā priekšlikumā ir veikti vairāki grozījumi. Ir būtiski grozīti direktīvas galvenie noteikumi. Tādēļ ar Padomes nostāju pirmajā lasījumā tiek grozīts Komisijas sākotnējais priekšlikums, to pārstrādājot un papildinot vai no tā svītrojot vairākus noteikumus. Tas nozīmē, ka Padome nevar pieņemt grozījumus, ko attiecībā uz minētajiem noteikumiem ar savu atzinumu pirmajā lasījumā ir veicis Eiropas Parlaments.

2.   Svarīgākie politikas jautājumi

i)   
  Drošības sertifikātu izdošana un attiecīgā Eiropas Savienības Dzelzceļu aģentūras un valstu drošības iestāžu loma (10. pants)

Lai uzlabotu efektivitāti, veicot drošības sertifikātu izdošanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un infrastruktūras pārvaldītājiem, Komisija ierosina virzīties uz vienotu ES drošības sertifikātu, kas būtu derīgs visā Savienībā. Šim nolūkam Komisija sākotnējā priekšlikumā attiecībā uz drošības sertifikātu izdošanu bija iecerējusi valsts iestāžu kompetences būtiskā mērā nodot Aģentūrai (10. pants).

Padome piekrīt Komisijas vispārējai pieejai, taču uzskata, ka šajā ziņā Komisijas priekšlikums ir jāgroza, lai ieviestu lielāku elastību attiecīgajos valstu drošības iestāžu un Aģentūras pienākumos saistībā ar drošības sertifikācijas procesu.

Tādēļ Padome Komisijas sākotnēji ierosinātajā līdzsvarā veic izmaiņas attiecībā uz kompetenču sadalījumu starp Aģentūru un valsts drošības iestādēm drošības sertifikācijas procesā, īpašos apstākļos valstu drošības iestādēm nodrošinot papildu aizsardzības pasākumus.

Konkrētāk, Padome drošības sertifikātu izdošanā izveido duālu sistēmu, kurā Aģentūra rīkojas kā vienas pieturas aģentūra, kas veido jaunu informācijas un saziņas sistēmu attiecībā uz drošības sertifikātu izdošanu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas iesaistīti pārrobežu satiksmē, savukārt valstu drošības iestādēm joprojām ir svarīgs uzdevums veikt novērtējumus, kas vajadzīgi iepriekšminēto sertifikātu izdošanai. Kompromisā ir arī paredzēts, ka tiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, kas ir iesaistīti vienīgi valsts iekšējā satiksmē, pastāv iespēja sertifikācijas pieteikumu iesniegt vai nu Aģentūrai, vai valstu drošības iestādei. Tomēr abos gadījumos saglabājas tā pati procedūra un lēmumu pieņemšanas kritēriji.

Eiropas Parlaments kopumā atbalsta Padomes izmantoto pieeju. Tajā ir arī ņemtas vērā Eiropas Parlamenta paustās bažas, noteikumos par sadarbības nolīgumiem iekļaujot “izolētu tīklu” jēdzienu (sk. turpmāk iii) punktā).

Ņemot vērā minēto, daļēji vai pēc būtības tika pārņemts 78. grozījums, savukārt 46. un 77. grozījumu Padome nevarēja ņemt vērā.

ii)   
  Dažādo dalībnieku loma drošības ķēdē un to pienākumi (4. pants)

Komisija ierosina precīzāk noteikt dažādo dalībnieku lomu dzelzceļa pārvadājumu ķēdē un to pienākumus, lai ņemtu vērā nesenās norises tirgū un izmaiņas tiesiskajā regulējumā (4. pants).

Padome piekrīt šim principam, bet iesaka sīkāk paskaidrot, kāda ir dažādo dzelzceļa sistēmas dalībnieku loma un pienākumi drošības līmeņa uzlabošanā, šim nolūkam padarot stingrākus noteikumus par attiecīgo dzelzceļa sistēmas dalībnieku nozīmi dzelzceļa drošības pilnveidē un uzlabošanā. Turklāt Padome uzskata, ka galvenā atbildība par drošu vilcienu ekspluatāciju ir jānes infrastruktūras pārvaldītājiem un dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem un ka viņiem būtu jāparedz pienākums izveidot drošības pārvaldības sistēmas.

Eiropas Parlaments ierosina visiem dzelzceļa drošības ķēdes dalībniekiem paredzēt vienādu atbildības līmeni. Turklāt Parlaments ir iecerējis dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu atbildību nodot dalībvalstīm un Aģentūrai.

Ņemot vērā minēto, Padome nevarēja paturēt 12., 18. un 62. grozījumu.

iii)   
  Sadarbības nolīgumi starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm saistībā ar tādu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu sertifikāciju, kuri ir iesaistīti pārrobežu pārvadājumos (11. pants)

Lai gan Komisija sākotnējā priekšlikumā nebija iekļāvusi nekādus noteikumus par sadarbības nolīgumiem starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm, Padome uzskata, ka ir ļoti svarīgi ieviest jaunu mehānismu attiecībā uz sadarbības nolīgumu noslēgšanu starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm, lai sekmētu jaunās sertifikācijas sistēmas praktisko īstenošanu.

Saskaņā ar šo mehānismu sadarbības nolīgumos starp Aģentūru un valstu drošības iestādēm var iekļaut konkrētu sadarbības kārtību tādu tīklu gadījumā, attiecībā uz kuriem ģeogrāfisku vai vēsturisku iemeslu dēļ vajadzīgas speciālas zināšanas. Turklāt, ja šādi tīkli ir izolēti no pārējās Savienības dzelzceļa sistēmas, šādā īpašā sadarbības kārtībā var būt iespēja attiecīgajām valstu drošības iestādēm vajadzības gadījumā ar līgumu uzticēt uzdevumu nodrošināt efektīvu un samērīgu sertifikācijas sadalījumu.

Eiropas Parlaments principā piekrīt Padomes pieejai, bet ierosina noteikt laika ierobežojumu – vienu gadu, lai ieviestu līgumiskas vienošanās. Tādēļ 84. grozījums netika Padomē pieņemts.

iv)   
  Valsts noteikumu pieņemšana drošības jomā (8. pants un II pielikums)

Padomes nostājas mērķis ir izveidot elastīgu un praktiski piemērojamu procedūru attiecībā uz valstu noteikumiem drošības jomā. Tādēļ ar to dalībvalstīm tiek paredzēta iespēja daudzos gadījumos paturēt spēkā tos valstu noteikumus drošības jomā, kuri jau ir paziņoti saskaņā ar Direktīvu 2004/49/EK, kā noteikts 8. panta 1. punktā vai jaunajā II pielikumā. Turklāt ar to dalībvalstīm tiek dota iespēja pieņemt jaunus valsts noteikumus drošības jomā (8. panta 3. punkts)

Lai ņemtu vērā EP bažas attiecībā uz valsts noteikumiem, Padomes nostājā tomēr ir precizētas procedūras, kas jāpiemēro valsts noteikumu paziņošanā, kā arī attiecībā uz novērtēšanu, kas jāveic Aģentūrai (līdz astoņu mēnešu laikposmam). Turklāt Padomes nostājā ir paredzēts, ka, ja Aģentūra nereaģē noteiktajā termiņā, dalībvalstis pieņem jaunos valsts noteikumus vai arī pastāvošie noteikumi paliek spēkā. Padomes izmantotās pieejas mērķis ir izvairīties no situācijas, kad valsts noteikumi tiek apstiprināti, pirms Aģentūra tos ir izvērtējusi.

Tādēļ Padome 49. grozījumu pārņēma daļēji.

v)   
  Valstu drošības iestāžu veiktās uzraudzības precizēšana (17. pants)

Padomes ierosinātajā tekstā ir iekļauts jauns noteikums (17. pants), lai uzsvērtu, ka valstu drošības iestādēm, uzraugot dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumus un infrastruktūras pārvaldītājus, būtu jāsaglabā tālejošas uzraudzības pilnvaras. Konkrētāk, šā jaunā noteikuma mērķis ir nodrošināt, lai jaunā drošības sertifikācijas procedūra nemazinātu valstu drošības iestāžu nozīmi uzraudzības uzdevumu izpildē.

Turklāt Padomes tekstā ir paredzēts, ka, ja, veicot uzraudzību, valsts drošības iestāde konstatē nopietnu drošības risku, tā var piemērot pagaidu drošības pasākumus, par kuriem valsts iestādei būtu jāpieņem izšķirošais lēmums gadījumā, ja rodas domstarpības ar Aģentūru.

vi)   
  Aģentūras atbildība par drošības sertifikātu izdošanu (27. apsvērums un 10. panta 6. punkts)

Padomes nostājas mērķis ir precizēt, kāda ir Aģentūras atbildība saistībā ar drošības sertifikātu izdošanu. Teksts ir papildināts ar jaunu apsvērumu (27. apsvērums), lai atgādinātu tiesisko regulējumu par Aģentūras atbildību un lai uzsvērtu, cik svarīga ir pilnīga sadarbība ar dalībvalstīm, kad rodas dzelzceļa negadījumi. Turklāt Padomes nostājā ir paredzēts, ka Aģentūra ir pilnībā atbildīga par vienoto drošības sertifikātu, ko tā ir izdevusi (10. panta 6. punkts).

vii)   
  Pārsūdzības un šķīrējtiesas procedūra (10. panta 7. un 12. punkts)

Komisijas priekšlikumā nebija paredzēti nekādi konkrēti noteikumi par pārsūdzības procedūrām, taču Padomes tekstā ir atspoguļota pieteikuma iesniedzējam paredzēta iespēja nodot lietu valsts tiesā, ja pastāv domstarpības attiecībā uz pasākumu, ko veikusi valsts drošības iestāde.

Tāpat Padomes tekstā ir iekļauta pārsūdzības procedūra gadījumā, kad pastāv domstarpības starp valsts drošības iestādi un Aģentūru.

viii)   
  Pārejas noteikumu un transponēšanas laikposms (31. un 33. pants)

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu ir plānots divu gadu ilgs laikposms, kurā Aģentūrai tiek dota iespēja pielāgot savu organizāciju, politiku personāla pieņemšanai darbā un darba metodes tā, lai Aģentūra būtu spējīga pildīt savus jaunos uzdevumus.

Padome uzskata, ka lietderīgāks būtu ilgāks pārejas režīms nekā tas, kādu sākotnēji bija iecerējusi Komisija. Padomes tekstā ir paredzēts, ka dalībvalstis spēkā esošos Direktīvas 2004/49/EK noteikumus var turpināt piemērot vēl trīs gadus pēc direktīvas stāšanās spēkā apvienojumā ar dalībvalstīm dotu iespēju šo laikposmu pagarināt par vēl vienu papildu gadu.

Līdzīgu shēmu piemēro attiecībā uz transponēšanas laikposmu.

Saistībā ar minēto Padome daļēji ņēma vērā 97., 99. un 100. grozījumu.

ix)   
  Drošības kultūra un ziņošana par negadījumiem (10. apsvērums un 4. un 9. pants)

Lai gan Komisijas priekšlikumā nebija iekļauti nekādi īpaši noteikumi saistībā ar šo jautājumu, Padomes tekstā ir ietverta savstarpējas uzticēšanās, paļāvības un mācīšanās kultūras veicināšana, ar ko dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumu un infrastruktūras pārvaldītāju personāls tiek mudināts dot savu ieguldījumu drošības pilnveidošanā. Turklāt Padomes tekstā ir dota iespēja konfidenciāli ziņot par neievērotiem drošības riskiem. Konkrētāk, šāda pieeja tiek īstenota saistībā ar drošības pārvaldības sistēmām (9. pants) uzņēmumu līmenī, lai dotu tiem iespēju veikt jebkuru vajadzīgo turpmākas korekcijas darbību, ar ko tiek nodrošināta nepārtraukta drošības rādītāju sasniegšana Savienības dzelzceļa sistēmā. Visbeidzot, Aģentūrai ir dota iespēja ieviest tādu instrumentu, ar ko tiek vienkāršota informācijas apmaiņa starp attiecīgajiem dalībniekiem.

Saistībā ar minēto Padome daļēji vai pēc būtības pārņēma 20., 28.–32., 59., 74., 94. grozījumu un 101. grozījumu.

x)   
  Tiesību akta struktūra (deleģētie akti/īstenošanas akti)

Sākotnējā Komisijas priekšlikumā deleģētie akti tiek ierosināti kā instruments, lai noteiktu kopīgo drošības metožu saturu un to grozījumus (6. pants), kā arī kopīgos drošības mērķus (7. pants).

Lai vieglāk panāktu vienošanos ar Eiropas Parlamentu, Padome piekrīt šai pieejai, tomēr uzskata, ka panti, attiecībā uz kuriem Komisijai būtu dodamas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus kopīgo drošības metožu izveidei un kopīgo drošības mērķu noteikšanai, būtu jāpapildina ar nozīmīgām garantijām dalībvalstīm. Tādēļ tās procedūras sagatavošanas posmos, kas norit pirms attiecīgo deleģēto aktu pieņemšanas, ir paredzēta dalībvalstu komitejas iesaiste Aģentūras ieteikuma sagatavošanās stadijā. Konkrētāk, Padomes tekstā ir paredzēts, ka kopīgie drošības mērķi un kopīgās drošības metodes ieteikumam tiek pieņemti kā īstenošanas akts, veicot pārbaudes procedūru, kurā dalībvalstu komiteja tiek sistemātiski un regulāri informēta par Aģentūras darbu. Kad Aģentūra ir iesniegusi ieteikumu, Komisija kopīgos drošības mērķus un kopīgās drošības metodes pieņem kā deleģētos aktus.

Saistībā ar minēto Padome tikai daļēji pieņēma 72., 82., 93. un 95. grozījumu.

3.   Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Citi EP grozījumi, kas nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, attiecas konkrēti uz:

| — | jauna apsvēruma iekļaušanu, kurš attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem izpildi (8. grozījums), |
| --- | --- |

—

jauna apsvēruma iekļaušanu, kurš attiecas uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/68/EK (2008. gada 24. septembris) par bīstamo kravu iekšzemes pārvadājumiem izpildi (8. grozījums),

| — | saskaņotu noteikumu izveidi attiecībā uz minimālajām apkopes prasībām, jo Padome uzskata, ka šis jautājums būtu jāatstāj tās vienības atbildībā, kura rūpējas par apkopi (14. un 82. grozījums). |
| --- | --- |

—

saskaņotu noteikumu izveidi attiecībā uz minimālajām apkopes prasībām, jo Padome uzskata, ka šis jautājums būtu jāatstāj tās vienības atbildībā, kura rūpējas par apkopi (14. un 82. grozījums).

III.   SECINĀJUMS

Padomes nostāja pirmajā lasījumā atspoguļo kompromisu, kas panākts Padomes un Eiropas Parlamenta sarunās, kuras sekmējusi Komisija. Šis kompromiss ir apstiprināts Eiropas Parlamenta Transporta un tūrisma komitejas (TRAN) priekšsēdētāja vēstulē, kas 2015. gada 24. novembrī adresēta Pastāvīgo pārstāvju komitejas priekšsēdētājam.

Šajā vēstulē TRAN komitejas priekšsēdētājs norāda, ka viņš ieteiks TRAN komitejas locekļiem un pēc tam plenārsēdē apstiprināt Padomes nostāju pirmajā lasījumā bez grozījumiem un saskaņā ar LESD 294. pantu pabeigt parasto likumdošanas procedūru Eiropas Parlamenta otrajā lasījumā.

---